# Europos Sąjungos C 177/2023

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 177 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 66 metai2023m. gegužės 17d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 177

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

66 metai2023m. gegužės 17d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2022–2023 M. SESIJA2022 m. gruodžio 12–15 d. posėdžiaiPRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2022–2023 M. SESIJA2022 m. gruodžio 12–15 d. posėdžiaiPRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2022 m. gruodžio 13 d., antradienis |
| 2023/C 177/01 | 2022 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų A5547-127 (ACS-GMØØ6-4), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (D084951/01 – 2022/2930(RSP)) | 2 |
| 2023/C 177/02 | 2022 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 biocidinių produktų grupei CMIT/MIT SOLVENT BASED suteikiamas Sąjungos autorizacijos liudijimas, projekto (D084293/01 – 2022/2929(RSP)) | 9 |
| 2023/C 177/03 | 2022 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija Siekiant lygių teisių neįgaliesiems (2022/2026(INI)) | 13 |
| 2023/C 177/04 | 2022 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija Ilgalaikė ES kaimo vietovių vizija: stipresnės, sujungtos, atsparios ir klestinčios kaimo vietovės iki 2040 m. (2021/2254(INI)) | 35 |
| 2023/C 177/05 | 2022 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl veiksmų plano, skirto tolimojo susisiekimo ir tarpvalstybinėms keleivių vežimo geležinkeliais paslaugoms skatinti (2022/2022(INI)) | 48 |
| 2023/C 177/06 | 2022 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija Skaitmeninė atskirtis: dėl skaitmenizacijos atsiradę socialiniai skirtumai (2022/2810(RSP)) | 57 |
| | 2022 m. gruodžio 14 d., trečiadienis |
| 2023/C 177/07 | 2022 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES asociacijos susitarimo su Gruzija (Sakartvelu) įgyvendinimo (2021/2236(INI)) | 63 |
| 2023/C 177/08 | 2022 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl dviejų valstybių sambūviu pagrįsto sprendimo perspektyvos Izraeliui ir Palestinai (2022/2949(RSP)) | 73 |
| 2023/C 177/09 | 2022 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Naujosios Europos kultūros darbotvarkės ir ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos įgyvendinimo (2022/2047(INI)) | 78 |
| | 2022 m. gruodžio 15 d., ketvirtadienis |
| 2023/C 177/10 | 2022 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija Kinijos vyriausybės vykdomos represijos prieš taikių protestų dalyvius visoje Kinijos Liaudies Respublikoje (2022/2992(RSP)) | 95 |
| 2023/C 177/11 | 2022 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl karinės chuntos vykdomų represijų prieš taikių demonstracijų dalyvius Čade (2022/2993(RSP)) | 101 |
| 2023/C 177/12 | 2022 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių gynėjo Abdulhadi Al-Khawajos atvejo Bahreine (2022/2994(RSP)) | 105 |
| 2023/C 177/13 | 2022 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl įtarimų dėl Kataro vykdytos korupcijos ir didesnio skaidrumo ir atskaitomybės poreikio ES institucijose (2022/3012(RSP)) | 109 |
| 2023/C 177/14 | 2022 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija Praėjus 90 metų po Holodomoro: masines žudynes marinant badu pripažinti genocidu (2022/3001(RSP)) | 112 |
| 2023/C 177/15 | 2022 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos tobulinimas: atsparus ir naujiems iššūkiams pritaikytas ES biudžetas (2022/2046(INI)) | 115 |
| 2023/C 177/16 | 2022 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021 m. Peticijų komiteto svarstymų rezultatų (2022/2024(INI)) | 129 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2022 m. gruodžio 13 d., antradienis

2023/C 177/01

2022 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų A5547-127 (ACS-GMØØ6-4), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (D084951/01 – 2022/2930(RSP))

2

2023/C 177/02

2022 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 biocidinių produktų grupei CMIT/MIT SOLVENT BASED suteikiamas Sąjungos autorizacijos liudijimas, projekto (D084293/01 – 2022/2929(RSP))

9

2023/C 177/03

2022 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija Siekiant lygių teisių neįgaliesiems (2022/2026(INI))

13

2023/C 177/04

2022 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija Ilgalaikė ES kaimo vietovių vizija: stipresnės, sujungtos, atsparios ir klestinčios kaimo vietovės iki 2040 m. (2021/2254(INI))

35

2023/C 177/05

2022 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl veiksmų plano, skirto tolimojo susisiekimo ir tarpvalstybinėms keleivių vežimo geležinkeliais paslaugoms skatinti (2022/2022(INI))

48

2023/C 177/06

2022 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija Skaitmeninė atskirtis: dėl skaitmenizacijos atsiradę socialiniai skirtumai (2022/2810(RSP))

57

2022 m. gruodžio 14 d., trečiadienis

2023/C 177/07

2022 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES asociacijos susitarimo su Gruzija (Sakartvelu) įgyvendinimo (2021/2236(INI))

63

2023/C 177/08

2022 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl dviejų valstybių sambūviu pagrįsto sprendimo perspektyvos Izraeliui ir Palestinai (2022/2949(RSP))

73

2023/C 177/09

2022 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Naujosios Europos kultūros darbotvarkės ir ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos įgyvendinimo (2022/2047(INI))

78

2022 m. gruodžio 15 d., ketvirtadienis

2023/C 177/10

2022 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija Kinijos vyriausybės vykdomos represijos prieš taikių protestų dalyvius visoje Kinijos Liaudies Respublikoje (2022/2992(RSP))

95

2023/C 177/11

2022 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl karinės chuntos vykdomų represijų prieš taikių demonstracijų dalyvius Čade (2022/2993(RSP))

101

2023/C 177/12

2022 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių gynėjo Abdulhadi Al-Khawajos atvejo Bahreine (2022/2994(RSP))

105

2023/C 177/13

2022 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl įtarimų dėl Kataro vykdytos korupcijos ir didesnio skaidrumo ir atskaitomybės poreikio ES institucijose (2022/3012(RSP))

109

2023/C 177/14

2022 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija Praėjus 90 metų po Holodomoro: masines žudynes marinant badu pripažinti genocidu (2022/3001(RSP))

112

2023/C 177/15

2022 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos tobulinimas: atsparus ir naujiems iššūkiams pritaikytas ES biudžetas (2022/2046(INI))

115

2023/C 177/16

2022 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021 m. Peticijų komiteto svarstymų rezultatų (2022/2024(INI))

129

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos Parlamentas |
| | 2022 m. gruodžio 13 d., antradienis |
| 2023/C 177/17 | 2022 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo dėl Sąjungoje įsisteigusių orlaivių naudotojų informavimo apie kompensavimą pagal pasaulinę rinkos priemonę iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD)) | 139 |
| 2023/C 177/18 | P9_TA(2022)0429Transportas: Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1108/70 ir Komisijos reglamento (EB) Nr. 851/2006 panaikinimas2022 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1108/70, įvedantis geležinkelių, kelių ir vidaus vandens kelių transporto infrastruktūros išlaidų apskaitos sistemą, ir Komisijos reglamentas (EB) Nr. 851/2006, nustatantis įvairių sąskaitų formų pozicijų, nurodytų Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1108/70 I priede, turinį (COM(2022)0381 – C9-0294/2022 – 2022/0232(COD))P9_TC1-COD(2022)0232Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. gruodžio 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2023/..., kuriuo panaikinami Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1108/70, įvedantis geležinkelių, kelių ir vidaus vandens kelių transporto infrastruktūros išlaidų apskaitos sistemą, ir Komisijos reglamentas (EB) Nr. 851/2006, nustatantis įvairių sąskaitų formų pozicijų, nurodytų Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1108/70 I priede, turinį | 140 |
| 2023/C 177/19 | P9_TA(2022)0430Civilinė aviacija: Tarybos direktyvos 89/629/EEB panaikinimas2022 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 89/629/EEB (COM(2022)0465 – C9-0310/2022 – 2022/0282(COD))P9_TC1-COD(2022)0282Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. gruodžio 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2023/..., kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 89/629/EEB | 141 |
| 2023/C 177/20 | 2022 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 389/2012 nuostatos dėl keitimosi elektroniniuose registruose turima informacija apie ekonominės veiklos vykdytojus, kurie komerciniais tikslais gabena akcizais apmokestinamas prekes iš vienų valstybių narių į kitas (COM(2022)0539 – C9-0367/2022 – 2022/0331(CNS)) | 142 |
| 2023/C 177/21 | 2022 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 93, 107 ir 108 straipsnių taikymo tam tikrų kategorijų valstybės pagalbai geležinkelių, vidaus vandenų ir daugiarūšio transporto sektoriuose (COM(2022)0327 – C9-0290/2022 – 2022/0209(NLE)) | 143 |
| | 2022 m. gruodžio 14 d., trečiadienis |
| 2023/C 177/22 | 2022 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma paramos Ukrainai teikimo 2023 m. priemonė (makrofinansinė pagalba +) (15727/2022 – C9-0424/2022 – 2022/0371(COD)) | 144 |
| 2023/C 177/23 | 2022 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Vokietijai, Belgijai, Nyderlandams, Austrijai, Liuksemburgui, Ispanijai ir Graikijai dėl šiose šalyse 2021 m. įvykusių stichinių nelaimių (COM(2022)0665 – C9-0350/2022 – 2022/0337(BUD)) | 145 |
| 2023/C 177/24 | 2022 m. gruodžio 14 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją, Direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo ir Direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo (COM(2022)0222 – C9-0184/2022 – 2022/0160(COD))[Pakeitimas 1, nebent būtų nurodyta kitaip] | 148 |

III   Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2022 m. gruodžio 13 d., antradienis

2023/C 177/17

2022 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo dėl Sąjungoje įsisteigusių orlaivių naudotojų informavimo apie kompensavimą pagal pasaulinę rinkos priemonę iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD))

139

2023/C 177/18

P9_TA(2022)0429Transportas: Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1108/70 ir Komisijos reglamento (EB) Nr. 851/2006 panaikinimas2022 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1108/70, įvedantis geležinkelių, kelių ir vidaus vandens kelių transporto infrastruktūros išlaidų apskaitos sistemą, ir Komisijos reglamentas (EB) Nr. 851/2006, nustatantis įvairių sąskaitų formų pozicijų, nurodytų Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1108/70 I priede, turinį (COM(2022)0381 – C9-0294/2022 – 2022/0232(COD))P9_TC1-COD(2022)0232Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. gruodžio 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2023/..., kuriuo panaikinami Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1108/70, įvedantis geležinkelių, kelių ir vidaus vandens kelių transporto infrastruktūros išlaidų apskaitos sistemą, ir Komisijos reglamentas (EB) Nr. 851/2006, nustatantis įvairių sąskaitų formų pozicijų, nurodytų Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1108/70 I priede, turinį

140

2023/C 177/19

P9_TA(2022)0430Civilinė aviacija: Tarybos direktyvos 89/629/EEB panaikinimas2022 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 89/629/EEB (COM(2022)0465 – C9-0310/2022 – 2022/0282(COD))P9_TC1-COD(2022)0282Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. gruodžio 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2023/..., kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 89/629/EEB

141

2023/C 177/20

2022 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 389/2012 nuostatos dėl keitimosi elektroniniuose registruose turima informacija apie ekonominės veiklos vykdytojus, kurie komerciniais tikslais gabena akcizais apmokestinamas prekes iš vienų valstybių narių į kitas (COM(2022)0539 – C9-0367/2022 – 2022/0331(CNS))

142

2023/C 177/21

2022 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 93, 107 ir 108 straipsnių taikymo tam tikrų kategorijų valstybės pagalbai geležinkelių, vidaus vandenų ir daugiarūšio transporto sektoriuose (COM(2022)0327 – C9-0290/2022 – 2022/0209(NLE))

143

2022 m. gruodžio 14 d., trečiadienis

2023/C 177/22

2022 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma paramos Ukrainai teikimo 2023 m. priemonė (makrofinansinė pagalba +) (15727/2022 – C9-0424/2022 – 2022/0371(COD))

144

2023/C 177/23

2022 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Vokietijai, Belgijai, Nyderlandams, Austrijai, Liuksemburgui, Ispanijai ir Graikijai dėl šiose šalyse 2021 m. įvykusių stichinių nelaimių (COM(2022)0665 – C9-0350/2022 – 2022/0337(BUD))

145

2023/C 177/24

2022 m. gruodžio 14 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją, Direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo ir Direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo (COM(2022)0222 – C9-0184/2022 – 2022/0160(COD))[Pakeitimas 1, nebent būtų nurodyta kitaip]

148

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

2023 5 17

| 2023 5 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 177/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 177/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2022–2023 M. SESIJA

2022 m. gruodžio 12–15 d. posėdžiai

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2022 m. gruodžio 13 d., antradienis

| 2023 5 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 177/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 177/2

---

P9_TA(2022)0433

Genetiškai modifikuotos sojos A5547–127 (ACS-GMØØ6–4)

2022 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų A5547-127 (ACS-GMØØ6-4), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (D084951/01 – 2022/2930(RSP))

(2023/C 177/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų A5547-127 (ACS-GMØØ6-4), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projektą (D084951/01, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų A5547-127 (ACS-GMØØ6-4), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projektą (D084951/01,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį ir 23 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį ir 23 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinis komitetas per 2022 m. spalio 27 d. vykusį balsavimą nusprendė nuomonės neteikti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinis komitetas per 2022 m. spalio 27 d. vykusį balsavimą nusprendė nuomonės neteikti,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (2), 11 ir 13 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (2), 11 ir 13 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) 2022 m. gegužės 4 d. priimtą ir 2022 m. birželio 20 d. paskelbtą nuomonę (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) 2022 m. gegužės 4 d. priimtą ir 2022 m. birželio 20 d. paskelbtą nuomonę (3),

| — | atsižvelgdamas į ankstesnes savo rezoliucijas, kuriomis prieštaraujama leidimui naudoti genetiškai modifikuotus organizmus (toliau – GMO) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ankstesnes savo rezoliucijas, kuriomis prieštaraujama leidimui naudoti genetiškai modifikuotus organizmus (toliau – GMO) (4),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 112 straipsnio 2 ir 3 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 112 straipsnio 2 ir 3 dalis,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| A. | kadangi Komisijos įgyvendinimo sprendimu 2012/81/ES (5) buvo leista teikti rinkai maistą ir pašarus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų A5547-127, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti; kadangi tas leidimas apėmė ir kitų nei maistas ar pašarai produktų, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų arba kurie iš jų sudaryti, pateikimą rinkai naudoti pagal tą pačią paskirtį kaip ir bet kurias kitas sojas, išskyrus auginimą; |
| --- | --- |

A.

kadangi Komisijos įgyvendinimo sprendimu 2012/81/ES (5) buvo leista teikti rinkai maistą ir pašarus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų A5547-127, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti; kadangi tas leidimas apėmė ir kitų nei maistas ar pašarai produktų, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų arba kurie iš jų sudaryti, pateikimą rinkai naudoti pagal tą pačią paskirtį kaip ir bet kurias kitas sojas, išskyrus auginimą;

| B. | kadangi 2020 m. gruodžio 10 d. Vokietijoje įsisteigusi bendrovė „BASF SE“ Jungtinėse Valstijose įsisteigusios bendrovės „BASF Agricultural Solutions Seed US LLC“ vardu pateikė Komisijai prašymą atnaujinti tą leidimą; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2020 m. gruodžio 10 d. Vokietijoje įsisteigusi bendrovė „BASF SE“ Jungtinėse Valstijose įsisteigusios bendrovės „BASF Agricultural Solutions Seed US LLC“ vardu pateikė Komisijai prašymą atnaujinti tą leidimą;

| C. | kadangi 2022 m. gegužės 4 d. EFSA priėmė palankią nuomonę dėl leidimo genetiškai modifikuotoms sojoms atnaujinimo ir ši nuomonė buvo paskelbta 2022 m. birželio 20 d.; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2022 m. gegužės 4 d. EFSA priėmė palankią nuomonę dėl leidimo genetiškai modifikuotoms sojoms atnaujinimo ir ši nuomonė buvo paskelbta 2022 m. birželio 20 d.;

| D. | kadangi genetiškai modifikuotos sojos yra atsparios amonio gliufozinato turintiems herbicidams; |
| --- | --- |

D.

kadangi genetiškai modifikuotos sojos yra atsparios amonio gliufozinato turintiems herbicidams;

Nepakankamas papildomų herbicidų vertinimas

| E. | kadangi Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 503/2013 (6) reikalaujama įvertinti, ar numatoma žemės ūkio praktika daro įtaką tiriamų taškų rezultatams; kadangi pagal tą įgyvendinimo reglamentą tai ypač svarbu herbicidams atspariems augalams; |
| --- | --- |

E.

kadangi Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 503/2013 (6) reikalaujama įvertinti, ar numatoma žemės ūkio praktika daro įtaką tiriamų taškų rezultatams; kadangi pagal tą įgyvendinimo reglamentą tai ypač svarbu herbicidams atspariems augalams;

| F. | kadangi ne vienu tyrimu įrodyta, kad auginant herbicidams atsparius genetiškai modifikuotus kultūrinius augalus dažniau naudojami papildomi herbicidai, labiausiai dėl to, kad atsirado herbicidams atsparių piktžolių (7); kadangi dėl to reikia numatyti, kad genetiškai modifikuotos sojos bus apdorojamos didesnėmis gliufozinato dozėmis ir tai bus daroma ne vieną kartą, todėl jų derliuje gali būti didelis gliufozinato liekanų ir jo skilimo produktų (toliau – metabolitai) kiekis; |
| --- | --- |

F.

kadangi ne vienu tyrimu įrodyta, kad auginant herbicidams atsparius genetiškai modifikuotus kultūrinius augalus dažniau naudojami papildomi herbicidai, labiausiai dėl to, kad atsirado herbicidams atsparių piktžolių (7); kadangi dėl to reikia numatyti, kad genetiškai modifikuotos sojos bus apdorojamos didesnėmis gliufozinato dozėmis ir tai bus daroma ne vieną kartą, todėl jų derliuje gali būti didelis gliufozinato liekanų ir jo skilimo produktų (toliau – metabolitai) kiekis;

| G. | kadangi gliufozinatas priskiriamas prie toksiškų reprodukcijai medžiagų (1B kategorija), todėl atitinka Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1107/2009 (8) nustatytus paraiškos atmetimo kriterijus; kadangi leidimas Sąjungoje naudoti gliufozinatą baigė galioti 2018 m. liepos 31 d. (9); |
| --- | --- |

G.

kadangi gliufozinatas priskiriamas prie toksiškų reprodukcijai medžiagų (1B kategorija), todėl atitinka Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1107/2009 (8) nustatytus paraiškos atmetimo kriterijus; kadangi leidimas Sąjungoje naudoti gliufozinatą baigė galioti 2018 m. liepos 31 d. (9);

| H. | kadangi laikoma, jog herbicidų liekanų ir metabolitų, randamų genetiškai modifikuotuose augaluose, vertinimas nėra EFSA genetiškai modifikuotų organizmų specialistų grupės kompetencijos sritis, todėl jis nėra atliekamas vykdant GMO autorizacijos procedūrą; kadangi tai yra problema, nes pati genetinė modifikacija gali turėti įtakos tam, kaip atitinkamas genetiškai modifikuotas augalas suskaidys papildomus herbicidus, taip pat jų metabolitų sudėčiai, taigi ir jų toksiškumui; |
| --- | --- |

H.

kadangi laikoma, jog herbicidų liekanų ir metabolitų, randamų genetiškai modifikuotuose augaluose, vertinimas nėra EFSA genetiškai modifikuotų organizmų specialistų grupės kompetencijos sritis, todėl jis nėra atliekamas vykdant GMO autorizacijos procedūrą; kadangi tai yra problema, nes pati genetinė modifikacija gali turėti įtakos tam, kaip atitinkamas genetiškai modifikuotas augalas suskaidys papildomus herbicidus, taip pat jų metabolitų sudėčiai, taigi ir jų toksiškumui;

Valstybių narių pastabos

| I. | kadangi per trijų mėnesių konsultacijų laikotarpį valstybės narės pateikė EFSA pastabų (10); kadangi tos kritinės pastabos yra susijusios su tuo, kad trūksta informacijos toksikologiniam vertinimui ir fenotipiniam apibūdinimui, kuris būtinas rizikos aplinkai vertinimui užbaigti, kad toksikologinis vertinimas turi trūkumų, pavyzdžiui, susijusių su neaiškiu herbicidų traktavimu ir informacijos apie užterštumą svetima genetine medžiaga stoka, taip pat kad genetiškai modifikuotų sojų stebėsenos ataskaitos leidimo galiojimo laikotarpiu turi esminių trūkumų; |
| --- | --- |

I.

kadangi per trijų mėnesių konsultacijų laikotarpį valstybės narės pateikė EFSA pastabų (10); kadangi tos kritinės pastabos yra susijusios su tuo, kad trūksta informacijos toksikologiniam vertinimui ir fenotipiniam apibūdinimui, kuris būtinas rizikos aplinkai vertinimui užbaigti, kad toksikologinis vertinimas turi trūkumų, pavyzdžiui, susijusių su neaiškiu herbicidų traktavimu ir informacijos apie užterštumą svetima genetine medžiaga stoka, taip pat kad genetiškai modifikuotų sojų stebėsenos ataskaitos leidimo galiojimo laikotarpiu turi esminių trūkumų;

Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų laikymasis

| J. | kadangi Jungtinių Tautų specialiojo pranešėjo teisės į maistą klausimais 2017 metų ataskaitoje nustatyta, kad pavojingi pesticidai katastrofiškai veikia visų pirma besivystančių šalių gyventojų sveikatą (11); kadangi Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslas Nr. 3.9 – iki 2030 m. iš esmės sumažinti mirčių ir ligų, kurias sukelia pavojingos cheminės medžiagos, skaičių ir oro, vandens ir dirvožemio taršą bei užterštumą (12); kadangi leidus importuoti genetiškai modifikuotas sojas padidėtų šios kultūros, kuri sukurta apdorojimui gliufozinatu, paklausa, taigi padidėtų poveikis darbuotojams ir aplinkai trečiosiose šalyse; kadangi ypatingą susirūpinimą kelia rizika dėl padidėjusio poveikio darbuotojui, kuris turi sąlytį su herbicidams atspariais genetiškai modifikuotais kultūriniais augalais, ir aplinkai, atsižvelgiant į tai, kad naudojama daugiau herbicidų; |
| --- | --- |

J.

kadangi Jungtinių Tautų specialiojo pranešėjo teisės į maistą klausimais 2017 metų ataskaitoje nustatyta, kad pavojingi pesticidai katastrofiškai veikia visų pirma besivystančių šalių gyventojų sveikatą (11); kadangi Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslas Nr. 3.9 – iki 2030 m. iš esmės sumažinti mirčių ir ligų, kurias sukelia pavojingos cheminės medžiagos, skaičių ir oro, vandens ir dirvožemio taršą bei užterštumą (12); kadangi leidus importuoti genetiškai modifikuotas sojas padidėtų šios kultūros, kuri sukurta apdorojimui gliufozinatu, paklausa, taigi padidėtų poveikis darbuotojams ir aplinkai trečiosiose šalyse; kadangi ypatingą susirūpinimą kelia rizika dėl padidėjusio poveikio darbuotojui, kuris turi sąlytį su herbicidams atspariais genetiškai modifikuotais kultūriniais augalais, ir aplinkai, atsižvelgiant į tai, kad naudojama daugiau herbicidų;

| K. | kadangi, nors nuo 2018 m. liepos mėn. pabaigos gliufozinatą naudoti Sąjungoje neleidžiama, duomenys rodo, kad nuo 2020 metų jis buvo eksportuojamas iš Sąjungos į Braziliją, Argentiną, Jungtines Valstijas, Kanadą ir Japoniją (13), ir visos šios šalys turi leidimą auginti genetiškai modifikuotas sojas (14); |
| --- | --- |

K.

kadangi, nors nuo 2018 m. liepos mėn. pabaigos gliufozinatą naudoti Sąjungoje neleidžiama, duomenys rodo, kad nuo 2020 metų jis buvo eksportuojamas iš Sąjungos į Braziliją, Argentiną, Jungtines Valstijas, Kanadą ir Japoniją (13), ir visos šios šalys turi leidimą auginti genetiškai modifikuotas sojas (14);

| L. | kadangi miškų naikinimas yra viena pagrindinių biologinės įvairovės nykimo priežastis; kadangi naudojant žemę ir keičiant žemės naudojimo paskirtį (daugiausia dėl miškų naikinimo) išsiskiriantis išmetalų kiekis yra antra pagal dydį klimato kaitos priežastis po iškastinio kuro deginimo (15); kadangi Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslas Nr. 15 yra iki 2020 m. sustabdyti miškų naikinimą (16); kadangi miškai atlieka daugiafunkcį vaidmenį ir padeda siekti daugumos Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

L.

kadangi miškų naikinimas yra viena pagrindinių biologinės įvairovės nykimo priežastis; kadangi naudojant žemę ir keičiant žemės naudojimo paskirtį (daugiausia dėl miškų naikinimo) išsiskiriantis išmetalų kiekis yra antra pagal dydį klimato kaitos priežastis po iškastinio kuro deginimo (15); kadangi Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslas Nr. 15 yra iki 2020 m. sustabdyti miškų naikinimą (16); kadangi miškai atlieka daugiafunkcį vaidmenį ir padeda siekti daugumos Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų;

| M. | kadangi sojų auginimas yra viena svarbiausių Pietų Amerikoje esančių Amazonės, Serado ir Gran Čako miškų naikinimo priežastis; kadangi 97 proc. Brazilijoje ir 100 proc. Argentinoje užaugintų sojų yra genetiškai modifikuotos (17); kadangi didžiąją daugumą genetiškai modifikuotų sojų, kurias leidžiama auginti Brazilijoje ir Argentinoje, taip pat leidžiama importuoti į Sąjungą; |
| --- | --- |

M.

kadangi sojų auginimas yra viena svarbiausių Pietų Amerikoje esančių Amazonės, Serado ir Gran Čako miškų naikinimo priežastis; kadangi 97 proc. Brazilijoje ir 100 proc. Argentinoje užaugintų sojų yra genetiškai modifikuotos (17); kadangi didžiąją daugumą genetiškai modifikuotų sojų, kurias leidžiama auginti Brazilijoje ir Argentinoje, taip pat leidžiama importuoti į Sąjungą;

| N. | kadangi Sąjunga, kaip Jungtinių Tautų biologinės įvairovės konvencijos šalis, privalo užtikrinti, kad jos jurisdikcijai ar kontroliuojamoms sritims priskiriama veikla nebūtų daroma žala kitų valstybių aplinkai (18); |
| --- | --- |

N.

kadangi Sąjunga, kaip Jungtinių Tautų biologinės įvairovės konvencijos šalis, privalo užtikrinti, kad jos jurisdikcijai ar kontroliuojamoms sritims priskiriama veikla nebūtų daroma žala kitų valstybių aplinkai (18);

| O. | kadangi Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 nustatyta, kad genetiškai modifikuotas maistas ir pašarai neturi turėti neigiamo poveikio žmonių ir gyvūnų sveikatai arba aplinkai, ir reikalaujama, kad Komisija, rengdama sprendimą, atsižvelgtų į visas atitinkamas Sąjungos teisės aktų nuostatas ir kitus su svarstomu klausimu susijusius teisinius veiksnius; kadangi tokie teisiniai veiksniai turėtų apimti Sąjungos įsipareigojimus pagal Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, Paryžiaus klimato susitarimą ir Jungtinių Tautų biologinės įvairovės konvenciją; |
| --- | --- |

O.

kadangi Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 nustatyta, kad genetiškai modifikuotas maistas ir pašarai neturi turėti neigiamo poveikio žmonių ir gyvūnų sveikatai arba aplinkai, ir reikalaujama, kad Komisija, rengdama sprendimą, atsižvelgtų į visas atitinkamas Sąjungos teisės aktų nuostatas ir kitus su svarstomu klausimu susijusius teisinius veiksnius; kadangi tokie teisiniai veiksniai turėtų apimti Sąjungos įsipareigojimus pagal Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, Paryžiaus klimato susitarimą ir Jungtinių Tautų biologinės įvairovės konvenciją;

Nedemokratiškas sprendimų priėmimas

| P. | kadangi Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinis komitetas per 2022 m. spalio 27 d. vykusį balsavimą nepateikė nuomonės, o tai reiškia, kad leidimas nebuvo patvirtintas kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma; |
| --- | --- |

P.

kadangi Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinis komitetas per 2022 m. spalio 27 d. vykusį balsavimą nepateikė nuomonės, o tai reiškia, kad leidimas nebuvo patvirtintas kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma;

| Q. | kadangi Komisija pripažįsta, jog problemiška tai, kad sprendimus dėl GMO leidimų Komisija ir toliau priiminėja be patvirtinimo kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma – tai yra reta išimtis suteikiant leidimus visam produktui, tačiau tapo norma priimant sprendimus dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų leidimų; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Komisija pripažįsta, jog problemiška tai, kad sprendimus dėl GMO leidimų Komisija ir toliau priiminėja be patvirtinimo kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma – tai yra reta išimtis suteikiant leidimus visam produktui, tačiau tapo norma priimant sprendimus dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų leidimų;

| R. | kadangi per savo aštuntąją kadenciją Parlamentas priėmė iš viso 36 rezoliucijas, kuriomis nepritarė tam, kad rinkai būtų teikiamas genetiškai modifikuotas maistas ir pašarai (33 rezoliucijos) ir kad Sąjungoje būtų leidžiama auginti GMO (trys rezoliucijos); kadangi per devintąją kadenciją Parlamentas jau yra priėmęs 29 prieštaravimus dėl GMO pateikimo rinkai; kadangi nė vienas iš tų GMO nebuvo patvirtintas kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma; kadangi priežastys, dėl kurių valstybės narės nepritaria leidimams, yra atsargumo principo nesilaikymas vykdant leidimų išdavimo procedūrą ir su rizikos vertinimu susijęs mokslininkų susirūpinimas; |
| --- | --- |

R.

kadangi per savo aštuntąją kadenciją Parlamentas priėmė iš viso 36 rezoliucijas, kuriomis nepritarė tam, kad rinkai būtų teikiamas genetiškai modifikuotas maistas ir pašarai (33 rezoliucijos) ir kad Sąjungoje būtų leidžiama auginti GMO (trys rezoliucijos); kadangi per devintąją kadenciją Parlamentas jau yra priėmęs 29 prieštaravimus dėl GMO pateikimo rinkai; kadangi nė vienas iš tų GMO nebuvo patvirtintas kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma; kadangi priežastys, dėl kurių valstybės narės nepritaria leidimams, yra atsargumo principo nesilaikymas vykdant leidimų išdavimo procedūrą ir su rizikos vertinimu susijęs mokslininkų susirūpinimas;

| S. | kadangi, nepaisydama pačios pripažintų demokratijos trūkumų, to, kad valstybės narės jos nepalaiko, ir Parlamento prieštaravimų, Komisija ir toliau suteikia leidimus GMO; |
| --- | --- |

S.

kadangi, nepaisydama pačios pripažintų demokratijos trūkumų, to, kad valstybės narės jos nepalaiko, ir Parlamento prieštaravimų, Komisija ir toliau suteikia leidimus GMO;

| T. | kadangi tam, kad Komisija galėtų nesuteikti leidimų GMO, kai apeliaciniame komitete nesama patvirtinimo kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma, nereikia teisės aktų pakeitimų (19); |
| --- | --- |

T.

kadangi tam, kad Komisija galėtų nesuteikti leidimų GMO, kai apeliaciniame komitete nesama patvirtinimo kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma, nereikia teisės aktų pakeitimų (19);

| 1. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas viršija Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 numatytus įgyvendinimo įgaliojimus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas neatitinka Sąjungos teisės, nes jis nesuderinamas su Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 tikslu, pagal kurį, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 178/2002 nustatytais bendraisiais principais (20), siekiama nustatyti pagrindą, leidžiantį užtikrinti aukštą žmonių gyvybės ir sveikatos, gyvūnų sveikatos ir gerovės, taip pat aplinkos ir vartotojų interesų apsaugos lygį, kalbant apie genetiškai modifikuotą maistą ir pašarus, kartu užtikrinant veiksmingą vidaus rinkos veikimą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prašo Komisijos atsiimti savo įgyvendinimo sprendimo projektą ir pateikti komitetui naują projektą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | dar kartą ragina Komisiją atsižvelgti į Sąjungos įsipareigojimus pagal tarptautinius susitarimus, kaip antai Paryžiaus klimato susitarimą ir Jungtinių Tautų biologinės įvairovės konvenciją bei Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus; pakartoja savo raginimą prie įgyvendinimo aktų projektų pridėti aiškinamąjį memorandumą, kuriame būtų paaiškinta, kaip tuose aktuose laikomasi žalos nedarymo principo (21); |
| --- | --- |

4.

| 5. | palankiai vertina tai, kad Komisija 2020 m. rugsėjo 11 d. laiške EP nariams pagaliau pripažino, jog priimant sprendimus dėl GMO leidimų reikia atsižvelgti į tvarumą (22); vis dėlto reiškia didelį nusivylimą, kad nuo to laiko Komisija ir toliau suteikia leidimus į Sąjungą importuoti GMO, nepaisydama nuolatinių Parlamento ir daugumos valstybių narių, balsavusių prieš, prieštaravimų; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją dėl išaugusio papildomų herbicidų naudojimo ir padidėjusios grėsmės biologinei įvairovei, maisto saugai ir darbuotojų sveikatai neleisti importuoti herbicidams atsparių genetiškai modifikuotų kultūrinių augalų; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tikisi, kad Komisija savo įsipareigojimą (23) pateikti pasiūlymą, kuriuo užtikrinama, kad Sąjungoje uždraustos pavojingos cheminės medžiagos nebūtų gaminamos eksportui, įvykdys skubiai ir laiku, kad jį būtų galima priimti dar šią kadenciją; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją nedelsiant sustabdyti Brazilijoje ir Argentinoje auginamų genetiškai modifikuotų sojų importą – prireikus pagal Reglamento (EB) Nr. 178/2002 53 straipsnį, kol bus įdiegti veiksmingi teisiškai privalomi mechanizmai, kuriais užkertamas kelias Sąjungos rinkai pateikti produktus, siejamus su miškų naikinimu ir susijusiais žmogaus teisių pažeidimais; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad 2020 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento priimtuose pakeitimuose dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011 (24), kuriuos Parlamentas priėmė kaip derybų su Taryba pagrindą, nurodoma, kad Komisija nesuteikia leidimo naudoti GMO, kai už tai balsuodamos valstybės narės nesurinko kvalifikuotos balsų daugumos; primygtinai ragina, kad Komisija gerbtų šią poziciją, ir ragina Tarybą tęsti savo darbą ir skubiai priimti bendrą požiūrį dėl šio dokumento; |
| --- | --- |

9.

| 10. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  OL L 268, 2003 10 18, p. 1.

(2)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(3)  EFSA genetiškai modifikuotų organizmų mokslinės grupės nuomonė dėl genetiškai modifikuotų sojų A5547–127 leidimo atnaujinimo vertinimo pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 būtų galima pratęsti leidimą (paraiška EFSA-GMO-RX-020), EFSA leidinys, 2022 m., 20 (6): 7340, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2022.7340.

(4)  Per aštuntąją kadenciją Parlamentas priėmė 36 rezoliucijas, kuriose prieštaraujama leidimui naudoti GMO. Be to, per devintąją kadenciją Parlamentas priėmė šias rezoliucijas:

| — | 2019 m. spalio 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 202, 2021 5 28, p. 11). |
| --- | --- |

—

2019 m. spalio 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 202, 2021 5 28, p. 11).

| — | 2019 m. spalio 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 202, 2021 5 28, p. 15). |
| --- | --- |

—

2019 m. spalio 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 202, 2021 5 28, p. 15).

| — | 2019 m. spalio 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų, trijų arba keturių atskirų MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ir DAS-40278-9 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, projekto (OL C 202, 2021 5 28, p. 20). |
| --- | --- |

—

2019 m. spalio 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų, trijų arba keturių atskirų MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ir DAS-40278-9 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, projekto (OL C 202, 2021 5 28, p. 20).

| — | 2019 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projekto (OL C 208, 2021 6 1, p. 2). |
| --- | --- |

—

2019 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projekto (OL C 208, 2021 6 1, p. 2).

| — | 2019 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 89788 (MON-89788-1), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 208, 2021 6 1, p. 7). |
| --- | --- |

—

2019 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 89788 (MON-89788-1), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 208, 2021 6 1, p. 7).

| — | 2019 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ir jų subkombinacijų MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ir NK603 × DAS-40278-9, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 208, 2021 6 1, p. 12). |
| --- | --- |

—

2019 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ir jų subkombinacijų MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ir NK603 × DAS-40278-9, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 208, 2021 6 1, p. 12).

| — | 2019 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi, trys, keturios ar penkios modifikacijos Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 208, 2021 6 1, p. 18). |
| --- | --- |

—

2019 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi, trys, keturios ar penkios modifikacijos Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 208, 2021 6 1, p. 18).

| — | 2020 m. gegužės 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 323, 2021 8 11, p. 7). |
| --- | --- |

—

2020 m. gegužės 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 323, 2021 8 11, p. 7).

| — | 2020 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų arba trijų atskirų MON 87427, MON 89034, MIR162 ir NK603 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, ir kuriuo panaikinamas Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/1111, projekto (OL C 415, 2021 10 13, p. 2). |
| --- | --- |

—

2020 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų arba trijų atskirų MON 87427, MON 89034, MIR162 ir NK603 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, ir kuriuo panaikinamas Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/1111, projekto (OL C 415, 2021 10 13, p. 2).

| — | 2020 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 415, 2021 10 13, p. 8). |
| --- | --- |

—

2020 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 415, 2021 10 13, p. 8).

| — | 2020 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama teikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų, trijų arba keturių atskirų MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ir NK603 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, projekto (OL C 415, 2021 10 13, p. 15). |
| --- | --- |

—

2020 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama teikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų, trijų arba keturių atskirų MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ir NK603 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, projekto (OL C 415, 2021 10 13, p. 15).

| — | 2020 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 445, 2021 10 29, p. 36). |
| --- | --- |

—

2020 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 445, 2021 10 29, p. 36).

| — | 2020 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama teikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 ×MON 89034 × MIR162 × MON 87411 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų arba trijų atskirų MON 87427, MON 89034, MIR162 ir MON 87411 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, projekto (OL C 445, 2021 10 29, p. 43). |
| --- | --- |

—

2020 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama teikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 ×MON 89034 × MIR162 × MON 87411 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų arba trijų atskirų MON 87427, MON 89034, MIR162 ir MON 87411 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, projekto (OL C 445, 2021 10 29, p. 43).

| — | 2020 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 445, 2021 10 29, p. 49). |
| --- | --- |

—

2020 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 445, 2021 10 29, p. 49).

| — | 2020 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 88017 (MON-88Ø17-3), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 445, 2021 10 29, p. 56). |
| --- | --- |

—

2020 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 88017 (MON-88Ø17-3), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 445, 2021 10 29, p. 56).

| — | 2020 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 89034 (MON-89Ø34-3), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 445, 2021 10 29, p. 63). |
| --- | --- |

—

2020 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 89034 (MON-89Ø34-3), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 445, 2021 10 29, p. 63).

| — | 2021 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB614 × T304-40 × GHB119, kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projekto (OL C 474, 2021 11 24, p. 66). |
| --- | --- |

—

2021 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB614 × T304-40 × GHB119, kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projekto (OL C 474, 2021 11 24, p. 66).

| — | 2021 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 474, 2021 11 24, p. 74). |
| --- | --- |

—

2021 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 474, 2021 11 24, p. 74).

| — | 2021 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-81419-2, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 projekto (OL C 99, 2022 3 1, p. 45). |
| --- | --- |

—

2021 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-81419-2, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 projekto (OL C 99, 2022 3 1, p. 45).

| — | 2021 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų DAS-81419-2 × DAS–44406–6, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 99, 2022 3 1, p. 52). |
| --- | --- |

—

2021 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų DAS-81419-2 × DAS–44406–6, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 99, 2022 3 1, p. 52).

| — | 2021 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų arba trijų atskirų 1507, MIR162, MON810 ir NK603 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, projekto (OL C 99, 2022 3 1, p. 59). |
| --- | --- |

—

2021 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų arba trijų atskirų 1507, MIR162, MON810 ir NK603 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, projekto (OL C 99, 2022 3 1, p. 59).

| — | 2021 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt 11 (SYN-BTØ11-1), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 99, 2022 3 1, p. 66). |
| --- | --- |

—

2021 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt 11 (SYN-BTØ11-1), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 99, 2022 3 1, p. 66).

| — | 2022 m. vasario 15 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų GMB151 (BCS-GM151-6), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 342, 2022 9 6, p. 22). |
| --- | --- |

—

2022 m. vasario 15 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų GMB151 (BCS-GM151-6), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 342, 2022 9 6, p. 22).

| — | 2022 m. vasario 15 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB614 (BCS-GHØØ2-5), kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projekto (OL C 342, 2022 9 6, p. 29). |
| --- | --- |

—

2022 m. vasario 15 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB614 (BCS-GHØØ2-5), kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projekto (OL C 342, 2022 9 6, p. 29).

| — | 2022 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB811 (BCS-GH811-4), kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projekto (OL C 347, 2022 9 9, p. 48). |
| --- | --- |

—

2022 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB811 (BCS-GH811-4), kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projekto (OL C 347, 2022 9 9, p. 48).

| — | 2022 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų 73496 (DP-Ø73496-4), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 347, 2022 9 9, p. 55). |
| --- | --- |

—

2022 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų 73496 (DP-Ø73496-4), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 347, 2022 9 9, p. 55).

| — | 2022 m. balandžio 6 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87769 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 434, 2022 11 15, p. 42). |
| --- | --- |

—

2022 m. balandžio 6 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87769 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 434, 2022 11 15, p. 42).

| — | 2022 m. birželio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama teikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų arba trijų atskirų DP4114, MON 810, MIR604 ir NK603 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2022)0257). |
| --- | --- |

—

2022 m. birželio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama teikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų arba trijų atskirų DP4114, MON 810, MIR604 ir NK603 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2022)0257).

| — | 2022 m. birželio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2022 m. gegužės 19 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2022/797, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × T25 × DAS-40278-9 ir jų subkombinacija T25 × DAS-40278-9, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti (Priimti tekstai, P9_TA(2022)0258). |
| --- | --- |

—

2022 m. birželio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2022 m. gegužės 19 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2022/797, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × T25 × DAS-40278-9 ir jų subkombinacija T25 × DAS-40278-9, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti (Priimti tekstai, P9_TA(2022)0258).

(5)  2012 m. vasario 10 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2012/81/ES, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų A5547–127 (ACS-GMØØ6–4), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti (OL L 40, 2012 2 14, p. 10).

(6)  2013 m. balandžio 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 503/2013 dėl paraiškų genetiškai modifikuotų maisto produktų ir pašarų leidimams gauti pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 ir iš dalies jį keičiančius Komisijos reglamentą (EB) Nr. 641/2004 ir Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1981/2006 (OL L 157, 2013 6 8, p. 1).

(7)  Žr., pavyzdžiui, Bonny, S., Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact, Environmental Management, January 2016, 57(1), p. 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738, ir Benbrook, C. M., Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years, Environmental Sciences Europe, 2012 m. rugsėjo 28 d., Vol. 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24.

(8)  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantis Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (OL L 309, 2009 11 24, p. 1).

(9)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/start/screen/active-substances

(10)  Valstybių narių pastabos pateikiamos portale OpenEFSA: https://open.efsa.europa.eu/.

(11)  https://www.ohchr.org/en/calls-for-input/report-pesticides-and-human-rights

(12)  https://indicators.report/targets/3-9/

(13)  Informacijos rasta pagal paieškos žodį „gliufozinatas“ čia: https://echa.europa.eu/information-on-chemicals/pic/export-notifications?p_p_id=exportnotifications_WAR_echapicportlet&p_p_lifecycle=0&p_p_state=normal&p_p_mode=view&_exportnotifications_WAR_echapicportlet_summaryDetails=summaryTab&_exportnotifications_WAR_echapicportlet_viewTab=searchTab.

(14)  https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/event/default.asp?EventID=166

(15)  2019 m. liepos 23 d. Komisijos komunikatas „ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“ (COM(2019)0352, p. 1).

(16)  Žr. 15.2 tikslą: https://www.un.org/sustainabledevelopment/biodiversity/.

(17)  International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications, Global status of Commercialized Biotech/GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years, ISAAA Brief No. 53 (2017), p. 16 ir 21, https://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf.

(18)  Jungtinių Tautų biologinės įvairovės konvencijos 3 straipsnis: https://www.cbd.int/convention/articles/?a=cbd-03.

(19)  Pagal Reglamento (ES) Nr. 182/2011 6 straipsnio 3 dalį Komisija ne „turi“, o „gali“ suteikti leidimą, jei apeliaciniame komitete nėra kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma priimtos palankios nuomonės.

(20)  2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 178/2002, nustatantis maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantis Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantis su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (OL L 31, 2002 2 1, p. 1).

(21)  2020 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucijos dėl Europos žaliojo kurso (OL C 270, 2021 7 7, p. 2) 102 dalis.

(22)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(23)  Kaip nurodyta 2020 m. spalio 14 d. Komisijos komunikato „Cheminių medžiagų strategija tvarumui užtikrinti“ (COM(2020)0667) priede, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=COM:2020:667:FIN.

(24)  OL C 445, 2021 10 29, p. 257.

---

| 2023 5 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 177/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 177/9

---

P9_TA(2022)0434

Biocidinių produktų grupė „CMIT/MIT TIRPIKLIO PAGRINDU“

2022 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 biocidinių produktų grupei „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ suteikiamas Sąjungos autorizacijos liudijimas, projekto (D084293/01 – 2022/2929(RSP))

(2023/C 177/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 biocidinių produktų grupei „CMIT-MIT SOLVENT BASED“ suteikiamas Sąjungos autorizacijos liudijimas, projektą (D084293/01, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 biocidinių produktų grupei „CMIT-MIT SOLVENT BASED“ suteikiamas Sąjungos autorizacijos liudijimas, projektą (D084293/01,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo (1), ypač į jo 44 straipsnio 5 dalies pirmą pastraipą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo (1), ypač į jo 44 straipsnio 5 dalies pirmą pastraipą,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 26 d. pateiktą Biocidinių produktų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 26 d. pateiktą Biocidinių produktų nuolatinio komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/1021 dėl patvariųjų organinių teršalų (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/1021 dėl patvariųjų organinių teršalų (2),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (3), 11 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (3), 11 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 112 straipsnio 2 ir 3 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 112 straipsnio 2 ir 3 dalis,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| A. | kadangi Komisijos įgyvendinimo reglamento projekte nustatyta, kad bendrovei „Nutrition & Biosciences Netherlands B.V.“ suteikiamas biocidinių produktų grupės „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ (produktai priskiriami 6-o tipo produktams, kaip apibrėžta to Reglamento (ES) Nr. 528/2012 V priede) produktų, skirtų naudoti kaip konservantai nuvandenintoje žalioje naftoje ir jos rafinuotuose produktuose (vidutiniame ir lengvajame distiliaciniame kure), tiekimo rinkai ir naudojimo autorizacijos liudijimas Nr. EU-0023657-0000; |
| --- | --- |

A.

kadangi Komisijos įgyvendinimo reglamento projekte nustatyta, kad bendrovei „Nutrition & Biosciences Netherlands B.V.“ suteikiamas biocidinių produktų grupės „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ (produktai priskiriami 6-o tipo produktams, kaip apibrėžta to Reglamento (ES) Nr. 528/2012 V priede) produktų, skirtų naudoti kaip konservantai nuvandenintoje žalioje naftoje ir jos rafinuotuose produktuose (vidutiniame ir lengvajame distiliaciniame kure), tiekimo rinkai ir naudojimo autorizacijos liudijimas Nr. EU-0023657-0000;

| B. | kadangi Komisija įsipareigojo laikytis nulinės taršos tikslo, kad aplinkoje nebūtų toksinių medžiagų ir taip būtų padedama geriau apsaugoti piliečius ir aplinką nuo pavojingųjų cheminių medžiagų ir būtų skatinamos inovacijos, skirtos saugioms ir tvarioms alternatyvoms kurti; |
| --- | --- |

B.

kadangi Komisija įsipareigojo laikytis nulinės taršos tikslo, kad aplinkoje nebūtų toksinių medžiagų ir taip būtų padedama geriau apsaugoti piliečius ir aplinką nuo pavojingųjų cheminių medžiagų ir būtų skatinamos inovacijos, skirtos saugioms ir tvarioms alternatyvoms kurti;

| C. | kadangi Stokholmo konvencija dėl patvariųjų organinių teršalų (4) (toliau – Stokholmo konvencija) ir Orhuso protokolu dėl patvariųjų organinių teršalų (5) siekiama apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką nuo patvariųjų organinių teršalų (POT); kadangi Reglamentas (ES) 2019/1021 buvo priimtas siekiant įgyvendinti Sąjungos įsipareigojimą pagal tą konvenciją ir tą protokolą; |
| --- | --- |

C.

kadangi Stokholmo konvencija dėl patvariųjų organinių teršalų (4) (toliau – Stokholmo konvencija) ir Orhuso protokolu dėl patvariųjų organinių teršalų (5) siekiama apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką nuo patvariųjų organinių teršalų (POT); kadangi Reglamentas (ES) 2019/1021 buvo priimtas siekiant įgyvendinti Sąjungos įsipareigojimą pagal tą konvenciją ir tą protokolą;

| D. | kadangi į Europos cheminių medžiagų agentūros (toliau – ECHA) Biocidinių produktų komiteto (toliau – BPC) 2020 m. kovo 5 d. nuomonę (6) įtraukta Vokietijos pateikta mažumos nuomonė, kurioje padaryta išvada, kad biocidinių produktų grupės „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ kaip kuro konservanto naudojimas prieštarauja tos valstybės narės nacionalinės teisės aktams (10-ojo Federalinio išmetamųjų teršalų kontrolės potvarkio 2 straipsnio 1 ir 2 dalys), pagal kuriuos motorinėms kelių transporto priemonėms skirtame kure draudžiama naudoti priedus su chloro arba bromo junginiais ir draudžiama pateikti rinkai priedus, kurių sudėtyje yra chloro arba bromo, nes dėl šių junginių deginant kurą susidaro dioksinai; kadangi būtent toje biocidinių produktų grupėje yra halogenintų organinių junginių (CMIT-MIT), dėl kurių deginant kurą gali susidaryti dioksinai; |
| --- | --- |

D.

kadangi į Europos cheminių medžiagų agentūros (toliau – ECHA) Biocidinių produktų komiteto (toliau – BPC) 2020 m. kovo 5 d. nuomonę (6) įtraukta Vokietijos pateikta mažumos nuomonė, kurioje padaryta išvada, kad biocidinių produktų grupės „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ kaip kuro konservanto naudojimas prieštarauja tos valstybės narės nacionalinės teisės aktams (10-ojo Federalinio išmetamųjų teršalų kontrolės potvarkio 2 straipsnio 1 ir 2 dalys), pagal kuriuos motorinėms kelių transporto priemonėms skirtame kure draudžiama naudoti priedus su chloro arba bromo junginiais ir draudžiama pateikti rinkai priedus, kurių sudėtyje yra chloro arba bromo, nes dėl šių junginių deginant kurą susidaro dioksinai; kadangi būtent toje biocidinių produktų grupėje yra halogenintų organinių junginių (CMIT-MIT), dėl kurių deginant kurą gali susidaryti dioksinai;

| E. | kadangi dioksinai ir furanai (PCDD/PCDF) priklauso POT kategorijai, kuriai taikoma Stokholmo konvencija, ir yra įtraukti į Reglamento (ES) 2019/1021 III priedą kaip medžiagos, kurioms taikomos išleidžiamo teršalų kiekio mažinimo nuostatos; kadangi dioksinų ir dioksinų tipo medžiagų poveikis žmonėms siejamas su įvairiu toksiniu poveikiu, įskaitant kancerogeniškumą, chloraknę, poveikį reprodukcijai, vystymuisi ir nervų sistemos vystymuisi, imunotoksiškumą ir poveikį skydliaukės hormonams, kepenims ir dantų vystymuisi (7); |
| --- | --- |

E.

kadangi dioksinai ir furanai (PCDD/PCDF) priklauso POT kategorijai, kuriai taikoma Stokholmo konvencija, ir yra įtraukti į Reglamento (ES) 2019/1021 III priedą kaip medžiagos, kurioms taikomos išleidžiamo teršalų kiekio mažinimo nuostatos; kadangi dioksinų ir dioksinų tipo medžiagų poveikis žmonėms siejamas su įvairiu toksiniu poveikiu, įskaitant kancerogeniškumą, chloraknę, poveikį reprodukcijai, vystymuisi ir nervų sistemos vystymuisi, imunotoksiškumą ir poveikį skydliaukės hormonams, kepenims ir dantų vystymuisi (7);

| F. | kadangi 2019 m. sausio mėn. Sąjunga paskelbė POT klausimams spręsti skirtą trečiąjį įgyvendinimo planą (8); kadangi pagal šį įgyvendinimo planą „C priede išvardytiems į aplinką išleidžiamiems netikslingai susidariusiems šalutiniams produktams (dioksinams, furanams, polichlorinuotiems bifenilams (PCB), pentachlorbenzenui (PeCB), heksachlorbenzenui (HCB), o nuo 2016 m. gruodžio mėn. – polichlorintiesiems naftalenams (PCN) taikomas reikalavimas nuolat kuo labiau mažinti jų išleidimą turint galutinį tikslą – visiškai jį nutraukti, kai įmanoma“; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2019 m. sausio mėn. Sąjunga paskelbė POT klausimams spręsti skirtą trečiąjį įgyvendinimo planą (8); kadangi pagal šį įgyvendinimo planą „C priede išvardytiems į aplinką išleidžiamiems netikslingai susidariusiems šalutiniams produktams (dioksinams, furanams, polichlorinuotiems bifenilams (PCB), pentachlorbenzenui (PeCB), heksachlorbenzenui (HCB), o nuo 2016 m. gruodžio mėn. – polichlorintiesiems naftalenams (PCN) taikomas reikalavimas nuolat kuo labiau mažinti jų išleidimą turint galutinį tikslą – visiškai jį nutraukti, kai įmanoma“;

| G. | kadangi Komisija nusprendė išnagrinėti susirūpinimą keliančius klausimus dėl dioksinų susidarymo ir paprašė ECHA pateikti nuomonę pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 75 straipsnio 1 dalies antros pastraipos g punktą, kad būtų įvertinta, koks dioksinų kiekis susidaro dėl biocidinių produktų grupės „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ produktų naudojimo kelių ir vandens transportui skirtame kure ir kokią bendrą išmetamo dioksinų kiekio dalį jie sudaro, ir patikslinti su biocidinių produktų grupės „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ produktų naudojimu susijusios rizikos aplinkai ir žmonių sveikatai, kylančios dėl dioksinų poveikio per aplinką, lygį, kad būtų galima nustatyti, ar rizika gali būti laikoma priimtina; |
| --- | --- |

G.

kadangi Komisija nusprendė išnagrinėti susirūpinimą keliančius klausimus dėl dioksinų susidarymo ir paprašė ECHA pateikti nuomonę pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 75 straipsnio 1 dalies antros pastraipos g punktą, kad būtų įvertinta, koks dioksinų kiekis susidaro dėl biocidinių produktų grupės „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ produktų naudojimo kelių ir vandens transportui skirtame kure ir kokią bendrą išmetamo dioksinų kiekio dalį jie sudaro, ir patikslinti su biocidinių produktų grupės „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ produktų naudojimu susijusios rizikos aplinkai ir žmonių sveikatai, kylančios dėl dioksinų poveikio per aplinką, lygį, kad būtų galima nustatyti, ar rizika gali būti laikoma priimtina;

| H. | kadangi Komisija savo rašte, kuriame ECHA prašoma pateikti nuomonę, pabrėžia, kad reikia patikslinti, ar tos biocidinių produktų grupės autorizacija atitiktų Reglamente (ES) 2019/1021 nustatytus tikslus; |
| --- | --- |

H.

kadangi Komisija savo rašte, kuriame ECHA prašoma pateikti nuomonę, pabrėžia, kad reikia patikslinti, ar tos biocidinių produktų grupės autorizacija atitiktų Reglamente (ES) 2019/1021 nustatytus tikslus;

| I. | kadangi savo 2021 m. liepos 5 d. nuomonėje (9) dėl prašymo pagal 75 straipsnio 1 dalies antros pastraipos g punktą ECHA padarė išvadą, kad, remiantis dabartinėmis žiniomis apie C(M)IT/MIT kaip konservanto naudojimą naftoje ir kure, neįmanoma padaryti jokių išvadų dėl to, kiek naudojant C(M)IT/MIT kure gali būti prisidedama prie dioksinų poveikio didinimo, nei dėl galimo chloro priedų, tokių kaip C(M)IT/MIT, naudojimo kure poveikio žmonių sveikatai ir aplinkai; |
| --- | --- |

I.

kadangi savo 2021 m. liepos 5 d. nuomonėje (9) dėl prašymo pagal 75 straipsnio 1 dalies antros pastraipos g punktą ECHA padarė išvadą, kad, remiantis dabartinėmis žiniomis apie C(M)IT/MIT kaip konservanto naudojimą naftoje ir kure, neįmanoma padaryti jokių išvadų dėl to, kiek naudojant C(M)IT/MIT kure gali būti prisidedama prie dioksinų poveikio didinimo, nei dėl galimo chloro priedų, tokių kaip C(M)IT/MIT, naudojimo kure poveikio žmonių sveikatai ir aplinkai;

| J. | kadangi, nepaisydama ECHA išvados, Komisija mano, kad atsisakius išduoti Sąjungos autorizacijos liudijimą biocidinių produktų grupei „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ išmetamas dioksinų kiekis labai nesumažėtų, palyginti su tuo atveju, jeigu liudijimas būtų suteiktas, todėl šis autorizacijos liudijimas atitiktų Sąjungos įsipareigojimus pagal Stokholmo konvenciją ir Reglamentą (ES) 2019/1021; |
| --- | --- |

J.

kadangi, nepaisydama ECHA išvados, Komisija mano, kad atsisakius išduoti Sąjungos autorizacijos liudijimą biocidinių produktų grupei „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ išmetamas dioksinų kiekis labai nesumažėtų, palyginti su tuo atveju, jeigu liudijimas būtų suteiktas, todėl šis autorizacijos liudijimas atitiktų Sąjungos įsipareigojimus pagal Stokholmo konvenciją ir Reglamentą (ES) 2019/1021;

| K. | kadangi Komisija argumentuoja, kad dėl Europos žaliojo kurso (10) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/1119 (11) siekių ne vėliau kaip 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui bendras kuro, kuris gali būti apdorojamas biocidinių produktų grupe ir deginamas varikliuose arba šildymo sistemose, kiekis ateinančiais dešimtmečiais turėtų labai sumažėti, dėl to, savo ruožtu, turėtų atitinkamai sumažėti dioksinų susidarymas, susijęs su biocidinių produktų grupės „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ naudojimu; |
| --- | --- |

K.

kadangi Komisija argumentuoja, kad dėl Europos žaliojo kurso (10) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/1119 (11) siekių ne vėliau kaip 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui bendras kuro, kuris gali būti apdorojamas biocidinių produktų grupe ir deginamas varikliuose arba šildymo sistemose, kiekis ateinančiais dešimtmečiais turėtų labai sumažėti, dėl to, savo ruožtu, turėtų atitinkamai sumažėti dioksinų susidarymas, susijęs su biocidinių produktų grupės „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ naudojimu;

| L. | kadangi savo 2021 m. liepos 5 d. nuomonėje ECHA teigia, kad, „remiantis literatūra, nekyla abejonių, jog kuru, kurio sudėtyje yra chloro, varomos motorinės transporto priemonės yra dioksino ir furano išmetimo šaltiniai“, ir kad, priešingai nei K konstatuojamojoje dalyje nurodyti Komisijos argumentai, „palyginti su dabartiniais dominuojančiais šaltiniais, šie šaltiniai kol kas mažiau reikšmingi, tačiau tikėtina, kad santykinis nepramoninės pasklidosios taršos šaltinių, įskaitant transportą, poveikis didės“; |
| --- | --- |

L.

kadangi savo 2021 m. liepos 5 d. nuomonėje ECHA teigia, kad, „remiantis literatūra, nekyla abejonių, jog kuru, kurio sudėtyje yra chloro, varomos motorinės transporto priemonės yra dioksino ir furano išmetimo šaltiniai“, ir kad, priešingai nei K konstatuojamojoje dalyje nurodyti Komisijos argumentai, „palyginti su dabartiniais dominuojančiais šaltiniais, šie šaltiniai kol kas mažiau reikšmingi, tačiau tikėtina, kad santykinis nepramoninės pasklidosios taršos šaltinių, įskaitant transportą, poveikis didės“;

| M. | kadangi savo 2021 m. liepos 5 d. nuomonėje ECHA taip pat teigia, kad „nors transporto priemonių išmetamas teršalų kiekis, palyginti su dabartiniais dominuojančiais šaltiniais, yra nedidelis, reikėtų pažymėti, kad santykinė jų svarba santykinio poveikio žmonėms požiūriu galėtų būti didesnė dėl jų erdvinio pasiskirstymo tankiai apgyvendintose miesto vietovėse, arti žmonių ir gyvenamosios aplinkos ir dėl mažesnio išmetamo teršalų kiekio skydimo“; |
| --- | --- |

M.

kadangi savo 2021 m. liepos 5 d. nuomonėje ECHA taip pat teigia, kad „nors transporto priemonių išmetamas teršalų kiekis, palyginti su dabartiniais dominuojančiais šaltiniais, yra nedidelis, reikėtų pažymėti, kad santykinė jų svarba santykinio poveikio žmonėms požiūriu galėtų būti didesnė dėl jų erdvinio pasiskirstymo tankiai apgyvendintose miesto vietovėse, arti žmonių ir gyvenamosios aplinkos ir dėl mažesnio išmetamo teršalų kiekio skydimo“;

| N. | kadangi dėl mokslinio netikrumo dėl rizikos žmonių sveikatai ir aplinkai, kylančios dėl dioksinų poveikio per aplinką, kai naudojama biocidinių produktų grupė „CMIT/MIT SOLVENT BASED“, neįmanoma padaryti išvados, ar tos biocidinių produktų grupės autorizacijos liudijimas atitiktų Stokholmo konvenciją ir Reglamentą (ES) 2019/1021; |
| --- | --- |

N.

kadangi dėl mokslinio netikrumo dėl rizikos žmonių sveikatai ir aplinkai, kylančios dėl dioksinų poveikio per aplinką, kai naudojama biocidinių produktų grupė „CMIT/MIT SOLVENT BASED“, neįmanoma padaryti išvados, ar tos biocidinių produktų grupės autorizacijos liudijimas atitiktų Stokholmo konvenciją ir Reglamentą (ES) 2019/1021;

| O. | kadangi Danija ir Belgija pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 44 straipsnio 5 dalies antrą pastraipą pateikė Komisijai prašymą netaikyti biocidinių produktų grupės „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ Sąjungos autorizacijos liudijimo jų atitinkamose teritorijose, remdamosi to reglamento 37 straipsnio 1 dalies a ir c punktuose nustatytomis priežastimis, nes dėl to, kad kure yra halogenintų organinių junginių, tokių kaip C(M)IT/MIT, deginant kurą gali susidaryti dioksinai; kadangi Vokietija pagal tą pačią nuostatą ir remdamasi tomis pačiomis priežastimis pateikė Komisijai prašymą pritaikyti tos autorizacijos sąlygas jos teritorijai, kad produktų grupės nebūtų leidžiama naudoti kaip ne geležinkeliams skirtų motorinių kelių transporto priemonių kuro konservantų, išskyrus mokslinių tyrimų, plėtros ar analizės tikslais; |
| --- | --- |

O.

kadangi Danija ir Belgija pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 44 straipsnio 5 dalies antrą pastraipą pateikė Komisijai prašymą netaikyti biocidinių produktų grupės „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ Sąjungos autorizacijos liudijimo jų atitinkamose teritorijose, remdamosi to reglamento 37 straipsnio 1 dalies a ir c punktuose nustatytomis priežastimis, nes dėl to, kad kure yra halogenintų organinių junginių, tokių kaip C(M)IT/MIT, deginant kurą gali susidaryti dioksinai; kadangi Vokietija pagal tą pačią nuostatą ir remdamasi tomis pačiomis priežastimis pateikė Komisijai prašymą pritaikyti tos autorizacijos sąlygas jos teritorijai, kad produktų grupės nebūtų leidžiama naudoti kaip ne geležinkeliams skirtų motorinių kelių transporto priemonių kuro konservantų, išskyrus mokslinių tyrimų, plėtros ar analizės tikslais;

| P. | kadangi Komisija mano, kad Danijos, Belgijos ir Vokietijos prašymai gali būti laikomi „pagrįstais dėl to reglamento [Reglamento (ES) Nr. 528/2012] 37 straipsnio 1 dalies a ir c punktuose nurodytų priežasčių, susijusių su aplinkos apsauga bei žmonių sveikatos ir gyvybės apsauga, nes dėl to, kad kure yra halogenintų organinių junginių, tokių kaip C(M)IT/MIT, deginant kurą gali susidaryti dioksinai“; |
| --- | --- |

P.

kadangi Komisija mano, kad Danijos, Belgijos ir Vokietijos prašymai gali būti laikomi „pagrįstais dėl to reglamento [Reglamento (ES) Nr. 528/2012] 37 straipsnio 1 dalies a ir c punktuose nurodytų priežasčių, susijusių su aplinkos apsauga bei žmonių sveikatos ir gyvybės apsauga, nes dėl to, kad kure yra halogenintų organinių junginių, tokių kaip C(M)IT/MIT, deginant kurą gali susidaryti dioksinai“;

| Q. | kadangi esama akivaizdaus prieštaravimo tarp Komisijos sprendimo išduoti biocidinių produktų grupės „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ autorizacijos liudijimą, atsižvelgiant į tai, kad tas autorizacijos liudijimas atitinka Stokholmo konvencijos ir Reglamento (ES) 2019/1021 tikslus, kaip nustatyta Komisijos įgyvendinimo reglamento projekto 9 konstatuojamojoje dalyje, ir to, kad ji netaiko to autorizacijos liudijimo ar jį pritaiko tam tikrose valstybėse narėse dėl to, kad produktų grupė gali turėti neigiamą poveikį žmonių sveikatai ir aplinkai, kurį sukelia dioksinų susidarymas, kaip nurodyta Komisijos įgyvendinimo reglamento projekto 10–14 konstatuojamosiose dalyse; |
| --- | --- |

Q.

kadangi esama akivaizdaus prieštaravimo tarp Komisijos sprendimo išduoti biocidinių produktų grupės „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ autorizacijos liudijimą, atsižvelgiant į tai, kad tas autorizacijos liudijimas atitinka Stokholmo konvencijos ir Reglamento (ES) 2019/1021 tikslus, kaip nustatyta Komisijos įgyvendinimo reglamento projekto 9 konstatuojamojoje dalyje, ir to, kad ji netaiko to autorizacijos liudijimo ar jį pritaiko tam tikrose valstybėse narėse dėl to, kad produktų grupė gali turėti neigiamą poveikį žmonių sveikatai ir aplinkai, kurį sukelia dioksinų susidarymas, kaip nurodyta Komisijos įgyvendinimo reglamento projekto 10–14 konstatuojamosiose dalyse;

| R. | kadangi Danijos, Belgijos ir Vokietijos prašymai pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 44 straipsnio 5 dalies antrą pastraipą netaikyti biocidinių produktų grupei „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ išduoto Sąjungos autorizacijos liudijimo arba pakeisti to autorizacijos liudijimo sąlygas atitinkamose jų teritorijose taip pat buvo pateikti dėl to, kad yra alternatyvių kuro konservantų be halogenintų junginių (12); |
| --- | --- |

R.

kadangi Danijos, Belgijos ir Vokietijos prašymai pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 44 straipsnio 5 dalies antrą pastraipą netaikyti biocidinių produktų grupei „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ išduoto Sąjungos autorizacijos liudijimo arba pakeisti to autorizacijos liudijimo sąlygas atitinkamose jų teritorijose taip pat buvo pateikti dėl to, kad yra alternatyvių kuro konservantų be halogenintų junginių (12);

| S. | kadangi Stokholmo konvencijos 5 straipsnio c punkte numatyta, kad, siekdama sumažinti bendrą kiekvienos C priede nurodytos cheminės medžiagos, išmetamos iš antropogeninių šaltinių, kiekį, kad jis nuolat mažėtų ir, kur įmanoma, būtų visai nutrauktas, kiekviena Šalis, kai laiko tikslinga, bent jau reikalauja naudoti pakaitines ar modifikuotas medžiagas, produktus ir procesus, kad būtų užkirstas kelias tame priede išvardytų cheminių medžiagų susidarymui ir jų išmetimui į aplinką; |
| --- | --- |

S.

kadangi Stokholmo konvencijos 5 straipsnio c punkte numatyta, kad, siekdama sumažinti bendrą kiekvienos C priede nurodytos cheminės medžiagos, išmetamos iš antropogeninių šaltinių, kiekį, kad jis nuolat mažėtų ir, kur įmanoma, būtų visai nutrauktas, kiekviena Šalis, kai laiko tikslinga, bent jau reikalauja naudoti pakaitines ar modifikuotas medžiagas, produktus ir procesus, kad būtų užkirstas kelias tame priede išvardytų cheminių medžiagų susidarymui ir jų išmetimui į aplinką;

| T. | kadangi Reglamento (ES) 2019/1021 6 straipsnio 2 dalyje valstybės narės įpareigojamos numatyti priemones, skirtas „bendram III priede išvardytų cheminių medžiagų išleidžiamam kiekiui nustatyti, apibūdinti ir sumažinti iki minimumo, siekiant, jei įmanoma, kuo greičiau jį panaikinti“, ir, kai manoma, kad tai tikslinga, „reikalauti naudoti pakaitines ar modifikuotas chemines medžiagas, mišinius, gaminius ir procesus, kad būtų išvengta [tame] priede išvardytų cheminių medžiagų susidarymo ir išleidimo“; |
| --- | --- |

T.

kadangi Reglamento (ES) 2019/1021 6 straipsnio 2 dalyje valstybės narės įpareigojamos numatyti priemones, skirtas „bendram III priede išvardytų cheminių medžiagų išleidžiamam kiekiui nustatyti, apibūdinti ir sumažinti iki minimumo, siekiant, jei įmanoma, kuo greičiau jį panaikinti“, ir, kai manoma, kad tai tikslinga, „reikalauti naudoti pakaitines ar modifikuotas chemines medžiagas, mišinius, gaminius ir procesus, kad būtų išvengta [tame] priede išvardytų cheminių medžiagų susidarymo ir išleidimo“;

| U. | kadangi, remiantis 2020 m. kovo 5 d. BPC nuomone, nustatyta, kad vienas iš biocidinių produktų grupės „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ koformuliantų gali turėti endokrininę sistemą ardančių savybių; kadangi vis dėlto nebuvo įmanoma padaryti išvados dėl to, ar tas koformuliantas atitinka mokslinius endokrininės sistemos ardomųjų savybių nustatymo kriterijus, kaip nustatyta Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2017/2100 (13); kadangi dėl koformulianto, kuris, kaip nustatyta, gali turėti endokrininės sistemos ardomųjų savybių, Prancūzijos vertinančioji kompetentinga institucija pradės procesą pagal REACH reglamentą, laikydamasi rašto „Mokslinių endokrininės sistemos ardomųjų savybių nustatymo kriterijų įgyvendinimas išduodant biocidinių produktų autorizacijos liudijimą“ (CA-March18-Doc.7.3.b-final) 31 punkto b papunkčio; |
| --- | --- |

U.

kadangi, remiantis 2020 m. kovo 5 d. BPC nuomone, nustatyta, kad vienas iš biocidinių produktų grupės „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ koformuliantų gali turėti endokrininę sistemą ardančių savybių; kadangi vis dėlto nebuvo įmanoma padaryti išvados dėl to, ar tas koformuliantas atitinka mokslinius endokrininės sistemos ardomųjų savybių nustatymo kriterijus, kaip nustatyta Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2017/2100 (13); kadangi dėl koformulianto, kuris, kaip nustatyta, gali turėti endokrininės sistemos ardomųjų savybių, Prancūzijos vertinančioji kompetentinga institucija pradės procesą pagal REACH reglamentą, laikydamasi rašto „Mokslinių endokrininės sistemos ardomųjų savybių nustatymo kriterijų įgyvendinimas išduodant biocidinių produktų autorizacijos liudijimą“ (CA-March18-Doc.7.3.b-final) 31 punkto b papunkčio;

| 1. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo reglamento projektas viršija Reglamente (ES) Nr. 528/2012 numatytus įgyvendinimo įgaliojimus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo reglamento projektas yra nesuderinamas su Sąjungos teise, nes neatitinka Reglamento (ES) 2019/1021 tikslo ir turinio ir Stokholmo konvencijos reikalavimų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo suteikiamas biocidinių produktų grupės „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ Sąjungos autorizacijos liudijimas, projektas yra neproporcingas atsižvelgiant į:






  a) | mokslinį netikrumą dėl rizikos žmonių sveikatai ir aplinkai, kylančios dėl dioksinų poveikio per aplinką naudojant biocidinių produktų grupę „CMIT/MIT SOLVENT BASED“, lygio, |
| --- | --- | --- |

3.

a)

mokslinį netikrumą dėl rizikos žmonių sveikatai ir aplinkai, kylančios dėl dioksinų poveikio per aplinką naudojant biocidinių produktų grupę „CMIT/MIT SOLVENT BASED“, lygio,

| b) | alternatyvių kuro konservantų be halogenintų junginių prieinamumą ir |
| --- | --- |

b)

alternatyvių kuro konservantų be halogenintų junginių prieinamumą ir

| c) | nepriimtiną riziką žmonių sveikatai ir aplinkai, kylančią dėl dioksinų poveikio, ir nepakankamus duomenis, kad būtų galima padaryti išvadą, ar šis autorizacijos liudijimas atitiktų Stokholmo konvencijos ir Reglamento (ES) 2019/1021 tikslus ir nuostatas; |
| --- | --- |

c)

nepriimtiną riziką žmonių sveikatai ir aplinkai, kylančią dėl dioksinų poveikio, ir nepakankamus duomenis, kad būtų galima padaryti išvadą, ar šis autorizacijos liudijimas atitiktų Stokholmo konvencijos ir Reglamento (ES) 2019/1021 tikslus ir nuostatas;

| 4. | todėl mano, kad Komisija neturėjo išduoti autorizacijos liudijimo biocidinių produktų grupei „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ arba turėjo bent jau pareikalauti, kad pareiškėjas pateiktų daugiau duomenų apie tai, koks dioksinų kiekis susidaro dėl tos biocidinių produktų grupės produktų naudojimo kelių ir vandens transportui skirtame kure ir kokią bendrą išmetamo dioksinų kiekio dalį jie sudaro, ir patikslinti rizikos žmonių sveikatai ir aplinkai, kylančios dėl dioksinų poveikio per aplinką naudojant tą biocidinių produktų grupę, lygį, kad Komisija galėtų nustatyti, ar rizika gali būti laikoma priimtina, atsižvelgiant į Stokholmo konvencijos tikslus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prašo Komisijos atsiimti savo įgyvendinimo reglamento projektą ir pateikti komitetui naują projektą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  OL L 167, 2012 6 27, p. 1

(2)  OL L 169, 2019 6 25, p. 45.

(3)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(4)  OL L 209, 2006 7 31, p. 3.

(5)  OL L 81, 2004 3 19, p. 37.

(6)  2020 m. kovo 5 d. BPC nuomonė dėl biocidinių produktų grupės Sąjungos autorizacijos liudijimo: CMIT/MIT SOLVENT BASE, Product type: 6, ECHA/BPC/246/2020.

(7)  Pasaulio sveikatos organizacija (2019) „Preventing disease through healthy environments: Exposure to dioxins and dioxin-like substances: a major public health concern“ (https://www.who.int/publications/i/item/WHO-CED-PHE-EPE-19.4.4).

(8)  2019 m. sausio 4 d. Komisijos ataskaita dėl antrojo Europos Sąjungos įgyvendinimo plano, parengto pagal Reglamento (EB) Nr. 850/2004 dėl patvariųjų organinių teršalų 8 straipsnio 4 dalį, persvarstymo ir atnaujinimo, COM(2018)0848 (https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2018/EN/COM-2018-848-F1-EN-MAIN-PART-1.PDF).

(9)  2021 m. liepos 5 d. BPC nuomonė dėl prašymo, pateikta pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 75 straipsnio 1 dalies g punktą, įvertinti dioksinų, išmetamų naudojant biocidinių produktų grupę (CMIT/MIT SOLVENT BASED) kelių ir laivų transportui skirtame kure, kiekį (ECHA/BPC/283/2021).

(10)  2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatas „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640).

(11)  2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (OL L 243, 2021 7 9, p. 1).

(12)  Pavyzdžiui: glutaraldehidas ir dimorfinometanas patvirtinti kaip 6 tipo produktai; į peržiūros programą įtraukti paraformaldehido ir 2-hidroksipropilamino (santykis 3:2) (MBO), 1,2-Benzizotiazol-3(2H)- 1 (BIT), etilendioksidimolio, 2-oktil-2H-izotiazol-3-ono (OIT), 2-metil-2H-izotiazol-3-ono (MIT), cinko piritiono, 2,2’,2’-(heksahidro- 1,3,5-triazino- 1,3,5-triil)trietanolio, piridino-2-tiolio 1-oksido natrio druskos reakcijos produktai.

(13)  2017 m. rugsėjo 4 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/2100, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 nustatomi moksliniai endokrininės sistemos ardomųjų savybių nustatymo kriterijai (OL L 301, 2017 11 17, p. 1).

---

| 2023 5 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 177/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 177/13

---

P9_TA(2022)0435

Siekiant lygių teisių neįgaliesiems

2022 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija „Siekiant lygių teisių neįgaliesiems“ (2022/2026(INI))

(2023/C 177/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalį, taip pat į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 2, 9, 10, 19, 48 straipsnius, 67 straipsnio 4 dalį, 153, 165, 168, 174 straipsnius ir 216 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalį, taip pat į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 2, 9, 10, 19, 48 straipsnius, 67 straipsnio 4 dalį, 153, 165, 168, 174 straipsnius ir 216 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (Chartija), ypač į jos 3, 6, 14, 15, 20, 21, 23, 24, 25, 26, 34, 35, 40, 41 ir 47 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (Chartija), ypač į jos 3, 6, 14, 15, 20, 21, 23, 24, 25, 26, 34, 35, 40, 41 ir 47 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, ypač į jo 1 principą „Švietimas, mokymas ir mokymasis visą gyvenimą“, 2 principą „Lyčių lygybė“, 3 principą „Lygios galimybės“, 4 principą „Aktyvus užimtumo rėmimas“, 5 principą „Saugus ir lankstus užimtumas“, 6 principą „Darbo užmokestis“, 10 principą „Sveika, saugi ir gerai pritaikyta darbo aplinka ir duomenų apsauga“, 11 principą „Vaikų priežiūra ir parama vaikams“, 14 principą „Minimalios pajamos“ ir 17 principą „Neįgaliųjų įtrauktis“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, ypač į jo 1 principą „Švietimas, mokymas ir mokymasis visą gyvenimą“, 2 principą „Lyčių lygybė“, 3 principą „Lygios galimybės“, 4 principą „Aktyvus užimtumo rėmimas“, 5 principą „Saugus ir lankstus užimtumas“, 6 principą „Darbo užmokestis“, 10 principą „Sveika, saugi ir gerai pritaikyta darbo aplinka ir duomenų apsauga“, 11 principą „Vaikų priežiūra ir parama vaikams“, 14 principą „Minimalios pajamos“ ir 17 principą „Neįgaliųjų įtrauktis“,

| — | atsižvelgdamas į JT neįgaliųjų teisių konvenciją (NTK) ir jos įsigaliojimą 2011 m. sausio 21 d. vadovaujantis 2009 m. lapkričio 26 d. Tarybos sprendimu 2010/48/EB dėl Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos sudarymo Europos bendrijos vardu (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT neįgaliųjų teisių konvenciją (NTK) ir jos įsigaliojimą 2011 m. sausio 21 d. vadovaujantis 2009 m. lapkričio 26 d. Tarybos sprendimu 2010/48/EB dėl Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos sudarymo Europos bendrijos vardu (1),

| — | atsižvelgdamas į bendrąsias pastabas dėl NTK, kaip autoritetingas jos įgyvendinimo gaires, visų pirma į 2014 m. gegužės 22 d. bendrąją pastabą Nr. 2 dėl prieinamumo, 2016 m. lapkričio 25 d. bendrąją pastabą Nr. 3 dėl moterų ir mergaičių su negalia, 2016 m. lapkričio 25 d. bendrąją pastabą Nr. 4 dėl teisės į įtraukų švietimą, 2017 m. spalio 27 d. bendrąją pastabą Nr. 5 dėl gyvenimo savarankiškai ir buvimo bendruomenės dalimi, 2018 m. balandžio 26 d. bendrąją pastabą Nr. 6 dėl lygybės ir nediskriminavimo bei 2018 m. lapkričio 9 d. bendrąją pastabą Nr. 7 dėl neįgaliųjų, įskaitant neįgalius vaikus, dalyvavimo konvencijos įgyvendinimo ir stebėsenos veikloje, talkinant jiems atstovaujančioms organizacijoms, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrąsias pastabas dėl NTK, kaip autoritetingas jos įgyvendinimo gaires, visų pirma į 2014 m. gegužės 22 d. bendrąją pastabą Nr. 2 dėl prieinamumo, 2016 m. lapkričio 25 d. bendrąją pastabą Nr. 3 dėl moterų ir mergaičių su negalia, 2016 m. lapkričio 25 d. bendrąją pastabą Nr. 4 dėl teisės į įtraukų švietimą, 2017 m. spalio 27 d. bendrąją pastabą Nr. 5 dėl gyvenimo savarankiškai ir buvimo bendruomenės dalimi, 2018 m. balandžio 26 d. bendrąją pastabą Nr. 6 dėl lygybės ir nediskriminavimo bei 2018 m. lapkričio 9 d. bendrąją pastabą Nr. 7 dėl neįgaliųjų, įskaitant neįgalius vaikus, dalyvavimo konvencijos įgyvendinimo ir stebėsenos veikloje, talkinant jiems atstovaujančioms organizacijoms,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos, valstybių narių ir Komisijos elgesio kodeksą, kuriuo nustatoma Europos Sąjungos vykdomo Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimo ir atstovavimo jai vidaus tvarka (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos, valstybių narių ir Komisijos elgesio kodeksą, kuriuo nustatoma Europos Sąjungos vykdomo Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimo ir atstovavimo jai vidaus tvarka (2),

| — | atsižvelgdamas į JT neįgaliųjų teisių komiteto (NT komitetas) 2015 m. spalio 2 d. baigiamąsias pastabas dėl ES pirminės ataskaitos ir į klausimų sąrašą, kurį JT NT komitetas 2022 m. balandžio 20 d. pateikė prieš Europos Sąjungos antrosios ir trečiosios periodinių ataskaitų pateikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT neįgaliųjų teisių komiteto (NT komitetas) 2015 m. spalio 2 d. baigiamąsias pastabas dėl ES pirminės ataskaitos ir į klausimų sąrašą, kurį JT NT komitetas 2022 m. balandžio 20 d. pateikė prieš Europos Sąjungos antrosios ir trečiosios periodinių ataskaitų pateikimą,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (Europos žmogaus teisių konvencija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (Europos žmogaus teisių konvencija),

| — | atsižvelgdamas į JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims,

| — | atsižvelgdamas į JT vaiko teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT vaiko teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į JT darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir jos darnaus vystymosi tikslus (DVT), visų pirma į tai, kad negalia tiesiogiai minima 1 ir 2 tiksluose dėl skurdo ir bado panaikinimo, 3 tiksle dėl sveikatos, 4 tiksle dėl švietimo, 8 tiksle dėl ekonomikos augimo ir užimtumo, 10 tiksle dėl nelygybės mažinimo, 11 tiksle dėl žmonių gyvenamų vietų prieinamumo bei 17 tiksle dėl duomenų rinkimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir jos darnaus vystymosi tikslus (DVT), visų pirma į tai, kad negalia tiesiogiai minima 1 ir 2 tiksluose dėl skurdo ir bado panaikinimo, 3 tiksle dėl sveikatos, 4 tiksle dėl švietimo, 8 tiksle dėl ekonomikos augimo ir užimtumo, 10 tiksle dėl nelygybės mažinimo, 11 tiksle dėl žmonių gyvenamų vietų prieinamumo bei 17 tiksle dėl duomenų rinkimo,

| — | atsižvelgdamas į JT lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo padalinio ataskaitas dėl neįgalių moterų ir mergaičių, ypač į jo 2021 m. liepos 1 d. ataskaitą „COVID-19, lyties ir negalios kontrolinis sąrašas: smurto dėl lyties prieš neįgalias moteris, mergaites ir tradicinių lyčių normų neatitinkančius asmenis per COVID-19 pandemiją prevencija ir kova su juo“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo padalinio ataskaitas dėl neįgalių moterų ir mergaičių, ypač į jo 2021 m. liepos 1 d. ataskaitą „COVID-19, lyties ir negalios kontrolinis sąrašas: smurto dėl lyties prieš neįgalias moteris, mergaites ir tradicinių lyčių normų neatitinkančius asmenis per COVID-19 pandemiją prevencija ir kova su juo“ (3),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija),

| — | atsižvelgdamas į Europos ombudsmeno strateginį tyrimą dėl to, kaip Komisija užtikrina, kad neįgalieji galėtų naudotis jos interneto svetainėmis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ombudsmeno strateginį tyrimą dėl to, kaip Komisija užtikrina, kad neįgalieji galėtų naudotis jos interneto svetainėmis,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos priemonę, kuria nustatoma peržiūrėta ES lygmens sistema, reikalaujama pagal NTK 33 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos priemonę, kuria nustatoma peržiūrėta ES lygmens sistema, reikalaujama pagal NTK 33 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. kovo 20 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pranešimą „Tikrosios neįgaliųjų teisės balsuoti Europos Parlamento rinkimuose“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. kovo 20 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pranešimą „Tikrosios neįgaliųjų teisės balsuoti Europos Parlamento rinkimuose“ (4),

| — | atsižvelgdamas į Europos ombudsmeno strateginį tyrimą dėl to, kaip Komisija stebi ES lėšų panaudojimą neįgaliųjų ir vyresnio amžiaus asmenų teisei į savarankišką gyvenimą remti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ombudsmeno strateginį tyrimą dėl to, kaip Komisija stebi ES lėšų panaudojimą neįgaliųjų ir vyresnio amžiaus asmenų teisei į savarankišką gyvenimą remti,

| — | atsižvelgdamas į ES pagrindinių teisių agentūros 2021 ir 2022 m. pagrindinių teisių ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES pagrindinių teisių agentūros 2021 ir 2022 m. pagrindinių teisių ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „2020–2030 m. ES darbotvarkės dėl neįgaliųjų teisių kūrimas“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „2020–2030 m. ES darbotvarkės dėl neįgaliųjų teisių kūrimas“ (5),

| — | atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto 2021 m. lyčių lygybės indeksą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto 2021 m. lyčių lygybės indeksą,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1371/2007 dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1371/2007 dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (6),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/818, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. programa „Kūrybiška Europa“ ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1295/2013 (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/818, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. programa „Kūrybiška Europa“ ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1295/2013 (7),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai ir kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/220/TVR (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai ir kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/220/TVR (8),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/2102 dėl viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių ir mobiliųjų programų prieinamumo (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/2102 dėl viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių ir mobiliųjų programų prieinamumo (9),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/1808, kuria, atsižvelgiant į kintančias rinkos realijas, iš dalies keičiama Direktyva 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/1808, kuria, atsižvelgiant į kintančias rinkos realijas, iš dalies keičiama Direktyva 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (10),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/1972, kuria nustatomas Europos elektroninių ryšių kodeksas (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/1972, kuria nustatomas Europos elektroninių ryšių kodeksas (11),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/882 dėl gaminių ir paslaugų prieinamumo reikalavimų (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/882 dėl gaminių ir paslaugų prieinamumo reikalavimų (12),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1158 dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1158 dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros (13),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (14),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 8 d. Komisijos rekomendaciją (ES) 2019/786 dėl pastatų renovacijos (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 8 d. Komisijos rekomendaciją (ES) 2019/786 dėl pastatų renovacijos (15),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 2 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Teisingumo sistemų skaitmeninimo Europos Sąjungoje priemonių rinkinys“ (SWD(2020)0540), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 2 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Teisingumo sistemų skaitmeninimo Europos Sąjungoje priemonių rinkinys“ (SWD(2020)0540),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 7 d. Komisijos komunikatą „Lygybės Sąjunga. ES romų lygybės, įtraukties ir dalyvavimo strateginis planas“ (COM(2020)0620), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 7 d. Komisijos komunikatą „Lygybės Sąjunga. ES romų lygybės, įtraukties ir dalyvavimo strateginis planas“ (COM(2020)0620),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 12 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. LGBTIQ asmenų lygybės strategija“ (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 12 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. LGBTIQ asmenų lygybės strategija“ (COM(2020)0698),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2021–2030 m. neįgaliųjų teisių strategija“ (COM(2021)0101), ypač į šešias pavyzdines jo iniciatyvas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2021–2030 m. neįgaliųjų teisių strategija“ (COM(2021)0101), ypač į šešias pavyzdines jo iniciatyvas,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 19 d. Komisijos komunikatą „2022 m. ES teisingumo rezultatų suvestinė“ (COM(2022)0234), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 19 d. Komisijos komunikatą „2022 m. ES teisingumo rezultatų suvestinė“ (COM(2022)0234),

| — | atsižvelgdamas į peržiūrėtą Europos socialinę chartiją, ypač į jos 15 straipsnį „Neįgaliųjų teisė į savarankiškumą, socialinę integraciją ir dalyvavimą visuomenės gyvenime“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į peržiūrėtą Europos socialinę chartiją, ypač į jos 15 straipsnį „Neįgaliųjų teisė į savarankiškumą, socialinę integraciją ir dalyvavimą visuomenės gyvenime“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas (COM(2008)0426), ir į 2009 m. balandžio 2 d. Parlamento poziciją šiuo klausimu (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas (COM(2008)0426), ir į 2009 m. balandžio 2 d. Parlamento poziciją šiuo klausimu (16),

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. birželio 4 d. Tarybos rekomendaciją dėl neįgaliųjų parkavimo kortelės (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. birželio 4 d. Tarybos rekomendaciją dėl neįgaliųjų parkavimo kortelės (17),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendaciją (ES) 2021/1004, kuria nustatoma Europos vaiko garantijų sistema (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendaciją (ES) 2021/1004, kuria nustatoma Europos vaiko garantijų sistema (18),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 5 d. Tarybos išvadas „Įtraukiosios darbo rinkos. Darbo rinkoje pažeidžiamų asmenų užimtumo gerinimas“ (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 5 d. Tarybos išvadas „Įtraukiosios darbo rinkos. Darbo rinkoje pažeidžiamų asmenų užimtumo gerinimas“ (19),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 9 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Žmonėms tarnaujančios ekonomikos kūrimas: socialinės ekonomikos veiksmų planas“ (SWD(2021)0373), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 9 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Žmonėms tarnaujančios ekonomikos kūrimas: socialinės ekonomikos veiksmų planas“ (SWD(2021)0373),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. birželio 23 d. rezoliuciją dėl įtraukties priemonių įgyvendinimo pagal 2014–2020 m. programą „Erasmus+“ (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. birželio 23 d. rezoliuciją dėl įtraukties priemonių įgyvendinimo pagal 2014–2020 m. programą „Erasmus+“ (20),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. gegužės 3 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise, kuriuo panaikinamas Tarybos sprendimas 76/787/EAPB, EEB, Euratomas, ir prie to sprendimo pridėto Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. gegužės 3 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise, kuriuo panaikinamas Tarybos sprendimas 76/787/EAPB, EEB, Euratomas, ir prie to sprendimo pridėto Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise (21),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. balandžio 7 d. rezoliuciją „Dėl karo Ukrainoje bėgančių vaikų ir jaunuolių apsauga ES“ (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. balandžio 7 d. rezoliuciją „Dėl karo Ukrainoje bėgančių vaikų ir jaunuolių apsauga ES“ (22),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. gegužės 19 d. rezoliuciją „Rusijos karo Ukrainoje socialinės ir ekonominės pasekmės ES. ES pajėgumo veikti stiprinimas“ (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. gegužės 19 d. rezoliuciją „Rusijos karo Ukrainoje socialinės ir ekonominės pasekmės ES. ES pajėgumo veikti stiprinimas“ (23),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 24 d. rezoliuciją dėl lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių padėties Europos Sąjungoje, kiek tai susiję su moterų sveikata (24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 24 d. rezoliuciją dėl lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių padėties Europos Sąjungoje, kiek tai susiję su moterų sveikata (24),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai „Kova su smurtu dėl lyties: kibernetinis smurtas“ (25), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai „Kova su smurtu dėl lyties: kibernetinis smurtas“ (25),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl menininkų padėties ir kultūros gaivinimo ES (26), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl menininkų padėties ir kultūros gaivinimo ES (26),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 7 d. rezoliuciją „Neįgaliųjų apsauga teikiant peticijas: įgyta patirtis“ (27), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 7 d. rezoliuciją „Neįgaliųjų apsauga teikiant peticijas: įgyta patirtis“ (27),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. balandžio 29 d. rezoliuciją dėl Europos vaiko garantijų sistemos (28), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. balandžio 29 d. rezoliuciją dėl Europos vaiko garantijų sistemos (28),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl Tarybos direktyvos 2000/78/EB, nustatančios vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus, įgyvendinimo atsižvelgiant į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją (29), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl Tarybos direktyvos 2000/78/EB, nustatančios vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus, įgyvendinimo atsižvelgiant į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją (29),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl intelekto sutrikimų turinčių asmenų ir jų šeimų teisių COVID-19 krizės metu (30), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl intelekto sutrikimų turinčių asmenų ir jų šeimų teisių COVID-19 krizės metu (30),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (31), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (31),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. birželio 18 d. rezoliuciją dėl Europos strategijos dėl negalios po 2020 m. (32), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. birželio 18 d. rezoliuciją dėl Europos strategijos dėl negalios po 2020 m. (32),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 5 d. savo rezoliuciją dėl kalėjimų sistemos ir sąlygų kalėjimuose (33), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 5 d. savo rezoliuciją dėl kalėjimų sistemos ir sąlygų kalėjimuose (33),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. lapkričio 29 d. rezoliuciją dėl neįgalių moterų padėties (34), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. lapkričio 29 d. rezoliuciją dėl neįgalių moterų padėties (34),

| — | atsižvelgdamas į tyrimą „Europos struktūriniai ir investicijų fondai bei neįgalieji Europos Sąjungoje“, kurį 2016 m. lapkričio 3 d. paskelbė jo Vidaus politikos generalinis direktoratas (35), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimą „Europos struktūriniai ir investicijų fondai bei neįgalieji Europos Sąjungoje“, kurį 2016 m. lapkričio 3 d. paskelbė jo Vidaus politikos generalinis direktoratas (35),

| — | atsižvelgdamas į tyrimą „Įtraukus švietimas neįgaliems besimokantiesiems“, kurį 2017 m. rugsėjo 15 d. paskelbė jo Vidaus politikos generalinis direktoratas (36), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimą „Įtraukus švietimas neįgaliems besimokantiesiems“, kurį 2017 m. rugsėjo 15 d. paskelbė jo Vidaus politikos generalinis direktoratas (36),

| — | atsižvelgdamas į tyrimą „Apsauginis vaidmuo, kurį įgyvendinant JT neįgaliųjų teisių konvenciją atlieka Peticijų komitetas“, kurį 2015 m. spalio 9 d. paskelbė jo Vidaus politikos generalinis direktoratas (37), ir 2016 m., 2017 m. bei 2018 m. atnaujintas jo versijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimą „Apsauginis vaidmuo, kurį įgyvendinant JT neįgaliųjų teisių konvenciją atlieka Peticijų komitetas“, kurį 2015 m. spalio 9 d. paskelbė jo Vidaus politikos generalinis direktoratas (37), ir 2016 m., 2017 m. bei 2018 m. atnaujintas jo versijas,

| — | atsižvelgdamas į išsamią analizę „Europos prieinamumo aktas“, kurią 2016 m. rugpjūčio 15 d. paskelbė jo Vidaus politikos generalinis direktoratas (38), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į išsamią analizę „Europos prieinamumo aktas“, kurią 2016 m. rugpjūčio 15 d. paskelbė jo Vidaus politikos generalinis direktoratas (38),

| — | atsižvelgdamas į tyrimą „Transportas ir turizmas neįgaliesiems bei riboto judumo asmenims“, kurį 2018 m. gegužės 8 d. paskelbė jo Vidaus politikos generalinis direktoratas (39), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimą „Transportas ir turizmas neįgaliesiems bei riboto judumo asmenims“, kurį 2018 m. gegužės 8 d. paskelbė jo Vidaus politikos generalinis direktoratas (39),

| — | atsižvelgdamas į tyrimą „Europos strategija dėl negalios po 2020 m.“, kurį 2020 m. liepos 15 d. paskelbė jo Vidaus politikos generalinis direktoratas (40), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimą „Europos strategija dėl negalios po 2020 m.“, kurį 2020 m. liepos 15 d. paskelbė jo Vidaus politikos generalinis direktoratas (40),

| — | atsižvelgdamas į tyrimą „Kaip ES įgyvendina 2015 m. NT komiteto baigiamąsias pastabas“, kurį 2021 m. gruodžio 2 d. paskelbė jo Vidaus politikos generalinis direktoratas (41), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimą „Kaip ES įgyvendina 2015 m. NT komiteto baigiamąsias pastabas“, kurį 2021 m. gruodžio 2 d. paskelbė jo Vidaus politikos generalinis direktoratas (41),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento ad hoc delegacijos komandiruotę į 2022 m. birželio 14–16 d. Niujorke vykusią 15-ąją NTK šalių konferenciją, kurioje ji dalyvavo Užimtumo ir socialinių reikalų, Piliečių teisių, teisingumo ir vidaus reikalų bei Peticijų komitetų vardu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento ad hoc delegacijos komandiruotę į 2022 m. birželio 14–16 d. Niujorke vykusią 15-ąją NTK šalių konferenciją, kurioje ji dalyvavo Užimtumo ir socialinių reikalų, Piliečių teisių, teisingumo ir vidaus reikalų bei Peticijų komitetų vardu,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 26 d. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 10/2021 „Lyčių aspekto integravimas į ES biudžetą: laikas pereiti nuo žodžių prie veiksmų“ (42), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 26 d. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 10/2021 „Lyčių aspekto integravimas į ES biudžetą: laikas pereiti nuo žodžių prie veiksmų“ (42),

| — | atsižvelgdamas į strategijos „Europa 2020“ tikslą skurdo klausimu, Porto deklaraciją, 2021 m. kovo 4 d. Komisijos komunikatą „Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planas“ (COM(2021)0102) ir jo 2030 m. tikslą, susijusį su kova su skurdu ir socialine atskirtimi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į strategijos „Europa 2020“ tikslą skurdo klausimu, Porto deklaraciją, 2021 m. kovo 4 d. Komisijos komunikatą „Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planas“ (COM(2021)0102) ir jo 2030 m. tikslą, susijusį su kova su skurdu ir socialine atskirtimi,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (43), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (43),

| — | atsižvelgdamas į reglamentus, kuriais nustatomos taisyklės dėl ES finansavimo programų pagal daugiametę finansinę programą, ypač dėl Europos socialinio fondo, Jaunimo užimtumo iniciatyvos, Europos regioninės plėtros fondo, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai, programos „Erasmus“ ir Teisingos pertvarkos fondo, kuriais visais naudojantis teikiama ES finansinė parama neįgaliųjų padėčiai pagerinti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į reglamentus, kuriais nustatomos taisyklės dėl ES finansavimo programų pagal daugiametę finansinę programą, ypač dėl Europos socialinio fondo, Jaunimo užimtumo iniciatyvos, Europos regioninės plėtros fondo, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai, programos „Erasmus“ ir Teisingos pertvarkos fondo, kuriais visais naudojantis teikiama ES finansinė parama neįgaliųjų padėčiai pagerinti,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 22 d. Komisijos rekomendaciją (ES) 2018/951 dėl lygybės įstaigoms taikomų standartų (44), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 22 d. Komisijos rekomendaciją (ES) 2018/951 dėl lygybės įstaigoms taikomų standartų (44),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 15 d. Komisijos komunikatą „2010–2020 m. Europos strategija dėl negalios. Tolesnis siekis kurti Europą be kliūčių“ (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 15 d. Komisijos komunikatą „2010–2020 m. Europos strategija dėl negalios. Tolesnis siekis kurti Europą be kliūčių“ (COM(2010)0636),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 2 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „2010–2020 m. Europos strategijos dėl negalios įgyvendinimo pažangos ataskaita“ (SWD(2017)0029), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 2 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „2010–2020 m. Europos strategijos dėl negalios įgyvendinimo pažangos ataskaita“ (SWD(2017)0029),

| — | atsižvelgdamas į 2016–2018 m. Komisijos bandomąjį projektą aštuoniose valstybėse narėse dėl ES neįgaliojo kortelės ir į 2021 m. gegužės mėn. tyrimą, kuriame vertinamas bandomųjų veiksmų, apimančių ES neįgaliojo kortelę ir susijusias lengvatas, įgyvendinimas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016–2018 m. Komisijos bandomąjį projektą aštuoniose valstybėse narėse dėl ES neįgaliojo kortelės ir į 2021 m. gegužės mėn. tyrimą, kuriame vertinamas bandomųjų veiksmų, apimančių ES neįgaliojo kortelę ir susijusias lengvatas, įgyvendinimas,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 20 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „2010–2020 m. Europos strategijos dėl negalios vertinimas“ (SWD(2020)0289), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 20 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „2010–2020 m. Europos strategijos dėl negalios vertinimas“ (SWD(2020)0289),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 19 d. Komisijos ataskaitą dėl Tarybos direktyvos 2000/43/EB, įgyvendinančios vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (Rasinės lygybės direktyvos), ir Tarybos direktyvos 2000/78/EB, nustatančios vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (Lygių galimybių užimtumo srityje direktyvos), taikymo (COM(2021)0139), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 19 d. Komisijos ataskaitą dėl Tarybos direktyvos 2000/43/EB, įgyvendinančios vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (Rasinės lygybės direktyvos), ir Tarybos direktyvos 2000/78/EB, nustatančios vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (Lygių galimybių užimtumo srityje direktyvos), taikymo (COM(2021)0139),

| — | atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo (EUROFOUND) 2022 m. kovo 21 d. politikos apžvalgą „Neįgalieji ir COVID-19 pandemija: e. apklausos „Gyvenimas, darbas ir COVID-19“ rezultatai“ (People with disabilities and the COVID-19 pandemic: Findings from the Living, working and COVID-19 e-survey), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo (EUROFOUND) 2022 m. kovo 21 d. politikos apžvalgą „Neįgalieji ir COVID-19 pandemija: e. apklausos „Gyvenimas, darbas ir COVID-19“ rezultatai“ (People with disabilities and the COVID-19 pandemic: Findings from the Living, working and COVID-19 e-survey),

| — | atsižvelgdamas į EUROFOUND 2021 m. balandžio 19 d. tyrimo ataskaitą „Negalia ir integracija į darbo rinką: politinės tendencijos ir parama ES valstybėse narėse“ (Disability and labour market integration: Policy trends and support in EU Member States), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EUROFOUND 2021 m. balandžio 19 d. tyrimo ataskaitą „Negalia ir integracija į darbo rinką: politinės tendencijos ir parama ES valstybėse narėse“ (Disability and labour market integration: Policy trends and support in EU Member States),

| — | atsižvelgdamas į EUROFOUND 2018 m. lapkričio 30 d. politikos apžvalgą „Neįgaliųjų socialinė ir užimtumo padėtis“ (Social and employment situation of people with disabilities), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EUROFOUND 2018 m. lapkričio 30 d. politikos apžvalgą „Neįgaliųjų socialinė ir užimtumo padėtis“ (Social and employment situation of people with disabilities),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendaciją (ES) 2021/1004, kuria nustatoma Europos vaiko garantijų sistema (45), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendaciją (ES) 2021/1004, kuria nustatoma Europos vaiko garantijų sistema (45),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Peticijų komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Peticijų komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A9-0284/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A9-0284/2022),

| A. | kadangi, remiantis turimais duomenimis, tam tikro pobūdžio negalią ES turi apie 87 mln. asmenų, įskaitant daugiau nei 24 mln. asmenų, turinčių sunkią negalią; |
| --- | --- |

A.

kadangi, remiantis turimais duomenimis, tam tikro pobūdžio negalią ES turi apie 87 mln. asmenų, įskaitant daugiau nei 24 mln. asmenų, turinčių sunkią negalią;

| B. | kadangi, remiantis ES 2021–2030 m. neįgaliųjų teisių strategija, įstaigose gyvena per milijoną neįgalių vaikų ir jaunesnių negu 65 metų amžiaus suaugusiųjų bei per du milijonus 65 metų amžiaus ir vyresnių neįgaliųjų; kadangi tai, kad daugėja negalią turinčių asmenų ir senėja Europos gyventojai, susiję, taigi į tai turėtų būti atsižvelgiama įgyvendinant įvairių sričių ES politiką; |
| --- | --- |

B.

kadangi, remiantis ES 2021–2030 m. neįgaliųjų teisių strategija, įstaigose gyvena per milijoną neįgalių vaikų ir jaunesnių negu 65 metų amžiaus suaugusiųjų bei per du milijonus 65 metų amžiaus ir vyresnių neįgaliųjų; kadangi tai, kad daugėja negalią turinčių asmenų ir senėja Europos gyventojai, susiję, taigi į tai turėtų būti atsižvelgiama įgyvendinant įvairių sričių ES politiką;

| C. | kadangi, remiantis ES 2021–2030 m. neįgaliųjų teisių strategija, dirbančių neįgaliųjų dalis sudaro 50,8 proc., o negalios neturinčių žmonių dalis – 75 proc.; kadangi, remiantis ES 2021–2030 m. neįgaliųjų teisių strategija, 2010–2020 m. Europos strategijos dėl negalios įvertinime „užimtumas vadinamas vienu iš penkių svarbiausių politikos prioritetų, dėl kurių veiksmų turi būti imamasi ateityje“; |
| --- | --- |

C.

kadangi, remiantis ES 2021–2030 m. neįgaliųjų teisių strategija, dirbančių neįgaliųjų dalis sudaro 50,8 proc., o negalios neturinčių žmonių dalis – 75 proc.; kadangi, remiantis ES 2021–2030 m. neįgaliųjų teisių strategija, 2010–2020 m. Europos strategijos dėl negalios įvertinime „užimtumas vadinamas vienu iš penkių svarbiausių politikos prioritetų, dėl kurių veiksmų turi būti imamasi ateityje“;

| D. | kadangi ES gyvenantys neįgalieji toliau susiduria su diskriminacija, pvz., tinkamų sąlygų nesudarymu, priekabiavimu bei daugialypio ir sąveikinio pobūdžio diskriminacija visose savo gyvenimo srityse, įskaitant nepalankias socioekonomines sąlygas, socialinę atskirtį, netinkamą elgesį ir smurtą (taip pat ir dėl lyties), priverstinę sterilizaciją ir nėštumo nutraukimą, nepakankamas galimybes naudotis bendruomeninėmis paslaugomis, prastos kokybės būstą, apgyvendinimą specialiose įstaigose, netinkamą sveikatos priežiūrą bei galimybių prisidėti prie visuomenės gyvenimo ir aktyviai jame dalyvauti neužtikrinimą (46); |
| --- | --- |

D.

kadangi ES gyvenantys neįgalieji toliau susiduria su diskriminacija, pvz., tinkamų sąlygų nesudarymu, priekabiavimu bei daugialypio ir sąveikinio pobūdžio diskriminacija visose savo gyvenimo srityse, įskaitant nepalankias socioekonomines sąlygas, socialinę atskirtį, netinkamą elgesį ir smurtą (taip pat ir dėl lyties), priverstinę sterilizaciją ir nėštumo nutraukimą, nepakankamas galimybes naudotis bendruomeninėmis paslaugomis, prastos kokybės būstą, apgyvendinimą specialiose įstaigose, netinkamą sveikatos priežiūrą bei galimybių prisidėti prie visuomenės gyvenimo ir aktyviai jame dalyvauti neužtikrinimą (46);

| E. | kadangi 22 iš 27 valstybių narių yra pasirašiusios ir ratifikavusios NTK fakultatyvų protokolą (47); kadangi Parlamentas ne vienoje rezoliucijoje yra stebėjęs, ar visapusiškai įgyvendinama NTK, rėmęs visapusišką jos gyvendinimą ir raginęs ją įgyvendinti bei ugdyti sąmoningumą joje apibrėžtų teisių klausimu; kadangi Parlamentas taip pat yra pabrėžęs, jog būtina, kad NTK fakultatyvų protokolą ratifikuotų tiek šito dar nepadariusios valstybės narės, tiek ES, nes šis būdas atveria galimybę nagrinėti atskirus arba sisteminius diskriminacijos atvejus; |
| --- | --- |

E.

kadangi 22 iš 27 valstybių narių yra pasirašiusios ir ratifikavusios NTK fakultatyvų protokolą (47); kadangi Parlamentas ne vienoje rezoliucijoje yra stebėjęs, ar visapusiškai įgyvendinama NTK, rėmęs visapusišką jos gyvendinimą ir raginęs ją įgyvendinti bei ugdyti sąmoningumą joje apibrėžtų teisių klausimu; kadangi Parlamentas taip pat yra pabrėžęs, jog būtina, kad NTK fakultatyvų protokolą ratifikuotų tiek šito dar nepadariusios valstybės narės, tiek ES, nes šis būdas atveria galimybę nagrinėti atskirus arba sisteminius diskriminacijos atvejus;

| F. | kadangi prieinamos ir neįgaliųjų požiūriu įtraukios Europos pagrindas yra Sąjunga, kurioje visos valstybės narės pripažįsta asmens negalios statusą ir leidžia neįgaliesiems visapusiškai naudotis judėjimo laisve; kadangi neįgalieji – kad ir kokia būtų jų negalia – turi teisę naudotis savo pagrindinėmis teisėmis taip pat, kaip ir kiti; kadangi visapusiškas ir veiksmingas neįgaliųjų dalyvavimas visose gyvenimo ir visuomenės srityse nepaprastai svarbus norint, kad jie galėtų naudotis savo pagrindinėmis teisėmis; |
| --- | --- |

F.

kadangi prieinamos ir neįgaliųjų požiūriu įtraukios Europos pagrindas yra Sąjunga, kurioje visos valstybės narės pripažįsta asmens negalios statusą ir leidžia neįgaliesiems visapusiškai naudotis judėjimo laisve; kadangi neįgalieji – kad ir kokia būtų jų negalia – turi teisę naudotis savo pagrindinėmis teisėmis taip pat, kaip ir kiti; kadangi visapusiškas ir veiksmingas neįgaliųjų dalyvavimas visose gyvenimo ir visuomenės srityse nepaprastai svarbus norint, kad jie galėtų naudotis savo pagrindinėmis teisėmis;

| G. | kadangi Komisija dar nesiėmė efektyvių veiksmų teisiniam suderinimui su NTK užtikrinti; kadangi iki šiol neatlikta galiojančių teisės aktų ir politikos peržiūra, be to, neperžiūrėtos gairės dėl poveikio vertinimo prieš pateikiant pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto; |
| --- | --- |

G.

kadangi Komisija dar nesiėmė efektyvių veiksmų teisiniam suderinimui su NTK užtikrinti; kadangi iki šiol neatlikta galiojančių teisės aktų ir politikos peržiūra, be to, neperžiūrėtos gairės dėl poveikio vertinimo prieš pateikiant pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto;

| H. | kadangi tai, jog netaikoma bendra ES negalios apibrėžtis, yra didelė kliūtis tokiais požiūriais, kaip negalios vertinimo kodifikavimas ir nacionalinių sprendimų dėl negalios klausimų – visų pirma dėl atitikties reikalavimams norint naudotis konkrečia infrastruktūra ir paslaugomis socialinės apsaugos srityje – tarpusavio pripažinimas; |
| --- | --- |

H.

kadangi tai, jog netaikoma bendra ES negalios apibrėžtis, yra didelė kliūtis tokiais požiūriais, kaip negalios vertinimo kodifikavimas ir nacionalinių sprendimų dėl negalios klausimų – visų pirma dėl atitikties reikalavimams norint naudotis konkrečia infrastruktūra ir paslaugomis socialinės apsaugos srityje – tarpusavio pripažinimas;

| I. | kadangi patikimi ir suskirstyti duomenys apie neįgaliuosius, prieinami ES lygmeniu, labai riboti; |
| --- | --- |

I.

kadangi patikimi ir suskirstyti duomenys apie neįgaliuosius, prieinami ES lygmeniu, labai riboti;

| J. | kadangi Komisija, vadovaudamasi 2021–2030 m. neįgaliųjų teisių strategija, yra pateikusi plataus užmojo darbotvarkę; |
| --- | --- |

J.

kadangi Komisija, vadovaudamasi 2021–2030 m. neįgaliųjų teisių strategija, yra pateikusi plataus užmojo darbotvarkę;

| K. | kadangi, remiantis ES pagrindinių teisių agentūros duomenimis, galiojantys ES teisės aktai, susiję su neįgaliųjų teisėmis, nėra veiksmingai įgyvendinami ir nėra užtikrinamas jų vykdymas; kadangi ES teisės aktai neapima daugialypio ir sąveikinio pobūdžio diskriminacijos ir kadangi tebesama spragų, susijusių su diskriminacijos atvejų stebėsena; |
| --- | --- |

K.

kadangi, remiantis ES pagrindinių teisių agentūros duomenimis, galiojantys ES teisės aktai, susiję su neįgaliųjų teisėmis, nėra veiksmingai įgyvendinami ir nėra užtikrinamas jų vykdymas; kadangi ES teisės aktai neapima daugialypio ir sąveikinio pobūdžio diskriminacijos ir kadangi tebesama spragų, susijusių su diskriminacijos atvejų stebėsena;

| L. | kadangi ES institucijos turėtų stiprinti struktūrizuotą konsultacijų su neįgaliaisiais ir jiems atstovaujančiomis organizacijomis procesą, užtikrindamos teisę į informaciją apie tokius procesus ir jų prieinamumą tiek interneto platformų skaitmeninio prieinamumo, tiek grįžtamojo ryšio terminų nustatymo, tiek indėlio, būtino teisėkūros proceso etapais, kai indėlis vis dar gali kažką pakeisti, užtikrinimo požiūriais; kadangi tebestokojama skaidrumo klausimu dėl to, kaip šis indėlis apdorojamas ir kaip į jį atsižvelgiama galutiniuose pasiūlymuose; kadangi valstybės narės ir ES nepriklausančios šalys, ypač šalys kandidatės, turėtų dėti didesnes pastangas šioje srityje; |
| --- | --- |

L.

kadangi ES institucijos turėtų stiprinti struktūrizuotą konsultacijų su neįgaliaisiais ir jiems atstovaujančiomis organizacijomis procesą, užtikrindamos teisę į informaciją apie tokius procesus ir jų prieinamumą tiek interneto platformų skaitmeninio prieinamumo, tiek grįžtamojo ryšio terminų nustatymo, tiek indėlio, būtino teisėkūros proceso etapais, kai indėlis vis dar gali kažką pakeisti, užtikrinimo požiūriais; kadangi tebestokojama skaidrumo klausimu dėl to, kaip šis indėlis apdorojamas ir kaip į jį atsižvelgiama galutiniuose pasiūlymuose; kadangi valstybės narės ir ES nepriklausančios šalys, ypač šalys kandidatės, turėtų dėti didesnes pastangas šioje srityje;

| M. | kadangi įmanomi atvejai, kai neįgalieji, kuriems pripažintas neveiksnumas arba kurių veiksnumas apribotas, negali naudotis savo pagrindinėmis teisėmis, įskaitant teisę kreiptis į teismą, balsuoti ir kandidatuoti per rinkimus, nuspręsti, kur gyventi, bei pasirašyti bet kurio pobūdžio sutarčių; |
| --- | --- |

M.

kadangi įmanomi atvejai, kai neįgalieji, kuriems pripažintas neveiksnumas arba kurių veiksnumas apribotas, negali naudotis savo pagrindinėmis teisėmis, įskaitant teisę kreiptis į teismą, balsuoti ir kandidatuoti per rinkimus, nuspręsti, kur gyventi, bei pasirašyti bet kurio pobūdžio sutarčių;

| N. | kadangi galimybė kreiptis į teismą yra esminis teisinės valstybės aspektas ir pagrindinė teisė bei prielaida naudotis kitomis žmogaus teisėmis, pvz., lygybe prieš įstatymą ir tinkamo proceso užtikrinimu; kadangi NTK 13 straipsnyje reikalaujama, kad konvencijos šalys užtikrintų neįgaliesiems „veiksmingą [...] teisę į teisingumą lygiai su kitais asmenimis, įskaitant procesinių [...] sąlygų sudarymą“, skatindamos tinkamą teisingumo administravimo srities darbuotojų apmokymą; |
| --- | --- |

N.

kadangi galimybė kreiptis į teismą yra esminis teisinės valstybės aspektas ir pagrindinė teisė bei prielaida naudotis kitomis žmogaus teisėmis, pvz., lygybe prieš įstatymą ir tinkamo proceso užtikrinimu; kadangi NTK 13 straipsnyje reikalaujama, kad konvencijos šalys užtikrintų neįgaliesiems „veiksmingą [...] teisę į teisingumą lygiai su kitais asmenimis, įskaitant procesinių [...] sąlygų sudarymą“, skatindamos tinkamą teisingumo administravimo srities darbuotojų apmokymą;

| O. | kadangi tai, kad asmuo turi negalią, savaime nepateisina neįgaliųjų veiksnumo nepripažinimo; kadangi visos priemonės, kuriomis ribojamas jo veiksnumas, turi būti pritaikomos prie jo aplinkybių ir proporcingai atitikti jo poreikius bei turėtų būti taikomos konkrečiomis sąlygomis ir numatant konkrečias garantijas; |
| --- | --- |

O.

kadangi tai, kad asmuo turi negalią, savaime nepateisina neįgaliųjų veiksnumo nepripažinimo; kadangi visos priemonės, kuriomis ribojamas jo veiksnumas, turi būti pritaikomos prie jo aplinkybių ir proporcingai atitikti jo poreikius bei turėtų būti taikomos konkrečiomis sąlygomis ir numatant konkrečias garantijas;

| P. | kadangi, remiantis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2019 m. pranešimu „Tikrosios neįgaliųjų teisės balsuoti Europos Parlamento rinkimuose“, apie 800 000 ES piliečių teisė balsuoti per Europos Parlamento rinkimus nebuvo suteikta dėl negalios arba psichikos sveikatos problemų, be to, milijonai ES piliečių negali balsuoti per Europos Parlamento rinkimus dėl techninių kliūčių arba tinkamos organizacinės tvarkos nebuvimo, kas lemia tai, kad neužtikrinami poreikiai, susiję su viena ar keliomis negaliomis; |
| --- | --- |

P.

kadangi, remiantis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2019 m. pranešimu „Tikrosios neįgaliųjų teisės balsuoti Europos Parlamento rinkimuose“, apie 800 000 ES piliečių teisė balsuoti per Europos Parlamento rinkimus nebuvo suteikta dėl negalios arba psichikos sveikatos problemų, be to, milijonai ES piliečių negali balsuoti per Europos Parlamento rinkimus dėl techninių kliūčių arba tinkamos organizacinės tvarkos nebuvimo, kas lemia tai, kad neužtikrinami poreikiai, susiję su viena ar keliomis negaliomis;

| Q. | kadangi 14-oje valstybių narių neįgaliesiems, kuriems taikoma visiška arba dalinė globa, teisė balsuoti nesuteikiama (48); kadangi pasinaudoti savo teise kandidatuoti per Europos Parlamento rinkimus jie gali tik 7-iose valstybėse narėse; kadangi tai akivaizdžiai prieštarauja Chartijos 39 ir 40 straipsniams; kadangi dėl daugybės prieinamumo kliūčių neįgalieji iki šiol negali dalyvauti rinkimuose; |
| --- | --- |

Q.

kadangi 14-oje valstybių narių neįgaliesiems, kuriems taikoma visiška arba dalinė globa, teisė balsuoti nesuteikiama (48); kadangi pasinaudoti savo teise kandidatuoti per Europos Parlamento rinkimus jie gali tik 7-iose valstybėse narėse; kadangi tai akivaizdžiai prieštarauja Chartijos 39 ir 40 straipsniams; kadangi dėl daugybės prieinamumo kliūčių neįgalieji iki šiol negali dalyvauti rinkimuose;

| R. | kadangi pandemija nepaprastai neigiamai paveikė vaikų ir jaunuolių, ypač turinčių negalią, psichologinę gerovę; kadangi per COVID-19 pandemiją labiau nei kurie kiti nukentėjo įstaigose gyvenantys neįgalieji: tai lėmė tuo metu buvusi įprasta draudimo lankytis tokiose įstaigose praktika; kadangi valstybės narės turi labiau stengtis pagerinti neįgaliųjų gyvenimo sąlygas per būsimas pandemijas; |
| --- | --- |

R.

kadangi pandemija nepaprastai neigiamai paveikė vaikų ir jaunuolių, ypač turinčių negalią, psichologinę gerovę; kadangi per COVID-19 pandemiją labiau nei kurie kiti nukentėjo įstaigose gyvenantys neįgalieji: tai lėmė tuo metu buvusi įprasta draudimo lankytis tokiose įstaigose praktika; kadangi valstybės narės turi labiau stengtis pagerinti neįgaliųjų gyvenimo sąlygas per būsimas pandemijas;

| S. | kadangi ES, įgyvendindama savo sveikatos politiką, pvz., su COVID-19 susijusią politiką, psichikos sveikatos strategijas ir Europos kovos su vėžiu planą, turėtų geriau užtikrinti neįgaliųjų teises ir poreikius; |
| --- | --- |

S.

kadangi ES, įgyvendindama savo sveikatos politiką, pvz., su COVID-19 susijusią politiką, psichikos sveikatos strategijas ir Europos kovos su vėžiu planą, turėtų geriau užtikrinti neįgaliųjų teises ir poreikius;

| T. | kadangi pagal 2015–2030 m. Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programą numatoma žmogaus teisėmis grindžiama darnaus vystymosi darbotvarkė, įtrauki neįgaliųjų požiūriu ir jiems prieinama, be to, pagal ją reikalaujama, kad į visas nelaimių rizikos mažinimo politikos sritis būtų integruojamas negalios aspektas ir skatinamas įtraukus sprendimų priėmimas atsižvelgiant į informaciją apie riziką, pagrįstas pagal negalią suskirstytos informacijos sklaida; |
| --- | --- |

T.

kadangi pagal 2015–2030 m. Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programą numatoma žmogaus teisėmis grindžiama darnaus vystymosi darbotvarkė, įtrauki neįgaliųjų požiūriu ir jiems prieinama, be to, pagal ją reikalaujama, kad į visas nelaimių rizikos mažinimo politikos sritis būtų integruojamas negalios aspektas ir skatinamas įtraukus sprendimų priėmimas atsižvelgiant į informaciją apie riziką, pagrįstas pagal negalią suskirstytos informacijos sklaida;

| U. | kadangi dirbtinio intelekto (DI) technologijos pirmiausia turi potencialo palengvinti regos, klausos, judėjimo ir mokymosi negalias turinčių asmenų kasdienį gyvenimą, suteikiant jiems lengvesnę prieigą prie kultūros, meno, sporto, darbo ir socialinės veiklos bei leidžiant jiems gyventi savarankiškiau; |
| --- | --- |

U.

kadangi dirbtinio intelekto (DI) technologijos pirmiausia turi potencialo palengvinti regos, klausos, judėjimo ir mokymosi negalias turinčių asmenų kasdienį gyvenimą, suteikiant jiems lengvesnę prieigą prie kultūros, meno, sporto, darbo ir socialinės veiklos bei leidžiant jiems gyventi savarankiškiau;

| V. | kadangi neįgaliųjų atveju tikimybė patirti fizinį, seksualinį ir emocinį smurtą yra bent triskart didesnė negu negalios neturinčių asmenų atveju; kadangi didesnis smurto dėl lyties pavojus gresia neįgalioms moterims ir mergaitėms; kadangi moterų su neįgalia atveju tikimybė patirti seksualinį smurtą (49), įskaitant priverstinę sterilizaciją, iki dešimties kartų didesnė, o ES teisės aktuose dėl lyčių lygybės nėra visapusiškai atsižvelgiama į jų teises ir poreikius; |
| --- | --- |

V.

kadangi neįgaliųjų atveju tikimybė patirti fizinį, seksualinį ir emocinį smurtą yra bent triskart didesnė negu negalios neturinčių asmenų atveju; kadangi didesnis smurto dėl lyties pavojus gresia neįgalioms moterims ir mergaitėms; kadangi moterų su neįgalia atveju tikimybė patirti seksualinį smurtą (49), įskaitant priverstinę sterilizaciją, iki dešimties kartų didesnė, o ES teisės aktuose dėl lyčių lygybės nėra visapusiškai atsižvelgiama į jų teises ir poreikius;

| W. | kadangi smurto, lyties ir negalios sąveikos, su kuria susiduria neįgalios moterys ir mergaitės, pripažinimas nepaprastai svarbus įtraukioms atsakomosioms strategijoms priimti; kadangi nemažai neįgaliųjų stokoja ir prieigos prie lytinio švietimo, kuris šiaip jau galėtų padėti jiems atpažinti smurtą ir nuo jo apsisaugoti, ir kadangi jie susiduria su didesnėmis kliūtimis prireikus kreiptis į teismą ir pranešti apie smurtą; kadangi moterų su neįgalia atveju tikimybė patirti skurdą ir izoliaciją didesnė negu vyrų su negalia arba asmenų, neturinčių negalios, atvejais; |
| --- | --- |

W.

kadangi smurto, lyties ir negalios sąveikos, su kuria susiduria neįgalios moterys ir mergaitės, pripažinimas nepaprastai svarbus įtraukioms atsakomosioms strategijoms priimti; kadangi nemažai neįgaliųjų stokoja ir prieigos prie lytinio švietimo, kuris šiaip jau galėtų padėti jiems atpažinti smurtą ir nuo jo apsisaugoti, ir kadangi jie susiduria su didesnėmis kliūtimis prireikus kreiptis į teismą ir pranešti apie smurtą; kadangi moterų su neįgalia atveju tikimybė patirti skurdą ir izoliaciją didesnė negu vyrų su negalia arba asmenų, neturinčių negalios, atvejais;

| X. | kadangi ne vienoje valstybėje narėje ir toliau pažeidžiamos sulaikytų neįgaliųjų pagrindinės teisės; kadangi neįgaliems sulaikytiesiems, kurių negalia nepripažinta arba kurių atveju į ją nepakankamai atsižvelgiama, gresia gėdingos sulaikymo sąlygos; kadangi valstybės narės, neskirdamos dėmesio neįgalių sulaikytųjų poreikiams, pernelyg dažnai pažeidžia pagrindines jų teises; |
| --- | --- |

X.

kadangi ne vienoje valstybėje narėje ir toliau pažeidžiamos sulaikytų neįgaliųjų pagrindinės teisės; kadangi neįgaliems sulaikytiesiems, kurių negalia nepripažinta arba kurių atveju į ją nepakankamai atsižvelgiama, gresia gėdingos sulaikymo sąlygos; kadangi valstybės narės, neskirdamos dėmesio neįgalių sulaikytųjų poreikiams, pernelyg dažnai pažeidžia pagrindines jų teises;

| Y. | kadangi neįgaliems kultūros kūrėjams, pvz., rašytojams, atlikėjams ir menininkams, sunkiau pasiekiama profesionali ir neprofesionali meninė ir kultūrinė veikla, be to, jie turi mažiau galimybių siekti ilgalaikės karjeros kultūros ir kūrybos sektoriuose; kadangi jie dažnai neįtraukiami į kultūros ir kūrybos sektorių politiką ir finansavimą, nes neatsižvelgiama, pvz., į ribotą judumą arba iššūkius, su kuriais susiduriama dėl biurokratinių finansavimo procedūrų; |
| --- | --- |

Y.

kadangi neįgaliems kultūros kūrėjams, pvz., rašytojams, atlikėjams ir menininkams, sunkiau pasiekiama profesionali ir neprofesionali meninė ir kultūrinė veikla, be to, jie turi mažiau galimybių siekti ilgalaikės karjeros kultūros ir kūrybos sektoriuose; kadangi jie dažnai neįtraukiami į kultūros ir kūrybos sektorių politiką ir finansavimą, nes neatsižvelgiama, pvz., į ribotą judumą arba iššūkius, su kuriais susiduriama dėl biurokratinių finansavimo procedūrų;

| Z. | kadangi Sąjunga turi teikti papildomą pagalbą neįgaliems nuo karo pabėgusiems vaikams, kad užtikrintų jų poreikius; kadangi, remiantis 2022 m. balandžio mėn. priimta Parlamento rezoliucija „Dėl karo Ukrainoje bėgančių vaikų ir jaunuolių apsauga ES“, daugiau nei 100 000 vaikų Ukrainoje, pusė kurių yra neįgalūs, gyvena globos institucijose ir internatinėse mokyklose; |
| --- | --- |

Z.

kadangi Sąjunga turi teikti papildomą pagalbą neįgaliems nuo karo pabėgusiems vaikams, kad užtikrintų jų poreikius; kadangi, remiantis 2022 m. balandžio mėn. priimta Parlamento rezoliucija „Dėl karo Ukrainoje bėgančių vaikų ir jaunuolių apsauga ES“, daugiau nei 100 000 vaikų Ukrainoje, pusė kurių yra neįgalūs, gyvena globos institucijose ir internatinėse mokyklose;

| AA. | kadangi EUROFOUND tyrimai rodo, kad 2011–2016 m. atotrūkis tarp aukštąjį išsilavinimą įgijusių neįgaliųjų ir negalios neturinčių asmenų padidėjo nuo 7 iki 9 proc.; kadangi tik 29,4 proc. neįgaliųjų įgyja aukštąjį išsilavinimą, palyginti su 43,8 proc. negalios neturinčių asmenų; kadangi ribota neįgaliųjų prieiga prie švietimo lėmė menkesnį dalyvavimą švietimo ir mokymo veikloje bei socialinės ir ekonominės atskirties riziką; |
| --- | --- |

AA.

kadangi EUROFOUND tyrimai rodo, kad 2011–2016 m. atotrūkis tarp aukštąjį išsilavinimą įgijusių neįgaliųjų ir negalios neturinčių asmenų padidėjo nuo 7 iki 9 proc.; kadangi tik 29,4 proc. neįgaliųjų įgyja aukštąjį išsilavinimą, palyginti su 43,8 proc. negalios neturinčių asmenų; kadangi ribota neįgaliųjų prieiga prie švietimo lėmė menkesnį dalyvavimą švietimo ir mokymo veikloje bei socialinės ir ekonominės atskirties riziką;

| AB. | kadangi ES, jos institucijos ir valstybės narės yra NTK šalys, įsipareigojusios visapusiškai įgyvendinti joje apibrėžtas pagrindines teises, įskaitant 27 straipsnį „Darbas ir užimtumas“; kadangi NTK įtvirtintos teisės turi nedaug bendro su milijonų ES neįgaliųjų tikrove – taip pat ir dėl Užimtumo lygybės direktyvos trūkumų; |
| --- | --- |

AB.

kadangi ES, jos institucijos ir valstybės narės yra NTK šalys, įsipareigojusios visapusiškai įgyvendinti joje apibrėžtas pagrindines teises, įskaitant 27 straipsnį „Darbas ir užimtumas“; kadangi NTK įtvirtintos teisės turi nedaug bendro su milijonų ES neįgaliųjų tikrove – taip pat ir dėl Užimtumo lygybės direktyvos trūkumų;

| AC. | kadangi NTK pripažįstama neįgaliųjų teisė dirbti tokiomis pat sąlygomis, kaip ir kiti, įskaitant galimybę užsidirbti pragyvenimui laisvai pasirenkant darbą atviroje, įtraukioje ir prieinamoje aplinkoje; kadangi kiekvienas turi teisę laiku gauti specialiai pritaikytą pagalbą geresnėms užimtumo ar savarankiško darbo perspektyvoms užsitikrinti, įskaitant teisę gauti paramą darbo paieškoms, mokymams ir persikvalifikavimui, kaip numatyta pagal Europos socialinių teisių ramsčio 4 principą; kadangi nepaprastai daug neįgaliųjų lieka už atviros darbo rinkos ribų ir jiems nesuteikiama teisė užsiimti darbo veikla tokiomis pat sąlygomis, kaip ir kiti, arba jie susiduria su didelėmis kliūtimis, mėgindami užsitikrinti lygiateisę prieigą prie darbo rinkos ir vienodas sąlygas joje; kadangi EUROFOUND moksliniai tyrimai atskleidžia, kad pagrindinės neįgaliųjų užimtumo kliūtys apima su negalia susijusius stereotipus, biurokratinius sunkumus siekiant pasinaudoti prieinamomis paslaugomis, strateginės valdymo vizijos nebuvimą, nepakankamą politikos įgyvendinimo stebėseną, ribotus mokymo išteklius darbdaviams ir profesionalios pagalbos trūkumą; |
| --- | --- |

AC.

kadangi NTK pripažįstama neįgaliųjų teisė dirbti tokiomis pat sąlygomis, kaip ir kiti, įskaitant galimybę užsidirbti pragyvenimui laisvai pasirenkant darbą atviroje, įtraukioje ir prieinamoje aplinkoje; kadangi kiekvienas turi teisę laiku gauti specialiai pritaikytą pagalbą geresnėms užimtumo ar savarankiško darbo perspektyvoms užsitikrinti, įskaitant teisę gauti paramą darbo paieškoms, mokymams ir persikvalifikavimui, kaip numatyta pagal Europos socialinių teisių ramsčio 4 principą; kadangi nepaprastai daug neįgaliųjų lieka už atviros darbo rinkos ribų ir jiems nesuteikiama teisė užsiimti darbo veikla tokiomis pat sąlygomis, kaip ir kiti, arba jie susiduria su didelėmis kliūtimis, mėgindami užsitikrinti lygiateisę prieigą prie darbo rinkos ir vienodas sąlygas joje; kadangi EUROFOUND moksliniai tyrimai atskleidžia, kad pagrindinės neįgaliųjų užimtumo kliūtys apima su negalia susijusius stereotipus, biurokratinius sunkumus siekiant pasinaudoti prieinamomis paslaugomis, strateginės valdymo vizijos nebuvimą, nepakankamą politikos įgyvendinimo stebėseną, ribotus mokymo išteklius darbdaviams ir profesionalios pagalbos trūkumą;

| AD. | kadangi neįgalieji turėtų turėti prieigą prie individualiai pritaikytos pagalbos ir patogumų darbo vietoje; kadangi neįgalieji turi teisę į paramą pajamomis, kuria naudodamiesi užsitikrintų galimybę gyventi oriai, paslaugas, jiems būtinas norint dalyvauti darbo rinkoje ir visuomenės gyvenime, bei savo poreikiams pritaikytą darbo aplinką; kadangi nepatogumai, su kuriais susiduria neįgalieji, apima kur kas daugiau nei vien tik užimtumo sritį; kadangi neįgaliųjų socialinė ir finansinė padėtis ES yra kur kas blogesnė negu negalios neturinčių asmenų ir niekuo nesiskiria nuo struktūriniu ar švietimo požiūriu nepalankios padėties bei diskriminacijos; kadangi paramos priemonės, kuriomis daug dėmesio skiriama ne tik užimtumo, bet ir kitoms sritims, pvz., skurdo mažinimui, galimybėms gauti būstą ir naudotis vaikų priežiūros paslaugomis, prieinamam viešajam transportui ir asmeninei pagalbai, irgi atlieka esminį vaidmenį sudarant neįgaliesiems galimybes įsilieti į darbo rinką ir joje pasilikti; |
| --- | --- |

AD.

kadangi neįgalieji turėtų turėti prieigą prie individualiai pritaikytos pagalbos ir patogumų darbo vietoje; kadangi neįgalieji turi teisę į paramą pajamomis, kuria naudodamiesi užsitikrintų galimybę gyventi oriai, paslaugas, jiems būtinas norint dalyvauti darbo rinkoje ir visuomenės gyvenime, bei savo poreikiams pritaikytą darbo aplinką; kadangi nepatogumai, su kuriais susiduria neįgalieji, apima kur kas daugiau nei vien tik užimtumo sritį; kadangi neįgaliųjų socialinė ir finansinė padėtis ES yra kur kas blogesnė negu negalios neturinčių asmenų ir niekuo nesiskiria nuo struktūriniu ar švietimo požiūriu nepalankios padėties bei diskriminacijos; kadangi paramos priemonės, kuriomis daug dėmesio skiriama ne tik užimtumo, bet ir kitoms sritims, pvz., skurdo mažinimui, galimybėms gauti būstą ir naudotis vaikų priežiūros paslaugomis, prieinamam viešajam transportui ir asmeninei pagalbai, irgi atlieka esminį vaidmenį sudarant neįgaliesiems galimybes įsilieti į darbo rinką ir joje pasilikti;

| AE. | kadangi ES 2021–2030 m. neįgaliųjų teisių strategijoje siūloma iki 2023 m. pabaigos sukurti ES neįgaliojo kortelę siekiant, kad ji būtų pripažįstama visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

AE.

kadangi ES 2021–2030 m. neįgaliųjų teisių strategijoje siūloma iki 2023 m. pabaigos sukurti ES neįgaliojo kortelę siekiant, kad ji būtų pripažįstama visose valstybėse narėse;

| AF. | kadangi naudojantis techninėmis inovacijomis, pvz., etiškomis ir į žmogų orientuotomis DI sistemomis, gali būti kuriami veiksmingi, prieinami ir nediskriminaciniai įdarbinimo procesai, tačiau kadangi neįtraukios technologinės naujovės gali kelti pavojų, kad neįgalieji susidurs su naujomis kliūtimis ir naujo pobūdžio diskriminacija savo atžvilgiu; kadangi pagal NTK 9 straipsnį reikalaujama užtikrinti prieinamą informaciją ir prieigą prie ryšių technologijų bei sistemų tokiomis pat sąlygomis, kaip ir kitiems; kadangi interneto ryšį namuose turi 64,3 proc. 16 metų amžiaus arba vyresnių neįgaliųjų, palyginti su 87,9 proc. negalios neturinčių asmenų; |
| --- | --- |

AF.

kadangi naudojantis techninėmis inovacijomis, pvz., etiškomis ir į žmogų orientuotomis DI sistemomis, gali būti kuriami veiksmingi, prieinami ir nediskriminaciniai įdarbinimo procesai, tačiau kadangi neįtraukios technologinės naujovės gali kelti pavojų, kad neįgalieji susidurs su naujomis kliūtimis ir naujo pobūdžio diskriminacija savo atžvilgiu; kadangi pagal NTK 9 straipsnį reikalaujama užtikrinti prieinamą informaciją ir prieigą prie ryšių technologijų bei sistemų tokiomis pat sąlygomis, kaip ir kitiems; kadangi interneto ryšį namuose turi 64,3 proc. 16 metų amžiaus arba vyresnių neįgaliųjų, palyginti su 87,9 proc. negalios neturinčių asmenų;

| AG. | kadangi EUROFOUND moksliniai tyrimai rodo, kad parama verslumui ir savarankiškam darbui, teikiama orientavimo, mokymo ir finansinės pagalbos forma, gali atverti galimybes neįgaliesiems aktyviai dalyvauti atviroje darbo rinkoje ir paskatinti juos nesikliauti vien invalidumo pašalpomis; kadangi tokia parama turi būti labai kryptinga ir jai turi būti skiriama pakankamai išteklių; |
| --- | --- |

AG.

kadangi EUROFOUND moksliniai tyrimai rodo, kad parama verslumui ir savarankiškam darbui, teikiama orientavimo, mokymo ir finansinės pagalbos forma, gali atverti galimybes neįgaliesiems aktyviai dalyvauti atviroje darbo rinkoje ir paskatinti juos nesikliauti vien invalidumo pašalpomis; kadangi tokia parama turi būti labai kryptinga ir jai turi būti skiriama pakankamai išteklių;

| AH. | kadangi dėl COVID-19 pandemijos dar labiau išaugo esamos kliūtys ir nelygybė, su kuria susiduria visi neįgalieji; kadangi EUROFOUND tyrimai rodo, kad per pandemiją vidutiniškai 71 proc. neįgalių respondentų rizikavo susirgti depresija, o 25 proc. neįgalių respondentų pažymėjo, jog negalėjo naudotis psichikos sveikatos priežiūros paslaugomis, ir šie rodikliai dvigubai aukštesni nei negalios neturinčių asmenų; kadangi EUROFOUND tyrimai rodo, kad izoliavimo priemonės ir apribojimai, kurie buvo taikomi dėl COVID-19 pandemijos, ypač paveikė 18–29 metų amžiaus neįgalius jaunuolius: 51 proc. respondentų atsakė, kad jautėsi vieniši, o tai 19 proc. daugiau nei negalios neturinčių jaunuolių atveju; kadangi grįžimo į darbą planai nepaprastai svarbūs psichikos sveikatos problemų turintiems darbuotojams; |
| --- | --- |

AH.

kadangi dėl COVID-19 pandemijos dar labiau išaugo esamos kliūtys ir nelygybė, su kuria susiduria visi neįgalieji; kadangi EUROFOUND tyrimai rodo, kad per pandemiją vidutiniškai 71 proc. neįgalių respondentų rizikavo susirgti depresija, o 25 proc. neįgalių respondentų pažymėjo, jog negalėjo naudotis psichikos sveikatos priežiūros paslaugomis, ir šie rodikliai dvigubai aukštesni nei negalios neturinčių asmenų; kadangi EUROFOUND tyrimai rodo, kad izoliavimo priemonės ir apribojimai, kurie buvo taikomi dėl COVID-19 pandemijos, ypač paveikė 18–29 metų amžiaus neįgalius jaunuolius: 51 proc. respondentų atsakė, kad jautėsi vieniši, o tai 19 proc. daugiau nei negalios neturinčių jaunuolių atveju; kadangi grįžimo į darbą planai nepaprastai svarbūs psichikos sveikatos problemų turintiems darbuotojams;

| AI. | kadangi praėjus dešimtmečiui nuo tada, kai ES tapo NTK šalimi, apgyvendinimo specialiosiose įstaigose mastas lieka nepakitęs; kadangi visoje Europoje mažiausiai 1,4 mln. žmonių tebėra apgyvendinti specialiose įstaigose, ir šis skaičius lieka nepakitęs nuo konvencijos priėmimo; kadangi, remiantis Europos savarankiško gyvenimo tinklo 2020 m. atliktu savarankiško gyvenimo tyrimu, 24 iš 43-jų Europos Taryboje atstovaujamų šalių nėra parengusios deinstitucionalizavimo strategijos, o 88 proc. respondentų 18-oje šalių, kurios ją yra parengusios, šią strategiją vadina netinkama arba tobulintina; |
| --- | --- |

AI.

kadangi praėjus dešimtmečiui nuo tada, kai ES tapo NTK šalimi, apgyvendinimo specialiosiose įstaigose mastas lieka nepakitęs; kadangi visoje Europoje mažiausiai 1,4 mln. žmonių tebėra apgyvendinti specialiose įstaigose, ir šis skaičius lieka nepakitęs nuo konvencijos priėmimo; kadangi, remiantis Europos savarankiško gyvenimo tinklo 2020 m. atliktu savarankiško gyvenimo tyrimu, 24 iš 43-jų Europos Taryboje atstovaujamų šalių nėra parengusios deinstitucionalizavimo strategijos, o 88 proc. respondentų 18-oje šalių, kurios ją yra parengusios, šią strategiją vadina netinkama arba tobulintina;

| AJ. | kadangi 33-jose Europos Tarybos šalyse teikiama tam tikra asmeninė pagalba, tačiau 97 proc. respondentų pažymėjo, kad galimybės ją gauti yra nepakankamos arba turi būti gerinamos; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi 33-jose Europos Tarybos šalyse teikiama tam tikra asmeninė pagalba, tačiau 97 proc. respondentų pažymėjo, kad galimybės ją gauti yra nepakankamos arba turi būti gerinamos;

| AK. | kadangi pagal dabartinę teisinę sistemą valstybės narės nėra įpareigotos paskirti lygybės įstaigos, kuri apsaugotų dėl negalios diskriminuojamus asmenis; |
| --- | --- |

AK.

kadangi pagal dabartinę teisinę sistemą valstybės narės nėra įpareigotos paskirti lygybės įstaigos, kuri apsaugotų dėl negalios diskriminuojamus asmenis;

| AL. | kadangi 2008 m. Komisija pateikė pasiūlymą išplėsti apsaugą nuo diskriminacijos, kad ji apimtų ne tik užimtumo sritį, kaip nustatyta Užimtumo lygybės direktyvoje, pagal kurią draudžiama diskriminuoti dėl negalios, amžiaus, seksualinės orientacijos ir religijos ar įsitikinimų darbo ir profesinės veiklos srityse; kadangi pagal naująją direktyvą lygybės principas būtų taikomas ryšium su švietimu, prieiga prie prekių ir paslaugų bei socialine apsauga, įskaitant socialinį draudimą ir sveikatos priežiūrą; kadangi šis pasiūlymas dar nepriimtas ir yra 14 metų blokuojamas Taryboje, kur jam priimti būtinas vieningas pritarimas; |
| --- | --- |

AL.

kadangi 2008 m. Komisija pateikė pasiūlymą išplėsti apsaugą nuo diskriminacijos, kad ji apimtų ne tik užimtumo sritį, kaip nustatyta Užimtumo lygybės direktyvoje, pagal kurią draudžiama diskriminuoti dėl negalios, amžiaus, seksualinės orientacijos ir religijos ar įsitikinimų darbo ir profesinės veiklos srityse; kadangi pagal naująją direktyvą lygybės principas būtų taikomas ryšium su švietimu, prieiga prie prekių ir paslaugų bei socialine apsauga, įskaitant socialinį draudimą ir sveikatos priežiūrą; kadangi šis pasiūlymas dar nepriimtas ir yra 14 metų blokuojamas Taryboje, kur jam priimti būtinas vieningas pritarimas;

| AM. | kadangi visos ES valstybės narės yra ratifikavusios JT vaiko teisių konvenciją, taigi privalo ją taikyti, ir kadangi ES sutarties 3 straipsnio 3 dalyje ES nustatytas tikslas skatinti vaiko teisių apsaugą; kadangi vadovaujantis Chartija užtikrinama, kad ES institucijos ir valstybės narės turi ginti vaiko teises įgyvendindamos ES teisę; kadangi Parlamentas tvirta balsų dauguma priėmė savo rezoliuciją dėl Europos vaiko garantijų sistemos, kurioje primygtinai raginama, kad visiems vaikams, įskaitant romų vaikus, neįgalius vaikus, pilietybės neturinčius ir migrantų vaikus bei ekstremaliosios humanitarinės situacijos sąlygomis gyvenančius vaikus, būtų užtikrinta prieiga prie įtraukaus švietimo nuo ikimokyklinio amžiaus iki paauglystės; |
| --- | --- |

AM.

kadangi visos ES valstybės narės yra ratifikavusios JT vaiko teisių konvenciją, taigi privalo ją taikyti, ir kadangi ES sutarties 3 straipsnio 3 dalyje ES nustatytas tikslas skatinti vaiko teisių apsaugą; kadangi vadovaujantis Chartija užtikrinama, kad ES institucijos ir valstybės narės turi ginti vaiko teises įgyvendindamos ES teisę; kadangi Parlamentas tvirta balsų dauguma priėmė savo rezoliuciją dėl Europos vaiko garantijų sistemos, kurioje primygtinai raginama, kad visiems vaikams, įskaitant romų vaikus, neįgalius vaikus, pilietybės neturinčius ir migrantų vaikus bei ekstremaliosios humanitarinės situacijos sąlygomis gyvenančius vaikus, būtų užtikrinta prieiga prie įtraukaus švietimo nuo ikimokyklinio amžiaus iki paauglystės;

| AN. | kadangi neįgaliųjų gyvenimo kokybei nepaprastai svarbi prieiga prie kokybiško užimtumo, švietimo ir mokymo, sveikatos priežiūros, socialinės apsaugos (taip pat ir užsienyje) bei deramo būsto, taip pat pagalba norint gyventi savarankiškai ir lygios galimybės, kad būtų galima dalyvauti laisvalaikio veikloje ir bendruomenės gyvenime, mažinant skurdą ir pažeidžiamumą bei remiant įtraukų ir tvarų augimą; kadangi lygiateisė prieiga neįgaliesiems turėtų būti užtikrinama taikant nacionalines minimalių pajamų schemas; kadangi neįgaliesiems turėtų būti prieinama ir tikslinė pagalba, susijusi su jų dėl negalios patiriamomis papildomoms išlaidomis, kitaip tariant, tokios išlaidos neturėtų būti dengiamos vien iš pajamų; |
| --- | --- |

AN.

kadangi neįgaliųjų gyvenimo kokybei nepaprastai svarbi prieiga prie kokybiško užimtumo, švietimo ir mokymo, sveikatos priežiūros, socialinės apsaugos (taip pat ir užsienyje) bei deramo būsto, taip pat pagalba norint gyventi savarankiškai ir lygios galimybės, kad būtų galima dalyvauti laisvalaikio veikloje ir bendruomenės gyvenime, mažinant skurdą ir pažeidžiamumą bei remiant įtraukų ir tvarų augimą; kadangi lygiateisė prieiga neįgaliesiems turėtų būti užtikrinama taikant nacionalines minimalių pajamų schemas; kadangi neįgaliesiems turėtų būti prieinama ir tikslinė pagalba, susijusi su jų dėl negalios patiriamomis papildomoms išlaidomis, kitaip tariant, tokios išlaidos neturėtų būti dengiamos vien iš pajamų;

Savarankiškas gyvenimas ir buvimas bendruomenės dalimi

| 1. | primena, jog NTK 19 straipsnyje pažymima, kad neįgalieji turi teisę gyventi savarankiškai ir gauti tinkamas bendruomenines paslaugas; laikosi nuomonės, kad šią teisę įmanoma visapusiškai užtikrinti tik rengiant nacionalinio, regioninio ir vietos lygmenų politiką ir teisės aktus, pagal kuriuos būtų numatomos institucijų alternatyvos ir vadovaujamasi Europos standartais; ragina Komisiją ir valstybes nares kuo greičiau pradėti laipsniškai atsisakyti neįgaliųjų institucinės globos aplinkos, kaip nustatyta NT komiteto bendrojoje pastaboje Nr. 5, ir pereiti nuo institucionalizuotos ir kitokiais būdais segreguotos neįgaliųjų aplinkos prie sistemos, kurioje būtų sudaromos socialinio aktyvumo galimybės, o paslaugos būtų teikiamos prieinamoje bendruomenėje, visapusiškai atsižvelgiant į neįgaliųjų individualius poreikius, norus ir prioritetus, įskaitant bendruomeninę priežiūrą, kaip buvo siūloma Komisijos 2010–2020 m. Europos strategijoje dėl negalios; pabrėžia, kad būtina išnaikinti stereotipus, požiūrį, kai pirmenybė teikiama negalios neturintiems asmenims, ir klaidingas sampratas, dėl kurių neįgaliesiems užkertamas kelias gyventi savarankiškai, bei viešinti jų indėlį į visuomenę; pabrėžia, jog prieiga prie darbo rinkos nepaprastai svarbi norint, kad neįgalieji galėtų gyventi savarankiškai ir visapusiškai dalyvauti visuomenės gyvenime; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina valstybes nares priimti deinstitucionalizavimo strategijas ir užtikrinti, kad jų teisės aktai, politika ir programos deinstitucionalizavimo srityje atitiktų NTK apibrėžtą savarankiško gyvenimo sampratą; ragina Komisiją taikyti lyginamuosius standartus pažangai šiuo požiūriu vertinti; taip pat ragina Komisiją laikytis ES 2021–2030 m. neįgaliųjų teisių strategijoje prisiimto įsipareigojimo iki 2023 m. pateikti valstybėms narėms gaires dėl patobulinimų, susijusių su savarankišku gyvenimu ir įtrauktimi į bendruomenę; ragina valstybes nares į savo deinstitucionalizavimo strategijas įtraukti konkrečius tikslus ir apibrėžti laikotarpį jiems pasiekti, tinkamai jas finansuoti ir sukurti mechanizmus, kuriuos taikant būtų užtikrinamas veiksmingas atitinkamų institucijų veiklos įvairiuose administraciniuose sektoriuose ir įvairiais lygmenimis koordinavimas; apgailestauja, kad prieinamo ir įperkamo būsto trūkumas yra didelė savarankiško gyvenimo kliūtis; pabrėžia, kad, laikantis NT komiteto bendrosios pastabos Nr. 5, savarankiškas gyvenimas bendruomenėje turi būti stiprinamas ir užtikrinamas kaip institucinių sistemų alternatyva; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad bendruomeninės pagalbos paslaugos ir palankios gyvenimo sąlygos užtikrina geresnę neįgaliųjų gyvenimo kokybę; ragina Komisiją ir valstybes nares vadovautis į asmenį orientuotu požiūriu ir teikti tinkamą paramą, kurios reikia norint pasirūpinti visapusiška neįgaliųjų įtrauktimi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją ir valstybes nares dėti pastangas, kad būtų parengtos tarpusavyje taikytinos tokių su NTK įgyvendinimu susijusių esminių sąvokų, kaip „prieinamumas“, „dalyvavimas“ ir „gyvenimas bendruomenėje“, apibrėžtys – tai būtų valstybių narių sanglaudos stiprinimo ir neįgaliųjų judumo ES viduje gerinimo būdas – bei užtikrinti deinstitucionalizavimo ir jo įgyvendinimo metodų tarpusavio pripažinimą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją ir Eurostatą spręsti klausimą dėl atotrūkio, įskaitant atotrūkį užimtumo ir darbo užmokesčio dydžio srityje, susijusio su duomenų apie neįgaliųjų gyvenimo sąlygas Europoje prieinamumu, patikimumu ir palyginamumu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primygtinai laikosi nuomonės, kad naudojant reikiamas ES lėšas turėtų būti siekiama skatinti įtraukią ir prieinamą aplinką, paslaugas, praktiką bei prietaisus, vadovaujantis universalaus dizaino principu ir pirmenybę teikiant deinstitucionalizavimui, įskaitant tvirtą paramą asmeninei pagalbai ir savarankiškam gyvenimui; |
| --- | --- |

6.

| 7. | teigiamai vertina Europos Audito Rūmų pranešimą apie būsimą auditą, susijusį su ES finansinio indėlio veiksmingumu užtikrinant lygybę neįgaliesiems; primygtinai ragina Komisiją gerinti savo vykdomą ES lėšų naudojimo šioje srityje stebėseną, be kita ko, svarstant galimybę stabdyti, atšaukti ir susigrąžinti mokėjimus, jei nepaisoma pareigos gerbti pagrindines teises; pabrėžia, kad segreguota aplinka, nepriklausomai nuo savo dydžio, neturėtų būti finansuojama ES lėšomis ir kad šios lėšos visada turėtų būti prieinamos neįgaliesiems; taip pat primygtinai ragina Komisiją užtikrinti tinkamus tolesnius veiksmus, susijusius su išvadomis ir rekomendacijomis, pateiktomis Europos Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje dėl biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą; pabrėžia, kad, remiantis ataskaita, biudžeto sudarymas atsižvelgiant į lyčių aspektą yra priemonė lyčių lygybei užtikrinti, taigi įgyvendinant veiksmus lyčių lygybei užtikrinti turi būti atsižvelgiama į diskriminacijos pagrindus, įskaitant negalią; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primena, jog 2021–2027 m. Bendrųjų nuostatų reglamente (50) pažymima, kad Europos socialiniu fondu ir Europos regioninės plėtros fondu turi būti naudojamasi laikantis ES socialinės įtraukties politikos; todėl ragina griežtinti nuostatas, kad jomis būtų draudžiama investuoti ES lėšas į institucinės globos aplinką; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palankiai vertina Europos ombudsmeno tyrimą savo iniciatyva dėl to, kaip Komisija stebi ES lėšų panaudojimą neįgaliųjų ir vyresnio amžiaus asmenų teisei į savarankišką gyvenimą skatinti; pabrėžia, kad išvadose Europos ombudsmenas ragina Komisiją pateikti valstybėms narėms ir savo darbuotojams aiškesnes gaires dėl būtinybės skatinti deinstitucionalizavimą ir dėl to, kaip tai galėtų būti pasiekta naudojant ES lėšas; |
| --- | --- |

9.

Lygybė ir nediskriminavimas. Būtinybė skubiai priimti horizontaliąją kovos su diskriminacija direktyvą

| 10. | pabrėžia, kad, remiantis NTK, ES turėtų įtraukti negalios aspektą į savo įgyvendinamą visų sričių politiką, programas ir strategijas; pritaria NT komiteto rekomendacijoms ir primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti, kad jų būtų tinkamai laikomasi; mano, kad ES teisės suderinimas su NTK yra nepaprastai svarbus lygybei ir nediskriminavimui užtikrinti; akcentuoja ES NTK sistemos vaidmenį šiame procese; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palankiai vertina susijusį Europos ombudsmeno darbą, kuris įgyvendinamas ES NTK sistemos pagrindu ir kuriuo siekiama užtikrinti, kad ES institucijos įgyvendintų NTK, šią veiklą remti bei stebėti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina ES valstybes nares, kurios dar nėra pasirašiusios ir ratifikavusios NTK ir jos fakultatyvaus protokolo, tai padaryti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų neįgaliųjų lygioms teisėms už ES ribų skatinti, ypač ryšium su šalimis kandidatėmis; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, jog per stojimo derybas Sąjunga turi kelti klausimą dėl reformų, kad pagerėtų neįgaliųjų padėtis; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją, remiantis Parlamento pozicija, taip pat sprendžiant sąveikinės diskriminacijos klausimą ir aiškiai uždraudžiant diskriminaciją dėl bet kokių Chartijoje išvardytų priežasčių derinio, atnaujinti pasiūlymą dėl ES vienodo požiūrio direktyvos; ragina Tarybai pirmininkaujančią valstybę narę pripažinti šią direktyvą prioritetine ir aptarti ją aukščiausiu politiniu lygmeniu; pabrėžia, kad būtina imtis konkrečių priemonių, kuriomis būtų skatinama priimti direktyvą ir, jei ta direktyva nebūtų priimta, priimti alternatyvias diskriminacijos šalinimo teisėkūros priemones; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palankiai vertina tai, kad Komisija patvirtino plataus užmojo 2021–2030 m. neįgaliųjų teisių strategiją, ir ragina Komisiją stebėti, kaip ji įgyvendinama valstybėse narėse, taip pat užtikrinti jos įgyvendinimą; pabrėžia, kad, atliekant šios strategijos peržiūrą, būtina aiškiai apibrėžti ES NTK struktūros vaidmenį ir per peržiūrą sistemingai ir aktyviai įtraukti neįgaliuosius ir jiems atstovaujančias organizacijas ES, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis; ragina Komisiją parengti šias priemones koordinuojant veiksmus ir bendraujant su neįgaliaisiais ir visomis susijusiomis organizacijomis, pradedant nuo Parlamento NTK tinklo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir laikantis ES standartų ir susijusių nacionalinės teisės aktų, rinkti suskirstytus ir patikimus duomenis ir statistiką, be kita ko, užtikrinant, kad ES masto statistika apimtų duomenis, suskirstytus pagal negalios rūšis, taip pat apimtų įstaigose gyvenančių asmenų skaičių, taip siekiant parengti tinkamą ir veiksmingą politiką, kuria būtų užtikrinta prieinama, įtrauki ir lygiateisė visuomenė visiems neįgaliesiems ES, nepriklausomai nuo jų gyvenamosios vietos – miesto, kaimo ar atokių vietovių; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją ir valstybes nares ugdyti sąmoningumą, visų pirma, tarp vaikų ir jaunimo, ir rengti aiškios struktūros konsultacijas, kuriose dalyvautų tiesiogiai paveikti žmonės ir jiems atstovaujančios pilietinės visuomenės organizacijos ir į kurias jie būtų įtraukti, taip siekiant, kad visuose visuomenės sluoksniuose būtų iš tikrųjų suvokiama, kas yra negalia; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mano, kad Europos Sąjungos lygmeniu reikia keistis gerąja patirtimi, susijusia su sėkmingais neįgaliųjų integracijos visose srityse projektais, taip pat rengti visuomenės informavimo kampanijas apie tai, kaip pasiekti šią integraciją, laikantis NTK 27 straipsnio; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina valstybes nares, rengiant visą susijusią politiką, finansavimo programas ir veiklą, deramai atsižvelgti į unikalią neįgalių autorių, atlikėjų ir menininkų padėtį ir panaikinti visas kliūtis vienodų teisių ir lygių galimybių užtikrinimui visiems asmenims kultūros ir kūrybos sektoriuose, visų pirma, priimant priemones, kuriomis sudaromos vienodos galimybės visų kultūros kūrėjų prieinamumui, dalyvavimui ir atstovavimui; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją užtikrinti, kad būsimuose ES teisės aktuose dėl dirbtinio intelekto būtų numatytas kuo platesnis naudotojų ratas ir kad prieiga prie dirbtinio intelekto sistemų būtų lengva ir prieinama neįgaliesiems, kaip numatyta Europos prieinamumo akte; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primena valstybėms narėms apie JT darnaus vystymosi tikslą Nr. 11.7, kuriuo siekiama iki 2030 m. užtikrinti visuotinę prieigą prie saugių, įtraukių ir prieinamų žaliųjų ir viešųjų erdvių, visų pirma, vaikams ir moterims, neįgaliesiems ir vyresnio amžiaus asmenims; |
| --- | --- |

21.

Neįgalieji, kuriems kyla didžiausia rizika

| 22. | smerkia tai, kad kai kurių grupių neįgaliesiems, pvz., moterims ir mergaitėms, vaikams, vyresnio amžiaus žmonėms, benamiams, sulaikytiesiems, migrantams ir pabėgėliams, tam tikros rasės ar etninės kilmės asmenims, pvz., romams, taip pat LGBTIQ+ asmenims, kyla didesnis pavojus patirti tam tikrą diskriminaciją ir smurtą; ragina Komisiją ir valstybes nares, imantis tikslinių priemonių, spręsti specifines šių asmenų problemas, užtikrinti jų teises ir patenkinti jų poreikius, kad būtų užtikrinta galimybė kreiptis į teismą, naudotis paramos aukoms paslaugomis ir apsauga, taip pat pašalinti kliūtis pranešti apie diskriminaciją ir smurtą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad neįgalieji, ypač neįgalios moterys, dėl savo negalios ir lyties, rasės, etninės kilmės, amžiaus, religijos ar tikėjimo, seksualinės orientacijos, migracijos statuso ar socialinės ir ekonominės padėties ir toliau patiria daugialypę ir sąveikinę diskriminaciją; pabrėžia, kad neįgalios moterys ir mergaitės ypač dažnai patiria smurtą dėl lyties ir kad neįgalių moterų ir mergaičių patiriamas smurtas dėl lyties gali apimti fizinį, seksualinį, psichologinį ir ekonominį smurtą; yra susirūpinęs, kad neįgalios moterys dažnai patiria partnerių ar šeimos narių smurtą dėl lyties; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad būtų sukurti prieinami pranešimo apie smurtą prieš neįgaliuosius mechanizmai, taip pat paramos aukoms paslaugos; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pripažįsta svarbų prižiūrinčiųjų asmenų vaidmenį neįgaliųjų gyvenime ir kliūtis, su kuriomis jie susiduria dirbdami; pabrėžia, kad dėl neįgaliųjų, ypač moterų, teisinės, finansinės ir socialinės priklausomybės nuo prižiūrinčiųjų asmenų jų padėtis tampa pažeidžiamesnė; yra susirūpinęs dėl užregistruotų smurto prieš neįgaliuosius atvejų, kai namuose arba institucinės globos įstaigose smurtauja juos prižiūrėti turintys asmenys; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atkreipia dėmesį į ES 2021–2030 m. neįgaliųjų teisių strategiją, kurioje Komisija įsipareigojo ypač daug dėmesio skirti neįgalioms moterims, kurios smurtą patiria nuo dviejų iki penkių kartų dažniau nei kitos moterys (51); ragina Komisiją į ES politiką ir priemones įtraukti neįgalių moterų padėties klausimą ir į jį atsižvelgti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | yra labai susirūpinęs, kad neįgalios moterys ir mergaitės pernelyg dažnai negali naudotis priemonėmis lytinės ir reprodukcinės sveikatos srityje, visų pirma, gauti ginekologinės priežiūros paslaugų, iš jų taip pat nereikalaujama informuoto asmens sutikimo dėl kontraceptinių priemonių vartojimo ir joms netgi kyla priverstinės sterilizacijos pavojus (52); ragina valstybes nares įgyvendinti teisėkūros priemones, kuriomis būtų užtikrintas neįgalių asmenų fizinis neliečiamumas, pasirinkimo laisvė ir apsisprendimas dėl seksualinio ir reprodukcinio gyvenimo; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl direktyvos dėl kovos su smurtu prieš moteris ir smurtu šeimoje, taip pat atitinkamus kai kurių valstybių narių įsipareigojimus ir veiksmus; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis papildomų konkrečių priemonių siekiant kovoti su smurtu dėl lyties, kurios apimtų tikslinės paramos neįgaliesiems teikimą; taip pat primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares rengti specialius mokymus ir sąmoningumo ugdymo veiklą, pritaikytą atsako į smurtą dėl lyties sistemoms, kuria turėtų būti užtikrintas neįgalių moterų dalyvavimas ir joms turėtų būti teikiama informacija apie jų teises; mano, kad Komisija ir valstybės narės turi išsamiau išnagrinėti unikalią lyties ir negalios sąveiką, taip siekiant užtikrinti, kad sudėtingi smurto prieš neįgalias moteris ir mergaites aspektai būtų tinkamai suvokiami ir dėl jų būtų imamasi veiksmų; |
| --- | --- |

27.

| 28. | primygtinai ragina valstybes nares skirti pakankamai žmogiškųjų ir finansinių išteklių sistemai, nustatytai pagal NTK 33 straipsnio 2 dalį, taip siekiant užtikrinti, kad nacionalinės lygybės įstaigos veiksmingai ir efektyviai vykdytų savo užduotis; primygtinai ragina Komisiją tam skirti reikiamą paramą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | palankiai vertina ir remia būsimą Komisijos teisinę iniciatyvą dėl būtiniausių lygybės įstaigų standartų, kuri valstybes nares ragintų išplėsti lygybės įstaigų įgaliojimus siekiant apsaugoti diskriminacijos dėl negalios aukas; ragina Komisija nedelsiant pateikti plataus užmojo pasiūlymą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | primygtinai ragina Tarybą užbaigti Stambulo konvencijos ratifikavimą ES ir prisijungti prie jos plačiu mastu be jokių apribojimų, taip pat raginti visas valstybes nares ją ratifikuoti, nes tai – esminė priemonė sprendžiant smurto prieš neįgalias moteris ir mergaites problemą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares priimti kompleksines ir struktūrines priemones, pvz., vykdyti neįgalių moterų, taip pat jų šeimos narių ir jomis besirūpinančių asmenų, švietimo ir sąmoningumo ugdymo veiklą, ir taip užkirsti kelią bet kokio pobūdžio negalią turinčių moterų izoliacijai; |
| --- | --- |

31.

| 32. | yra susirūpinęs dėl neįgalių sulaikytųjų, nepriklausomai nuo jų negalios rūšies, padėties valstybėse narėse; apgailestauja, kad kai kuriose valstybėse narėse nėra visapusiškai atsižvelgiama į neįgalių sulaikytųjų padėtį; ragina valstybes nares užtikrinti, kad neįgaliems sulaikytiesiems būtų teikiama reikiama infrastruktūra, įskaitant tinkamą konkrečių jų poreikių patenkinimą, taip pat prieinamumą ir tinkamas sąlygas; taip pat ragina valstybes nares ir ES institucijas imtis reikiamų priemonių, kad būtų užtikrintas kalinių – visų pirma pažeidžiamoje padėtyje esančių asmenų, pvz., psichikos ligomis sergančių asmenų ir neįgaliųjų – pagrindinių teisių laikymasis ir apsauga, įskaitant bendrų Europos kalinimo standartų priėmimą visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina valstybes nares užtikrinti visų neįgalių vaikų teisę į mokslą ir tai, kad nuo ankstyvos vaikystės iki paauglystės jie turėtų vienodas galimybes naudotis įtraukaus ir kokybiško švietimo paslaugomis, visų pirma, suteikiant pritaikytą infrastruktūrą ir vykdant specializuotą jų mokytojų ir pagalbinio personalo mokymą; pabrėžia, kad ypač daug dėmesio reikėtų skirti neįgalių vaikų galimybėms naudotis paslaugomis mokyklose; pabrėžia, kad institucinės globos įstaigose ir toliau gyvena neproporcingai daug neįgalių vaikų, jie lieka globos įstaigose ilgą laiką arba nuolat ir kenčia nuo didelės diskriminacijos ir nepriežiūros; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia, kad neįgaliesiems kyla didesnis pavojus tapti neapykantos kalbos ir neapykantos nusikaltimų aukomis; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą išplėsti „ES nusikaltimų“ sąrašą – į jį įtraukti neapykantos kalbą ir neapykantos nusikaltimus; |
| --- | --- |

34.

Lygybė prieš įstatymą

| 35. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis skubių priemonių siekiant panaikinti veiksnumo apribojimus, kurie trukdo naudotis Sutartyse įtvirtintomis neįgaliųjų teisėmis, be kita ko, imtis veiksmų siekiant visoje ES sprendimų priėmimą už neįgalųjį pakeisti pagalba priimant sprendimus, t. y. gerbti asmens savarankiškumą, norus ir pasirinkimus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina valstybes nares įgyvendinti specialias programas, kurios suteiks galimybę pereiti nuo protinę negalią turinčių asmenų veiksnumo panaikinimo prie paramos priimant sprendimus programų; |
| --- | --- |

36.

| 37. | palankiai vertina tai, kad 2022 m. pirmą kartą ES teisingumo rezultatų suvestinėje buvo atsižvelgta į konkrečius neįgaliųjų poreikius, susijusius su teise kreiptis į teismą; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis tinkamų priemonių siekiant pašalinti visas kliūtis, taip pat ir kultūrines, su kuriomis susiduria neįgalieji norėdami kreiptis į teismą, sprendžiant teisingumo tarnybų informuotumo apie negalią ir NTK trūkumo problemą, be kita ko, skiriant tinkamą finansavimą teisingumo srities darbuotojų mokymui, taip siekiant pagerinti galimybes gauti informacijos ir suteikti profesionalią paramą nukentėjusiems neįgaliesiems, ypač tais atvejais, kai auka teisiškai, finansiškai ar socialiai yra priklausoma nuo skriaudiko; pažymi, kad neįgalieji turėtų turėti geresnes galimybes naudotis skundų nagrinėjimo mechanizmais (tiek teisminiais, tiek neteisminiais); taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares įtraukti sąmoningumo negalios ir daugialypės ir sąveikinės diskriminacijos klausimais ugdymą į personalo, visų pirma, teismų ir kalėjimų personalo, sprendžiančio su neįgaliaisiais susijusius klausimus, įdarbinimo kriterijus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti vienodas galimybes naudotis teisingumo sistema ir suteikti tinkamą pagalbą tiems žmonėms, kuriems sunku naudotis savo veiksnumu, infrastruktūra ir paslaugos turi būti prieinamos; primena, kad sunkumai komunikacijos srityje gali turėti rimtų pasekmių, susijusių su neįgalių sulaikytųjų galimybėmis gauti informacijos prieinamais formatais ir užsiimti jų negaliai tinkama veikla; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis tinkamų priemonių, kad neįgaliesiems būtų užtikrinta prieinama, saugi ir veiksminga teisė kreiptis į teismą ir būtų užtikrinta, kad visais proceso etapais būtų teikiama pagalba ir prieinami ryšiai bei informacija; |
| --- | --- |

39.

| 40. | primena, kad pakartotiniai perkėlimai ir priežiūros tęstinumo nebuvimas, taip pat teismų ir kalėjimų darbuotojų, įskaitant medicinos darbuotojus, tinkamai apmokytus padėti neįgaliems sulaikytiesiems, trūkumas prisideda prie didesnio šių sulaikytųjų pažeidžiamumo ir izoliacijos; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina Komisiją sukurti teismo proceso išlaidų finansavimo programą, susijusią su teismais, kuriuose valstybių narių vyriausybės yra kaltinamos neįgaliųjų diskriminacija; siūlo lėšas šiai programai finansuoti skirti pagal dabartinę programą „Europos socialinis fondas +“ (ESF+); |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina Komisiją ir EUROFOUND rinkti patikimus duomenis ir atlikti išsamius veiksnumo apribojimų poveikio neįgaliųjų, įskaitant psichosocialinę negalią turinčius asmenis, gyvenimui tyrimus; |
| --- | --- |

42.

Dalyvavimas politiniame ir visuomenės gyvenime. „Nieko apie mus be mūsų“

| 43. | ragina ES ir valstybes nares reformuoti ES rinkimų teisę, taip pat visus susijusius nacionalinės teisės aktus, taip siekiant užtikrinti, kad visi neįgalieji galėtų vienodomis sąlygomis su kitais asmenimis dalyvauti ir kandidatuoti rinkimuose; pabrėžia, kad dėl kilmės valstybės narės priimtų sprendimų dėl teisinio veiksnumo atėmimo dėl negalios Sąjungos piliečiai neturėtų netekti teisės kandidatuoti savo gyvenamosios vietos valstybėje narėje, jei pagal tos valstybės narės teisę ši teisė be apribojimų suteikiama visiems neįgaliesiems; ragina Komisiją, ypač atsižvelgiant į kitus Europos Parlamento rinkimus 2024 m., bendradarbiauti su valstybėmis narėmis siekiant užtikrinti teisę nepriklausomai ir slapta balsuoti, taip pat užtikrinti, kad neįgalieji turėtų vienodas galimybes dalyvauti rinkimų kampanijose; pabrėžia, kad daugeliu atvejų nėra infrastruktūros, kuri neįgaliesiems sudarytų sąlygas naudotis savo demokratine teise balsuoti; todėl ragina valstybes nares užtikrinti, kad rinkimų apylinkės būtų prieinamos neįgaliesiems; todėl palankiai vertina 2022 m. gegužės 3 d. Parlamento priimtos teisėkūros rezoliucijos dėl neįgaliųjų politinių teisių nuostatas; |
| --- | --- |

43.

| 44. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares įtraukti bet kokio pobūdžio negalią turinčius ir visų socialinių sluoksnių asmenis į ES sprendimų priėmimo procesus; mano, kad daugiau investuojant į neįgaliųjų organizacijas reikėtų toliau skatinti neįgaliųjų lyderiavimą, taip siekiant sudaryti geresnes sąlygas svariam jų dalyvavimui ir didinti jų įtaką sprendimų priėmimui; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina Europos, nacionalines, regionines ir vietos politines partijas užtikrinti geresnį atstovavimą neįgaliesiems rinkimų sąrašuose; ragina paskirtąsias valstybių narių rinkimų institucijas rinkti duomenis apie rinkimų apylinkių prieinamumą, įskaitant požymius, ar jos pritaikytos neįgaliųjų poreikiams, ir pranešti juos Komisijai, Tarybai ir Europos Parlamentui ne vėliau nei praėjus vieniems metams po rinkimų į Europos Parlamentą; |
| --- | --- |

45.

| 46. | yra tvirtai įsitikinęs, kad kliūčių šalinimas skatinant ir priimant prieinamumo priemones ir konkrečius komunikacijos formatus, pvz., lengvai perskaitomą kalbą, Brailio raštą ir gestų kalbą, būtų svarbus žingsnis siekiant suteikti neįgaliesiems galimybę iš tikrųjų dalyvauti politiniame ir visuomeniniame gyvenime; pabrėžia, kad skaitmeninės paslaugos neįgaliesiems turi tapti prieinamesnės; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atkreipia dėmesį į naujų technologijų raidą ir jų teikiamas galimybes neįgaliesiems; ragina Komisiją investuoti į informacinių ir ryšių technologijų (IRT) taikomųjų programų, kurios suteikia galimybę bendrauti gestų kalba ir Brailio raštu ir atlikti vertimus, kūrimą; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina Komisiją toliau tobulinti ir skatinti įtrauktį skatinančius programos „Kūrybiška Europa“ elementus, taip siekiant didinti dalyvavimą kultūros gyvenime visoje Sąjungoje – taip būtų siekiama pažangos kuriant įtraukesnę visuomenę, visų pirma, neįgaliųjų atveju, skatinant juos aktyviai dalyvauti kūrybos procesuose ir formuojant auditoriją; |
| --- | --- |

48.

Būtinybė ES lygmeniu parengti neįgaliuosius apimantį nelaimių rizikos valdymo įgyvendinimo planą

| 49. | ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti neįgaliųjų ir jiems atstovaujančių organizacijų dalyvavimą sprendimų priėmimo procese, susijusiame su nelaimių rizikos mažinimo politikos ir programų rengimu, valdymu, aprūpinimu ištekliais ir įgyvendinimu; ragina į Sąjungos krizės valdymo atsaką įtraukti neįgaliųjų perspektyvą; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mano, kad šios programos turėtų apimti integravimą į įvairius sektorius ir valdymo lygmenis ir nustatyti konkrečius tikslus ir terminus, kad būtų parengtas neįgaliuosius apimantis nelaimių rizikos mažinimo veiksmų planas, taip siekiant įgyvendinti Sendajaus programą; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pabrėžia, kad ES politika ir programos turi būti grindžiamos suskirstytais įrodymais grįstais duomenimis; pabrėžia, kad reikia remti ir finansuoti mokslinius tyrimus, taip siekiant geriau suprasti nelaimių poveikį neįgaliesiems ir jų gebėjimus jas įveikti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina valstybes nares ir Komisiją pagerinti savo komunikaciją krizių atveju ir užtikrinti, kad būtų naudojamasi būdais, sudarančiais galimybių neįgaliesiems gauti atitinkamą informaciją; susirūpinęs atkreipia dėmesį į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros išvadas dėl didelių trūkumų šioje srityje COVID-19 pandemijos metu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pažymi, kad neįgalieji yra vieni iš labiausiai marginalizuojamų ir didžiausią riziką patiriančių gyventojų bet kurioje krizės paveiktoje bendruomenėje; be to, pabrėžia, kad, vykstant ginkluotiems konfliktams, neįgalieji patiria karo padarinius – nukenčia nuo smurtinių išpuolių, priverstinio perkėlimo ir ilgalaikės nepriežiūros, kai teikiama humanitarinė pagalba karinių veiksmų sūkuryje atsidūrusiems civiliams gyventojams, ir jie dažnai ištisas dienas ar savaites būna palikti savo namuose arba apleistuose kaimuose beveik be galimybės gauti maisto ar vandens; todėl primena ES vaiko teisių strategijos, Vaiko garantijų sistemos, 2021–2030 m. ES neįgaliųjų teisių strategijos, taip pat visų galiojančių ES teisinių priemonių, įskaitant Laikinosios apsaugos direktyvą, svarbą remiant valstybes nares, kad jos galėtų patenkinti specialiuosius neįgalių pabėgėlių poreikius, užtikrinti jų apsaugą ir priežiūrą (53); |
| --- | --- |

53.

Judėjimo laisvė ir tarpusavio pripažinimas. Būtinybė išplėsti ES neįgaliojo kortelės teikiamus privalumus

| 54. | pabrėžia, kad visose srityse visoje ES tikrai būtina tarpusavyje apibrėžti ir pripažinti negalios statusą ir diagnozuoti negalią, taip pat primygtinai ragina Komisiją sparčiau dirbti šiuo klausimu, taip siekiant užtikrinti negalios statuso pripažinimą, kai naudojamasi judumo teise visoje ES, ir užtikrinti neįgaliųjų judėjimo laisvę visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

54.

| 55. | palankiai vertina tai, jog Komisija 2022 m. ketinimų rašte Parlamentui paskelbė, kad 2023 m. ji pateiks pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl Europos neįgaliojo kortelės, kuris taip pat įtrauktas į Komisijos 2023 m. darbo programą; |
| --- | --- |

55.

| 56. | yra tvirtai įsitikinęs, kad ES neįgaliojo kortelė turėtų būti grindžiama privalomu ES teisės aktu, kuris apimtų įvairias sritis, ne tik susijusias su kultūra, laisvalaikiu ir sportu; pabrėžia, kad neįgaliojo kortelė standartiškai taip pat turėtų apimti nacionalines, regionines ir vietos viešąsias paslaugas, pvz., transportą, turėti specialią ES interneto svetainę ir prieinamą internetinę duomenų bazę visomis ES kalbomis, įskaitant specialiuosius komunikavimo būdus, pvz., lengvai perskaitomą kalbą, Brailio raštą ir gestų kalbą; be to, prašo Komisijos apsvarstyti galimybę valdyti ES neįgaliojo kortelės, kuri būtų finansuojama iš ESF+, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

56.

| 57. | tvirtai mano, kad neįgalieji ir jiems atstovaujančios organizacijos turi būti glaudžiai įtraukti įdiegiant ES neįgaliojo kortelę ir vykdant su ja susijusią komunikaciją; mano, kad tam, visų pirma, reikia peržiūrėti galiojančius teisės aktus ir politiką, tai turi būti grindžiama tvirtu sąmoningumo ugdymo procesu, po to turi būti atliekamos konkrečios poveikio analizės, grindžiamos suskirstytais duomenimis, ir tai turi padėti priimti konkrečias įgyvendinimo priemones; |
| --- | --- |

57.

Bendrosios įtraukios švietimo sistemos skatinimas ir kokybiškų ir prieinamų sveikatos priežiūros paslaugų užtikrinimas

| 58. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis priemonių, kad visiems neįgaliems besimokantiesiems būtų sudarytos palankesnės sąlygos naudotis įtraukiu ir kokybišku švietimu, įskaitant e. mokymąsi ir mokymąsi visą gyvenimą, pagal NTK, ir, siekiant švietimo tikslo, įtraukti su negalia susijusius strategijos „Europa 2020“ rodiklius; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti vienodas galimybes mokiniams ir studentams mokytis klasėse, be kita ko, ikimokyklinio ugdymo įstaigose, ir neatsižvelgiant į tai, ar jie turi negalią; ragina valstybes nares daugiau investuoti į programą „Erasmus+“ ir pasinaudoti jos teikiamomis finansavimo galimybėmis; |
| --- | --- |

58.

| 59. | apgailestauja dėl to, kad kai kuriose valstybėse narėse trūksta investicijų į neįgaliesiems, kuriems reikalinga ypatinga specialistų priežiūra, skirtą infrastruktūrą, todėl kai kuriais atvejais, ypač mokyklinio amžiaus jaunuoliai, yra priversti atsiskirti nuo savo šeimų, kad galėtų naudotis tinkama infrastruktūra kitose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina Komisiją užtikrinti visiems prieinamą skaitmeninę aplinką; pažymi, kad tiesioginis subtitravimas, lengvai perskaitoma informacija, vertimas į gestų kalbą ir iš jos, taip pat prieinamos svetainės yra būtinos neįgaliųjų švietimo ir informavimo užtikrinamos priemonės; |
| --- | --- |

60.

| 61. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares skubiai imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad neįgaliesiems, įskaitant psichosocialinę negalią turinčius asmenis, būtų teikiamos tokios pačios apimties, kokybės ir standartų nemokamos ar įperkamos sveikatos priežiūros paslaugos ir programos, kurios teikiamos kitiems asmenims, įskaitant galimybę naudotis lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugomis ir iniciatyvas, priimtas pagal ES kovos su vėžiu planą; |
| --- | --- |

61.

| 62. | primygtinai rekomenduoja ES lėšomis remti neįgaliuosius apimančių gydymo paslaugų kūrimą valstybėse narėse; siūlo Komisijai apsvarstyti galimybę parengti tikrinimo įrangos prieinamumo standartus; |
| --- | --- |

62.

| 63. | mano, kad prieinamos visuomenės sveikatos kampanijos ir komunikacija ligų prevencijos, tikrinimo ir gydymo srityse turi apimti neįgaliuosius ir turi būti platinamos įvairiais prieinamais formatais, pvz., gestų kalba, Brailio raštu ir lengvai perskaitomu formatu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ragina valstybes nares užtikrinti priežiūros ir paramos, kuri dažnai nutraukiama po mokymosi mokykloje, tęstinumą ir dėl to kyla sunkumų pereinant į darbo rinką, nutraukiama užimtumo parama, panaikinamos prieinamumo galimybės ir pajėgumas gyventi savarankiškai; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad neįgalieji turėtų lygias galimybes darbo rinkoje, galimybę gauti įtraukų ir integruotą išsilavinimą ir sveikatos priežiūros paslaugas, taip pat vienodas galimybes naudotis transportu, panaikinant pagrindines kliūtis socialiniam gyvenimui, ir universalumo principų taikymą teikiant investicijas į infrastruktūrą ir skaitmeninį sektorių visoje ES; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ragina Komisiją parengti visapusišką ir vienmomentę Europos psichikos sveikatos strategiją – tinkamą tęstinę Europos veiksmų psichikos sveikatos srityje plano priemonę ir patobulinti ES psichikos sveikatos ir gerovės veiksmų kompasą; pažymi, jog remiantis šia strategija turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės į psichikos sveikatos priežiūrą įtrauktų fizinę priežiūrą, atsižvelgiant į glaudžią jų tarpusavio sąsają, be kita ko, skiriant ypač daug dėmesio neįgaliesiems, taip siekiant užtikrinti veiksmingą priežiūrą, pagrįstą įrodymais ir žmogaus teisėmis, ir plėsti siūlomų paslaugų kiekį, kad daugiau žmonių galėtų gauti gydymą; visų pirma, ragina valstybes nares į savo atitinkamas ES lėšas įtraukti asignavimus vaikų ir jaunimo neuropsichiatrinių sutrikimų gydymo paslaugoms gerinti, nes jie labiausiai nukentėjo nuo kilus pandemijai priimtų priemonių, dėl kurių padaugėjo socialinių nepatogumų ir psichologinių kančių ir išaugo skurdas, – visa tai turėjo tragiškas pasekmes; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ragina Komisiją peržiūrėti Tarpvalstybinės sveikatos priežiūros direktyvą, siekiant ją suderinti su NTK ir užtikrinti neįgaliesiems veiksmingą galimybę gauti kokybiškas tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

67.

Įtraukaus užimtumo skatinimas

| 68. | pabrėžia, kad neįgaliųjų naudojimasis teise į darbą (54) yra glaudžiai susijęs su priemonėmis, kuriomis kovojama su tiesiogine ir netiesiogine diskriminacija, skurdu ir kliūtimis sveikatos, švietimo, mokymo, būsto, priežiūros, paramos, asmeninio judumo, urbanistinės aplinkos prieinamumo, segregacijos, institucionalizavimo srityse; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmingų ir konkrečių priemonių siekiant skatinti neįgaliųjų ir jų šeimų lygybę, įvairovę ir horizontaliąją įtrauktį visuose visuomenės sluoksniuose, be kita ko, teikiant asmeninę pagalbą, užtikrinant savarankišką gyvenimą, socialinę apsaugą, sąmoningumo ugdymą ir aplinką be kliūčių; primena, kad neįgaliųjų integracija į darbo rinką yra labai svarbi ne tik siekiant socialinės įtraukties ir lygių galimybių, bet ir suteikia daug ekonominių galimybių neįgaliesiems tapti finansiškai nepriklausomais ir yra naudinga visai ekonomikai; |
| --- | --- |

68.

| 69. | prašo Europos darbo institucijos bendradarbiauti su nacionalinėmis darbo inspekcijomis, taip siekiant įgyvendinti galiojančius teisės aktus; rekomenduoja darbo inspektoriams stebėti viešojo ir privačiojo sektorių darbdavius, taip siekiant užtikrinti neįgaliųjų profesinių teisių laikymąsi; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ragina Komisiją ir valstybes nares laikytis holistinio visą gyvenimo ciklą apimančio politinio požiūrio, siekiant remti diskriminacijos prevenciją ir užtikrinti veiksmingą neįgaliųjų išlaikymą darbo rinkoje bei įtraukimą į ją; ragina Komisiją ir valstybes nares visapusiškai įgyvendinti ir integruoti NTK į visas teisėkūros, politikos ir finansavimo priemones, ypač susijusias su neįgaliųjų socialine įtrauktimi ir integracija į darbo rinką; ragina ES ir visas valstybes nares ratifikuoti NTK fakultatyvų protokolą; |
| --- | --- |

70.

| 71. | palankiai vertina 2022 m. birželio 16 d. įvykusius užimtumo ir socialinių reikalų ministrų politinius debatus dėl neįgaliųjų užimtumo ir dėl to, kaip pašalinti kliūtis, trukdančias įdarbinti neįgaliuosius, taip pat dėl veiksmų, kuriais skatinama jų integracija į darbo rinką; tikisi, kad valstybės narės imsis konkrečių tolesnių veiksmų; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pabrėžia, kad ypač daug dėmesio reikia skirti etninėms mažumoms priklausančių neįgaliųjų, pvz., migrantų, pabėgėlių, romų ir Afrikos kilmės asmenų, užimtumo padėčiai; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pabrėžia, kad reikia sukurti žmogaus teisėmis grindžiamą požiūrį, kuriuo remiantis visuomenėje būtų diskutuojama apie negalią, ir kad atitinkamai reikėtų pritaikyti paramą neįgaliesiems; pabrėžia, kaip svarbu visapusiškai apibrėžti ir užtikrinti prieinamumą, ir atkreipia dėmesį į jo vertę – tai yra būtinas pagrindas neįgaliesiems turėti lygias galimybes, kaip pripažįstama NTK ir atitinka NTK bendrąją pastabą Nr. 2, atsižvelgiant į skirtingus neįgaliųjų poreikius ir skatinant ES taikyti universalumo principą (55); |
| --- | --- |

73.

| 74. | ragina Komisiją kuo greičiau pradėti Užimtumo lygybės direktyvos peržiūrą, visų pirma, peržiūrint tinkamų sąlygų sudarymo neįgaliems darbuotojams suderintus būtiniausius standartus, siekiant ją visapusiškai suderinti su NTK nuostatomis ir įgyvendinti dalyvaujamąjį procesą, kurio tikslas – užtikrinti tiesioginį ir visapusišką neįgaliesiems atstovaujančių organizacijų dalyvavimą; |
| --- | --- |

74.

| 75. | pabrėžia, kad svarbu aktyviai įtraukti neįgaliuosius, jų šeimas ir jiems atstovaujančias organizacijas į visų jiems poveikį turinčių priemonių rengimą ir įgyvendinimą; pabrėžia su negalia susijusių aspektų integravimo darbo vietoje svarbą ir socialinio dialogo bei darbdavių mokymo vaidmenį šioje srityje; ragina valstybes nares imtis aktyvių priemonių siekiant užtikrinti visų asmenų nediskriminavimą ir užtikrinti, kad neįgalieji vienodomis sąlygomis galėtų naudotis savo darbo ir profesinių sąjungų teisėmis; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pabrėžia, kad priekabiavimas darbe, įskaitant seksualinį priekabiavimą ir atsakomuosius veiksmus už atviras pastabas, trukdo dirbti ir įsidarbinti, išsaugoti darbo vietas ir užtikrinti vienodas karjeros galimybes, visų pirma, neįgalioms moterims (56), ir kad valstybėse narėse reikia imtis konkrečių veiksmų siekiant užkirsti kelią priekabiavimui prie neįgaliųjų, su juo kovoti ir taikyti sankcijas už jį; |
| --- | --- |

76.

| 77. | mano, kad pajamų rėmimo sistemos, su negalia susijusi pagalba ir aktyvi užimtumo parama papildo visapusiško ir veiksmingo neįgaliųjų dalyvavimo darbo rinkoje skatinimą, nes darbo užmokestis nėra su negalia susijusių papildomų išlaidų kompensacija; todėl ragina valstybes nares atsieti pajamų ir aktyvaus užimtumo paramą nuo su negalia susijusios paramos (57), taip siekiant užtikrinti, kad kriterijų atitikimo taisyklės būtų kuo įtraukesnės, ir padengti papildomas su negalia susijusias išlaidas, kovoti su neįgalių dirbančiųjų skurdu ir užtikrinti neįgaliųjų lygybę, orumą ir savarankiškumą; ragina valstybes nares įgyvendinti panašius sprendimus dėl neįgaliuosius prižiūrinčių asmenų, kad jie, be su priežiūra susijusių išmokų, galėtų gauti pajamų; |
| --- | --- |

77.

| 78. | primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad valstybės narės laikytųsi vienodo požiūrio į visus darbuotojus ir vienodo užmokesčio už vienodos vertės darbą principo; taip pat primygtinai tvirtina, kad neįgaliems darbuotojams neįgaliųjų socialinėse įmonėse turėtų būti užtikrintos bent tokios darbo teisės ir toks statusas, kokius turi atviroje darbo rinkoje dirbantys asmenys; mano, kad tokiose neįgaliųjų socialinėse įmonėse turėtų būti laikomasi individualizuoto požiūrio ir, kiek praktiškai įmanoma, neįgaliesiems jose turėtų būti suteikta tik laikina galimybė per visą jų profesinį gyvenimą; taip pat mano, kad tokiomis neįgaliųjų socialinėmis įmonėmis turėtų būti siekiama skatinti įgūdžių ugdymą ir remti perėjimą į atvirą darbo rinką; primygtinai reikalauja, kad tokioje aplinkoje dirbantys neįgalieji būtų apsaugoti esamais teisės aktais, apimančiais socialinę apsaugą ir darbo sąlygas, įskaitant minimaliojo darbo užmokesčio teikiamą apsaugą vienodomis sąlygomis su kitais asmenimis, kaip numatyta NTK 27 straipsnyje; ragina valstybes nares kurti įtraukius globojamojo ir remiamo užimtumo modelius, kuriais gerbiamos neįgaliųjų teisės ir kurie taikomi kaip veiksminga įtraukties ir vėlesnio perėjimo į atvirą darbo rinką priemonė; pabrėžia, jog svarbu, kad neįgalieji rastų kokybišką darbą, atitinkantį jų įgūdžius ir užmojus, ir kad neįgaliųjų mokymas, kvalifikacijos kėlimas ir perkvalifikavimas suteiktų jiems realių gebėjimų ir įgūdžių; ragina valstybes nares įvertinti esamų neįgaliųjų socialinių įmonių veiksmingumą suteikiant neįgaliesiems įgūdžių, kad jie galėtų įsidarbinti atviroje darbo rinkoje; ragina Komisiją stebėti šį procesą; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pažymi, kad COVID-19 krizė paskatino daugiau dirbti nuotoliniu būdu ir kad nuotolinis darbas, kaip viena iš tinkamų sąlygų neįgaliesiems sudarymo formų ir viena iš priemonių geriau suderinti profesinį ir asmeninį gyvenimą ir sumažinti su skausmu ir nuovargiu susijusias kliūtis darbo rinkoje, galėtų padėti padidinti neįgaliųjų užimtumą; vis dėlto, įspėja, kad darbdaviai negali nurodyti darbuotojams dirbti nuotoliniu būdu norėdami išvengti tinkamų sąlygų neįgaliems darbuotojams sudarymo ar įtraukios darbo vietos kultūros kūrimo (58), nes tai gali lemti jų izoliaciją ir turėti įtakos neįgaliųjų psichinei sveikatai; pabrėžia, kad ateityje nuotolinio darbo politiką reikėtų plėtoti atsižvelgiant į neįgaliųjų teises ir reikėtų įtraukti neįgaliuosius, kai ji kuriama, kai deramasi dėl naujų kolektyvinių sutarčių, reglamentuojančių nuotolinį darbą, arba kai įmonės peržiūri savo nuotolinio darbo politiką, siekdamos užtikrinti, kad jos būtų palankios neįgaliesiems; primena, kad reikia užtikrinti vienodas neįgaliųjų galimybes gauti išsilavinimą ir mokymą, įgyti skaitmeninių įgūdžių ir gauti prieigą prie susijusios skaitmeninės infrastruktūros tiek miesto, tiek kaimo ir atokiose vietovėse, kad žmonės galėtų pasinaudoti skaitmeninimo sukurtomis naujomis užimtumo galimybėmis; pabrėžia, kad tinkamų sąlygų sudarymas yra neįgalių darbuotojų teisė, ir mano, kad valdžios institucijos turėtų skatinti rengti sąmoningumo ugdymo veiksmus ir programas, skirtus neįgaliųjų įgūdžiams ir gebėjimams, taip pat skatinti privačiojo ir viešojo sektorių darbdavių gebėjimą sudaryti tinkamas sąlygas ugdymui, taip siekiant šalinti neįgaliųjų diskriminaciją ir užtikrinti, kad pareigų vykdytojai turėtų priemonių įdarbinti, remti ir išlaikyti neįgalius darbuotojus; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pažymi, kad vyresnio amžiaus žmonių teisių skatinimas yra glaudžiai susijęs su neįgaliųjų lygių teisių užtikrinimu, nes vyresnio amžiaus žmonėms kyla didesnė negalios rizika ir daugiau kaip 46 proc. vyresnio amžiaus žmonių (60 metų ir vyresnių) turi negalią; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į demografinius pokyčius ir ypač į visuomenės senėjimo tendenciją, dėl darbo jėgos senėjimo ir didesnio lėtinėmis ligomis sergančių darbuotojų skaičiaus reikia spręsti naujus iššūkius, susijusius su didesniu negalios paplitimu; pabrėžia, kad svarbu plėtoti politiką, be kita ko, dėl lankstaus darbo grafiko, kuria siekiama padėti neįgaliems darbuotojams geriau integruotis į darbo rinką, taip pat plėtoti neįgaliųjų priežiūros paslaugas, įskaitant darbuotojų mokymo standartų ir asmeninės pagalbos standartų rengimą; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ragina valstybes nares stebėti, kaip laikomasi Europos socialinių teisių ramsčio principų Nr. 2 ir 3, pagal kuriuos vyrams ir moterims, neatsižvelgiant į rasinę ar etninę kilmę, religiją ar tikėjimą, negalią, amžių ar seksualinę orientaciją, užtikrinamas vienodas požiūris ir lygios galimybės dalyvauti darbo rinkoje, įdarbinimo sąlygos ir kilimo karjeros laiptais galimybės; ragina stebėti, kaip priimamos NTK nustatytos priemonės; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ragina valstybes nares teikti neįgaliesiems pritaikytą paramą, susijusią su galimybėmis įgūdžių lavinimo, profesinio rengimo ir mokymo bei užimtumo srityse, taip siekiant užtikrinti įtraukią aktyvią darbo rinkos politiką; ragina užimtumo tarnybas ir viešąjį bei privatųjį sektorius įgyvendinti individualiems poreikiams pritaikytas priemones, kuriomis būtų gerinamos neįgaliųjų įsidarbinimo galimybės ir jų išlaikymas darbo rinkoje, taip siekiant laikytis NTK ir per Europos valstybinių užimtumo tarnybų tinklą keistis geriausia neįgaliųjų įdarbinimo patirtimi; ragina valstybes nares teikti gaires ir finansinę paramą bei rengti mokymus neįgaliųjų darbo vietų kūrimui, įdarbinimui, verslumui ir savarankiškam darbui remti, be kita ko, naudojantis ESF+ lėšomis; pabrėžia, kad socialinė ekonomika gali atlikti teigiamą vaidmenį įdarbinant neįgaliuosius; ragina valstybes nares parengti paskatas, kuriomis neįgalieji būtų skatinami kurti socialinės ekonomikos subjektus ir pradėti pajamų duodančią veiklą; |
| --- | --- |

82.

| 83. | mano, kad darbo rinkos rėmimo priemonėse turi būti atsižvelgiama į negalią ir specialiai pritaikytas politikos priemones, kuriomis siekiama remti neįgaliųjų įtrauktį į darbo rinką; ragina valstybes nares remti darbo pagal įgūdžius parinkimą, profesinį profiliavimą, lygiagretų užimtumą ir mokymą, supažindinimą su darbu, mokymą darbo vietoje, karjeros raidą ir mentorystę, taip pat įtraukų ir prieinamą profesinį rengimą ir mokymą, kad būtų remiama būtina neįgaliųjų integracija ir išlaikymas darbo vietoje; pabrėžia, kad neįgaliųjų įtraukties ir užimtumo gerinimo priemonės nebus iš tiesų veiksmingos, jei tuo pat metu nebus kovojama su stereotipais apie negalią ir stigmatizavimu darbo vietoje ir platesnėje visuomenėje; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad svarbu ugdyti pedagogų, darbdavių ir darbuotojų, taip pat plačiosios visuomenės sąmoningumą ir rengti mokymus, taip siekiant kovoti su neįgaliųjų diskriminacija, keisti mąstyseną ir užtikrinti iš tiesų įtraukią visuomenę; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pabrėžia, kad žemas neįgaliųjų aktyvumo lygis kliudo socialinei ir ekonominei įtraukčiai, ši padėtis turi būti pagerinta įgyvendinant Europos Sąjungos ir nacionalines programas, kuriomis siekiama skatinti ir mokyti iš darbo rinkos išstumtus asmenis; pabrėžia, kad, nors labai svarbu remti ir skatinti neįgaliųjų dalyvavimą darbo rinkoje, taip pat reikia sukurti tinkamus ir įtraukius socialinės apsaugos mechanizmus, kad parama būtų teikiama visiems neįgaliesiems; |
| --- | --- |

84.

| 85. | dar kartą ragina Komisiją ir valstybes nares neįgalumo požiūriu įvertinti pagrindines darbo ateities tendencijas, taip siekiant nustatyti konkrečius veiksmus ir jų imtis, kad darbo rinka taptų įtraukesnė ir būtų sumažintas skaitmeninis atotrūkis; pabrėžia, kad svarbu geriau pasinaudoti novatoriškomis technologijomis, kad būtų suvienodintos sąlygos ir pašalintos kliūtys švietimui, mokymui ir užimtumui, visų pirma, skaitmeninėje darbo rinkoje, taip pat padėti neįgaliesiems naudotis skaitmeninėmis priemonėmis ir programine įranga, kurios yra būtinos jų savarankiškam gyvenimui; atkreipia dėmesį į poreikį apsaugoti neįgaliuosius nuo diskriminacijos naudojant dirbtinį intelektą priimant įdarbinimo, atrankos, paaukštinimo ir atleidimo iš darbo sprendimus; ragina valstybes nares gerinti skaitmeninių įgūdžių mokymo kursų prieinamumą asmenų grupėms, kurioms gresia atskirtis, be kita ko, neįgaliesiems ir vyresnio amžiaus žmonėms, siekiant juos geriau integruoti į socialinį gyvenimą ir darbo rinką bei suteikti geresnes galimybes naudotis elektroninėmis ir administracinėmis paslaugomis; |
| --- | --- |

85.

| 86. | tvirtai remia ES lygmens mokslinius tyrimus, socialines investicijas ir tikslines iniciatyvas, skirtas programoms ir paslaugoms, kurios pasirodė esančios veiksmingos remiant ilgalaikę neįgaliųjų integraciją į darbo rinką, ypatingą dėmesį skiriant autizmo spektro sutrikimų turintiems asmenims; siūlo valstybėms narėms užsakyti modelių ir programų, kurie dar nėra pagrįsti įrodymais, mokslinius tyrimus, taip pat finansuoti inovacijas paslaugų teikimo srityje, pvz., pagalbinėms technologijoms pritaikytą dirbtinį intelektą (59); |
| --- | --- |

86.

| 87. | ragina valstybes nares, visų pirma, nacionalinius koordinatorius, savo daugiametėse nacionalinėse strategijose pagal Europos vaiko garantijų sistemą ypač daug dėmesio skirti neįgalių vaikų poreikiams ir užtikrinti veiksmingą ir laisvą prieigą prie kokybiškų paslaugų, ypač įtraukaus švietimo; ragina jas visiems neįgaliems pabėgėlių vaikams užtikrinti galimybes iš tiesų sveikai maitintis ir gyventi tinkamame būste tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir vaikams priimančiosiose šalyse, laikantis Tarybos rekomendacijos (ES) 2021/1004, taip siekiant užtikrinti, kad taikant nacionalines integruotas priemones būtų atsižvelgiama į tarpsektorinius trūkumus; todėl ragina valstybes nares ir Komisiją skubiai padidinti Europos vaiko garantijų sistemos finansavimą skiriant bent 20 mlrd. EUR specialų biudžetą; atsižvelgdamas į tai ragina visas valstybes nares skirti daugiau nei minimalų kiekį ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, veiklai pagal Europos vaiko garantijų sistemą remti; dar kartą ragina valstybes nares įgyvendinti sustiprintą Jaunimo garantijų iniciatyvą siekiant užtikrinti kokybiškus darbo pasiūlymus, apimančius deramą atlyginimą, socialinės apsaugos galimybes ir neįgaliųjų poreikiams pritaikytą darbo aplinką; |
| --- | --- |

87.

| 88. | ragina valstybes nares įgyvendinti Direktyvą dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, kuria nustatomos prižiūrinčiojo asmens atostogos – penkios darbo dienos per metus; primygtinai reikalauja, kad tėvams, kurie yra ypač nepalankioje padėtyje, pvz., neįgaliems arba neįgalių ar lėtinėmis ligomis sergančių vaikų tėvams, būtų taikomos specialios nuostatos, susijusios su prižiūrinčiojo asmens atostogomis, tėvystės atostogomis, vaiko priežiūros atostogomis ir lanksčiu darbo grafiku, užtikrinant, kad jie nepatirtų jokių neigiamų pasekmių iš darbdavio; |
| --- | --- |

88.

| 89. | ragina valstybes nares užtikrinti geresnes darbo ir gyvenimo sąlygas, be kita ko, taikant tinkamą minimalųjį darbo užmokestį ir darbo užmokesčio skaidrumo priemones, taip siekiant sumažinti neįgalių asmenų darbo užmokesčio skirtumą ir pasiekti įtraukų ir tvarų darbo rinkos augimą; pabrėžia, kad svarbu skubiai priimti direktyvą dėl minimaliojo darbo užmokesčio ir darbo užmokesčio skaidrumo, kuri būtų visapusiškai taikoma neįgaliesiems; |
| --- | --- |

89.

| 90. | ragina Komisiją parengti ir skatinti įtraukioms įmonėms skirtą Europos teisės aktų sistemą, taip siekiant neįgaliesiems sukurti nuolatinio užimtumo galimybes; |
| --- | --- |

90.

o

o o

| 91. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

91.

---

(1)  OL L 23, 2010 1 27, p. 35.

(2)  OL C 340, 2010 12 15, p. 11.

(3)  https://reliefweb.int/report/world/covid-19-gender-and-disability-checklist-preventing-and-addressing-gender-based

(4)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-02-19-153-lt-n.pdf

(5)  OL C 97, 2020 3 24, p. 41.

(6)  OL L 315, 2007 12 3, p. 14.

(7)  OL L 189, 2021 5 28, p. 34

(8)  OL L 315, 2012 11 14, p. 57.

(9)  OL L 327, 2016 12 2, p. 1.

(10)  OL L 303, 2018 11 28, p. 69.

(11)  OL L 321, 2018 12 17, p. 36.

(12)  OL L 151, 2019 6 7, p. 70.

(13)  OL L 188, 2019 7 12, p. 79.

(14)  OL L 303, 2000 12 2, p. 16.

(15)  OL L 127, 2019 5 16, p. 34.

(16)  OL C 137 E, 2010 5 27, p. 68.

(17)  OL L 167, 1998 6 12, p. 25.

(18)  OL L 223, 2021 6 22, p. 14.

(19)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14646-2019-INIT/lt/pdf

(20)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0265.

(21)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0129.

(22)  OL C 434, 2022 11 15, p. 50.

(23)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0219.

(24)  OL C 81, 2022 2 18, p. 43.

(25)  OL C 251, 2022 6 30, p. 2.

(26)  OL C 184, 2022 5 5, p. 88.

(27)  OL C 132, 2022 3 24, p. 129.

(28)  OL C 506, 2021 12 15, p. 94.

(29)  OL C 474, 2021 11 24, p. 48.

(30)  OL C 371, 2021 9 15, p. 6.

(31)  OL C 316, 2021 8 6, p. 2.

(32)  OL C 362, 2021 9 8, p. 8.

(33)  OL C 346, 2018 9 27, p. 94.

(34)  OL C 363, 2020 10 28, p. 164.

(35)  Europos Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato C teminio skyriaus (piliečių teisės ir konstituciniai reikalai) 2016 m. lapkričio 3 d. tyrimas European structural and investment funds and people with disabilities in the European Union.

(36)  Europos Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato C teminio skyriaus (piliečių teisės ir konstituciniai reikalai) 2017 m. rugsėjo 15 d. tyrimas Inclusive education for learners with disabilities.

(37)  Europos Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato C teminio skyriaus (piliečių teisės ir konstituciniai reikalai) 2015 m. spalio 9 d. tyrimas The protection role of the Committee on Petitions in the context of the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities.

(38)  Europos Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato C teminio skyriaus (piliečių teisės ir konstituciniai reikalai) 2016 m. rugpjūčio 15 d. išsami analizė The European Accessibility Act.

(39)  Europos Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato B teminio skyriaus (struktūrinė ir sanglaudos politika) 2018 m. gegužės 8 d. tyrimas Transport and tourism for persons with disabilities and persons with reduced mobility.

(40)  Europos Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato C teminio skyriaus (piliečių teisės ir konstituciniai reikalai) 2020 m. liepos 15 d. tyrimas The Post-2020 European disability strategy.

(41)  Europos Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato C teminio skyriaus (piliečių teisės ir konstituciniai reikalai) 2021 m. gruodžio 2 d. tyrimas The implementation of the 2015 Concluding Observations of the CRPD Committee by the EU.

(42)  https://www.eca.europa.eu/lt/Pages/DocItem.aspx?did=58678

(43)  OL L 180, 2000 7 19, p. 22.

(44)  OL L 167, 2018 7 4, p. 28.

(45)  OL L 223, 2021 6 22, p. 14.

(46)  JT NT komiteto bendras informacinis pranešimas dėl NTK įgyvendinimo ES apžvalgos, žr. https://equineteurope.org/wp-content/uploads/2022/02/02-14-Joint-Briefing-CRPD-Equality-and-intersectional-issues-faced-by-persons-with-disabilities-in-the-European-Union.pdf.

(47)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=lt&catId=1138

(48)  Europos neįgaliųjų forumo 2022 m. Europos žmogaus teisių ataskaita.

(49)  Jungtinių Tautų gyventojų fondas ir organizacija „Women Enabled International“: „Moterys ir jaunuoliai su negalia: teisėmis pagrįstų, lyčiai atžvalgių paslaugų teikimo gairės, siekiant spręsti smurto dėl lyties ir lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių klausimą“, 2018 m., žr. https://www.unfpa.org/sites/default/files/pub-pdf/UNFPA-WEI_Guidelines_Disability_GBV_SRHR_FINAL_19-11-18_0.pdf.

(50)  2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės (OL L 231, 2021 6 30, p. 159).

(51)  2021–2030 m. neįgaliųjų teisių strategija (COM(2021)0101), p. 16.

(52)  https://www.edf-feph.org/content/uploads/2022/09/Final-Forced-Sterilisarion-Report-2022-European-Union-copia_compressed.pdf

(53)  2001 m. liepos 20 d. Tarybos direktyva 2001/55/EB dėl minimalių normų, suteikiant perkeltiesiems asmenims laikiną apsaugą esant masiniam srautui, ir dėl priemonių, skatinančių valstybių narių tarpusavio pastangų priimant tokius asmenis ir atsakant už tokio veiksmo padarinius pusiausvyrą (OL L 212, 2001 8 7, p. 12).

(54)  Neįgaliųjų teisių konvencijos 27 straipsnis.

(55)  Pagal NTK 2 straipsnį „universalumas“ apibrėžiamas kaip „gaminių, aplinkos, programų ir paslaugų, skirtų naudoti visiems žmonėms kuo platesniu mastu, dizainas, kai nėra pritaikymo ar specializuoto dizaino būtinybės. Universalus dizainas taip pat reiškia pagalbinius įrenginius, skirtus konkrečioms neįgaliųjų grupėms, kai tai yra būtina“.

(56)  2020 m. Europos duomenys ir neįgalieji (lentelės), Bendrijos statistika apie pajamas ir gyvenimo sąlygas: Europe 2020 data & People with disabilities – tables (EU SILC 2017), parengė Stefanos Grammenos, Europos socialinės ir ekonominės politikos centras, 2019 m. gruodžio 27 d.

(57)  JT specialusis pranešėjas asmenų su negalia teisių klausimais, Specialiojo pranešėjo asmenų su negalia teisių klausimais ataskaita („Report of the Special Rapporteur on the rights of persons with disabilities“), pristatyta JT Generalinės Asamblėjos 70-ojoje sesijoje, 2015 m. rugpjūčio 7 d.

(58)  Schur, L.A., Ameri, M. & Kruse, D., Telework After COVID: A „Silver Lining“ for Workers with Disabilities?, Journal of Occupational Rehabilitation, Vol. 30, No. 4, 2020, p. 521-536.

(59)  Europos reabilitacijos platforma (angl. European Platform for Rehabilitation), analitinis dokumentas „Dirbtinis intelektas ir paslaugų teikimas neįgaliesiems“: Artificial intelligence and service provision for people with disabilities – An analytical paper, 2022 m.

---

| 2023 5 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 177/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 177/35

---

P9_TA(2022)0436

Ilgalaikė ES kaimo vietovių vizija

2022 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija „Ilgalaikė ES kaimo vietovių vizija: stipresnės, sujungtos, atsparios ir klestinčios kaimo vietovės iki 2040 m.“ (2021/2254(INI))

(2023/C 177/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 30 d. Komisijos komunikatą „Ilgalaikė ES kaimo vietovių vizija: stipresnės, sujungtos, atsparios ir klestinčios kaimo vietovės iki 2040 m.“ (COM(2021)0345), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 30 d. Komisijos komunikatą „Ilgalaikė ES kaimo vietovių vizija: stipresnės, sujungtos, atsparios ir klestinčios kaimo vietovės iki 2040 m.“ (COM(2021)0345),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į darnaus vystymosi tikslus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į darnaus vystymosi tikslus,

| — | atsižvelgdamas į 21-ojoje Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje priimtą Paryžiaus susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 21-ojoje Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje priimtą Paryžiaus susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 39 ir 174 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 39 ir 174 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (1),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (toliau – Europos klimato teisės aktas) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (toliau – Europos klimato teisės aktas) (2),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/2115, kuriuo nustatomos valstybių narių pagal bendrą žemės ūkio politiką rengtinų strateginių planų (BŽŪP strateginių planų), finansuotinų iš Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) ir iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), rėmimo taisyklės ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1305/2013 ir (ES) Nr. 1307/2013 (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/2115, kuriuo nustatomos valstybių narių pagal bendrą žemės ūkio politiką rengtinų strateginių planų (BŽŪP strateginių planų), finansuotinų iš Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) ir iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), rėmimo taisyklės ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1305/2013 ir (ES) Nr. 1307/2013 (3),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/2116 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1306/2013 (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/2116 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1306/2013 (4),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės (5),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/694, kuriuo nustatoma Skaitmeninės Europos programa (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/694, kuriuo nustatoma Skaitmeninės Europos programa (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 27 d. rezoliuciją „Kaip įgyvendinant bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP) galima pagerinti darbo vietų kūrimą kaimo vietovėse?“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 27 d. rezoliuciją „Kaip įgyvendinant bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP) galima pagerinti darbo vietų kūrimą kaimo vietovėse?“ (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 4 d. rezoliuciją dėl moterų ir jų vaidmens kaimo vietovėse (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 4 d. rezoliuciją dėl moterų ir jų vaidmens kaimo vietovėse (8),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliuciją „Veiksmų planas gamtai, piliečiams ir ekonomikai“ (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliuciją „Veiksmų planas gamtai, piliečiams ir ekonomikai“ (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. gegužės 30 d. rezoliuciją dėl maisto ir ūkininkavimo ateities (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. gegužės 30 d. rezoliuciją dėl maisto ir ūkininkavimo ateities (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. spalio 3 d. rezoliucija dėl konkrečių kaimo, kalnų ir atokių vietovių poreikių (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. spalio 3 d. rezoliucija dėl konkrečių kaimo, kalnų ir atokių vietovių poreikių (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos vaidmens skatinant novatorišką ir pažangią pertvarką ir regionų IRT jungtis (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos vaidmens skatinant novatorišką ir pažangią pertvarką ir regionų IRT jungtis (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 8 d. rezoliuciją „Europos miškų strategija. Tolesni veiksmai“ (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 8 d. rezoliuciją „Europos miškų strategija. Tolesni veiksmai“ (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl sąžiningos, sveikos ir aplinkai palankios maisto sistemos pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl sąžiningos, sveikos ir aplinkai palankios maisto sistemos pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 9 d. rezoliuciją „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 9 d. rezoliuciją „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (15),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (COM(2020)0381),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (COM(2020)0380),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 12 d. Komisijos komunikatą „Nenumatytų atvejų planas siekiant užtikrinti maisto tiekimą ir aprūpinimą maistu per krizes“ (COM(2021)0689), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 12 d. Komisijos komunikatą „Nenumatytų atvejų planas siekiant užtikrinti maisto tiekimą ir aprūpinimą maistu per krizes“ (COM(2021)0689),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 16 d. Komisijos komunikatą „Nauja 2030 m. ES miškų strategija“ (COM(2021)0572), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 16 d. Komisijos komunikatą „Nauja 2030 m. ES miškų strategija“ (COM(2021)0572),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 4 d. Komisijos komunikatą dėl 8-osios Sanglaudos ataskaitos „Sanglauda Europoje iki 2050 m.“ (COM(2022)0034), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 4 d. Komisijos komunikatą dėl 8-osios Sanglaudos ataskaitos „Sanglauda Europoje iki 2050 m.“ (COM(2022)0034),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 17 d. Komisijos ataskaitą dėl demografinių pokyčių poveikio (COM(2020)0241), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 17 d. Komisijos ataskaitą dėl demografinių pokyčių poveikio (COM(2020)0241),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 27 d. Komisijos žaliąją knygą dėl senėjimo „Kartų solidarumo ir tarpusavio atsakomybės puoselėjimas“ (COM(2021)0050), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 27 d. Komisijos žaliąją knygą dėl senėjimo „Kartų solidarumo ir tarpusavio atsakomybės puoselėjimas“ (COM(2021)0050),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo mėn. Korke įvykusios Europos konferencijos kaimo plėtros klausimais šalių priimtą Korko 2.0 deklaraciją „Geresnis gyvenimas kaimo vietovėse“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo mėn. Korke įvykusios Europos konferencijos kaimo plėtros klausimais šalių priimtą Korko 2.0 deklaraciją „Geresnis gyvenimas kaimo vietovėse“,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 13 d. Blede (Slovėnija) pasirašytą Bledo deklaraciją dėl pažangesnės ES kaimo vietovių ateities, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 13 d. Blede (Slovėnija) pasirašytą Bledo deklaraciją dėl pažangesnės ES kaimo vietovių ateities,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 28 d. Generalinės Asamblėjos priimtą Jungtinių Tautų Deklaraciją dėl valstiečių ir kitų kaimo vietovėse dirbančių žmonių teisių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 28 d. Generalinės Asamblėjos priimtą Jungtinių Tautų Deklaraciją dėl valstiečių ir kitų kaimo vietovėse dirbančių žmonių teisių,

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. gegužės 3 d. rezoliuciją dėl ES ekologinio žemės ūkio veiksmų plano (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. gegužės 3 d. rezoliuciją dėl ES ekologinio žemės ūkio veiksmų plano (16),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 7 d. priimtą Jungtinių Tautų komiteto bendrąją rekomendaciją Nr. 34 (2016) dėl moterų diskriminacijos panaikinimo kaimo vietovėse gyvenančių moterų teisių srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 7 d. priimtą Jungtinių Tautų komiteto bendrąją rekomendaciją Nr. 34 (2016) dėl moterų diskriminacijos panaikinimo kaimo vietovėse gyvenančių moterų teisių srityje,

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramsčio 20 principą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramsčio 20 principą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto užsakytą ir 2022 m. balandžio mėn. Struktūrinės ir sanglaudos politikos teminio skyriaus paskelbtą tyrimą „Europos ūkininkavimo modelio ateitis. Socialiniai, ekonominiai ir teritoriniai ūkių ir ūkininkų skaičiaus mažėjimo padariniai ES“ (angl. „The future of the European Farming Model – Socio-economic and territorial implications of the decline in the number of farms and farmers in the EU“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto užsakytą ir 2022 m. balandžio mėn. Struktūrinės ir sanglaudos politikos teminio skyriaus paskelbtą tyrimą „Europos ūkininkavimo modelio ateitis. Socialiniai, ekonominiai ir teritoriniai ūkių ir ūkininkų skaičiaus mažėjimo padariniai ES“ (angl. „The future of the European Farming Model – Socio-economic and territorial implications of the decline in the number of farms and farmers in the EU“),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 25 d. Komisijos komunikatą dėl ekologinės gamybos plėtros veiksmų plano (COM(2021)0141), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 25 d. Komisijos komunikatą dėl ekologinės gamybos plėtros veiksmų plano (COM(2021)0141),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 24 d. rezoliuciją dėl poreikio skubiai parengti ES veiksmų planą siekiant užtikrinti aprūpinimą maistu ES viduje ir už jos ribų, atsižvelgiant į Rusijos invaziją į Ukrainą (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 24 d. rezoliuciją dėl poreikio skubiai parengti ES veiksmų planą siekiant užtikrinti aprūpinimą maistu ES viduje ir už jos ribų, atsižvelgiant į Rusijos invaziją į Ukrainą (17),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 8 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „BŽŪP poveikio kartų kaitai, vietos plėtrai ir darbo vietoms kaimo vietovėse vertinimas“ (SWD(2021)0078), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 8 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „BŽŪP poveikio kartų kaitai, vietos plėtrai ir darbo vietoms kaimo vietovėse vertinimas“ (SWD(2021)0078),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 26 d. Europos regionų komiteto nuomonę „Ilgalaikė ES kaimo vietovių vizija“ (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. sausio 26 d. Europos regionų komiteto nuomonę „Ilgalaikė ES kaimo vietovių vizija“ (18),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 23 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Ilgalaikė ES kaimo vietovių vizija“ (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 23 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Ilgalaikė ES kaimo vietovių vizija“ (19),

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą (A9-0269/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą (A9-0269/2022),

| A. | kadangi kaimo vietovės sudaro apie 83 proc. visos ES teritorijos ir jose gyvena apie 137 mln. žmonių (30 proc. ES gyventojų); kadangi ES kaimo vietovės yra labai svarbios kaip maisto gamybos, miškų ir energijos gamybos, visų pirma atsinaujinančiųjų išteklių energijos, vietos, taip pat siekiant Europos žaliojo kurso, poveikio klimatui neutralumo ir darnaus vystymosi tikslų; kadangi kaimo vietovėse, visų pirma atokiuose ir mažiau išsivysčiusiuose kaimo regionuose, kalnuotose vietovėse, salose ir atokiausiuose regionuose susiduriama su specifiniais ilgalaikiais neįveiktais iššūkiais ir nepripažįstamas jų unikalus vystymosi ir inovacijų potencialas; |
| --- | --- |

A.

kadangi kaimo vietovės sudaro apie 83 proc. visos ES teritorijos ir jose gyvena apie 137 mln. žmonių (30 proc. ES gyventojų); kadangi ES kaimo vietovės yra labai svarbios kaip maisto gamybos, miškų ir energijos gamybos, visų pirma atsinaujinančiųjų išteklių energijos, vietos, taip pat siekiant Europos žaliojo kurso, poveikio klimatui neutralumo ir darnaus vystymosi tikslų; kadangi kaimo vietovėse, visų pirma atokiuose ir mažiau išsivysčiusiuose kaimo regionuose, kalnuotose vietovėse, salose ir atokiausiuose regionuose susiduriama su specifiniais ilgalaikiais neįveiktais iššūkiais ir nepripažįstamas jų unikalus vystymosi ir inovacijų potencialas;

| B. | kadangi per pastarąjį dešimtmetį bendra kaimo vietovių gyventojų dalis ES lygmeniu mažėjo ir per 50 metų yra gerokai sumažėjusi dėl senėjimo ir išvykimo (urbanizacijos); kadangi vyresnių nei 65 metų žmonių dalis paprastai yra didžiausia kaimo vietovėse ir numatoma, kad ateityje ji didės; kadangi tikėtina, kad iki 2050 m. keturiuose iš penkių ES kaimo regionų gyventojų skaičius sumažės ir atokios kaimo vietovės praras dar daugiau gyventojų; |
| --- | --- |

B.

kadangi per pastarąjį dešimtmetį bendra kaimo vietovių gyventojų dalis ES lygmeniu mažėjo ir per 50 metų yra gerokai sumažėjusi dėl senėjimo ir išvykimo (urbanizacijos); kadangi vyresnių nei 65 metų žmonių dalis paprastai yra didžiausia kaimo vietovėse ir numatoma, kad ateityje ji didės; kadangi tikėtina, kad iki 2050 m. keturiuose iš penkių ES kaimo regionų gyventojų skaičius sumažės ir atokios kaimo vietovės praras dar daugiau gyventojų;

| C. | kadangi SESV 174 straipsnyje teigiama, kad Sąjunga turi siekti mažinti įvairių regionų išsivystymo lygio skirtumus, ypatingą dėmesį skirdama tam tikriems regionams, ypač kaimo vietovėms; kadangi, siekiant darnaus vystymosi, kaimo teritorijos turi gauti tinkamą finansinę paramą; |
| --- | --- |

C.

kadangi SESV 174 straipsnyje teigiama, kad Sąjunga turi siekti mažinti įvairių regionų išsivystymo lygio skirtumus, ypatingą dėmesį skirdama tam tikriems regionams, ypač kaimo vietovėms; kadangi, siekiant darnaus vystymosi, kaimo teritorijos turi gauti tinkamą finansinę paramą;

| D. | kadangi vidutinis užimtumo lygis ES kaimo vietovėse 2012–2020 m. kito teigiamai, nors skirtingose valstybėse narėse jis kito nevienodai ir skyrėsi darbo pasiūlos kokybė; kadangi gyventojų, kuriems gresia skurdas ar socialinė atskirtis, dalis kaimo vietovėse yra didesnė nei miestuose ir miesteliuose; |
| --- | --- |

D.

kadangi vidutinis užimtumo lygis ES kaimo vietovėse 2012–2020 m. kito teigiamai, nors skirtingose valstybėse narėse jis kito nevienodai ir skyrėsi darbo pasiūlos kokybė; kadangi gyventojų, kuriems gresia skurdas ar socialinė atskirtis, dalis kaimo vietovėse yra didesnė nei miestuose ir miesteliuose;

| E. | kadangi didelės dalies ES žemės ūkio sektoriuje dirbančių darbuotojų darbo sąlygos yra itin sudėtingos ir mažų garantijų, būdingas mažas darbo užmokestis, ilgos darbo valandos, nedeklaruojamas darbas, didelis nelaimingų atsitikimų ir ligų skaičius ir labai prastos būsto sąlygos; |
| --- | --- |

E.

kadangi didelės dalies ES žemės ūkio sektoriuje dirbančių darbuotojų darbo sąlygos yra itin sudėtingos ir mažų garantijų, būdingas mažas darbo užmokestis, ilgos darbo valandos, nedeklaruojamas darbas, didelis nelaimingų atsitikimų ir ligų skaičius ir labai prastos būsto sąlygos;

| F. | kadangi prieiga prie vandens tiekimo paslaugų, sanitarijos, kelių jungčių, sveikatos priežiūros, švietimo, plačiajuosčio interneto ir kitų pagrindinių paslaugų yra labai svarbi kaimo vietovių plėtrai; kadangi kai kurių kaimo vietovių namų ūkiai vis dar neturi galimybės naudotis pagrindinėmis paslaugomis, visų pirma vandens tiekimo ir sanitarijos paslaugomis, nors valstybėse narėse vis dar esama skirtumų (20); kadangi piliečiai nurodė, kad transporto infrastruktūra ir jungtys yra pagrindiniai kaimo vietovių poreikiai; |
| --- | --- |

F.

kadangi prieiga prie vandens tiekimo paslaugų, sanitarijos, kelių jungčių, sveikatos priežiūros, švietimo, plačiajuosčio interneto ir kitų pagrindinių paslaugų yra labai svarbi kaimo vietovių plėtrai; kadangi kai kurių kaimo vietovių namų ūkiai vis dar neturi galimybės naudotis pagrindinėmis paslaugomis, visų pirma vandens tiekimo ir sanitarijos paslaugomis, nors valstybėse narėse vis dar esama skirtumų (20); kadangi piliečiai nurodė, kad transporto infrastruktūra ir jungtys yra pagrindiniai kaimo vietovių poreikiai;

| G. | kadangi itin spartus plačiajuostis ryšys prieinamas tik vienam iš šešių kaimo gyventojų; kadangi tarp kaimo ir miesto vietovių esama didelio pagrindinių skaitmeninių įgūdžių atotrūkio: 28 proc. suaugusiųjų, gyvenančių kaimo vietovėse, turėjo bazinius arba geresnius nei bazinius skaitmeninius įgūdžius, palyginti su 62 proc. miestuose gyvenančių suaugusiųjų (2019 m.); kadangi vis dar esama didelių skirtumų tarp valstybių narių interneto ryšio srityje, o kai kuriose valstybėse narėse iki 25 proc. kaimo namų ūkių vis dar neturi prieigos prie interneto (21); |
| --- | --- |

G.

kadangi itin spartus plačiajuostis ryšys prieinamas tik vienam iš šešių kaimo gyventojų; kadangi tarp kaimo ir miesto vietovių esama didelio pagrindinių skaitmeninių įgūdžių atotrūkio: 28 proc. suaugusiųjų, gyvenančių kaimo vietovėse, turėjo bazinius arba geresnius nei bazinius skaitmeninius įgūdžius, palyginti su 62 proc. miestuose gyvenančių suaugusiųjų (2019 m.); kadangi vis dar esama didelių skirtumų tarp valstybių narių interneto ryšio srityje, o kai kuriose valstybėse narėse iki 25 proc. kaimo namų ūkių vis dar neturi prieigos prie interneto (21);

| H. | kadangi lyčių lygybė yra pamatinė ES vertybė, pripažinta Sutartyse ir Pagrindinių teisių chartijoje; kadangi kaimo vietovėse išlieka didelė lyčių nelygybė, nes moterys kenčia nuo didesnio nedarbo lygio, mažų garantijų darbo sutarčių ir neoficialių darbo sąlygų, taip pat jos yra nepakankamai atstovaujamos sprendimus priimančiuose organuose, pvz., žemės ūkio kooperatyvuose, profesinėse sąjungose ir savivaldybių tarybose; |
| --- | --- |

H.

kadangi lyčių lygybė yra pamatinė ES vertybė, pripažinta Sutartyse ir Pagrindinių teisių chartijoje; kadangi kaimo vietovėse išlieka didelė lyčių nelygybė, nes moterys kenčia nuo didesnio nedarbo lygio, mažų garantijų darbo sutarčių ir neoficialių darbo sąlygų, taip pat jos yra nepakankamai atstovaujamos sprendimus priimančiuose organuose, pvz., žemės ūkio kooperatyvuose, profesinėse sąjungose ir savivaldybių tarybose;

| I. | kadangi 2003–2016 m. ūkių skaičius 27 ES valstybėse narėse sumažėjo 32 proc., o labiausiai sumažėjo smulkių ūkių, kurių plotas mažesnis nei penki hektarai (38 proc.); kadangi 2016 m. ES buvo 10,5 mln. ūkių, iš kurių dauguma (92 proc.) buvo šeimos ūkiai; kadangi iki 2040 m. ES gali prarasti dar 6,4 mln. ūkių ir liktų maždaug 3,9 mln. ūkių visoje ES, t. y. nepaprastai daug mažiau, 62 proc., palyginti su 2016 m.; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2003–2016 m. ūkių skaičius 27 ES valstybėse narėse sumažėjo 32 proc., o labiausiai sumažėjo smulkių ūkių, kurių plotas mažesnis nei penki hektarai (38 proc.); kadangi 2016 m. ES buvo 10,5 mln. ūkių, iš kurių dauguma (92 proc.) buvo šeimos ūkiai; kadangi iki 2040 m. ES gali prarasti dar 6,4 mln. ūkių ir liktų maždaug 3,9 mln. ūkių visoje ES, t. y. nepaprastai daug mažiau, 62 proc., palyginti su 2016 m.;

| J. | kadangi 2016 m. kiekvienam jaunesniam nei 35 metų ūkininkui teko daugiau kaip šeši vyresni nei 65 metų ūkininkai (22), todėl ES ūkininkų senėjimas yra vienas didžiausių iššūkių, su kuriais susiduria kaimo vietovės; kadangi jaunų ūkininkių dalis yra ypač maža; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2016 m. kiekvienam jaunesniam nei 35 metų ūkininkui teko daugiau kaip šeši vyresni nei 65 metų ūkininkai (22), todėl ES ūkininkų senėjimas yra vienas didžiausių iššūkių, su kuriais susiduria kaimo vietovės; kadangi jaunų ūkininkių dalis yra ypač maža;

| K. | kadangi ES gyvulininkystės ūkiuose dirba apie 4 mln. žmonių ir jie yra pagrindiniai bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) antrojo ramsčio paramos mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse esantiems ūkiams, kurie sudaro 50 proc. ES naudojamų žemės ūkio naudmenų, gavėjai; |
| --- | --- |

K.

kadangi ES gyvulininkystės ūkiuose dirba apie 4 mln. žmonių ir jie yra pagrindiniai bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) antrojo ramsčio paramos mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse esantiems ūkiams, kurie sudaro 50 proc. ES naudojamų žemės ūkio naudmenų, gavėjai;

| L. | kadangi Europos kaimo plėtros tinklo teminės grupės pasirodė esančios veiksminga viešojo ir privačiojo sektorių teritorinių partnerysčių priemonė; kadangi šioms grupėms taip pat pavyko sukurti bendrą forumą, kuriame būtų sprendžiami klausimai, susiję su teritorijų atgaivinimu, inovacijomis, principu „iš apačios į viršų“ ir integruotu požiūriu į žemės ūkį ir kaimo plėtrą, decentralizuotu valdymu, tinklaveikos integracija ir bendradarbiavimu; |
| --- | --- |

L.

kadangi Europos kaimo plėtros tinklo teminės grupės pasirodė esančios veiksminga viešojo ir privačiojo sektorių teritorinių partnerysčių priemonė; kadangi šioms grupėms taip pat pavyko sukurti bendrą forumą, kuriame būtų sprendžiami klausimai, susiję su teritorijų atgaivinimu, inovacijomis, principu „iš apačios į viršų“ ir integruotu požiūriu į žemės ūkį ir kaimo plėtrą, decentralizuotu valdymu, tinklaveikos integracija ir bendradarbiavimu;

| M. | kadangi vienas iš dabartinio programavimo laikotarpio BŽŪP tikslų yra skatinti užimtumą, augimą, lyčių lygybę, įskaitant moterų dalyvavimą žemės ūkyje, socialinę įtrauktį ir vietos plėtrą kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

M.

kadangi vienas iš dabartinio programavimo laikotarpio BŽŪP tikslų yra skatinti užimtumą, augimą, lyčių lygybę, įskaitant moterų dalyvavimą žemės ūkyje, socialinę įtrauktį ir vietos plėtrą kaimo vietovėse;

| N. | kadangi buvo išreikštas susirūpinimas dėl neigiamo kasybos veiklos poveikio vandeniui, saugomoms teritorijoms ir aplinkai, taip pat dėl ekologinės žalos, kurią ji gali padaryti aplinkai ir kitiems pragyvenimo šaltiniams, kurie gali turėti įtakos žmonių pajamoms, sveikatai ir gyvenimo kokybei (23); |
| --- | --- |

N.

kadangi buvo išreikštas susirūpinimas dėl neigiamo kasybos veiklos poveikio vandeniui, saugomoms teritorijoms ir aplinkai, taip pat dėl ekologinės žalos, kurią ji gali padaryti aplinkai ir kitiems pragyvenimo šaltiniams, kurie gali turėti įtakos žmonių pajamoms, sveikatai ir gyvenimo kokybei (23);

Tvirtesnių, atsparių ir įtraukių kaimo vietovių iššūkiai ir galimybės

| 1. | atkreipia dėmesį į kaimo vietovių istorijos, geografinę, ekonominę ir socialinę įvairovę visoje ES; primena, kad kaimo vietovės netoli miestų centrų, pakrančių zonų, tarpvalstybinėse zonose arba kalnuotose vietose, atokiausiuose regionuose ir retai apgyvendintose vietovėse susiduria su įvairiais iššūkiais, kuriems spręsti reikia pritaikytų tikslinių sprendimų, kurie būtų įgyvendinami drauge su vietos suinteresuotaisiais subjektais; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad ES lygmens politika ir veiksmai, derinami su nacionaliniais, regioniniais ir vietiniais, remiantis konkrečios vietos požiūriu, yra labai svarbūs siekiant užtikrinti Europos kaimo vietovių gyventojų klestėjimą ir gerovę, taip pat spręsti problemas, su kuriomis jie susiduria, tokias kaip gyventojų skaičiaus mažėjimas ir senėjimas, didesnė skurdo ir socialinės atskirties rizika ir mažiau kokybiškų darbo vietų galimybių; primena, kad kaimo vietovių BVP vienam gyventojui yra gerokai mažesnis už ES vidurkį; |
| --- | --- |

2.

| 3. | be to, pabrėžia, kad kaimo vietovės neturi prieigos prie kokybiškų visuotinės svarbos paslaugų, pvz., vandens tiekimo paslaugų, sanitarijos, kelių jungčių, sveikatos priežiūros, vaikų priežiūros ir kokybiško švietimo ir mokymo, ir kad jos yra prastai susietos, turi ribotas transporto galimybes ir stokoja sparčiojo plačiajuosčio ryšio, taip pat jose trūksta kitų pagrindinių paslaugų, pvz., pašto ir bankininkystės paslaugų, taip pat nepakankama būsto kokybė ir prieinamumas, sunkesnės klimato ir aplinkos sąlygos, yra lyčių lygybės atotrūkis ir ribotos galimybės diegti inovacijas ir naudotis technologine plėtra; atkreipia dėmesį į tai, kad atokumas yra svarbus didesnių sunkumų kaimo vietovėse aspektas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad gyventojų skaičiaus mažėjimas ir senėjimas paveiks visus regionus, bet ypač kaimo vietoves dėl gyventojų persikėlimo į miesto vietoves ir jaunimo emigracijos – tai neigiamai paveiks tų vietovių augimo potencialą, gyvenimo kokybę, įgūdžių ugdymą ir galimybes naudotis paslaugomis; pažymi, kad vykdant viešąją politiką nepavyko pakeisti gyventojų skaičiaus mažėjimo kaimo vietovėse tendencijos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad kaimo vietovės gali atlikti pagrindinį vaidmenį sprendžiant socialinius, ekonominius ir aplinkosauginius uždavinius, teikiant ekosistemines paslaugas, kuriomis siekiama sušvelninti klimato kaitą ir aplinkos būklės blogėjimą, užtikrinant tvarią pakankamą maisto, įskaitant ekologišką maistą, gamybą, išsaugant materialųjį ir nematerialųjį kaimo paveldą, skatinant gamtos išsaugojimą ir biologinę įvairovę, sukuriant unikalius kultūrinius kraštovaizdžius laisvalaikio ir poilsio tikslais, plėtojant žiedinę ekonomiką ir prisidedant prie teisingos, žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atsižvelgdamas į tai pabrėžia kaimo bendruomenių, aplinkos apsaugos, aprūpinimo maistu saugumo ir informuotumo apie gyvūnų gerovę sąveiką; pabrėžia, kad, siekiant prisidėti prie kaimo vietovių ekonominio gyvybingumo, reikia tinkamos paramos ir atlygio ūkininkams už šių viešųjų gėrybių ir ekosisteminių paslaugų teikimą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkreipia dėmesį į didėjantį kaimo gyventojų nepasitenkinimą, kad priimant politinius sprendimus nepakankamai atsižvelgiama į jų poreikius ir jie yra per menkai atstovaujami, nes tai sudaro palankias sąlygas pilietiniam ir politiniam pasyvumui, kurio problemą taip pat reikia spręsti, ir gali paskatinti įvairių formų demokratijos naikinimą; primygtinai tvirtina, kad vis didesnė kaimo ir miesto atskirtis, geografinis atokumas ir pagrindinių paslaugų trūkumas drauge didina šį nepasitenkinimą; mano, kad jaunimo dalyvavimas vietos bendruomenės gyvenime gali padėti sulėtinti jaunimo migraciją iš kaimo vietovių; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad, kaip matyti iš „Eurobarometro“ apklausų, ES piliečiai vis dar labai pasitiki regionų ir vietos valdžios institucijomis, ir pabrėžia, jog svarbu, kad šie valdžios lygmenys dalyvautų atgaivinant paramą Europos projektui kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad kaimo vietovės yra ypač pažeidžiamos krizių, pvz., COVID-19 pandemijos, karo Ukrainoje ir klimato kaitos, padarinių, tačiau taip pat gali suteikti naujų atsako į tokias krizes galimybių ir sprendimų ir atlikti svarbų vaidmenį užtikrinant apsirūpinimo maistu saugumą, aprūpinimo maistu savarankiškumą ir nepriklausomybę nuo iškastinio kuro ar energijos importo, jei būtų taikoma pakankamos paramos sistema; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad dėl COVID-19 pandemijos atsirado nauji gyvenimo, darbo ir sąveikos įpročiai, įskaitant nuotolinį darbą, kurie suteikia naujų galimybių ir turi teigiamo poveikio siekiant kaimo vietovių atsigavimo; pažymi, kad piliečiai suprato, jog kaimo vietovės gali pasiūlyti šios krizės sprendimų; |
| --- | --- |

10.

Ilgalaikė ES kaimo vietovių vizija

| 11. | teigiamai vertina Komisijos komunikatą dėl ilgalaikės ES kaimo vietovių vizijos; pritaria bendriems jos tikslams ir mano, kad tai yra puiki proga aktyviau imtis koordinuotų veiksmų dėl kaimo vietovių dabarties ir ateities, ieškant naujų socialinio, ekonominio ir aplinkos atsinaujinimo galimybių; pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad ES fondai ir politika papildytų vienas kitą siekiant remti kaimo vietoves ir kad informacija būtų prieinama vietos suinteresuotiesiems subjektams; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad kaimo vietovių vystymasis turi išlikti svarbiu ES darbotvarkės klausimu, ir ragina Europos Sąjungos Tarybai pirmininkausiančias valstybes nares visapusiškai siekti šio tikslo ir savo išvadose pareikšti, kad reikia imtis veiksmų dėl kaimo vietovių; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkreipia dėmesį į pasiūlymą dėl kaimo vietovių veiksmų plano, kuris turėtų tapti dinamiška būsimų veiksmų priemone, duodančia konkrečių rezultatų, ir pritaria integruotoms darnaus vystymosi strategijoms pagal partnerystės principą; ragina Komisiją ir valstybes nares didžiausią prioritetą teikti jo įgyvendinimui, nustatant aiškius kiekybinius privalomus įgyvendinimo tikslus, siekiant užtikrinti, kad tam būtų skirta reikiamų veiksmingo įgyvendinimo išteklių ir kad iki 2040 m. būtų pasiektas tikslas sukurti tvirtesnes, labiau sujungtas, atsparias ir klestinčias kaimo vietoves; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pritaria, kad reikia bendros, ES masto funkcinių kaimo vietovių apibrėžties, pagal kurią būtų atskiriamos kaimo ir priemiesčių vietovės ir pripažįstamas šių vietovių sudėtingumas, įvairovė ir specifika; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primygtinai ragina Komisiją, bendradarbiaujant su nacionaliniais, regioniniais ir vietos suinteresuotaisiais subjektais, greitai parengti ir pradėti taikyti tokią apibrėžtį; pažymi, kad ši apibrėžtis galėtų būti naudojama siekiant palyginti ir informuoti apie Europos kaimo vietovių raidą arba sudaryti sąlygas remiantis informacija tikslingiau įgyvendinti politiką ir priemones šiose teritorijose; ragina Komisiją parengti bendrą metodiką, sykiu numatant pakankamo lankstumo galimybes, kad būtų atsižvelgta į konkrečius valstybių narių ypatumus ir poreikius; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pritaria tam, kad būtų parengtas Kaimo paktas, ir pabrėžia įtraukaus vietos, regioninių ir nacionalinių suinteresuotųjų subjektų, įskaitant pilietinę visuomenę, dalyvavimo jo valdyme svarbą siekiant sėkmingų iniciatyvos rezultatų; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mano, kad Kaimo paktui reikia konkrečių tikslų, rezultatų, daugiapakopio valdymo ir stebėsenos sistemų ir aiškios institucijų atsakomybės; mano, kad Kaimo paktas turėtų būti platforma, skirta keistis gerąja patirtimi tarp kaimo vietovių ir padėti joms naudotis turimomis priemonėmis, prisidedant prie ES intervencijų sąveikos, papildomumo ir nuoseklumo ir sudarant palankesnes sąlygas ES strateginiam savarankiškumui; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palankiai vertina tai, kad paskelbta apie Kaimo vietovių stebėjimo centrą, siekiant gerinti duomenų apie kaimo vietoves rinkimą ir analizę; mano, kad tai yra tinkama priemonė siekiant informacijos, reikalingos geresnei viešajai politikai, siekiant tokią politiką kurti ir stebėti, taip pat stebėti ilgalaikės vizijos ir būsimų ES politikos priemonių bei kaimo strategijų, įskaitant ES kaimo vietovių veiksmų planą, įgyvendinimo pažangą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mano, kad Kaimo vietovių stebėjimo centras turėtų suteikti galimybę nustatyti duomenų spragas ir gerinti duomenų bazes, visų pirma kalbat apie pagal lytį suskirstytus duomenis, skatinti taikyti išsamesnį statistinį metodą ir atitinkamu geografiniu lygmeniu parengti rodiklius, kad būtų atsižvelgta į gyventojų poreikius; pabrėžia, kad reikalingas pakankamas finansavimas ir ištekliai, skaidrumas, aiškus veiksmų planas, kuriame būtų nustatyti terminai ir tikslai; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad svarbu įgyvendinti ES iniciatyvų tinkamumo kaimo vietovėms užtikrinimo mechanizmą, kad būtų galima įvertinti ES politikos priemonių darną ir papildomumą ir galimą jų poveikį kaimo vietovėms; primygtinai ragina valstybes nares nacionaliniu lygmeniu skatinti kurti ir įgyvendinti veiksmingus tinkamumo kaimo vietovėms užtikrinimo mechanizmus, įvertinant siūlomų teisės aktų poveikį kaimo vietovėse, kad būtų užtikrintas tų teisės aktų tinkamumas numatytiems tikslams pasiekti, ir ragina Komisiją prireikus padėti joms; pabrėžia, kad tinkamumo kaimo vietovėms užtikrinimo mechanizmas turėtų būti privalomas ir kad svarbu įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į tinkamumo kaimo vietovėms užtikrinimo mechanizmų nustatymą ir įgyvendinimą, taip pat į jų valdymą Europos ir nacionaliniu lygmenimis; |
| --- | --- |

20.

2040 m. kaimo vietovių ateities kelias

| 21. | primygtinai reikalauja, kad kaimo gyventojai, kaip ir kiti piliečiai, galėtų naudotis vienodomis sąlygomis siekdami profesinių, socialinių ir asmeninių tikslų, ypatingą dėmesį skiriant labiau pažeidžiamoms grupėms, ir primygtinai nurodo, kad turi būti taikomas Europos socialinių teisių ramstis; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad kaimo bendruomenės turi turėti lygias galimybes naudotis visuotinės svarbos paslaugomis, kad būtų užtikrintos įtraukios ir teisingos gyvenimo ir gerovės sąlygos, visų pirma sveikatos priežiūros paslaugos, švietimas, kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo mokymas ir mokymasis visą gyvenimą, socialinė rūpyba, vaikų ir pagyvenusių žmonių priežiūra, junglumas ir judumas, būstas, taip pat pašto ir bankininkystės paslaugos, socialinių susitikimų vietos ir kultūrinė veikla bei infrastruktūra; |
| --- | --- |

22.

| 23. | šiuo atžvilgiu pabrėžia viešųjų investicijų ir viešųjų partnerysčių, taip pat tarpvalstybinio ir kaimo bei miesto bendradarbiavimo gerinimo svarbą; atkreipia dėmesį į decentralizuotų ir daugiafunkcių paslaugų centrų ir specialiai pritaikytų renovuotų pastatų, taip pat novatoriškų paslaugų teikimo metodų potencialą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mano, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas kaimo vietovėse gyvenančioms pažeidžiamoms grupėms, pvz., neįgaliesiems, vyresnio amžiaus žmonėms ir migrantams, ypač sezoniniams darbuotojams, užtikrinant, kad būtų atsižvelgiama į jų konkrečius poreikius, kartu skatinant socialinę įtrauktį; ragina Komisiją toliau derinti valstybių narių praktiką neįgaliųjų įtraukties srityje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad pirmenybė turėtų būti teikiama tikslinėms intervencinėms priemonėms, kuriomis remiamas jaunimas ir skatinama veiksminga kartų kaita, siekiant skatinti nuolatinį jaunimo buvimą kaimo vietovėse ir kovoti su gyventojų skaičiaus mažėjimo tendencija; pabrėžia, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas pagrindinių iššūkių įveikimui ir esamų kliūčių šalinimui, pvz., galimybėms įgyti aukštąjį išsilavinimą ir žinių perdavimui, užimtumo galimybėms, verslo įgūdžių įgijimui ir galimybėms naudotis žeme ir kapitalu; pabrėžia, kad jaunų specialistų mokymui reikalingos kokybiškos žemės ūkio švietimo sistemos; pabrėžia svarbų jaunųjų ūkininkų vaidmenį modernizuojant ES žemės ūkį ir kuriant daugiau galimybių kaimo vietovėse; pabrėžia, kad reikia remti sėkmingą jų integraciją, visų pirma sudarant palankesnes sąlygas žemės ūkio paskirties žemės pirkimui ir išperkamajai nuomai, ir šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į ūkių inkubatorių potencialą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina Komisiją ir valstybes nares, laikantis Europos socialinių teisių ramsčio, parengti ir sustiprinti priemones, kuriomis būtų didinamos kaimo vietovių darbuotojų teisės, gerinamos jų darbo sąlygos, sauga, sveikata ir socialinė apsauga, įskaitant sezoninių darbuotojų ir darbuotojų migrantų gyvenimo ir darbo sąlygas, sykiu užtikrinant politikos krypčių, apimančių šiuos klausimus, derėjimą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad Europos žaliasis kursas, įskaitant strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ ir skaitmeninę pertvarką, gali atverti naujų galimybių kaimo vietovėse, paskatinti naują dinamiką atsparesnėms vietovėms ateityje ir galimybes kurti tvarias darbo vietas; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia užtikrinti teisingą ir įtraukią pertvarką, skatinant kaimo ekonominį gyvybingumą ir teritorinę bei socialinę sanglaudą, ir teikti tinkamą paramą ir išteklius, kad būtų galima įveikti su tuo susijusius iššūkius, visų pirma dabartinės krizės sąlygomis; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad žemės ūkis, žemės ūkio maisto produktų sektorius ir tvari miškininkystė atlieka pagrindinį vaidmenį kaimo vietovėse kuriant darbo vietas ir užtikrinant kokybišką įvairų maistą ir tvariai pagamintą biomasę; primygtinai tvirtina, kad socialinis, aplinką tausojantis ir ekonominiu požiūriu tvarus žemės ūkis, visų pirma agroekologija ir ekologinis ūkininkavimas, užtikrinantis sąžiningas pajamas ūkininkams, yra labai svarbus šių teritorijų gyvybingumui; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atkreipia dėmesį į svarbų mažų ir vidutinių ūkių ir šeimos ūkių vaidmenį išsaugant kaimo gyventojų bendruomenes ir žemėtvarką bei kraštovaizdžius ir teigia, kad jiems turėtų būti teikiama parama siekiant užtikrinti tinkamas gyvenimo sąlygas ir sušvelninti ūkių skaičiaus mažėjimo tendenciją; pabrėžia, kad atokių ir kaimo vietovių ūkininkai, ypač smulkieji ūkininkai, vis dar neturi pakankamų galimybių naudotis technologijomis; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pripažįsta, kad svarbu remti bendradarbiavimo iniciatyvas žemės ūkio ir socialinės ekonomikos srityse kaip kaimo plėtros priemonę; atkreipia dėmesį į žemės ūkio maisto produktų kooperatyvų vaidmenį užtikrinant kaimo vietovių aplinkosauginį, ekonominį ir socialinį tvarumą, didinant produktų vertę, kuriant darbo vietas ir įvairinant vietos ekonomiką; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares propaguoti ir skatinti kooperatyvus kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad svarbu propaguoti ES kokybės sistemas, visų pirma geografines nuorodas, kaip priemonę pagerinti ekonominės vertės kokybę ir teisingą paskirstymą maisto grandinėse ir galiausiai išlaikyti kaimo gyventojų bendruomenes ES teritorijoje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad nesąžiningos prekybos praktika vis dar yra rimta problema žemės ūkio sektoriuje, ir atkreipia dėmesį į tai, kad reikia imtis tolesnių veiksmų siekiant užtikrinti geresnį vertės pasiskirstymą visoje grandinėje; primena trumpų tiekimo grandinių teikiamas galimybes suartinti vartotojus ir gamintojus, užtikrinti ūkininkams geresnį atlygį ir sumažinti maisto gamybos ciklo metu susidarančių šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; pabrėžia, kad reikėtų atsižvelgti į laisvosios prekybos susitarimų poveikį kaimo vietovėms; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pažymi, kad siekiant užtikrinti subalansuotą regionų ir kaimo vietovių vystymąsi būtinas teisingas tiesioginių išmokų paskirstymas; pabrėžia BŽŪP išmokų svarbą vietovėms, kuriose esama gamtinių kliūčių, išsaugant tvarią veiklą tose vietovėse; ragina valstybes nares puoselėti tvirtus teritorinius BŽŪP kaimo plėtros tinklus, kad būtų galima koordinuoti visų kaimo plėtros suinteresuotųjų subjektų veiklą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atkreipia dėmesį į tai, kad ekstensyvioji daugiamečių pievų, miško ganyklų gyvulininkystė ar ekstensyvioji gyvulininkystė, dažnai apimanti didelės aplinkosauginės vertės ganyklas ir nykstančias ūkinių gyvūnų rūšis ir veisles, ypač atokiose kalnuotose vietovėse, yra pagrindiniai Europos kaimo vietovių ypatumai, kuriuos reikia remti ir skatinti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atkreipia dėmesį į prieigos prie specialiai pritaikytų investicijų, mokslinių tyrimų ir inovacijų svarbą tvariam žemės ūkiui; atkreipia dėmesį į sėkmingą Europos inovacijų partnerystę žemės ūkio našumo ir tvarumo srityje ir ragina toliau taikyti ir plėsti šį novatorišką ir principu „iš apačios į viršų“ grindžiamą požiūrį, kad būtų galima įgyvendinti vietos suinteresuotųjų subjektų parengtus pritaikytus sprendimus, taip pat kitas daugiasubjektes kaimo inovacijų partnerystes ir inovacijų centrus; mano, kad inovacijos turi būti suderinamos su tradicine praktika ir žiniomis, ypač tomis, kurios pritaikytos prie kiekvienos vietovės ypatumų; |
| --- | --- |

35.

| 36. | primena, kad stambieji plėšrūnai, ypač vilkai, gali turėti įtakos ūkininkavimo perspektyvumui, ypač kai kuriose ekstensyviai tvarkomose žemės ūkio paskirties žemėse, kuriose yra didelė biologinė įvairovė; pažymi, kad tai rodo, jog būtina užtikrinti subalansuotą žmonių ir šių gyvūnų sambūvį kaimo vietovėse; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją ir valstybes nares imtis konkrečių veiksmų siekiant užtikrinti šį sambūvį, kad nebūtų pakenkta tvariam kaimo vietovių vystymuisi ir dinamiškumui, ir ypač išsaugoti tradicinę žemės ūkio praktiką, pvz., ganyklinę gyvulininkystę; primena Komisijos atsakomybę įvertinti pažangą užtikrinant numatytą apsaugos būklę ir prireikus iš dalies pakeisti rūšių apsaugos statusą, jei užtikrinama pageidaujama apsaugos būklė; primygtinai ragina Komisiją skatinti diskusijas su kaimo subjektais dėl stambiųjų plėšrūnų, teikti informaciją apie prevencinių priemonių, skirtų kovai su išpuoliais prieš gyvulius, finansavimo galimybes ir skatinti koordinuotą požiūrį visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia, kad kaimo ekonomikos įvairinimas ir inovacijos, taikant labiau teritorinį požiūrį, kuris grindžiamos vietos potencialu ir ypatumais, yra labai svarbūs siekiant pasinaudoti skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos teikiamomis galimybėmis; ragina valstybes nares įgyvendinti priemones, kuriomis būtų remiama teisinga pertvarka ir kaimo ekonomikos įvairinimas, taip pat kokybiškų darbo vietų kūrimas kaimo vietovėse; pabrėžia biologinių rajonų, ekologinių regionų, sekvestruojamojo ūkininkavimo ir ekologinio turizmo potencialą įvairinant kaimo ekonomiką; primena, kad tvarus žemės ūkis, miškininkystė ir žuvininkystė taip pat gali teikti galimybių įvairinti verslą kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pripažįsta, kad turizmas gali būti svarbus kaimo bendruomenių pajamų šaltinis, ir pabrėžia įvairių tvaraus turizmo modelių potencialą; atkreipia dėmesį į tai, kad dažnai nepakankamai išnaudojamos mėgėjų žvejybos ir žūklės turizmo galimybės pritraukti turistų visus metus; ragina dėti pastangas siekiant stiprinti kaimo turizmo, pvz., vyno turizmo, vietą kaimo ekonomikos įvairinimo strategijose kartu su žemės ūkio ir maisto sektoriais; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pripažįsta darnaus medžiojamųjų gyvūnų valdymo svarbą kaimo vietovių ateičiai socialiniu, ekonominiu, kultūriniu ir biologinės įvairovės išsaugojimo požiūriu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis skubių veiksmų siekiant parengti ir įgyvendinti kovos su lyčių nelygybe priemones, visų pirma užmokesčio ir pensijų srityse; pabrėžia, kad lyčių aspekto integravimo principas turėtų būti taikomas visais politikos formavimo lygmenimis, užtikrinant 2020–2025 m. ES lyčių lygybės strategijos įgyvendinimą, visų pirma kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

40.

| 41. | apgailestauja dėl to, kad kaimo vietovėse dirbančių moterų darbas vis dar nėra tinkamai pripažįstamas, ypač žemės ūkyje; atkreipia dėmesį į tai, kad moterys kaimo vietovėse labiau kenčia nuo paslėpto nedarbo ir dalyvavimo neoficialioje ekonomikos veikloje – tai prisideda prie dažnesnio jaunų moterų išvykimo; pabrėžia, kad reikia tikslinių priemonių siekiant įveikti konkrečius jų iššūkius darbo rinkoje ir pagerinti jų galimybes naudotis tinkamomis paslaugomis, įskaitant plačias sveikatos priežiūros paslaugas, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiausių grupių įtraukčiai; pakartoja, kad svarbu užtikrinti teigiamą profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, ir šiuo atžvilgiu palankiai vertina būsimą Europos priežiūros strategiją; |
| --- | --- |

41.

| 42. | primygtinai tvirtina, kad reikia gerinti moterų dalyvavimą sprendimų priėmimo procesuose ir dalyvavimą politiniame gyvenime kaimo vietovėse; ragina valstybes nares skatinti lyčių lygybę ir vienodą dalyvavimą visų kaimo organizacijų, asociacijų ir viešųjų institucijų veikloje, vienodą su sprendimų priėmimu susijusių pareigų pasidalijimą, įmonių nuosavybę ir lygias galimybes užimti kokybiškas darbo vietas; pabrėžia, kad reikia tikslinio mokymo ir įgūdžių ugdymo, taip pat palankios aplinkos, lengvesnės prieigos prie finansinių išteklių ir moterų verslumo skatinimo kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti moterų įtraukimą į ūkininkavimo veiklą, visų pirma išnagrinėjant galimybę remti Europos ūkių bendrą nuosavybę; ragina, kad ūkininkavimo veikla užsiimančių moterų, ypač žemės ūkyje dirbančių sutuoktinių ir partnerių pagalbininkių, darbas būtų visiškai pripažintas, suteikiant teisinį pripažinimą ir galimybes naudotis visomis socialinės apsaugos teisėmis; pabrėžia moterų vaidmenį kaimo vietovėse pereinant prie tvaraus žemės ūkio ir vykdant žaliąją pertvarką; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia pagrindinį kaimo vietovių vaidmenį pereinant prie neutralaus anglies dioksido poveikio ir žiedinės ekonomikos, įskaitant tvarią bioekonomiką ir miškininkystę; ragina Komisiją ir valstybes nares sudaryti palankesnes sąlygas vietos subjektams įgyvendinti iniciatyvas, pvz., kurti kaimo energetikos bendrijas, ir taip skatinti vietinį pritarimą atsinaujinančiųjų išteklių energetikai; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pabrėžia, kad kaimo vietovių iniciatyvos, pvz., atsinaujinančiųjų išteklių energetikos infrastruktūros plėtra, turi veiksmingai prisidėti prie šių vietovių ekonominio, socialinio ir aplinkos gyvybingumo ir jas vykdant turi būti atsižvelgiama į tai, kad reikalingas vietinės visuomenės pritarimas; primygtinai reikalauja, kad pirmenybė būtų teikiama maisto gamybos ir didelės aplinkosauginės vertės vietovių, pvz., tinklo „Natura 2000“ teritorijų, apsaugos tikslams; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina Komisiją ir valstybes nares toliau remti kaimo vietoves joms plečiant tvarią atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą, be kita ko, šalinant esamas kliūtis, decentralizuojant gamybos ir kaupimo sistemas, stiprinant energijos tinklus ir mokant kvalifikuotus specialistus, taip pat ragina skatinti naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius kaip priemonę, kuria prisidedama prie energetinio savarankiškumo, pajamų įvairinimo ir kovos su energijos nepritekliumi ir klimato kaita; pažymi, kad svarbu didinti ūkių žiediškumą; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atkreipia dėmesį į mikrogeneracijos ūkiuose svarbą; pabrėžia, kad dėl viešųjų dotacijų, įskaitant BŽŪP, naudojimo ūkininkams negali būti sudaromos nepalankios sąlygos tiekti elektros energiją į tinklą; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pabrėžia, kad kaimo vietovės dėl didesnių atstumų, kuriuos reikia įveikti, ir judumo kliūčių daugelyje kaimo vietovių susiduria su didesne socialinės atskirties ir energijos nepritekliaus rizika; be to, pabrėžia, kad ši rizika yra susijusi ir su infrastruktūra, ir su paslaugomis; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia prieinamų, viešų, ekologiškų ir novatoriškų judumo kaime sprendimų ir investicijų, kad būtų užtikrintas teisingas augimas ir teritorinė sanglauda, derantys su tvaria energetikos pertvarka; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina vykdyti įtraukų infrastruktūros planavimą, kad nė vienas regionas nebūtų paliktas nuošalyje, t. y. stiprinti viešąsias investicijas ir sparčiai naudoti ES ir nacionalinius fondus, kuriais prisidedama prie junglumo kaimo vietovėse, remti ir plėtoti integruotas ir įvairiarūšio transporto sistemas ir teikti pirmenybę izoliuotoms ir atskirtoms nuo transeuropinio transporto tinklo vietovėms; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pabrėžia, kad skaitmeninė pertvarka suteikia naujų galimybių kaimo vietovėms, kuriomis bus galima naudotis tik tuo atveju, jei visose kaimo vietovėse bus užtikrinama tinkamo, stabilaus, didelės spartos ir prieinamo plačiajuosčio ryšio aprėptis – ji nėra užtikrinama visose kaimo vietovėse; pabrėžia, kad skaitmeninė plėtra didina kaimo vietovių patrauklumą, mažina su atokumu susijusias problemas, gerina prieigą prie paslaugų ir palengvina skaitmeninimą žemės ūkyje; ragina sukurti vietinius didelės spartos skaitmeninius centrus, pritaikytus nuotoliniam darbui; |
| --- | --- |

50.

| 51. | įspėja, kad dėl nepakankamos 5G ryšio aprėpties rizikos didės kaimo vietovių skaitmeninis atotrūkis, ir ragina valstybes nares sutelkti visas turimas priemones, kad būtų pagerinta visapusiška 5G tinklų plėtra ir pašalintos administracinės kliūtys, visų pirma pasinaudojant ES sanglaudos politikos fondų parama ir valstybių narių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planais, taip pat ir privačiojo sektoriaus investicijomis; pabrėžia, kad reikia laiku persvarstyti atitinkamas valstybės pagalbos kaimo vietovėms gaires, skirtas rinkai neįdomioms vietovėms; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atkreipia dėmesį į tai, kad santykinis skaitmeninių įgūdžių trūkumas kaimo vietovėse gali trukdyti kaimo bendruomenėms pasinaudoti skaitmeninimo teikiamomis galimybėmis ir trukdyti mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ) plėtrai; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina ES, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis imtis priemonių, kuriomis būtų užtikrinta skaitmeninė įtrauktis, ypač atsižvelgiant į visuomenės senėjimą, ir skatinami pritaikyti skaitmeniniai įgūdžiai, kartu remiant inovacijoms palankią aplinką ir specialiai pritaikytų skaitmeninių sprendimų kūrimą; atkreipia dėmesį į skaitmeninių priemonių potencialą užtikrinti tvarų žemės ūkį ir išmanųjį ūkininkavimą, vietos trumpų tiekimo grandinių plėtrą ir didinti žemės ūkio sektoriaus patrauklumą jauniesiems ūkininkams; |
| --- | --- |

53.

| 54. | mano, kad išmanieji kaimai turėtų būti laikomi pavyzdiniu ES kaimo veiksmų plano projektu, siekiant labiau skatinti jų plėtrą po 2020 m.; pabrėžia subalansuotos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės svarbą šioje srityje; atkreipia dėmesį į išmaniųjų miestų technologijų, kurios turėtų būti tinkamai finansuojamos, potencialą ir mano, kad Išmaniųjų miestų skaitmeninė platforma (24) galėtų būti pavyzdys tolesnei išmaniųjų kaimų ekosistemos plėtrai; pabrėžia, kad LEADER kaimo ekonomikos ir plėtros metodas ir bendruomenės inicijuotos vietos plėtros finansavimo priemonės taip pat turėtų būti naudojami tolesnei išmaniųjų kaimų plėtrai; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pažymi, kad kaimo bendruomenės vis dar susiduria su iššūkiais, susijusiais su galimybėmis naudotis pagrindinėmis paslaugomis ir ekonominėmis galimybėmis ir patiria tam tikrą planavimo, susijusio su kaimo ir miesto atotrūkiu, nenuoseklumą; pabrėžia, kad investicijos į aplinkos apsaugą, kaimo infrastruktūrą ir kaimo sveikatą bei švietimą yra labai svarbios tvariai kaimo plėtrai; ragina Komisiją ir valstybes nares nustatyti būtiniausius gerovės kriterijus, kurie turėtų būti užtikrinti atsižvelgiant į tam tikros vietovės gyventojus; |
| --- | --- |

55.

Pirmieji kaimo vietovių vizijos ir strategijos nustatymo žingsniai

| 56. | apgailestauja dėl to, kad Komisijos komunikatas buvo paskelbtas vėlai, todėl jo nebuvo galima visapusiškai įtraukti į teisėkūros priemones ir dabartinę programavimo sistemą; ragina Komisiją užtikrinti, kad visos valstybės narės tinkamai atsižvelgtų į integruotą ir bendruomenės lemiamą kaimo teritorinį aspektą, ir įvertinti jo įgyvendinimą ir poveikį bendros žemės ūkio politikos strateginiuose planuose, sanglaudos politikos programose, Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo programose ir ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose; |
| --- | --- |

56.

| 57. | primygtinai ragina valstybes nares spręsti konkrečius kaimo teritorijų ir jų bendruomenių uždavinius įgyvendinant dabartines daugiametės finansinės programos programas – suteikti ir palengvinti prieigą prie investicijų, kurių reikia socialinei įtraukčiai, ekonominės ir aplinkosauginės veiklos rezultatams ir darbo vietų kūrimui, siekiant skatinti konkurencingumą, sudaryti sąlygas teisingai skaitmeninei ir žaliajai pertvarkai ir didinti gyvenimo kaimo vietovėse patrauklumą ir kokybę; ragina Komisiją stebėti ES programų rodiklius ir įvertinti jų suderinamumą su ilgalaikės ES kaimo vietovių vizijos tikslais; |
| --- | --- |

57.

| 58. | palankiai vertina planą „REPowerEU“, kuris gali atlikti svarbų vaidmenį mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro, ypač Rusijos kilmės, ir atkreipia dėmesį į galimas daugelį galimybių kaimo vietovėms šiuo atžvilgiu, tačiau yra labai susirūpinęs dėl pasiūlymų gerokai padidinti galimybę perkelti išteklius iš pasidalijamojo valdymo fondų, nes tai gali turėti neigiamą poveikį vidutinės trukmės ir ilgalaikiam politikos planavimui siekiant teisingos žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos, be kita ko, kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ragina valstybes nares veiksmingai pasinaudoti įvairiomis finansavimo galimybėmis, taip pat siekiant pagerinti MVĮ perspektyvas, atsižvelgiant į jų svarbų vaidmenį kuriant darbo vietas kaimo vietovėse, ir ragina Komisiją stebėti ir įvertinti, ar jos parama pasiekia kaimo vietoves ir duoda naudos jų bendruomenėms; akcentuoja verslumo, socialinės ekonomikos ir socialinių inovacijų, įskaitant senjorų ekonomiką, svarbą, ypač kai prisidedama prie Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina valstybes nares geriau pasinaudoti visomis turimomis kaimo vietovių rėmimo priemonėmis, pavyzdžiui, mokesčių paskatomis asmenims ir įmonėms, norintiems įsikurti kaimo vietovėse, kuriomis siekiama kurti darbo vietas ir skatinti naujų gyventojų įsikūrimą, taip pat raginti privačias įmones propaguoti nuotolinį darbą, siekiant aktyviai kovoti su gyventojų skaičiaus mažėjimo tendencija; ragina Komisiją apsvarstyti kitas valstybės pagalbos galimybes labai retai apgyvendintose kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

60.

| 61. | apgailestauja dėl nuolatinių kliūčių taikyti finansavimo iš kelių fondų metodą, nors jis naudingas, kurios trukdo taikyti integruotą požiūrį kaimo vietovėse, ir prašo parengti aiškias tokio metodo įgyvendinimo gaires; ragina Komisiją 2023 m. pradžioje pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų suteikta galimybė pagrindinio fondo metodą taikyti intervencinėms priemonėms, bendrai finansuojamoms iš daugiau nei vieno pasidalijamojo valdymo fondo, taip pat būtų dar labiau supaprastintas šis metodas nurodant, kad turi būti taikomos visos pagrindinio fondo taisyklės; ragina Komisiją sykiu išnagrinėti alternatyvas finansavimo iš kelių fondų metodams siekiant integruoto teritorinio vystymosi; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ragina Komisiją gerinti ES finansavimo priemonių, pvz., sanglaudos politikos, BŽŪP ir ekonomikos gaivinimo priemonės „Next Generation EU“, taip pat nacionalinių priemonių sinergiją ir koordinavimą siekiant sėkmingos kaimo plėtros ES; primygtinai ragina Komisiją 2023 m. pradžioje pateikti tikslinį pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų sudarytos sąlygos perkelti išteklius tarp visų pasidalijamojo valdymo fondų remiant kaimo teritorines strategijas ir didinant fondų ir programų sinergiją; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ragina Komisiją ir valstybes nares siekti tolesnio supaprastinimo ir mažinti administracinę naštą, visų pirma koordinuojant savo vidaus administravimo veiklą, kad būtų išvengta užduočių dubliavimo, visų pirma mažesnių projektų ir mikrofinansavimo, kurie yra labai svarbūs kaimo vietovėms, atveju; pažymi, kad kai kurios kaimo vietovės negali pasinaudoti turimomis finansavimo galimybėmis dėl informacijos ir pajėgumų trūkumo, todėl joms reikia paramos šiai padėčiai ištaisyti; mano, kad supaprastinto išlaidų apmokėjimo taikymas yra veiksminga priemonė siekiant užtikrinti paprastesnį administravimą; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pabrėžia, kad visos ES politikos priemonės ir fondai, tiek pasidalijamojo, tiek tiesioginio valdymo, turi atlikti savo vaidmenį remiant kaimo vietoves, į jų priemonių ir intervencinių priemonių rengimą įtraukiant kaimo aspektą, ir pabrėžia, kad reikia politikos darnos; ragina Komisiją sukurti mechanizmą, pagal kurį būtų vertinamas ir stebimas kiekvieno fondo indėlis į kaimo vietoves; |
| --- | --- |

64.

| 65. | prašo Komisijos ypatingą dėmesį skirti SESV 174 straipsnio įgyvendinimui ir užtikrinti, kad visose ES politikos srityse, o ypač kaimo vietovėse, būtų taikomas principas „nekenkti sanglaudai“; |
| --- | --- |

65.

| 66. | primena, kad ES sanglaudos politika, kuria siekiama skatinti Sąjungos ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, yra gyvybiškai svarbi kaimo vietovėms, o ypač toms, kurioms reikia skirti ypatingą dėmesį; pažymi, kad pagal sanglaudos politikos nuostatas ES turi skirti ypatingą dėmesį nepalankioje padėtyje esančių regionų ir vietovių problemų sprendimui; |
| --- | --- |

66.

| 67. | atkreipia dėmesį į Komisijos tyrimo išvadas dėl LEADER veiksmingumo įgyvendinant ekonominių, socialinių ir vystymosi problemų ir galimybių sprendimus vietos lygmeniu ir prisidedant prie tvarios kaimo plėtros sprendimų; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ragina valstybes nares remti bendruomenės inicijuojamą vietos plėtrą, įskaitant LEADER, skatinant dalyvavimą vietos veiklos grupių veikloje, sykiu sudarant palankesnes sąlygas ir skatinant taikyti finansavimo iš kelių fondų metodus ir užtikrinant veiksmingą vietos veiklos grupių savarankiškumą jų sudėties ir sprendimų priėmimo požiūriu; mano, kad prasmingas paramos bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai skyrimas iš visų atitinkamų fondų ES lygmeniu, panašiai kaip daroma Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) atveju, prisidėtų prie stipresnių integruotų strategijų ir tvirtesnio ir atsparesnio teritorinio vystymosi; |
| --- | --- |

68.

Partnerystės principas, valdymas ir kaimo vietovių įgalėjimas

| 69. | pabrėžia, kad kaimo bendruomenių, ypač atokiose, salų, retai ir rečiau apgyvendintose vietovėse, įgalėjimas skatins didesnę socialinę sanglaudą, inovacijas, verslumą ir stipresnį priklausymo bei tapatybės jausmą, ir kad tam reikės dėti daugiau pastangų gebėjimams stiprinti, kad būtų rengiami ir įgyvendinami projektai; pabrėžia, kad kaimo bendruomenės yra labai svarbios ES sanglaudai ir todėl turėtų būti remiamos siekiant skatinti subalansuotą socialinį ir ekonominį vystymąsi; primena specifinį atokiausių regionų pobūdį, kaip nustatyta SESV 349 straipsnyje, ir pabrėžia, kad atokiausių regionų kaimo vietovės susiduria su papildomais apribojimais, taip pat ir šiuo atžvilgiu; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ragina veiksmingai taikyti subsidiarumo principą, vykdant labiau bendruomeninę, decentralizuotą ir principu „iš apačios į viršų“ grindžiamą politiką ir paramos priemones, įtraukiant vietos subjektus, įskaitant ūkininkus ir vietos organizacijas, valdžios institucijas ir pilietinę visuomenę, todėl primygtinai tvirtina, kad jie turėtų atlikti aktyvų vaidmenį pradedant sprendimų priėmimu, baigiant politikos formavimu, įgyvendinimu ir vertinimu, kad būtų kuo geriau nustatyti kiekvienos teritorijos poreikiai; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pažymi, kad, nors ES teisės aktuose numatyti daugiapakopio valdymo metodai ir įvairi partnerystė, kai kuriose valstybėse narėse priešinamasi jų prasmingam taikymui; ragina valstybes nares remti šiuos metodus priskiriant atsakomybę tinkamam valdymo lygmeniui, taip pat užtikrinant politinę atsakomybę ir tvirtą politikos priemonių bei investicijų koordinavimą visais valdymo lygmenimis; ragina Komisiją palaikyti tiesioginį struktūrinį dialogą įvairiais ES politikos, turinčios didelį poveikį kaimo vietovėms, valdymo lygmenimis; |
| --- | --- |

71.

Ateities po 2027 m. formavimas

| 72. | atkreipia dėmesį į Komisijos ketinimą iki 2023 m. vidurio įvertinti veiksmus, kurių ES ir valstybės narės ėmėsi kaimo vietovių atžvilgiu, ir remiantis tuo vertinimu 2024 m. pradžioje parengti viešą ataskaitą; mano, kad šis vertinimas galėtų atlikti pagrindinį vaidmenį, visų pirma nustatant sritis, kuriose vis dar reikia didesnės paramos ir finansavimo, ir galėtų sudaryti sąlygas parengti kaimo strategiją nuo laikotarpio vidurio peržiūros ir kaimo veiksmų planą 2028–2034 m. programavimo laikotarpiui; todėl ragina Komisiją į šį vertinimą tiesiogiai įtraukti visus susijusius suinteresuotuosius subjektus ir valdymo institucijas; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ragina Komisiją išnagrinėti alternatyvias politikos strategijas ir finansavimo derinimo metodus kitu programavimo laikotarpiu, įskaitant galimybę parengti vieną nacionalinę strategiją, koordinuojant veiksmus su regionų ir vietos valdžios institucijomis, ir vieną reglamentą visiems pasidalijamojo valdymo fondams, taip pat naujus būdus, kaip stiprinti partnerystės principą ir daugiapakopio valdymo metodus, skatinant iš tiesų integruotą teritorinį vystymąsi kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

73.

| 74. | ragina būsimuose sanglaudos politikos reglamentuose integruoti tvirtą kaimo aspektą ir įtraukti šiam tikslui skirtą finansavimą; siūlo Komisijai po viešų konsultacijų pradėti tyrimą dėl galimybės dalį Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo lėšų, be kitų naudingų investicijų, skirti kaimo vietovėms, ypatingą dėmesį skiriant regionams, kurie turi specifinių geografinių ypatumų, pvz., kalnuotiems, atokiems, salų ir atokiausiems regionams; |
| --- | --- |

74.

| 75. | primena, kad kaimo vietovių ateitis ir klestėjimas yra itin svarbūs Europos apsirūpinimo maistu saugumui, savarankiškumui ir atsparumui, taip pat tvariam energijos rūšių derinimui, kuris prisidėtų prie ES energetinės nepriklausomybės, kaip aiškiai parodė pastarojo meto COVID-19 pandemija ir Rusijos invazija į Ukrainą; pabrėžia, kad žemės ūkio ir maisto produktų sistemos šių krizių metu sudarė sąlygas nuolat gauti kokybiško maisto ir kartu atvėrė naujų galimybių sutrumpinti maisto tiekimo grandines ir propaguoti vietos maisto ir pašarų, visų pirma baltyminių augalų, gamybą; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ragina ilgalaikę viziją išplėtoti į konkrečią ir išmatuojamą tikrą ES lygmens kaimo strategiją, įskaitant strateginį bendradarbiavimo su miesto vietovėmis dialogą, ir koordinuoti visų ES fondų ir politikos krypčių indėlį į kaimo vietoves; pabrėžia, kad ši strategija turi būti visapusiškai integruota į būsimo programavimo laikotarpio dokumentus; ragina valstybes nares nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis kurti kaimo strategijas, nustatant būdus ir priemones, kurių reikia problemoms, su kuriomis susiduria kaimo vietovės, spręsti; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ragina Komisiją laiku įvertinti galimą Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai atskyrimo nuo bendrų pasidalijamojo valdymo fondų nuostatų, nustatytų Reglamente (ES) 2021/1060, poveikį plėtojant integruotus teritorinius metodus kaimo vietovėse, įvertinti reikalingus holistinius kaimo plėtros metodus ir patirtį, reikalingą kitiems programavimo laikotarpiams, kalbant apie galimą jų įtraukimą; |
| --- | --- |

77.

Kaimo vietovės už ES ribų

| 78. | mano, kad ES labai suinteresuota kurti ne tik tarpvalstybines partnerystes, bet ir partnerystes už savo sienų, kad būtų puoselėjama didesnė kaimo bendruomenių ir ekonomikos gerovė, teikianti ilgalaikę abipusę naudą; pabrėžia, kad šiame procese svarbu ne tik bendradarbiauti ir dalytis žiniomis, bet ir užtikrinti vienodas sąlygas; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pabrėžia strateginių Afrikos, Lotynų Amerikos ir Europos ryšių svarbą, remiantis pažanga, padaryta įgyvendinant Afrikos ir Europos kaimo vietovių pertvarkos veiksmų darbotvarkę, kurioje nustatytos iniciatyvos, kuriomis siekiama tvariai stiprinti Afrikos žemės ūkio ir maisto pramonės sektorių bei kaimo vietoves; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad Parlamentas ir toliau atidžiai stebės kintantį Kinijos vaidmenį ir didėjančią strateginę įtaką Afrikos žemynui, atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl naujos ES ir Kinijos strategijos (25); |
| --- | --- |

79.

| 80. | pabrėžia, kad svarbu pasimokyti vieniems iš kitų ir pasinaudoti kai kurių kaimo vietovių sėkmės istorijų teikiamomis galimybėmis; todėl ragina sudaryti daugiau mainų galimybių ir sukurti platformas kaimo vietovėse ir tarp jų, siekiant skatinti sanglaudą, solidarumą ir mainus visos ES mastu; |
| --- | --- |

80.

o

o o

| 81. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

81.

---

(1)  OL L 433, 2020 12 22, p. 11.

(2)  OL L 243, 2021 7 9, p. 1.

(3)  OL L 435, 2021 12 6, p. 1.

(4)  OL L 435, 2021 12 6, p. 187.

(5)  OL L 231, 2021 6 30, p. 159.

(6)  OL L 166, 2021 5 11, p. 1.

(7)  OL C 215, 2018 6 19, p. 228.

(8)  OL C 298, 2018 8 23, p. 14.

(9)  OL C 356, 2018 10 4, p. 38.

(10)  OL C 76, 2020 3 9, p. 62.

(11)  OL C 11, 2020 1 13, p. 15.

(12)  OL C 347, 2022 9 9, p. 37.

(13)  OL C 395, 2021 9 29, p. 37.

(14)  OL C 184, 2022 5 5, p. 2.

(15)  OL C 67, 2022 2 8, p. 25.

(16)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0136.

(17)  OL C 361, 2022 9 20, p. 2.

(18)  OL C 270, 2022 7 13, p. 18.

(19)  OL C 290, 2022 7 29, p. 137.

(20)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=SDG_6_-_Clean_water_and_sanitation#Sanitation

(21)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/ISOC_CI_IN_H__custom_2784346/ default/table?lang=en

(22)  „CAP specific objectives explained – Structural change and generational renewal“, https://agriculture.ec.europa.eu/system/files/2019-11/cap-briefs-7-structural-change_en_0.pdf

(23)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2022/729156/IPOL_STU(2022)729156_EN.pdf

(24)  https://smart-cities-marketplace.ec.europa.eu/

(25)  OL C 117, 2022 3 11, p. 40.

---

| 2023 5 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 177/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 177/48

---

P9_TA(2022)0437

Veiksmų planas, skirtas tolimojo susisiekimo ir tarpvalstybinėms keleivių vežimo geležinkeliais paslaugoms skatinti

2022 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl veiksmų plano, skirto tolimojo susisiekimo ir tarpvalstybinėms keleivių vežimo geležinkeliais paslaugoms skatinti (2022/2022(INI))

(2023/C 177/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į žaliąjį kursą ir vėlesnį 55 % tikslo priemonių rinkinį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į žaliąjį kursą ir vėlesnį 55 % tikslo priemonių rinkinį,

| — | atsižvelgdamas į 4-ąjį geležinkelių dokumentų rinkinį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 4-ąjį geležinkelių dokumentų rinkinį,

| — | atsižvelgdamas į Baltąją knygą „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“ (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Baltąją knygą „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“ (COM(2011)0144),

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. Komisijos žaliąją knygą „Perėjimas prie sąžiningo ir veiksmingo transporto apmokestinimo: išorinių transporto išlaidų internalizavimo politikos alternatyvos Europos Sąjungoje“ (COM(1995)0691), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. Komisijos žaliąją knygą „Perėjimas prie sąžiningo ir veiksmingo transporto apmokestinimo: išorinių transporto išlaidų internalizavimo politikos alternatyvos Europos Sąjungoje“ (COM(1995)0691),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/882 dėl gaminių ir paslaugų prieinamumo reikalavimų (1) (Europos prieinamumo aktas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/882 dėl gaminių ir paslaugų prieinamumo reikalavimų (1) (Europos prieinamumo aktas),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 9 d. Komisijos komunikatą „Darnaus ir išmanaus judumo strategija. Europos transporto kelias į ateitį“ (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 9 d. Komisijos komunikatą „Darnaus ir išmanaus judumo strategija. Europos transporto kelias į ateitį“ (COM(2020)0789),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1315/2013 dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 661/2010/ES (3) (TEN-T reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1315/2013 dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 661/2010/ES (3) (TEN-T reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2021/1187 dėl supaprastinimo priemonių transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) įgyvendinimui paspartinti (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2021/1187 dėl supaprastinimo priemonių transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) įgyvendinimui paspartinti (4),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 20 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) gairių peržiūros (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 20 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) gairių peržiūros (5),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl geležinkelių saugos ir signalizavimo: Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos (ERTMS) diegimo padėties įvertinimas (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl geležinkelių saugos ir signalizavimo: Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos (ERTMS) diegimo padėties įvertinimas (6),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos pramonės strategija“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos pramonės strategija“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2021/2316 dėl Europos jaunimo metų (2022 m.) (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2021/2316 dėl Europos jaunimo metų (2022 m.) (7),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/782 dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (8) (Geležinkelių keleivių teisių reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/782 dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (8) (Geležinkelių keleivių teisių reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio mėn. paskelbtą Komisijos tyrimą „Tolimojo susisiekimo tarpvalstybinės keleivių vežimo geležinkeliais paslaugos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio mėn. paskelbtą Komisijos tyrimą „Tolimojo susisiekimo tarpvalstybinės keleivių vežimo geležinkeliais paslaugos“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A9-0242/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A9-0242/2022),

| A. | kadangi naujojoje Darnaus ir išmanaus judumo strategijoje nustatytas tikslas iki 2030 m. padvigubinti greitųjų geležinkelių eismą, o iki 2050 m. – jį patrigubinti; |
| --- | --- |

A.

kadangi naujojoje Darnaus ir išmanaus judumo strategijoje nustatytas tikslas iki 2030 m. padvigubinti greitųjų geležinkelių eismą, o iki 2050 m. – jį patrigubinti;

| B. | kadangi nuo 2001 m. iki 2018 m. greitųjų geležinkelių keleivių skaičius beveik padvigubėjo, o tai rodo, kad yra greitųjų geležinkelių paklausa, kai ši paslauga yra teikiama (9); |
| --- | --- |

B.

kadangi nuo 2001 m. iki 2018 m. greitųjų geležinkelių keleivių skaičius beveik padvigubėjo, o tai rodo, kad yra greitųjų geležinkelių paklausa, kai ši paslauga yra teikiama (9);

| C. | kadangi ES oro uostuose gerokai padaugėjo vėlavimų (10); kadangi prognozuojamas didelis pajėgumų trūkumas (iki 2040 m. maždaug 1,5 mln. skrydžių), jei nebus priimtos skubios taisomosios priemonės (11); kadangi spūstys keliuose ES kainuoja apie 110 mlrd. EUR per metus (1 proc. ES BVP) (12); |
| --- | --- |

C.

kadangi ES oro uostuose gerokai padaugėjo vėlavimų (10); kadangi prognozuojamas didelis pajėgumų trūkumas (iki 2040 m. maždaug 1,5 mln. skrydžių), jei nebus priimtos skubios taisomosios priemonės (11); kadangi spūstys keliuose ES kainuoja apie 110 mlrd. EUR per metus (1 proc. ES BVP) (12);

| D. | kadangi greitieji geležinkeliai teikia įvairiapusės naudos, pvz., mažina žūčių skaičių, spūstis ir išmetamųjų teršalų kiekį, ir daro teigiamą ekonominį poveikį, nes gerina prieinamumą, sutrumpina kelionės laiką ir sukuria užimtumo galimybių; |
| --- | --- |

D.

kadangi greitieji geležinkeliai teikia įvairiapusės naudos, pvz., mažina žūčių skaičių, spūstis ir išmetamųjų teršalų kiekį, ir daro teigiamą ekonominį poveikį, nes gerina prieinamumą, sutrumpina kelionės laiką ir sukuria užimtumo galimybių;

| E. | kadangi imtasi svarbių teisėkūros veiksmų siekiant užbaigti kurti bendrą Europos geležinkelių erdvę; |
| --- | --- |

E.

kadangi imtasi svarbių teisėkūros veiksmų siekiant užbaigti kurti bendrą Europos geležinkelių erdvę;

| F. | kadangi ERTMS geležinkelių kelių ir riedmenų įrangos finansavimas atlieka pagrindinį vaidmenį užtikrinant didesnį diegimo tempą ir didesnę saugą bei sąveikumą visame TEN-T, kartu paspartinant tikrai sąveikios Europos geležinkelių erdvės kūrimą; |
| --- | --- |

F.

kadangi ERTMS geležinkelių kelių ir riedmenų įrangos finansavimas atlieka pagrindinį vaidmenį užtikrinant didesnį diegimo tempą ir didesnę saugą bei sąveikumą visame TEN-T, kartu paspartinant tikrai sąveikios Europos geležinkelių erdvės kūrimą;

| G. | kadangi TEN-T užbaigimas, kartu išlaikant pajėgumus plėtoti antrinius tinklus, yra labai svarbus siekiant pereiti prie tvaresnių transporto rūšių, visų pirma geležinkelių, ir siekiant padidinti daugiarūšio transporto jungtis tarp ES miestų, regionų, periferinių vietovių ir salų; |
| --- | --- |

G.

kadangi TEN-T užbaigimas, kartu išlaikant pajėgumus plėtoti antrinius tinklus, yra labai svarbus siekiant pereiti prie tvaresnių transporto rūšių, visų pirma geležinkelių, ir siekiant padidinti daugiarūšio transporto jungtis tarp ES miestų, regionų, periferinių vietovių ir salų;

| H. | kadangi vis dar yra technologinių kliūčių traukinių sąveikumui tarp ES valstybių narių; |
| --- | --- |

H.

kadangi vis dar yra technologinių kliūčių traukinių sąveikumui tarp ES valstybių narių;

| I. | kadangi pažangus daugiarūšio transporto bilietų pardavimas yra pagrindinė priemonė, skatinanti plačiau naudoti tvarų geležinkelių ir daugiarūšį transportą; kadangi geležinkelių tinklas ir stotys gali atlikti svarbų vaidmenį integruojant kitų rūšių transportą pirmo ir (arba) paskutinio kilometro jungtyse; |
| --- | --- |

I.

kadangi pažangus daugiarūšio transporto bilietų pardavimas yra pagrindinė priemonė, skatinanti plačiau naudoti tvarų geležinkelių ir daugiarūšį transportą; kadangi geležinkelių tinklas ir stotys gali atlikti svarbų vaidmenį integruojant kitų rūšių transportą pirmo ir (arba) paskutinio kilometro jungtyse;

| J. | kadangi 2021-ieji – Europos geležinkelių metai – suteikė galimybę skatinti pokyčius, kad geležinkeliai taptų keleivinio transporto pagrindu visoje Sąjungoje, siekiant geriau tarnauti piliečiams ir gerinti TEN-T tinklų plėtrą valstybėse narėse; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2021-ieji – Europos geležinkelių metai – suteikė galimybę skatinti pokyčius, kad geležinkeliai taptų keleivinio transporto pagrindu visoje Sąjungoje, siekiant geriau tarnauti piliečiams ir gerinti TEN-T tinklų plėtrą valstybėse narėse;

| K. | kadangi 2022-ieji – Europos jaunimo metai – suteikia galimybę sustiprinti šį impulsą imantis jaunimui skirtų veiksmų; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2022-ieji – Europos jaunimo metai – suteikia galimybę sustiprinti šį impulsą imantis jaunimui skirtų veiksmų;

| L. | kadangi miestų transporto mazgai šiuo metu nėra pakankamai integruoti į dabartinį TEN-T tinklą; kadangi trūksta daug paskutinio kilometro infrastruktūros, skirtos krovinių vežimo ir daugiarūšio keleivinio transporto jungtims; |
| --- | --- |

L.

kadangi miestų transporto mazgai šiuo metu nėra pakankamai integruoti į dabartinį TEN-T tinklą; kadangi trūksta daug paskutinio kilometro infrastruktūros, skirtos krovinių vežimo ir daugiarūšio keleivinio transporto jungtims;

| 1. | palankiai vertina Komisijos veiksmų planą ir remia siūlomus tikslus, kuriais siekiama, kad geležinkelių transportas taptų patrauklesnis, konkurencingesnis ir efektyvesnis; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palankiai vertina pagrindinius tikslus, kurių siekiama pagal šį veiksmų planą, visų pirma:






  a) | pripažinti esminį geležinkelių vaidmenį mažinant judumo priklausomybę nuo iškastinio kuro ES ir imtis iniciatyvų, kad bendra Europos geležinkelių erdvė taptų būtina perėjimo prie kitų transporto rūšių sąlyga (13); |
| --- | --- | --- |

2.

a)

pripažinti esminį geležinkelių vaidmenį mažinant judumo priklausomybę nuo iškastinio kuro ES ir imtis iniciatyvų, kad bendra Europos geležinkelių erdvė taptų būtina perėjimo prie kitų transporto rūšių sąlyga (13);

| b) | prisidėti kuriant bendrą Europos geležinkelių erdvę, kuri padės gerinti ES vidaus rinką, tenkinti Europos piliečių judumo poreikius ir skatinti Sąjungos socialinę ir ekonominę sanglaudą; |
| --- | --- |

b)

prisidėti kuriant bendrą Europos geležinkelių erdvę, kuri padės gerinti ES vidaus rinką, tenkinti Europos piliečių judumo poreikius ir skatinti Sąjungos socialinę ir ekonominę sanglaudą;

| c) | gerinti susisiekimą visoje Europoje, įskaitant kaimo vietoves, atokius regionus, salas, kalnuotas vietoves ir mažiau apgyvendintas vietoves; |
| --- | --- |

c)

gerinti susisiekimą visoje Europoje, įskaitant kaimo vietoves, atokius regionus, salas, kalnuotas vietoves ir mažiau apgyvendintas vietoves;

| d) | stiprinti ryšius su plėtros ir Rytų partnerystės šalimis, visų pirma Ukraina ir Moldova; |
| --- | --- |

d)

stiprinti ryšius su plėtros ir Rytų partnerystės šalimis, visų pirma Ukraina ir Moldova;

| e) | gerinti efektyvumą ir užtikrinti aukštos kokybės transporto paslaugas, kartu užtikrinant pakankamus transporto pajėgumus ir sutrumpinant kelionės laiką tinkamomis bilietų kainomis; |
| --- | --- |

e)

gerinti efektyvumą ir užtikrinti aukštos kokybės transporto paslaugas, kartu užtikrinant pakankamus transporto pajėgumus ir sutrumpinant kelionės laiką tinkamomis bilietų kainomis;

| f) | užtikrinti sąžiningą geležinkelių operatorių konkurenciją ir sudaryti įvairių rūšių transportui vienodas konkurencines sąlygas bei užtikrinti tarpusavio papildomumą; |
| --- | --- |

f)

užtikrinti sąžiningą geležinkelių operatorių konkurenciją ir sudaryti įvairių rūšių transportui vienodas konkurencines sąlygas bei užtikrinti tarpusavio papildomumą;

| g) | užtikrinti vienodą įvairių transporto rūšių apsaugos lygį ir toliau stiprinti keleivių teises, kad geležinkeliai taptų patrauklesni, ypač jaunimui, ir būtų užtikrintos vienodos galimybės visiems, visapusiškai įgyvendinant Europos prieinamumo aktą; |
| --- | --- |

g)

užtikrinti vienodą įvairių transporto rūšių apsaugos lygį ir toliau stiprinti keleivių teises, kad geležinkeliai taptų patrauklesni, ypač jaunimui, ir būtų užtikrintos vienodos galimybės visiems, visapusiškai įgyvendinant Europos prieinamumo aktą;

| h) | užtikrinti ir skatinti mokymą, kvalifikacijos kėlimą, perkvalifikavimą ir sertifikavimą atsižvelgiant į būsimus traukinių mašinistų ir geležinkelių darbuotojų poreikius; |
| --- | --- |

h)

užtikrinti ir skatinti mokymą, kvalifikacijos kėlimą, perkvalifikavimą ir sertifikavimą atsižvelgiant į būsimus traukinių mašinistų ir geležinkelių darbuotojų poreikius;

| i) | sukurti sistemą, kuria būtų sudarytos sąlygos didinti investicijas į konkurencingas tolimojo susisiekimo geležinkelių transporto keleivių vežimo paslaugas; |
| --- | --- |

i)

sukurti sistemą, kuria būtų sudarytos sąlygos didinti investicijas į konkurencingas tolimojo susisiekimo geležinkelių transporto keleivių vežimo paslaugas;

| 3. | palankiai vertina tarpvalstybinių bandomųjų paslaugų sukūrimą ir ragina Komisiją kuo greičiau nustatyti šiam tikslui skirtus išteklius ir aiškų tvarkaraštį su atitinkamais orientyrais ir tikslais; |
| --- | --- |

3.

Geresnis Sąjungos geležinkelių srities acquis įgyvendinimas ir spartesnis sąveikumas

| 4. | palankiai vertina darbo paspartėjimą siekiant užtikrinti visapusišką 4-ojo geležinkelių dokumentų rinkinio ir techninių sąveikos specifikacijų (TSS) įgyvendinimą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad visapusiškas ERTMS diegimas, įgyvendinant persvarstytame pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl TEN-T reglamento nustatytus tikslus, padės sukurti bendrą skaitmeninę Europos geležinkelių erdvę, užtikrinant tolesnį tinklo pajėgumų didinimą, saugias, patikimas, greitas ir veiksmingas geležinkelių transporto paslaugas tolimojo susisiekimo ir tarpvalstybinėms jungtims; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad skatinant tolimojo susisiekimo geležinkelių transportą būtina integruoti jį į įvairius tarpregioninius, regioninius, miestų ir priemiesčių geležinkelių tinklus, taip pat į kitų rūšių transporto ir TEN-T tinklus, taip gerinant judumą „nuo durų iki durų“; pabrėžia, kad tai bus ypač svarbu siekiant padidinti keleivinio geležinkelių ir daugiarūšio transporto paslaugų patrauklumą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad svarbu paspartinti naujų geležinkelio linijų tiesimą ir toliau skatinti užbaigti infrastruktūros projektus, įskaitant tiltus, jungiančius salas su žemynine dalimi, siekiant nutiesti trūkstamas jungtis ir pagerinti salų integraciją į jūrų greitkelius; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą paspartinti ERTMS diegimą visoje Sąjungoje persvarstant TEN-T reglamentą ir kartu nustatyti B klasės senųjų sistemų eksploatavimo nutraukimo terminą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad reguliavimo nuspėjamumas, įskaitant technines sąveikumo specifikacijas, yra labai svarbus siekiant padidinti reikiamas investicijas iš viešojo ir privačiojo sektorių suinteresuotųjų subjektų, kad būtų pasiekti ERTMS diegimo tikslai ir sąveikumas ES ir nacionaliniu lygmenimis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti sinchronizuotą geležinkelio kelio sistemų ir riedmenų įrangos diegimą, ir poreikį gerinti ERTMS valdymą, kad būtų užtikrintas toks sinchronizuotas diegimas tiek nacionaliniu, tiek ES lygmenimis, be kita ko, supaprastinant ir spartinant procedūras; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti greitą, pakankamą ir veiksmingą finansavimą ir finansavimą investicijoms remti, tuo tikslu įtraukiant kompetentingas institucijas, kurios sudarytų sąlygas kuo greičiau įdiegti ERTMS riedmenų įrangą ir kitus TSS standartus (14) viešųjų paslaugų srityje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palankiai vertina Europos Sąjungos geležinkelių agentūros (ESGA), kuri yra vienas iš Europos Sąjungos geležinkelių politikos ramsčių, vaidmenį; atkreipia dėmesį į tai, kad ESGA turi būti tinkamai finansuojama, kad ji galėtų teikti paramą TEN-T užbaigimo tikslams, ypač tarpvalstybinėse atkarpose; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis tinkamų iniciatyvų siekiant toliau didinti investicijų į ERTMS patrauklumą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina dėti pastangas, kad kai kuriose valstybėse narėse jau nustatyti suderinti tvarkaraščiai būtų taikomi ir ES lygmeniu, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas visiems ES piliečiams lengvai ir sklandžiai keliauti per sienas; |
| --- | --- |

14.

Sustiprinta keleivių vežimo geležinkeliais infrastruktūra

| 15. | mano, kad daugiarūšio ir vientiso TEN-T pagrindinio tinklo koridorių užbaigimas laiku iki 2030 m. bus pirmas žingsnis siekiant tolesnės tinklo integracijos, jis yra būtinas ir turi apimti kliūčių šalinimą ir trūkstamų jungčių sukūrimą bei tarpvalstybinių atkarpų užbaigimą; pritaria tam, kad planuojamos greitųjų geležinkelių jungtys išplėstiniame pagrindiniame tinkle būtų užbaigtos iki 2040 m.; mano, kad prioritetinės investicijos taip pat turėtų būti nukreiptos į tolimojo susisiekimo tarpvalstybinių greitųjų geležinkelių jungčių plėtrą, ypač tose srityse, kuriose šiuo metu nėra greitųjų geležinkelių infrastruktūros; pabrėžia, kad persvarstant TEN-T gaires svarbu sujungti ES sostines teikiant įperkamas ir veiksmingas greitųjų traukinių paslaugas ir gerinti infrastruktūros kokybę; pabrėžia, kad naujos greitųjų geležinkelių linijos yra veiksminga priemonė geležinkelių transporto konkurencingumui didinti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad labai svarbu kurti naują infrastruktūrą, kad būtų patenkinta greitųjų geležinkelių paklausa; primena, kad iki 2030 m. dvigubai padidinus greitųjų geležinkelių eismą reikės bent 75 proc. padidinti dabartinį 11 526 km tinklo ilgį (15); |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia TEN-T, kokybiškų geležinkelio jungčių ir daugiarūšio transporto vaidmenį remiant ekonomikos augimą ir įtraukumą, visų pirma izoliuotuose regionuose ir didelių struktūrinių trūkumų turinčiose vietovėse; todėl ragina Komisiją priimti veiksmus ir projektus, kuriais būtų remiamos geresnės vietos tvaraus daugiarūšio geležinkelių transporto jungtys periferinėse ir pakrančių vietovėse, turinčiose mažesnį vystymosi potencialą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | apgailestauja dėl riboto ES finansavimo pagal 2021–2027 m. Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP II), kuris sudaro tik apie 5 proc. visų investicijų, reikalingų TEN-T pagrindiniam tinklui užbaigti (16); |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad reikia gerinti ES lėšų naudojimą ne tik iš Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir sanglaudos fondų, įskaitant EITP, priemonę „NextGenerationEU“, Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, Sanglaudai ir Europos teritorijoms skirtą ekonomikos gaivinimo pagalbos iniciatyvą (REACT-EU) ar Europos investicijų banko (EIB) finansavimą, kad būtų užtikrintos didelės kokybiškos investicijos į tvarią ir veiksmingą transporto infrastruktūrą, įskaitant trūkstamas greitųjų geležinkelių jungtis; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, jog atsižvelgiant į tai, kad šiuo metu tik 44 proc. ES pasienio teritorijų gyventojų turi prieigą prie geležinkelių paslaugų (17) ir dažnai nėra tinkamų daugiarūšio transporto sprendimų, kad TEN-T galėtų atlikti savo vaidmenį skatinant socialinę, ekonominę ir teritorinę sanglaudą ES vidaus rinkoje, būtina plėtoti pažangias transporto jungtis su TEN-T pagrindiniu tinklu ir toliau integruoti įvairius nacionalinius tinklus, be kita ko, įtraukiant kaimo, atokias, salų, periferines ir kitas nepalankioje padėtyje esančias vietoves, siekiant skatinti jų socialinį ir ekonominį vystymąsi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia tarpvalstybinių geležinkelių jungčių su Vakarų Balkanų regionu, Ukraina ir Moldova svarbą; pažymi, kad veiksmingas ir greitas sienos kirtimo mechanizmas prie ES išorės sienų yra itin svarbus siekiant užtikrinti sklandų keleivinio geležinkelio susisiekimą tarp ES ir plėtros bei Rytų partnerystės šalių; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palankiai vertina daug žadančias alternatyvas, kurias siūlo vandeniliu ir baterijomis varomi traukiniai, kai neįmanoma elektrifikuoti geležinkelio ruožo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pritaria Komisijos siekiui baigti kurti pirmo ir (arba) paskutinio kilometro daugiarūšio transporto centrus miestų transporto mazguose, taip stiprinant geležinkelių jungtis su oro, jūrų ir kelių transportu; tačiau primena, kad mažesnių ir rečiau apgyvendintų miestų transporto mazguose turėtų būti įrengtos veiksmingos jungtys su daugiarūšio transporto centrais ir terminalais, nutolusiais tinkamu atstumu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti geležinkelio stočių strateginį vaidmenį integruoto ir darnaus judumo sistemoje, visų pirma remiant mažų stočių modernizavimą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palankiai vertina tai, kad stiprinamas ESGA vaidmuo sertifikuojant riedmenis ir išduodant jiems leidimus, siekiant užtikrinti sklandžius ir savalaikius procesus, visų pirma susijusius su tarpvalstybinėmis jungtimis, taip pat konsoliduojant nacionalines taisykles ir mažinant jų skaičių; be to, ragina tiek ESGA, tiek valstybes nares paspartinti bendradarbiavimą dėl visureigių riedmenų specifikacijų; |
| --- | --- |

25.

Pakankamas geležinkelių riedmenų prieinamumas

| 26. | ragina peržiūrėtose Geležinkelių gairėse išaiškinti ir supaprastinti valstybės pagalbos taisykles, susijusias su sąveikių riedmenų, skirtų tarpvalstybiniam transportui, ir susijusių paslaugų įrenginių, taip pat geležinkelių infrastruktūros paslaugų viešuoju finansavimu, įskaitant turimas tokių transporto priemonių finansavimo priemones ir Liuksemburgo geležinkelių protokolo įgyvendinimą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina geležinkelio įmones planuoti pakankamus greitųjų geležinkelių riedmenų užsakymus, atsižvelgiant į Komisijos tikslus iki 2040 m. padvigubinti greitųjų geležinkelių eismą; taip pat pažymi, kad reikia laiku planuoti naktinių traukinių paslaugoms teikti skirtus riedmenis, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos naktinių traukinių atgimimui; be to, atkreipia dėmesį į tai, kad reikia užtikrinti pakankamą riedmenų prieinamumą būsimam planuojamam regioninių tarpvalstybinių geležinkelių jungčių atkūrimui; |
| --- | --- |

27.

| 28. | teigia, kad pagerėjusią geležinkelio maršrutų saugą turi atitikti toks pat technologinis ir mechaninis kasdien keleiviams ir kroviniams vežti naudojamų sąstatų saugumas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina Komisiją, atsižvelgiant į jos pareikštus ketinimus, toliau nagrinėti ir įvertinti galimybę įsteigti Europos riedmenų fondą ir tęsti diskusijas su EIB, kaip tai įgyvendinti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad reikia nustatyti aiškius sąveikumo ir tolesnių investicijų į riedmenis reikalavimus ir specifikacijas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad šios investicijos yra itin svarbios, kai riedmenys yra modifikuojami daugiasisteminėmis taikomosiomis programomis, būtinomis siekiant sudaryti sąlygas tarpvalstybinei ir tarptautinei veiklai daugiau nei vienoje šalyje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | apgailestauja, kad visureigių riedmenų specifikacijų rengimas perkeltas į kitą TSS peržiūrą ir dėl to vėluojama trejus metus; primygtinai ragina valstybes nares teikti pirmenybę bendradarbiavimui su ESGA, kad būtų skatinamas visureigių riedmenų specifikacijų rengimas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | primena, kad neseniai EIB pradėta įgyvendinti Žaliųjų geležinkelių investicijų platforma yra pagrindinė iniciatyva, kuria siekiama remti ir skatinti viešąsias ir privačiąsias investicijas į geležinkelių projektus; ragina geležinkelių operatorius, infrastruktūros valdytojus, transporto institucijas ir kitus suinteresuotuosius subjektus naudotis platforma, kad būtų patenkinti konkretūs rinkos poreikiai; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina imtis novatoriškų iniciatyvų mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) ir labai mažoms įmonėms remti; pabrėžia, kad svarbu atsižvelgti į vietos, regioninius ir nacionalinius poreikius, siekiant stiprinti ir skatinti verslo aplinką MVĮ bei ją susieti su naująja ES lygmens pramonės politika; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina Komisiją stebėti dviračių vežimo tarpvalstybiniais keleiviniais traukiniais įgyvendinimą, kaip numatyta Geležinkelių keleivių teisių reglamente; |
| --- | --- |

35.

Traukinių mašinistų ir geležinkelio darbuotojų mokymo ir sertifikavimo suderinimas su ateities poreikiais

| 36. | pabrėžia, kad nepakankamas traukinių mašinistų sertifikavimo suderinimas gali trukdyti jų judumui tarp valstybių narių ir tolimojo susisiekimo keleivių vežimo paslaugų plėtrai, ypač tarpvalstybinėse atkarpose; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atkreipia dėmesį į kalbos klausimo svarbą traukinių mašinistams, vykstantiems tarpvalstybiniais maršrutais, ir ragina Komisiją skatinti skaitmeninių kalbos priemonių kūrimą, nes tai yra finansiniu požiūriu prieinamas sprendimas siekiant padėti įveikti kalbos barjerą ir pašalinti esamas spragas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | be to, pabrėžia, kad reikia skatinti bendrą visos ES darbo kalbą, t. y. anglų kalbą, skirtą traukinių mašinistams, teikiantiems tolimojo susisiekimo ir tarpvalstybines keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas ir nemokantiems valstybių narių, per kurias vykstama, kalbų; |
| --- | --- |

38.

| 39. | remia geležinkelio darbuotojų kalbų mokymą siekiant užtikrinti, kad jie galėtų tinkamai aptarnauti visus keliautojus; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia aiškios Europos įgūdžių strategijos svarbą siekiant pašalinti nuolatines technines ir veiklos kliūtis, trukdančias tarpvalstybiniam eismui; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia naujosios Europos pramonės strategijos svarbą remiant traukinių mašinistų perkvalifikavimą ir kvalifikacijos kėlimą, ypač naujų skaitmeninių įgūdžių srityje; be to, pabrėžia, kad svarbu užtikrinti užimtumo lygį ir lygias galimybes visiems; |
| --- | --- |

41.

| 42. | primena, kad Direktyvoje (ES) 2016/798 (18) dėl geležinkelių saugos numatomas specialus lydinčiojo personalo sertifikavimas; mano, kad kvalifikuotas personalas būtinas ne tik siekiant pagerinti geležinkelio paslaugas, bet ir, visų pirma, siekiant užtikrinti visais aspektais saugesnį geležinkelių transportą; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina imtis tolesnių iniciatyvų siekiant skatinti moteris rinktis profesijas geležinkelių sektoriuje; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina imtis tolesnių iniciatyvų siekiant suteikti jaunimui ir MVĮ darbuotojams reikiamų įgūdžių ir žinių; |
| --- | --- |

44.

Veiksmingesnis tinklų panaudojimas

| 45. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti geresnį tinklo naudojimą, visų pirma TEN-T tinkle, ir ragina imtis priemonių sklandžiam keleivių srautui užtikrinti, įskaitant tranzito ir terminalų mazgų steigimą greitųjų geležinkelių maršrutuose, taip pat didinti naktinių traukinių patrauklumą; atkreipia dėmesį į tai, kad mišraus eismo linijose šie veiksmai reikalauja glaudaus bendradarbiavimo rengiant keleivių ir krovinių vežimo taisykles, kad būtų išvengta trikdžių ir grūsčių, nes tai kenkia viso tinklo veikimui; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad pajėgumų prieinamumas ir pralaidumo kliūčių šalinimas yra labai svarbūs siekiant veiksmingai naudoti tinklą ir padidinti geležinkelių transporto dalį transporto sektoriuje; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina valstybes nares finansuojant savo infrastruktūrą numatyti daugiametę perspektyvą, kad būtų galima vykdyti planuojamą ir tarptautiniu mastu koordinuojamą infrastruktūros priežiūrą ir plėtrą, sumažinti laikinus pajėgumų apribojimus ir padidinti tarptautinio geležinkelių transporto patikimumą. |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina Komisiją naudoti jos šiuo metu rengiamą jungčių indeksą, kad būtų galima tiksliai nustatyti investicijas į infrastruktūrą, kurios yra reikalingos tinklo poveikiui užtikrinti; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pabrėžia skaitmeninimo vaidmenį, tinkamo kibernetinio saugumo ir geresnio koordinavimo, visų pirma tarpvalstybinio geležinkelių eismo srityje, poreikį; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad reikia geriau koordinuoti pajėgumų valdymą valstybių narių tinkluose, siekiant pagerinti turimų pajėgumų panaudojimą; todėl ragina labiau suderinti pajėgumų planavimo ir paskirstymo procedūras ir kriterijus, taip pat užtikrinti visišką skaitmeninių priemonių sąveikumą; prašo Komisijos apsvarstyti galimybę sukurti koordinavimo mechanizmus, kad būtų galima geriau integruoti tarpvalstybinį geležinkelių eismą į nacionalinį eismą, taigi ir veiksmingiau valdyti keleiviniams ir krovininiams traukiniams skirtus geležinkelių pajėgumus; |
| --- | --- |

49.

| 50. | primygtinai tvirtina, kad reikia veiksmingesnio tarpvalstybinių maršrutų paskirstymo; |
| --- | --- |

50.

Tinkama naudojimosi keliais kainodara

| 51. | palankiai vertina būsimus Komisijos planus paskelbti gaires dėl mokesčių už naudojimąsi keliais nustatymo ir skatinti mažinti mokesčius už naudojimąsi keliais diegiant tarpvalstybines paslaugas, taip pat užtikrinti jų apskaičiavimo skaidrumą; |
| --- | --- |

51.

| 52. | dar kartą pabrėžia mokesčių už naudojimąsi keliais svarbą, nes tai yra pagrindinis veiksnys, darantis įtaką geležinkelių rinkai; ragina Komisiją būsimose gairėse pasiūlyti rekomendacijas dėl specialių infrastruktūros mokesčių naktiniams traukiniams; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pabrėžia sąžiningos ir tinkamos naudojimosi keliais kainodaros visiems operatoriams svarbą, kartu užtikrinant, kad rinkoje įsitvirtinusiems operatoriams ir naujiems rinkos dalyviams būtų taikomos vienodos sąlygos ir kad infrastruktūros tinklai būtų tinkamai finansuojami; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pabrėžia, kad naudojimosi keliais apmokestinimas yra svarbus infrastruktūros valdytojų pajamų šaltinis, ir primena, kad vienas iš kelių mokesčių apskaičiavimo metodų yra pagrįstas trūkumu, kurį lemia nepakankami infrastruktūros pajėgumai (19); |
| --- | --- |

54.

Patogus bilietų pardavimas ir prieiga prie geležinkelių sistemos

| 55. | pripažįsta, jog tam, kad tolimojo susisiekimo keleivių vežimo geležinkeliais paslaugos taptų patrauklesnės, reikia:






  a) | užtikrinti prieinamesnę pažangią bilietų pardavimo sistemą siekiant palengvinti daugiarūšio transporto kelionių planavimą: keleiviai neturėtų patirti sunkumų ieškodami, pasirinkdami ir pirkdami geležinkelio paslaugas, užtikrinant nešališką bilietų pardavimą, t. y. visų geležinkelių operatorių bilietai parduodami visais bilietų pardavimo kanalais; siekiant užtikrinti sklandų bilietų pardavimą, reikėtų apsvarstyti ir skatinti tęstinės kelionės bilietus, kurių dizaine jau numatyta galimybė ilgainiui įdiegti daugiarūšio transporto bilietų sistemą; |
| --- | --- | --- |

55.

a)

užtikrinti prieinamesnę pažangią bilietų pardavimo sistemą siekiant palengvinti daugiarūšio transporto kelionių planavimą: keleiviai neturėtų patirti sunkumų ieškodami, pasirinkdami ir pirkdami geležinkelio paslaugas, užtikrinant nešališką bilietų pardavimą, t. y. visų geležinkelių operatorių bilietai parduodami visais bilietų pardavimo kanalais; siekiant užtikrinti sklandų bilietų pardavimą, reikėtų apsvarstyti ir skatinti tęstinės kelionės bilietus, kurių dizaine jau numatyta galimybė ilgainiui įdiegti daugiarūšio transporto bilietų sistemą;

| b) | užtikrinti tinkamą keleivių apsaugą vėlavimo arba praleisto persėdimo atveju: nepriklausomai nuo to, ar jie užsisakė tęstinės kelionės bilietą, ar atskirus bilietus, keleiviai turėtų turėti galimybę bent jau tęsti kelionę, o tai yra pagrindinis veiksnys renkantis transporto rūšį; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti tinkamą keleivių apsaugą vėlavimo arba praleisto persėdimo atveju: nepriklausomai nuo to, ar jie užsisakė tęstinės kelionės bilietą, ar atskirus bilietus, keleiviai turėtų turėti galimybę bent jau tęsti kelionę, o tai yra pagrindinis veiksnys renkantis transporto rūšį;

| 56. | ragina geležinkelio bilietuose aiškiai nurodyti informaciją apie užsakytos kelionės anglies dioksido pėdsaką, kuri jau yra viešai prieinama (pvz., tokiose interneto svetainėse, kaip „Ecopassenger“), siekiant toliau skatinti perėjimą prie kitų transporto rūšių pasitelkiant gerai informuotą judumo planavimą; |
| --- | --- |

56.

| 57. | laukia būsimo Komisijos pasiūlymo dėl skaitmeninių daugiarūšio judumo paslaugų, kuriuo siekiama toliau gerinti prieigą prie kelionės duomenų, jų prieinamumą ir keitimąsi jais, taip pat palengvinti sąžiningų komercinių susitarimų sudarymą, nes abu principai yra labai svarbūs visiems rinkos dalyviams; pabrėžia, kad būtinas geležinkelio įmonių ir bilietų pardavėjų bendradarbiavimas siekiant pagerinti bilietų platinimą, nustatant sąžiningas, pagrįstas ir nediskriminacines sąlygas keistis duomenimis kompiuterio skaitomais formatais, grindžiamais atviraisiais standartais, naudojant taikomųjų programų sąsajas (API) su konkrečiomis nuostatomis dėl trikdžių ir (arba) paslaugų atšaukimo; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti sąžiningas, lengvai prieinamas, įperkamas ir palankias bilietų kainas visų kategorijų keleiviams, įskaitant pažeidžiamiausius keleivius, taip pat užtikrinti platformų ir bilietų teikėjų prieinamumą, ypač vyresnio amžiaus keleiviams ir riboto judumo asmenims; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pabrėžia, kad reikia visapusiško požiūrio ir aiškių įgyvendinimo etapų, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos naudotis daugiarūšio transporto jungtimis, remiantis sąveikiais sprendimais, kurie atitinka paskirtį; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina Komisiją toliau stebėti, kaip laikomasi naujojo Geležinkelių keleivių teisių reglamento; |
| --- | --- |

60.

Vienodos sąlygos, palyginti su kitų rūšių transportu

| 61. | mano, kad turėtų būti išnagrinėti visi galimi būdai siekiant užtikrinti vienodas sąlygas su kitų rūšių transportu; palankiai vertina Komisijos pranešimą, kad ji įvertins galimybę ES mastu neapmokestinti PVM tarptautinių traukinių paslaugų ir persvarstyti bei supaprastinti valstybės pagalbos taisykles; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pabrėžia, kad keleiviams turėtų būti teikiama skaidri informacija, kad jie galėtų rinktis tvaresnius sprendimus, ir kad iniciatyva „CountEmission EU“ galėtų padėti sukurti išmetamųjų teršalų palyginimo sistemą; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ragina valstybes nares optimizuoti viešųjų lėšų naudojimą siekiant pagerinti viešąjį transportą, pvz., geležinkelių paslaugas, sudarančias sąlygas vežti daug keleivių, kad būtų galima patenkinti vis didėjančią transporto paklausą; |
| --- | --- |

63.

Viešųjų paslaugų įsipareigojimai skatinti tvarų tarpvalstybinį ir (arba) daugiarūšį visuomeninį transportą

| 64. | pabrėžia, kad geležinkelių transportas atlieka gyvybiškai svarbų vaidmenį užtikrinant transporto veikimą net ir krizių metu, per trumpą laiką sutalpindamas didžiulius keleivių srautus; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pabrėžia, kad viešųjų paslaugų sutartys, papildydamos aiškiai patobulintą nediskriminacinę komercinių paslaugų rinkos sistemą, gali atlikti pagrindinį vaidmenį skatinant tarpvalstybinių paslaugų teikimo Europos piliečiams tęstinumą ir gerinant susisiekimą su įdomiomis kelionių vietomis, pvz., turistinėmis ir istorinėmis vietomis, teikiant geležinkelių paslaugas, kurios padeda išlaikyti tankų, reguliarų, patikimą ir kokybišką geležinkelių tinklą, net ir į mažiau patrauklias vietas; |
| --- | --- |

65.

| 66. | mano, kad viešųjų paslaugų įsipareigojimai, papildydami patobulintą ir sąžiningą rinkos sistemą, gali paskatinti naudoti geležinkelius, įskaitant tolimojo susisiekimo keleivinį transportą, ypač esant rinkos nepakankamumui tarpvalstybinėse atkarpose, visų pirma paskutinio kilometro maršrutuose, galbūt derinant su kitais pelningais tinklo segmentais; |
| --- | --- |

66.

Jaunimo įgalėjimas

| 67. | ragina Komisiją ir valstybes nares išlaikyti 2021-ųjų – Europos geležinkelių metų – pagreitį 2022-aisiais – Europos jaunimo metais, skatinant jaunimą keliauti traukiniais ir motyvuojant juos rinktis profesijas geležinkelių sektoriuje, kuris dėl inovacijų ir skaitmeninimo susiduria su įgūdžių trūkumu, užtikrinant deramą darbo užmokestį ir darbo sąlygas; |
| --- | --- |

67.

| 68. | mano, kad bendras Europos greitųjų geležinkelių tinklas yra svarbus sujungiant žmones, įskaitant jaunimą; pabrėžia, kad galimybės gauti išsilavinimą ir darbą pagerins sanglaudą Europoje; |
| --- | --- |

68.

| 69. | palankiai vertina Komisijos planuojamas iniciatyvas, kuriomis siekiama palengvinti tarpvalstybinių naktinių traukinių paslaugų teikimą, ir taip pat ragina geležinkelio įmones visapusiškai išnaudoti naktinių traukinių potencialą; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  OL L 151, 2019 6 7, p. 70.

(2)  OL L 343, 2012 12 14, p. 32.

(3)  OL L 348, 2013 12 20, p. 1.

(4)  OL L 258, 2021 7 20, p. 1.

(5)  OL C 456, 2021 11 10, p. 47.

(6)  OL C 99, 2022 3 1, p. 2.

(7)  OL L 462, 2021 12 28, p. 1.

(8)  OL L 172, 2021 5 17, p. 1.

(9)  Europos Komisija, Mobilumo ir transporto generalinis direktoratas, EU transport in figures: statistical pocketbook 2021, Leidinių biuras, 2021.

(10)  https://www.eurocontrol.int/press-release/european-aviation-facing-serious-capacity-challenges-now-and-future

(11)  https://www.eurocontrol.int/sites/default/files/2020-01/eurocontrol-nm-user-forum-2020-airport-perspective-schiphol.pdf

(12)  https://www.eca.europa.eu/lists/ecadocuments/ap19_07/ap_urban_mobility_en.pdf

(13)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640).

(14)  Techninėse sąveikos specifikacijose (TSS) apibrėžiami techniniai ir veiklos standartai, kuriais užtikrinama Europos Sąjungos geležinkelių sistemos sąveika. Telematikos priemonių posistemio (TAP) TSS yra susijusios su keleivių vežimo paslaugoms skirtomis taikomosiomis programomis, įskaitant sistemas, kuriomis keleiviams teikiama informacija prieš kelionę ir jos metu, rezervavimo ir mokėjimo sistemas, bagažo tvarkymą ir jungčių tarp traukinių ir kitų transporto rūšių valdymą.

(15)  Europos geležinkelių ir infrastruktūros įmonių bendrijos (CER) faktų suvestinė „A TEN-T to make modal shift and the European Green Deal a reality“, Briuselis, 2021 m. gruodžio mėn.

(16)  Ten pat.

(17)  Medeiros, E. ir kt., „Boosting cross-border regions through better cross-border transport services. The European case“, Case Studies on Transport Policy, 9 (2021), 2021 m. kovo mėn.

(18)  2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/798 dėl geležinkelių saugos (nauja redakcija) (OL L 138, 2016 5 26, p. 102).

(19)  Europos Komisija, Mobilumo ir transporto generalinis direktoratas, „Long-distance cross-border passenger rail services: final report“, Europos Sąjungos leidinių biuras, 2021.

---

| 2023 5 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 177/57 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 177/57

---

P9_TA(2022)0438

Skaitmeninė atskirtis: dėl skaitmenizacijos atsiradę socialiniai skirtumai

2022 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija „Skaitmeninė atskirtis: dėl skaitmenizacijos atsiradę socialiniai skirtumai“ (2022/2810(RSP))

(2023/C 177/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį, 3 straipsnio 3 dalį ir 6 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį, 3 straipsnio 3 dalį ir 6 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 9, 10, 12, 14, 16, 19, 26 ir 36 straipsnius, 67 straipsnio 4 dalį, 114 straipsnio 3 dalį, 153 ir 165 straipsnius, 169 straipsnio 1 dalį ir 174 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 9, 10, 12, 14, 16, 19, 26 ir 36 straipsnius, 67 straipsnio 4 dalį, 114 straipsnio 3 dalį, 153 ir 165 straipsnius, 169 straipsnio 1 dalį ir 174 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 3, 8, 11, 21, 26, 34, 38 ir 52 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 3, 8, 11, 21, 26, 34, 38 ir 52 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją, ypač į jos 14 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją, ypač į jos 14 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, ypač į jo 3, 17 ir 20 principus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, ypač į jo 3, 17 ir 20 principus,

| — | atsižvelgdamas į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) pateiktą skaitmeninės atskirties apibrėžtį, kurioje nurodomas skirtingais socialiniais ir ekonominiais lygmenimis pasireiškiantis atotrūkis tarp asmenų, namų ūkių, įmonių ir geografinių vietovių, atsižvelgiant tiek į jų galimybes naudotis informacinėmis ir ryšių technologijomis (IRT), tiek į interneto naudojimą įvairiai veiklai (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) pateiktą skaitmeninės atskirties apibrėžtį, kurioje nurodomas skirtingais socialiniais ir ekonominiais lygmenimis pasireiškiantis atotrūkis tarp asmenų, namų ūkių, įmonių ir geografinių vietovių, atsižvelgiant tiek į jų galimybes naudotis informacinėmis ir ryšių technologijomis (IRT), tiek į interneto naudojimą įvairiai veiklai (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. lapkričio 27 d. rezoliuciją dėl paramos vartotojų teisėms bendrojoje skaitmeninėje rinkoje (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. lapkričio 27 d. rezoliuciją dėl paramos vartotojų teisėms bendrojoje skaitmeninėje rinkoje (2),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2015/2366 dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje (Antroji mokėjimo paslaugų direktyva) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2015/2366 dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje (Antroji mokėjimo paslaugų direktyva) (3),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/2102 dėl viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių ir mobiliųjų programų prieinamumo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/2102 dėl viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių ir mobiliųjų programų prieinamumo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 27 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2018/389, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/2366 papildoma griežto kliento autentiškumo patvirtinimo ir bendrų ir saugių atvirųjų ryšių standartų techniniais reguliavimo standartais (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 27 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2018/389, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/2366 papildoma griežto kliento autentiškumo patvirtinimo ir bendrų ir saugių atvirųjų ryšių standartų techniniais reguliavimo standartais (5),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/882 dėl gaminių ir paslaugų prieinamumo reikalavimų (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/882 dėl gaminių ir paslaugų prieinamumo reikalavimų (6),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. Europos Centrinio Banko (ECB) tyrimą dėl euro zonos vartotojų požiūrio į mokėjimus (angl. SPACE), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. Europos Centrinio Banko (ECB) tyrimą dėl euro zonos vartotojų požiūrio į mokėjimus (angl. SPACE),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. ECB ekonomikos biuletenio Nr. 5 straipsnį „Mokėjimo priemonės pasirinkimo laisvės užtikrinimas: galimybė gauti grynųjų pinigų euro zonoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. ECB ekonomikos biuletenio Nr. 5 straipsnį „Mokėjimo priemonės pasirinkimo laisvės užtikrinimas: galimybė gauti grynųjų pinigų euro zonoje“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 9 d. Komisijos komunikatą „2030 m. skaitmeninės politikos kelrodis: Europos skaitmeninio dešimtmečio kelias“ (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 9 d. Komisijos komunikatą „2030 m. skaitmeninės politikos kelrodis: Europos skaitmeninio dešimtmečio kelias“ (COM(2021)0118),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 15 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma 2030 m. politikos programa „Skaitmeninio dešimtmečio kelias“ (COM(2021)0574), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 15 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma 2030 m. politikos programa „Skaitmeninio dešimtmečio kelias“ (COM(2021)0574),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės mėn. ataskaitą dėl galutinių Konferencijos dėl Europos ateities rezultatų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės mėn. ataskaitą dėl galutinių Konferencijos dėl Europos ateities rezultatų,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 17 d. Peticijų komiteto posėdyje vykusius svarstymus dėl peticijos Nr. 1123/2021, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 17 d. Peticijų komiteto posėdyje vykusius svarstymus dėl peticijos Nr. 1123/2021,

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 7 d. rezoliuciją „Neįgaliųjų apsauga teikiant peticijas: įgyta patirtis“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 7 d. rezoliuciją „Neįgaliųjų apsauga teikiant peticijas: įgyta patirtis“ (7),

| — | atsižvelgdamas į JT darnaus vystymosi tikslus, kuriems pasiekti reikia sumažinti skaitmeninę atskirtį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT darnaus vystymosi tikslus, kuriems pasiekti reikia sumažinti skaitmeninę atskirtį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 227 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 227 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Peticijų komitetas gavo peticiją, kurioje išreiškiamas pagrįstas susirūpinimas dėl to, kad neįmanoma naudotis pagrindinėmis banko paslaugomis (pvz., patvirtinti mokėjimą arba prisijungti prie asmeninės banko sąskaitos), neturint mobiliojo telefono, nors nėra teisinės prievolės turėti tokį įtaisą; kadangi esama atotrūkio tarp vis dažniau besinaudojančių skaitmeninėmis mokėjimo priemonėmis ir negalinčių arba vengiančių jomis naudotis; kadangi šioje peticijoje iškeliamas platesnis skaitmenizacijos poveikio piliečiams, klientams bei viešųjų ir privačiųjų paslaugų naudotojams klausimas; |
| --- | --- |

A.

kadangi Peticijų komitetas gavo peticiją, kurioje išreiškiamas pagrįstas susirūpinimas dėl to, kad neįmanoma naudotis pagrindinėmis banko paslaugomis (pvz., patvirtinti mokėjimą arba prisijungti prie asmeninės banko sąskaitos), neturint mobiliojo telefono, nors nėra teisinės prievolės turėti tokį įtaisą; kadangi esama atotrūkio tarp vis dažniau besinaudojančių skaitmeninėmis mokėjimo priemonėmis ir negalinčių arba vengiančių jomis naudotis; kadangi šioje peticijoje iškeliamas platesnis skaitmenizacijos poveikio piliečiams, klientams bei viešųjų ir privačiųjų paslaugų naudotojams klausimas;

| B. | kadangi grynieji pinigai yra dažniausiai euro zonoje naudojama mokėjimo priemonė; kadangi, remiantis naujausiais ECB duomenimis, bendras bankomatų skaičius euro zonoje 2021 m. sumažėjo 4,2 proc. iki 0,28 mln. (8); kadangi euro zonoje tuo pačiu metu sumažėjo bankų filialų skaičius vienam gyventojui; kadangi nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose su skaitmeninėmis technologijomis susijusioms reformoms ir investicijoms skirta 127 mlrd. EUR (9); kadangi per COVID-19 pandemiją valstybės narės padarė pažangą dėdamos skaitmenizacijos pastangas, tačiau vis dar sunkiai sekasi sumažinti skaitmeninių įgūdžių spragas bei atlikti skaitmeninę mažųjų ir vidutinių įmonių pertvarką; |
| --- | --- |

B.

kadangi grynieji pinigai yra dažniausiai euro zonoje naudojama mokėjimo priemonė; kadangi, remiantis naujausiais ECB duomenimis, bendras bankomatų skaičius euro zonoje 2021 m. sumažėjo 4,2 proc. iki 0,28 mln. (8); kadangi euro zonoje tuo pačiu metu sumažėjo bankų filialų skaičius vienam gyventojui; kadangi nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose su skaitmeninėmis technologijomis susijusioms reformoms ir investicijoms skirta 127 mlrd. EUR (9); kadangi per COVID-19 pandemiją valstybės narės padarė pažangą dėdamos skaitmenizacijos pastangas, tačiau vis dar sunkiai sekasi sumažinti skaitmeninių įgūdžių spragas bei atlikti skaitmeninę mažųjų ir vidutinių įmonių pertvarką;

| C. | kadangi Peticijų komitetas gavo peticiją, kurioje išreiškiamas susirūpinimas, kad dauguma paslaugų teikėjų informaciją teikia tik internete ir dažnai tik išmaniesiems telefonams pritaikytais būdais, todėl vyresnio amžiaus, neįgalūs, mažas pajamas gaunantys, skaitmeninių įgūdžių neturintys ir ribotą prieigą prie interneto turintys asmenys atsiduria nepalankioje padėtyje; |
| --- | --- |

C.

kadangi Peticijų komitetas gavo peticiją, kurioje išreiškiamas susirūpinimas, kad dauguma paslaugų teikėjų informaciją teikia tik internete ir dažnai tik išmaniesiems telefonams pritaikytais būdais, todėl vyresnio amžiaus, neįgalūs, mažas pajamas gaunantys, skaitmeninių įgūdžių neturintys ir ribotą prieigą prie interneto turintys asmenys atsiduria nepalankioje padėtyje;

| D. | kadangi, nors skaitmenizacija ir tinkamas skaitmeninių priemonių naudojimas sukūrė daug ekonominės ir socialinės naudos ir galimybių, iškilo nemažai etinių, teisinių ir užimtumo problemų, dėl kurių asmenims ir visai visuomenei gali kilti didelių nepatogumų arba žalos; kadangi naujų technologijų potencialas yra prieštaringas, nes, priklausomai nuo to, kaip jos naudojamos ir reglamentuojamos, jos gali arba padėti sukurti įtraukesnę visuomenę ir sumažinti nelygybę, arba gali padidinti esamą nelygybę ir sukurti naujų formų diskriminaciją; |
| --- | --- |

D.

kadangi, nors skaitmenizacija ir tinkamas skaitmeninių priemonių naudojimas sukūrė daug ekonominės ir socialinės naudos ir galimybių, iškilo nemažai etinių, teisinių ir užimtumo problemų, dėl kurių asmenims ir visai visuomenei gali kilti didelių nepatogumų arba žalos; kadangi naujų technologijų potencialas yra prieštaringas, nes, priklausomai nuo to, kaip jos naudojamos ir reglamentuojamos, jos gali arba padėti sukurti įtraukesnę visuomenę ir sumažinti nelygybę, arba gali padidinti esamą nelygybę ir sukurti naujų formų diskriminaciją;

| E. | kadangi skaitmenizacija daro didelį poveikį kasdieniam piliečių, darbuotojų ir vartotojų socialiniam, ekonominiam, politiniam ir kultūriniam gyvenimui, taip pat turi įtakos visoms visuomenės dalims; kadangi skaitmenizacija yra daugelio socialinių skirtumų priežastis, dėl kurios atsiranda nauja skaitmeninė atskirtis ne tik tarp gerai sujungtų miesto vietovių ir kaimo bei atokių vietovių, bet ir tarp žmonių, kurie gali visapusiškai naudotis praturtinta, prieinama ir saugia skaitmenine erdve, kurioje teikiamos įvairios paslaugos, ir asmenų, kurie negali to daryti; kadangi vis plačiau naudojant skaitmeninius mokėjimus, įskaitant korteles, skaitmenines pinigines ar mobiliąsias programėles, kai kurie mažmenininkai nebepriima grynųjų pinigų; |
| --- | --- |

E.

kadangi skaitmenizacija daro didelį poveikį kasdieniam piliečių, darbuotojų ir vartotojų socialiniam, ekonominiam, politiniam ir kultūriniam gyvenimui, taip pat turi įtakos visoms visuomenės dalims; kadangi skaitmenizacija yra daugelio socialinių skirtumų priežastis, dėl kurios atsiranda nauja skaitmeninė atskirtis ne tik tarp gerai sujungtų miesto vietovių ir kaimo bei atokių vietovių, bet ir tarp žmonių, kurie gali visapusiškai naudotis praturtinta, prieinama ir saugia skaitmenine erdve, kurioje teikiamos įvairios paslaugos, ir asmenų, kurie negali to daryti; kadangi vis plačiau naudojant skaitmeninius mokėjimus, įskaitant korteles, skaitmenines pinigines ar mobiliąsias programėles, kai kurie mažmenininkai nebepriima grynųjų pinigų;

| F. | kadangi dėl mažėjančio grynųjų pinigų sandorių naudojimo gali pablogėti grynųjų pinigų infrastruktūra ir dėl to sumažėti žmonių galimybės gauti grynųjų pinigų; kadangi būtina nedelsiant pašalinti trūkumus, susijusius su prieiga prie grynųjų pinigų, ir suteikti laisvę rinktis mokėjimo priemonę; |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl mažėjančio grynųjų pinigų sandorių naudojimo gali pablogėti grynųjų pinigų infrastruktūra ir dėl to sumažėti žmonių galimybės gauti grynųjų pinigų; kadangi būtina nedelsiant pašalinti trūkumus, susijusius su prieiga prie grynųjų pinigų, ir suteikti laisvę rinktis mokėjimo priemonę;

| G. | kadangi dėl pernelyg dažno technologinių įtaisų naudojimo gali paaštrėti psichikos ir fizinės sveikatos reiškiniai, pvz., izoliacija, su technologijomis susijusios priklausomybės problemos, miego nepriteklius, emocinis išsekimas, nerimas ir išsekimas darbe; |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl pernelyg dažno technologinių įtaisų naudojimo gali paaštrėti psichikos ir fizinės sveikatos reiškiniai, pvz., izoliacija, su technologijomis susijusios priklausomybės problemos, miego nepriteklius, emocinis išsekimas, nerimas ir išsekimas darbe;

| H. | kadangi skaitmenizacija gali neigiamai paveikti žmones, kurie neturi pakankamų skaitmeninių įgūdžių arba neturi prieigos prie interneto ryšio ar skaitmeninių įtaisų; kadangi tai gali sumažinti kai kurių darbuotojų galimybes gauti gerą darbą, tokiu būdu padidinant socialinius skirtumus; kadangi būtina kelti klausimą dėl neigiamo viešųjų ir privačiųjų paslaugų skaitmenizacijos poveikio darbuotojams ir kai kurių grupių žmonėms, pvz., vyresnio amžiaus ir neįgaliems, mažas pajamas gaunantiems, nepalankioje socialinėje padėtyje esantiems ar darbo neturintiems piliečiams, migrantams ir pabėgėliams arba žmonėms kaimo ir atokiose vietovėse; |
| --- | --- |

H.

kadangi skaitmenizacija gali neigiamai paveikti žmones, kurie neturi pakankamų skaitmeninių įgūdžių arba neturi prieigos prie interneto ryšio ar skaitmeninių įtaisų; kadangi tai gali sumažinti kai kurių darbuotojų galimybes gauti gerą darbą, tokiu būdu padidinant socialinius skirtumus; kadangi būtina kelti klausimą dėl neigiamo viešųjų ir privačiųjų paslaugų skaitmenizacijos poveikio darbuotojams ir kai kurių grupių žmonėms, pvz., vyresnio amžiaus ir neįgaliems, mažas pajamas gaunantiems, nepalankioje socialinėje padėtyje esantiems ar darbo neturintiems piliečiams, migrantams ir pabėgėliams arba žmonėms kaimo ir atokiose vietovėse;

| I. | kadangi šiuo metu ES skaitmeninių įgūdžių rodiklis siekia tik 56 proc.; kadangi ES skaitmeniniais tikslais siekiama, kad iki 2030 m. šis įgūdžių rodiklis padidėtų iki 80 proc. (10); kadangi pandemija padidino esamą nelygybę, įskaitant skaitmeninę atskirtį, todėl būtina užtikrinti, kad visi Europos piliečiai ir įmonės galėtų pasinaudoti skaitmenine transformacija siekdami geresnio, saugesnio ir turtingesnio gyvenimo; kadangi pandemija parodė skaitmeninės atskirties poveikį švietimo srityje ir kai kurie mokytojai ir mokiniai atsidūrė nuošalyje, nes jiems nepakanka technologinių ir skaitmeninių įgūdžių bei prieigos prie įrangos; |
| --- | --- |

I.

kadangi šiuo metu ES skaitmeninių įgūdžių rodiklis siekia tik 56 proc.; kadangi ES skaitmeniniais tikslais siekiama, kad iki 2030 m. šis įgūdžių rodiklis padidėtų iki 80 proc. (10); kadangi pandemija padidino esamą nelygybę, įskaitant skaitmeninę atskirtį, todėl būtina užtikrinti, kad visi Europos piliečiai ir įmonės galėtų pasinaudoti skaitmenine transformacija siekdami geresnio, saugesnio ir turtingesnio gyvenimo; kadangi pandemija parodė skaitmeninės atskirties poveikį švietimo srityje ir kai kurie mokytojai ir mokiniai atsidūrė nuošalyje, nes jiems nepakanka technologinių ir skaitmeninių įgūdžių bei prieigos prie įrangos;

| J. | kadangi maždaug 87 milijonų ES gyventojų turi kokios nors formos negalią (11); kadangi dažnai nekreipiama dėmesio į internetinių formų prieinamumą, todėl naudotojai, kurie naudojasi ekrano skaitytuvu, gali net nepajėgti aptikti mygtuko „Siųsti“; kadangi turėtų būti užtikrintas interneto svetainių prieinamumas, kad visi, įskaitant neįgaliuosius, galėtų suvokti ir suprasti internetą, naršyti jame ir sąveikauti su juo; |
| --- | --- |

J.

kadangi maždaug 87 milijonų ES gyventojų turi kokios nors formos negalią (11); kadangi dažnai nekreipiama dėmesio į internetinių formų prieinamumą, todėl naudotojai, kurie naudojasi ekrano skaitytuvu, gali net nepajėgti aptikti mygtuko „Siųsti“; kadangi turėtų būti užtikrintas interneto svetainių prieinamumas, kad visi, įskaitant neįgaliuosius, galėtų suvokti ir suprasti internetą, naršyti jame ir sąveikauti su juo;

| K. | kadangi veiksminga asmens duomenų, privatumo ir turto apsauga, tinklų ir elektronikos saugumas, taip pat piliečių suvokimas, kad jų duomenys, privatumas ir turtas yra saugomi ir saugūs, yra labai svarbūs siekiant užtikrinti piliečių pasitikėjimą ir sudaryti jiems sąlygas įveikti savo nenorą naudotis skaitmeninėmis paslaugomis; |
| --- | --- |

K.

kadangi veiksminga asmens duomenų, privatumo ir turto apsauga, tinklų ir elektronikos saugumas, taip pat piliečių suvokimas, kad jų duomenys, privatumas ir turtas yra saugomi ir saugūs, yra labai svarbūs siekiant užtikrinti piliečių pasitikėjimą ir sudaryti jiems sąlygas įveikti savo nenorą naudotis skaitmeninėmis paslaugomis;

| L. | kadangi 2022 m. sausio 26 d. pasiūlyme „Europos deklaracijos dėl skaitmeninio dešimtmečio skaitmeninių teisių ir principų parengimas“ (COM(2022)0027) pabrėžiama, kad visi turėtų turėti realią galimybę remdamiesi objektyvia, skaidria ir patikima informacija pasirinkti, kokias skaitmenines paslaugas naudoti; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2022 m. sausio 26 d. pasiūlyme „Europos deklaracijos dėl skaitmeninio dešimtmečio skaitmeninių teisių ir principų parengimas“ (COM(2022)0027) pabrėžiama, kad visi turėtų turėti realią galimybę remdamiesi objektyvia, skaidria ir patikima informacija pasirinkti, kokias skaitmenines paslaugas naudoti;

| M. | kadangi Konferencijoje dėl Europos ateities buvo nagrinėjamas skaitmeninio švietimo klausimas ir rekomenduota, kad ES dėtų pastangas padidinti technologijų prieinamumą vyresniajai kartai, skatindama programas ir iniciatyvas šioje srityje, pvz., vyresnio amžiaus žmonių poreikiams pritaikytas pamokas; kadangi ES turėtų užtikrinti teisę naudotis skaitmenizacija jos pageidaujantiems ir pasiūlyti alternatyvų jos nenorintiems; |
| --- | --- |

M.

kadangi Konferencijoje dėl Europos ateities buvo nagrinėjamas skaitmeninio švietimo klausimas ir rekomenduota, kad ES dėtų pastangas padidinti technologijų prieinamumą vyresniajai kartai, skatindama programas ir iniciatyvas šioje srityje, pvz., vyresnio amžiaus žmonių poreikiams pritaikytas pamokas; kadangi ES turėtų užtikrinti teisę naudotis skaitmenizacija jos pageidaujantiems ir pasiūlyti alternatyvų jos nenorintiems;

| N. | kadangi 5,3 proc. mokyklinio amžiaus vaikų Europoje patiria skaitmeninį nepriteklių ir pastebimi dideli skirtumai tarp ES šalių (12), o labiausiai nukenčia vaikai, kurių šeimos gyvena skurde arba patiria didelį materialinį nepriteklių ir kurie negali sau leisti turėti kompiuterio ir (arba) turėti interneto ryšio; |
| --- | --- |

N.

kadangi 5,3 proc. mokyklinio amžiaus vaikų Europoje patiria skaitmeninį nepriteklių ir pastebimi dideli skirtumai tarp ES šalių (12), o labiausiai nukenčia vaikai, kurių šeimos gyvena skurde arba patiria didelį materialinį nepriteklių ir kurie negali sau leisti turėti kompiuterio ir (arba) turėti interneto ryšio;

| 1. | yra susirūpinęs dėl tebesitęsiančios skaitmeninės atskirties, nes ji toli gražu nemažėja ir kelia didelių iššūkių, susijusių su interneto ir mobiliųjų telefonų naudojimu, taip pat su viešųjų ir privačiųjų paslaugų teikimu tik skaitmeninėmis priemonėmis; primena, kad skaitmenizacija gali sukelti socialinius ir ekonominius skirtumus tarp žmonių ir šalių, nes jai reikia investicijų ir infrastruktūros, kurios yra labai brangios mažiau išsivysčiusiems regionams ir kaimo vietovėms; ragina atidžiai išnagrinėti žmonių poreikius, susijusius su skaitmenine raida ir inovacijomis, ypač pažeidžiamų grupių poreikius, siekiant įvertinti, kaip jie gali pasinaudoti šiomis naujomis technologijomis; pabrėžia, kad skaitmeninė pertvarka turi būti vykdoma taip, kad ji būtų naudinga visiems; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apgailestauja dėl to, kad daugelis žmonių arba reguliariai nesinaudoja skaitmeninėmis paslaugomis, arba jaučiasi nesaugūs vykdydami internetines operacijas, nes tai gali turėti didelį neigiamą poveikį jų asmeniniam gyvenimui, ekonominei ir socialinei padėčiai bei jų pagrindinėms teisėms, įskaitant jų asmens duomenų apsaugą ir kitus kibernetinio saugumo klausimus; apgailestauja, kad esama ypatingų kliūčių, dėl kurių pažeidžiami piliečiai, žemesnio išsilavinimo, vyresnio amžiaus, neįgalūs, mokymosi sunkumų turintys ir mažas pajamas gaunantys asmenys negali visapusiškai veikti pasaulyje, kuriame pagrindinės paslaugos, pvz., bankininkystės ar administracinės paslaugos, yra skaitmeninės, nes kyla jų atskirties nuo visuomenės ir ekonominių galimybių praradimo pavojus; pabrėžia, kad svarbu suteikti visiems galimybę prisitaikyti prie skaitmenizacijos sukeltų pokyčių, ypač pasitelkiant ankstyvąjį skaitmeninį švietimą, atnaujintas skaitmeninio švietimo programas, mokymąsi visą gyvenimą arba perkvalifikavimą ir kvalifikacijos kėlimą, siekiant kovoti su skaitmenine atskirtimi, įveikti skaitmeninę atskirtį visuomenėje ir sudaryti sąlygas visų piliečių įtraukčiai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad įvairių mokėjimo paslaugų naudojimas labai nevienodas tarp ES valstybių narių ir jų viduje; pažymi, kad daugelis piliečių vis dar naudojasi grynaisiais pinigais kaip vienintele mokėjimo galimybe; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pripažįsta, kad mokėjimai be grynųjų pinigų ir Antroji mokėjimo paslaugų direktyva suteikė daug privalumų bendrajai rinkai, įskaitant sukčiavimo mažinimą, ekonominę naudą mažosioms įmonėms ir platesnį produktų asortimentą; ragina Komisiją atliekant išsamią Antrosios mokėjimo paslaugų direktyvos taikymo ir poveikio peržiūrą išnagrinėti, kaip toliau didinti skaitmeninių mokėjimų saugumą ir kovoti su sukčiavimu atliekant mokėjimus, įskaitant aferas internete, taip pat užtikrinti vartotojų apsaugą, kartu atsižvelgiant į konkrečius piliečių poreikius ir užtikrinant, kad kiekvienas galėtų rinktis mokėjimo priemones; pabrėžia asmens duomenų ir privatumo apsaugos svarbą, ypač asmenims, kurie nėra susipažinę su duomenų saugumu internete; pabrėžia, kad reikia įtraukti nuostatas, kuriomis būtų užtikrintos skaitmeninių mokėjimo galimybių programinės įrangos sąsajų patogumas naudotojams, aukšti duomenų apsaugos ir duomenų sąveikumo standartai, patogumas vartotojams ir veiksminga prieiga prie grynųjų pinigų; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad ES reglamentavimo sistema turi užtikrinti, kad skaitmenizacija būtų orientuota į žmogų ir kad skaitmeninėje ekonomikoje būtų visapusiškai laikomasi pagrindinių teisių, ypač darbuotojų teisių; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primena, kad demokratinis gyvenimas ir internetinės viešosios paslaugos turi būti įtraukios ir visapusiškai prieinamos visiems ir kad technologinė diskriminacija yra skurdo ir socialinės atskirties forma, dėl kurios kai kurie piliečiai netenka esminių išteklių vystymuisi ir gerovei kurti; pabrėžia, kad visiems turėtų būti naudinga aukščiausios kokybės skaitmeninė aplinka su patogiomis naudoti, efektyviomis ir individualiems poreikiams pritaikytomis paslaugomis ir priemonėmis, kuriomis įgyvendinami aukšti saugumo ir privatumo standartai, kartu užtikrinant apsaugą nuo bet kokios galimos diskriminacijos, susijusios su prieiga prie pagrindinių paslaugų, kurioms reikia naudotis skaitmeniniais įgūdžiais; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad daugelis kasdieninių paslaugų turėtų būti teikiamos ir neskaitmeninėmis priemonėmis siekiant patenkinti poreikius tų piliečių, kurie neturi įgūdžių ar žinių, kad galėtų naudotis internetinėmis paslaugomis, bet nori naudotis paslaugomis ne internetu arba kurie neturi prieigos prie skaitmeninių įtaisų ir taikomųjų programų; atsižvelgdamas į tai, primygtinai ragina išlaikyti vienodas sąlygas internetinei ir neinternetinei veiklai; ragina viešojo administravimo institucijas ir įmones būti įtraukiomis ir kurti savo internetines paslaugas suprantamu būdu, kad jos būtų prieinamos ir jomis galėtų naudotis įvairaus amžiaus ir išsilavinimo lygio žmonės, siekiant padėti panaikinti mūsų visuomenės trūkumus, kurie vis dar išlieka dėl nevienodų galimybių naudotis technologijomis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad reikia kovoti su pažeidžiamų socialinių grupių skaitmenine ir finansine atskirtimi, kad niekas nebūtų paliktas nuošalyje, visų pirma tie, kuriems kyla didžiausia rizika, kad jiems trūks skaitmeninių įgūdžių, kurie būtini, kad jie galėtų kuo geriau pasinaudoti viešųjų ir privačiųjų paslaugų skaitmenizacijos galimybėmis, kad būtų sudarytos sąlygos į skaitmeninę visuomenę įtraukti visus piliečius, neatsižvelgiant į jų pajamas, socialinę padėtį, geografinę padėtį, sveikatą ar amžių; pabrėžia, kad labiausiai tikėtina, jog nepalankiausioje padėtyje esantys asmenys, norėdami pasinaudoti savo finansinėmis teisėmis, pasikliaus administracinėmis procedūromis, todėl reikėtų imtis daugiau iniciatyvų, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos naudotis technologijomis, įskaitant skaitmeninio raštingumo programas, taip pat dar kartą teigia, kad švietimas ir nuolatinis mokymasis svarbūs ugdant skaitmeniniame amžiuje reikalingus įgūdžius ir kovojant su skaitmenine atskirtimi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | yra susirūpinęs dėl retesnio fizinio viešųjų paslaugų teikimo, ypač kaimo vietovėse ir miestų pakraščiuose; pabrėžia, kad itin svarbu ne tik plėtoti internetines paslaugas, bet ir išlaikyti fizines patalpas visoms viešosioms paslaugoms; ragina imtis veiksmų, kad būtų skatinama konkreti galimybių visiems naudotis pagrindinėmis paslaugomis apsauga, nediskriminuojant dėl nepakankamo mokėjimo naudotis technologijomis; pasisako už į žmogų orientuotą klientų aptarnavimo modelį, pagal kurį niekas nebūtų paliktas nuošalyje; pabrėžia, kad, kalbant apie skaitmeninę prieigą prie viešųjų paslaugų, svarbu atsisakyti požiūrio, pagal kurį dalis administracinio darbo perduodama naudotojui, ir šis naštos perkėlimas vykdomas kartu perduodant naudotojui atsakomybę ir pareigą išmokti naudotis skaitmeninėmis technologijomis, būti savarankiškam ir atitikti valdžios institucijų lūkesčius, kad naudotojas bus pavyzdinis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina sukurti viešųjų paslaugų teikimo modelį, grindžiamą kiekvieno naudotojo laisve pasirinkti, kaip susisiekti su valdžios institucijomis, ir pabrėžia, kad reikia imtis veiksmų siekiant pagerinti viešųjų svetainių projektavimą ir diegimą, kad būtų išspręstos prieinamumo problemos ir suteikta reikiama teisinė, techninė ir administracinė parama naudotojams, kad jie galėtų savarankiškai naudotis šiomis svetainėmis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pripažįsta, kad šiam viešųjų paslaugų modeliui įgyvendinti reikia žmogiškųjų, techninių ir ekonominių išteklių, ir primena, kad ES lėšos, visų pirma priemonės „NextGenerationEU“ lėšos, galėtų būti didelė galimybė įgyvendinti šią pertvarką; |
| --- | --- |

11.

| 12. | supranta griežto kliento autentiškumo patvirtinimo poveikį mobiliojo telefono neturintiems naudotojams; ragina šį autentiškumo patvirtinimą taikyti ir kitoms priemonėms, pvz., e. paštui, telefono skambučiams ar asmeniniu aptarnavimu įmonėje arba įstaigoje; apgailestauja, kad Antrojoje mokėjimo paslaugų direktyvoje vartotojams nesuteikiama tiesioginė teisė prašyti alternatyvaus autentiškumo patvirtinimo metodo; ragina Komisiją vertinant Antrosios mokėjimo paslaugų direktyvos nuostatas atsižvelgti į vyresnio amžiaus žmonių ir kitų pažeidžiamų grupių diskriminacijos riziką; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, jog svarbus bendras Europos požiūris į etinius skaitmenizacijos aspektus; palankiai vertina 2022 m. sausio mėn. pateiktą projektą „Europos deklaracijos dėl skaitmeninio dešimtmečio skaitmeninių teisių ir principų parengimas“ ir pabrėžia, kad Komisija ir valstybės narės turėtų užtikrinti, kad technologiniais sprendimais nebūtų pažeidžiamos žmonių teisės ir kad vykstant skaitmeninei pertvarkai niekas nebūtų paliktas nuošalyje, o svarbiausias tikslas būtų panaikinti skaitmeninę atskirtį; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primena, kad skaitmeninių įgūdžių lygiui didelę įtaką daro socialiniai ir demografiniai veiksniai, pvz., daugiau kaip du trečdaliai jaunų suaugusiųjų, aukštą formaliojo išsilavinimo lygį turinčių asmenų ir aukštųjų mokyklų studentų turi bent pagrindinius skaitmeninius įgūdžius; tačiau pažymi, kad tik maždaug trečdalis 55–74 m. amžiaus žmonių, pensininkų ir ekonomiškai neaktyvių žmonių turi bent pagrindinius skaitmeninius įgūdžius; taip pat pažymi, kad išlieka didelis atotrūkis tarp kaimo ir miesto vietovių gyventojų skaitmeninių įgūdžių (13); pažymi, kad skaitmeninis junglumas yra pagrindinis veiksnys šalinant ir mažinant skaitmeninę atskirtį tarp tankiai ir retai apgyvendintų vietovių, taip pat ragina Komisiją vykdant atnaujintą sanglaudos politiką skubiai spręsti esamos skaitmeninės atskirties problemą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad svarbu įveikti skaitmeninę atskirtį, visų pirma skatinant pagrindinius ir specializuotus įgūdžius (ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiausioms žmonių grupėms) ir plėtojant švietimo ir mokymo sistemas, įskaitant mokymąsi visą gyvenimą, perkvalifikavimą ir kvalifikacijos kėlimą; primena, kad ne visi gali įgyti skaitmeninių įgūdžių, ir pabrėžia, kad neturi būti diskriminacijos dėl jų stokos; pakartoja, kad skaitmeninio efektyvumo principu negalima pateisinti žmonių atskirties nuo pagrindinių paslaugų; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina dėti pastangas siekiant užtikrinti, kad skaitmenine pertvarka visiems būtų užtikrintos naujos skaitmeninės teisės, atsirandančios dėl poreikio visose srityse naudotis skaitmeninėmis ryšio priemonėmis, kad būtų išvengta skaitmeninės atskirties tarp teritorijų, skirtingos gyvenamosios vietos, kilmės ir amžiaus žmonių, ypač atsižvelgiant į lyčių atskirtį ir vyresnio amžiaus žmonių, kurie, skirtingai nei jaunimas, dažnai yra mažiau susipažinę su naujų technologijų naudojimu, poreikius; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mano, kad naujos technologijos gali padėti panaikinti skaitmeninę atskirtį, kuri daro poveikį maždaug 87 mln. kokią nors negalią turinčių europiečių, siekiant remti jų įtrauktį į ekonomiką ir jų galimybes naudotis pagrindinėmis paslaugomis; yra įsitikinęs, kad skaitmeninių technologijų naudojimas gali sumažinti kliūtis, su kuriomis susiduria neįgalieji, norėdami patekti į darbo rinką, pvz., atlikti darbo užduotis, bendrauti, palaikyti ryšius ar užtikrinti lankstumą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pažymi, kad skaitmeninė atskirtis turi ženklių pasekmių imigrantams, nes diskriminacija gali padidėti, jei prieiga prie viešųjų ir privačiųjų internetinių paslaugų ir skaitmeninės žiniasklaidos yra ribota arba nepakankama (14); |
| --- | --- |

18.

| 19. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  EBPO, „Kas yra skaitmeninė atskirtis?“, 2001 m.

(2)  OL C 289, 2016 8 9, p. 65.

(3)  OL L 337, 2015 12 23, p. 35.

(4)  OL L 327, 2016 12 2, p. 1.

(5)  OL L 69, 2018 3 13, p. 23.

(6)  OL L 151, 2019 6 7, p. 70.

(7)  OL C 132, 2022 3 24, p. 129.

(8)  ECB 2021 m. statistika dėl mokėjimų negrynaisiais pinigais.

(9)  2022 m. ataskaita dėl skaitmeninės ekonomikos ir visuomenės indekso (DESI).

(10)  Skaitmeninės ekonomikos ir visuomenės indeksas, 2021 m.

(11)  Eurostatas, „Funkcinių ir veiklos apribojimų statistika“. Taip pat žr. https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Functional_and_activity_limitations_statistics

(12)  DigiGen, „Technologinių pokyčių poveikis skaitmeninei kartai“, 2021 m.

(13)  „2022 m. skaitmeninės ekonomikos ir visuomenės indeksas (DESI): žmogiškasis kapitalas“.

(14)  „Atskirtys. Skaitmeninės atskirties poveikis gyventojams užsieniečiams“, 2018 m.

---

2022 m. gruodžio 14 d., trečiadienis

| 2023 5 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 177/63 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 177/63

---

P9_TA(2022)0442

Metinis ES ir Gruzijos asociacijos susitarimo įgyvendinimo pranešimas

2022 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES asociacijos susitarimo su Gruzija (Sakartvelu) įgyvendinimo (2021/2236(INI))

(2023/C 177/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 8 straipsnį ir V antraštinę dalį, ypač į 21, 22, 36 ir 37 straipsnius, ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) penktąją dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 8 straipsnį ir V antraštinę dalį, ypač į 21, 22, 36 ir 37 straipsnius, ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) penktąją dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Gruzijos asociacijos susitarimą (1), kuris visiškai įsigaliojo 2016 m. liepos 1 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Gruzijos asociacijos susitarimą (1), kuris visiškai įsigaliojo 2016 m. liepos 1 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 17 d. Komisijos nuomonę dėl Sakartvelo paraiškos dėl narystės Europos Sąjungoje (COM(2022)0405), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 17 d. Komisijos nuomonę dėl Sakartvelo paraiškos dėl narystės Europos Sąjungoje (COM(2022)0405),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 23–24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl Ukrainos, Moldovos Respublikos ir Sakartvelo paraiškų dėl narystės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 23–24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl Ukrainos, Moldovos Respublikos ir Sakartvelo paraiškų dėl narystės,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Sakartvelo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Sakartvelo,

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. birželio 8 d. rekomendaciją Tarybai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl ES užsienio, saugumo ir gynybos politikos po Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. birželio 8 d. rekomendaciją Tarybai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl ES užsienio, saugumo ir gynybos politikos po Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą (2),

| — | atsižvelgdamas į susitarimą, kurį, tarpininkaujant Europos Vadovų Tarybos pirmininkui, 2021 m. balandžio 19 d. pasiekė Sakartvelo politinės jėgos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į susitarimą, kurį, tarpininkaujant Europos Vadovų Tarybos pirmininkui, 2021 m. balandžio 19 d. pasiekė Sakartvelo politinės jėgos,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. rugpjūčio 10 d. asociacijos įgyvendinimo ataskaitą dėl Sakartvelo (SWD(2022)0215), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. rugpjūčio 10 d. asociacijos įgyvendinimo ataskaitą dėl Sakartvelo (SWD(2022)0215),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. rugpjūčio 16 d. priimtą 2021–2027 m. Europos Sąjungos ir Sakartvelo asociacijos darbotvarkę (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. rugpjūčio 16 d. priimtą 2021–2027 m. Europos Sąjungos ir Sakartvelo asociacijos darbotvarkę (3),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 6 d. įvykusio ES ir Sakartvelo asociacijos tarybos septintojo posėdžio rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 6 d. įvykusio ES ir Sakartvelo asociacijos tarybos septintojo posėdžio rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į Rytų partnerystės ekonomikos ir investicijų planą, išdėstytą 2021 m. liepos 2 d. dokumento „Ekonomikos atsigavimas, atsparumas ir reformos: Rytų partnerystės prioritetai po 2020 m.“ (SWD(2021)0186) I priede, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Rytų partnerystės ekonomikos ir investicijų planą, išdėstytą 2021 m. liepos 2 d. dokumento „Ekonomikos atsigavimas, atsparumas ir reformos: Rytų partnerystės prioritetai po 2020 m.“ (SWD(2021)0186) I priede,

| — | atsižvelgdamas į organizacijos „Žurnalistai be sienų“ paskelbtą 2020 m. pasaulio spaudos laisvės indeksą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į organizacijos „Žurnalistai be sienų“ paskelbtą 2020 m. pasaulio spaudos laisvės indeksą,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. rugpjūčio 26 d. skubos tvarka priimtą Europos Tarybos Venecijos komisijos nuomonę dėl 2022 m. birželio 7 d. Sakartvelo parlamento priimto įstatymo dėl baudžiamojo proceso kodekso pakeitimų projekto, jos 2022 m. birželio 20 d. nuomonę dėl 2021 m. gruodžio mėn. Bendrųjų teismų organinio įstatymo pakeitimų, į jos 2021 m. liepos 2 d. skubos tvarka priimtą nuomonę dėl Bendrųjų teismų organinio įstatymo pakeitimų, į jos 2022 m. liepos 5 d. skubos tvarka priimtą bendrą nuomonę dėl rinkimų kodekso peržiūrėtų pakeitimų projekto, į jos 2020 m. spalio 8 d. nuomonę dėl organinio įstatymo, kuriuo iš dalies keičiamas Bendrųjų teismų organinis įstatymas, projekto ir į jos 2019 m. balandžio 16 d. skubos tvarka priimtą nuomonę dėl Aukščiausiojo Teismo teisėjų atrankos ir skyrimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. rugpjūčio 26 d. skubos tvarka priimtą Europos Tarybos Venecijos komisijos nuomonę dėl 2022 m. birželio 7 d. Sakartvelo parlamento priimto įstatymo dėl baudžiamojo proceso kodekso pakeitimų projekto, jos 2022 m. birželio 20 d. nuomonę dėl 2021 m. gruodžio mėn. Bendrųjų teismų organinio įstatymo pakeitimų, į jos 2021 m. liepos 2 d. skubos tvarka priimtą nuomonę dėl Bendrųjų teismų organinio įstatymo pakeitimų, į jos 2022 m. liepos 5 d. skubos tvarka priimtą bendrą nuomonę dėl rinkimų kodekso peržiūrėtų pakeitimų projekto, į jos 2020 m. spalio 8 d. nuomonę dėl organinio įstatymo, kuriuo iš dalies keičiamas Bendrųjų teismų organinis įstatymas, projekto ir į jos 2019 m. balandžio 16 d. skubos tvarka priimtą nuomonę dėl Aukščiausiojo Teismo teisėjų atrankos ir skyrimo,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 18 d. ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro nuomonę dėl teisės aktų pakeitimų, susijusių su Sakartvelo valstybės inspektoriaus tarnyba, ir į jo 2021 m. rugpjūčio 23 d. galutinę ataskaitą dėl Aukščiausiojo Teismo teisėjų siūlymo ir skyrimo Sakartvele, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 18 d. ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro nuomonę dėl teisės aktų pakeitimų, susijusių su Sakartvelo valstybės inspektoriaus tarnyba, ir į jo 2021 m. rugpjūčio 23 d. galutinę ataskaitą dėl Aukščiausiojo Teismo teisėjų siūlymo ir skyrimo Sakartvele,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį ir į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir 3 priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį ir į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir 3 priedą,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0274/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0274/2022),

| A. | kadangi Sakartvelas savo paraišką dėl narystės ES pateikė 2022 m. kovo 3 d. visuomenei toliau tvirtai palaikant Sakartvelo europinius siekius, taip pat naujos geopolitinės padėties dėl Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą kontekste; |
| --- | --- |

A.

kadangi Sakartvelas savo paraišką dėl narystės ES pateikė 2022 m. kovo 3 d. visuomenei toliau tvirtai palaikant Sakartvelo europinius siekius, taip pat naujos geopolitinės padėties dėl Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą kontekste;

| B. | kadangi 2022 m. birželio 23–24 d. išvadose Europos Vadovų Taryba pripažino Sakartvelo europinę perspektyvą ir pareiškė esanti pasirengusi suteikti jam šalies kandidatės statusą, kai bus išspręsti Komisijos nuomonėje dėl Sakartvelo paraiškos nurodyti prioritetiniai klausimai; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2022 m. birželio 23–24 d. išvadose Europos Vadovų Taryba pripažino Sakartvelo europinę perspektyvą ir pareiškė esanti pasirengusi suteikti jam šalies kandidatės statusą, kai bus išspręsti Komisijos nuomonėje dėl Sakartvelo paraiškos nurodyti prioritetiniai klausimai;

| C. | kadangi Rusijos Federacija, pažeisdama Sakartvelo suverenitetą ir teritorinį vientisumą bei 2008 m. rugpjūčio 12 d. tarpininkaujant ES sudarytą susitarimą dėl ugnies nutraukimo, toliau vykdo neteisėtą Sakartvelo Abchazijos ir Cchinvalio (Pietų Osetijos) regionų okupaciją; |
| --- | --- |

C.

kadangi Rusijos Federacija, pažeisdama Sakartvelo suverenitetą ir teritorinį vientisumą bei 2008 m. rugpjūčio 12 d. tarpininkaujant ES sudarytą susitarimą dėl ugnies nutraukimo, toliau vykdo neteisėtą Sakartvelo Abchazijos ir Cchinvalio (Pietų Osetijos) regionų okupaciją;

| D. | kadangi Rusijos Federacija ir jos okupaciniai režimai tyčia trukdo saugiai ir oriai grįžti šalies viduje perkeltiems asmenims bei pabėgėliams, kurie buvo priverstinai iškeldinti vykdant etninį valymą Rusijos okupuotuose Sakartvelo Abchazijos ir Cchinvalio (Pietų Osetijos) regionuose; |
| --- | --- |

D.

kadangi Rusijos Federacija ir jos okupaciniai režimai tyčia trukdo saugiai ir oriai grįžti šalies viduje perkeltiems asmenims bei pabėgėliams, kurie buvo priverstinai iškeldinti vykdant etninį valymą Rusijos okupuotuose Sakartvelo Abchazijos ir Cchinvalio (Pietų Osetijos) regionuose;

| E. | kadangi Rusijos Federacija tęsia slaptą Sakartvelo okupuotų teritorijų aneksiją, be kita ko, ketindama Cchinvalio regione surengti vadinamąjį referendumą dėl „prisijungimo“ prie Rusijos, perduodant Rusijos Federacijai Bičvintos nekilnojamojo turto kompleksą ir aplinkinę teritoriją, taip pat toliau integruojant Sakartvelo Abchazijos ir Cchinvalio (Pietų Osetijos) regionus į Rusijos Federacijos karinius, ekonominius, teisingumo, socialinius ir kitus sektorius; |
| --- | --- |

E.

kadangi Rusijos Federacija tęsia slaptą Sakartvelo okupuotų teritorijų aneksiją, be kita ko, ketindama Cchinvalio regione surengti vadinamąjį referendumą dėl „prisijungimo“ prie Rusijos, perduodant Rusijos Federacijai Bičvintos nekilnojamojo turto kompleksą ir aplinkinę teritoriją, taip pat toliau integruojant Sakartvelo Abchazijos ir Cchinvalio (Pietų Osetijos) regionus į Rusijos Federacijos karinius, ekonominius, teisingumo, socialinius ir kitus sektorius;

| F. | kadangi toliau vykdoma etninė diskriminacija ir kiti sunkūs sakartveliečių žmogaus teisių pažeidimai Rusijos okupuotose Sakartvelo teritorijose, spygliuotos vielos tvorų ir kitų dirbtinių kliūčių statymas bei ilgam laikui uždaromi vadinamieji sienos perėjimo punktai palei okupacijos liniją, taip pat neteisėti Sakartvelo piliečių sulaikymai ir grobimai, kuriuos vykdo Rusijos okupacinės pajėgos, destabilizuoja padėtį visoje šalyje; |
| --- | --- |

F.

kadangi toliau vykdoma etninė diskriminacija ir kiti sunkūs sakartveliečių žmogaus teisių pažeidimai Rusijos okupuotose Sakartvelo teritorijose, spygliuotos vielos tvorų ir kitų dirbtinių kliūčių statymas bei ilgam laikui uždaromi vadinamieji sienos perėjimo punktai palei okupacijos liniją, taip pat neteisėti Sakartvelo piliečių sulaikymai ir grobimai, kuriuos vykdo Rusijos okupacinės pajėgos, destabilizuoja padėtį visoje šalyje;

| G. | kadangi nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą pradžios tūkstančiai rusų atvyko į Sakartvelą, kad išvengtų Vakarų sankcijų ir V. Putino paskelbtos mobilizacijos, taip pat daugybė baltarusių, įskaitant tuos, kurie siekia išvengti persekiojimo; |
| --- | --- |

G.

kadangi nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą pradžios tūkstančiai rusų atvyko į Sakartvelą, kad išvengtų Vakarų sankcijų ir V. Putino paskelbtos mobilizacijos, taip pat daugybė baltarusių, įskaitant tuos, kurie siekia išvengti persekiojimo;

| H. | kadangi Rusija toliau vykdo dezinformaciją, kibernetinius išpuolius ir taiko kitus hibridinius metodus, kad susilpnintų Sakartvelo visuomenės ir institucijų atsparumą; |
| --- | --- |

H.

kadangi Rusija toliau vykdo dezinformaciją, kibernetinius išpuolius ir taiko kitus hibridinius metodus, kad susilpnintų Sakartvelo visuomenės ir institucijų atsparumą;

| I. | kadangi Sakartvelas tęsia dalyvavimą pagal bendrą saugumo ir gynybos politiką (BSGP) vykdomose civilinio ir karinio krizių valdymo operacijose ir nusiuntė 32 karius į ES karinę mokymo misiją Centrinės Afrikos Respublikoje bei pareigūną į ES mokymo misiją Malyje; |
| --- | --- |

I.

kadangi Sakartvelas tęsia dalyvavimą pagal bendrą saugumo ir gynybos politiką (BSGP) vykdomose civilinio ir karinio krizių valdymo operacijose ir nusiuntė 32 karius į ES karinę mokymo misiją Centrinės Afrikos Respublikoje bei pareigūną į ES mokymo misiją Malyje;

| J. | kadangi buvęs Sakartvelo Prezidentas Mikheil Saakashvili, kurio sveikatos būklė, naujausių pranešimų duomenimis, toliau blogėja, vis dar negauna tinkamos sveikatos priežiūros, todėl baiminamasi dėl jo gyvybės; |
| --- | --- |

J.

kadangi buvęs Sakartvelo Prezidentas Mikheil Saakashvili, kurio sveikatos būklė, naujausių pranešimų duomenimis, toliau blogėja, vis dar negauna tinkamos sveikatos priežiūros, todėl baiminamasi dėl jo gyvybės;

| K. | kadangi „Dr. David E. Smith, M. D. & Associates“ parengtoje toksikologijos ataskaitoje padaryta išvada, kad tiriant Mikheilo Saakashvili plaukų ir nagų mėginius rasta sunkiųjų metalų bei kitų medžiagų, be kita ko, gyvsidabrio ir arseno, ir kad daugelis Mikheilo Saakashvili patologinių simptomų yra apsinuodijimo sunkiaisiais metalais rezultatas ir dėl to sparčiai blogėja jo sveikatos būklė; |
| --- | --- |

K.

kadangi „Dr. David E. Smith, M. D. & Associates“ parengtoje toksikologijos ataskaitoje padaryta išvada, kad tiriant Mikheilo Saakashvili plaukų ir nagų mėginius rasta sunkiųjų metalų bei kitų medžiagų, be kita ko, gyvsidabrio ir arseno, ir kad daugelis Mikheilo Saakashvili patologinių simptomų yra apsinuodijimo sunkiaisiais metalais rezultatas ir dėl to sparčiai blogėja jo sveikatos būklė;

| L. | kadangi pagal 2016 m. liepos 1 d. įsigaliojusį asociacijos susitarimą Sakartvelas ir ES įsipareigojo skatinti politinę asociaciją ir ekonominę integraciją, remdamosi savo bendromis vertybėmis ir demokratijos, teisinės valstybės, gero valdymo, žmogaus teisių bei pagrindinių laisvių principais; |
| --- | --- |

L.

kadangi pagal 2016 m. liepos 1 d. įsigaliojusį asociacijos susitarimą Sakartvelas ir ES įsipareigojo skatinti politinę asociaciją ir ekonominę integraciją, remdamosi savo bendromis vertybėmis ir demokratijos, teisinės valstybės, gero valdymo, žmogaus teisių bei pagrindinių laisvių principais;

| M. | kadangi Sakartvelas toliau daro pažangą įgyvendindamas asociacijos susitarimą bei išsamią ir visapusišką laisvosios prekybos erdvę (IVLPE) ir toliau derina savo teisės aktus su ES acquis bei ES standartais; kadangi, nors ES yra pagrindinė Sakartvelo prekybos partnerė, šio bendradarbiavimo potencialas dar nėra iki galo išnaudotas; |
| --- | --- |

M.

kadangi Sakartvelas toliau daro pažangą įgyvendindamas asociacijos susitarimą bei išsamią ir visapusišką laisvosios prekybos erdvę (IVLPE) ir toliau derina savo teisės aktus su ES acquis bei ES standartais; kadangi, nors ES yra pagrindinė Sakartvelo prekybos partnerė, šio bendradarbiavimo potencialas dar nėra iki galo išnaudotas;

| N. | kadangi keli labai svarbūs teisės aktai, be kita ko, dėl teisminių institucijų veikimo ir pagrindinių skyrimo procedūrų, sekimo procedūrų bei valstybės inspektoriaus tarnybos panaikinimo, buvo pernelyg skubotai priimti Sakartvelo parlamente nevykdant būtinų konsultacijų ar atitikties ES arba Europos Tarybos standartams analizės, kaip pažymėjo Komisija savo 2022 m. asociacijos įgyvendinimo ataskaitoje dėl Sakartvelo; |
| --- | --- |

N.

kadangi keli labai svarbūs teisės aktai, be kita ko, dėl teisminių institucijų veikimo ir pagrindinių skyrimo procedūrų, sekimo procedūrų bei valstybės inspektoriaus tarnybos panaikinimo, buvo pernelyg skubotai priimti Sakartvelo parlamente nevykdant būtinų konsultacijų ar atitikties ES arba Europos Tarybos standartams analizės, kaip pažymėjo Komisija savo 2022 m. asociacijos įgyvendinimo ataskaitoje dėl Sakartvelo;

| O. | kadangi 2021 m. balandžio 19 d. susitarime, kurį sudarant tarpininkavo Europos Vadovų Tarybos pirmininkas, pabrėžtas poreikis vykdant teisminių institucijų reformą spręsti suvokimo, kad teisingumas yra politizuotas, klausimą, kad būtų padidintas teismų sistemos nepriklausomumas, skaidrumas ir atskaitomybė; |
| --- | --- |

O.

kadangi 2021 m. balandžio 19 d. susitarime, kurį sudarant tarpininkavo Europos Vadovų Tarybos pirmininkas, pabrėžtas poreikis vykdant teisminių institucijų reformą spręsti suvokimo, kad teisingumas yra politizuotas, klausimą, kad būtų padidintas teismų sistemos nepriklausomumas, skaidrumas ir atskaitomybė;

| P. | kadangi selektyvūs tyrimai ir baudžiamasis persekiojimas, nukreiptas prieš dabartinės valdžios oponentus, menkina visuomenės pasitikėjimą ne tik teisminėmis institucijomis, bet ir Sakartvelo valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

P.

kadangi selektyvūs tyrimai ir baudžiamasis persekiojimas, nukreiptas prieš dabartinės valdžios oponentus, menkina visuomenės pasitikėjimą ne tik teisminėmis institucijomis, bet ir Sakartvelo valdžios institucijomis;

| Q. | kadangi padėtis, susijusi su saviraiškos laisve, žiniasklaidos laisve ir žurnalistų saugumu – kertiniais veikiančios demokratijos akmenimis – toliau blogėja ir 2022 m. pasaulio spaudos laisvės indekse, kuris apima 180 valstybių, Gruzija nukrito iš 60-os į 89-ą vietą; kadangi Sakartvele visuomenės pasitikėjimas žiniasklaida yra labai žemas; |
| --- | --- |

Q.

kadangi padėtis, susijusi su saviraiškos laisve, žiniasklaidos laisve ir žurnalistų saugumu – kertiniais veikiančios demokratijos akmenimis – toliau blogėja ir 2022 m. pasaulio spaudos laisvės indekse, kuris apima 180 valstybių, Gruzija nukrito iš 60-os į 89-ą vietą; kadangi Sakartvele visuomenės pasitikėjimas žiniasklaida yra labai žemas;

| R. | kadangi televizijos kanalo „Mtavari“ direktorius Nika Gvaramia dėl abejotinų kaltinimų pinigų plovimų, korupcija ir dokumentų klastojimu nuteistas kalėti trejus su puse metų; |
| --- | --- |

R.

kadangi televizijos kanalo „Mtavari“ direktorius Nika Gvaramia dėl abejotinų kaltinimų pinigų plovimų, korupcija ir dokumentų klastojimu nuteistas kalėti trejus su puse metų;

| S. | kadangi pastaruoju metu Sakartvelo žiniasklaidoje ir socialiniuose tinkluose labai padaugėjo prieš Vakarus nukreiptos propagandos ir dezinformacijos; kadangi valdančiosios partijos nariai, kalbėdami apie ES institucijas ir jų atstovus, toliau vartoja skaldančią ir priešišką retoriką; |
| --- | --- |

S.

kadangi pastaruoju metu Sakartvelo žiniasklaidoje ir socialiniuose tinkluose labai padaugėjo prieš Vakarus nukreiptos propagandos ir dezinformacijos; kadangi valdančiosios partijos nariai, kalbėdami apie ES institucijas ir jų atstovus, toliau vartoja skaldančią ir priešišką retoriką;

| T. | kadangi lyčių lygybės užtikrinimas tebėra sunkus uždavinys, kaip rodo Sakartvelo nuosmukis Pasaulio ekonomikos forumo lyčių nelygybės indekse iš 49-os vietos 154 valstybių sąraše 2021 m. į 55-ą vietą 146 valstybių sąraše 2022 m., o tai rodo pablogėjimą išsilavinimo, sveikatos ir išgyvenimo bei politinio įgalėjimo srityse; kadangi smurto dėl lyties ir smurto šeimoje bei LGBTQI+ asmenų diskriminacijos problemos vis dar kelia susirūpinimą; |
| --- | --- |

T.

kadangi lyčių lygybės užtikrinimas tebėra sunkus uždavinys, kaip rodo Sakartvelo nuosmukis Pasaulio ekonomikos forumo lyčių nelygybės indekse iš 49-os vietos 154 valstybių sąraše 2021 m. į 55-ą vietą 146 valstybių sąraše 2022 m., o tai rodo pablogėjimą išsilavinimo, sveikatos ir išgyvenimo bei politinio įgalėjimo srityse; kadangi smurto dėl lyties ir smurto šeimoje bei LGBTQI+ asmenų diskriminacijos problemos vis dar kelia susirūpinimą;

| 1. | palankiai vertina Europos Vadovų Tarybos sprendimą pripažinti Sakartvelo europinę perspektyvą vadovaujantis tarptautiniu mastu pripažintomis jo sienomis; pažymi, kad šis sprendimas yra aiškus politinės paramos Sakartvelo žmonių europiniams siekiams ženklas ir todėl primygtinai ragina Sakartvelą pasinaudoti šiuo palankiu istoriniu momentu; pakartoja, jog tam, kad Sakartvelui būtų suteiktas šalies kandidatės statusas, jis turi sėkmingai išspręsti 12 pagrindinių prioritetinių klausimų, kuriuos Komisija nurodė savo nuomonėje dėl Sakartvelo paraiškos dėl narystės Europos Sąjungoje ir kuriuos patvirtino Taryba; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Sakartvelo valdžios institucijas laikytis aukščiausių demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių standartų ir ryžtingai įgyvendinti Komisijos nuomonėje išdėstytus reformų prioritetus, atspindinčius 2021 m. balandžio 19 d. sudarytą susitarimą, kad būtų nedviprasmiškai parodytas jų politinis pasiryžimas įgyvendinti šalies plataus užmojo europinius siekius, kaip pareikšta 2022 m. kovo 3 d. Sakartvelo pateiktoje paraiškoje dėl narystės ES; palankiai vertina tai, kad Sakartvelas nedelsdamas ėmėsi veiksmų, kad būtų pradėtas su šiais prioritetais susijęs darbo procesas, ir ragina Sakartvelo valdžios institucijas vadovauti šiam procesui įtraukiu ir skaidriu būdu; ragina visas Sakartvelo politines jėgas konstruktyviai dalyvauti ir prisidėti prie šių pastangų ir ragina Sakartvelo valdžios institucijas atsižvelgti į pilietinės visuomenės organizacijų pateiktus pasiūlymus, siekiant užtikrinti prasmingą ir patikimą pilietinės visuomenės dalyvavimą sprendimų priėmimo procesuose visais lygmenimis, ypač šių svarbių reformų klausimais; pabrėžia, kad Sakartvelo siekis stoti į ES ir toliau bus vertinamas atsižvelgiant į jo nuopelnus ir sėkmę siekiant atitikti Kopenhagos narystės ES kriterijus, visų pirma susijusius su demokratinėmis reformomis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Sakartvelą tęsti tvirtesnį bendradarbiavimą su Ukraina ir Moldovos Respublika visais valdymo lygmenimis, keistis geriausia patirtimi, kaip atitikti narystės ES kriterijus būsimame stojimo procese, ir stiprinti regioninį bendradarbiavimą pagal Rytų partnerystę; |
| --- | --- |

3.

Teritorinis vientisumas ir saugumas

| 4. | pabrėžia, kad Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą atžvilgiu tarptautinė bendruomenė turi parodyti vienybę ir solidarumą, nes tai bus nepaprastai svarbu siekiant atkurti Sakartvelo teritorinį vientisumą, kurį 2008 m. tarptautinė bendruomenė nepakankamai tvirtai gynė; palankiai vertina tvirtą Sakartvelo visuomenės atsaką remiant Ukrainą; reiškia pagarbą Sakartvelo legiono kariams Ukrainoje, kurie kovoja su Rusijos agresoriais nuo 2014 m.; ragina Sakartvelo valdžios institucijas, atsižvelgiant į šalies europinius užmojus, suderinti savo poziciją su atitinkamais Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimais ES vardu ir su Tarybos sprendimais; ragina valdžios institucijas suderinti savo veiksmus su ES sankcijomis ir užtikrinti, kad per Sakartvelą nebūtų apeinamos tarptautinės sankcijos, susijusios su Rusijos agresijos karu prieš Ukrainą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | yra susirūpinęs dėl pranešimų, kad Rusijos asmenys ir subjektai tariamai naudojasi Sakartvelu Vakarų sankcijoms apeiti; ragina ES institucijas papildomai išnagrinėti šiuos kaltinimus, visų pirma įvairius pranešimus, įskaitant pateiktus Ukrainos nacionalinės korupcijos prevencijos agentūros, apie Bidzinos Ivanishvili ryšius su Rusija; šiems kaltinimams pasitvirtinus, ragina jam ir jo artimiausiems bendrininkams nustatyti asmenines sankcijas; primena, kad B. Ivanishvili šeimos nariams ir artimiems jo bendrininkams Ukraina taiko sankcijas už jų ryšius su Kremliumi, kurie yra dviprasmiškos dabartinės Sakartvelo vyriausybės pozicijos Rusijos atžvilgiu priežastys; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina, kad priimtas aštuntasis sankcijų Rusijai rinkinys, kuris apima naują įtraukimo į sąrašą kriterijų, pagal kurį ES galės taikyti sankcijas asmenims, kurie padeda pažeisti draudimą apeiti sankcijas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pakartoja, kad tvirtai remia Sakartvelo suverenumą ir teritorinį vientisumą atsižvelgiant į tarptautiniu mastu pripažintas jo sienas; ragina toliau dėti pastangas siekiant derybų būdu rasti taikų konflikto sprendimą ir nutraukti Rusijos vykdomą Sakartvelo teritorijos okupaciją; pripažindamas sudėtingas aplinkybes, ragina Sakartvelą toliau palaikyti konstruktyvų dialogą su Sakartvelo Abchazijos ir Cchinvalio (Pietų Osetijos) regionų gyventojais, kad būtų stiprinama viltis ir didinamas pasitikėjimas siekiant tvaraus konflikto sprendimo; ragina ES toliau dalyvauti siekiant taikaus Rusijos ir Sakartvelo konflikto sprendimo, veiksmingai naudojant visas turimas priemones, įskaitant specialųjį įgaliotinį Pietų Kaukaze ir krizės Sakartvele klausimais, Ženevos tarptautines diskusijas, incidentų prevencijos ir reagavimo į juos mechanizmus, ES stebėsenos misiją Sakartvele ir savo nepripažinimo bei bendradarbiavimo politiką; palakiai vertina ES stebėsenos misijos Sakartvele įgaliojimų pratęsimą iki 2024 m. gruodžio 14 d., kad ji galėtų toliau vykdyti savo užduotis stabilizuoti ir normalizuoti padėtį bei stiprinti konflikto šalių tarpusavio pasitikėjimą vis labiau įtemptoje saugumo aplinkoje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | griežtai smerkia Rusijos Federacijos vykdomą neteisėtą Sakartvelo Abchazijos ir Cchinvalio (Pietų Osetijos) regionų okupaciją bei šiuose regionuose tęsiamą neteisėtą sienų nustatymo veiklą; reiškia susirūpinimą dėl labai blogos saugumo, humanitarinės ir žmogaus teisių padėties okupuotose Sakartvelo teritorijose ir griežtai smerkia etninių kartvelų diskriminaciją Galio ir Akhalgorio rajonuose, jų teisės gauti išsilavinimą savo gimtąja kalba pažeidimą, neteisėtus sulaikymus, žmonių grobimus ir judėjimo laisvės apribojimus, vykdomus palei administracinės sienos liniją, taip pat šalies viduje perkeltų asmenų ir pabėgėlių, priverstinai išvarytų iš okupuotų Sakartvelo teritorijų, be kita ko, dėl etninio valymo, teisės saugiai ir oriai grįžti į savo namus pažeidimą; pabrėžia konflikto išskirtų bendruomenių žmonių tarpusavio ryšių ir pasitikėjimo stiprinimo priemonių svarbą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Rusijos Federaciją vykdyti savo tarptautinius įsipareigojimus pagal tarpininkaujant ES sudarytą 2008 m. rugpjūčio 12 d. susitarimą dėl ugnies nutraukimo, visų pirma įsipareigojimą išvesti visas savo karines ir saugumo pajėgas iš okupuotų Sakartvelo teritorijų ir leisti sukurti jose tarptautinio saugumo mechanizmus, taip pat leisti ES stebėsenos misijai pagal jos įgaliojimus netrukdomai patekti į visą Sakartvelo teritoriją; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia Sakartvelo atliekamą patikimo ES saugumo partnerio vaidmenį, nes jis reikšmingai prisideda prie ES BSGP operacijų; ragina Tarybą ir Europos išorės veiksmų tarnybą toliau bendradarbiauti su Sakartvelu BSGP srityje, visų pirma atsižvelgiant į Sakartvelo interesą dalyvauti nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo projektuose ir plėtoti bendradarbiavimą su atitinkamomis ES agentūromis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina didinti paramą Sakartvelui ir stiprinti partnerystę su juo saugumo ir gynybos srityje, kaip paskelbta ES strateginiame kelrodyje, be kita ko, pasitelkiant Europos taikos priemonę; palankiai vertina ES įsipareigojimą ir pasiryžimą remti Sakartvelą kovojant su hibridinėmis grėsmėmis ir palankiai vertina tai, kad ji pripažįsta, jog jūrų saugumas Juodojoje jūroje yra nepaprastai svarbus užtikrinant ES saugumą; |
| --- | --- |

10.

Politinis dialogas ir rinkimai

| 11. | apgailestauja, kad gili poliarizacija ir toliau yra pagrindinis Sakartvelo politinės aplinkos bruožas; ragina visus politinius suinteresuotuosius subjektus susilaikyti nuo bet kokios skaldančios ir agresyvios retorikos ir suvienyti savo jėgas, kad nebūtų pakenkta jų pagrindiniam tikslui – siekti Sakartvelo narystės ES įgyvendinant plataus užmojo demokratines, teismų sistemos ir kovos su korupcija reformas; pabrėžia, kad būtina stiprinti ir didinti pasitikėjimą tarp visų politinių ir institucinių suinteresuotųjų subjektų, taip pat tarp jų ir Sakartvelo žmonių; vis dėlto pabrėžia, kad valdančioji partija turi daugumą priemonių ir prisiima pagrindinę atsakomybę tai įgyvendinti; pakartoja, kad 2021 m. balandžio 19 d. tarpininkaujant ES sudaryto susitarimo pagrindinės nuostatos tebėra kelias siekiant stipresnės demokratijos ir teisinės valstybės bei mažesnės poliarizacijos Sakartvele, todėl jos yra atspindėtos 2021–2027 m. ES ir Sakartvelo asociacijos darbotvarkėje; apgailestauja, kad valdančioji partija „Sakartvelo svajonė“ pasitraukė iš balandžio 19 d. susitarimo, ir ragina visas politines jėgas laikytis pagal susitarimą prisiimtų įsipareigojimų; pažymi, kad teismo sprendimas nuteisti partijos „Lelo dėl Sakartvelo“ lyderius Mamuką Khazaradze ir Badri Japaridze ir teismo sprendimo panaudojimas siekiant atimti iš B. Japaridze parlamento nario įgaliojimus aiškiai rodo, kad teisingumas yra politizuotas; pabrėžia, kad tolesniais apkaltinamaisiais nuosprendžiais politiniams lyderiams būtų prieštaraujama paskelbtiems ketinimams mažinti poliarizaciją; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Sakartvelo politinius lyderius nutraukti agresyvius žodinius išpuolius prieš Europos Parlamento narius ir kitus euroatlantinių partnerių, pvz., ES ar JAV, atstovus, taip pat nepagrįstą ir žalingą retoriką, teigiant, kad tarptautiniai partneriai tariamai ketina „įtraukti Sakartvelą į karą“; susirūpinęs atkreipia dėmesį į Sakartvele didėjančią prieš Vakarus nukreiptą propagandą, dezinformaciją ir retoriką, kurios prieštarauja nesumažėjusiai ir nepaprastai didelei visuomenės paramai šalies euroatlantinei integracijai; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Sakartvelo valdžios institucijas užbaigti šalies rinkimų reformą ir pašalinti nuolatinius rinkimų kampanijų ir rinkimų eigos trūkumus laiku iki 2024 m. parlamento rinkimų bei laikantis ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro rekomendacijų, visų pirma dėl valstybės pareigūnų ir rinkimuose dalyvaujančių varžovų taikomo spaudimo rinkėjams ir kandidatams, taip pat tariamo bauginimo, prievartos bei balsų pirkimo ir netinkamo administracinių išteklių naudojimo vykdant rinkimų procesą; palankiai vertina tai, kad Sakartvelo valdžios institucijos pateikė Rinkimų kodekso pakeitimų projektą ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biurui ir Venecijos komisijai, kad jie pateiktų savo nuomonę, ir ragina valdžios institucijas prieš priimant pakeitimų projektus visapusiškai įgyvendinti būsimas šių institucijų rekomendacijas; ragina Sakartvelo valdžios institucijas spręsti užsienyje gyvenančių Sakartvelo piliečių balsavimo teisių klausimą; apgailestauja dėl to, kad Tarptautinė sąžiningų rinkimų ir demokratijos draugija nebuvo įtraukta į parlamentinės darbo grupės rinkimų reformos klausimais veiklą, ir ragina ją įtraukti į šį procesą; primena Sakartvelo valdžios institucijoms jų įsipareigojimą sumažinti rinkimų į parlamentą slenkstį; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad reikia panaikinti pernelyg didelę asmeninių interesų įtaką ekonominiam, politiniam ir visuomeniniam gyvenimui, nes tai vienas iš Komisijos nustatytų prioritetinių klausimų, kurį reikia išspręsti prieš suteikiant Sakartvelui šalies kandidatės statusą; rekomenduoja sistemingai spręsti pernelyg didelės asmeninių interesų, visų pirma oligarcho ir buvusio ministro pirmininko Bidzinos Ivanishvili, įtakos klausimą vykdant struktūrines ir reglamentavimo reformas įvairiose šalies politinio, ekonominio ir viešojo gyvenimo srityse; pakartoja savo raginimą Tarybai ir demokratiniams partneriams imtis tinkamų priemonių, įskaitant asmeninių sankcijų taikymą B. Ivanishvili ir visiems asmenims, kurie sudaro sąlygas demokratinio politinio proceso blogėjimui ir yra atsakingi už tai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palankiai vertina konsultacijas su Venecijos komisija dėl neseniai priimto įstatymo dėl deoligarchizacijos projekto; primygtinai ragina Sakartvelo parlamentą tinkamai atsižvelgti į būsimą Venecijos komisijos nuomonę ir užtikrinti, kad bet koks įstatymo projektas šiuo klausimu, kai jis bus priimtas, atitiktų Venecijos komisijos rekomendacijas ir kad jis būtų grindžiamas tikslu panaikinti bet kokią pernelyg didelę asmeninių interesų įtaką ekonominiam, politiniam ir visuomeniniam gyvenimui taikant sisteminį požiūrį; |
| --- | --- |

15.

| 16. | reiškia didelį susirūpinimą dėl Dr. David E. Smith, M. D. & Associates pateiktos toksikologijos ataskaitos, kurioje padaryta išvada, kad daugelis Mikheilo Saakashvili patologinių simptomų yra apsinuodijimo sunkiaisiais metalais, dėl kurio sparčiai blogėja jo sveikata, rezultatas; pakartoja, kad Sakartvelo vyriausybė prisiima visą atsakomybę už buvusio prezidento sveikatą ir gerovę ir kad ji turi būti patraukta atsakomybėn, jei jam kas nors nutiktų; ragina Sakartvelo prezidentę pasinaudoti savo konstitucine prerogatyva šiam klausimui išspręsti; ragina Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoją aktyviai dalyvauti užtikrinant, kad buvęs prezidentas būtų paleistas; dar kartą ragina Sakartvelo valdžios institucijas paleisti buvusį prezidentą Mikheilą Saakashvili iš kalėjimo ir, remiantis Sakartvelo baudžiamojo proceso kodekso 283 straipsniu, leisti jam tinkamai gydytis užsienyje dėl humanitarinių priežasčių, taip pat siekiant sumažinti politinę poliarizaciją; |
| --- | --- |

16.

Teisinė valstybė, geras valdymas ir žiniasklaidos laisvė

| 17. | pabrėžia, kad svarbu įgyvendinti plataus užmojo, tikrą ir išsamią teisingumo reformą remiantis po 2021 m. laikotarpiui skirta skaidria ir veiksminga teismų reformos strategija ir veiksmų planu, vykdant plataus masto, įtraukų įvairių partijų konsultacijų procesą; apgailestauja, kad teismų reforma sustojo ir net pablogėjo keliose pagrindinėse srityse; ragina valdžios institucijas pašalinti Venecijos komisijos nustatytus trūkumus siūlant kandidatus ir skiriant teisėjus visais lygmenimis, ypač Aukščiausiojo teismo, ir generalinį prokurorą, kad procesas visiškai atitiktų Europos standartus; palankiai vertina veiksmus, kuriais siekiama generalinio prokuroro paskyrimą suderinti su Venecijos komisijos rekomendacijomis; ragina iš esmės reformuoti Aukščiausiąją teisingumo tarybą ir ši reforma turėtų būti vykdoma prieš paskiriant likusius jos narius, o procedūra turėtų būti skaidri, pagrįsta nuopelnais ir atitikti Europos standartus; pabrėžia abipusiškai sutartą 2021–2027 m. ES ir Sakartvelo asociacijos darbotvarkę ir atitinkamus Sakartvelo valdžios institucijų joje prisiimtus įsipareigojimus, visų pirma, dėl Aukščiausiosios teisingumo tarybos ir Generalinės prokuratūros; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad skubūs ir neskaidrūs veiksmai atliekant pagrindinius paskyrimus ar institucinius pokyčius veda prie didesnio teisminių institucijų politizavimo, o šis kausimas turi būti skubiai sprendžiamas; atsižvelgdamas į tai, ypač apgailestauja, kad Aukščiausiojo teismo teisėjai buvo paskirti visam gyvenimui, kol nebuvo pašalinti Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro ir Venecijos komisijos nustatyti skyrimo proceso trūkumai, ir nepaisant pakartotinių raginimų sustabdyti skyrimo procesą ir užtikrinti, kad jis atitiktų Europos standartus; pakartoja, kad nepakankama pažanga vykdant teismų reformą reiškia, kad sąlygos gauti 75 mln. EUR ES makrofinansinės paramos dalį iki 2021 m. rugsėjo mėn. nebuvo įvykdytos; pabrėžia, kad visi paskyrimai turi būti skaidrūs, visiškai atitikti Europos standartus ir būti vykdomi remiantis sąžiningumu, nepriklausomumu, nešališkumu ir kompetencija; |
| --- | --- |

18.

| 19. | reiškia susirūpinimą dėl tęstinio valstybės užvaldymo ir kovos su korupcija sąstingio; dar kartą ragina Sakartvelo valdžios institucijas aktyviau kovoti su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu; atkreipia dėmesį į priimtus teisės aktų pakeitimus, kuriais įsteigiamas naujas Kovos su korupcija biuras ir ragina Sakartvelo valdžios institucijas pateikti juos Venecijos Komisijai, kad ši išsakytų savo nuomonę, ir visiškai įgyvendinti būsimas rekomendacijas, visų pirma, kad naujasis Kovos su korupcija biuras galėtų griežtai spręsti aukšto lygio korupcijos bylas, ir suteikti jam atitinkamų priemonių ir išteklių, kad jis galėtų vykdyti visus savo įgaliojimus; be to, ragina Sakartvelo valdžios institucijas užtikrinti, kad būtų laikomasi teisės normų dėl korupcijos prevencijos, sąžiningumo principų ir interesų konfliktų viešojoje tarnyboje, taip pat užtikrinti, kad būtų nustatyti bet kokie jų pažeidimai; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Sakartvelo valdžios institucijas veiksmingai ištirti 2021 m. rugsėjo mėn. atskleistą masinį neteisėtą pokalbių pasiklausymą, kuris apėmė ES delegacijos Sakartvele vadovo pokalbius; yra susirūpinęs dėl Sakartvelo baudžiamojo proceso kodekso pakeitimų, kuriais padidinamas nusikaltimų, dėl kurių leidžiama imtis slaptų tyrimo veiksmų, skaičius ir šių veiksmų trukmė, kuriuos Sakartvelo parlamentas priėmė 2022 m. birželio 7 d., o Prezidentas vetavo 2022 m. birželio 22 d.; ragina Sakartvelo valdžios institucijas įgyvendinti 2022 m. rugpjūčio 26 d. paskelbtas Venecijos komisijos rekomendacijas, visų pirma įtraukti visus susijusius suinteresuotuosius subjektus bei pilietinę visuomenę siekiant užtikrinti skaidrų ir įtraukų teisėkūros procesą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pažymi, kad Komisijos nuomonėje buvo pabrėžtas daugiapakopis valdymas, decentralizacijos procesas ir viešojo administravimo reformos, kad būtų sukurta sėkminga Europos standartus atitinkanti vietos savivalda ir būtų išvengta galios koncentracijos centriniu lygmeniu; pabrėžia svarbų decentralizuoto ES ir Sakartvelo bendradarbiavimo vaidmenį; pabrėžia, kad svarbu toliau stiprinti administracinius gebėjimus centrinės ir vietos valdžios institucijų lygmenimis; |
| --- | --- |

21.

| 22. | reiškia rimtą susirūpinimą dėl to, kad nors Sakartvele yra solidus teisinis pagrindas, garantuojantis saviraiškos laisvę ir žiniasklaidos laisvę, žiniasklaidos aplinka ir žurnalistų saugumas 2021 m. toliau prastėjo; smerkia žurnalistų bauginimo, grasinimų jiems, smurto prieš juos bei jų persekiojimo atvejus, įskaitant tai, kad žiniasklaidos darbuotojų ir žiniasklaidos priemonių savininkų atžvilgiu pradedama vis daugiau nusikalstamų veikų tyrimų; ragina Sakartvelo valdžios institucijas skubiai reaguoti bei veiksmingai ištirti kaltinimus dėl neteisėto kišimosi ir piktnaudžiavimo įgaliojimais žiniasklaidos atstovų atžvilgiu, taip pat suderinti teisės aktus dėl žiniasklaidos laisvės, kaip antai, teisės aktą dėl elektroninių ryšių, su tarptautiniais standartais ir Venecijos komisijos rekomendacijomis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Sakartvelą užtikrinti žiniasklaidos laisvę, kuri apima redakcinį nepriklausomumą, skaidrią žiniasklaidos priemonių nuosavybę ir pliuralistinį, nešališką ir nediskriminacinį politinių pažiūrų nušvietimą privačių ir visų pirma visuomeninių transliuotojų programose, ypač rinkimų kampanijų metu, taip pat nekliudomą prieigą prie informacijos, kuri turėtų būti viešai prieinama, ir užtikrinti žurnalistų bei kitų žiniasklaidos darbuotojų saugumą, apsaugą ir įgalinimą; ragina visus Sakartvelo valdžios institucijas susilaikyti nuo agresyvios retorikos žiniasklaidos atstovų Sakartvele atžvilgiu bei jų diskriminacijos ir savo viešuose pareiškimuose propaguoti tolerantišką požiūrį, kuriuo rodoma pagarba žmogaus teisėms; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Sakartvelo valdžios institucijas nutraukti politiškai motyvuotas baudžiamąsias bylas ir peržiūrėti vykdomas baudžiamąsias bylas prieš žiniasklaidos darbuotojus, vyriausybę kritikuojančių žiniasklaidos priemonių savininkus ir jų artimus šeimos narius; šiuo atžvilgiu primena „Mtavari TV“ direktorės Nikos Gvaramia ir kitų žiniasklaidos priemonių, pvz., „Formula TV“ ir „Pirveli TV“ direktorių ir steigėjų bylą; reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad 2022 m. lapkričio 2 d. Tbilisio apeliacinis teismas patvirtino Nika Gvaramia nuteisimą dėl abejotinų kaltinimų, nepaisant svarbių klausimų iškeltų dėl bylos, visų pirma jos laiko ir kaltinimų; ragina Sakartvelo prezidentę Salome Zourabichvili suteikti malonę Nikai Gvaramia; primena pagrindinius prioritetus, kuriuos Komisija nurodė savo 2022 m. birželio 17 d. nuomonėje, įskaitant raginimą Sakartvelo valdžios institucijoms užtikrinti, kad žiniasklaidos savininkams taikomos baudžiamosios procedūros atitiktų aukščiausius teisinius standartus; atkreipia dėmesį į 2022 m. gruodžio 7 d. Gruzijos ombudsmenės pareiškimą, kuriame raginama, kad Gruzijos Prezidentė pasinaudotų malonės suteikimo mechanizmu Nikos Gvaramia atžvilgiu, nes byla yra nemotyvuota ir neatitinka pagrindinių baudžiamosios teisės principų; tikisi, kad Europos išorės veiksmų tarnyba ir ES delegacija Sakartvele ir toliau vietoje stebės visus su politiniais motyvais pagrįstomis bylomis susijusius teismus Sakartvele; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tikisi, kad, po pranešimų apie tai, kad ne Sakartvelo žurnalistai patyrė priekabiavimą ir valstybės kišimąsi prie Sakartvelo valstybės sienos, Sakartvelo vyriausybė ir valdžios institucijos rimtai laikysis savo įsipareigojimo užtikrinti saugumą nuo autoritarinių režimų besislepiantiems asmenims; |
| --- | --- |

25.

| 26. | primena, kad Sakartvele vykdoma daug Rusijos propagandos ir dezinformacijos kampanijų; pabrėžia, kad svarbu nuolat dėti pastangas siekiant didinti Sakartvelo visuomenės pasipriešinimą tokioms kampanijoms ir bandymams daryti įtaką Sakartvelo politikai ir viešajai nuomonei, be kita ko, apsaugant žiniasklaidos pliuralizmą ir nepriklausomumą ir gerinant gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis; ragina ES institucijas ir valstybes nares toliau stiprinti bendradarbiavimą su susijusiomis Sakartvelo institucijomis, kad būtų kovojama su Rusijos dezinformacija ir jos padariniais; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pažymi, kad siekiant įtakos Sakartvele Rusijos propagandai naudojama totalitarinė praeitis ir totalitarinių komunistinių lyderių kultas; pabrėžia, kad Stalino šlovinimas, be kita ko, statant naujas statulas, iškraipo kruviną ir žiaurų komunizmo palikimą ir yra įžeidimas milijonams Stalinistinio teroro aukų; giria pilietinę visuomenę už kovą su Rusijos dezinformacija, be kita ko, įgyvendinant tokias iniciatyvas kaip Sovietų praeities mokslinių tyrimų laboratorija (SovLab); |
| --- | --- |

27.

Pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms

| 28. | smerkia prieš taikius 2021 m. liepos 5 d. Tbilisio eitynių kovo mėn. dalyvius ir renginį nušviečiančius žurnalistus įvykdytą smurtą; griežtai smerkia tai, kad neatliktas kruopštus asmenų, atsakingų už smurto organizavimą, tyrimas ar baudžiamasis persekiojimas; pažymi, kad 2022 m. balandžio mėn. šeši smurto kaltininkai buvo nuteisti kalėti ne ilgiau kaip penkerius metus, tačiau ragina generalinę prokuratūrą atlikti išsamų ir veiksmingą visų smurto organizatorių ir vykdytojų tyrimą, atsižvelgiant į didžiulį kiekį įrodymų, kuriuos surinko žiniasklaida, pilietinė visuomenė ir Sakartvelo ombudsmenė; pažymi, kad planuoti 2022 m. Tbilisio Išdidumo eitynių renginiai vyko patalpose ir kad policija laiku sureagavo, kad užkirstų kelią tokiems renginiams protestuojančių grupių kišimuisi ir smurtui; primygtinai ragina Sakartvelo vyriausybę remti teisę taikiai burtis ir saviraiškos laisvę ir ragina Sakartvelo valdžios institucijas užtikrinti demonstracijų dalyvių saugumą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina valdžios institucijas užtikrinti visų pirma moterų ir kitų pažeidžiamų grupių, pvz., LGBTQI+ bendruomenės ir etninių mažumų, žmogaus teisių apsaugą ir praktiškai visapusiškai įgyvendinti žmogaus teisių ir kovos su diskriminacija teisės aktus bei veiksmingai kovoti su nebaudžiamumu už visus žmogaus teisių pažeidimus, ypač už sunkius pažeidimus; primygtinai ragina priimti 2021–2030 m. žmogaus teisių strategiją ir veiksmų planą; giria Sakartvelo vyriausybę už tai, kad sukūrė Agentūrų veiklos koordinavimo komitetą, atsakingą JT neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimą, kurį prižiūri Ministras Pirmininkas; ragina Sakartvelo valdžios institucijas parengti deinstitucionalizavimo strategiją ir veiksmų planą, laikantis Vaiko teisių kodekso reikalavimų, nes smurtas prieš vaikus šeimoje ir globos įstaigose, globos įstaigose ir švietimo įstaigose tebėra didelė problema; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Sakartvelo valdžios institucijas toliau gerinti moterų atstovavimą ir vienodą požiūrį į vyrus ir moteris visais politinio, ekonominio ir socialinio gyvenimo lygmenimis, naikinti nelygybę darbo rinkoje ir vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą; primygtinai ragina Sakartvelo vyriausybę ir valdžios institucijas priimti ir veiksmingai įgyvendinti teisės aktus, skirtus kovai su smurtu dėl lyties ir smurtu namuose ir moterų žudymą dėl lyties, taip pat paramai aukoms didinti ir įgyvendinti reabilitacijos programas smurtautojams ir informuotumo didinimo kampanijas, visų pirma vietos bendruomenių lygmeniu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | smerkia tebesitęsiančią LGBTQI + asmenų grupių ir asmenų diskriminaciją, be kita ko, darbo, socialinėje ir ekonominėje srityse, taip pat prieš juos nukreiptus ultranacionalistinių neapykantą skleidžiančių grupuočių veiksmus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pakartoja, kad svarbu vykdyti nepriklausomą Sakartvelo valstybės institucijų priežiūrą; šiuo atžvilgiu reiškia rimtą susirūpinimą, kad, nesilaikant ODIHR rekomendacijų ir be prasmingų išankstinių konsultacijų, buvo panaikinta valstybės inspektoriaus tarnyba; atkreipia dėmesį į teigiamą Sakartvelo ombudsmenės Nino Lomjaria vaidmenį ginant žmogaus teises, skatinant gerą valdymą, stiprinant teisinę valstybę, apsaugant žiniasklaidos laisvę ir prižiūrint, kaip vykdomosios valdžios politika ir veiksmai atitinka tarptautinius žmogaus teisių standartus; smerkia nuolatinius mėginimus, be kita ko ir valdžios institucijų, susilpninti Sakartvelo ombudsmenės nepriklausomumą ir sukelti abejonių dėl šios tarnybos ir jos darbuotojų sąžiningumo; palankiai vertina tai, kad įsteigta nepriklausoma valdyba, kuri vertina kandidatus į ombudsmeno pareigas, ir ragina parlamento daugumą nedelsiant atrinkti vieną iš trijų geriausių nepriklausomų kandidatų, kuriuos pasiūlė valdyba; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia esminį pilietinės visuomenės organizacijų vaidmenį vykdant demokratinę priežiūrą; ragina Komisiją ir valstybes nares teikti politinę, techninę ir finansinę paramą pilietinei visuomenei ir nepriklausomai žiniasklaidai, paskirstyti pagrindines lėšas pilietinei visuomenei, kad būtų skatinamas gebėjimų stiprinimas ir ekspertinės žinios; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina Sakartvelą apriboti galimybę pasitelkti strateginius ieškinius dėl visuomenės dalyvavimo, nukreiptus prieš žmogaus teisių gynėjus ir žiniasklaidos atstovus ir taip trukdant jų kritiškam ir nepriklausomam darbui; |
| --- | --- |

34.

| 35. | reiškia susirūpinimą dėl Europos Sąjungoje esančių sakartveliečių prieglobsčio prašytojų ir ragina Sakartvelo valdžios institucijas stiprinti bendradarbiavimą su savo Europos partneriais ir imtis papildomų priemonių šiai problemai spręsti; |
| --- | --- |

35.

Ekonominiai ir prekybiniai ryšiai

| 36. | Palankiai vertina teigiamus Sakartvelo rezultatus derinant įstatymus ir kuriant visapusiškai veikiančią rinkos ekonomiką; ragina pasinaudoti Ekonomikos ir investicijų plano teikiamomis galimybėmis kuriant dinamišką ir atsparią ekonomiką, kurią būtų galima integruoti į ES bendrąją rinką; taip pat palankiai vertina tai, kad ES yra didžiausia Sakartvelo prekybos partnerė, nes apie 21 proc. visos Sakartvelo prekybos vykdoma su ES; ragina Komisiją peržiūrėti IVLPE galimybes padidinti ES ir Sakartvelo prekybos apimtį teikiant koordinuotą pagalbą, daugiausia dėmesio skiriant paramai mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir struktūrinėms reformoms, įskaitant kokybiškos infrastruktūros, pvz., Sakartvelo laboratorijų, skirtų ES sanitarijos ir fitosanitarijos sertifikavimui, ir techninių kliūčių prekybos standartams kūrimą; palankiai vertina Sakartvelo paraišką prisijungti prie bendros mokėjimų eurais erdvės; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina Sakartvelo valdžios institucijas stiprinti mažų ir vidutinių įmonių dalyvavimą išsamioje ir visapusiškoje laisvosios prekybos erdvėje (IVLPE), visų pirma gerinant informavimą apie jai teikiamas galimybes, gerinant galimybę naudotis eksporto paslaugomis ir kuo geriau panaudojant esamas Komisijos programas ENPARD (Europos žemės ūkio ir kaimo plėtros kaimynystės programa) Sakartvele ir „EU4Business“; |
| --- | --- |

37.

Sektorių bendradarbiavimas

| 38. | pakartoja, kad asociacijos susitarimas, IVLPE ir 2021–2027 m. asociacijos darbotvarkė yra tvirtas pagrindas siekiant priartinti Sakartvelą prie ES, laipsniškai integruojantis į ES bendrąją rinką ir stiprinant sektorių bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina Komisiją ir Tarybą užmegzti sustiprintą ir struktūrizuotą politinį dialogą su Sakartvelu ir kitomis šalimis kandidatėmis bei potencialiomis šalimis kandidatėmis, kad būtų papildomai skatinama ekonominė integracija ir teisės aktų suderinimas; mano, kad šis dialogas turėtų apimti atitinkamų šalių lyderių dalyvavimą Europos Vadovų Tarybos susitikimuose ir nuolatinį ir struktūrizuotą jų atstovų dalyvavimą Europos vadovų Tarybos darbo grupių ir komitetų susitikimuose, ir kad tos šalys turėtų būti įtrauktos stebėtojo teisėmis dalyvauti pagal SESV 291 ir Reglamentą (ES) Nr. 182/2011 sudarytų komitetų posėdžiuose (4), siekiant stiprinti šių šalių orientaciją į reformas ir didinti administracinę patirtį; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia geresnių transporto, energetikos ir skaitmeninių jungčių, kaip priemonės visapusiškai išnaudoti Sakartvelo geografinį ir ekonominį potencialą, svarbą visais lygmenimis, visų pirma mažose, vidutinio dydžio ir kaimo vietovių savivaldybėse; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina Sakartvelą gerinti savo energetikos sektorių ir susisiekimą, kartu užtikrinant aplinkos tvarumą, stiprinant kovą su klimato kaita ir tausojant aplinką, ypač išsaugant biologinę įvairovę ir saugomas vietas, be kita ko, papildomai derinant teisės aktus su ES acquis ir Europos žaliojo kurso politika bei stiprinant Sakartvelo valdymą, kad būtų galima vykdyti žaliąją pertvarką; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina Sakartvelo valdžios institucijas imtis svarbių žingsnių, kad būtų atsieti ir sertifikuoti elektros energijos ir dujų perdavimo sistemos operatoriai, siekiant paspartinti žaliąją transformaciją ir vengti energetinės priklausomybės nuo Rusijos, kaip numatyta plane „REPowerEU“; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina Komisiją, Europos perdavimo sistemos operatorių tinklą ir Sakartvelo įvertinti galimybę sinchronizuoti Sakartvelo elektros energijos tinklą su Europos žemyno tinklu ir įtraukti Sakartvelą į žemyninės Europos sinchroninę zoną; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina Sakartvelo vyriausybę sustiprinti savo pastangas stiprinti ir išlaikyti socialinį ir ekonominį vystymąsi, kad būtų užtikrintas augantis pajamų ir regionų vystymosi lygis; pakartoja, kad remia žmogiškojo kapitalo vystymą stiprinant privačiojo sektoriaus vaidmenį valdant profesinio mokymo sistemą ir sprendžiant gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitikties problemą, kad būtų pagerintos užimtumo perspektyvos; |
| --- | --- |

44.

| 45. | primygtinai ragina Komisiją, valstybes nares ir Gruziją stiprinti bendradarbiavimą visuomenės sveikatos atsparumo srityje, įskaitant visuomenės sveikatos institucijų bendradarbiavimą, mokslinių tyrimų infrastruktūras ir kritinės padėties pajėgumus, taip pat keistis geriausia patirtimi ir bendradarbiauti su pilietine visuomene priimant epidemijos strategijas, kuriose daugiausia dėmesio skiriama pažeidžiamiausių asmenų grupėms, įskaitant vyresnio amžiaus asmenis, benamius, sezoninius darbuotojus ir migrantus; |
| --- | --- |

45.

| 46. | džiaugiasi tuo, kad priimta visa apimanti 2022–2030 m. Sakartvelo nacionalinė strategija dėl visuomenės sveikatos ir susijęs veiksmų planas, taip pat nauja 2022–2030 m. psichikos sveikatos strategija ir susijęs veiksmų planas; |
| --- | --- |

46.

| 47. | palankiai vertina nuolatines Sakartvelo pastangas stiprinti savo tarptautinį teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą su ES teisėsaugos bendradarbiavimo agentūra (Europolu) ir Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūra (CEPOL), įskaitant 2022 m. birželio 22 d. CEPOL ir Sakartvelo pasirašytą susitarimą dėl naujos darbo tvarkos, pagal kurią bus geriau dalijamasi žiniomis, patirtimi, geriausia praktika ir taikomas koordinuotas požiūris į mokymąsi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | palankiai vertina priimtas darbo teisės reformas ir ragina Sakartvelo vyriausybę toliau tobulinti Sakartvelo darbuotojų teisių apsaugos sistemą, be kita ko, užtikrinant veiksmingą darbo inspekcijos sistemą, kuri turėtų atitinkamų gebėjimų, pajėgumų ir išteklių, tobulinant pagrindinius darbo teisės aktus, kad jie visiškai atitiktų Tarptautinės darbo organizacijos standartus ir ES reglamentus, po konsultacijų su socialiniais partneriais ir darbuotojų teisių organizacijomis nustatant minimalų darbo užmokestį, parengiant veiksmingas socialinės apsaugos programas darbuotojams ir sukuriant veiksmų planą, kaip formaliai įteisinti neformalųjį sektorių; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina Komisiją remti bendros tarptinklinio ryšio erdvės tarp Sakartvelo ir ES sukūrimą teikiant koordinuotą pagalbą, kuri visų pirma būtų skiriama laipsniškam tarptautinio tarptinklinio ryšio tarp Sakartvelo ir ES tarifų mažinimui pagal ES reglamentus, ir taip ginant vartotojų teises, taip pat padedant Sakartvelui palaipsniui priderinti savo teisės aktus prie ES acquis ir prisidedant prie Sakartvelo europinės integracijos proceso; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina Komisiją remti Sakartvelo pastangas pozicionuoti save kaip regiono skaitmeninių ryšių ir skaitmeninių paslaugų centrą ir skatinti jos skaitmeninį suverenumą plėtojant strateginius tarptautinius junglumo ir skaitmeninius transporto koridorius per Sakartvelą tarp Europos ir įvairių Azijos dalių; palankiai vertina ES paramos programas, kuriomis remiamas skaitmeninimas, pvz., „EU4Digital“ ir „East Connect“, tačiau taip pat pabrėžia, kad būtinas prieinamas skaitmeninis junglumas, visų pirma kaimo vietovėse, ir palankiai vertina pastangas, dedamas siekiant šio tikslo; palankiai vertina investicijų iniciatyvą dėl sparčiojo plačiajuosčio ryšio kaimo gyvenvietėse; palankiai vertina priimtą 2021–2024 m. nacionalinę kibernetinio saugumo strategiją ir veiksmų planą; ragina Sakartvelo valdžios institucijas bendradarbiauti su ES stiprinant šalies kibernetinį atsparumą pagal geriausią ES praktiką ir teisės aktus, visų pirma pagal ES direktyvą dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų (5); |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina Komisiją ir Sakartvelą apsvarstyti galimybę padidinti transeuropinio transporto tinklo projektų skaičių Sakartvele; atkreipia dėmesį į neigiamą Kinijos investicijų į strateginę infrastruktūrą poveikį saugumui; apgailestauja dėl vis dar vėluojančios Anaklijos jūrų uosto plėtros po to, kai Sakartvelo vyriausybė 2020 m. atšaukė projekto sutartį su Anaklijos vystymo konsorciumu; reiškia viltį, kad Sakartvelas, laikydamasis savo strateginių euroatlantinių tikslų, sparčiau vykdys uosto statybas; |
| --- | --- |

51.

| 52. | palankiai vertina Sakartvelo prisijungimą prie programos „Europos horizontas“, 2021–2027 m. ES mokslinių tyrimų ir inovacijų programos, kuri atveria naujų galimybių Sakartvelo mokslo ir inovacijų bendruomenei, taip pat Sakartvelo įsipareigojimą pradėti procesą dėl tapimo programos „Erasmus+“ asocijuotąja trečiąja šalimi; |
| --- | --- |

52.

Institucinės nuostatos

| 53. | dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą remti Sakartvelo parlamentinę demokratiją plėtojant pajėgumus; apgailestauja, kad Europos Parlamento pasiūlymas Sakartvelo parlamentui pradėti Jeano Monnet dialogą nebuvo priimtas; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei Sakartvelo vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  OL L 261, 2014 8 30, p. 4.

(2)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0235.

(3)  OL L 218, 2022 8 23, p. 40.

(4)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

(5)  2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/1148 dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti (OL L 194, 2016 7 19, p. 1).

---

| 2023 5 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 177/73 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 177/73

---

P9_TA(2022)0443

Dviejų valstybių sambūviu pagrįsto sprendimo perspektyvos Izraeliui ir Palestinai

2022 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl dviejų valstybių sambūviu pagrįsto sprendimo perspektyvos Izraeliui ir Palestinai (2022/2949(RSP))

(2023/C 177/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Artimųjų Rytų taikos proceso, ypač į savo 2017 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl dviejų valstybių sambūviu pagrįsto sprendimo Artimuosiuose Rytuose pasiekimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Artimųjų Rytų taikos proceso, ypač į savo 2017 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl dviejų valstybių sambūviu pagrįsto sprendimo Artimuosiuose Rytuose pasiekimo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 18 d. ir 2016 m. birželio 20 d. Tarybos išvadas dėl Artimųjų Rytų taikos proceso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 18 d. ir 2016 m. birželio 20 d. Tarybos išvadas dėl Artimųjų Rytų taikos proceso,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. spalio 3 d. įvykusį ES ir Izraelio asociacijos tarybos posėdį ir jos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. spalio 3 d. įvykusį ES ir Izraelio asociacijos tarybos posėdį ir jos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. Europos Sąjungos ataskaitą dėl Izraelio gyvenviečių okupuotame Vakarų Krante, įskaitant Rytų Jeruzalę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. Europos Sąjungos ataskaitą dėl Izraelio gyvenviečių okupuotame Vakarų Krante, įskaitant Rytų Jeruzalę,

| — | atsižvelgdamas į ES sudaromą teroristų sąrašą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES sudaromą teroristų sąrašą,

| — | atsižvelgdamas į atitinkamas Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į atitinkamas Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas,

| — | atsižvelgdamas į 1949 m. Ženevos konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1949 m. Ženevos konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 1993 ir 1995 m. Oslo susitarimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1993 ir 1995 m. Oslo susitarimus,

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. Arabų taikos iniciatyvą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. Arabų taikos iniciatyvą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi ES yra ne kartą patvirtinusi, kad remia dviejų valstybių sambūviu pagrįstą sprendimą, pagal kurį dvi suverenios demokratinės valstybės taikiai ir saugiai gyvuotų greta, o Jeruzalė būtų abiejų valstybių sostinė; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES yra ne kartą patvirtinusi, kad remia dviejų valstybių sambūviu pagrįstą sprendimą, pagal kurį dvi suverenios demokratinės valstybės taikiai ir saugiai gyvuotų greta, o Jeruzalė būtų abiejų valstybių sostinė;

| B. | kadangi JT Saugumo Taryba priėmė daug rezoliucijų šiuo klausimu, įskaitant Rezoliuciją Nr. 2334 (2016); kadangi ES 27 savo pareiškime po paskutinio ES ir Izraelio asociacijos tarybos posėdžio nurodė šias rezoliucijas ir būtinybę jų laikytis; |
| --- | --- |

B.

kadangi JT Saugumo Taryba priėmė daug rezoliucijų šiuo klausimu, įskaitant Rezoliuciją Nr. 2334 (2016); kadangi ES 27 savo pareiškime po paskutinio ES ir Izraelio asociacijos tarybos posėdžio nurodė šias rezoliucijas ir būtinybę jų laikytis;

| C. | kadangi, vadovaujantis 2021 m. Europos Sąjungos atstovo ataskaita, pastaraisiais metais dar labiau paspartėjo gyvenviečių plėtra Okupuotojoje Palestinos Teritorijoje (22 030), visų pirma Rytų Jeruzalėje, kurioje naujų būstų skaičius, palyginti su 2020 m., padidėjo daugiau nei dvigubai (nuo 6 288 iki 14 894), ir tai atspindi nuolatinės Izraelio gyvenviečių plėtros tendenciją; |
| --- | --- |

C.

kadangi, vadovaujantis 2021 m. Europos Sąjungos atstovo ataskaita, pastaraisiais metais dar labiau paspartėjo gyvenviečių plėtra Okupuotojoje Palestinos Teritorijoje (22 030), visų pirma Rytų Jeruzalėje, kurioje naujų būstų skaičius, palyginti su 2020 m., padidėjo daugiau nei dvigubai (nuo 6 288 iki 14 894), ir tai atspindi nuolatinės Izraelio gyvenviečių plėtros tendenciją;

| D. | kadangi dėl provokacinių priemonių ir neapykantą kurstančios retorikos stiprėja smurtas, terorizmas, įskaitant išpuolius prieš civilius gyventojus, ir smurto kurstymas, kurie iš esmės nesuderinami su taikiu konflikto sprendimu; kadangi Sąjunga reiškia užuojautą visų aukų šeimoms; |
| --- | --- |

D.

kadangi dėl provokacinių priemonių ir neapykantą kurstančios retorikos stiprėja smurtas, terorizmas, įskaitant išpuolius prieš civilius gyventojus, ir smurto kurstymas, kurie iš esmės nesuderinami su taikiu konflikto sprendimu; kadangi Sąjunga reiškia užuojautą visų aukų šeimoms;

| E. | kadangi tiek izraeliečiai, tiek palestiniečiai turi teisę gyventi saugiai; kadangi tai apima teisę saugoti savo teritoriją ir ginti savo teisėtus saugumo interesus; |
| --- | --- |

E.

kadangi tiek izraeliečiai, tiek palestiniečiai turi teisę gyventi saugiai; kadangi tai apima teisę saugoti savo teritoriją ir ginti savo teisėtus saugumo interesus;

| F. | kadangi dėl Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą padidėjo pažeidžiamumas ir išaugo geopolitinė įtampa šiame regione, taip pat smarkiai didėja maisto stygius; |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą padidėjo pažeidžiamumas ir išaugo geopolitinė įtampa šiame regione, taip pat smarkiai didėja maisto stygius;

| G. | kadangi 2022 m. gegužės 11 d. per Izraelio karinį reidą okupuotame Vakarų Kranto Džanino mieste buvo nužudyta žurnalistė Shireen Abu Akleh; kadangi, nepaisant daugybės raginimų tai padaryti, nebuvo atliktas nepriklausomas jos nužudymo tyrimas, kad nusikaltimo vykdytojai nebūtų patraukti atsakomybėn; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2022 m. gegužės 11 d. per Izraelio karinį reidą okupuotame Vakarų Kranto Džanino mieste buvo nužudyta žurnalistė Shireen Abu Akleh; kadangi, nepaisant daugybės raginimų tai padaryti, nebuvo atliktas nepriklausomas jos nužudymo tyrimas, kad nusikaltimo vykdytojai nebūtų patraukti atsakomybėn;

| H. | kadangi 2019 m. lapkričio 12 d. Teisingumo Teismas priėmė sprendimą dėl ES taikomos prekių, kilusių iš Izraelio valstybės teritorijos ir okupuotos Palestinos teritorijos, diferencijavimo politikos (2); kadangi ES turi taikyti šį sprendimą; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2019 m. lapkričio 12 d. Teisingumo Teismas priėmė sprendimą dėl ES taikomos prekių, kilusių iš Izraelio valstybės teritorijos ir okupuotos Palestinos teritorijos, diferencijavimo politikos (2); kadangi ES turi taikyti šį sprendimą;

| I. | kadangi Izraelis yra demokratinė valstybė, kurioje paskutiniai parlamento rinkimai įvyko 2022 m. lapkričio 1 d.; kadangi paskutiniai Palestinos parlamento rinkimai buvo surengti 2006 m.; tada Gazoje nugalėjo į ES sąrašą įtraukta teroristinė organizacija „Hamas“; kadangi paskutiniai Palestinos prezidento rinkimai įvyko 2005 m. sausio mėn.; |
| --- | --- |

I.

kadangi Izraelis yra demokratinė valstybė, kurioje paskutiniai parlamento rinkimai įvyko 2022 m. lapkričio 1 d.; kadangi paskutiniai Palestinos parlamento rinkimai buvo surengti 2006 m.; tada Gazoje nugalėjo į ES sąrašą įtraukta teroristinė organizacija „Hamas“; kadangi paskutiniai Palestinos prezidento rinkimai įvyko 2005 m. sausio mėn.;

| J. | kadangi Gazos Ruožui jau 15 metų taikoma blokada ir 40 x 11 kvadratinių kilometrų plote įkalinti du milijonai gyventojų; kadangi, JT Humanitarinių reikalų koordinavimo biuro (UNOCHA) duomenimis, 53 proc. Gazos gyventojų gyvena žemiau skurdo ribos; |
| --- | --- |

J.

kadangi Gazos Ruožui jau 15 metų taikoma blokada ir 40 x 11 kvadratinių kilometrų plote įkalinti du milijonai gyventojų; kadangi, JT Humanitarinių reikalų koordinavimo biuro (UNOCHA) duomenimis, 53 proc. Gazos gyventojų gyvena žemiau skurdo ribos;

| K. | kadangi tarptautinė bendruomenė nuolat ragino grąžinti Hadaro Goldino ir Orono Shaulo palaikus į Izraelį, nes jie, pažeidžiant tarptautinę humanitarinę teisę, yra laikomi Gazoje, ir kadangi tarptautinė bendruomenė vieningai išreiškė solidarumą su H. Goldino ir O. Shaulo šeimomis; |
| --- | --- |

K.

kadangi tarptautinė bendruomenė nuolat ragino grąžinti Hadaro Goldino ir Orono Shaulo palaikus į Izraelį, nes jie, pažeidžiant tarptautinę humanitarinę teisę, yra laikomi Gazoje, ir kadangi tarptautinė bendruomenė vieningai išreiškė solidarumą su H. Goldino ir O. Shaulo šeimomis;

| L. | kadangi Izraelio valdžios institucijos nugriovė svarbią pagrindinėms paslaugoms teikti skirtą infrastruktūrą, kurią finansavo tarptautiniai paramos teikėjai; kadangi šiuo metu nurodyta sustabdyti darbus arba nugriauti keletą ES ar valstybių narių finansuotų statinių; |
| --- | --- |

L.

kadangi Izraelio valdžios institucijos nugriovė svarbią pagrindinėms paslaugoms teikti skirtą infrastruktūrą, kurią finansavo tarptautiniai paramos teikėjai; kadangi šiuo metu nurodyta sustabdyti darbus arba nugriauti keletą ES ar valstybių narių finansuotų statinių;

| M. | kadangi 2021 m. spalio mėn. Izraelio gynybos ministerija išleido karinį įsakymą, kuriuo šešios Palestinos nevyriausybinės organizacijos paskelbtos neteisėtomis asociacijomis (teroristinėmis organizacijomis); kadangi 2022 m. rugpjūčio mėn. Izraelio pajėgos surengė reidus šių organizacijų biuruose, konfiskavo jų dokumentus ir sunaikino jų įrangą; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2021 m. spalio mėn. Izraelio gynybos ministerija išleido karinį įsakymą, kuriuo šešios Palestinos nevyriausybinės organizacijos paskelbtos neteisėtomis asociacijomis (teroristinėmis organizacijomis); kadangi 2022 m. rugpjūčio mėn. Izraelio pajėgos surengė reidus šių organizacijų biuruose, konfiskavo jų dokumentus ir sunaikino jų įrangą;

| N. | kadangi, stiprinant žmonių tarpusavio ryšius ir skatinant taikos, tolerancijos ir smurto netoleravimo atmosferą, šio regiono, konkrečiau – Izraelio, Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo, pilietinė visuomenė atlieka vieną iš pagrindinių vaidmenų; |
| --- | --- |

N.

kadangi, stiprinant žmonių tarpusavio ryšius ir skatinant taikos, tolerancijos ir smurto netoleravimo atmosferą, šio regiono, konkrečiau – Izraelio, Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo, pilietinė visuomenė atlieka vieną iš pagrindinių vaidmenų;

Bendrieji principai

| 1. | pakartoja, kad tvirtai remia derybomis pasiekiamą dviejų valstybių sambūviu pagrįstą sprendimą išsaugant 1967 m. sienas, pagal kurį dvi suverenios demokratinės valstybės taikiai ir saugiai gyvuotų greta, o Jeruzalė būtų abiejų valstybių sostinė, visapusiškai laikantis tarptautinės teisės nuostatų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina nutraukti užsitęsusį Izraelio ir Palestinos konfliktą ir palestiniečių teritorijos okupaciją atnaujinant tikras dvišales taikos derybas, grindžiamas nustatytais dviejų valstybių sambūviu pagrįsto sprendimo parametrais, kad, remiant tarptautinei bendruomenei, būtų pasiektas susitarimas dėl nuolatinio statuso ir tarpusavio pripažinimas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primygtinai ragina abi šalis dar kartą patvirtinti įsipareigojimus siekti dviejų valstybių sambūviu pagrįsto sprendimo; ragina kitą Izraelio vyriausybę prisiimti aiškų įsipareigojimą pritarti dviejų valstybių sambūviu pagrįstam sprendimui; ragina Izraelio ir Palestinos vadovus susilaikyti nuo provokacinių veiksmų ir retorikos ir nepriimti vienašališkų sprendimų; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apgailestauja dėl to, kad per pastaruosius dešimtmečius Artimųjų Rytų taikos procese nepasiekta apčiuopiamų rezultatų, todėl smurtas ir terorizmas tęsiasi, padėtis Okupuotojoje Palestinos Teritorijoje nuolat prastėja, didėja Palestinos visuomenės nusivylimas, auga įtampa ir daugėja nesaugumo Izraelio visuomenėje ir šiuo konfliktu naudojasi teroristinės ir ekstremistinės grupės; |
| --- | --- |

4.

Kliūtys dviejų valstybių sambūviu pagrįstam sprendimui

| 5. | primena, kad pagal tarptautinę teisę steigti gyvenvietes yra neteisėta, ragina nedelsiant nutraukti jų statybas ir pabrėžia, kad neseniai priimti sprendimai įkurti naujas gyvenvietes daro tolesnį neigiamą poveikį įgyvendinamo dviejų valstybių sambūviu pagrįsto sprendimo perspektyvai, visų pirma zonoje „E1“ ir Vakarų Krante; smerkia naujakurių smurtą ir ragina siekti, kad už tai būtų atsakyta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Izraelį vykdyti savo, kaip okupacinės valdžios, pareigas ir įsipareigojimus pagal tarptautinę teisę, ir paisyti Palestinos gyventojų žmogaus teisių; |
| --- | --- |

6.

| 7. | griežtai smerkia besitęsiantį terorizmą prieš Izraelį ir primena Izraelio teisę egzistuoti ir gintis nuo terorizmo; visapusiškai pripažįsta teisėtus Izraeliui susirūpinimą keliančius klausimus dėl saugumo ir iššūkius, su kuriais jis susiduria; pakartoja, kad Izraelis turi visišką teisę kovoti su smurtu ir teisę ginti savo civilius gyventojus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smerkia bet kokius Izraelio ir Palestinos gyventojų tarpusavio smurtinius veiksmus ir ragina nedelsiant juos nutraukti, įskaitant neproporcingą jėgos naudojimą Izraelio gynybos pajėgų karinėse operacijose, teroristinius išpuolius prieš nekaltus civilius gyventojus ir civilinę infrastruktūrą, didėjantį naujakurių smurtą ir puolimą be atrankos, įskaitant puolimą raketomis, kurias vykdo į ES sąrašą įtrauktos Palestinos teroristinės organizacijos, tarp jų grupuotė „Hamas“, Palestinos islamo džihadas ir Palestinos išlaisvinimo liaudies frontas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, jog nepaprastai svarbi ES partnerystė su Izraeliu, Palestinos Administracija, Jungtinėmis Valstijomis ir arabų partneriais regione, siekiant užkirsti kelią pakartotiniam teroristinių grupių ginklavimuisi Gazos Ruože ir Vakarų Krante bei jų vykdomai ginklų kontrabandai, raketų gamybai ir tunelių tiesimui; dar kartą pabrėžia, kad, remiantis ankstesnėmis Užsienio reikalų tarybos išvadomis, ypač svarbu nuginkluoti visas teroristines grupes Gazoje; smerkia nepriimtinus Gazos de facto valdžios institucijų veiksmus ir atsižvelgdamas į tai pakartoja, kad Palestinos Administracija turi prisiimti atsakomybę už Gazos Ruožą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina šių smurto veiksmų vykdytojus patraukti atsakomybėn pagal tarptautinę teisę; primena, jog valstybių ir nevalstybinių subjektų tarptautinės humanitarinės teisės ir tarptautinės žmogaus teisių teisės nuostatų laikymasis, įskaitant atskaitomybę už savo veiksmus, yra taikos ir saugumo kertinis akmuo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą laikytis atitinkamų JT Saugumo Tarybos rezoliucijų, įskaitant neseniai priimtą rezoliuciją Nr. 2334 (2016), ir ragina jų paisyti, kaip 27 ES valstybės narės pakartojo savo pareiškime po paskutinio ES ir Izraelio asociacijos tarybos posėdžio; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad turėtų būti toliau remiama demokratija Palestinoje, ir ragina tarptautinę bendruomenę reikšmingai padidinti pastangas stiprinant Palestinos institucijas, kad būtų užtikrinta Palestinos vidaus vienybė, kuri yra vienas iš pagrindinių veiksnių siekiant surasti dviejų valstybių sambūviu pagrįstą sprendimą; primygtinai ragina Palestinos pajėgas nedelsiant atnaujinti pastangas siekti susitaikymo, visų pirma surengiant ilgai lauktus prezidento ir įstatymų leidžiamosios valdžios rinkimus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Palestinoje surengti skaidrius, patikimus ir įtraukius rinkimus; reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad į ES sąrašą įtrauktoms teroristinėms organizacijoms priklausantys asmenys eina politines pareigas Palestinoje arba siekia jas eiti; ragina Izraelį leisti vykdyti šiuos rinkimus Rytų Jeruzalėje; dar kartą pabrėžia, kad ES ir Europos Parlamentui turi būti suteikta galimybė stebėti šiuos rinkimus, t. y. jie turi būti pakviesti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smerkia Palestinos Administracijos Gazos de facto valdžios institucijų sistemingas pastangas slopinti opoziciją, be kita ko, savavališkai sulaikant kritikus ir oponentus, kurie dažnai yra kankinami ar su jais yra kitaip netinkamai elgiamasi, ir ribojant saviraiškos, asociacijų ir susirinkimų laisves; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primygtinai ragina Izraelį nutraukti plačiai paplitusią palestiniečių, įskaitant nepilnamečius, administracinio sulaikymo be teismo praktiką ir ragina užtikrinti teisę į tinkamą procesą; smerkia tai, kad Palestinos kovotojų grupuotės kaip savižudžius sprogdintojus naudoja vaikus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad Palestinos gyventojai turi teisę savo teritorijoje naudotis gamtos ištekliais, įskaitant vandens išteklius, energijos išteklius ir žemės ūkio paskirties žemę; |
| --- | --- |

16.

| 17. | reiškia užuojautą Izraelio karių Hadaro Goldino ir Orono Shaulo šeimoms; apgailestauja dėl grupuotės „Hamas“ atsisakymo grąžinti jų palaikus, kad jie būtų palaidoti; ragina dėti visas pastangas, kad jų palaikai būtų nedelsiant repatrijuoti; be to, ragina nedelsiant paleisti Izraelio piliečius Avrahamą Mengistu ir Hishamą Al-Sayedą, kurie nėra įvykdę jokio nusikaltimo ar pažeidimo, pateisinančio grupuotės „Hamas“ įvykdytą jų paėmimą į nelaisvę ir laikymą Gazos Ruože; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Izraelio valstybę sudaryti sąlygas suteikti humanitarinę pagalbą pažeidžiamiausiems asmenis tiek Vakarų Krante, tiek Gazos Ruože; pakartoja savo raginimą nedelsiant nutraukti blokadą ir sušvelninti humanitarinę krizę Gazos Ruože, sykiu imantis būtinų saugumo priemonių, kad būtų užkirstas kelias smurtui prieš Izraelį; pakartoja, kad ES finansavimas turi būti skiriamas konkretiems projektams Gazoje, vadovaujantis trišaliu finansinės paramos mechanizmu civiliams gyventojams paremti; ragina Europos Parlamento nariams sudaryti galimybes nekliudomai patekti į Gazos Ruožą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina nedelsiant nutraukti palestiniečių namų griovimą; ragina ES ir jos valstybes nares reikalauti kompensacijos už visos ES finansuojamos infrastruktūros sugriovimą okupuotose Palestinos teritorijose; |
| --- | --- |

19.

| 20. | yra susirūpinęs dėl mažėjančios pilietinės visuomenės erdvės Izraelyje ir okupuotose Palestinos teritorijose ir primygtinai ragina ES šiam klausimui skirti pirmenybę savo politinio dialogo su Izraelio vyriausybe ir Palestinos administracija darbotvarkėje; |
| --- | --- |

20.

Europos Sąjungos vaidmuo

| 21. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai ir ES specialųjį įgaliotinį Artimųjų Rytų taikos procese parengti Europos taikos iniciatyvą siekiant atkurti politines perspektyvas, kad būtų rastas visapusiškas, ilgalaikis ir taikus Izraelio ir Palestinos konflikto sprendimas; šiuo tikslu ragina pratęsti ES specialiojo įgaliotinio Artimųjų Rytų taikos procese įgaliojimus, kol bus veiksmingai išspręstas šis ilgalaikis konfliktas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina šios iniciatyvos pagrindu surengti tarptautinę konferenciją, kuri būtų pirmas žingsnis daugiašalėje sistemoje šiam tikslui pasiekti; palankiai vertina tokias iniciatyvas, kaip Miuncheno grupė, ir ragina Europos išorės veiksmų tarnybą ir valstybes nares imtis Europos iniciatyvos, kad dviejų valstybių sambūviu pagrįstas sprendimas vėl būtų diskutuojamas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina ES kartu su susijusiomis arabų valstybėmis išnagrinėti, kaip jų atitinkami normalizavimo susitarimai su Izraeliu galėtų būti naudingi dviejų valstybių sambūviu pagrįstam sprendimui ir ekonominiam regiono vystymuisi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina ES ir jos valstybes nares remti visas iniciatyvas, kuriomis siekiama užtikrinti atskaitomybę už tarptautinės humanitarinės ir žmogaus teisių teisės pažeidimus; atsižvelgdamas į tai akcentuoja Tarptautinio baudžiamojo teismo darbą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palankiai vertina Užsienio reikalų tarybos sprendimą atnaujinti Asociacijos tarybos su Izraeliu veiklą; mano, kad ji turėtų stiprinti ES ir Izraelio partnerystę, diskutuoti klausimus, susijusius su Izraelio ir Palestinos konfliktu, ir siekti atgaivinti Artimųjų Rytų taikos procesą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mano, kad ES finansavimas pilietinei visuomenei yra dalykiškas įsipareigojimas stiprinti Izraelio ir Palestinos gyventojų tarpusavio ryšius; ragina vykdyti ES programas, skirtas žmonių tarpusavio ryšiams tarp įvairių etninių ir religinių mažumų, žmogaus teisių gynėjų, žurnalistų ir moterų organizacijų stiprinti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad ES ir jos valstybės narės turi remti bendras iniciatyvas, įgyvendinamas socialiniame ir ekonomikos sektoriuose, įskaitant vandens ir energetikos sektorius, kad būtų didinama gerovė ir skatinami socialiniai mainai tarp dviejų teritorijų; pakartoja, kad remia strategiją „Global Gateway“, pagal kurią, derinant ją su pietinės kaimynystės šalims skirtu ekonomikos ir investicijų planu, regione bus plėtojami prekybos ryšiai; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pripažįsta JT pagalbos ir darbų agentūros Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose atliekamą vaidmenį Palestinos pabėgėliams teikiant gyvybiškai svarbias paslaugas; dar kartą atkreipia dėmesį į švietimo svarbą užtikrinant dviejų valstybių sambūviu pagrįsto sprendimo perspektyvą; pakartoja, kad neapykanta, smurto kurstymas ir antisemitizmas prieštarauja ES vertybėms ir yra labai svarbios kliūtys, trukdančios išspręsti šį konfliktą; pakartoja savo poziciją, kad visi Sąjungos lėšomis finansuojami vadovėliai ir mokyklinės priemonės turi atitikti UNESCO taikos, tolerancijos, sambūvio ir smurto netoleravimo standartus; pabrėžia, kad pateikus aiškių ir pagrįstų piktnaudžiavimo įrodymų ES finansavimas turės būti nutrauktas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | primena, kad visos ES finansuojamos mokymosi programos turi atitikti UNESCO taikos, tolerancijos, sambūvio ir nepakantumo smurtui standartus, bei griežtai smerkia neapykantos retoriką ir smurto bei antisemitizmo apraiškas, kurių ir toliau aptinkama Palestinos Administracijos mokymo programose; |
| --- | --- |

29.

o

o o

| 30. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, ES specialiajam įgaliotiniui Artimųjų Rytų taikos procese, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui, Arabų Valstybių Lygos generaliniam sekretoriui, Izraelio Knesetui ir vyriausybei, Palestinos Administracijos Prezidentui ir Palestinos įstatymų leidžiamajai tarybai. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  OL C 307, 2018 8 30, p. 113.

(2)  2019 m. lapkričio 12 d. Sprendimas Organisation juive européenne, Vignoble Psagot Ltd / Ministre de l'Économie et des Finances, C-363/18, ECLI:EU:C:2019:954.

---

| 2023 5 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 177/78 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 177/78

---

P9_TA(2022)0444

Naujosios Europos kultūros darbotvarkės ir ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos įgyvendinimas

2022 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Naujosios Europos kultūros darbotvarkės ir ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos įgyvendinimo (2022/2047(INI))

(2023/C 177/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į JT Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir JT darnaus vystymosi tikslus (DVT), visų pirma į 17-ąjį DVT – atgaivinti globalią partnerystę darnaus vystymosi labui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir JT darnaus vystymosi tikslus (DVT), visų pirma į 17-ąjį DVT – atgaivinti globalią partnerystę darnaus vystymosi labui,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 28–30 d. Meksike vykusioje UNESCO pasaulinėje kultūros politikos ir darnaus vystymosi konferencijoje (MONDIACULT 2022) priimtą baigiamąją deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 28–30 d. Meksike vykusioje UNESCO pasaulinėje kultūros politikos ir darnaus vystymosi konferencijoje (MONDIACULT 2022) priimtą baigiamąją deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į deklaraciją, priimtą po 2019 m. gegužės 3 d. Paryžiuje įvykusio neoficialaus Europos Sąjungos valstybių narių ministrų, atsakingų už kultūrą ir Europos reikalus, susitikimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į deklaraciją, priimtą po 2019 m. gegužės 3 d. Paryžiuje įvykusio neoficialaus Europos Sąjungos valstybių narių ministrų, atsakingų už kultūrą ir Europos reikalus, susitikimo,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 8 d. Europos Tarybos rezoliuciją, kuria sudaromas išplėstinis dalinis susitarimas dėl kultūros maršrutų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 8 d. Europos Tarybos rezoliuciją, kuria sudaromas išplėstinis dalinis susitarimas dėl kultūros maršrutų,

| — | atsižvelgdamas į valstybių narių ekspertų darbo grupės atvirojo koordinavimo metodo (AKM) klausimais 2017 m. gegužės 4 d. ataskaitą How culture and the arts can promote intercultural dialogue in the context of the migratory and refugee crisis („Kaip kultūra ir menu galima skatinti kultūrų dialogą migracijos ir pabėgėlių krizės klausimais“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į valstybių narių ekspertų darbo grupės atvirojo koordinavimo metodo (AKM) klausimais 2017 m. gegužės 4 d. ataskaitą How culture and the arts can promote intercultural dialogue in the context of the migratory and refugee crisis („Kaip kultūra ir menu galima skatinti kultūrų dialogą migracijos ir pabėgėlių krizės klausimais“),

| — | atsižvelgdamas į valstybių narių ekspertų darbo grupės AKM klausimais 2019 m. gruodžio 17 d. ataskaitą Sustainable cultural tourism („Tvarus kultūrinis turizmas“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į valstybių narių ekspertų darbo grupės AKM klausimais 2019 m. gruodžio 17 d. ataskaitą Sustainable cultural tourism („Tvarus kultūrinis turizmas“),

| — | atsižvelgdamas į valstybių narių ekspertų darbo grupės AKM klausimais 2021 m. birželio 4 d. ataskaitą Towards gender equality in the cultural and creative sectors („Siekiant lyčių lygybės kultūros ir kūrybos sektoriuose“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į valstybių narių ekspertų darbo grupės AKM klausimais 2021 m. birželio 4 d. ataskaitą Towards gender equality in the cultural and creative sectors („Siekiant lyčių lygybės kultūros ir kūrybos sektoriuose“),

| — | atsižvelgdamas į valstybių narių ekspertų darbo grupės AKM klausimais 2022 m. rugsėjo 5 d. ataskaitą Strengthening cultural heritage resilience for climate change („Kultūros paveldo atsparumo stiprinimas atsižvelgiant į klimato kaitą“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į valstybių narių ekspertų darbo grupės AKM klausimais 2022 m. rugsėjo 5 d. ataskaitą Strengthening cultural heritage resilience for climate change („Kultūros paveldo atsparumo stiprinimas atsižvelgiant į klimato kaitą“),

| — | atsižvelgdamas į valstybių narių ekspertų darbo grupės AKM klausimais 2022 m. rugsėjo 22 d. ataskaitą Stormy Times. Nature and Humans: Cultural Courage for Change („Neramūs laikai. Gamta ir žmonės: drąsus pokyčių siekis kultūros srityje“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į valstybių narių ekspertų darbo grupės AKM klausimais 2022 m. rugsėjo 22 d. ataskaitą Stormy Times. Nature and Humans: Cultural Courage for Change („Neramūs laikai. Gamta ir žmonės: drąsus pokyčių siekis kultūros srityje“),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Neįgaliųjų teisių konvenciją (JT NTK), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Neįgaliųjų teisių konvenciją (JT NTK),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 30 d. G20 kultūros ministrų priimtą Romos deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. liepos 30 d. G20 kultūros ministrų priimtą Romos deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statuto 8 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statuto 8 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl baudžiamųjų nusikaltimų kultūros vertybių srityje (Nikosijos konvencija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl baudžiamųjų nusikaltimų kultūros vertybių srityje (Nikosijos konvencija),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 22 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos kultūros darbotvarkė“ (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 22 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos kultūros darbotvarkė“ (COM(2018)0267),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 8 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimas“(JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 8 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimas“(JOIN(2016)0029),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai 2016 m. birželio 28 d. pristatytą dokumentą „Bendra vizija, bendri veiksmai: stipresnė Europa. Visuotinė Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategija“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai 2016 m. birželio 28 d. pristatytą dokumentą „Bendra vizija, bendri veiksmai: stipresnė Europa. Visuotinė Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategija“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. sausio mėn. paskelbtas bendras Europos išorės veiksmų tarnybos ir ES nacionalinių kultūros institutų gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. sausio mėn. paskelbtas bendras Europos išorės veiksmų tarnybos ir ES nacionalinių kultūros institutų gaires,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 28 d. Komisijos komunikatą dėl Europos kultūros paveldo metų (2018 m.) veiklos įgyvendinimo, rezultatų ir bendro vertinimo (COM(2019)0548), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 28 d. Komisijos komunikatą dėl Europos kultūros paveldo metų (2018 m.) veiklos įgyvendinimo, rezultatų ir bendro vertinimo (COM(2019)0548),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 15 d. Komisijos komunikatą „Naujasis europinis bauhauzas: gražu, tvaru, įtrauku“ (COM(2021)0573), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 15 d. Komisijos komunikatą „Naujasis europinis bauhauzas: gražu, tvaru, įtrauku“ (COM(2021)0573),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 29 d. Komisijos ataskaitą dėl 2019–2022 m. darbo plano kultūros srityje (COM(2022)0317), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 29 d. Komisijos ataskaitą dėl 2019–2022 m. darbo plano kultūros srityje (COM(2022)0317),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 15 d. Tarybos išvadas dėl 2019–2022 m. darbo plano kultūros srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 15 d. Tarybos išvadas dėl 2019–2022 m. darbo plano kultūros srityje,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 7 d. Tarybos išvadas dėl ES strateginio požiūrio į tarptautinius kultūros ryšius ir veiksmų programas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 7 d. Tarybos išvadas dėl ES strateginio požiūrio į tarptautinius kultūros ryšius ir veiksmų programas,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 22 d. Tarybos išvadas dėl integruoto požiūrio į išorės konfliktus ir krizes, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 22 d. Tarybos išvadas dėl integruoto požiūrio į išorės konfliktus ir krizes,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 21 d. Tarybos išvadas dėl ES požiūrio į kultūros paveldą konfliktų ir krizių metu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 21 d. Tarybos išvadas dėl ES požiūrio į kultūros paveldą konfliktų ir krizių metu,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 18 d. Tarybos išvadas dėl kultūros ir kūrybos sektorių atsigavimo, atsparumo ir tvarumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 18 d. Tarybos išvadas dėl kultūros ir kūrybos sektorių atsigavimo, atsparumo ir tvarumo,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 8 d. Tarybos išvadas dėl poreikio kultūros paveldui suteikti svarbią vietą visų sričių ES politikoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 8 d. Tarybos išvadas dėl poreikio kultūros paveldui suteikti svarbią vietą visų sričių ES politikoje,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 25 d. Romos deklaraciją, kuriai pritarė 27-ių valstybių narių ir Europos Vadovų Tarybos, Europos Parlamento bei Europos Komisijos vadovai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 25 d. Romos deklaraciją, kuriai pritarė 27-ių valstybių narių ir Europos Vadovų Tarybos, Europos Parlamento bei Europos Komisijos vadovai,

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl naujos Europos kultūros darbotvarkės (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl naujos Europos kultūros darbotvarkės (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimo (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 20 d. rezoliuciją dėl ilgalaikio Europos kultūros paveldo metų politinio poveikio užtikrinimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 20 d. rezoliuciją dėl ilgalaikio Europos kultūros paveldo metų politinio poveikio užtikrinimo (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl menininkų socialinio statuso Europos Sąjungoje (4) ir 2021 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl menininkų padėties ir kultūros gaivinimo ES (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl menininkų socialinio statuso Europos Sąjungoje (4) ir 2021 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl menininkų padėties ir kultūros gaivinimo ES (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl kultūros, švietimo, žiniasklaidos ir sporto vaidmens kovojant su rasizmu (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl kultūros, švietimo, žiniasklaidos ir sporto vaidmens kovojant su rasizmu (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl Europos kultūros gaivinimo (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl Europos kultūros gaivinimo (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl naujojo europinio bauhauzo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl naujojo europinio bauhauzo (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 15 d. rezoliuciją dėl veiksmingų programų „Erasmus+“, „Kūrybiška Europa“ ir Europos solidarumo korpuso žalinimo priemonių (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 15 d. rezoliuciją dėl veiksmingų programų „Erasmus+“, „Kūrybiška Europa“ ir Europos solidarumo korpuso žalinimo priemonių (9),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/818, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. programa „Kūrybiška Europa“ (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/818, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. programa „Kūrybiška Europa“ (10),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/817, kuriuo nustatoma Sąjungos švietimo bei mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus+“ (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/817, kuriuo nustatoma Sąjungos švietimo bei mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus+“ (11),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/888, kuriuo nustatoma Europos solidarumo korpuso programa (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/888, kuriuo nustatoma Europos solidarumo korpuso programa (12),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2021/2316 dėl Europos jaunimo metų (2022 m.) (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2021/2316 dėl Europos jaunimo metų (2022 m.) (13),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2020/2229, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 445/2014/ES, kuriuo nustatomi Sąjungos veiksmai, susiję su Europos kultūros sostinėmis 2020–2033 m. (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2020/2229, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 445/2014/ES, kuriuo nustatomi Sąjungos veiksmai, susiję su Europos kultūros sostinėmis 2020–2033 m. (14),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2017/864 dėl Europos kultūros paveldo metų (2018 m.) (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2017/864 dėl Europos kultūros paveldo metų (2018 m.) (15),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. UNESCO konvenciją dėl kultūros raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. UNESCO konvenciją dėl kultūros raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, visų pirma jos 27 straipsnį dėl teisės dalyvauti kultūriniame gyvenime, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, visų pirma jos 27 straipsnį dėl teisės dalyvauti kultūriniame gyvenime,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) ataskaitą The Culture Fix: Creative people, places and industries („Kultūros dilema: kūrybiški žmonės, vietos ir sektoriai“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) ataskaitą The Culture Fix: Creative people, places and industries („Kultūros dilema: kūrybiški žmonės, vietos ir sektoriai“),

| — | atsižvelgdamas į parengiamuosius veiksmus „Kultūra ES išorės santykių srityje“ ir pagal juos parengtas rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į parengiamuosius veiksmus „Kultūra ES išorės santykių srityje“ ir pagal juos parengtas rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į ES kovos su neteisėta prekyba kultūros vertybėmis veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES kovos su neteisėta prekyba kultūros vertybėmis veiksmų planą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos 1987 m. spalio 23 d. Santjago de Kompostelos deklaraciją dėl Šv. Jokūbo kelio (isp. Camino de Santiago) paskelbimo pirmuoju Europos kultūriniu maršrutu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos 1987 m. spalio 23 d. Santjago de Kompostelos deklaraciją dėl Šv. Jokūbo kelio (isp. Camino de Santiago) paskelbimo pirmuoju Europos kultūriniu maršrutu,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 3 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 3 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 6 ir 167 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 6 ir 167 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį ir 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą bei 3 priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį ir 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą bei 3 priedą,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto ir Vystymosi komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto ir Vystymosi komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą (A9-0279/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą (A9-0279/2022),

| A. | kadangi 2018 m. Komisijos komunikatas dėl Naujos Europos kultūros darbotvarkės (COM(2018)0267) ir 2016 m. bendras komunikatas „ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimas“ (JOIN(2016)0029) atlieka lemiamą vaidmenį formuojant ES ir valstybių narių kultūros politiką tiek nacionaliniu, tiek tarptautiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2018 m. Komisijos komunikatas dėl Naujos Europos kultūros darbotvarkės (COM(2018)0267) ir 2016 m. bendras komunikatas „ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimas“ (JOIN(2016)0029) atlieka lemiamą vaidmenį formuojant ES ir valstybių narių kultūros politiką tiek nacionaliniu, tiek tarptautiniu lygmeniu;

| B. | kadangi 2023–2026 m. Tarybos darbo planas kultūros srityje bus pagrindinės ateinančių metų ES kultūros politikos koordinavimo veiksmų gairės ir suteiks galimybę paskatinti esmines permainas, kad kultūros ir kūrybos sektoriai (KKS) galėtų prisitaikyti prie naujos kasdienybės po pandemijos ir padidinti atsparumą galimiems būsimiems sunkumams; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2023–2026 m. Tarybos darbo planas kultūros srityje bus pagrindinės ateinančių metų ES kultūros politikos koordinavimo veiksmų gairės ir suteiks galimybę paskatinti esmines permainas, kad kultūros ir kūrybos sektoriai (KKS) galėtų prisitaikyti prie naujos kasdienybės po pandemijos ir padidinti atsparumą galimiems būsimiems sunkumams;

| C. | kadangi kultūra yra viešoji gėrybė, o kultūros ir kūrybos sektoriai bei pramonė (KKSP) turėtų būti remiami plataus užmojo politikos programomis, jiems teikiamas tinkamas viešasis ir privatusis finansavimas ir KKSP darbuotojams užtikrinama įgalinanti aplinka, taip pat teikiama parama auditorijos prieigai prie kultūros; kadangi Naujojoje Europos kultūros darbotvarkėje turėtų būti siekiama išsaugoti, išplėsti ir skleisti gyvybingą ir įvairų Europos kultūrinį gyvenimą, kuriame dalyvauti būtų skatinami visi, nė vieno nepaliekant nuošalyje; |
| --- | --- |

C.

kadangi kultūra yra viešoji gėrybė, o kultūros ir kūrybos sektoriai bei pramonė (KKSP) turėtų būti remiami plataus užmojo politikos programomis, jiems teikiamas tinkamas viešasis ir privatusis finansavimas ir KKSP darbuotojams užtikrinama įgalinanti aplinka, taip pat teikiama parama auditorijos prieigai prie kultūros; kadangi Naujojoje Europos kultūros darbotvarkėje turėtų būti siekiama išsaugoti, išplėsti ir skleisti gyvybingą ir įvairų Europos kultūrinį gyvenimą, kuriame dalyvauti būtų skatinami visi, nė vieno nepaliekant nuošalyje;

| D. | kadangi kultūros kūriniai yra esminis būdas nuomonėms išreikšti, įskaitant kritišką nuomonę valdančiųjų atžvilgiu, ir kadangi todėl itin svarbu užtikrinti saviraiškos laisvę kultūros srityje, įskaitant saviraiškos laisvę žiniasklaidos priemonėse; |
| --- | --- |

D.

kadangi kultūros kūriniai yra esminis būdas nuomonėms išreikšti, įskaitant kritišką nuomonę valdančiųjų atžvilgiu, ir kadangi todėl itin svarbu užtikrinti saviraiškos laisvę kultūros srityje, įskaitant saviraiškos laisvę žiniasklaidos priemonėse;

| E. | kadangi Europa yra kultūrinė bendruomenė, pagrįsta bendromis vertybėmis ir istorija bei nuolatine integracija; kadangi kultūra ir kultūros paveldas, įskaitant Europos kultūros maršrutus, turi didelį potencialą skatinti Europos Sąjungos vertybes, stiprinti jos skirtingas tapatybes ir padėti pasiekti jos tikslus pasauliniu mastu, taip pat prisidėti prie visuotinių problemų sprendimo; |
| --- | --- |

E.

kadangi Europa yra kultūrinė bendruomenė, pagrįsta bendromis vertybėmis ir istorija bei nuolatine integracija; kadangi kultūra ir kultūros paveldas, įskaitant Europos kultūros maršrutus, turi didelį potencialą skatinti Europos Sąjungos vertybes, stiprinti jos skirtingas tapatybes ir padėti pasiekti jos tikslus pasauliniu mastu, taip pat prisidėti prie visuotinių problemų sprendimo;

| F. | kadangi 2018-aisiais – Europos kultūros paveldo metais – buvo remiama ir propaguojama kultūra ir kultūros paveldas kaip „bendras Europos atminimo, supratimo, tapatybės, dialogo, sanglaudos ir kūrybiškumo šaltinis“; kadangi bendrieji tų metų tikslai buvo „skatinti ir remti Sąjungos, valstybių narių ir regioninių bei vietos institucijų pastangas, bendradarbiaujant su kultūros paveldo sektoriumi ir platesne pilietine visuomene, saugoti, ginti, pakartotinai naudoti, turtinti, branginti ir viešinti Europos kultūros paveldą“ (16); kadangi visų formų kultūros paveldo išsaugojimas, apsauga ir populiarinimas gali tapti tarpkultūrinių santykių, taikos, demokratijos, ilgalaikio tvaraus ekonomikos atsigavimo, darnaus turizmo ir regioninės plėtros, taip pat susitaikymo ir kultūrinio sambūvio stiprinimo katalizatoriumi, skatinančiu vietos bendruomenių dalyvavimą tiek Europos, tiek tarptautiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2018-aisiais – Europos kultūros paveldo metais – buvo remiama ir propaguojama kultūra ir kultūros paveldas kaip „bendras Europos atminimo, supratimo, tapatybės, dialogo, sanglaudos ir kūrybiškumo šaltinis“; kadangi bendrieji tų metų tikslai buvo „skatinti ir remti Sąjungos, valstybių narių ir regioninių bei vietos institucijų pastangas, bendradarbiaujant su kultūros paveldo sektoriumi ir platesne pilietine visuomene, saugoti, ginti, pakartotinai naudoti, turtinti, branginti ir viešinti Europos kultūros paveldą“ (16); kadangi visų formų kultūros paveldo išsaugojimas, apsauga ir populiarinimas gali tapti tarpkultūrinių santykių, taikos, demokratijos, ilgalaikio tvaraus ekonomikos atsigavimo, darnaus turizmo ir regioninės plėtros, taip pat susitaikymo ir kultūrinio sambūvio stiprinimo katalizatoriumi, skatinančiu vietos bendruomenių dalyvavimą tiek Europos, tiek tarptautiniu lygmeniu;

| G. | kadangi kultūra teikia socialinę ir ekonominę naudą tiek Sąjungoje, tiek už jos ribų ir atlieka svarbią funkciją ekonomikoje ir kuriant darbo vietas; kadangi KKSP užtikrina ne mažiau kaip 4,4 proc. ES BVP, o jų darbuotojų skaičius siekia apie 7,6 mln., taigi jie gali būti vietos ir regionų vystymosi varomoji jėga; kadangi KKSP yra labai susiskaidę, nes daugiau kaip 90 proc. KKSP įmonių yra mažosios ir vidutinės įmonės, o 33 proc. darbuotojų dirba savarankiškai (17) ir turi netipines darbo sąlygas; kadangi KKSP susigrąžina minimalią savo kuriamos ekonominės vertės dalį ir tai neigiamai veikia kultūros ir kūrybos sektorių darbuotojus; |
| --- | --- |

G.

kadangi kultūra teikia socialinę ir ekonominę naudą tiek Sąjungoje, tiek už jos ribų ir atlieka svarbią funkciją ekonomikoje ir kuriant darbo vietas; kadangi KKSP užtikrina ne mažiau kaip 4,4 proc. ES BVP, o jų darbuotojų skaičius siekia apie 7,6 mln., taigi jie gali būti vietos ir regionų vystymosi varomoji jėga; kadangi KKSP yra labai susiskaidę, nes daugiau kaip 90 proc. KKSP įmonių yra mažosios ir vidutinės įmonės, o 33 proc. darbuotojų dirba savarankiškai (17) ir turi netipines darbo sąlygas; kadangi KKSP susigrąžina minimalią savo kuriamos ekonominės vertės dalį ir tai neigiamai veikia kultūros ir kūrybos sektorių darbuotojus;

| H. | kadangi COVID-19 pandemijos poveikis Europos KKSP buvo didžiulis, tačiau nevienodas įvairiuose sektoriuose, ir dar labiau padidino sunkumus, su kuriais susiduria sektoriai, ir pablogino dažnai netipines menininkų ir kultūros sektoriaus darbuotojų darbo sąlygas; kadangi izoliavimo priemonės, kelionių ribojimai ir kitos būtinos su visuomenės sveikata susijusios priemonės smarkiai paveikė vietoje vykdomą veiklą, o didesnius skaitmeninius pajėgumus turintys sektoriai galėjo geriau įveikti krizę; kadangi kai kurie per pandemiją prarasti kultūriniai įpročiai daugelyje sektorių iš esmės negrįžo; |
| --- | --- |

H.

kadangi COVID-19 pandemijos poveikis Europos KKSP buvo didžiulis, tačiau nevienodas įvairiuose sektoriuose, ir dar labiau padidino sunkumus, su kuriais susiduria sektoriai, ir pablogino dažnai netipines menininkų ir kultūros sektoriaus darbuotojų darbo sąlygas; kadangi izoliavimo priemonės, kelionių ribojimai ir kitos būtinos su visuomenės sveikata susijusios priemonės smarkiai paveikė vietoje vykdomą veiklą, o didesnius skaitmeninius pajėgumus turintys sektoriai galėjo geriau įveikti krizę; kadangi kai kurie per pandemiją prarasti kultūriniai įpročiai daugelyje sektorių iš esmės negrįžo;

| I. | kadangi Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės (EGADP) investicijos neatspindi milžiniškos KKSP ekonominės ir socialinės svarbos, todėl šiems sektoriams skiriama gerokai per mažai dėmesio ES dedant bendras pastangas remti Europos ekonomikos atsigavimą ir atsparumo didinimą po pandemijos; kadangi Parlamentas ragino investuoti 2 proc. EGADP lėšų į KKSP ir dar kartą pakartojo, kad svarbu tinkamai investuoti į ES kultūros darbotvarkę (18); kadangi tik 16 valstybių narių įtraukė kultūrą į savo nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus ir, nors ES lygmeniu vidutiniškai pasiektas 2 proc. tikslas, tačiau daugumoje valstybių narių šis skaičius išliko gerokai mažesnis; |
| --- | --- |

I.

kadangi Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės (EGADP) investicijos neatspindi milžiniškos KKSP ekonominės ir socialinės svarbos, todėl šiems sektoriams skiriama gerokai per mažai dėmesio ES dedant bendras pastangas remti Europos ekonomikos atsigavimą ir atsparumo didinimą po pandemijos; kadangi Parlamentas ragino investuoti 2 proc. EGADP lėšų į KKSP ir dar kartą pakartojo, kad svarbu tinkamai investuoti į ES kultūros darbotvarkę (18); kadangi tik 16 valstybių narių įtraukė kultūrą į savo nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus ir, nors ES lygmeniu vidutiniškai pasiektas 2 proc. tikslas, tačiau daugumoje valstybių narių šis skaičius išliko gerokai mažesnis;

| J. | kadangi Parlamentas savo 2007 m. birželio 7 d. ir 2021 m. spalio 20 d. rezoliucijose ragino gerinti darbo sąlygas ES KKSP ir apibrėžti Europos menininko statusą, parengiant bendrą visoms ES šalims taikomą darbo sąlygų ir būtiniausių standartų sistemą; |
| --- | --- |

J.

kadangi Parlamentas savo 2007 m. birželio 7 d. ir 2021 m. spalio 20 d. rezoliucijose ragino gerinti darbo sąlygas ES KKSP ir apibrėžti Europos menininko statusą, parengiant bendrą visoms ES šalims taikomą darbo sąlygų ir būtiniausių standartų sistemą;

| K. | kadangi kultūrinis aktyvumas gali būti tiek pasyvus dalyvavimas, tiek aktyvi kūryba, neatsižvelgiant į tai, ar veikla vykdoma mėgėjiškai, ar profesionaliai; kadangi tiek aktyvus, tiek pasyvus kultūrinis aktyvumas teikia įvairią ekonominę, socialinę naudą ir naudą sveikatai; |
| --- | --- |

K.

kadangi kultūrinis aktyvumas gali būti tiek pasyvus dalyvavimas, tiek aktyvi kūryba, neatsižvelgiant į tai, ar veikla vykdoma mėgėjiškai, ar profesionaliai; kadangi tiek aktyvus, tiek pasyvus kultūrinis aktyvumas teikia įvairią ekonominę, socialinę naudą ir naudą sveikatai;

| L. | kadangi 2018 m. gegužės 22 d. Komisijos komunikate „Nauja Europos kultūros darbotvarkė“ (COM(2018)0267) pabrėžta, kad kultūra ir menai yra svarbūs pabėgėlių ir kitų migrantų integracijai; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2018 m. gegužės 22 d. Komisijos komunikate „Nauja Europos kultūros darbotvarkė“ (COM(2018)0267) pabrėžta, kad kultūra ir menai yra svarbūs pabėgėlių ir kitų migrantų integracijai;

| M. | kadangi Pasaulio sveikatos organizacijoje (PSO) (19) jau seniai pripažįstama, kad meninė ir kultūrinė veikla naudinga sveikatai, įskaitant psichikos sveikatą, ir asmens ir visuomenės gerovei, visų pirma dėl jos daugialypio pobūdžio ir aspektų, įskaitant socialinį bendravimą, juslinį aktyvumą, emocijų raišką, kognityvinę stimuliaciją ir fizinę veiklą, ir dėl jos pajėgumų skatinti įvairius psichologinius, elgsenos ir socialius procesus; kadangi menai ir kultūra parodė, kad jie yra neįkainojami visuomenės atsparumui krizės laikotarpiu; |
| --- | --- |

M.

kadangi Pasaulio sveikatos organizacijoje (PSO) (19) jau seniai pripažįstama, kad meninė ir kultūrinė veikla naudinga sveikatai, įskaitant psichikos sveikatą, ir asmens ir visuomenės gerovei, visų pirma dėl jos daugialypio pobūdžio ir aspektų, įskaitant socialinį bendravimą, juslinį aktyvumą, emocijų raišką, kognityvinę stimuliaciją ir fizinę veiklą, ir dėl jos pajėgumų skatinti įvairius psichologinius, elgsenos ir socialius procesus; kadangi menai ir kultūra parodė, kad jie yra neįkainojami visuomenės atsparumui krizės laikotarpiu;

| N. | kadangi menai ir meno disciplinos yra svarbūs formaliojo, savaiminio ar neformaliojo švietimo ir asmeninio tobulėjimo komponentai ir juos įgalinantys veiksniai; kadangi mokymasis menų ir meno disciplinų ir apie juos padeda ugdyti įgūdžius ir kompetencijas, pvz., kūrybinį mąstymą ir kitus universaliuosius įgūdžius; kadangi nacionalinėse mokyklos mokymo programose šie komponentai nėra pakankamai išplėtoti; kadangi valstybės narės, stiprindamos gamtos mokslus, technologijas, inžineriją, menus ir matematiką (MTIMM), gali nuo mažens skatinti inovacijų ir kūrybiškumo kultūrą, atsižvelgiant į mokymosi visą gyvenimą perspektyvą; |
| --- | --- |

N.

kadangi menai ir meno disciplinos yra svarbūs formaliojo, savaiminio ar neformaliojo švietimo ir asmeninio tobulėjimo komponentai ir juos įgalinantys veiksniai; kadangi mokymasis menų ir meno disciplinų ir apie juos padeda ugdyti įgūdžius ir kompetencijas, pvz., kūrybinį mąstymą ir kitus universaliuosius įgūdžius; kadangi nacionalinėse mokyklos mokymo programose šie komponentai nėra pakankamai išplėtoti; kadangi valstybės narės, stiprindamos gamtos mokslus, technologijas, inžineriją, menus ir matematiką (MTIMM), gali nuo mažens skatinti inovacijų ir kūrybiškumo kultūrą, atsižvelgiant į mokymosi visą gyvenimą perspektyvą;

| O. | kadangi meniniai tyrimai turėtų būti vykdomi kaip tarpusavio dialogas su kitomis mokslinių tyrimų disciplinomis ir kaip tokie turėtų būti finansuojami dėl jų vertės ir itin svarbaus indėlio skatinant inovacijas; |
| --- | --- |

O.

kadangi meniniai tyrimai turėtų būti vykdomi kaip tarpusavio dialogas su kitomis mokslinių tyrimų disciplinomis ir kaip tokie turėtų būti finansuojami dėl jų vertės ir itin svarbaus indėlio skatinant inovacijas;

| P. | kadangi KKS skirta ES programa „Kūrybiška Europa“ atlieka esminį vaidmenį populiarinant menus, kultūrą ir audiovizualinį turinį bei remiant aukštos kokybės žiniasklaidą, visų pirma remiant visuomeninius projektus, mažąsias įmones ir pavienius menininkus; kadangi ji prisideda prie Sąjungos tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos, kuria siekiama užtikrinti ilgalaikį jos poveikį taikant žmonių tarpusavio ryšiais grindžiamą požiūrį, įtraukiant kultūros tinklus, pilietinę visuomenę ir vietos organizacijas; kadangi dauguma 2019–2022 m. Tarybos darbo plano kultūros srityje tikslų buvo pasiekti vykdant programoje numatytus veiksmus; |
| --- | --- |

P.

kadangi KKS skirta ES programa „Kūrybiška Europa“ atlieka esminį vaidmenį populiarinant menus, kultūrą ir audiovizualinį turinį bei remiant aukštos kokybės žiniasklaidą, visų pirma remiant visuomeninius projektus, mažąsias įmones ir pavienius menininkus; kadangi ji prisideda prie Sąjungos tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos, kuria siekiama užtikrinti ilgalaikį jos poveikį taikant žmonių tarpusavio ryšiais grindžiamą požiūrį, įtraukiant kultūros tinklus, pilietinę visuomenę ir vietos organizacijas; kadangi dauguma 2019–2022 m. Tarybos darbo plano kultūros srityje tikslų buvo pasiekti vykdant programoje numatytus veiksmus;

| Q. | kadangi kultūriniai ryšiai bendrąja prasme apibrėžiami (20) kaip abipusė tarptautinė dviejų ar daugiau kultūrų sąveika, vykstanti niekam neverčiant, apimanti įvairią veiklą, kuria kultūrinės ir pilietinės visuomenės erdvėje užsiima valstybiniai ir nevalstybiniai subjektai; kadangi bendras kultūrinių ryšių rezultatas yra tvirtesnis ryšys, geresnis tarpusavio supratimas, platesnis ir gilesnis bendravimas, abipusiškai naudinga veikla bei aktyvesnis darnus valstybių, žmonių, nevalstybinių subjektų ir kultūrų dialogas taip kuriant atsparesnę visuomenę; |
| --- | --- |

Q.

kadangi kultūriniai ryšiai bendrąja prasme apibrėžiami (20) kaip abipusė tarptautinė dviejų ar daugiau kultūrų sąveika, vykstanti niekam neverčiant, apimanti įvairią veiklą, kuria kultūrinės ir pilietinės visuomenės erdvėje užsiima valstybiniai ir nevalstybiniai subjektai; kadangi bendras kultūrinių ryšių rezultatas yra tvirtesnis ryšys, geresnis tarpusavio supratimas, platesnis ir gilesnis bendravimas, abipusiškai naudinga veikla bei aktyvesnis darnus valstybių, žmonių, nevalstybinių subjektų ir kultūrų dialogas taip kuriant atsparesnę visuomenę;

| R. | kadangi kultūros diplomatija reiškia valstybių ryšius su kitomis valstybėmis ar jų gyventojais pasitelkiant kultūrą, kuriuos palaikant vyriausybinis ir vienkrypčio palaikymo principas nustelbia abipusės naudos ir dialogo perspektyvą; kadangi įtaką kultūros diplomatijai daro politika, kuri yra neatsiejama nuo užsienio politikos, už ją atsiskaitoma reikiamoms valstybės institucijoms, be to, ja gali būti naudojamasi siekiant paremti politikos tikslus (21); |
| --- | --- |

R.

kadangi kultūros diplomatija reiškia valstybių ryšius su kitomis valstybėmis ar jų gyventojais pasitelkiant kultūrą, kuriuos palaikant vyriausybinis ir vienkrypčio palaikymo principas nustelbia abipusės naudos ir dialogo perspektyvą; kadangi įtaką kultūros diplomatijai daro politika, kuri yra neatsiejama nuo užsienio politikos, už ją atsiskaitoma reikiamoms valstybės institucijoms, be to, ja gali būti naudojamasi siekiant paremti politikos tikslus (21);

| S. | kadangi ES pastangomis tarptautinių kultūrinių ryšių ir kultūros diplomatijos srityje, kurie yra vertingi jos diplomatinių priemonių rinkinio komponentai, turėtų būti siekiama skatinti tokias vertybes kaip solidarumas ir brolybė, įtraukiant subjektus visais viešųjų institucijų lygmenimis ir pilietinę visuomenę; kadangi finansinių išteklių skyrimas konkrečiai šių subjektų tarptautiniams kultūriniams ryšiams gerokai padidintų jų pajėgumą išnaudoti jų potencialą; |
| --- | --- |

S.

kadangi ES pastangomis tarptautinių kultūrinių ryšių ir kultūros diplomatijos srityje, kurie yra vertingi jos diplomatinių priemonių rinkinio komponentai, turėtų būti siekiama skatinti tokias vertybes kaip solidarumas ir brolybė, įtraukiant subjektus visais viešųjų institucijų lygmenimis ir pilietinę visuomenę; kadangi finansinių išteklių skyrimas konkrečiai šių subjektų tarptautiniams kultūriniams ryšiams gerokai padidintų jų pajėgumą išnaudoti jų potencialą;

| T. | kadangi trečiųjų šalių diaspora ES ir Europos diaspora trečiosiose šalyse gali būti svarbūs veikėjai stiprinant ES ir kitų šalių kultūrinius ryšius; |
| --- | --- |

T.

kadangi trečiųjų šalių diaspora ES ir Europos diaspora trečiosiose šalyse gali būti svarbūs veikėjai stiprinant ES ir kitų šalių kultūrinius ryšius;

| U. | kadangi 1993 m. ES, siekdama apsaugoti kultūros vertybes ir paslaugas nuo laisvosios prekybos taisyklių, sukūrė specialią sistemą, vadinamą „kultūros išimtimi“, nes kultūra neturėtų būti laikoma komercine preke ir neturėtų priklausyti nuo rinkos poreikių; |
| --- | --- |

U.

kadangi 1993 m. ES, siekdama apsaugoti kultūros vertybes ir paslaugas nuo laisvosios prekybos taisyklių, sukūrė specialią sistemą, vadinamą „kultūros išimtimi“, nes kultūra neturėtų būti laikoma komercine preke ir neturėtų priklausyti nuo rinkos poreikių;

| V. | kadangi JT Darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m. ir JT darnaus vystymosi tiksluose (DVT) konkrečiai nekalbama apie kultūrą, nors ji yra visuotinė viešoji gėrybė ir tiek kompleksinis darnaus vystymosi aspektas, tiek savaiminis tikslas, kaip aiškiai išdėstyta tokiose pasaulinėse kampanijose kaip #Culture2030Goal; |
| --- | --- |

V.

kadangi JT Darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m. ir JT darnaus vystymosi tiksluose (DVT) konkrečiai nekalbama apie kultūrą, nors ji yra visuotinė viešoji gėrybė ir tiek kompleksinis darnaus vystymosi aspektas, tiek savaiminis tikslas, kaip aiškiai išdėstyta tokiose pasaulinėse kampanijose kaip #Culture2030Goal;

| W. | kadangi skaitmeninės technologijos daro poveikį visiems kultūrinio gyvenimo aspektams, taip pat menininkų, kultūros sektoriaus darbuotojų, organizacijų ir institucijų darbui ir gali padėti jiems lengviau bendrauti su įvairia auditorija ir atverti prieigą prie jų darbo; kadangi įvairiomis ES finansavimo programomis ir iniciatyvomis, visų pirma programa „Europos horizontas“, „Erasmus+“, „Kūrybiška Europa“ ir naujuoju europiniu bauhauzu (NEB), remiama skaitmeninė sektoriaus pertvarka; kadangi skaitmenizacija turi didžiulį potencialą ir pakeitė būdus, kuriais KKSP kuriamas ir gaminamas turinys bei juo dalijamasi, taip pat padidino galimybes plėsti ir didinti kultūrinį dalyvavimą; kadangi skaitmenizacija taip pat kelia iššūkių, susijusių su įvairove, sąžiningu atlyginimu, kultūros prieinamumu, ir didina nelygybę, be kita ko, dėl tinkamų skaitmeninių įgūdžių trūkumo; |
| --- | --- |

W.

kadangi skaitmeninės technologijos daro poveikį visiems kultūrinio gyvenimo aspektams, taip pat menininkų, kultūros sektoriaus darbuotojų, organizacijų ir institucijų darbui ir gali padėti jiems lengviau bendrauti su įvairia auditorija ir atverti prieigą prie jų darbo; kadangi įvairiomis ES finansavimo programomis ir iniciatyvomis, visų pirma programa „Europos horizontas“, „Erasmus+“, „Kūrybiška Europa“ ir naujuoju europiniu bauhauzu (NEB), remiama skaitmeninė sektoriaus pertvarka; kadangi skaitmenizacija turi didžiulį potencialą ir pakeitė būdus, kuriais KKSP kuriamas ir gaminamas turinys bei juo dalijamasi, taip pat padidino galimybes plėsti ir didinti kultūrinį dalyvavimą; kadangi skaitmenizacija taip pat kelia iššūkių, susijusių su įvairove, sąžiningu atlyginimu, kultūros prieinamumu, ir didina nelygybę, be kita ko, dėl tinkamų skaitmeninių įgūdžių trūkumo;

| 1. | pripažįsta, kad Naujoji Europos kultūros darbotvarkė ir bendras komunikatas „ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimas“ iš esmės įgyvendinami gerai; vis dėlto pažymi, kad Naujosios Europos kultūros darbotvarkės įgyvendinimo vertinime atkreiptas dėmesys į trūkumus, daugiausia susijusius su prioritetais; pabrėžia, kad, nepaisant to, jog abiejuose dokumentuose buvo atsižvelgta į problemas, kylančias dėl nenumatytų krizių, pvz., COVID-19 pandemijos, reikia atnaujinti jų strateginę programą, kad būtų nustatyti visa apimantys ES kultūros politikos tikslai, taip pat praktinės priemonės, naudotinos jiems įgyvendinti, be kita ko, paaiškinant, kaip Tarybos darbo planas kultūros srityje ir ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategija padeda įgyvendinti atnaujintą Naująją Europos kultūros darbotvarkę; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripažįsta, kad 2023–2026 m. Tarybos darbo planas kultūros srityje yra pagrindinė valstybių narių strategijų valdymo priemonė sprendžiant Europos KKSP aktualius klausimus; šiuo atžvilgiu, kalbant apie prioritetus, 2023–2026 m. Tarybos darbo plane kultūros srityje daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama:






  i) | KKSP gaivinimui ir atsparumo didinimui toliau stiprinant jų gebėjimą reaguoti į būsimus sukrėtimus; |
| --- | --- | --- |

2.

i)

KKSP gaivinimui ir atsparumo didinimui toliau stiprinant jų gebėjimą reaguoti į būsimus sukrėtimus;

| ii) | kultūrai ir tvarumui, nurodant, kad kultūra yra darnaus vystymosi, gerovės ir socialinio teisingumo varomoji jėga; |
| --- | --- |

ii)

kultūrai ir tvarumui, nurodant, kad kultūra yra darnaus vystymosi, gerovės ir socialinio teisingumo varomoji jėga;

| iii) | kultūros ir kūrybos sektorių specialistų statusui, darbo ir socialinėms sąlygoms; |
| --- | --- |

iii)

kultūros ir kūrybos sektorių specialistų statusui, darbo ir socialinėms sąlygoms;

| iv) | kultūros paveldo apsaugai ir puoselėjimui; |
| --- | --- |

iv)

kultūros paveldo apsaugai ir puoselėjimui;

| v) | veiksmingo tarptautinių kultūrinių ryšių strategijų rengimo ir įgyvendinimo stiprinimui ir užtikrinimui; |
| --- | --- |

v)

veiksmingo tarptautinių kultūrinių ryšių strategijų rengimo ir įgyvendinimo stiprinimui ir užtikrinimui;

| 3. | pabrėžia, kad 2023–2026 m. Tarybos darbo planu turėtų būti stiprinamas bendradarbiavimas kultūros politikos srityje ir į šį planą turėtų būti įtrauktos vertinimo sistemos, kaip įgyvendinimo stebėsenos metodas; nurodo, kad Tarybos darbo plane numatyti darbo metodai turėtų būti peržiūrimi siekiant supaprastinti jų procedūras ir didinti jų efektyvumą ir kad turėtų būti apsvarstyta galimybė sukurti tikslines darbo grupes: |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena, kad 2023–2026 m. Tarybos darbo planas kultūros srityje – tai galimybė pereiti prie visapusiškesnės ES lygmens kultūros politikos; pabrėžia, kad šiems užmojams būtinas atitinkamas finansavimas; primena, kad KKSP susigrąžina minimalią savo kuriamos ekonominės vertės dalį, ir jiems reikia naujų, alternatyvių ir stabilių finansavimo šaltinių; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teigiamai vertina 2021–2027 m. programos „Kūrybiška Europa“ stiprinimą, visų pirma tai, kad jos biudžetas buvo dvigubai padidintas, palyginti su ankstesniu biudžetu, ir daugiau dėmesio skiriama kultūrų įvairovei, įtraukčiai, judumui, tarptautinei kūrybai ir politiniam bendradarbiavimui bei KKSP skaitmenizacijai, žalinimui ir atsparumo didinimui; vis dėlto yra labai susirūpinęs dėl to, kad programai „Kūrybiška Europa“ vis dar skiriama gerokai per mažai lėšų, kad būtų pasiekti jos tikslai, ir kad bet koks metinis programos biudžeto mažinimas labai pakenks kultūros ir kūrybos sektorių ir pramonės atsigavimui; todėl primygtinai tvirtina, kad atliekant būsimą daugiametės finansinės programos (DFP) peržiūrą reikia užtikrinti tinkamą programos „Kūrybiška Europa“ finansavimą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina valstybes nares visapusiškai išnaudoti ES finansavimo, kultūrai skirtų programų ir politikos teikiamas galimybes ir jų sąveiką su atitinkamomis programomis, visų pirma programomis „Europos horizontas“, „Erasmus+“, NEB ir kitomis programomis; ragina Komisiją toliau naudotis šia sąveika siekiant kuo labiau padidinti jos teigiamą poveikį, atsižvelgiant į finansavimo pagrindą ir prieinamumą tiek vidaus, tiek išorės aspektais; primygtinai reikalauja, kad kultūra ir kultūros paveldas būtų horizontaliai integruoti į visas ES politikos sritis, ypač į žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos politiką; ragina valstybes nares skatinti kultūros ir techninių tyrimų plėtrą, taip pat saugoti gamtos, istorinį ir meninį paveldą, be kita ko, atsižvelgiant į ateities kartų interesus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pripažįsta, kad AKM kultūros srityje stinga konkrečių ir įtvirtintų tolesnės priežiūros mechanizmų; todėl rekomenduoja įgyvendinti konkrečius terminus ir rodiklius, kurie suteiktų galimybę imtis tolesnių veiksmų arba atlikti valstybių narių veiklos rezultatų vertinimą; ragina plėsti bendradarbiavimą su ne ES šalimis AKM grupėse, nes įrodyta, kad tai yra naudinga; |
| --- | --- |

7.

| 8. | apgailestauja, kad AKM lygmeniu parengtų ataskaitų tiesioginis poveikis politikos formavimui nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis yra ribotas dėl nepakankamos sklaidos ir komunikacijos tarp dalyvaujančių šalių ir nacionalinių ministerijų; todėl rekomenduoja rengti ataskaitas, į kurias būtų įtrauktos aiškios ir konkrečios politikos rekomendacijos, pagrįstos labiau įrodymais grindžiamu požiūriu; be to, ragina Komisiją skaitmeninėmis priemonėmis kuo daugiau kalbų plačiai skleisti informaciją apie AKM rezultatus nacionaliniu ir ES lygmenimis; |
| --- | --- |

8.

| 9. | teigiamai vertina tai, kad užmegztas struktūrinis dialogas (SD) „Voices of Culture“, kuriuo kultūros sektoriaus pilietinės visuomenės organizacijoms suteikiama platforma ryšiams su Komisija ir AKM įgyvendinančiais subjektais palaikyti; pripažįsta, kad struktūrinis dialogas su pilietine visuomene supaprastino tarpsektorinį bendradarbiavimą, tinklaveiką ir mainus; vis dėlto atkreipia dėmesį į nepakankamą AKM ir struktūrinio dialogo platformų sąveiką, todėl ragina užtikrinti dažnesnius ir sistemingesnius SD ir AKM narių mainus, taip pat platesnio masto dalyvavimą įtraukiant visus subsektorius; ragina Komisiją ir valstybes nares reguliariai imtis tolesnių veiksmų įgyvendinant galutinėse ataskaitose, konferencijose, praktiniuose seminaruose ir bet kuriuose kituose AKM ir SD struktūrų organizuotuose renginiuose parengtas rekomendacijas; ragina valstybes nares atsižvelgti į šias rekomendacijas imantis konkrečių politikos pokyčių ir įgyvendinant veiksmų planus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palankiai vertina bandomąjį projektą – Europos paveldo centro įsteigimą, siekiant remti holistinę ir ekonomiškai efektyvią tolesnę veiklą, susijusią su Europos kultūros paveldo metais; atsižvelgdamas į Parlamento rezoliuciją dėl ilgalaikio Europos kultūros paveldo metų politinio poveikio užtikrinimo (22), prašo Komisijos ir valstybių narių remti siekį sukurti daugiau partnerysčių su privačiuoju, viešuoju ir pelno nesiekiančiais sektoriais siekiant išsaugoti kultūros paveldą, visapusiškai laikantis papildomumo principo, ir peržiūrėti bei atnaujinti Europos kultūros paveldo veiksmų programą, siekiant užtikrinti kultūros paveldo apsaugą Europoje po pandemijos; pabrėžia, kad svarbu toliau tęsti darbus tam skiriant pakankamai išteklių; pakartoja, koks svarbus yra Europos paveldo ženklo projektas, nes juo novatoriškai didinamas informuotumas apie ES kultūros ir istorijos ištakas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina valstybes nares visapusiškai taikyti Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 27 straipsnyje įtvirtintą principą ir pripažinti teisę dalyvauti kultūriniame, meniniame ir moksliniame gyvenime bei susijusias kultūrines teises kaip žmogaus teises visiems, kad visi asmenys galėtų dalyvauti bendruomenės kultūriniame gyvenime, mėgautis menu ir dalytis jo teikiama nauda; ragina valstybes nares imtis visų tinkamų priemonių, kad būtų pašalintos visos kliūtys naudojimuisi tokiomis teisėmis, įskaitant kliūtis, susijusias su socialiniais ir ekonominiais ypatumais, pajamomis ir fiziniu prieinamumu, tačiau tuo neapsiribojant, ir užtikrinti reikiamas priemones, kad visi galėtų laisvai dalyvauti kultūrinėje veikloje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primygtinai tvirtina, kad meninės raiškos laisvė yra pagrindinė kūrybiškumo ir kultūrinės kūrybos dalis, nes ja užtikrinama, kad meno kūriniai atspindėtų mūsų visuomenių įvairovę ir turtingumą, todėl būtina ir toliau garantuoti ją visiems kūrėjams; ragina Komisiją į savo metines ataskaitas įtraukti meninės raiškos laisvę kaip savarankišką teisinės valstybės principo laikymosi rodiklį; ragina Komisiją ir Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) išnagrinėti konkrečius būdus, kaip išsaugoti menininkų, kuriems gresia pavojus, visų pirma dėl karų ir geopolitinio nestabilumo, meninės raiškos laisvę; |
| --- | --- |

12.

| 13. | dar kartą patvirtina savo tvirtą įsipareigojimą siekti lyčių lygybės ir pritaria tam, kad lyčių aspekto integravimas būtų vienas iš Parlamento politikos metodų siekiant užtikrinti lygybę; pakartoja, kad kultūra gali būti svarbi skatinant lyčių lygybę, taip pat ekonominį ir kultūrinį moterų ir seksualinių mažumų įgalėjimą; ragina Komisiją neapsiriboti savo pasiūlymu nustatyti atrankos kriterijus, pagal kuriuos būtų atlyginama už projektus, kuriais organizacijose užtikrinama lyčių lygybė, ir sukurti stebėsenos ir vertinimo mechanizmus, kad būtų gauta pakankamai duomenų apie įvairių Europos programų naudos gavėjų įgyvendinamą lyčių lygybę ir lyčių aspekto integravimą, ir priimtos galimos gerinimo priemonės; ragina Komisiją ir valstybes nares palengvinti moterų ir seksualinių mažumų prieigą prie KKSP, įskaitant verslumą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad 2023–2026 m. Tarybos darbo plane kultūros srityje duomenų rinkimą reikėtų laikyti svarbiu kompleksiniu prioritetu; ragina valstybes nares ir Komisiją dėti daugiau pastangų renkant atnaujintus ir palyginamus duomenis apie kultūrą, be kita ko, nustatant ir lyginant gerąją patirtį ir struktūriškai įtraukiant ne tik kultūros sektoriaus, bet ir visų ekonomikos sektorių ekspertus, suinteresuotuosius subjektus ir valdžios institucijas bei auditoriją; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad reikia griežčiau stebėti ir vertinti visų veiksmų pagal Naująją Europos kultūros darbotvarkę ir 2016 m. bendrą komunikatą „ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimas“ įgyvendinimą tiek strateginiu, tiek projektų lygmenimis, remiantis kiekybiniais ir kokybiniais tikslais, taip pat reikia sistemingo, aukštus standartus atitinkančio ataskaitų teikimo; ragina Komisiją parengti daugiau rodiklių ir platesnę projektų rezultatų vertinimo perspektyvą, taip pat atsižvelgiant į kokybinius rezultatus, kaip antai bendruomenės telkimą ir iš nutrauktų projektų pasisemtą patirtį; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti ilgalaikį ES finansuojamų kultūros projektų ir iniciatyvų tvarumą; |
| --- | --- |

15.

Socialinis aspektas

| 16. | ragina valstybes nares skatinti aktyvų ir pasyvų žmonių dalyvavimą kultūros ir meno veikloje ir į jį investuoti ne tik vykdant komunikacijos ir informacines kampanijas, bet ir daugiausia taikant nuoseklias, visapusiškas ir įtraukias politikos priemones ir paskatas, kuriomis siekiama nustatyti ir pašalinti administracines, finansines ir kalbines dalyvavimo kliūtis, įskaitant kliūtis, susijusias su socialiniais ir ekonominiais ypatumais, pajamomis ir fiziniu prieinamumu, taip pat kylančias marginalizuotoms, nepalankioje padėtyje esančioms ir pažeidžiamoms grupėms, ypatingą dėmesį skiriant priemiesčio, kaimo ir izoliuotoms vietovėms, taip pat vietovėms, kurios susiduria su gyventojų skaičiaus mažėjimo rizika; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina valstybes nares skatinti vykdomą kultūrinę ir meninę veiklą ir suteikti daugiau galimybių aktyviai dalyvauti, didinti gebėjimą pasiekti naują auditoriją, integruoti ir įtraukti kultūrinio aktyvumo tikslus formuojant politiką, kuri neapsiribotų tik kultūra, ir priimti požiūrį į kultūrines teises, pereinant nuo siauro susitelkimo prie prasmingo dalyvavimo prieinamumo, nė vieno nepaliekant nuošalyje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | apgailestauja dėl to, kad naujausi turimi duomenys apie kultūrinį aktyvumą Eurostato buvo surinkti 2015 m.; atsižvelgdamas į tai, kad nuo to laiko KKSP įvyko esminių pokyčių, visų pirma dėl COVID-19 pandemijos ir inovacinių technologijų plėtros, ragina Komisiją parengti Eurostato apklausą dėl kultūrinio dalyvavimo ir tendencijų ES, renkant ir analizuojant statistinius duomenis skirtingais teritoriniais lygmenimis (nacionaliniu, regioniniu ir kt.), ypatingą dėmesį skiriant dalyvavimui priemiesčio, kaimo ir periferinėse vietovėse ir marginalizuotose socialinėse ir ekonominėse bendruomenėse bei nepalankioje padėtyje esančiose ir pažeidžiamose grupėse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vertina darbą, kurį Komisija atliko siekdama panaudoti kultūros ir kultūrų įvairovės galią socialinei sanglaudai, gerovei ir dalyvavimui, taip pat bendram pilietiškumui, žinioms apie ES teises ir vertybes bei demokratijai stiprinti; pabrėžia kultūros vaidmenį krizės laikotarpiu ir ragina įvertinti, kurios kultūros strategijos ir politika pasirodė esančios veiksmingos siekiant teigiamo poveikio socialinei įtraukčiai, užimtumo galimybėms ir ekonominiam vystymuisi; rekomenduoja toliau šiuo tikslu dirbti ir remtis visų atitinkamų projektų ir praktinių seminarų, pvz., 2020 m. lapkričio mėn. ES valstybių narių ekspertams surengto praktinio seminaro dėl kultūros vaidmens siekiant socialinės sanglaudos ir Porto Santo chartijos dėl kultūrinės demokratijos, rezultatais ir juose įgyta patirtimi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad labiausiai marginalizuotos ir nepakankamai atstovaujamos grupės būtų įtrauktos į kultūrinę veiklą ir iniciatyvas ne tik kaip pasyvūs gavėjai, bet ir kaip aktyvūs šios veiklos kūrėjai, skatinant bendrumo jausmą ir bendrą visų žmonių ateitį; šiuo atžvilgiu palankiai vertina pradėtą vykdyti nepriklausomą tyrimą „Piliečių dalyvavimo kultūrinėje veikloje svarba piliečių įsitraukimui ir demokratijai. Tarptautinių mokslinių tyrimų politinės pamokos“ ir nekantriai laukia, kol jis bus paskelbtas 2022 m. lapkričio mėn.; ragina Komisiją pasidalyti tyrimų rezultatais ir imtis atitinkamų tolesnių veiksmų; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad kultūros programos yra svarbios integruojant pabėgėlius ir migrantus į Europos visuomenę, ir ragina Komisiją ir valstybes nares toliau skatinti Naujojoje Europos kultūros darbotvarkėje numatytus veiksmus, susijusius su pabėgėlių ir kitų migrantų integracija; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina valstybes nares pripažinti menų ir kultūros vaidmenį propaguojant sveiką gyvenimo būdą, psichikos sveikatą ir asmeninę bei visuomeninę gerovę; pabrėžia kultūrinių ir meninių iniciatyvų, kuriomis siekiama gerinti neįgaliųjų sveikatą ir gyvenimo kokybę, svarbą; apgailestauja dėl padarytos žalos nutraukus šią veiklą COVID-19 pandemijos metu; todėl ragina valstybes nares įtraukti menus ir kultūrą į visas psichosocialinės paramos priemones, skirtas pažeidžiamiausioms ir nepalankioje padėtyje esančioms grupėms ir bendruomenėms; |
| --- | --- |

22.

| 23. | akcentuoja fundamentalią kultūros svarbą tapatybės ir asmens raiškos raidai, ypač asmenų, kurie neretai kenčia dėl diskriminacijos, pvz., moterų, etninių ir kitų mažumų atstovų, neįgaliųjų ir LGBTIQ+ bendruomenės narių, atveju, taip pat visuomenės supratimo ir tarpkultūrinių įgūdžių plėtojimui, indėliui į kovą su neapykanta ir rasizmu bei taikių visuomenių kūrimui; |
| --- | --- |

23.

| 24. | akcentuoja kultūros svarbą visų amžiaus grupių asmenų mokymuisi visą gyvenimą; reiškia susirūpinimą dėl bendro mokyklų mokymo programų siaurinimo, kai menai ir su menais susiję dalykai vis labiau stumiami į paraštes, palyginti su kitais dalykais; primena išsamių ir gerai organizuotų mokyklų mokymo programų, apimančių menus ir su menais susijusius dalykus, svarbą, siekiant stiprinti asmens atsakomybę ir polinkį domėtis kultūros veikla, bei primygtinai laikosi nuomonės, kad būtina puoselėti reikiamus įgūdžius; todėl ragina valstybes nares numatyti tinkamus finansinius ir žmogiškuosius išteklius bei paskatas menams ir su menais susijusiems dalykams kaip pamokinei ir nepamokinei veiklai visais švietimo etapais bei rengti mokymus pedagogams apie kultūros svarbą ir įtaką visuomenei ir gerovei apskritai; primygtinai ragina Komisiją ne apsiriboti požiūriu, kad būtina skatinti gamtos mokslus, technologijas, inžineriją ir matematiką (STEM), o visapusiškai vadovautis požiūriu, kad būtina skatinti gamtos mokslus, technologijas, inžineriją, menus ir matematiką (STEAM); |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina, kad įgyvendinant darbą, susijusį su nenutrūkstamu kultūros ir kūrybos sektorių bei pramonės (KKSP) profesionalumu, būtų kuriamos strategijos daugybei menininkų mėgėjų Europoje remti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | primena, kad tarpvalstybinis judumas lieka esminiu menininkų ir kultūros darbuotojų, įskaitant trečiosios šalies pilietybę turinčius menininkus ir kultūros darbuotojus, karjeros komponentu; todėl pabrėžia, kad jam skatinti svarbus meninių kompetencijų ir kūrybinių įgūdžių bei kvalifikacijų tarpusavio pripažinimas ir tarpvalstybinis perkeliamumas; primena, kad finansavimo priemonėmis, skirtomis tarptautinio judumo galimybėms skatinti ir plėsti, turėtų būti puoselėjama ir menininkų bei kultūros specialistų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra bei kuo labiau skatinamas aplinkos ir socialiniu požiūriu tvarus judumas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | akcentuoja su KKSP susijusių studentų ir jaunųjų specialistų judumo svarbą, siekiant sudaryti išsamesnio ir įvairesnio švietimo galimybes, užtikrinti konkretesnes ir patrauklesnes karjeros perspektyvas bei siūlyti platesnio ir įvairesnio diapazono kultūros veiklą; ragina Komisiją ir valstybes nares šiuo tikslu užtikrinti geresnes judumo galimybes, be kita ko, pasitelkiant programą „Erasmus+“ bei kitas Europos ir nacionalines iniciatyvas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina Komisiją – atsižvelgiant į jaunimui skirtos nemokamos „Interrail“ iniciatyvos „DiscoverEU“ sėkmę – svarstyti galimybę parengti veiksmus pagal programą „Erasmus+“, kad jaunieji europiečiai galėtų įsigyti kelionės kuponą ir aplankyti bei pažinti Šv. Jokūbo bei kitus Europos kultūros kelius; |
| --- | --- |

28.

| 29. | primena Komisijai ir valstybėms narėms įsipareigojimus, prisiimtus ES ratifikavus 2005 m. UNESCO Konvenciją dėl kultūros raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo, visų pirma susijusius su judumo mainais ir kelionių į valstybes nares palengvinimu taikant lengvatinį režimą menininkų ir kitų kultūros specialistų bei praktikų, taip pat kultūros prekių ir paslaugų iš besivystančių šalių atžvilgiu; ragina Komisiją siūlyti būdus, kaip palengvinti trečiųjų šalių kultūros darbuotojų, visų pirma iš globaliųjų Pietų, judumą, taikant reikiamas institucines ir teisines sistemas, įskaitant vizų režimo supaprastinimą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | teigiamai vertina KKSP specialistams skirtos Europos judumo schemos „Culture Moves Europe“ sukūrimą pagal programą „Kūrybiška Europa“; pabrėžia, kad visą šios schemos potencialą bus galima užtikrinti tuo atveju, jei ateityje ji bus remiama pakankamais biudžeto ištekliais ir galės pasiekti platesnę auditoriją; tačiau apgailestauja dėl to, kad toliau susiduriama su administracinėmis, finansinėmis ir kalbinėmis judumo kliūtimis, bei ragina įgyvendinant šią schemą šalinti nuolatines struktūrines judumo meno ir kultūros tikslais kliūtis; ragina remti tarpvalstybinį požiūrį į kultūrą ir ieškoti partnerių svarbiai bendrai Europos ir tarptautinei kultūros produkcijai bei kūrybinės viešnagės programoms kurti, siekiant skatinti menininkų ir kūrėjų judumą stiprinant visų susijusių subjektų bendradarbiavimą bei geriausios praktikos mainus, – taip pat ir su ES nepriklausančiomis šalimis; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti savo pastangas, siekiant teikti kokybišką informaciją apie menininkų ir kitų kultūros specialistų bei praktikų judumo ir mainų programas, taip pat materialinę paramą, kad būtų šalinamos visų rūšių judumo kliūtys, su kuriomis susiduria KKSP, įskaitant administracines, finansines ir kalbines bei su negalia susijusias kliūtis; |
| --- | --- |

31.

Ekonominis aspektas

| 32. | mano, jog KKSP darbuotojai, kurie ypač smarkiai nukentėjo per COVID-19 pandemiją, turi pajusti tikro ir tikslingo Europos ekonomikos atsigavimo naudą, ypač atsižvelgiant į tai, kad šį sektorių daugiausia sudaro asmenys, taip pat labai mažos ir mažosios organizacijos bei įmonės, kurie dirba pagal nestandartines, darbo ne visą darbo laiką ar projektais pagrįstas užimtumo schemas ir yra priklausomi nuo nereguliarių pajamų bei stokoja ilgalaikio finansinio nuspėjamumo; ragina valstybes nares 2 proc. savo biudžeto skirti kultūrai, kaip ne kartą yra prašęs Parlamentas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | palankiai vertina Komisijos paramą valstybėms narėms užtikrinant teisingą atlyginimą bei gerinant menininkų ir kūrėjų socioekonomines sąlygas naudojantis bendrais ir sektoriui aktualiais dialogais; pabrėžia, jog greta priemonių KKSP ekonominiam atsigavimui remti turėtų būti naudojama Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės (EGADP) parama, visų pirma KKSP darbo sąlygoms gerinti, KKSP specialistams apmokyti ir jų kvalifikacijai kelti bei jiems perkvalifikuoti, kad nebūtų atsiliekama nuo šiuose sektoriuose vykstančių struktūrinių permainų; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tačiau primena, jog viešųjų investicijų nevienalytiškumas lemia tai, kad KKSP atsigauna nevienodu tempu, dėl to didėja skirtumai ES kultūros ekosistemoje, kuriai būtina stabili ir patikima struktūra bei finansavimas, o galiausiai kyla grėsmė Europos kultūros įvairovei; pabrėžia, jog gaivinant KKSP turi būti atsižvelgiama į dabartines pastangas stiprinti tvarumą ir skaitmenizaciją bei gerinti KKSP darbuotojų darbo ir atlyginimo sąlygas, siekiant išspręsti struktūrines problemas, su kuriomis buvo susiduriama dar iki COVID-19 pandemijos; |
| --- | --- |

34.

| 35. | primena Komisijai nuolatinius Parlamento raginimus pateikti pasiūlymą dėl Europos menininko statuso – taip būtų nustatyta bendra tinkamų, teisingų ir skaidrių darbo sąlygų bei minimaliu standartų, kuriuos taikytų visos ES šalys, sistema, įskaitant teisingą atlyginimą, visapusiškai paisant valstybių narių ir ES įsipareigojimų, susijusių su darbo rinka ir kultūros politika, kad būtų gerinamos visų KKSP darbuotojų socioekonominės sąlygos ir užtikrinamos kertinės sąlygos, kuriomis būtų de facto garantuojamas tikras kūrybiškumas ir saviraiškos laisvė; nekantriai laukia, kol bus paskelbta Atvirojo koordinavimo metodo (AKM) ataskaita, kurios tikimasi 2023 m. viduryje; ragina deramai atsižvelgti į reikiamų pilietinės visuomenės organizacijų, įskaitant socialinius partnerius, indėlį sprendžiant su socialine apsauga susijusius klausimus, kad būtų užtikrinti tinkami tolesni veiksmai sprendžiant šį klausimą; |
| --- | --- |

35.

| 36. | be to, ragina visas valstybes nares įgyvendinti Direktyvą (ES) 2019/790 dėl autorių teisių bendrojoje skaitmeninėje rinkoje (23), o valstybes nares, kurios dar nėra perkėlusios šios direktyvos į savo nacionalinę teisę, tai padaryti ir užtikrinti autoriams ir atlikėjams teisingą, tinkamą bei proporcingą atlyginimą; ragina Komisiją paremti direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę ir įgyvendinimo pastangas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | apgailestaudamas pažymi, kad paraiškų dėl ES finansavimo pateikimo procedūros, įskaitant susijusias su programa „Kūrybiška Europa“, dažnai tebėra pernelyg apsunkinančios ir dėl jų su bereikalingomis kliūtimis susiduria visi galimi naudos gavėjai, ypač mažosios ir labai mažos KKSP organizacijos, kurių administraciniai pajėgumai riboti, be to, tai pasakytina apie organizacijas tiek Europoje, tiek trečiosiose šalyse; todėl ragina Komisiją imtis veiksmų siekiant didinti informuotumą apie įvairias finansavimo galimybes ir dar labiau supaprastinti šias procedūras, kad prieiga prie ES finansavimo galėtų naudotis daugiau ir įvairesnių organizacijų, įskaitant mažąsias ir vidutines organizacijas, veikiančias vietovėse, kuriose sąlygos nepalankiausios; |
| --- | --- |

37.

| 38. | prašo Komisijos šių procedūrų supaprastinimo kontekste įgyvendinti daugiakalbystės ir kultūros įvairovės principą, kad paraiškas būtų galima teikti daugiau kalbų, pradedant Europos kalbomis, o sąžiningos sąlygos būtų sudaromos organizacijoms ir asmenims, kurie neturi pajėgumų arba galimybių užtikrinti vertimo į anglų kalbą; |
| --- | --- |

38.

| 39. | teigiamai vertina neseniai sukurtą pakopinio finansavimo sistemą – priemonę, skirtą visiems naudos gavėjams, ypač asmenims bei mažosioms ir vidutinėms organizacijoms, pasiekti; ragina Komisiją toliau plėtoti tokias sistemas vykdant visas su KKSP susijusias programas; rekomenduoja Komisijai kuriant tokias sistemas, apimančias tarpininkų organizacijas, atsižvelgti į galimų tarpininko ir galutinių gavėjų interesų konfliktų klausimus, tarpininkams tenkančias pastoviąsias netiesiogines išlaidas, susijusias su logistika ir subsidijų administravimu, bei subsidijų atrankos ir galutinių vertinimų kriterijus; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad ES ir nacionalinė kultūros politika bei iniciatyvos būtų remiamos skiriant pakankamą finansavimą, palengvinant prieigą prie kreditų ir aprūpinant pajėgumais, ypač susidūrus su dideliais ekonominiais sunkumais, siekiant daugiau nei apima krizių valdymo principas ir vietoj jo vadovautis ilgalaike kultūros politikos strategija; |
| --- | --- |

40.

| 41. | primena pagrindinį Komisijos tikslą padėti plėtoti kūrybines kultūros ir kitų sektorių partnerystes; |
| --- | --- |

41.

| 42. | akcentuoja Europos kultūros sostinių iniciatyvos sėkmę visos ES ir susijusių šalių miestų bei regionų vystymosi požiūriu; pabrėžia, kad Europos kultūros sostinėms būtinas papildomas finansavimas, nes dėl COVID-19 pandemijos ir po jos prasidėjusio infliacijos augimo smarkiai pablogėjo pagrindinės Europos kultūros sostinių iniciatyvos įgyvendinimo sąlygos; teigiamai vertina Jungtinio tyrimų centro sukurtą Komisijos Kultūros ir kūrybos miestų stebėsenos priemonę, kuria prisidedama prie objektyvaus regionų ir miestų kultūrinio bei gamtinio turto vertinimo atsižvelgiant į kultūros ir turizmo ryšį; ragina Komisiją imtis tolesnių veiksmų, susijusių su Kultūrinių ir kūrybinių erdvių ir miestų politikos projektu, siekiant skatinti kultūrinį dalyvavimą bei socialinį ir miestų atsinaujinimą; |
| --- | --- |

42.

| 43. | rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms vadovautis AKM ataskaitos dėl tvaraus kultūrinio turizmo rekomendacijomis, siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekta teisinga pusiausvyra tarp kultūros paveldo apsaugos ir išsaugojimo iš vienos pusės bei lankytojų prieigos ir infrastruktūros gerinimo iš kitos; sykiu ragina valstybes nares likti budrioms masinio turizmo rizikų kultūros paveldui ir gamtos ekosistemoms klausimu bei akcentuoja būtinybę užtikrinti turizmo sektoriaus augimo ir vystymosi miestuose, kuriuos lanko meno mėgėjai bei turistai, ir nuolat juose gyvenančių piliečių gyvenimo kokybės pusiausvyrą; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pripažįsta svarbų naujojo europinio bauhauzo (NEB) indėlį: tai kūrybiška interdisciplininė ir transdisciplininė iniciatyva, pagal kurią ES naujojo Žaliojo kurso tikslus siekiama įgyvendinti susiejant mokslo, technologijų, meno ir kultūros pasaulius bei į visų sričių ES politiką įtraukti aplinkos tvarumą; primena, kad ši iniciatyva turėtų būti grindžiama inovacijomis visais lygmenimis, taip pat aktyviu dalyvavimu ir prasmingu visų žmonių, įskaitant esančius nepalankioje socialinėj padėtyje, bei vietos bendruomenių įtraukimu; pabrėžia, kad naujasis Tarybos darbo planas kultūros srityje turėtų atspindėti NEB iniciatyvos svarbą, įskaitant jos išorės aspektą, ir aiškius siektinus rezultatus; dar kartą ragina Komisiją kuo greičiau pateikti pasiūlymą, kad pagal kitą daugiametę finansinę programą (DFP) NEB taptų dar viena savarankiška naujai finansuojama ES programa; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atkreipia dėmesį į didžiulį menų ir kultūros indėlį didinant informuotumą apie socialinius, aplinkos ir tvarumo klausimus bei jų socialinį aspektą, taip pat įkvepiant pozityvius elgsenos pokyčius; visų pirma primena, kad tradicinės žinios, kurios yra kultūros paveldo dalis, nepaprastai svarbios norint stiprinti klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos pastangas; šiuo tikslu ragina Komisiją artimiau bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir pilietine visuomene bei nacionalinėmis ir vietos organizacijomis, siekiant didinti piliečių informuotumą šiuo klausimu, ir skirti specialų finansavimą šioms kultūros iniciatyvoms užtikrinant sąveiką su kitomis specialiomis ES programomis, fondais ir politika; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina Komisiją, Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir valstybes nares rengti savo kultūros programas laikantis aplinkos tvarumo ir kovos su klimato krize principų bei vertinti visų ES finansuojamų projektų poveikį aplinkai per visą jų įgyvendinimo ciklą; rekomenduoja suinteresuotiesiems subjektams ir ES paramos gavėjams ieškoti labiausiai aplinką tausojančių metodų ir strategijų rengiant, planuojant ir įgyvendinant savo projektus; |
| --- | --- |

46.

| 47. | palankiai vertina AKM ataskaitą „Kultūros paveldo atsparumo klimato kaitai stiprinimas. Europos žaliojo kurso ir kultūros paveldo sankirta“ bei ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviai imtis tolesnių veiksmų, susijusių su rekomendacijomis, ir naudotis gerosios praktikos pavydžiais; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pažymi, kad, restauruojant kultūros paveldą ir tradicinius pastatus, ypatingas dėmesys turėtų būti teikiamas tvarumo klausimams; pripažįsta NEB potencialą prisidedant prie miestų ir jų kultūros paveldo apsaugos ir atkūrimo gamtinio ir antropogeninio pavojaus nulemtų nelaimių atvejais; pabrėžia, jog valstybės narės tarpusavyje ir su trečiosiomis šalimis turi toliau keistis geriausia praktika kultūros paveldo apsaugos, išsaugojimo ir restauravimo srityse, įskaitant inovatyvias priemones esamų pastatų energijos vartojimo efektyvumui gerinti, sykiu visada išsaugant jų architektūrinį išskirtinumą ar istorinį pobūdį, o ypatingą dėmesį teikiant restauravimo galutinio rezultato autentiškumui ir kokybei, kad nenukentėtų istorinių ar meninių pastatų arba istorinių centrų fizinis vientisumas, architektūrinė darna, istorinis pobūdis ar vertė, laikantis reikiamų nacionalinių konservavimo taisyklių bei 1964 m. Venecijos chartijos dėl paminklų ir jų kompleksų konservavimo ir restauravimo; |
| --- | --- |

48.

| 49. | primena Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį, kuriame pažymima, jog ES užtikrina, kad Europos kultūros paveldas būtų saugomas ir turtinamas; primygtinai tvirtina, kad reikiamo žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos lygio išlaikymas neprieštarauja Europos paveldo išsaugojimui; atkreipia dėmesį į tai, kad 2022 m. paskelbtoje Komisijos ir valstybių narių ekspertų ataskaitoje „Kultūros paveldo atsparumo klimato kaitai didinimas“ aiškiai nurodyta, kad klimato krizės negalima įveikti kultūros paveldo krize; todėl ragina Komisiją atsižvelgti į šiuos aspektus sprendžiant, ar įtraukti medžiagas, kurioms privalomas Cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) reglamento XIV priede nurodytas leidimas, kai šios medžiagos yra būtinos kultūros paveldui restauruoti; prašo Komisijos tokiais atvejais atidžiai įvertinti socialinę ir ekonominę naudą, gaunamą naudojant tokias medžiagas, palyginti su žmonių sveikatai ar aplinkai keliama rizika, kad būtų tinkamai apsaugoti abu interesai; prašo, kad ji taip pat apsvarstytų, ar yra tinkamų alternatyvių medžiagų ar technologijų pagal REACH reglamento 60 straipsnį ir 58 straipsnio 2 dalį (ir kitus atitinkamus straipsnius); pabrėžia, kad paveldo sektorius ėmėsi pavyzdinių veiksmų, susijusių su teisiniais reikalavimais apsaugoti savo profesinę veiklą vykdančius amatininkus ir menininkus; prašo kultūros sektoriui ir su kultūros paveldu susijusiai veiklai atitinkamais atvejais taikyti pirmiau minėto reglamento išimtis ir nukrypti leidžiančias nuostatas, kad būtų išvengta daugybės amatų įmonių uždarymo arba perkėlimo kitur ir bet kokio neigiamo poveikio didžiulio ES paveldo restauravimui, priežiūrai ir išsaugojimui; ragina Europos institucijas konsultuotis su paveldo sektoriumi ir įtraukti jį į visas preliminarias diskusijas, susijusias su reguliavimo ar teisės aktų pakeitimais, kurie turi tiesioginį poveikį jų veiklai; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina Komisiją ir EIVT stiprinti bendradarbiavimą su Europos Taryba, be kita ko, Kultūros maršrutų klausimu, siekiant puoselėti fundamentaliąsias kultūros įvairovės, kultūrų dialogo ir tvaraus mažiau žinomų kelionės vietų teritorinio vystymosi vertybes bei sykiu išsaugoti ir atkurti šių vietovių kultūros ir gamtos paveldą; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pripažįsta, kad skaitmenizacija – tai būdas kultūros paveldo teikiamai naudai maksimizuoti; akcentuoja iššūkius, su kuriais dėl skaitmenizacijos susiduria KKSP, ir tai, kad jie turi nuolat permąstyti ir pertvarkyti verslo modelius bei perkvalifikuoti KKSP darbuotojus; akcentuoja garantuojamojo finansavimo svarbą tvariai kultūros ir kūrybos turinio bei Europos kultūros paveldo skaitmenizacijai, išsaugojimui ir prieinamumui internete; primena, kad svarbu investuoti į skaitmeninį raštingumą visiems, nes tai ir priemonė mėgautis kultūra; |
| --- | --- |

51.

| 52. | prašo Komisijos ir valstybių narių keliant kultūros paveldo skaitmenizacijos klausimą atsižvelgti į pokyčius, susijusius su metavisata, išsaugant Europos kultūros paveldą, kai jis virtualiai dauginamas arba tam tikru būdu perkeliamas į metavisatą; |
| --- | --- |

52.

| 53. | atkreipia ypatingą dėmesį į teigiamą ES skaitmeninių inovacijų centrų ir kūrybinių inovacijų laboratorijų, kurios padeda Europos KKSP naudodamosi savo inovacijų pajėgumais skaitmeninėje ir audiovizualinėje srityse, indėlį; |
| --- | --- |

53.

| 54. | teigiamai vertina veiksmų grupės „Kultūra, kūrybiškumas ir įtrauki visuomenė“ įtraukimą į programą „Europos horizontas“ ir tai, kad padaugėjo kvietimų dėl mokslinių tyrimų ir inovacijų kultūros paveldo ir KKSP srityje, taip pat teigiamai vertina neseniai inicijuotą naująją Europos inovacijos ir technologijos instituto (EIT) žinių ir inovacijų bendriją (ŽIB), skirtą kultūrai ir kūrybai; nekantriai laukia šių kvietimų teikti pasiūlymus rezultatų, ypač mokslinių tyrimų ir inovacijų indėlio į Europos tarptautinių kultūrinių ryšių vystymą požiūriu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pripažįsta didžiulę nematerialiojo turto ir intelektinės nuosavybės imlių pramonės šakų svarbą ES ekonomikos augimui, taip pat jos kultūriniam atsparumui ir matomumui, atkreipdamas dėmesį į esminį vaidmenį, kurį intelektinė nuosavybė jau atlieka Europos skaitmeninės transformacijos srityje; pabrėžia, kad reikia sustiprinti šio turto ir pramonės šakų teisinę apsaugą, kad ji pasiektų pakankamą lygį ir visi kultūrinių kūrinių ir kūrybinių darbų autoriai galėtų gauti naudos iš savo intelektinės nuosavybės teisių (INT); atsižvelgdamas į tai, prašo Komisijos imtis visų būtinų priemonių siekiant apsaugoti su suskaitmenintu Europos kraštovaizdžiu susijusią intelektinę nuosavybę; |
| --- | --- |

55.

| 56. | apgailestauja dėl laipsniško popierinio formato kultūrinės medžiagos nykimo ir šios tendencijos atgarsių leidybos sektoriui, ypač mažosioms ir vidutinėms leidykloms bei knygynams; |
| --- | --- |

56.

Išorės aspektas ir tarptautiniai kultūriniai ryšiai

| 57. | mano, kad kultūra ir kultūrų dialogas labai svariai prisideda prie tarpusavio supratimo visuomenėje ir tarp skirtingų visuomenių puoselėjimo bei komunikacijos tarptautinėje arenoje sudėtingomis globalinėmis aplinkybėmis atkūrimo anapus kalbinių ribų, parodydami pagarbos kultūros įvairovei ir žmogaus teisėms bei jų rėmimo svarbą; akcentuoja ES vaidmenį skatinant nenutrūkstamą savo valstybių narių ir trečiųjų šalių dialogą kultūros politikos klausimais ir dėl to ragina valstybes nares užtikrinti deramą finansavimą, siekiant stiprinti ES tarptautinį pajėgumą kultūros srityje bei sudaryti galimybes Europos KKSP, įskaitant mažesnes organizacijas ir menininkus, vykdyti veiklą tarptautiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | smerkia tai, kad ypač autoritarinės vyriausybės naudojasi kultūra, be kita ko, pasitelkdamos savo kultūros ir švietimo įstaigas: jos siekia iš naujo apibrėžti tarptautines taisykles ir vertybes, mesdamos iššūkį jų visuotinumui, bei naudotis savo politine įtaka, pažeisdamos meninę ir akademinę laisvę; |
| --- | --- |

58.

| 59. | akcentuoja ES tarptautinių kultūrinių ryšių potencialą siekiant kovoti su dezinformacija trečiosiose šalyse ir užsienio jėgų kišimusi į ES reikalus bei prieš ES nukreiptais priešiškais naratyvais neliberalių ir autoritarinių režimų valdomose valstybėse; ragina EIVT analizuoti kenkėjiška veikla užsiimančių valstybinių subjektų paplitimą ir įtaką Europos tarptautinių kultūrinių ryšių, su kuriais susijusi ES, srityje; |
| --- | --- |

59.

| 60. | atkreipia dėmesį į sąvokų „ES kultūriniai ryšiai“ ir „ES kultūros diplomatija“ skirtumą sprendimų priėmimo procesų, programų rengimo ir įgyvendinimo bei bendros filosofijos požiūriais; pabrėžia, kad abu principai gali sugyventi ir vienas kitą papildyti, tačiau kiekvienas atskirai tarnauja skirtingiems tikslams; |
| --- | --- |

60.

| 61. | apgailestauja, kad stokojama aiškios ir nuoseklios ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos; ryžtingai ragina Komisiją ir EIVT reguliariai keistis praktika bei įgyta patirtimi ir, bendradarbiaujant su Europos Sąjungos nacionalinių kultūros institutų (EUNIC) veiksmų grupėmis ir pilietinės visuomenės organizacijomis trečiosiose šalyse, rengti nuoseklias strategijas, pagrįstas bendru supratimu apie tai, kas yra tarptautiniai kultūriniai ryšiai, įskaitant veiksmus siekiant jas įgyvendinti ir specialiai pritaikytas kultūrinių ryšių veiklos gaires, kurias įgyvendintų ES delegacijos trečiosiose šalyse ir valstybių narių diplomatinės atstovybės; rekomenduoja, kad šios strategijos apimtų investicijas į ES bendro kultūros paveldo matomumą ir strateginę komunikaciją su juo susijusiais klausimais bei jo indėlį į demokratijos ir vertybių puoselėjimą; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pabrėžia, jog ES turi įsitraukti į veiklą tarptautinių kultūrinių ryšių srityje naudodamasi savo priemonėmis, kad pasaulinėje arenoje pristatomas ES kultūrinis įvaizdis būtų geresnis nei jo dalių suma, taip papildydama užsienyje veikiančių valstybių narių kultūros institutų darbą; ragina sukurti savarankišką ES tarptautinių kultūrinių ryšių ir kultūros diplomatijos priemonių rinkinį, kuris būtų grindžiamas EUNIC ir užsienyje veikiančių valstybių narių kultūros institutų bei trečiųjų šalių pilietinės visuomenės ir kultūros sektorių atstovų patirtimi ir partneryste su jais; pabrėžia, kad bet kokio tokio priemonių rinkinio tikslas turėtų būti įgyvendinimo veikla, kuria būtų siekiama tiek populiarinti Europos kultūrą užsienyje, tiek ugdyti trečiųjų šalių kultūros ir kūrybos sektorių techninius ir materialinius pajėgumus bei teikti jiems finansinę paramą, vadinasi, jam turėtų būti numatyti pakankami nuosavi ištekliai ir lėšos; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ragina Komisiją ir EIVT atlikti tyrimą, siekiant įvertinti, ar į Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę „Globali Europa“ įmanoma įtraukti specialų skyrių, skirtą tarptautiniams kultūriniams ryšiams, arba sustiprinti programos „Kūrybiška Europa“ išorės aspektą, galimai sukuriant paprogramę tarptautinių kultūrinių ryšių projektams finansuoti; ragina Komisiją ir EIVT pasirūpinti, kad šiuo tikslu būtų prieinamas naujas finansavimas, ir užtikrinti, kad nė vieni nauji veiksmai nebūtų finansuojami esamų programų sąskaita; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ragina valstybes nares, Komisiją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai dėti dvigubai daugiau pastangų, kad ES laikytųsi bendros pozicijos dalyvaudama daugiašalių forumų ir tinklų veikloje bei, kai tinkama, vienu balsu kalbėtų apie problemas, darančias poveikį tarptautiniams kultūriniams ryšiams; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pabrėžia, kad ES turi visapusiškai dalyvauti visame pasaulyje vykstančiuose kultūros renginiuose, ypač globalaus masto, pvz., pasaulinėje parodoje; ragina suteikti ES galimybę surengti pasaulinę parodą, kuri galėtų vykti skirtingose ES valstybėse narėse; |
| --- | --- |

65.

| 66. | palankiai vertina paskelbtas struktūrinio dialogo „Voices for Culture“ rekomendacijas dėl tarptautinių kultūrinių ryšių ir ragina Komisiją, EIVT ir valstybes nares deramai į jas atsižvelgti rengiant savo kultūrinių ryšių strategijas; ypač ragina, kad Komisija, EIVT ir valstybės narės, megzdamos kultūrinius ryšius su trečiosiomis šalimis, vadovautųsi principu „iš apačios į viršų“, žmogaus teisėmis ir žmonių tarpusavio ryšių principu, o savo tarptautinių kultūrinių ryšių strategiją rengtų ir projektus programuotų bei įgyvendintų taip, kad būtų atsižvelgiama į šalių partnerių ir vietos bendruomenių poreikius ir reikalavimus, sykiu jas laikant lygiavertėmis partnerėmis; pabrėžia, kad, užuot laikiusis universalaus sprendimo principo, tokios strategijos turėtų atitikti kiekvienos šalies ar regiono partnerio poreikius bei konkrečią politinę ir socioekonominę padėtį; ragina numatyti tinkamą finansavimą tarptautiniams kultūriniams ryšiams pagal esamas kultūros ir švietimo programas, naudojantis Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonės „Globali Europa“ geografinėmis ir teminėmis programomis; pažymi, jog bendradarbiavimas su vietos organizacijomis, įskaitant tarpkultūrinius ir tarpreliginius subjektus, gyvybiškai svarbus norint, kad būtų stiprinami ryšiai, pagrįsti tokiomis bendromis vertybėmis, kaip taika, tolerancija ir tarpusavio supratimas, bei užtikrinamas ilgalaikis ES finansuojamų projektų tvarumas; |
| --- | --- |

66.

| 67. | puikiai vertina darbą, kurį trečiosiose šalyse atlieka valstybių narių kultūros institutai ir organizacijos bei EUNIC veiksmų grupės; ragina juos toliau bendradarbiauti tarpusavyje ir imtis tinklaveikos su vietos pilietinės visuomenės organizacijomis, ypatingą dėmesį teikiant mažesnėms valstybėms narėms ir valstybėms narėms, kurių kultūra užsienyje matoma ribotai arba nematoma visai, bei jų kultūrinio atstovavimo poreikiams; |
| --- | --- |

67.

| 68. | teigiamai vertina tai, kad į horizontalųjį darbą tarptautinių kultūrinių ryšių srityje yra įsitraukęs ne vienas Komisijos ir EIVT skyrius; ragina Komisiją ir EIVT gerinti susijusių subjektų veiklos koordinavimo mechanizmus, be kita ko, kuriant nuoseklesnius ir labiau supaprastintus darbo metodus, kad būtų pasiektas kuo didesnis veiksmingumas, išvengta veiksmų dubliavimosi ir užtikrinta institucinė atmintis; |
| --- | --- |

68.

| 69. | teigiamai vertina kultūrinių ryšių punktų sukūrimą ES delegacijose; ragina ES delegacijas stiprinti savo vaidmenį ir tobulinti savo įgūdžius bei integruoti juos į savo politinių, o ne komunikacijos ir renginių komandų veiklą; ragina skirti reikiamus biudžeto ir personalo išteklius ES tarptautinių kultūrinių ryšių ir kultūros diplomatijos darbo grupėms Komisijoje ir EIVT būstinėje bei ES delegacijose, siekiant skatinti ir stiprinti kultūrinį bendradarbiavimą su visais reikiamais vietos subjektais, įskaitant viešąsias institucijas, pilietinės visuomenės organizacijas ir akademinę bendruomenę trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ragina valstybes nares ir EIVT į viso savo diplomatinio personalo mokymus įtraukti kultūros politiką, tarptautinius kultūrinius ryšius ir kultūros diplomatiją, siekiant didinti diplomatų informuotumą apie tarptautinius kultūrinius ryšius, kaip kertinę savarankišką viešosios diplomatijos sritį, bei ugdyti deramas kompetencijas, susijusias su politika plačiąja ir siauresniąja prasme, tarptautinių kultūrinių ryšių ir kultūros diplomatijos srityje; nekantriai laukia rezultatų, susijusių su Europos diplomatijos akademijos, neseniai pradėjusios veikti pagal Europos Parlamento bandomąjį projektą, veikla ir EIVT užsakymu lapkričio mėn. paskelbta galimybių studija; |
| --- | --- |

70.

| 71. | teigiamai vertina pirmuosius parengiamųjų veiksmų „European Spaces of Culture“ rezultatus; akcentuoja teigiamus rezultatus, susijusius su inovatyviais bendradarbiavimo modeliais, kuriuos projekto partneriai taiko kvietimo teikti idėjas, lygiavertės partnerystės dvasia iškeltas kartu su vietos suinteresuotaisiais subjektais, pagrindu; ragina Komisiją toliau finansuoti šiuos nepaprastai sėkmingus veiksmus; ragina ES ir trečiųjų šalių kultūros veikėjus ieškoti tolesnio bendradarbiavimo būdų, pvz., kartu kurti bendrus meno kūrinius ir užsiimti bendra tarptautine produkcija, siekiant puoselėti daugiakalbį ir tarpvalstybinį tarpusavio supratimą; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pabrėžia, kad ES turi potencialo stiprinti savo tarptautinio kultūrinio bendradarbiavimo partnerystes, pasitelkdama savo atokiausius regionus ir užjūrio šalis bei teritorijas, esančias viso pasaulio geografinėse, kultūrinėse ir kalbinėse kryžkelėse; ragina ES rengti tarptautinius kultūrinio bendradarbiavimo projektus įtraukiant atokiausius regionus ir užjūrio šalis bei teritorijas, siekiant skatinti regioninę integraciją ir kurti naujas partnerystes su šalimis partnerėmis; |
| --- | --- |

72.

| 73. | primygtinai laikosi nuomonės, kad būtina griežtinti kovą su neteisėta prekyba kultūros vertybėmis; palankiai vertina neseniai vykusią Komisijos konsultaciją, susijusią su rengiamu nauju veiksmų planu siekiant sukurti aiškią, išsamią ir veiksmingą ES indėlio į kovą su neteisėta prekyba kultūros vertybėmis sistemą, kurią taikant būtų siekiama užkirsti kelią nusikalstamai veiklai ir apsaugoti kultūros paveldą vidaus rinkoje, įgyvendinant ES strategiją organizuoto nusikalstamumo srityje; ragina ES ir trečiąsias šalis labiau bendradarbiauti kultūros paveldo išsaugojimo ir apsaugos bei kovos su neteisėta prekyba kultūros vertybėmis srityse; |
| --- | --- |

73.

| 74. | primena, kad archeologijos ir kultūros paveldas yra neatsiejama tautos tapatybės dalis; todėl smerkia neteisėtą kultūros objektų išvežimą ir prekybą jais; teigiamai vertina pastangas, kurias kai kurios valstybės narės deda, kad grąžintų kultūros vertybes ir artefaktus į jų kilmės vietas, vadovaudamosi savo išorės politikos strategija ir siekdamos puoselėti šalių tarpusavio supratimą savo kultūros paveldą bei paremti savarankiškos kultūros politikos plėtojimą trečiosiose šalyse; ragina Komisiją ir EIVT aktyviai remti šias valstybes nares per jų derybų su trečiosiomis šalimis procesus vadovaujantis holistiniu požiūriu, taip pat aktyviai remti visų valstybių narių pastangas, susijusias su jų kultūros ir istorijos paveldo apsauga bei atkūrimu, laikantis 2022 m. „Mondiacult“ deklaracijos; |
| --- | --- |

74.

| 75. | primena, kad kultūrą svarbu remti kaip darnaus vystymosi skatinimo veiksnį, kuris užtikrina didelį socialinio ir ekonomikos augimo potencialą; ragina Komisiją padėti kultūros veikėjams ir pilietinės visuomenės organizacijoms prisidėti prie darnaus vystymosi aktyviai dalyvaujant reguliariame dialoge, profesinių tinklų ir daugiašalių suinteresuotųjų subjektų partnerysčių veikloje bei naudojantis pagal Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę „Globali Europa“ finansuojamais veiksmais kultūros srityje; ragina Komisiją ir EIVT stebėti veiksmų, susijusių su tarptautiniu bendradarbiavimo kultūros srityje, įgyvendinimo padėtį ir rezultatus, kurie šiuo požiūriu pasiekiami taikant Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę „Globali Europa“, bei apie reguliariai informuoti Parlamentą; |
| --- | --- |

75.

| 76. | primena, kad, vadovaujantis darnaus vystymosi tikslais (DVT), kultūros rėmimas ir apsauga yra savaime siekis – būtent taip įtvirtinta pagal 4.7, 8.9 ir 11.4 tikslus, – be to, taip nepaprastai svariai prisidedama prie JT darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimo; akcentuoja kompleksinį kultūros ir kultūros projektų pobūdį, dėl kurio jais galima teigiamai prisidėti prie visų DVT siekio; ragina Komisiją, ES delegacijas trečiosiose šalyse ir valstybes nares toliau ieškoti kultūros ir kultūros politikos bei visų DVT įgyvendinimo tarpusavio sąsajų, be kita ko, menininkams ir kultūros darbuotojams dalyvaujant įtraukiame dialoge, profesinių tinklų veikloje, mainuose ir daugiašalėse suinteresuotųjų subjektų partnerystėse bei teikiant paramą pilietinės visuomenės organizacijose; ragina Komisiją ir EIVT organizuoti daugiau informacinių susirinkimų ir pasikeitimų nuomonėmis bei praktika, siekiant užtikrinti tinkamą šių bendrų prioritetų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

76.

| 77. | akcentuoja kultūros bei materialiojo ir nematerialiojo kultūros paveldo, kaip komunikacijos, mainų ir taikos vektoriaus, potencialą skatinant susitaikymą ir konfliktų prevenciją; šiame kontekste skatina tvirčiau bendradarbiauti su UNESCO kultūros paveldo apsaugos ir faktų nustatymo misijų organizavimo srityse; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ragina Komisiją griežtai pasmerkti istorijos, meno ir kultūros paveldo naikinimą per pastarojo meto konfliktus, taip pat sistemingą ir politiškai arba ideologiškai motyvuotą istorijos, meno ir kultūros paveldo naikinimą bei suverenių valstybių, tautų ar mažumų tapatybės ir kultūros ištrynimą, įskaitant Azerbaidžano nuolat vykdomą politiką naikinti ir paneigti Armėnijos kultūros paveldą Kalnų Karabache ir jo apylinkėse, taip pat tyčinį kultūros objektų naikinimą Ukrainoje dėl neišprovokuoto ir neteisėto Rusijos agresijos karo; pakartoja, kad kultūros paveldo naikinimas gali prilygti karo nusikaltimui ir žmogaus teisių pažeidimui, ir atsižvelgdamas į tai primena valstybių narių prisiimtus įsipareigojimus, susijusius su atsakomybe užtikrinti apsaugą, – taip pat ir kultūros paveldo apsaugos po ginkluotų konfliktų ir jų metu požiūriu; ragina įtraukti kultūros paveldo apsaugą į ES bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijas ir operacijas, teikiant pagalbą ir rengiant mokymus vietos partneriams, susijusius su saugumo iššūkiais, dėl kurių nukenčia kultūros paveldas; ragina skelbti tikslines sankcijas asmenims ir subjektams, atsakingiems už kultūros paveldo sunaikinimą, suniokojimą arba prekybą juo: tai būtų svarbus žingsnis nustatant atgrasomąsias priemones ir užtikrinant atskaitomybę už tokius veiksmus; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ragina Komisiją ir EIVT teikti techninę ir materialinę pagalbą parneriams valstybėse narėse ir trečiosiose šalyse didinant informuotumą ir ugdant kultūros paveldui išsaugoti ir valdyti būtinus įgūdžius bei žinias, be kita ko, bendradarbiaujant su jaunimo organizacijomis ir švietimo įstaigomis trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

79.

| 80. | perspėja Komisiją, EIVT, ES delegacijas trečiosiose šalyse ir valstybes nares, kad ES finansuojamas karo nusiaubtų kultūros paveldo objektų restauravimas trečiosiose šalyse neturėtų būti naudingas karo šalims, kurios kaltinamos žmogaus teisių pažeidimais, pateisina autoritarinius režimus arba normalizuoja santykius su jais; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ragina valstybes nares deramai atsižvelgti į Parlamento poziciją tvirtinant 2023–2026 m. darbo planą kultūros srityje; |
| --- | --- |

81.

o

o o

| 82. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai. |
| --- | --- |

82.

---

(1)  OL C 388, 2020 11 13, p. 30.

(2)  OL C 334, 2018 9 19, p. 112.

(3)  OL C 456, 2021 11 10, p. 24.

(4)  OL C 125 E, 2008 5 22, p. 223.

(5)  OL C 184, 2022 5 5, p. 88.

(6)  OL C 347, 2022 9 9, p. 15.

(7)  OL C 385, 2021 9 22, p. 152.

(8)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0319.

(9)  OL C 385, 2021 9 22, p. 2.

(10)  OL L 189, 2021 5 28, p. 34.

(11)  OL L 189, 2021 5 28, p. 1.

(12)  OL L 202, 2021 6 8, p. 32.

(13)  OL L 462, 2021 12 28, p. 1.

(14)  OL L 437, 2020 12 28, p. 116.

(15)  OL L 131, 2017 5 20, p. 1.

(16)  OL L 131, 2017 5 20, p. 1.

(17)  „Ernst & Young“, Rebuilding Europe: The cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis („Europos atkūrimas: kultūros ir kūrybos ekonomika iki ir po COVID-19 krizės“), 2021 m. sausio mėn.

(18)  2020 m. rugsėjo 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos kultūros gaivinimo (OL C 385, 2021 9 22, p. 152) ir 2021 m. spalio 20 d. rezoliucija dėl menininkų padėties ir kultūros gaivinimo ES (OL C 184, 2022 5 5, p. 88).

(19)  Fancourt, D. ir Finn, S., What is the evidence on the role of the arts in improving health and well-being? A scopeing review („Kokių esama meno vaidmens gerinant sveikatą ir gerovę įrodymų? Plataus masto apžvalga“), PSO Europos regiono biuras (Sveikatos srities įrodymų tinklo (HEN) apibendrinamoji ataskaita Nr. 67), Kopenhaga, 2019 m.

(20)  Britų Taryba ir Goethe’s institutas, Cultural Value – Cultural Relations in Societies in Transition: A Literature Review („Kultūrinė vertė. Kultūriniai ryšiai visuomenėje pereinamuoju laikotarpiu: literatūros apžvalga“), 2018, p. 7.

(21)  Rivera, T., Distinguishing Cultural Relations From Cultural Diplomacy: The British Council’s Relationship With Her Majesty’s Government („Kultūrinių ryšių atskyrimas nuo kultūrinės diplomatijos. Britų Tarybos santykis su Jos Didenybės vyriausybe“), „Figueroa Press“, Los Andželas, 2015, p. 9–10.

(22)  OL C 456, 2021 11 10, p. 24.

(23)  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/790 dėl autorių teisių ir gretutinių teisių bendrojoje skaitmeninėje rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 96/9/EB ir 2001/29/EB (OL L 130, 2019 5 17, p. 92).

---

2022 m. gruodžio 15 d., ketvirtadienis

| 2023 5 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 177/95 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 177/95

---

P9_TA(2022)0445

Kinijos vyriausybės vykdomos represijos prieš taikių protestų dalyvius visoje Kinijos Liaudies Respublikoje

2022 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija „Kinijos vyriausybės vykdomos represijos prieš taikių protestų dalyvius visoje Kinijos Liaudies Respublikoje“ (2022/2992(RSP))

(2023/C 177/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Kinijos, ypač į 2022 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Sindziange, įskaitant Sindziango policijos bylas (1), 2022 m. sausio 20 d. rezoliuciją dėl pagrindinių laisvių pažeidimų Honkonge (2), 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl naujos ES ir Kinijos strategijos (3), 2021 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl Kinijos atsakomųjų sankcijų, taikomų ES subjektams ir Europos Parlamento nariams bei nacionalinių parlamentų nariams (4), 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl represijų prieš demokratinę opoziciją Honkonge (5), 2018 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl ES ir Kinijos santykių padėties (6) ir 2015 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl ES ir Kinijos santykių (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Kinijos, ypač į 2022 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Sindziange, įskaitant Sindziango policijos bylas (1), 2022 m. sausio 20 d. rezoliuciją dėl pagrindinių laisvių pažeidimų Honkonge (2), 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl naujos ES ir Kinijos strategijos (3), 2021 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl Kinijos atsakomųjų sankcijų, taikomų ES subjektams ir Europos Parlamento nariams bei nacionalinių parlamentų nariams (4), 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl represijų prieš demokratinę opoziciją Honkonge (5), 2018 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl ES ir Kinijos santykių padėties (6) ir 2015 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl ES ir Kinijos santykių (7),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 1 d. surengto ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 1 d. surengto ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. liepos 27 d. priimtas Jungtinių Tautų žmogaus teisių komiteto Ypatingojo Administracinio Kinijos Regiono Honkongo ir Ypatingojo Administracinio Kinijos Regiono Makao klausimais baigiamąsias pastabas dėl Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto įgyvendinimo juose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. liepos 27 d. priimtas Jungtinių Tautų žmogaus teisių komiteto Ypatingojo Administracinio Kinijos Regiono Honkongo ir Ypatingojo Administracinio Kinijos Regiono Makao klausimais baigiamąsias pastabas dėl Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto įgyvendinimo juose,

| — | atsižvelgdamas į 1984 m. Kinijos ir Jungtinės Karalystės bendrą deklaraciją ir 1987 m. Kinijos ir Portugalijos bendrą deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1984 m. Kinijos ir Jungtinės Karalystės bendrą deklaraciją ir 1987 m. Kinijos ir Portugalijos bendrą deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. kovo 12 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „ES ir Kinija. Strateginė perspektyva“ (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. kovo 12 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „ES ir Kinija. Strateginė perspektyva“ (JOIN(2019)0005),

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2019 m. Sacharovo premija buvo skirta uigūrų ekonomistui Ilhamui Tohti, taikiai kovojančiam už Kinijos uigūrų mažumos teises, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2019 m. Sacharovo premija buvo skirta uigūrų ekonomistui Ilhamui Tohti, taikiai kovojančiam už Kinijos uigūrų mažumos teises,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gruodžio 5 d. ES Tarybos sprendimą pratęsti priemonių, kurių imtasi pagal 2020 m. gruodžio 7 d. Tarybos reglamentą (ES) 2020/1998 dėl ribojamųjų kovos su šiurkščiais žmogaus teisių pažeidimais priemonių (8), galiojimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gruodžio 5 d. ES Tarybos sprendimą pratęsti priemonių, kurių imtasi pagal 2020 m. gruodžio 7 d. Tarybos reglamentą (ES) 2020/1998 dėl ribojamųjų kovos su šiurkščiais žmogaus teisių pažeidimais priemonių (8), galiojimą,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos pirmininko Charles’io Michelio pastabas po 2022 m. gruodžio 1 d. susitikimo su Kinijos prezidentu Xi Jinpingu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos pirmininko Charles’io Michelio pastabas po 2022 m. gruodžio 1 d. susitikimo su Kinijos prezidentu Xi Jinpingu,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gruodžio 2 d. Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) pranešimą spaudai „ES ir JAV: JAV valstybės sekretoriaus pavaduotojos Wendy Sherman ir Europos išorės veiksmų tarnybos generalinio sekretoriaus Stefano Sannino konsultacijos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gruodžio 2 d. Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) pranešimą spaudai „ES ir JAV: JAV valstybės sekretoriaus pavaduotojos Wendy Sherman ir Europos išorės veiksmų tarnybos generalinio sekretoriaus Stefano Sannino konsultacijos“,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 28 d. surengtą 11-ąjį ES ir Kinijos strateginį dialogą, kuriame dalyvavo Komisijos pirmininko pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai Josep Borrell ir Kinijos Valstybės Tarybos narys ir užsienio reikalų ministras Wang Yi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. rugsėjo 28 d. surengtą 11-ąjį ES ir Kinijos strateginį dialogą, kuriame dalyvavo Komisijos pirmininko pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai Josep Borrell ir Kinijos Valstybės Tarybos narys ir užsienio reikalų ministras Wang Yi,

| — | atsižvelgdamas į Kinijos Liaudies Respublikos Konstitucijos 35 straipsnį, kuriame nustatyta, kad Kinijos Liaudies Respublikos piliečiai turi žodžio, spaudos, susirinkimų, asociacijų, eitynių ir demonstracijų laisvę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kinijos Liaudies Respublikos Konstitucijos 35 straipsnį, kuriame nustatyta, kad Kinijos Liaudies Respublikos piliečiai turi žodžio, spaudos, susirinkimų, asociacijų, eitynių ir demonstracijų laisvę,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. gruodžio 16 d. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį Kinija pasirašė 1998 metais, tačiau iki šiol nėra ratifikavusi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. gruodžio 16 d. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį Kinija pasirašė 1998 metais, tačiau iki šiol nėra ratifikavusi,

| — | atsižvelgdamas į 2020–2024 m. ES veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje ir ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020–2024 m. ES veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje ir ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. rugpjūčio 31 d. paskelbtą Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro ataskaitą dėl Sindziango, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. rugpjūčio 31 d. paskelbtą Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro ataskaitą dėl Sindziango,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės skatinimas ir pagarba joms turėtų būti pagrindinis ES santykių su Kinija principas, laikantis ES įsipareigojimo remti šias vertybes vykdant savo išorės veiksmus ir Kinijos įsipareigojimo jų laikytis jos pačios vystymosi procese ir tarptautinio bendradarbiavimo srityje; |
| --- | --- |

A.

kadangi žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės skatinimas ir pagarba joms turėtų būti pagrindinis ES santykių su Kinija principas, laikantis ES įsipareigojimo remti šias vertybes vykdant savo išorės veiksmus ir Kinijos įsipareigojimo jų laikytis jos pačios vystymosi procese ir tarptautinio bendradarbiavimo srityje;

| B. | kadangi nuo 2020 metų Kinija vykdo labai griežtą nulinę COVID politiką, apimančią masinį testavimą ir ad hoc bei ilgalaikį izoliavimą, kuriais smarkiai ribojama žmonių laisvė ir teisės; |
| --- | --- |

B.

kadangi nuo 2020 metų Kinija vykdo labai griežtą nulinę COVID politiką, apimančią masinį testavimą ir ad hoc bei ilgalaikį izoliavimą, kuriais smarkiai ribojama žmonių laisvė ir teisės;

| C. | kadangi įvedus šiuos griežtus apribojimus nustatytas dažnas ir ilgai trunkantis izoliavimas, masinio ir sistemingo testavimo reikalavimai bei karantinas, taip pat neproporcingi ir griežti judėjimo laisvės Kinijoje suvaržymai; kadangi dėl šių apribojimų Kinijos Liaudies Respublikoje taip pat kilo būtiniausių prekių, įskaitant maistą, tiekimo trūkumas, sumažėjo galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir padidėjo jaunimo nedarbas; |
| --- | --- |

C.

kadangi įvedus šiuos griežtus apribojimus nustatytas dažnas ir ilgai trunkantis izoliavimas, masinio ir sistemingo testavimo reikalavimai bei karantinas, taip pat neproporcingi ir griežti judėjimo laisvės Kinijoje suvaržymai; kadangi dėl šių apribojimų Kinijos Liaudies Respublikoje taip pat kilo būtiniausių prekių, įskaitant maistą, tiekimo trūkumas, sumažėjo galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir padidėjo jaunimo nedarbas;

| D. | kadangi kelias dienas ir savaites iki masinių protestų pradžios kai kuriose gamyklose, pvz., bendrovės „Foxconn“ gamyklose, tvyrojo didelė įtampa ir daug darbuotojų iš jų pabėgo, kad išvengtų radikalaus ir visiško gamyklų izoliavimo po COVID protrūkių gamybos vietose, ir protestavo dėl to, kad izoliavimo laikotarpiu jiems ne kartą nebuvo mokamos premijos; kadangi protestai gamyklose peraugo į smurtą ir iš vaizdo įrašų socialinėse medijose matyti, kad policija muša darbuotojus; |
| --- | --- |

D.

kadangi kelias dienas ir savaites iki masinių protestų pradžios kai kuriose gamyklose, pvz., bendrovės „Foxconn“ gamyklose, tvyrojo didelė įtampa ir daug darbuotojų iš jų pabėgo, kad išvengtų radikalaus ir visiško gamyklų izoliavimo po COVID protrūkių gamybos vietose, ir protestavo dėl to, kad izoliavimo laikotarpiu jiems ne kartą nebuvo mokamos premijos; kadangi protestai gamyklose peraugo į smurtą ir iš vaizdo įrašų socialinėse medijose matyti, kad policija muša darbuotojus;

| E. | kadangi griežtai įgyvendinant izoliavimo priemones kartais būdavo uždaromi ištisi pastatai, įskaitant avarinius išėjimus; kadangi 2022 m. lapkričio 24 d. Urumči (Sindziangas) – mieste, kuriame izoliacija tęsėsi daugiau kaip 100 dienų iš eilės, esančiame gyvenamajame pastate kilus gaisrui žuvo mažiausiai dešimt žmonių; kadangi, pasak vietos šaltinių bei daugybės įrašų socialinėse medijose, žuvusiųjų skaičius yra daug didesnis (9) – iki 40 asmenų; kadangi šio pastato gyventojai galimai buvo užrakinti savo butuose, o ugniagesiai užtruko – tikriausiai dėl apribojimų, įvestų pagal nulinio COVID politiką; |
| --- | --- |

E.

kadangi griežtai įgyvendinant izoliavimo priemones kartais būdavo uždaromi ištisi pastatai, įskaitant avarinius išėjimus; kadangi 2022 m. lapkričio 24 d. Urumči (Sindziangas) – mieste, kuriame izoliacija tęsėsi daugiau kaip 100 dienų iš eilės, esančiame gyvenamajame pastate kilus gaisrui žuvo mažiausiai dešimt žmonių; kadangi, pasak vietos šaltinių bei daugybės įrašų socialinėse medijose, žuvusiųjų skaičius yra daug didesnis (9) – iki 40 asmenų; kadangi šio pastato gyventojai galimai buvo užrakinti savo butuose, o ugniagesiai užtruko – tikriausiai dėl apribojimų, įvestų pagal nulinio COVID politiką;

| F. | kadangi 2022 m. lapkričio 26 d., pirmą kartą po 1989 metais Tiananmeno aikštėje vykusių protestų, Pekine, Šanchajuje ir kituose didžiuosiuose Kinijos miestuose bei savivaldybėse ir, kaip pranešama, daugiau kaip 100 universitetų gyventojai išėjo į gatves protestuoti prieš Kinijos nulinio COVID politiką ir pasmerkti Kinijos komunistų partijos autoritarinį valdymą; kadangi greitai tarp protestuotojų kaip simbolis išplito tuščias popieriaus lapas, simbolizuojantis jų pyktį dėl žodžio laisvės slopinimo; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2022 m. lapkričio 26 d., pirmą kartą po 1989 metais Tiananmeno aikštėje vykusių protestų, Pekine, Šanchajuje ir kituose didžiuosiuose Kinijos miestuose bei savivaldybėse ir, kaip pranešama, daugiau kaip 100 universitetų gyventojai išėjo į gatves protestuoti prieš Kinijos nulinio COVID politiką ir pasmerkti Kinijos komunistų partijos autoritarinį valdymą; kadangi greitai tarp protestuotojų kaip simbolis išplito tuščias popieriaus lapas, simbolizuojantis jų pyktį dėl žodžio laisvės slopinimo;

| G. | kadangi policija, kuri iš pradžių elgėsi santūriai, keliuose miestuose greitai pradėjo vaikyti minią ir vykdyti plataus masto suėmimus; kadangi, pavyzdžiui, Šanchajuje policija, siekdama išsklaidyti apie 300 susirinkusių protestuotojų grupę, naudojo pipirų purškalą; kadangi siekiant numalšinti kritiką pranešimai apie protestus Kinijos socialinių medijų platformose buvo nedelsiant pašalinti; kadangi Kinijos valstybinė žiniasklaida kol kas tiesiog vengė nušviesti protestus; |
| --- | --- |

G.

kadangi policija, kuri iš pradžių elgėsi santūriai, keliuose miestuose greitai pradėjo vaikyti minią ir vykdyti plataus masto suėmimus; kadangi, pavyzdžiui, Šanchajuje policija, siekdama išsklaidyti apie 300 susirinkusių protestuotojų grupę, naudojo pipirų purškalą; kadangi siekiant numalšinti kritiką pranešimai apie protestus Kinijos socialinių medijų platformose buvo nedelsiant pašalinti; kadangi Kinijos valstybinė žiniasklaida kol kas tiesiog vengė nušviesti protestus;

| H. | kadangi kai kurie protestuotojai ragina prezidentą Xi Jinpingą atsistatydinti, o tai yra precedento neturintis iššūkis dabartinei šalies vadovybei; |
| --- | --- |

H.

kadangi kai kurie protestuotojai ragina prezidentą Xi Jinpingą atsistatydinti, o tai yra precedento neturintis iššūkis dabartinei šalies vadovybei;

| I. | kadangi šių protestų priešakyje buvo moterys; kadangi pastaraisiais metais moterų teisių padėtis Kinijoje blogėja; kadangi tyrimai rodo, jog dėl izoliavimo didėja smurto artimoje aplinkoje dėl lyties rizika; |
| --- | --- |

I.

kadangi šių protestų priešakyje buvo moterys; kadangi pastaraisiais metais moterų teisių padėtis Kinijoje blogėja; kadangi tyrimai rodo, jog dėl izoliavimo didėja smurto artimoje aplinkoje dėl lyties rizika;

| J. | kadangi būta pranešimų apie gausias policijos pajėgas ir intervencijas, kurių metu buvo suimta daug taikių protestuotojų; kadangi, pasak įvairių žmogaus teisių organizacijų, valdžios institucijos taip pat daro poveikį protestuotojų teisei į teisinį atstovavimą, o kai kuriuos advokatus vietos valdžios institucijos įspėjo nesiimti bylų; |
| --- | --- |

J.

kadangi būta pranešimų apie gausias policijos pajėgas ir intervencijas, kurių metu buvo suimta daug taikių protestuotojų; kadangi, pasak įvairių žmogaus teisių organizacijų, valdžios institucijos taip pat daro poveikį protestuotojų teisei į teisinį atstovavimą, o kai kuriuos advokatus vietos valdžios institucijos įspėjo nesiimti bylų;

| K. | kadangi Kinijos Liaudies Respublikos Konstitucijos 35 straipsnyje nustatyta, kad „Kinijos Liaudies Respublikos piliečiai turi žodžio, spaudos, susirinkimų, asociacijų, eitynių ir demonstracijų laisvę“; kadangi šiame straipsnyje įtvirtintos laisvės yra nuolat pažeidinėjamos; |
| --- | --- |

K.

kadangi Kinijos Liaudies Respublikos Konstitucijos 35 straipsnyje nustatyta, kad „Kinijos Liaudies Respublikos piliečiai turi žodžio, spaudos, susirinkimų, asociacijų, eitynių ir demonstracijų laisvę“; kadangi šiame straipsnyje įtvirtintos laisvės yra nuolat pažeidinėjamos;

| L. | kadangi nuo tada, kai 2013 m. kovo mėn. prezidentas Xi Jinping atėjo į valdžią, žmogaus teisių padėtis Kinijoje drastiškai pablogėjo; kadangi Kinijos vyriausybės priešiškumas žmogaus teisėms ir teisinei valstybei sustiprėjo; kadangi Kinijos vykdomo neteisėto savo piliečių masinio sekimo ir stebėjimo mastas buvo išplėstas; |
| --- | --- |

L.

kadangi nuo tada, kai 2013 m. kovo mėn. prezidentas Xi Jinping atėjo į valdžią, žmogaus teisių padėtis Kinijoje drastiškai pablogėjo; kadangi Kinijos vyriausybės priešiškumas žmogaus teisėms ir teisinei valstybei sustiprėjo; kadangi Kinijos vykdomo neteisėto savo piliečių masinio sekimo ir stebėjimo mastas buvo išplėstas;

| M. | kadangi pastaraisiais metais Kinijos valdžios institucijos sugriežtino cenzūrą internete, visų pirma nuo tada, kai kilo COVID-19 protrūkis; kadangi Kinijos valdžios institucijos ir policija sukūrė vieną sudėtingiausių pasaulyje sekimo sistemų, įgydamos prieigą prie galingos veido atpažinimo programinės įrangos ir technologijų, kad visuotiniu mastu stipriai apribotų pagrindines laisves ar net masiškai pažeidinėtų žmogaus teises; kadangi susirūpinimą kelia tai, kad dėl tų masinio sekimo ir veido atpažinimo technologijų saugumo aparatas vėliau demonstrantus patrauks baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

M.

kadangi pastaraisiais metais Kinijos valdžios institucijos sugriežtino cenzūrą internete, visų pirma nuo tada, kai kilo COVID-19 protrūkis; kadangi Kinijos valdžios institucijos ir policija sukūrė vieną sudėtingiausių pasaulyje sekimo sistemų, įgydamos prieigą prie galingos veido atpažinimo programinės įrangos ir technologijų, kad visuotiniu mastu stipriai apribotų pagrindines laisves ar net masiškai pažeidinėtų žmogaus teises; kadangi susirūpinimą kelia tai, kad dėl tų masinio sekimo ir veido atpažinimo technologijų saugumo aparatas vėliau demonstrantus patrauks baudžiamojon atsakomybėn;

| N. | kadangi, remiantis naujausiais pranešimais, Kinijos valdžios institucijos, atsižvelgdamos į kilusius pastarojo meto protestus, įvedė aukščiausią „ekstremaliosios padėties“ žiniasklaidos cenzūros lygį; kadangi socialinių medijų platformos atliko aktyvų ir reikšmingą vaidmenį skleidžiant turinį visoje šalyje; kadangi saugumo pajėgos taip pat stabdė piliečius gatvėje, tikrino jų elektroninius prietaisus ir vertė juos ištrinti tam tikras su protestais susijusias programėles, turinį ir nuotraukas; kadangi kilus protestams Kinijos valdžios institucijos, siekdamos nustatyti, įbauginti ir persekioti asmenis, kurie, kaip įtariama, organizuoja protestus ir juose dalyvauja, nedelsdamos pradėjo masiškai sekti pranešimų siuntimo programėles, socialines medijas ir mobiliųjų telefonų duomenis, kuriuos laiko įtartinais, taip pat virtualių privačių tinklų naudojimą; |
| --- | --- |

N.

kadangi, remiantis naujausiais pranešimais, Kinijos valdžios institucijos, atsižvelgdamos į kilusius pastarojo meto protestus, įvedė aukščiausią „ekstremaliosios padėties“ žiniasklaidos cenzūros lygį; kadangi socialinių medijų platformos atliko aktyvų ir reikšmingą vaidmenį skleidžiant turinį visoje šalyje; kadangi saugumo pajėgos taip pat stabdė piliečius gatvėje, tikrino jų elektroninius prietaisus ir vertė juos ištrinti tam tikras su protestais susijusias programėles, turinį ir nuotraukas; kadangi kilus protestams Kinijos valdžios institucijos, siekdamos nustatyti, įbauginti ir persekioti asmenis, kurie, kaip įtariama, organizuoja protestus ir juose dalyvauja, nedelsdamos pradėjo masiškai sekti pranešimų siuntimo programėles, socialines medijas ir mobiliųjų telefonų duomenis, kuriuos laiko įtartinais, taip pat virtualių privačių tinklų naudojimą;

| O. | kadangi pastaraisiais metais Kinijos valdžios institucijos išardė pilietinės visuomenės grupes ir įkalino daugybę nepriklausomų aktyvistų, todėl rengti didelio masto protestus yra labai sudėtinga; kadangi, reaguojant į COVID-19 politiką, ekonominius sunkumus, cenzūrą ir prezidento Xi Jinpingo įgaliojimų išplėtimą, pastaraisiais mėnesiais Kinijoje ir užsienyje gyvenančių Kinijos piliečių tarpe vyko pavieniai protestai; |
| --- | --- |

O.

kadangi pastaraisiais metais Kinijos valdžios institucijos išardė pilietinės visuomenės grupes ir įkalino daugybę nepriklausomų aktyvistų, todėl rengti didelio masto protestus yra labai sudėtinga; kadangi, reaguojant į COVID-19 politiką, ekonominius sunkumus, cenzūrą ir prezidento Xi Jinpingo įgaliojimų išplėtimą, pastaraisiais mėnesiais Kinijoje ir užsienyje gyvenančių Kinijos piliečių tarpe vyko pavieniai protestai;

| P. | kadangi Kinija vykdo tarpvalstybinio masto represijas ir sekimą pasitelkdama įvairią veiklą, pradedant šnipinėjimu, kibernetiniais išpuoliais, fiziniais išpuoliais ir Interpolo raudonųjų perspėjimų pateikimu ir baigiant „ofšorinėmis policijos nuovadomis“ ES teritorijoje; |
| --- | --- |

P.

kadangi Kinija vykdo tarpvalstybinio masto represijas ir sekimą pasitelkdama įvairią veiklą, pradedant šnipinėjimu, kibernetiniais išpuoliais, fiziniais išpuoliais ir Interpolo raudonųjų perspėjimų pateikimu ir baigiant „ofšorinėmis policijos nuovadomis“ ES teritorijoje;

| Q. | kadangi, vykdant nacionaliniu lygmeniu koordinuotą akciją, universitetų studentai buvo išsiųsti namo vienu mėnesiu anksčiau, kad jie negalėtų toliau dalyvauti organizuotuose protestuose; |
| --- | --- |

Q.

kadangi, vykdant nacionaliniu lygmeniu koordinuotą akciją, universitetų studentai buvo išsiųsti namo vienu mėnesiu anksčiau, kad jie negalėtų toliau dalyvauti organizuotuose protestuose;

| R. | kadangi kai kurie Kinijos diplomatai smurtavo prieš studentus ir oponentus kinus užsienyje ir jiems grasino, reikalaudami, kad jie „nustotų iškraipyti ir diskredituoti Kinijos epidemijų prevencijos ir kontrolės politiką“; |
| --- | --- |

R.

kadangi kai kurie Kinijos diplomatai smurtavo prieš studentus ir oponentus kinus užsienyje ir jiems grasino, reikalaudami, kad jie „nustotų iškraipyti ir diskredituoti Kinijos epidemijų prevencijos ir kontrolės politiką“;

| S. | kadangi Kinija sistemingai persekioja uigūrus ir kitas etnines mažumas, žmogaus teisių gynėjus, socialinius aktyvistus, religines grupes, žurnalistus ir protestuotojus prieš neteisybę, taip pat vis stipriau slopina visus nepritarimo bei opozicijos balsus; kadangi žūtys Urumči gaisre yra dar viena tragedija, papildanti Sindziango uigūrų autonominiame regione vykdomus žiaurumus žmogaus teisių srityje; |
| --- | --- |

S.

kadangi Kinija sistemingai persekioja uigūrus ir kitas etnines mažumas, žmogaus teisių gynėjus, socialinius aktyvistus, religines grupes, žurnalistus ir protestuotojus prieš neteisybę, taip pat vis stipriau slopina visus nepritarimo bei opozicijos balsus; kadangi žūtys Urumči gaisre yra dar viena tragedija, papildanti Sindziango uigūrų autonominiame regione vykdomus žiaurumus žmogaus teisių srityje;

| 1. | griežtai smerkia Kinijos vyriausybės reakciją į taikius protestus ir taikių protestuotojų persekiojimą visoje Kinijos Liaudies Respublikoje; reiškia užuojautą Urumči gaisro aukoms ir jų šeimos nariams ir solidarizuojasi su jais; ragina Kinijos vyriausybę skaidriai informuoti apie aukų skaičių ir aplinkybes, kuriomis jos mirė; ragina skubiai, veiksmingai ir nuodugniai ištirti Urumči gaisrą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reiškia solidarumą su Kinijos žmonėmis kovojant už pagrindines laisves; smerkia taikių protestuotojų persekiojimą; primygtinai ragina visas policijos pajėgas reaguojant laikytis tarptautinių standartų, įskaitant Jungtinių Tautų pagrindinius teisėsaugos pareigūnų jėgos ir šaunamųjų ginklų naudojimo principus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reiškia didelį susirūpinimą dėl žmogaus teisių pažeidimų Kinijoje, be kita ko, vykdant nulinę COVID politiką; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, kad visos Urumči gaisro aukos yra uigūrų etninės kilmės (10), todėl didėja šios etninės grupės kančios, kuri nukentėjo nuo sistemingo žmogaus teisių pažeidinėjimo žiauriai elgiantis Sindziango uigūrų autonominiame regione, šiuos žiaurumus Europos Parlamentas pripažino nusikaltimais žmoniškumui ir jie kelia didelę genocido riziką (11); |
| --- | --- |

4.

| 5. | kuo griežčiausiai smerkia tai, kad Kinijoje griežtai ribojama saviraiškos laisvė, susirinkimų laisvė, spaudos ir socialinės žiniasklaidos laisvė; ragina Kinijos vyriausybę užtikrinti žodžio, asociacijų, susirinkimų, spaudos ir žiniasklaidos laisvę, kaip įtvirtinta Kinijos Konstitucijoje ir tarptautinėje žmogaus teisių teisėje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | griežtai smerkia smurtinį užsienio žurnalisto, kuris rengė pranešimus apie protestus, užpuolimą ir sulaikymą; primena, kad spaudos laisvė yra pagrindinis principas ir esminis bet kokios demokratijos ramstis; ragina Kiniją užtikrinti, kad visi žurnalistai galėtų atlikti savo darbą laisvai ir nevaržomai bei nesibaimindami represalijų, kaip numatyta Kinijos teisėje; pabrėžia, kad turėtų būti užtikrinama spaudos ir žiniasklaidos laisvė; primygtinai ragina Kinijos valdžios institucijas liautis kištis į teisininkų ir teisės specialistų, žmogaus teisių gynėjų ir kitus asmenų darbą, kurie atvirai reiškia susirūpinimą dėl protestuotojų arba gina teisę į taikius protestus, taip pat nepersekioti jų ir nebauginti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primygtinai ragina Kiniją nedelsiant nutraukti taikių protestuotojų protestų malšinimą ir bauginimą ir užtikrinti visų pagrindines teises; ragina Kinijos valdžios institucijas nedelsiant paleisti visus neteisėtai sulaikytus protestuotojus; reikalauja, kad visi neseniai surinkti duomenys apie taikius protestuotojus būtų ištrinti ir nebūtų naudojami jokioms būsimoms byloms; prašo, kad visų asmenų, kuriems atimta laisvė, šeimos nariams būtų pranešta apie jų buvimo vietą ir jiems pareikštus kaltinimus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pripažįsta, kad sunku vykdyti COVID-19 politiką, kurioje būtų užtikrinta tinkama visuomenės sveikatos apsaugos ir teisių bei laisvių apsaugos pusiausvyra; primena proporcingumo svarbą; atkreipia dėmesį į tai, kad neseniai Kinijoje panaikinti kai kurie labiausiai represiniai COVID-19 apribojimai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atkreipia dėmesį į tai, kad protestų judėjimas suvienijo žmones iš labai skirtingos aplinkos ir vyko visoje šalyje; atkreipia dėmesį į tai, kad buvo išreikštas etninių grupių solidarumas su Sindziange įvykusio gaisro aukomis, nes Kinijos Hano gyventojai per pastaruosius šešerius metus iš esmės nereagavo į siaubingą uigūrų likimą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Kinijos ir vietos valdžios institucijas nutraukti uigūrų represijas ir primena, kad uigūrai regione buvo intensyviai stebimi, verčiami dirbti, nesavanoriška sterilizuojami ir jiems buvo taikomos gimstamumo prevencijos priemonės, be kitų teisių pažeidimų, kurie vėl prilygsta nusikaltimams žmoniškumui ir kelia didelį genocido pavojų; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina Komisijos pasiūlymą uždrausti produktus, pagamintus naudojant priverstinį darbą, kad jie nepatektų į ES rinką; |
| --- | --- |

10.

| 11. | griežtai smerkia tai, kad plačiai taikomas masinis sekimas ir vykdoma socialinių tinklų cenzūra; primygtinai ragina Kinijos valdžios institucijas nutraukti šiuos pagrindinių teisių į privatumą ir saviraiškos laisvę pažeidimus ir manipuliavimą informacija socialiniuose tinkluose; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smerkia tai, kad Kinijos technologijų įmonės „TikTok“ ir „Tencent“ bendradarbiauja su Kinijos vyriausybe renkant įrodymus apie protestuotojų tapatybę, kad būtų galima juos suimti, ir cenzūruoja internetą; ragina Europos pensijų fondus atsiimti investicijas iš Kinijos įmonių, kurios pažeidžia žmogaus teises; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reiškia didelį susirūpinimą dėl bendrovės „Apple Inc.“ veiksmų Kinijoje protestų metu, nes ji faktiškai bendradarbiavo su Kinijos komunistų partija užgniaužiant filmuotos medžiagos apie taikius protestus prieš izoliavimą platinimą Kinijoje deaktyvuodama savo prietaisų funkciją „AirDrop“; pažymi, kad ši funkcija leido protestuotojams dalytis filmuota medžiaga ir organizuoti protestus nenaudojant belaidžio vietinio tinklo (Wi-Fi), kurį nuolat stebi ir kontroliuoja Kinijos komunistų partija; pabrėžia, kad tai, jog Kinijos komunistų partija gali laikyti įmones įkaitėmis ir sudaryti sąlygas brutaliems žmogaus teisių pažeidimams, turėtų būti įspėjimas Vakarų šalių vyriausybėms priimti teisės aktus, kuriais Vakarų įmonės būtų skatinamos aktyviau stengtis susigrąžinti gamybą iš Kinijos; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pakartoja savo susirūpinimą dėl to, kad Kinijos valdžios institucijos neleido JT vyriausiajai žmogaus teisių komisarei Michellei Bachelet per vizitą Kinijoje nevaržomai patekti į nepriklausomas pilietinės visuomenės organizacijas ir aplankyti žmogaus teisių gynėjus; pakartoja savo raginimą Kinijos valdžios institucijoms taip pat suteikti laisvą, prasmingą ir nekliudomą prieigą nepriklausomiems žurnalistams, tarptautiniams stebėtojams ir tyrimo įstaigoms, įskaitant visų pirma JT Žmogaus teisių tarybos specialiųjų procedūrų įgaliotuosius asmenis ir ES specialųjį įgaliotinį žmogaus teisių klausimais; pritaria 50 Jungtinių Tautų žmogaus teisių ekspertų raginimui JT Žmogaus teisių taryboje nustatyti specialius įgaliojimus žmogaus teisių sąlygoms Kinijoje, stebėti ir ataskaitoms apie jas teikti; ragina ES ir jos valstybes nares toliau bendradarbiauti su panašiai mąstančiais partneriais siekiant JT Žmogaus teisių taryboje sukurti tyrimo mechanizmą, kad būtų galima stebėti, vertinti ir viešai pranešti apie šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus visoje Kinijoje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primygtinai ragina ES ir valstybes nares teikti apsaugą ir paramą žmogaus teisių ir demokratijos aktyvistams Kinijoje, visų pirma užmezgant ryšius su vietos ir nacionalinėmis valdžios institucijomis ir visapusiškai taikant ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų ir kitą susijusią ES politiką, įskaitant naująjį ES veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje; palankiai vertina tai, kad tęsiamas pradėtas dvišalis ES ir JAV dialogas dėl Kinijos, ypač pareiškimą, kad Jungtinės Amerikos Valstijos ir Europos Sąjunga niekada nebuvo labiau suderinusios savo strateginio požiūrio; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina ES ir kitas tarptautines organizacijas stebėti ir vertinti, kaip Kinijos atsakas į šiuos protestus dera su tarptautiniais žmogaus teisių standartais ir įsipareigojimais pagal tarptautinę žmogaus teisių teisę; pabrėžia, jog svarbu, kad ES delegacija Pekine toliau stebėtų taikių protestuotojų sulaikymą ir visus asmenų, patrauktų baudžiamojon atsakomybėn už naudojimąsi savo teise į taikių susirinkimų ir saviraiškos laisvę, teismo procesus, visapusiškai taikydama ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų ir kitą susijusią ES politiką; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį Josepą Borrellį imtis konkrečių veiksmų atsižvelgiant į pastarojo meto Europos Vadovų Tarybos diskusijas intensyvinant darbą valstybių narių užsienio reikalų ministrų lygmeniu; ragina EIVT ir Komisiją Azijos ir Okeanijos darbo grupėje surengti nuolatinę diskusiją dėl Kinijos; palankiai vertina sprendimą pratęsti sankcijų taikymą reaguojant į žmogaus teisių pažeidimus Sindziange iki 2023 m. gruodžio 8 d.; pakartoja savo raginimą nustatyti papildomas ES sankcijas Kinijos pareigūnams ir subjektams, atsakingiems už nusikaltimus žmoniškumui; ragina ES valstybių narių valdžios institucijas apsvarstyti galimybę persekioti Kinijos pareigūnus, kurie laikomi atsakingais už nusikaltimus žmoniškumui, remiantis visuotinės jurisdikcijos principu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | reiškia didelį susirūpinimą dėl neseniai atskleistos informacijos apie Kinijos užjūrio policijos tarnybos punktų buvimą daugelyje ES valstybių narių ir visame pasaulyje; ragina Komisiją, Tarybą ir nacionalines teisėsaugos institucijas skubiai užtikrinti gerą koordinavimą, kad būtų galima atskleisti šią praktiką, imtis tinkamų veiksmų ir uždaryti visas Kinijos užjūrio policijos tarnybos punktus; ragina ES ir jos valstybes nares, koordinuojant veiksmus su panašiai mąstančiais partneriais, nustatyti ir panaikinti visus būdus, kuriais Kinijai būtų sudarytos palankesnės sąlygos vykdyti tarptautines represijas, ypač prieš jos diasporos narius; |
| --- | --- |

18.

| 19. | primygtinai ragina valstybes nares nutraukti visus ekstradicijos susitarimus su Kinija ir Honkongu; taip pat primygtinai ragina valstybes nares atsargiai bendradarbiauti tarptautinės teisės vykdymo užtikrinimo forumuose, pvz., Interpolas ir Jungtinių Tautų narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuras; be to, ragina valstybes nares tinkamai užtikrinti jų jurisdikcijai priklausančių Kinijos pabėgėlių saugumą, kad būtų išvengta jų suėmimo ar „įtikinimo grįžti“ ar viliojimo vykti į ES nepriklausančią šalį, iš kurios jie galėtų būti lengvai grąžinami į Kiniją; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina visus tarptautinės bendruomenės narius ir visus suinteresuotuosius subjektus bendradarbiaujant su Kinijos Liaudies Respublika spręsti saviraiškos laisvės klausimą; palankiai vertina tai, kad Europos Vadovų Tarybos pirmininkas Charles’is Michelis iškėlė klausimą dėl protestų pokalbyje su Xi Jinpingu; ragina besąlygiškai atnaujinti ES ir Kinijos dialogą žmogaus teisių klausimais, kuris nevyko daugiau kaip trejus metus; taip pat pažymi, kad visi Europos vadovai turėtų aiškiai pranešti Kinijos valdžios institucijoms apie ES pasiryžimą reaguoti į represijų prieš protestuotojus eskalavimą keliant šį klausimą tarptautinėse organizacijose ir prireikus taikyti papildomas sankcijas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, Jungtinių Tautų vyriausiajam žmogaus teisių komisarui, Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybei ir parlamentui ir visiems Kinijos Liaudies Respublikos ambasadoriams ES valstybėse narėse. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0237.

(2)  OL C 336, 2022 9 2, p. 2.

(3)  OL C 117, 2022 3 11, p. 40.

(4)  OL C 15, 2022 1 12, p. 170.

(5)  OL C 456, 2021 11 10, p. 242.

(6)  OL C 433, 2019 12 23, p. 103.

(7)  OL C 399, 2017 11 24, p. 92.

(8)  OL L 410 I, 2020 12 7, p. 1.

(9)  https://edition.cnn.com/2022/12/01/china/china-protests-urumqi-fire-deaths-covid-dst-intl-hnk/index.html.

(10)  https://www.rfa.org/english/news/uyghur/urumqi-fire-12022022172846.html.

(11)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0237.

---

| 2023 5 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 177/101 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 177/101

---

P9_TA(2022)0446

Karinės chuntos vykdomos represijos prieš taikių demonstracijų dalyvius Čade

2022 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl karinės chuntos vykdomų represijų prieš taikių demonstracijų dalyvius Čade (2022/2993(RSP))

(2023/C 177/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl padėties Čade (1) ir į 2020 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl ES ir Afrikos bendradarbiavimo saugumo srityje Sahelio regione, Vakarų Afrikoje ir Somalio pusiasalyje (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl padėties Čade (1) ir į 2020 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl ES ir Afrikos bendradarbiavimo saugumo srityje Sahelio regione, Vakarų Afrikoje ir Somalio pusiasalyje (2),

| — | atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai 2021 m. balandžio 20 d. pareiškimą dėl prezidento Idrisso Déby Itno mirties, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai 2021 m. balandžio 20 d. pareiškimą dėl prezidento Idrisso Déby Itno mirties,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos delegacijos Čade 2022 m. spalio 19 d. pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos delegacijos Čade 2022 m. spalio 19 d. pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus atstovo 2021 m. balandžio 20 d. pareiškimą dėl Čado, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus atstovo 2021 m. balandžio 20 d. pareiškimą dėl Čado,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos Sąjungos Taikos ir saugumo tarybos 2021 m. balandžio 29 d.–gegužės 6 d. vykusios faktų nustatymo misijos Čade ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos Sąjungos Taikos ir saugumo tarybos 2021 m. balandžio 29 d.–gegužės 6 d. vykusios faktų nustatymo misijos Čade ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos Sąjungos Taikos ir saugumo tarybos įgaliotą ir pagal ES Afrikos taikos priemonę remiamą Daugiašalę jungtinę specialiosios paskirties grupę kovai su grupuote „Boko Haram“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos Sąjungos Taikos ir saugumo tarybos įgaliotą ir pagal ES Afrikos taikos priemonę remiamą Daugiašalę jungtinę specialiosios paskirties grupę kovai su grupuote „Boko Haram“,

| — | atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2359 (2017) dėl Sahelio penketuko jungtinių pajėgų (FC-G5S) dislokavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2359 (2017) dėl Sahelio penketuko jungtinių pajėgų (FC-G5S) dislokavimo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos valstybių narių ir Sahelio penketuko šalių 2020 m. balandžio 28 d. bendrą deklaraciją dėl Sahelio saugumo, stabilumo ir vystymosi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos valstybių narių ir Sahelio penketuko šalių 2020 m. balandžio 28 d. bendrą deklaraciją dėl Sahelio saugumo, stabilumo ir vystymosi,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 16 d. Tarybos išvadas dėl Europos Sąjungos integruotos strategijos Sahelyje, kuriose dar kartą patvirtinama tvirtos ir ilgalaikės ES ir Sahelio regiono partnerystės svarba, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 16 d. Tarybos išvadas dėl Europos Sąjungos integruotos strategijos Sahelyje, kuriose dar kartą patvirtinama tvirtos ir ilgalaikės ES ir Sahelio regiono partnerystės svarba,

| — | atsižvelgdamas į Europos plėtros fondo 2014–2020 m. nacionalinę orientacinę programą Čadui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos plėtros fondo 2014–2020 m. nacionalinę orientacinę programą Čadui,

| — | atsižvelgdamas į Čado Konstituciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Čado Konstituciją,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos, Karibų jūros baseino ir Ramiojo vandenyno (AKR) valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių bendradarbiavimo susitarimą, pasirašytą 2000 m. birželio 23 d. Kotonu (3) (Kotonu susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos, Karibų jūros baseino ir Ramiojo vandenyno (AKR) valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių bendradarbiavimo susitarimą, pasirašytą 2000 m. birželio 23 d. Kotonu (3) (Kotonu susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į 1981 m. birželio 27 d. priimtą Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, įsigaliojusią 1986 m. spalio 21 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1981 m. birželio 27 d. priimtą Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, įsigaliojusią 1986 m. spalio 21 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. sausio 30 d. priimtą Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. sausio 30 d. priimtą Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją,

| — | atsižvelgdamas į peržiūrėtą Čado pereinamojo laikotarpio chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į peržiūrėtą Čado pereinamojo laikotarpio chartiją,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. pasaulinį terorizmo indeksą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. pasaulinį terorizmo indeksą,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi 2021 m. balandžio mėn. mirus buvusiam prezidentui Idrissui Déby Itno vadovavimą Čadui perėmė jo sūnus Mahamat Idriss Déby Itno; kadangi Pereinamojo laikotarpio karinė taryba prieš tai sustabdė Konstitucijos galiojimą, paleido vyriausybę ir Nacionalinę Asamblėją; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2021 m. balandžio mėn. mirus buvusiam prezidentui Idrissui Déby Itno vadovavimą Čadui perėmė jo sūnus Mahamat Idriss Déby Itno; kadangi Pereinamojo laikotarpio karinė taryba prieš tai sustabdė Konstitucijos galiojimą, paleido vyriausybę ir Nacionalinę Asamblėją;

| B. | kadangi Pereinamojo laikotarpio karinė taryba įsipareigojo per 18 mėnesių nuo valdžios perėmimo surengti demokratinius rinkimus; kadangi vykdant nacionalinį dialogą 2022 m. spalio 1 d. buvo oficialiai patvirtintos priemonės ir paskelbta, kad rinkimai bus atidėti dar dvejiems metams; kadangi Afrikos Sąjunga nustatė sąlygas, įskaitant nepritarimą pradinio 18 mėnesių pereinamojo laikotarpio pratęsimui, ir reikalavimą gerbti žmogaus teises ir pagrindines laisves; |
| --- | --- |

B.

kadangi Pereinamojo laikotarpio karinė taryba įsipareigojo per 18 mėnesių nuo valdžios perėmimo surengti demokratinius rinkimus; kadangi vykdant nacionalinį dialogą 2022 m. spalio 1 d. buvo oficialiai patvirtintos priemonės ir paskelbta, kad rinkimai bus atidėti dar dvejiems metams; kadangi Afrikos Sąjunga nustatė sąlygas, įskaitant nepritarimą pradinio 18 mėnesių pereinamojo laikotarpio pratęsimui, ir reikalavimą gerbti žmogaus teises ir pagrindines laisves;

| C. | kadangi siekiant nustatyti pereinamojo laikotarpio procesą buvo surengtas nacionalinis dialogas; kadangi šiame procese dalyvavo ne visos opozicijos grupės; kadangi dialogas buvo baigtas priėmus rekomendacijas atidėti pereinamąjį procesą ir niekam, ypač dabartiniam prezidentui, neužkirsti kelio dalyvauti būsimuose rinkimuose; |
| --- | --- |

C.

kadangi siekiant nustatyti pereinamojo laikotarpio procesą buvo surengtas nacionalinis dialogas; kadangi šiame procese dalyvavo ne visos opozicijos grupės; kadangi dialogas buvo baigtas priėmus rekomendacijas atidėti pereinamąjį procesą ir niekam, ypač dabartiniam prezidentui, neužkirsti kelio dalyvauti būsimuose rinkimuose;

| D. | kadangi Čado pilietinės visuomenės organizacijos parengė pereinamojo laikotarpio planą, kuriuo siekiama įveikti krizę; kadangi tam tikros Čado pilietinės visuomenės organizacijos rekomendavo, kad tarptautinė parama būtų teikiama kaip stabilizavimo priemonė, kuria būtų siekiama atkurti konstitucinę tvarką ir remti pereinamojo laikotarpio planą; |
| --- | --- |

D.

kadangi Čado pilietinės visuomenės organizacijos parengė pereinamojo laikotarpio planą, kuriuo siekiama įveikti krizę; kadangi tam tikros Čado pilietinės visuomenės organizacijos rekomendavo, kad tarptautinė parama būtų teikiama kaip stabilizavimo priemonė, kuria būtų siekiama atkurti konstitucinę tvarką ir remti pereinamojo laikotarpio planą;

| E. | kadangi Čado vyriausybė 2022 m. kovo 13 d.–rugpjūčio 8 d. Dohoje sušaukė 53 politinių karinių judėjimų susitikimą siekiant derėtis dėl taikos susitarimo, bet tik 6 iš šių judėjimų iš tikrųjų egzistuoja; |
| --- | --- |

E.

kadangi Čado vyriausybė 2022 m. kovo 13 d.–rugpjūčio 8 d. Dohoje sušaukė 53 politinių karinių judėjimų susitikimą siekiant derėtis dėl taikos susitarimo, bet tik 6 iš šių judėjimų iš tikrųjų egzistuoja;

| F. | kadangi Pereinamojo laikotarpio karinė taryba sušaukė daugiau kaip 1 300 atstovų į susitikimą Ndžamenoje ir beveik visus šiuos atstovus vyriausybė tiesiogiai paskyrė dalyvauti vadinamojo nacionalinio įtraukaus ir suverenaus dialogo procese; |
| --- | --- |

F.

kadangi Pereinamojo laikotarpio karinė taryba sušaukė daugiau kaip 1 300 atstovų į susitikimą Ndžamenoje ir beveik visus šiuos atstovus vyriausybė tiesiogiai paskyrė dalyvauti vadinamojo nacionalinio įtraukaus ir suverenaus dialogo procese;

| G. | kadangi šiuos du įvykius boikotavo svarbiausios politinės partijos, pilietinės visuomenės organizacijos ir iš tikrųjų veikiančios politinės karinės grupuotės; |
| --- | --- |

G.

kadangi šiuos du įvykius boikotavo svarbiausios politinės partijos, pilietinės visuomenės organizacijos ir iš tikrųjų veikiančios politinės karinės grupuotės;

| H. | kadangi 2022 m. spalio 20 d. tūkstančiai žmonių protestavo visame Čade reikalaudami nedelsiant grįžti prie demokratinio valdymo; kadangi, numatant šiuos protestus, visuomenės saugumo ministras 2022 m. spalio 19 d. uždraudė bet kokias demonstracijas šalyje; kadangi, reaguodama į protestus, policija šaudė į taikius protestuotojus koviniais šaudmenimis, naudojo prieš juos ašarines dujas ir visoje šalyje vykdė nuolatines ir plataus masto represijas; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2022 m. spalio 20 d. tūkstančiai žmonių protestavo visame Čade reikalaudami nedelsiant grįžti prie demokratinio valdymo; kadangi, numatant šiuos protestus, visuomenės saugumo ministras 2022 m. spalio 19 d. uždraudė bet kokias demonstracijas šalyje; kadangi, reaguodama į protestus, policija šaudė į taikius protestuotojus koviniais šaudmenimis, naudojo prieš juos ašarines dujas ir visoje šalyje vykdė nuolatines ir plataus masto represijas;

| I. | kadangi valdžios institucijos taip pat paskelbė, kad laikinai sustabdoma septynių politinių grupių veikla; kadangi jos taip pat priėmė potvarkį dėl pagrindinių opozicijos grupių ir pilietinės visuomenės koalicijos „Wakit Tamma“ veiklos uždraudimo visoje šalyje; kadangi keliuose miestuose ir rajonuose buvo ribojama prieiga prie interneto; |
| --- | --- |

I.

kadangi valdžios institucijos taip pat paskelbė, kad laikinai sustabdoma septynių politinių grupių veikla; kadangi jos taip pat priėmė potvarkį dėl pagrindinių opozicijos grupių ir pilietinės visuomenės koalicijos „Wakit Tamma“ veiklos uždraudimo visoje šalyje; kadangi keliuose miestuose ir rajonuose buvo ribojama prieiga prie interneto;

| J. | kadangi 2022 m. lapkričio 4 d. Jungtinių Tautų komiteto prieš kankinimą posėdyje pranešėjas Sébastien Touzé nurodė, kad, remiantis apytikriais vertinimais, vykstant antivyriausybiniams protestams 50–150 žmonių žuvo, 150–184 žmonės dingo, 1 369 žmonės buvo sulaikyti ir 600–1 100 žmonių buvo nugabenti į Koro Toro griežtojo režimo koloniją dykumoje, maždaug 600 km nuo sostinės; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2022 m. lapkričio 4 d. Jungtinių Tautų komiteto prieš kankinimą posėdyje pranešėjas Sébastien Touzé nurodė, kad, remiantis apytikriais vertinimais, vykstant antivyriausybiniams protestams 50–150 žmonių žuvo, 150–184 žmonės dingo, 1 369 žmonės buvo sulaikyti ir 600–1 100 žmonių buvo nugabenti į Koro Toro griežtojo režimo koloniją dykumoje, maždaug 600 km nuo sostinės;

| K. | kadangi 400 sulaikytųjų buvo nuteisti per keturias dienas, nedalyvaujant jokiam gynėjui; kadangi 2022 m. gruodžio 5 d. 262 sulaikyti protestuotojai buvo nuteisti kalėti iki trejų metų, 80 protestuotojų buvo nuteisti atidedant bausmės vykdymą, o 59 protestuotojai buvo išteisinti; |
| --- | --- |

K.

kadangi 400 sulaikytųjų buvo nuteisti per keturias dienas, nedalyvaujant jokiam gynėjui; kadangi 2022 m. gruodžio 5 d. 262 sulaikyti protestuotojai buvo nuteisti kalėti iki trejų metų, 80 protestuotojų buvo nuteisti atidedant bausmės vykdymą, o 59 protestuotojai buvo išteisinti;

| L. | kadangi teismo procesai buvo vykdomi neužtikrinant skaidrumo ar viešos informacijos; kadangi protestuotojams nebuvo suteikta teisė kreiptis į teismą; kadangi Čado advokatų asociacija teismo procesą pavadino „teisingumo parodija“ ir apskundė teismo sprendimą ir kadangi jos advokatai boikotavo teismo procesus; |
| --- | --- |

L.

kadangi teismo procesai buvo vykdomi neužtikrinant skaidrumo ar viešos informacijos; kadangi protestuotojams nebuvo suteikta teisė kreiptis į teismą; kadangi Čado advokatų asociacija teismo procesą pavadino „teisingumo parodija“ ir apskundė teismo sprendimą ir kadangi jos advokatai boikotavo teismo procesus;

| M. | kadangi JT komitetas prieš kankinimą savo pastabose padarė išvadą, kad smurto kalėjimuose paplitimas, įskaitant kalėjimų darbuotojų smurtinius veiksmus prieš sulaikytus asmenis, kelia nerimą, ir paprašė valstybės valdžios institucijų ištirti visus sulaikytų asmenų mirties atvejus ir visus įtarimus dėl kalėjimų darbuotojų vykdyto asmenų kankinimo ir netinkamo elgesio su jais; |
| --- | --- |

M.

kadangi JT komitetas prieš kankinimą savo pastabose padarė išvadą, kad smurto kalėjimuose paplitimas, įskaitant kalėjimų darbuotojų smurtinius veiksmus prieš sulaikytus asmenis, kelia nerimą, ir paprašė valstybės valdžios institucijų ištirti visus sulaikytų asmenų mirties atvejus ir visus įtarimus dėl kalėjimų darbuotojų vykdyto asmenų kankinimo ir netinkamo elgesio su jais;

| N. | kadangi pastaraisiais metais Sahelio regione smarkiai pablogėjusi saugumo padėtis kelia rimtą grėsmę regioniniam ir tarptautiniam saugumui; kadangi žmogaus teisių pažeidimai ir masinės žudynės yra plačiai paplitę, o didėjantis maisto stygius, korupcija, ypač didelis skurdas ir potvyniai prisidėjo prie nesaugumo; kadangi 2019 m. Sahelyje pastebėtas sparčiausias smurtaujančių ekstremistų veiklos masto padidėjimas lyginant su visais kitais regionais; |
| --- | --- |

N.

kadangi pastaraisiais metais Sahelio regione smarkiai pablogėjusi saugumo padėtis kelia rimtą grėsmę regioniniam ir tarptautiniam saugumui; kadangi žmogaus teisių pažeidimai ir masinės žudynės yra plačiai paplitę, o didėjantis maisto stygius, korupcija, ypač didelis skurdas ir potvyniai prisidėjo prie nesaugumo; kadangi 2019 m. Sahelyje pastebėtas sparčiausias smurtaujančių ekstremistų veiklos masto padidėjimas lyginant su visais kitais regionais;

| O. | kadangi pagal 2021 m. balandžio 16 d. Tarybos priimtą integruotą strategiją Sahelyje ES įsipareigojo remti pagrindinius demokratijos regione aspektus, ypatingą politinį dėmesį skirti pastangoms valdymo ir teisinės valstybės srityse ir toliau raginti, kad vidaus saugumo pajėgos atliktų svarbesnį vaidmenį stiprinant žmonių ir valstybės tarpusavio pasitikėjimą; |
| --- | --- |

O.

kadangi pagal 2021 m. balandžio 16 d. Tarybos priimtą integruotą strategiją Sahelyje ES įsipareigojo remti pagrindinius demokratijos regione aspektus, ypatingą politinį dėmesį skirti pastangoms valdymo ir teisinės valstybės srityse ir toliau raginti, kad vidaus saugumo pajėgos atliktų svarbesnį vaidmenį stiprinant žmonių ir valstybės tarpusavio pasitikėjimą;

| P. | kadangi, JT duomenimis, Čadas priėmė daugiau kaip 577 000 pabėgėlių, be kita ko, iš Darfūro, Centrinės Afrikos Respublikos, Nigerijos ir Kamerūno, taip pat esama 381 000 šalies viduje perkeltų asmenų; kadangi Čado stabilumas yra labai svarbus Saheliui ir Šiaurės bei Rytų Afrikai; |
| --- | --- |

P.

kadangi, JT duomenimis, Čadas priėmė daugiau kaip 577 000 pabėgėlių, be kita ko, iš Darfūro, Centrinės Afrikos Respublikos, Nigerijos ir Kamerūno, taip pat esama 381 000 šalies viduje perkeltų asmenų; kadangi Čado stabilumas yra labai svarbus Saheliui ir Šiaurės bei Rytų Afrikai;

| Q. | kadangi Čadas yra strateginiame regione ir susiduria su rimtomis saugumo problemomis, nes šalis yra arti regiono sukarintų grupuočių citadelių, ypač Čado ežero regione, kuriame veikia „Islamo valstybės Vakarų Afrikos provincija“ ir Nigerijoje įsikūrusi islamistų kovotojų grupuotė „Boko Haram“; kadangi Čadas, kaip Sahelio penketuko jungtinių pajėgų ir Daugiašalės jungtinės specialiosios paskirties grupės dalyvis, atlieka pagrindinį vaidmenį dedant taikos palaikymo pastangas regione; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Čadas yra strateginiame regione ir susiduria su rimtomis saugumo problemomis, nes šalis yra arti regiono sukarintų grupuočių citadelių, ypač Čado ežero regione, kuriame veikia „Islamo valstybės Vakarų Afrikos provincija“ ir Nigerijoje įsikūrusi islamistų kovotojų grupuotė „Boko Haram“; kadangi Čadas, kaip Sahelio penketuko jungtinių pajėgų ir Daugiašalės jungtinės specialiosios paskirties grupės dalyvis, atlieka pagrindinį vaidmenį dedant taikos palaikymo pastangas regione;

| 1. | apgailestauja dėl mirtino smurto ir represijų prieš demokratiją remiančius protestuotojus per 2022 m. spalio mėn. protestus ir labai apgailestauja dėl žuvusiųjų; pakartoja, kad smerkia 2021 m. balandžio 20 d. Pereinamojo laikotarpio karinės tarybos įvykdytą karinį perversmą ir vėlesnį Čado Konstitucijos galiojimo sustabdymą bei Nacionalinės Asamblėjos ir vyriausybės paleidimą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smerkia pagrindinės teisės rengti demonstracijas apribojimą ir smurto naudojimą prieš protestuotojus ir pilietinę visuomenę Čade; labai apgailestauja, kad šios priemonės, kurių ėmėsi vyriausybė, gali pakenkti vykstančiam perėjimo prie demokratijos procesui; primygtinai ragina valdžios institucijas visapusiškai laikytis šalies nacionalinių ir tarptautinių įsipareigojimų, visų pirma užtikrinti teisę į taikių susirinkimų laisvę ir asociacijų laisvę bei teisę į fizinę neliečiamybę; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina JT ir Afrikos Sąjungą pradėti nepriklausomą ir nešališką smurto atvejų, apie kuruos pranešta, tyrimą, įskaitant pranešimus apie kankinimą Čado kalėjimuose, siekiant patraukti baudžiamojon atsakomybėn smurto prieš asmenis ir pilietinę visuomenę vykdytojus; ragina patraukti atsakomybėn už smurtą ir žudymus atsakingus asmenis ir primygtinai ragina Čado valdžios institucijas užtikrinti, kad Čado kariuomenė, žandarmerijos ir policijos pareigūnai būtų supažindinti su JT teisėsaugos pareigūnų elgesio kodeksu ir pagrindiniais teisėsaugos pareigūnų jėgos ir šaunamųjų ginklų naudojimo principais ir jų laikytųsi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smerkia demokratiją remiančių protestuotojų baudžiamąjį persekiojimą vykdant masinius teismo procesus, kurių metu nesilaikoma tarptautinių skaidrumo ir teisės kreiptis į teismą standartų; ragina panaikinti nuosprendžius ir paleisti protestuotojus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primygtinai ragina vyriausybę užtikrinti, kad visi asmenys, kuriems pareikšti kaltinimai po 2022 m. spalio 20 d. protestų, galėtų visapusiškai naudotis teisine apsauga; pabrėžia, kad ES labai atidžiai stebės, kaip tęsiami teismo procesai, ir kad jų rezultatai taip pat bus lemiamas būsimų ES ir Čado santykių veiksnys; |
| --- | --- |

5.

| 6. | labai apgailestauja dėl to, kad režimas nesugebėjo laikytis savo įsipareigojimo užtikrinti perėjimą prie demokratijos; pakartoja, kad svarbu greitai grįžti prie konstitucinės tvarkos ir nustatyti per nustatytą laiką įvykdytiną ir civilių vadovaujamą pereinamojo laikotarpio procesą užtikrinant pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, ir primena, kad prasmingas bendradarbiavimas su visais pilietiniais ir politiniais veikėjais yra labai svarbus siekiant užtikrinti vykstančio proceso patikimumą ir teisėtumą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primygtinai ragina kuo greičiau surengti naujus skaidrius, įtraukius ir patikimus įstatymų leidžiamosios valdžios ir prezidento rinkimus, kuriuose būtų visapusiškai laikomasi nacionalinės konstitucijos ir tarptautinių rinkimų standartų, be kita ko, numatant visapusišką opozicijos partijų dalyvavimą; pažymi nepriklausomos ir skaidrios nacionalinės rinkimų komisijos ir bendradarbiavimo su tarptautiniais partneriais šioje srityje svarbą; labai apgailestauja dėl to, kad valdančiosios institucijos nepaiso aiškaus Afrikos Sąjungos Taikos ir saugumo tarybos nurodymo, grindžiamo Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartija ir ankstesniu Pereinamojo laikotarpio karinės tarybos viešu įsipareigojimu, kad jos lyderiai negali kandidatuoti būsimuose rinkimuose; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primena, kad tikram perėjimui prie demokratijos ir reformoms turi vadovauti civiliai ir šiais procesais turi būti sudarytos sąlygos visapusiškam ir aktyviam pilietinės visuomenės organizacijų, opozicijos partijų, moterų, jaunimo ir laisvos spaudos dalyvavimui, sudarant sąlygas šiems subjektams vykdyti veiklą nebijant smurto, bauginimų ar apribojimų; |
| --- | --- |

8.

| 9. | apgailestauja dėl nuolatinio smurto ir teroristinių išpuolių, kurie vis dar vykdomi Čade; pakartoja, kad yra susirūpinęs dėl užsitęsusios krizės šalyje ir nestabilios saugumo padėties šiaurinėje dalyje, ir griežtai smerkia pasikartojančius žmogaus teisių ir tarptautinės bei humanitarinės teisės pažeidimus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina vyriausybę prašyti nacionalinių ir tarptautinių tarpininkų, JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro, Afrikos Sąjungos, ES specialiojo įgaliotinio Sahelyje, Centrinės Afrikos valstybių ekonominės bendrijos ir kitų tarptautinių organizacijų paramos, siekiant išeiti iš dabartinės aklavietės ir paspartinti nacionalinį dialogą bei perėjimo prie demokratijos procesą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | yra labai susirūpinęs dėl tebesitęsiančios aukšto lygio korupcijos ir nebaudžiamumo Čade; pažymi, kad tai, jog nepavyksta išspręsti nebaudžiamumo už žmogaus teisių pažeidimus problemos, prisideda prie tokių pažeidimų tęsimo ir visuomenės pasitikėjimo valstybės institucijomis silpnėjimo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją, Europos išorės veiksmų tarnybą ir valstybes nares didinti paramą nepriklausomoms nevyriausybinėms organizacijoms, žmogaus teisių gynėjams ir nepriklausomai žiniasklaidai, veikiantiems Čade, įskaitant finansavimą ir paramą tiems, kuriems reikia apsaugos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primygtinai ragina ES ir jos valstybes nares atkreipti Čado valdžios institucijų dėmesį į šiuos susirūpinimą keliančius žmogaus teisių klausimus, teikti techninę paramą Čadui visu pereinamuoju laikotarpiu ir apsvarstyti galimybę pradėti procedūrą pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį, kuri kraštutiniu atveju gali lemti ES vystomojo bendradarbiavimo su Čadu sustabdymą, kol bus atkurta teisėta konstitucinė tvarka; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primena, kad klimato kaita, maisto stygius, gyventojų skaičiaus augimas, gamtos išteklių naudojimas, skurdas ir švietimo bei ekonominių galimybių trūkumas – tai pagrindinės priežastys, visame Sahelyje lemiančios nestabilumą, smurtą ir teroristų verbavimą; pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti ilgalaikį darnų vystymąsi visame regione, būtina koordinuoti paramą saugumo, vystymosi, humanitarinės pagalbos ir demokratijos rėmimo srityse; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pažymi, kad regioninis bendradarbiavimas ir iniciatyvos, apimančios Afrikos Sąjungą ir Sahelio penketuką, yra labai svarbūs remiant Afrikos vadovaujamą kovos su terorizmu ir nestabilumu Sahelyje strategiją; pabrėžia, kad remia Europos taikos priemonę ir pagal šią priemonę vykdomą bendradarbiavimą su Daugiašale jungtine specialiosios paskirties grupe; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palankiai vertina bendros saugumo ir gynybos politikos Sahelio regione regionalizavimą, kurio tikslas – sustiprinti regioninį požiūrį į ES darbą šiame regione, siekiant remti bendradarbiavimą Sahelyje tarpvalstybiniu lygmeniu ir tarp regioninio bendradarbiavimo struktūrų, ir stiprinti Sahelio penketuko šalių nacionalinius pajėgumus; ragina ES ir jos valstybes nares skubiai įgyvendinti pasiūlymą dėl Čadui skirtos iniciatyvos „Europos komanda“ valdymo, demokratizacijos, taikos ir saugumo srityse; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina ES, jos valstybes nares ir tarptautinę bendruomenę skubiai reaguoti į humanitarinę padėtį, susidariusią dėl žmogaus teisių padėties Čade, ir suteikti šaliai būtiną pagalbą, kad ji galėtų greitai patenkinti neatidėliotinus šalies viduje perkeltų asmenų ir pabėgėlių apsaugos poreikius; |
| --- | --- |

17.

| 18. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, Afrikos Sąjungai ir jos institucijoms bei Čado vyriausybei ir nacionalinei asamblėjai. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  OL C 15, 2022 1 12, p. 166.

(2)  OL C 385, 2021 9 22, p. 24.

(3)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3.

---

| 2023 5 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 177/105 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 177/105

---

P9_TA(2022)0447

Žmogaus teisių gynėjo Abdulhadi Al-Khawajos atvejis Bahreine

2022 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių gynėjo Abdulhadi Al-Khawajos atvejo Bahreine (2022/2994(RSP))

(2023/C 177/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Bahreino, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Bahreino,

| — | atsižvelgdamas į Bahreino nepriklausomos tyrimo komisijos (BICI) 2011 m. lapkričio mėn. ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bahreino nepriklausomos tyrimo komisijos (BICI) 2011 m. lapkričio mėn. ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 22 d. JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių gynėjų klausimais pareiškimą dėl įkalinto žmogaus teisių gynėjo Abdulhadi Al-Khawajos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 22 d. JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių gynėjų klausimais pareiškimą dėl įkalinto žmogaus teisių gynėjo Abdulhadi Al-Khawajos,

| — | atsižvelgdamas į Danijos pasisakymą 51-ojoje Žmogaus teisių tarybos sesijoje, kurioje raginama paleisti žmogaus teisių gynėją Abdulhadi Al-Khawają, ir atsižvelgdamas į naujausius Danijos užsienio reikalų ministerijos pareiškimus, ypač į 2022 m. rugsėjo 29 d. ir 2022 m. lapkričio 7 d. pareiškimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Danijos pasisakymą 51-ojoje Žmogaus teisių tarybos sesijoje, kurioje raginama paleisti žmogaus teisių gynėją Abdulhadi Al-Khawają, ir atsižvelgdamas į naujausius Danijos užsienio reikalų ministerijos pareiškimus, ypač į 2022 m. rugsėjo 29 d. ir 2022 m. lapkričio 7 d. pareiškimus,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 10 d. ES ir Bahreino pasirašytą bendradarbiavimo susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 10 d. ES ir Bahreino pasirašytą bendradarbiavimo susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 18 d. Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos bendrą komunikatą „Strateginė partnerystė su Persijos įlankos regionu“ (JOIN(2022)0013) ir į 2022 m. birželio 20 d. Tarybos išvadas šiuo klausimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 18 d. Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos bendrą komunikatą „Strateginė partnerystė su Persijos įlankos regionu“ (JOIN(2022)0013) ir į 2022 m. birželio 20 d. Tarybos išvadas šiuo klausimu,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos gaires dėl žmogaus teisių gynėjų, dėl mirties bausmės, dėl kankinimo, dėl saviraiškos laisvės, dėl dialogų žmogaus teisių klausimais su trečiosiomis šalimis ir dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos gaires dėl žmogaus teisių gynėjų, dėl mirties bausmės, dėl kankinimo, dėl saviraiškos laisvės, dėl dialogų žmogaus teisių klausimais su trečiosiomis šalimis ir dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. lapkričio 7 d. JT visuotinį periodinį Bahreino vertinimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. lapkričio 7 d. JT visuotinį periodinį Bahreino vertinimą,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/821, nustatantį Sąjungos dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų, techninės pagalbos ir tranzito kontrolės režimą (nauja redakcija) (1) (toliau – Dvejopo naudojimo prekių reglamentas), ir į ankstesnes jo redakcijas, visų pirma į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1232/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 428/2009, nustatantis Bendrijos dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų ir tranzito kontrolės režimą (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/821, nustatantį Sąjungos dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų, techninės pagalbos ir tranzito kontrolės režimą (nauja redakcija) (1) (toliau – Dvejopo naudojimo prekių reglamentas), ir į ankstesnes jo redakcijas, visų pirma į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1232/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 428/2009, nustatantis Bendrijos dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų ir tranzito kontrolės režimą (2),

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą ir Arabų žmogaus teisių chartiją, kuriuos visus yra ratifikavęs Bahreinas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą ir Arabų žmogaus teisių chartiją, kuriuos visus yra ratifikavęs Bahreinas,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi žmogaus teisių gynėjas, Danijos ir Bahreino pilietis Abdulhadi Al-Khawaja, vienas iš Bahreino žmogaus teisių centro ir Persijos įlankos žmogaus teisių centro įkūrėjų, 2022 m. gavęs Martino Ennalso vardo apdovanojimą, šiuo metu kali jau vienuolika metų ir atlieka bausmę iki gyvos galvos už tai, kad ėmėsi vadovaujamo vaidmens per protestus, kurių metu buvo reikalaujama demokratinių reformų per 2011 m. Bahreine įvykusį liaudies sukilimą; |
| --- | --- |

A.

kadangi žmogaus teisių gynėjas, Danijos ir Bahreino pilietis Abdulhadi Al-Khawaja, vienas iš Bahreino žmogaus teisių centro ir Persijos įlankos žmogaus teisių centro įkūrėjų, 2022 m. gavęs Martino Ennalso vardo apdovanojimą, šiuo metu kali jau vienuolika metų ir atlieka bausmę iki gyvos galvos už tai, kad ėmėsi vadovaujamo vaidmens per protestus, kurių metu buvo reikalaujama demokratinių reformų per 2011 m. Bahreine įvykusį liaudies sukilimą;

| B. | kadangi po to, kai buvo suimtas, Abdulhadi Al-Khawaja buvo sumuštas, kankinamas ir nuteistas po neteisingo teismo proceso, kuris neatitiko Bahreino baudžiamosios teisės ir tarptautinių teisingo bylos nagrinėjimo standartų; kadangi A. Al-Khawaja buvo nuteistas remiantis suklastotais kaltinimais, susijusiais su „terorizmo finansavimu ir dalyvavimu teroristinėje veikloje siekiant nuversti vyriausybę ir šnipinėti užsienio šalies naudai“; |
| --- | --- |

B.

kadangi po to, kai buvo suimtas, Abdulhadi Al-Khawaja buvo sumuštas, kankinamas ir nuteistas po neteisingo teismo proceso, kuris neatitiko Bahreino baudžiamosios teisės ir tarptautinių teisingo bylos nagrinėjimo standartų; kadangi A. Al-Khawaja buvo nuteistas remiantis suklastotais kaltinimais, susijusiais su „terorizmo finansavimu ir dalyvavimu teroristinėje veikloje siekiant nuversti vyriausybę ir šnipinėti užsienio šalies naudai“;

| C. | kadangi 2012 m. liepos mėn. Jungtinių Tautų darbo grupė savavališko sulaikymo klausimais padarė išvadą, kad Abdulhadi Al-Khawaja sulaikymas buvo savavališkas, nes jis sulaikytas už tai, kad naudojosi pagrindinėmis teisėmis – žodžio laisve, taikių susirinkimų ir asociacijų laisve, ir paragino jį išlaisvinti; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2012 m. liepos mėn. Jungtinių Tautų darbo grupė savavališko sulaikymo klausimais padarė išvadą, kad Abdulhadi Al-Khawaja sulaikymas buvo savavališkas, nes jis sulaikytas už tai, kad naudojosi pagrindinėmis teisėmis – žodžio laisve, taikių susirinkimų ir asociacijų laisve, ir paragino jį išlaisvinti;

| D. | kadangi Abdulhadi Al-Khawaja vėl susiduria su teisminiu priekabiavimu vykdant kelis papildomus atskirus teismo procesus; kadangi 2022 m. lapkričio 28 d. Bahreino antrasis žemutinis baudžiamasis teismas nuteisė Abdulhadi Al-Khawaja pagal papildomus baudžiamuosius kaltinimus dėl tariamo kėdės sulaužymo kalėjime ir žodinio policijos pareigūno įžeidimo dėl to, kad tas pareigūnas atsisakė leisti jam telefonu paskambinti savo šeimai; kadangi Abdulhadi Al-Khawaja buvo atimta teisė dalyvauti teismo posėdyje ir teisė į teisinį atstovavimą, nepaisant teismo nutarties, kurią pasirašė Antrojo žemojo baudžiamojo teismo pirmininkas ir kurioje nurodyta reformų ir reabilitacijos generalinio direktorato generaliniam sekretoriui suteikti kaltinamajam galimybę turėti įgaliotąjį atstovą; kadangi tai buvo žmogaus teisių gynėjo teisės į teisingą bylos nagrinėjimą ir teisės turėti advokatą pažeidimas; |
| --- | --- |

D.

kadangi Abdulhadi Al-Khawaja vėl susiduria su teisminiu priekabiavimu vykdant kelis papildomus atskirus teismo procesus; kadangi 2022 m. lapkričio 28 d. Bahreino antrasis žemutinis baudžiamasis teismas nuteisė Abdulhadi Al-Khawaja pagal papildomus baudžiamuosius kaltinimus dėl tariamo kėdės sulaužymo kalėjime ir žodinio policijos pareigūno įžeidimo dėl to, kad tas pareigūnas atsisakė leisti jam telefonu paskambinti savo šeimai; kadangi Abdulhadi Al-Khawaja buvo atimta teisė dalyvauti teismo posėdyje ir teisė į teisinį atstovavimą, nepaisant teismo nutarties, kurią pasirašė Antrojo žemojo baudžiamojo teismo pirmininkas ir kurioje nurodyta reformų ir reabilitacijos generalinio direktorato generaliniam sekretoriui suteikti kaltinamajam galimybę turėti įgaliotąjį atstovą; kadangi tai buvo žmogaus teisių gynėjo teisės į teisingą bylos nagrinėjimą ir teisės turėti advokatą pažeidimas;

| E. | kadangi Abdulhadi Al-Khawaja yra Danijos Karalystės pilietis ir nuo 2011 m. yra priverstas gyventi atskirtas nuo savo šeimos; |
| --- | --- |

E.

kadangi Abdulhadi Al-Khawaja yra Danijos Karalystės pilietis ir nuo 2011 m. yra priverstas gyventi atskirtas nuo savo šeimos;

| F. | kadangi tiesioginė jo įkalinimo pasekmė yra tai, kad dėl kankinimo ir galimybės gauti medicininę priežiūrą atėmimo Abdulhadi Al-Khawajai kilo daug sveikatos problemų, susijusių su lėtinėmis ir degeneracinėmis ligomis, įskaitant itin didelį nugaros skausmą ir sutrikusį regėjimą, ir jam reikia skubios medicininės pagalbos; kadangi dėl daugelio bado streikų, kuriuos A. Al-Khawaja vykdė protestuodamas prieš netinkamą elgesį su juo, pablogėjo jo sveikatos būklė; kadangi kalėjimo valdžia neleidžia jam gauti tinkamo medicininio gydymo; |
| --- | --- |

F.

kadangi tiesioginė jo įkalinimo pasekmė yra tai, kad dėl kankinimo ir galimybės gauti medicininę priežiūrą atėmimo Abdulhadi Al-Khawajai kilo daug sveikatos problemų, susijusių su lėtinėmis ir degeneracinėmis ligomis, įskaitant itin didelį nugaros skausmą ir sutrikusį regėjimą, ir jam reikia skubios medicininės pagalbos; kadangi dėl daugelio bado streikų, kuriuos A. Al-Khawaja vykdė protestuodamas prieš netinkamą elgesį su juo, pablogėjo jo sveikatos būklė; kadangi kalėjimo valdžia neleidžia jam gauti tinkamo medicininio gydymo;

| G. | kadangi šie nauji kaltinimai pateikti po to, kai Abdulhadi Al-Khawaja atvejis buvo plačiai nušviestas tiek JT, tiek ES lygmeniu, be kita ko, 2022 m. rugsėjo mėn. JT Generalinio Sekretoriaus metinėje ataskaitoje dėl represijų, 2022 m. spalio mėn. ES ir Bahreino dialoge žmogaus teisių klausimais ir 2022 m. lapkričio mėn. JT visuotiniame periodiniame Bahreino vertinime; kadangi daugiau kaip dešimtmetį Danijos vyriausybė, siekdama A. Al-Khawaja paleidimo, pasikliovė privačia diplomatija su Bahreino vyriausybe, tačiau jos prašymai nebuvo patenkinti; |
| --- | --- |

G.

kadangi šie nauji kaltinimai pateikti po to, kai Abdulhadi Al-Khawaja atvejis buvo plačiai nušviestas tiek JT, tiek ES lygmeniu, be kita ko, 2022 m. rugsėjo mėn. JT Generalinio Sekretoriaus metinėje ataskaitoje dėl represijų, 2022 m. spalio mėn. ES ir Bahreino dialoge žmogaus teisių klausimais ir 2022 m. lapkričio mėn. JT visuotiniame periodiniame Bahreino vertinime; kadangi daugiau kaip dešimtmetį Danijos vyriausybė, siekdama A. Al-Khawaja paleidimo, pasikliovė privačia diplomatija su Bahreino vyriausybe, tačiau jos prašymai nebuvo patenkinti;

| H. | kadangi Bahreino vyriausybė ir toliau griežtai varžo teises į saviraiškos, asociacijų ir taikių susirinkimų laisvę; kadangi žmogaus teisių gynėjai, teisininkai, žurnalistai ir politiniai aktyvistai yra labai persekiojami, suimami, jiems grasinama įkalinimu ar kankinimu, jie bauginami, jiems draudžiama keliauti ir atimama pilietybė; kadangi Bahreino valdžios institucijos suėmė, sulaikė, apklausė ir patraukė baudžiamojon atsakomybėn žmogaus teisių gynėjus ir politinius aktyvistus; |
| --- | --- |

H.

kadangi Bahreino vyriausybė ir toliau griežtai varžo teises į saviraiškos, asociacijų ir taikių susirinkimų laisvę; kadangi žmogaus teisių gynėjai, teisininkai, žurnalistai ir politiniai aktyvistai yra labai persekiojami, suimami, jiems grasinama įkalinimu ar kankinimu, jie bauginami, jiems draudžiama keliauti ir atimama pilietybė; kadangi Bahreino valdžios institucijos suėmė, sulaikė, apklausė ir patraukė baudžiamojon atsakomybėn žmogaus teisių gynėjus ir politinius aktyvistus;

| I. | kadangi Abdulhadi Al-Khawaja yra vienas iš kelių žmogaus teisių gynėjų, kuriems Bahreine taikomas ilgalaikis savavališkas įkalinimas; kadangi tarp kitų šiuo metu Bahreine kalinamų politinių kalinių yra aukšto lygio politinės opozicijos lyderiai, aktyvistai, tinklaraštininkai ir žmogaus teisių gynėjai, nuteisti kalėti iki gyvos galvos už savo vaidmenį 2011 m. demokratiją remiančiuose protestuose; kadangi žmogaus teisių gynėjas Naji Fateel buvo suimtas 2013 m. gegužės mėn. ir 2014 m. gegužės mėn. nuteistas 15 metų kalėti; kadangi Naji Fateel buvo kankinamas, kalinimas neleidžiant susisiekti su išoriniu pasauliu, jam uždrausta gauti telefono skambučius, jo šeimai ir advokatui draudžiama jį lankyti ir jis laikomas vienutėje; kadangi 2010 m. rugpjūčio mėn. žmogaus teisių gynėjas dr. Abduljalil Al-Singace buvo suimtas, 2011 m. vasario-kovo mėn. trumpai paleistas į laisvę 21 dienai, vėl suimtas 2011 m. kovo 17 d. ir 2011 m. birželio mėn. nuteistas kalėti iki gyvos galvos; kadangi Bahreino žmogaus teisių gynėjai ir jų šeimos nariai susiduria su priekabiavimu, bauginimu ir baudžiamuoju persekiojimu; kadangi kai kurie iš jų tapo tremtiniais ir daugeliui jų savavališkai atimta pilietybė; kadangi vienas žymiausių Bahreino žmogaus teisių gynėjų Nabeel Rajab buvo paleistas iš kalėjimo 2020 m. birželio 9 d., kad likusią penkerių metų laisvės atėmimo bausmę atliktų pagal alternatyvių sankcijų įstatymą; |
| --- | --- |

I.

kadangi Abdulhadi Al-Khawaja yra vienas iš kelių žmogaus teisių gynėjų, kuriems Bahreine taikomas ilgalaikis savavališkas įkalinimas; kadangi tarp kitų šiuo metu Bahreine kalinamų politinių kalinių yra aukšto lygio politinės opozicijos lyderiai, aktyvistai, tinklaraštininkai ir žmogaus teisių gynėjai, nuteisti kalėti iki gyvos galvos už savo vaidmenį 2011 m. demokratiją remiančiuose protestuose; kadangi žmogaus teisių gynėjas Naji Fateel buvo suimtas 2013 m. gegužės mėn. ir 2014 m. gegužės mėn. nuteistas 15 metų kalėti; kadangi Naji Fateel buvo kankinamas, kalinimas neleidžiant susisiekti su išoriniu pasauliu, jam uždrausta gauti telefono skambučius, jo šeimai ir advokatui draudžiama jį lankyti ir jis laikomas vienutėje; kadangi 2010 m. rugpjūčio mėn. žmogaus teisių gynėjas dr. Abduljalil Al-Singace buvo suimtas, 2011 m. vasario-kovo mėn. trumpai paleistas į laisvę 21 dienai, vėl suimtas 2011 m. kovo 17 d. ir 2011 m. birželio mėn. nuteistas kalėti iki gyvos galvos; kadangi Bahreino žmogaus teisių gynėjai ir jų šeimos nariai susiduria su priekabiavimu, bauginimu ir baudžiamuoju persekiojimu; kadangi kai kurie iš jų tapo tremtiniais ir daugeliui jų savavališkai atimta pilietybė; kadangi vienas žymiausių Bahreino žmogaus teisių gynėjų Nabeel Rajab buvo paleistas iš kalėjimo 2020 m. birželio 9 d., kad likusią penkerių metų laisvės atėmimo bausmę atliktų pagal alternatyvių sankcijų įstatymą;

| J. | kadangi gaunama pranešimų, kad Bahreino valdžios institucijos padidino represijas prieš veiklą internete ir socialiniuose tinkluose ir patraukė baudžiamojon atsakomybėn kritikus dėl jų taikios saviraiškos; kadangi pranešimuose nurodoma, kad COVID-19 pandemija buvo pasinaudota kaip pretekstu dar labiau apriboti saviraiškos laisvę Bahreino Karalystėje; |
| --- | --- |

J.

kadangi gaunama pranešimų, kad Bahreino valdžios institucijos padidino represijas prieš veiklą internete ir socialiniuose tinkluose ir patraukė baudžiamojon atsakomybėn kritikus dėl jų taikios saviraiškos; kadangi pranešimuose nurodoma, kad COVID-19 pandemija buvo pasinaudota kaip pretekstu dar labiau apriboti saviraiškos laisvę Bahreino Karalystėje;

| K. | kadangi šiuo metu mirties bausmė Bahreine yra skirta 26 asmenims ir jiems visiems kyla grėsmė, kad ji bus įvykdyta išnaudojus visas teisių gynimo priemones; |
| --- | --- |

K.

kadangi šiuo metu mirties bausmė Bahreine yra skirta 26 asmenims ir jiems visiems kyla grėsmė, kad ji bus įvykdyta išnaudojus visas teisių gynimo priemones;

| L. | kadangi, pasak laikraščio „Guardian“ ir organizacijos „Amnesty International“, skaitmeninis sekimas Bahreine pastaraisiais metais labai išaugo – perimamos trumposios žinutės, atliekamas išsamus dokumentų rinkinių patikrinimas, sekama socialinė žiniasklaida ir skambučiai naudojantis bendrovės NSO programine įranga „Pegasus“; kadangi Europos įmonės yra vienos iš tų, kurios Bahreino valdžios institucijoms tiekė slapto pokalbių klausymosi technologijas; kadangi Bahreinas naudoja sekimo technologijas žmogaus teisių aktyvistų komunikacijai perimti, o po to jie suimami; |
| --- | --- |

L.

kadangi, pasak laikraščio „Guardian“ ir organizacijos „Amnesty International“, skaitmeninis sekimas Bahreine pastaraisiais metais labai išaugo – perimamos trumposios žinutės, atliekamas išsamus dokumentų rinkinių patikrinimas, sekama socialinė žiniasklaida ir skambučiai naudojantis bendrovės NSO programine įranga „Pegasus“; kadangi Europos įmonės yra vienos iš tų, kurios Bahreino valdžios institucijoms tiekė slapto pokalbių klausymosi technologijas; kadangi Bahreinas naudoja sekimo technologijas žmogaus teisių aktyvistų komunikacijai perimti, o po to jie suimami;

| M. | kadangi 2011 m. persvarstant Reglamentą (EB) Nr. 428/2009 buvo patvirtinta sekimo technologijų eksporto kontrolė; kadangi 2021 m. buvo priimta nauja šio reglamento redakcija siekiant toliau stiprinti šias priemones; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2011 m. persvarstant Reglamentą (EB) Nr. 428/2009 buvo patvirtinta sekimo technologijų eksporto kontrolė; kadangi 2021 m. buvo priimta nauja šio reglamento redakcija siekiant toliau stiprinti šias priemones;

| N. | kadangi 2022 m. spalio 27 d. Manamoje Europos Sąjunga ir Bahreinas surengė šeštąjį dialogą žmogaus teisių klausimais; kadangi dialogas žmogaus teisių klausimais apima įvairias temas, pvz., saviraiškos ir asociacijų laisvę, teisinę valstybę, įskaitant teisę į teisingą bylos nagrinėjimą ir mirties bausmę, moterų teises ir lyčių lygybę, darbo teises ir religijos ar tikėjimo laisvę; |
| --- | --- |

N.

kadangi 2022 m. spalio 27 d. Manamoje Europos Sąjunga ir Bahreinas surengė šeštąjį dialogą žmogaus teisių klausimais; kadangi dialogas žmogaus teisių klausimais apima įvairias temas, pvz., saviraiškos ir asociacijų laisvę, teisinę valstybę, įskaitant teisę į teisingą bylos nagrinėjimą ir mirties bausmę, moterų teises ir lyčių lygybę, darbo teises ir religijos ar tikėjimo laisvę;

| 1. | primygtinai ragina Bahreiną nedelsiant ir besąlygiškai paleisti Abdulhadi Al-Khawaja; pabrėžia, kad turėtų būti paleisti visi sąžinės kaliniai, įskaitant dr. Abduljalil Al-Singace, Naji Fateel, Abdulwahab Hussain, Ali Hajee, Sheikh Ali Salman ir Hassan Mshaima, kurie buvo sulaikyti ir nuteisti vien už naudojimąsi savo teise į saviraiškos laisvę; ragina panaikinti visus jiems pateiktus kaltinimus; palankiai vertina tai, kad 2020 m. Nabeel Rajab pagal alternatyvių sankcijų įstatymą buvo išlaisvintas tačiau primygtinai ragina Bahreino valdžios institucijas panaikinti jam taikomą draudimą keliauti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reiškia nusivylimą dėl elgesio su Abdulhadi Al-Khawaja ir kitais politiniais kaliniais; pakartoja, kad griežtai smerkia teisminį priekabiavimą, bauginimą, kankinimus ir tinkamo proceso stoką, su kuriais jis ir kiti politiniai kaliniai, taip pat jų šeimos ir toliau susiduria; reikalauja, kad Bahreino valdžios institucijos laikytųsi savo įsipareigojimų pagal JT konvenciją prieš kankinimą, nutrauktų kankinimą ir kitokį netinkamą elgesį, taip pat bet kokių pareiškimų, padarytų kankinant, naudojimą kaip įrodymą bet kurioje teismo byloje; ragina Bahreino valdžios institucijas kovoti su nebaudžiamumo kultūra tiriant visus įtarimus dėl kankinimo, patraukti kaltininkus atsakomybėn ir užtikrinti veiksmingus mechanizmus, kad aukos gautų teisingumą ir restituciją, įskaitant Al-Khawaja atvejį; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Bahreino valdžios institucijas užtikrinti sąžiningą ir tinkamą procesą ir užtikrinti, kad būtų gerbiamos sulaikytųjų, įskaitant Abdulhadi Al-Khawaja, teisės; ragina Bahreiną užtikrinti, kad būtų visapusiškai įgyvendinti pagrindiniai elgesio su kaliniais principai; pabrėžia kalinių ir areštuotų žmonių teisių garantijas, įskaitant galimybę gauti tinkamas medicininės priežiūros paslaugas ir nevaržomai matytis su savo šeimos nariais ir pasirinktais advokatais; ragina Bahreiną peržiūrėti vidaus organų, stebinčių saugumo ir kalėjimų darbuotojų piktnaudžiavimą, įskaitant ombudsmeną, Specialiųjų tyrimų skyrių ir Kalinių ir sulaikytųjų teisių komisiją, nepriklausomumą ir veiksmingumą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Bahreiną atkurti Bahreino pilietybę beveik 300 iš jos atimtų asmenų; |
| --- | --- |

4.

| 5. | išreiškia gilų susirūpinimą dėl to, kad Bahreino valdžios institucijos ir toliau pažeidžia ir riboja gyventojų teises ir laisves, visų pirma asmenų teisę rengti taikius protestus, žodžio laisvę ir skaitmeninės saviraiškos laisvę tiek elektroninėje, tiek neelektroninėje erdvėje; ragina Bahreino valdžios institucijas užtikrinti saugią erdvę pilietinės visuomenės organizacijoms ir nepriklausomai žiniasklaidai ir užtikrinti, kad būtų galima naudotis teise į saviraiškos laisvę; smerkia tai, kad Bahreinas, siekdamas apriboti žodžio laisvę, nuolat naudoja kovos su terorizmu įstatymus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | apgailestauja, kad 2017 m. buvo atšauktas de facto septynerių metų mirties bausmės vykdymo moratoriumas; pakartoja savo griežtą prieštaravimą mirties bausmei; pakartoja savo raginimą Jo Didenybei Sheikhui Hamadui bin Isa Al Khalifa atnaujinti mirties bausmės vykdymo moratoriumą siekiant panaikinti mirties bausmę ir nedelsiant paleisti Mohamedą Ramadaną, Husain Ali Moosa, Maher Abbas al-Khabbaz, Salman Isa Ali Salman, Hussein Abdullah Khalil Ebrahim, Mohammad Radhi Abdulla Hassan, Sayed Ahmed Fuad Abbas Isa Ahmed Al-Abar, Hussein Ali Mahdi Jasim Mohamed, Hussein Ebrahim Ali Hussein Marzooq, Moosa Abdallah Moosa Jafaar, Hussain Abdullah Marhoon Rashid ir Zuhair Ebrahim Jasim Abdullah; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Bahreino valdžios institucijas visapusiškai bendradarbiauti su Jungtinių Tautų organais, paskelbti nuolatinį kvietimą visiems pagal Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos specialiąsias procedūras įgaliotiems asmenims ir iniciatyviai su jais bendradarbiauti; ragina Bahreino vyriausybę leisti ES pareigūnams, nepriklausomiems stebėtojams ir žmogaus teisių grupėms apsilankyti Bahreino kalėjimuose; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisijos pirmininko -pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai Josepą Borrellį, Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir visus Bahreine besilankančius ES pareigūnus, taip pat ES valstybes nares, ypač Danijos vyriausybę, toliau kelti klausimą dėl Abdulhadi Al-Khawaja ir visų kitų žmogaus teisių gynėjų šalyje atvejo tiek viešai, tiek privačiai ir reikalauti juos besąlygiškai paleisti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primygtinai ragina visus ES pareigūnus ir ES valstybių narių atstovus, vykstančius į Bahreiną, apsilankyti kalėjimuose ir susitikti su žmogaus teisių gynėjais ir aiškiai paprašyti apsilankyti Abdulhadi Al-Khawaja, Naji Fateel ir dr. Abduljalil Al-Singace; labai apgailestauja dėl to, kad per pastaruosius dvejus metus Al-Khawaja šeimai buvo leista apsilankyti tik vieną kartą; todėl primygtinai ragina Bahreiną užtikrinti visų kalinių šeimų lankymo teises; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai, EIVT, Tarybą ir valstybes nares sistemingai kelti susirūpinimą dėl žmogaus teisių pažeidimų Bahreine ir kelti bylas dvišaliu pagrindu ir visuose tarptautiniuose forumuose, įskaitant JT Žmogaus teisių tarybą, taip pat atsižvelgiant į ES ir Bahreino bendradarbiavimo susitarimą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina ES delegaciją Rijade ir visas valstybių narių diplomatines misijas, apimančias Bahreiną, dalyvauti būsimuose klausymuose, susijusiuose su Abdulhadi Al-Khawaja, ir stebėti šių klausymų eigą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina ES ir valstybes nares padidinti apsaugą ir paramą, teikiamą žmogaus teisių gynėjams ir sąžinės kaliniams, kuriems kyla grėsmė Bahreine, be kita ko, pasitelkiant dotacijas ekstremaliosios situacijos atvejais; |
| --- | --- |

12.

| 13. | griežtai smerkia stebėjimo technologijų naudojimą prieš Bahreino žmogaus teisių gynėjus; ragina ES ir jos valstybes nares griežtai užtikrinti atnaujinto Dvejopo naudojimo prekių reglamento, į kurį visapusiškai įtrauktos stebėjimo technologijos, vykdymą ir neleisti įmonėms eksportuoti, parduoti, atnaujinti ar išlaikyti stebėjimo technologijas, kurios gali būti naudojamos siekiant kovoti su taikia opozicija Bahreine; apgailestauja dėl to, kad nustatyta, jog Europos įmonės, parduodančios dvejopo naudojimo technologijas, pažeidžia žmogaus teises; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Europos Sąjungą ir jos valstybes nares stiprinti dialogą su Bahreinu žmogaus teisių klausimais; mano, kad Abdulhadi Al-Khawaja ir visų kitų žmogaus teisių gynėjų išlaisvinimas būtų svarbus žingsnis siekiant pagerinti ES ir Bahreino santykius; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kuo griežčiausiai smerkia bet kokią nederamą įtaką Europos Parlamento darbui, nesvarbu, ar ją tiesiogiai daro užsienio šalys, ar netiesiogiai per vyriausybės kontroliuojamas NVO; primygtinai ragina visas ES institucijas toliau stiprinti Skaidrumo registrą priimant griežtesnes taisykles ir įsteigti nepriklausomą etikos komitetą visoms ES institucijoms; primena savo 2022 m. kovo 9 d. rezoliucijoje dėl užsienio šalių kišimosi į visus demokratinius procesus Europos Sąjungoje, įskaitant dezinformaciją (3), pateiktas rekomendacijas, ypač apie tai, kaip stiprinti ES atsaką į užsienio šalių kišimąsi į ES demokratinį procesą; ragina EIVT parengti piktavališkų valstybinių subjektų paplitimo ir įtakos Europos institucijose, ekspertų grupėse, universitetuose, religinėse organizacijose ir žiniasklaidos institucijose tyrimą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininkės -pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Bahreino Karalystės vyriausybei ir parlamentui ir Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos narėms. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  OL L 206, 2021 6 11, p. 1.

(2)  OL L 326, 2011 12 8, p. 26.

(3)  OL C 347, 2022 9 9, p. 61.

---

| 2023 5 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 177/109 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 177/109

---

P9_TA(2022)0448

Įarimai dėl Kataro vykdytos korupcijos ir didesnio skaidrumo ir atskaitomybės poreikis ES institucijose

2022 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl įtarimų dėl Kataro vykdytos korupcijos ir didesnio skaidrumo ir atskaitomybės poreikio ES institucijose (2022/3012(RSP))

(2023/C 177/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento sprendimą dėl Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl privalomo Skaidrumo registro sudarymo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento sprendimą dėl Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl privalomo Skaidrumo registro sudarymo (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl skaidrumo ir sąžiningumo didinimo ES institucijose įsteigiant nepriklausomą ES etikos organą (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl skaidrumo ir sąžiningumo didinimo ES institucijose įsteigiant nepriklausomą ES etikos organą (2),

| — | atsižvelgdamas į nekaltumo prezumpcijos teisinį principą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į nekaltumo prezumpcijos teisinį principą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl užsienio šalių kišimosi į visus demokratinius procesus Europos Sąjungoje, įskaitant dezinformaciją (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl užsienio šalių kišimosi į visus demokratinius procesus Europos Sąjungoje, įskaitant dezinformaciją (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 10 ir 11 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 10 ir 11 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi Belgijos federalinė prokuratūra pradėjo tyrimą dėl įtarimų pinigų plovimu, korupcija ir dalyvavimu nusikalstamoje organizacijoje; kadangi nuo 2022 m. gruodžio 9 d. buvo atlikta keletas suėmimų ir kratų, susijusių tiek su dabartiniais, tiek su buvusiais Europos Parlamento nariais, taip pat su Parlamento darbuotojais; |
| --- | --- |

A.

kadangi Belgijos federalinė prokuratūra pradėjo tyrimą dėl įtarimų pinigų plovimu, korupcija ir dalyvavimu nusikalstamoje organizacijoje; kadangi nuo 2022 m. gruodžio 9 d. buvo atlikta keletas suėmimų ir kratų, susijusių tiek su dabartiniais, tiek su buvusiais Europos Parlamento nariais, taip pat su Parlamento darbuotojais;

| B. | kadangi keli įtariamieji jau buvo apkaltinti pinigų plovimu, korupcija ir dalyvavimu nusikalstamoje organizacijoje; kadangi policijos pajėgos iš įtariamųjų po kratų namuose konfiskavo dideles pinigų sumas; |
| --- | --- |

B.

kadangi keli įtariamieji jau buvo apkaltinti pinigų plovimu, korupcija ir dalyvavimu nusikalstamoje organizacijoje; kadangi policijos pajėgos iš įtariamųjų po kratų namuose konfiskavo dideles pinigų sumas;

| C. | kadangi pasitikėjimas Parlamento sąžiningumu ir teisine valstybe yra itin svarbus Europos demokratijos veikimui; kadangi labai svarbu užtikrinti, kad demokratiniai procesai vyktų ne tenkinant privačius ir išorės interesus ir kad būtų visapusiškai gerbiamos piliečių teisės; |
| --- | --- |

C.

kadangi pasitikėjimas Parlamento sąžiningumu ir teisine valstybe yra itin svarbus Europos demokratijos veikimui; kadangi labai svarbu užtikrinti, kad demokratiniai procesai vyktų ne tenkinant privačius ir išorės interesus ir kad būtų visapusiškai gerbiamos piliečių teisės;

| D. | kadangi interesų grupių atstovų gebėjimas daryti įtaką sprendimų priėmimui Parlamente pateikiant argumentus yra esminė Europos demokratijos dalis; kadangi, kita vertus, netinkamos įtakos priemonės, kyšininkavimas ir kita nusikalstama veika yra nepriimtinos; |
| --- | --- |

D.

kadangi interesų grupių atstovų gebėjimas daryti įtaką sprendimų priėmimui Parlamente pateikiant argumentus yra esminė Europos demokratijos dalis; kadangi, kita vertus, netinkamos įtakos priemonės, kyšininkavimas ir kita nusikalstama veika yra nepriimtinos;

| E. | kadangi Parlamentas savo poziciją, kurioje raginama įsteigti plataus užmojo etikos organą, išdėstė savo 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliucijoje; |
| --- | --- |

E.

kadangi Parlamentas savo poziciją, kurioje raginama įsteigti plataus užmojo etikos organą, išdėstė savo 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliucijoje;

| F. | kadangi Direktyva (ES) 2019/1937 (4) užtikrinama informatorių apsauga, kai tam tikromis aplinkybėmis jie tiesiogiai ir viešai atskleidžia pažeidimus; |
| --- | --- |

F.

kadangi Direktyva (ES) 2019/1937 (4) užtikrinama informatorių apsauga, kai tam tikromis aplinkybėmis jie tiesiogiai ir viešai atskleidžia pažeidimus;

| G. | kadangi Skaidrumo registras yra pagrindinis ES institucijų etikos sistemos ir skaidrumo elementas; |
| --- | --- |

G.

kadangi Skaidrumo registras yra pagrindinis ES institucijų etikos sistemos ir skaidrumo elementas;

| H. | kadangi nevyriausybinė organizacija „Fight Impunity“ iki šiol nebuvo užregistruota Skaidrumo registre; |
| --- | --- |

H.

kadangi nevyriausybinė organizacija „Fight Impunity“ iki šiol nebuvo užregistruota Skaidrumo registre;

| 1. | yra pasibaisėjęs ir reiškia didelį susirūpinimą dėl įtariamų Europos Parlamento narių, buvusių Parlamento narių ir darbuotojų korupcijos, pinigų plovimo ir dalyvavimo nusikalstamoje organizacijoje veiksmų mainais už įtaką Parlamento sprendimams; remia visapusišką Parlamento bendradarbiavimą vykdant nusikalstamos veikos tyrimą; susirūpinęs pažymi, kad ES institucijų vidaus stebėsenos ir įspėjimo mechanizmai tapo katastrofiškai nesėkmingi, nes nepavyko nustatyti vykstančios korupcijos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kuo griežčiausiai smerkia tariamus Kataro bandymus daryti įtaką Europos Parlamento nariams, buvusiems nariams ir darbuotojams vykdant korupcinius veiksmus, kurie yra rimtas užsienio kišimasis į ES demokratinius procesus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad dėl šiuo metu vykdomų tyrimų rimtumo ir masto Parlamentas ir ES institucijos turi reaguoti su tvirta vienybe ir nepalaužiamu ryžtu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | labai apgailestauja dėl to, kad Parlamento komitetų ir per plenarinį posėdį priimti sprendimai dėl Kataro, įskaitant 2022 m. lapkričio 24 d. priimtą rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties FIFA pasaulio futbolo čempionato Katare kontekste, tikriausiai buvo paveikti korupcijos ir nederamo poveikio; apgailestauja, kad dėl to pritrūko ryžto ginant tūkstančių darbuotojų migrantų, žuvusių statybvietėse, ir šimtų tūkstančių žmonių, kurių pagrindinės teisės pažeidžiamos Katare, žmogaus teises; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina įsteigti specialų komitetą, kuriam būtų pavesta nustatyti galimus Europos Parlamento skaidrumo, sąžiningumo ir korupcijos taisyklių trūkumus ir teikti pasiūlymus dėl reformų, remiantis Konstitucinių reikalų komiteto darbu ir geriausia kitų parlamentų patirtimi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | įsipareigoja pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 226 straipsnį, atsižvelgiant į baudžiamųjų tyrimų ir galimų teismo procesų rezultatus, įsteigti tyrimo komitetą, kuris tirtų korupcijos atvejus ir netinkamus ES nepriklausančių šalių veiksmus, kuriais siekiama už pinigus įgyti įtakos Europos Parlamente; |
| --- | --- |

6.

| 7. | yra susirūpinęs dėl galimų interesų konfliktų, kuriuos gali sukelti papildomi Parlamento narių darbai, ypač kai jie eina vadovų, direktorių valdybų ar patariamųjų tarybų narių pareigas arba konsultuoja bankus, daugiašales bendroves ar bendroves, kurių vertybiniais popieriais prekiaujama biržoje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina tai, kad Parlamento narė Eva Kaili buvo atleista iš pirmininko pavaduotojos pareigų, kaip numatyta Darbo tvarkos taisyklių 21 straipsnyje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina paskirti specialų pirmininko pavaduotoją, kuris būtų atsakingas už sąžiningumą ir kovą su korupcija ir užsienio kišimusi Parlamente; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primygtinai ragina Komisiją kuo greičiau pateikti pasiūlymą dėl etikos organo įsteigimo, kaip nurodyta 2021 m. rugsėjo 16 d. Parlamento rezoliucijoje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | siūlo buvusiems EP nariams nustatyti veiklos pertraukos laikotarpį, kad būtų išvengta neigiamo vadinamojo „sukamųjų durų“ reiškinio poveikio; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina nuodugniai įvertinti ir pagerinti Parlamento narių teisėkūros veiklos aiškumą, visų pirma atskleidžiant poveikį teisės aktams, susijusį su siūlomais tekstais ir pakeitimais; |
| --- | --- |

12.

| 13. | įsipareigoja užtikrinti visišką Parlamento narių šalutinių pajamų skaidrumą, kai nurodoma tiksli suma ir draudžiama skirti bet kokį išorės finansavimą Parlamento nariams ir frakcijų darbuotojams; įsipareigoja ES lygmeniu uždrausti trečiosioms šalims teikti dovanas Parlamento nariams ir politinėms partijoms, kad būtų pašalintos spragos valstybėse narėse; prašo Komisijos skubiai pateikti pasiūlymą šiuo klausimu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primygtinai ragina, laikantis Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio, sustabdyti Kataro interesų atstovų leidimų patekti į pastatus galiojimą, kol per teisminius tyrimus bus gauta svarbios informacijos ir paaiškinimų; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mano, jog reikėtų sustiprinti ES skaidrumo registrą padidinant biudžetą ir darbuotojų skaičių, kad būtų galima nuodugniau patikrinti pareiškėjų ir įregistruotųjų subjektų pateiktą informaciją; be to, mano, kad jo taikymo sritis turėtų būti išplėsta įtraukiant ES nepriklausančių šalių atstovus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad tinkamas draugystės grupių reguliavimas ir stebėsena yra būtina sąlyga, kad jos galėtų toliau veikti Parlamente; paveda kvestoriams įgyvendinti galiojančias taisykles ir parengti bei tvarkyti draugystės grupių ir deklaracijų registrą ir užtikrinti, kad jis būtų prieinamas bei nuolat atnaujinamas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina užtikrinti, kad skaidrumo registras būtų privalomas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina į skaidrumo registrą įtraukti buvusius Parlamento narius; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina ES institucijas skubiai patvirtinti priemones, pagal kurias ES vyresniesiems pareigūnams ir buvusiems Parlamento nariams būtų nustatytas minimalus veiklos pertraukos laikotarpis, siekiant išvengti „sukamųjų durų“ reiškinio; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rekomenduoja persvarstyti Tarnybos nuostatus, ypač jų 22c straipsnį, siekiant jį suderinti su Pranešėjų apsaugos direktyvos standartais; ragina Biurą tuo tarpu nedelsiant persvarstyti Parlamento vidaus taisykles, kuriomis įgyvendinamas Tarnybos nuostatų 22c straipsnis, kad jos atitiktų Pranešėjų apsaugos direktyvoje numatytas apsaugos priemones; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia Europos prokuratūros, ES bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūros (Eurojusto), Europolo ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) vaidmenį kovojant su korupcija; ragina toliau stiprinti Europos prokuratūros ir OLAF pajėgumus ir bendradarbiavimą; ragina nustatyti bendras kovos su korupcija taisykles, taikomas ES institucijų nariams ir darbuotojams; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mano, kad Parlamento narių turto deklaracija kiekvienos kadencijos pradžioje ir pabaigoje suteiktų papildomų apsaugos nuo korupcijos priemonių, remiantis daugelio valstybių narių pavyzdžiu; mano, kad turto deklaracija galėtų būti prieinama tik atitinkamoms valdžios institucijoms, kad jos galėtų patikrinti, ar deklaruotas turtas atitinka deklaruotas pajamas, kai kyla pagrįstų įtarimų – dėl to būtų gerokai sunkiau panaudoti neteisėtas pajamas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | sustabdo visą darbą, susijusį teisėkūros dokumentais, susijusiais su Kataru, visų pirma su vizų režimo liberalizavimu, ES ir Kataro aviacijos susitarimu ir planuojamais vizitais, kol įtarimai bus patvirtinti arba atmesti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui bei Kataro vyriausybei ir parlamentinei asamblėjai. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  OL C 506, 2021 12 15, p. 127.

(2)  OL C 117, 2022 3 11, p. 159.

(3)  OL C 347, 2022 9 9, p. 61.

(4)  2019 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1937 dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos (OL L 305, 2019 11 26, p. 17).

---

| 2023 5 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 177/112 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 177/112

---

P9_TA(2022)0449

Praėjus 90 metų po Holodomoro: masines žudynes marinant badu pripažinti genocidu

2022 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija „Praėjus 90 metų po Holodomoro: masines žudynes marinant badu pripažinti genocidu“ (2022/3001(RSP))

(2023/C 177/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Ukrainos ir Rusijos, ypač į savo 2008 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl Holodomoro, Ukrainoje dirbtinai sukelto badmečio (1932–1933 m.), minėjimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Ukrainos ir Rusijos, ypač į savo 2008 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl Holodomoro, Ukrainoje dirbtinai sukelto badmečio (1932–1933 m.), minėjimo (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Konvenciją dėl kelio užkirtimo genocido nusikaltimui ir baudimo už jį, Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir kitas Jungtinių Tautų žmogaus teisių sutartis ir dokumentus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Konvenciją dėl kelio užkirtimo genocido nusikaltimui ir baudimo už jį, Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir kitas Jungtinių Tautų žmogaus teisių sutartis ir dokumentus,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos plenarinių sesijų metu priimtus bendrus pareiškimus dėl Holodomoro metinių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos plenarinių sesijų metu priimtus bendrus pareiškimus dėl Holodomoro metinių,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. Ukrainos Aukščiausiosios Rados rezoliuciją, kurioje tikslingas badmetis paskelbtas genocido aktu, 2006 m. lapkričio 28 d. Ukrainos įstatymą dėl Holodomoro Ukrainoje 1932–1933 m. ir į 2022 m. lapkričio 16 d. Ukrainos Aukščiausiosios Rados raginimą pasaulio parlamentams pripažinti 1932–1933 m. Holodomorą ukrainiečių tautos genocidu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. Ukrainos Aukščiausiosios Rados rezoliuciją, kurioje tikslingas badmetis paskelbtas genocido aktu, 2006 m. lapkričio 28 d. Ukrainos įstatymą dėl Holodomoro Ukrainoje 1932–1933 m. ir į 2022 m. lapkričio 16 d. Ukrainos Aukščiausiosios Rados raginimą pasaulio parlamentams pripažinti 1932–1933 m. Holodomorą ukrainiečių tautos genocidu,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi, remiantis Jungtinių Tautų Konvencijos dėl kelio užkirtimo genocido nusikaltimui ir baudimo už jį nuostatomis, nusikaltimu laikoma tam tikros veikos, kuriomis siekiama visiškai ar iš dalies sunaikinti kokią nors nacionalinę, etninę, rasinę ar religinę grupę, būtent: nužudyti grupės narius, sukelti sunkų grupės narių fizinį ar psichinį žalojimą, tikslingai bloginti grupės gyvenimo sąlygas siekiant visiškai arba iš dalies fiziškai ją sunaikinti, taikyti priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią gimdymui grupėje, ir prievarta perkelti grupės vaikus į kitą grupę; |
| --- | --- |

A.

kadangi, remiantis Jungtinių Tautų Konvencijos dėl kelio užkirtimo genocido nusikaltimui ir baudimo už jį nuostatomis, nusikaltimu laikoma tam tikros veikos, kuriomis siekiama visiškai ar iš dalies sunaikinti kokią nors nacionalinę, etninę, rasinę ar religinę grupę, būtent: nužudyti grupės narius, sukelti sunkų grupės narių fizinį ar psichinį žalojimą, tikslingai bloginti grupės gyvenimo sąlygas siekiant visiškai arba iš dalies fiziškai ją sunaikinti, taikyti priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią gimdymui grupėje, ir prievarta perkelti grupės vaikus į kitą grupę;

| B. | kadangi sovietų režimas ciniškai suplanavo ir žiauriomis priemonėmis sukėlė 1932–1933 m. Holodomorą, per kurį mirė milijonai ukrainiečių, siekdamas prievarta įgyvendinti Sovietų Sąjungos žemės ūkio kolektyvizacijos politiką ir sugniuždyti ukrainiečių tautą bei jų nacionalinį identitetą; kadangi panašius žiaurius metodus sovietinis režimas taikė ir kitose Sovietų Sąjungos dalyse, konkrečiai Kazachstane, Baltarusijoje, Šiaurės Kaukaze ir kitur; kadangi ukrainiečių identitetas taip pat buvo naikinamas vykdant terorą, nukreiptą prieš ukrainiečių kultūrinį identitetą turinčius asmenis; |
| --- | --- |

B.

kadangi sovietų režimas ciniškai suplanavo ir žiauriomis priemonėmis sukėlė 1932–1933 m. Holodomorą, per kurį mirė milijonai ukrainiečių, siekdamas prievarta įgyvendinti Sovietų Sąjungos žemės ūkio kolektyvizacijos politiką ir sugniuždyti ukrainiečių tautą bei jų nacionalinį identitetą; kadangi panašius žiaurius metodus sovietinis režimas taikė ir kitose Sovietų Sąjungos dalyse, konkrečiai Kazachstane, Baltarusijoje, Šiaurės Kaukaze ir kitur; kadangi ukrainiečių identitetas taip pat buvo naikinamas vykdant terorą, nukreiptą prieš ukrainiečių kultūrinį identitetą turinčius asmenis;

| C. | kadangi iš įrodymų matyti, kad sovietinis režimas tikslingai konfiskavo grūdų derlių ir uždarė sienas, kad ukrainiečiai negalėtų gelbėtis nuo bado; kadangi 1932 ir 1933 m. Sovietų Sąjunga eksportavo grūdus iš Ukrainos teritorijos, o žmonės badavo; kadangi ukrainiečių, daugiausia kaimo gyventojų, žudymas dažnai vykdavo kartu su propagandine agitacija: valstiečiai būdavo apkaltinami ir vaizduojami kaip bado kaltininkai; |
| --- | --- |

C.

kadangi iš įrodymų matyti, kad sovietinis režimas tikslingai konfiskavo grūdų derlių ir uždarė sienas, kad ukrainiečiai negalėtų gelbėtis nuo bado; kadangi 1932 ir 1933 m. Sovietų Sąjunga eksportavo grūdus iš Ukrainos teritorijos, o žmonės badavo; kadangi ukrainiečių, daugiausia kaimo gyventojų, žudymas dažnai vykdavo kartu su propagandine agitacija: valstiečiai būdavo apkaltinami ir vaizduojami kaip bado kaltininkai;

| D. | kadangi dėl tebesitęsiančio Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą, jos energetikos ir žemės ūkio infrastruktūros naikinimo, Ukrainos grūdų eksporto blokavimo ir Rusijos įvykdytų milijonų tonų grūdų vagysčių vėl baiminamasi didelio masto dirbtinai sukelto badmečio, ypač pasaulio pietinėse šalyse, kurios priklauso nuo įperkamų ukrainietiškų grūdų; |
| --- | --- |

D.

kadangi dėl tebesitęsiančio Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą, jos energetikos ir žemės ūkio infrastruktūros naikinimo, Ukrainos grūdų eksporto blokavimo ir Rusijos įvykdytų milijonų tonų grūdų vagysčių vėl baiminamasi didelio masto dirbtinai sukelto badmečio, ypač pasaulio pietinėse šalyse, kurios priklauso nuo įperkamų ukrainietiškų grūdų;

| E. | kadangi tarptautinė bendruomenė nėra aiškiai įvertinusi sovietų nusikaltimų teisiniu ir moraliniu požiūriu; kadangi totalitarinio sovietinio režimo teisinimas ir šlovinimas bei Stalino kulto atgijimas Rusijoje privedė prie to, kad šiandieninė Rusija yra terorizmą remianti valstybė ir teroristines priemones naudojanti valstybė, ir prie to, kad šiais laikais kartojasi siaubingi nusikaltimai prieš Ukrainos žmones, pvz., tebesitęsia vadinamasis Cholodomoras – Rusijos mėginimas sušaldyti Ukrainos žmones iki mirties, žiemą tikslingai naikinant Ukrainos civilinę energetikos infrastruktūrą; |
| --- | --- |

E.

kadangi tarptautinė bendruomenė nėra aiškiai įvertinusi sovietų nusikaltimų teisiniu ir moraliniu požiūriu; kadangi totalitarinio sovietinio režimo teisinimas ir šlovinimas bei Stalino kulto atgijimas Rusijoje privedė prie to, kad šiandieninė Rusija yra terorizmą remianti valstybė ir teroristines priemones naudojanti valstybė, ir prie to, kad šiais laikais kartojasi siaubingi nusikaltimai prieš Ukrainos žmones, pvz., tebesitęsia vadinamasis Cholodomoras – Rusijos mėginimas sušaldyti Ukrainos žmones iki mirties, žiemą tikslingai naikinant Ukrainos civilinę energetikos infrastruktūrą;

| F. | kadangi iki 2022 m. gruodžio mėn. daugiau kaip 20 šalių parlamentai ar kitos atstovaujamosios valstybės lygmens institucijos yra pripažinę Holodomorą genocidu arba nusikaltimu prieš ukrainiečių tautą ir žmoniją; |
| --- | --- |

F.

kadangi iki 2022 m. gruodžio mėn. daugiau kaip 20 šalių parlamentai ar kitos atstovaujamosios valstybės lygmens institucijos yra pripažinę Holodomorą genocidu arba nusikaltimu prieš ukrainiečių tautą ir žmoniją;

| G. | kadangi 2022 ir 2023 metais minimos 90-osios Holodomoro metinės; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2022 ir 2023 metais minimos 90-osios Holodomoro metinės;

| 1. | pripažįsta Holodomorą, tikslingos sovietinio režimo politikos sukeltą dirbtinį badmetį Ukrainoje 1932–1933 m., ukrainiečių tautos genocidu, nes tai buvo padaryta turint tikslą sunaikinti žmonių grupę ir tikslingai sukėlus tokias gyvenimo sąlygas, kuriomis, kaip apgalvotai numatyta, ji turėjo būti fiziškai sunaikinta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pagerbia visų Holodomoro aukų atminimą ir reiškia solidarumą su Ukrainos žmonėmis, kurie nukentėjo per šią tragediją, visų pirma su Holodomorą išgyvenusiais asmenimis ir jų šeimomis; reiškia pagarbą tiems, kurie mirė dėl šių totalitarinio sovietinio režimo įvykdytų nusikaltimų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | griežtai smerkia šiuos totalitarinio sovietinio režimo vykdytus genocido aktus, dėl kurių žuvo milijonai ukrainiečių ir kurie labai pakenkė Ukrainos visuomenės pamatams; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina visas šalis, visų pirma Rusijos Federaciją ir kitas po Sovietų Sąjungos žlugimo susikūrusias šalis, atverti savo archyvus, kuriuose laikoma informacija apie dirbtinai sukeltą badmetį Ukrainoje 1932–1933 m.; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina visas šalis ir tarptautines organizacijas, kurios dar nepripažino Holodomoro genocidu, tai padaryti; ragina Rusijos Federaciją, kuri yra tiesioginė Sovietų Sąjungos įpėdinė, oficialiai pripažinti Holodomorą ir atsiprašyti už šiuos nusikaltimus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina ES valstybes nares ir trečiąsias šalis didinti informuotumą apie šiuos įvykius ir kitus sovietinio režimo įvykdytus nusikaltimus, įtraukiant istorijos žinias apie juos į švietimo ir mokslinių tyrimų programas, kad panašioms tragedijoms ateityje būtų užkirstas kelias; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apgailestauja dėl to, kad 90-osios Holodomoro metinės minimos tuo metu, kai Rusija tęsia agresijos karą prieš Ukrainą, pažeisdama šios šalies suverenitetą ir teritorinį vientisumą ir siekdama likviduoti Ukrainą kaip tautinę valstybę bei sunaikinti jos žmonių identitetą ir kultūrą; taip pat smerkia tai, kad dėl Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą kyla pasaulinė maisto krizė, Rusijai naikinant ir plėšiant Ukrainos grūdų sandėlius ir toliau trukdant Ukrainai eksportuoti grūdus į skurdžiausias šalis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smerkia dabartinio Rusijos režimo manipuliavimą istorijos atmintimi tam, kad režimas išsilaikytų; atsižvelgdamas į tai, dar kartą smerkia tai, kad Rusijos valdžios institucijos prievarta uždarė žmogaus ir pilietinių teisių organizacijas – tarptautinę bendriją „Memorial“ ir žmogaus teisių centrą „Memorial“ – šiuo veiksmu dar labiau išryškėjo dabartinio Rusijos režimo revizionistinė ideologija; ragina ES ir jos valstybes nares, viešąsias ir privačiąsias institucijas bei visą pilietinę visuomenę aktyviai pasmerkti ir atmesti visus bandymus iškreipti istorijos faktus arba manipuliuoti viešąja nuomone Europoje naudojantis melagingais istorijos naratyvais, klastojamais ir platinamais siekiant paremti ideologiją ir padėti nusikalstamiems režimams išsilaikyti; ragina visas ES institucijas ir valstybes nares remti akademinę bendruomenę ir pilietinę visuomenę, dirbančią politinių represijų ir totalitarinių nusikaltimų Sovietų Sąjungoje dokumentavimo, mokslinių tyrimų ir švietimo srityje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | griežčiausiai smerkia visų formų totalitarizmą; apgailestauja dėl to, kad sovietinio totalitarinio režimo nusikaltimai iki šiol dar neįvertinti tarptautinės teisės požiūriu, jų vykdytojai dar nepatraukti atsakomybėn ir kad šie nusikaltimai niekuomet nebuvo aiškiai pasmerkti tarptautinės bendruomenės; ragina atlikti išsamų istorinį ir teisinį sovietinio režimo vertinimą ir surengti skaidrias viešas diskusijas apie jo nusikaltimus, nes tai itin svarbu norint sukurti bendrą Europos istoriją ir atminimą ir taip sustiprinti mūsų visuomenių atsparumą šiuolaikinėms demokratijai kylančioms grėsmėms; pabrėžia, kad sovietinio režimo įvertinimas ir skaidrios viešos diskusijos apie jo nusikaltimus yra svarbiausi pačiai Rusijai, siekiant padidinti visuomenės informuotumą, įgyti atsparumą dezinformacijai bei iškreiptiems istoriniams naratyvams ir neleisti, kad panašūs nusikaltimai pasikartotų; |
| --- | --- |

9.

| 10. | paveda atsakingoms Europos Parlamento tarnyboms nedelsiant išversti šią rezoliuciją į rusų ir ukrainiečių kalbas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Ukrainos Aukščiausiajai Radai, Ukrainos prezidentui ir vyriausybei, Komisijos pirmininkės pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Rusijos Federacijos prezidentui, vyriausybei ir parlamentui, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos generaliniam sekretoriui ir Europos Tarybos generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  OL C 15 E, 2010 1 21, p. 78.

---

| 2023 5 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 177/115 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 177/115

---

P9_TA(2022)0450

2021–2027 m. daugiametės finansinės programos tobulinimas

2022 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija „2021–2027 m. daugiametės finansinės programos tobulinimas: atsparus ir naujiems iššūkiams pritaikytas ES biudžetas“ (2022/2046(INI))

(2023/C 177/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 311, 312 ir 323 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 311, 312 ir 323 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (1) (toliau – DFP reglamentas), ir bendras deklaracijas, dėl kurių šiuo klausimu susitarė Parlamentas, Taryba ir Komisija (2), taip pat į susijusias vienašales deklaracijas (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (1) (toliau – DFP reglamentas), ir bendras deklaracijas, dėl kurių šiuo klausimu susitarė Parlamentas, Taryba ir Komisija (2), taip pat į susijusias vienašales deklaracijas (3),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 14 d. Tarybos sprendimą (ES, Euratomas) 2020/2053 dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2014/335/ES, Euratomas (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 14 d. Tarybos sprendimą (ES, Euratomas) 2020/2053 dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2014/335/ES, Euratomas (4),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo (5) (toliau – TIS), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo (5) (toliau – TIS),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2092 dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2092 dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo (6),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (7) (toliau – Finansinis reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (7) (toliau – Finansinis reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2023 finansinių metų bendrąjį biudžetą, priimtą 2022 m. lapkričio 23 d. (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2023 finansinių metų bendrąjį biudžetą, priimtą 2022 m. lapkričio 23 d. (8),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 16 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių (COM(2022)0223), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 16 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių (COM(2022)0223),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 22 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių (COM(2022)0184), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 22 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių (COM(2022)0184),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 13 d. Tarpinstitucinę deklaraciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio (9) ir 2021 m. kovo 4 d. Komisijos komunikatą dėl Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plano, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 13 d. Tarpinstitucinę deklaraciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio (9) ir 2021 m. kovo 4 d. Komisijos komunikatą dėl Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plano,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. spalio 19 d. rezoliuciją dėl Tarybos pozicijos dėl 2023 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. spalio 19 d. rezoliuciją dėl Tarybos pozicijos dėl 2023 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto (10),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 8 d. priimtą Biudžeto komiteto ir Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą, patvirtintą per 2022 m. rugsėjo 12–15 d. Parlamento mėnesinę sesiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 8 d. priimtą Biudžeto komiteto ir Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą, patvirtintą per 2022 m. rugsėjo 12–15 d. Parlamento mėnesinę sesiją,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl 2021 m. pasiūlymo dėl daugiametės finansinės programos tikslinimo (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl 2021 m. pasiūlymo dėl daugiametės finansinės programos tikslinimo (11),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 23 d. rezoliuciją „Tarybos pozicija dėl 2022 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 3/2022 projekto. Iš Ukrainos bėgančių asmenų priėmimo išlaidų finansavimas“ (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 23 d. rezoliuciją „Tarybos pozicija dėl 2022 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 3/2022 projekto. Iš Ukrainos bėgančių asmenų priėmimo išlaidų finansavimas“ (12),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 19 d. rezoliuciją „Rusijos karo Ukrainoje socialinės ir ekonominės pasekmės ES. ES pajėgumo veikti stiprinimas“ (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 19 d. rezoliuciją „Rusijos karo Ukrainoje socialinės ir ekonominės pasekmės ES. ES pajėgumo veikti stiprinimas“ (13),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl Finansinio reglamento peržiūros atsižvelgiant į 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos įsigaliojimą (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl Finansinio reglamento peržiūros atsižvelgiant į 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos įsigaliojimą (14),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 21 d. rezoliuciją dėl Tarybos pozicijos dėl 2022 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 21 d. rezoliuciją dėl Tarybos pozicijos dėl 2022 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. gruodžio 16 d. poziciją dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa, projekto (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. gruodžio 16 d. poziciją dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa, projekto (16),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 23 d. rezoliuciją dėl 2020 m. liepos 17–21 d. neeilinio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadų (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 23 d. rezoliuciją dėl 2020 m. liepos 17–21 d. neeilinio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadų (17),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 10 d. rezoliuciją „2021–2027 m. daugiametė finansinė programa ir nuosavi ištekliai: laikas pateisinti piliečių lūkesčius“ (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 10 d. rezoliuciją „2021–2027 m. daugiametė finansinė programa ir nuosavi ištekliai: laikas pateisinti piliečių lūkesčius“ (18),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 14 d. rezoliuciją „2021–2027 m. daugiametė finansinė programa. Parlamento pozicija siekiant susitarimo“ (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 14 d. rezoliuciją „2021–2027 m. daugiametė finansinė programa. Parlamento pozicija siekiant susitarimo“ (19),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 31 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 31 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 11 d. Versalio deklaraciją, priimtą po neoficialaus valstybių ar vyriausybių vadovų susitikimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. kovo 11 d. Versalio deklaraciją, priimtą po neoficialaus valstybių ar vyriausybių vadovų susitikimo,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. spalio 18 d. Komisijos komunikatą „2023 m. Komisijos darbo programa“ (COM(2022)0548), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. spalio 18 d. Komisijos komunikatą „2023 m. Komisijos darbo programa“ (COM(2022)0548),

| — | atsižvelgdamas į Pasaulio banko, Ukrainos vyriausybės ir Komisijos 2022 m. rugpjūčio mėn. ataskaitą „Skubus Ukrainos žalos ir poreikių įvertinimas“ (angl. the „Ukraine Rapid Damage and Needs Assessment“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pasaulio banko, Ukrainos vyriausybės ir Komisijos 2022 m. rugpjūčio mėn. ataskaitą „Skubus Ukrainos žalos ir poreikių įvertinimas“ (angl. the „Ukraine Rapid Damage and Needs Assessment“),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 18 d. Komisijos komunikatą „Pagalba Ukrainai ir Ukrainos atstatymas“ (COM(2022)0233), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 18 d. Komisijos komunikatą „Pagalba Ukrainai ir Ukrainos atstatymas“ (COM(2022)0233),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 9 d. pristatytus Konferencijos dėl Europos ateities pasiūlymus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 9 d. pristatytus Konferencijos dėl Europos ateities pasiūlymus,

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 09/2022 „Klimato srities išlaidos 2014–2020 m. ES biudžete. Ne tokios didelės, kaip pranešta“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 09/2022 „Klimato srities išlaidos 2014–2020 m. ES biudžete. Ne tokios didelės, kaip pranešta“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 22/2021 „Tvarus finansavimas: reikia nuoseklesnių ES veiksmų finansavimui į tvarias investicijas nukreipti“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 22/2021 „Tvarus finansavimas: reikia nuoseklesnių ES veiksmų finansavimui į tvarias investicijas nukreipti“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 10/2021 „Lyčių aspekto integravimas į ES biudžetą: laikas pereiti nuo žodžių prie veiksmų“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 10/2021 „Lyčių aspekto integravimas į ES biudžetą: laikas pereiti nuo žodžių prie veiksmų“,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto, Vystymosi komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Transporto ir turizmo komiteto, Regioninės plėtros komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto ir Konstitucinių reikalų komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto, Vystymosi komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Transporto ir turizmo komiteto, Regioninės plėtros komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto ir Konstitucinių reikalų komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto poziciją pakeitimų forma, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto poziciją pakeitimų forma,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto laiškus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto laiškus,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0281/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0281/2022),

| A. | kadangi pagal SESV 311 straipsnį Sąjunga turi pati pasirūpinti savo tikslams pasiekti ir savo politikai įgyvendinti reikalingomis priemonėmis, kadangi daugiametėje finansinėje programoje (DFP) nustatyti Sąjungos biudžeto prioritetai septyneriems metams ir numatyti finansiniai ištekliai jos politikai, programoms ir poreikiams; kadangi DFP ribojama viršutinės nuosavų išteklių ribos; |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal SESV 311 straipsnį Sąjunga turi pati pasirūpinti savo tikslams pasiekti ir savo politikai įgyvendinti reikalingomis priemonėmis, kadangi daugiametėje finansinėje programoje (DFP) nustatyti Sąjungos biudžeto prioritetai septyneriems metams ir numatyti finansiniai ištekliai jos politikai, programoms ir poreikiams; kadangi DFP ribojama viršutinės nuosavų išteklių ribos;

| B. | kadangi nuo dabartinės DFP priėmimo 2020 m. gruodžio mėn. politinės, ekonominės ir socialinės aplinkybės neatpažįstamai pasikeitė, visų pirma atsižvelgiant į precedento neturintį COVID-19 pandemijos, kuri toli gražu nesibaigė, mastą ir dramatiškus jos padarinius; |
| --- | --- |

B.

kadangi nuo dabartinės DFP priėmimo 2020 m. gruodžio mėn. politinės, ekonominės ir socialinės aplinkybės neatpažįstamai pasikeitė, visų pirma atsižvelgiant į precedento neturintį COVID-19 pandemijos, kuri toli gražu nesibaigė, mastą ir dramatiškus jos padarinius;

| C. | kadangi neišprovokuota ir nepagrįsta Rusijos invazija į Ukrainą lėmė didelę humanitarinę krizę bei neapibrėžtos trukmės didžiulį viso pasaulio ekonominį ir socialinį sukrėtimą; kadangi valstybių ar vyriausybių vadovai karą apibūdino kaip „tektoninį poslinkį Europos istorijoje“, o Komisija pareiškė, kad nenumatyti poreikiai, atsiradę dėl karo Europoje, yra gerokai didesni nei dabartinėje daugiametėje finansinėje programoje numatyti ištekliai, todėl reikia naujų finansavimo šaltinių; |
| --- | --- |

C.

kadangi neišprovokuota ir nepagrįsta Rusijos invazija į Ukrainą lėmė didelę humanitarinę krizę bei neapibrėžtos trukmės didžiulį viso pasaulio ekonominį ir socialinį sukrėtimą; kadangi valstybių ar vyriausybių vadovai karą apibūdino kaip „tektoninį poslinkį Europos istorijoje“, o Komisija pareiškė, kad nenumatyti poreikiai, atsiradę dėl karo Europoje, yra gerokai didesni nei dabartinėje daugiametėje finansinėje programoje numatyti ištekliai, todėl reikia naujų finansavimo šaltinių;

| D. | kadangi Sąjunga ir jos žmonės nuo pat karo pradžios rėmė Ukrainą ir rodė solidarumą su kovojančiais ir demokratiją nuo autoritarizmo ginančiais ukrainiečiais, pasiūlė pastogę daugiau kaip 8 mln. ukrainiečių ir suteikė laikiną apsaugą beveik 4 mln. asmenų; kadangi ES, valstybės narės ir Europos finansų įstaigos suteikė Ukrainai daugiau kaip 19 mlrd. EUR paramos; kadangi Sąjunga ne tik teikia humanitarinę ir karinę pagalbą, bet ir remia Ukrainą sveikatos, energetikos ir žemės ūkio srityse ir sudarė palankesnes sąlygas prekybai, visų pirma nustatydama solidarumo koridorius, kad padėtų Ukrainai eksportuoti žemės ūkio prekes; kadangi siekiant išlaikyti pagrindines paslaugas ir svarbią infrastruktūrą šalyje reikės papildomos pagalbos; |
| --- | --- |

D.

kadangi Sąjunga ir jos žmonės nuo pat karo pradžios rėmė Ukrainą ir rodė solidarumą su kovojančiais ir demokratiją nuo autoritarizmo ginančiais ukrainiečiais, pasiūlė pastogę daugiau kaip 8 mln. ukrainiečių ir suteikė laikiną apsaugą beveik 4 mln. asmenų; kadangi ES, valstybės narės ir Europos finansų įstaigos suteikė Ukrainai daugiau kaip 19 mlrd. EUR paramos; kadangi Sąjunga ne tik teikia humanitarinę ir karinę pagalbą, bet ir remia Ukrainą sveikatos, energetikos ir žemės ūkio srityse ir sudarė palankesnes sąlygas prekybai, visų pirma nustatydama solidarumo koridorius, kad padėtų Ukrainai eksportuoti žemės ūkio prekes; kadangi siekiant išlaikyti pagrindines paslaugas ir svarbią infrastruktūrą šalyje reikės papildomos pagalbos;

| E. | kadangi šiuo metu 21,9 proc. ES gyventojų gresia skurdas arba socialinė atskirtis; kadangi dėl Rusijos invazijos į Ukrainą energijos nepriteklius tikrai didės; kadangi didėjančios energijos kainos ir sparčiai auganti infliacija skatina pragyvenimo išlaidų krizę, ir dėl to kyla grėsmė įmonių, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), išlikimui ir daugiau žmonių gali pradėti skursti; |
| --- | --- |

E.

kadangi šiuo metu 21,9 proc. ES gyventojų gresia skurdas arba socialinė atskirtis; kadangi dėl Rusijos invazijos į Ukrainą energijos nepriteklius tikrai didės; kadangi didėjančios energijos kainos ir sparčiai auganti infliacija skatina pragyvenimo išlaidų krizę, ir dėl to kyla grėsmė įmonių, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), išlikimui ir daugiau žmonių gali pradėti skursti;

| F. | kadangi piliečiai pagrįstai tikisi, kad Sąjunga ir jos biudžetas greitai ir veiksmingai reaguos į kintančius poreikius ir suteiks jiems reikalingą paramą, visų pirma ištikus krizei; |
| --- | --- |

F.

kadangi piliečiai pagrįstai tikisi, kad Sąjunga ir jos biudžetas greitai ir veiksmingai reaguos į kintančius poreikius ir suteiks jiems reikalingą paramą, visų pirma ištikus krizei;

| G. | pabrėžia, kad ES biudžetas atlieka ir turi toliau atlikti pagrindinį vaidmenį įgyvendinant Sąjungos politinius prioritetus, be kita ko, užtikrinant žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos sėkmę visų labui, sudarant sąlygas iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui, remiant įtraukų ir socialinį atsigavimą, skatinant tvarų ir įtraukų augimą, konkurencingumą, inovacijas, strateginį savarankiškumą ir energetinį saugumą bei nepriklausomybę, teikiant paramą pažeidžiamoms grupėms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms, skatinant darnų vystymąsi nė vieno nepaliekant nuošalyje ir užtikrinant sanglaudą bei aukštynkryptę konvergenciją, garantuojant tvirtesnę Europos sveikatos sąjungą pasibaigus COVID-19 krizei, užtikrinant ir skatinant teisinės valstybės principą, ES vertybes, pagrindines teises ir lyčių lygybę Sąjungoje ir už jos ribų, prisidedant prie didesnių galimybių visiems ir užtikrinant Sąjungos gyventojams stipresnę Sąjungą, galinčią įvykdyti savo pasaulinius įsipareigojimus, įveikti klimato ir biologinės įvairovės krizes ir pašalinti jų padarinius; |
| --- | --- |

G.

pabrėžia, kad ES biudžetas atlieka ir turi toliau atlikti pagrindinį vaidmenį įgyvendinant Sąjungos politinius prioritetus, be kita ko, užtikrinant žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos sėkmę visų labui, sudarant sąlygas iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui, remiant įtraukų ir socialinį atsigavimą, skatinant tvarų ir įtraukų augimą, konkurencingumą, inovacijas, strateginį savarankiškumą ir energetinį saugumą bei nepriklausomybę, teikiant paramą pažeidžiamoms grupėms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms, skatinant darnų vystymąsi nė vieno nepaliekant nuošalyje ir užtikrinant sanglaudą bei aukštynkryptę konvergenciją, garantuojant tvirtesnę Europos sveikatos sąjungą pasibaigus COVID-19 krizei, užtikrinant ir skatinant teisinės valstybės principą, ES vertybes, pagrindines teises ir lyčių lygybę Sąjungoje ir už jos ribų, prisidedant prie didesnių galimybių visiems ir užtikrinant Sąjungos gyventojams stipresnę Sąjungą, galinčią įvykdyti savo pasaulinius įsipareigojimus, įveikti klimato ir biologinės įvairovės krizes ir pašalinti jų padarinius;

| H. | kadangi savo 2023 m. darbo programoje Europos Komisija pateikia keletą naujų politikos iniciatyvų, kurios gali turėti didelį poveikį biudžetui, visų pirma, siūlomas Europos vandenilio bankas, pagalbos MVĮ priemonių rinkinys ir Europos suverenumo fondas; |
| --- | --- |

H.

kadangi savo 2023 m. darbo programoje Europos Komisija pateikia keletą naujų politikos iniciatyvų, kurios gali turėti didelį poveikį biudžetui, visų pirma, siūlomas Europos vandenilio bankas, pagalbos MVĮ priemonių rinkinys ir Europos suverenumo fondas;

| I. | kadangi dėl bendro įvairių krizių, mažų DFP viršutinių ribų ir sudėtingų procedūrų, taikomų DFP priėmimui ar tikslinimui, poveikio pradėta taikyti daugybė į ES biudžetą neįtrauktų ad hoc priemonių, taip pat dažniau naudojamos išorės asignuotosios pajamos, kurioms netaikoma biudžeto procedūra, visų pirma priemonės „NextGenerationEU“ (NGEU) atveju; kadangi tik vykdant biudžeto procedūrą būtinas visapusiškas Parlamento dalyvavimas ir užtikrinama jo galimybė vykdyti biudžeto priežiūrą; kadangi abi biudžeto valdymo institucijos turėtų atlikti vienodą vaidmenį, kaip numatyta Sutartyse; kadangi Parlamentas, susidarius šiai naujai biudžeto padėčiai, visuomet turėtų visapusiškai atlikti savo vaidmenį, kad būtų užtikrinta dabartinės DFP likusiu laikotarpiu demokratinė atskaitomybė ir skaidrumas; |
| --- | --- |

I.

kadangi dėl bendro įvairių krizių, mažų DFP viršutinių ribų ir sudėtingų procedūrų, taikomų DFP priėmimui ar tikslinimui, poveikio pradėta taikyti daugybė į ES biudžetą neįtrauktų ad hoc priemonių, taip pat dažniau naudojamos išorės asignuotosios pajamos, kurioms netaikoma biudžeto procedūra, visų pirma priemonės „NextGenerationEU“ (NGEU) atveju; kadangi tik vykdant biudžeto procedūrą būtinas visapusiškas Parlamento dalyvavimas ir užtikrinama jo galimybė vykdyti biudžeto priežiūrą; kadangi abi biudžeto valdymo institucijos turėtų atlikti vienodą vaidmenį, kaip numatyta Sutartyse; kadangi Parlamentas, susidarius šiai naujai biudžeto padėčiai, visuomet turėtų visapusiškai atlikti savo vaidmenį, kad būtų užtikrinta dabartinės DFP likusiu laikotarpiu demokratinė atskaitomybė ir skaidrumas;

| J. | kadangi TIS nustatyta konkreti Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendradarbiavimo ir dialogo biudžeto klausimais tvarka; kadangi reikėtų imtis tolesnių veiksmų siekiant padidinti skaidrumą, atskaitomybę ir pagerinti informacijos apie visas išlaidas, kuriomis remiamas ES politikos formavimas, prieinamumą; |
| --- | --- |

J.

kadangi TIS nustatyta konkreti Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendradarbiavimo ir dialogo biudžeto klausimais tvarka; kadangi reikėtų imtis tolesnių veiksmų siekiant padidinti skaidrumą, atskaitomybę ir pagerinti informacijos apie visas išlaidas, kuriomis remiamas ES politikos formavimas, prieinamumą;

| K. | kadangi, vadovaudamasi savo vienašale deklaracija, pateikta 2020 m. gruodžio mėn. susitarime dėl 2021–2027 m. DFP, Komisija į savo 2023 m. darbo programą įtraukė įsipareigojimą 2023 m. antrąjį ketvirtį atlikti DFP peržiūrą, kuri gali apimti ir tikslinimą; |
| --- | --- |

K.

kadangi, vadovaudamasi savo vienašale deklaracija, pateikta 2020 m. gruodžio mėn. susitarime dėl 2021–2027 m. DFP, Komisija į savo 2023 m. darbo programą įtraukė įsipareigojimą 2023 m. antrąjį ketvirtį atlikti DFP peržiūrą, kuri gali apimti ir tikslinimą;

| L. | kadangi Parlamento pozicija dėl nuosavų išteklių bus išdėstyta būsimoje rezoliucijoje; |
| --- | --- |

L.

kadangi Parlamento pozicija dėl nuosavų išteklių bus išdėstyta būsimoje rezoliucijoje;

Nauji iššūkiai ir sukrėtimai, atskleidžiantys dabartinės DFP trūkumus

| 1. | ragina Komisiją pasiūlyti patikslinti dabartinę DFP, visų pirma sutelkiant dėmesį į karo prieš Ukrainą padarinių šalinimą ir suteikiant Sąjungai pakankamų lankstumo galimybių reaguoti į krizes; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad ES institucijos aiškiai sutaria, jog po neišprovokuotos ir nepateisinamos invazijos į Ukrainą ES turėtų teikti Ukrainai kuo didesnę humanitarinę, socialinę, ekonominę ir finansinę pagalbą, kartu šalindama sunkius ekonominius ir socialinius krizės padarinius Sąjungoje ir teikdama reikiamą paramą visiems nukentėjusiems žmonėms; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia bendrus Sąjungos tikslus įgyvendinti Europos žaliąjį kursą, skaitmeninę pertvarką ir Europos socialinių teisių ramstį, plėsti bendradarbiavimą ir koordinavimą gynybos srityje, didinti strateginį savarankiškumą ir energetinę nepriklausomybę bei saugumą, mažinti skurdą, užtikrinti apsirūpinimo maistu saugumą pasaulyje ir spręsti dėl didelės infliacijos kylančius iššūkius; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad siekiant stiprios solidarumu ir bendradarbiavimu grindžiamos Sąjungos, galinčios įveikti dabartinius iššūkius ir sušvelninti pragyvenimo išlaidų krizės poveikį žmonėms ir įmonėms, reikia ES masto sprendimų, kad visoms valstybėms narėms būtų užtikrintos vienodos sąlygos remti žmones ir įmones, taip išsaugant vidaus rinkos vientisumą ir užkertant kelią jos susiskaidymui ar iškraipymui; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia tarpvalstybinių projektų, kurie yra labai svarbūs kuriant suverenią, strateginę ir savarankišką Sąjungą, svarbą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad bent jau trumpuoju laikotarpiu reikia didelio masto humanitarinės pagalbos Ukrainoje ir finansinės paramos valstybėms narėms, priimančioms nuo konflikto bėgančius žmones ir padedančioms jiems įsikurti, siekiant kovoti su karo prieš Ukrainą poveikiu; primena, kad atitinkamoms programoms nebuvo skirta lėšų, reikalingų susiklosčius šiai precedento neturinčiai padėčiai; be to, mano, kad ilguoju laikotarpiu Sąjunga turėtų atlikti vadovaujamą vaidmenį atkuriant Ukrainą, kai tik karas pasibaigs, laikantis požiūrio „atkurti geriau, nei buvo“, užtikrinant gerą valdymą, teisinės valstybės principo laikymąsi ir patikimą finansų valdymą; ragina Komisiją įvertinti, kiek iš ES biudžeto turėtų būti prisidėta imantis tarptautinių atstatymo veiksmų; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palankiai vertina sprendimą suteikti Ukrainai ir Moldovai šalių kandidačių statusą; pabrėžia, kad šis sprendimas apima ilgalaikį finansinį ir biudžetinį įsipareigojimą ir koordinuotą politinę koncepciją – remti atsigavimą, atstatymą ir konkrečias šaliai būtinas reformas, kaip buvo daroma su kitomis šalimis kandidatėmis; |
| --- | --- |

5.

| 6. | apgailestauja, kad, priėmus dabartinę DFP, naujos svarbios politikos iniciatyvos pateikiamos su pasiūlymais perkelti lėšas iš pagrindinių ES programų, politikos sričių ir tikslų arba numatyti naują lėšų panaudojimo paskirtį pagal tas programas, politikos sritis ir tikslus; mano, kad pasikartojantys perskirstymai nėra perspektyvus būdas finansuoti Sąjungos prioritetus ir de facto yra sutartos DFP pakeitimas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkreipia dėmesį į tai, kad per pirmuosius dvejus DFP metus buvo plačiai taikomos specialios priemonės; pažymi, kad 2022 m. lankstumo priemonės lėšos buvo mobilizuotos 6 išlaidų kategorijos (Kaimyninės šalys ir pasaulis) išlaidoms padengti, ir bus mobilizuotas didžiulėms išlaidoms pagal tą pačią išlaidų kategoriją, taip pat 2b išlaidų kategoriją (Atsparumas ir vertybės) ir 5 išlaidų kategoriją (Saugumas ir gynyba) finansuoti; atkreipia dėmesį į tai, kad pagal 2022 m. liepos mėn. pateiktą pasiūlymą dėl gynybos (20) 2024 m. taikant specialias priemones turi būti mobilizuota papildoma asignavimų suma; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad 2021 m. solidarumo ir neatidėliotinos pagalbos rezervas (SEAR) buvo visiškai išnaudotas, ir numatoma, kad 2022 m. jis bus visiškai panaudotas valstybėms narėms vienu metu suteikus humanitarinę pagalbą ir paramą kovai su gaivalinėmis ir žmogaus sukeltomis nelaimėmis; atkreipia dėmesį į tai, jog išplėtus Europos Sąjungos solidarumo fondo (ESSF) taikymo sritį, kad ji apimtų ekstremaliąsias visuomenės sveikatos situacijas, taip pat atsižvelgiant į padidėjusį gaivalinių nelaimių mastą ir dažnumą, humanitarinę krizę Ukrainoje ir didelį skaičių dėl jos į ES atvykstančių pabėgėlių, SEAR patiria itin didelį spaudimą; be to, mano, kad atsižvelgiant į dramatiškus precedento neturinčių 2022 m. vasaros miškų gaisrų padarinius, taip pat prieš tai, t. y. 2021 m. vasarą buvusius didelius potvynius ir miškų gaisrus, reikės didelės finansinės paramos, be kita ko, iš SEAR; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primena, kad DFP kasmet didinama remiantis 2 proc. defliatoriumi, taikomu 2018 m. kainoms; pabrėžia, kad sparčiai didėjančios energijos kainos ir didžiulis energijos rinkos nepastovumas, kurį visų pirma lėmė Rusijos sprendimas sumažinti dujų tiekimą, lėmė sparčiai augančią infliaciją, darančią didelį poveikį žmonėms ir įmonėms; yra labai susirūpinęs dėl to, kad dėl tokio netikėtai aukšto infliacijos lygio DFP patiria didelių sunkumų, toliau nuvertėja jos lėšos, mažinami jos operaciniai ir administraciniai pajėgumai, turint omenyje tai, kad bendras jos lygis jau yra mažesnis už ankstesnių DFP lygį pagal bendrą ES bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) dalį; pabrėžia, kad iš esmės tai reiškia, jog gali būti finansuojama mažiau Sąjungos projektų ir veiksmų, ir tai daro neigiamą poveikį paramos gavėjams ir Sąjungos gebėjimui įgyvendinti savo bendrus politinius tikslus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | be to, primena, kad, nepaisant Parlamento reikalavimų, kad Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonė (NGEU) būtų taikoma viršijant viršutines ribas, refinansavimo išlaidos yra grąžinamos neviršijant DFP viršutinių ribų, daromas tolesnis spaudimas DFP ir kyla jau sutartų programų finansavimo pavojus, atsižvelgiant į didėjančias palūkanų normas ir didėjančias NGEU skolinimosi išlaidas; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į tai, kad, palyginti su Komisijos biudžeto projektu, priimtame 2023 finansinių metų biudžete asignavimai EURI eilutėje padidinti ne savo nuožiūra 280 mln. EUR, taigi jie įtraukti į Bendros maržos priemonę ir apribotas biudžeto gebėjimas reaguoti į kylančius poreikius; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkreipia dėmesį į reikalavimą, kad ES biudžetas ir toliau būtų naudojamas kaip garantija kalbant apie papildomą makrofinansinę paramą, ypač tiesiogiai nuo karo nukentėjusių šalių atveju; palankiai vertina nepaprastai svarbią Sąjungos pagalbą – makrofinansinę paramą; pabrėžia, kad įsipareigojimų neįvykdymo arba nacionalinių garantijų panaikinimo atveju ES biudžetas galiausiai garantuoja visas makrofinansinės paramos paskolas, taigi ir didelius ir iš esmės nenuspėjamus neapibrėžtuosius įsipareigojimus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | todėl pabrėžia, kad naudojant lėšas pagal dabartinę 2021–2027 m. DFP jau pasiektos ribos praėjus mažiau nei dvejiems metams nuo jos priėmimo, o padėtį dar labiau pablogino nenumatyti 2022 m. įvykiai; atkreipia dėmesį į tai, kad atsižvelgiant į dydį, struktūrą ar taisykles DFP tiesiog nėra pajėgi greitai ir veiksmingai reaguoti į daugybę tokio masto krizių, nei tinkamai finansuoti naujų bendrų ES politikos užmojų ir greito būtinų ES masto sprendimų įgyvendinimo; yra labai susirūpinęs dėl to, kad pagal dabartinę DFP Sąjunga nėra pajėgi reaguoti į bet kokias galimas būsimas krizes ir poreikius ir atlikti savo strateginį vaidmenį tarptautinėje arenoje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | daro išvadą, kad nekyla jokių abejonių, jog reikia skubiai patikslinti DFP ir kad vadinamojo įprastinės veiklos metodo toli gražu nepakaks įvairiems kilusiems iššūkiams įveikti ir jį taikant galėtų būti pakenkta pasitikėjimui Sąjunga; |
| --- | --- |

13.

Finansavimo spragų šalinimas. Didesnis finansinis pajėgumas kartu užtikrinant didesnį skaidrumą ir demokratinę atskaitomybę

| 14. | taigi ragina Komisiją atlikti nuodugnią dabartinės DFP veikimo peržiūrą ir kuo greičiau, bet ne vėliau kaip 2023 m. pirmąjį ketvirtį pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl išsamaus ir plataus užmojo DFP reglamento ir jo priedo tikslinimo; pabrėžia, kad dėl DFP tikslinimo neturi būti mažinami iš anksto paskirstyti nacionaliniai finansiniai paketai ar ES programų lėšos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | yra tvirtai įsitikinęs, kad atliekant peržiūrą turi būti atsižvelgiama į didėjančius poreikius ir pagal DFP turimų išteklių išnaudojimą, siekiant užtikrinti Sąjungai reikiamų sprendimų galimybę; be to, primygtinai reikalauja, kad atliekant tikslinimą būtų šalinami didžiausi DFP veikimo trūkumai, būtų numatyta, kad naujas finansavimas skiriamas naujiems politiniams prioritetams, ir Sąjungai būtų suteiktos reikiamos priemonės, kad ji galėtų veiksmingai spręsti būsimus uždavinius ir krizes; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad reikia tobulinti DFP siekiant užtikrinti pajėgesnį ir lankstesnį ES biudžetą, atitinkantį aukščiausius skaidrumo ir demokratinės atskaitomybės standartus; todėl prašo padidinti DFP viršutines ribas, taip pat padidinti ir pertvarkyti biudžeto lankstumo galimybes; |
| --- | --- |

16.

| 17. | yra pasirengęs pradėti visavertes derybas su Taryba ir Komisija dėl DFP tikslinimo, remiantis ankstesne praktika ir TIS, pagal kurį institucijos įsipareigojo siekti nustatyti konkrečią bendradarbiavimo ir dialogo tvarką per visą procedūrą, kurios metu būtų priimtas sprendimas dėl esminio DFP patikslinimo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primygtinai pabrėžia, kad vieningumo principas, pagal kurį visi Sąjungos pajamų ir išlaidų punktai nurodomi biudžete, yra Sutartyje nustatytas reikalavimas ir pagrindinė ES viešųjų finansų atskaitomybės, demokratinio teisėtumo ir skaidrumo sąlyga; pabrėžia, kad būtina gerokai didesnė visų ES išlaidų, įskaitant nebiudžetines priemones, fondus ir bendrą skolinimosi ir skolinimo veiklą, parlamentinė kontrolė; pakartoja, kad visos naujos priemonės turėtų būti priskirtos biudžeto valdymo institucijos kompetencijai; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad DFP tikslinimas turėtų būti atliekamas kartu su Finansinio reglamento tikslinimu, ir turėtų būti tiesiogiai nustatyti būtini taisyklių, kuriomis reglamentuojamas ES biudžeto sudarymas ir vykdymas, pakeitimai; todėl mano, kad būtina išplėsti siūlomo tikslinio Finansinio reglamento tikslinimo sritį, kad būtų sureguliuoti visi atitinkami aspektai; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia horizontaliųjų principų, kuriais grindžiama DFP ir visos susijusios ES politikos kryptys, svarbą, visų pirma kalbant apie Sąjungos klimato ir biologinės įvairovės tikslų įgyvendinimą ir lyčių lygybės skatinimą; primygtinai pabrėžia, kad atliekant tikslinimą šie principai turi išlikti DFP centrinis elementas ir kad turi būti sudaryta galimybė įvykdyti Sąjungos įsipareigojimą užtikrinti teisingą, atsparų, tvarų ir socialiai teisingą ekonomikos atsigavimą visiems, ir, be kita ko, įgyvendinti peržiūrėtos 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos tikslai, siekiant iki 2050 m. neutralizuoti ES poveikį klimatui; |
| --- | --- |

20.

| 21. | dar kartą patvirtina savo ilgalaikę poziciją, kad naujos politinės iniciatyvos, tikslai ar užduotys, kuriems ištekliai skiriami iš ES biudžeto, turi būti finansuojami papildomomis naujomis lėšomis, o ne mažinant nusistovėjusių, jau esamų Sąjungos programų ar politikos sričių, dėl kurių sutarė teisės aktų leidėjai, finansavimą; |
| --- | --- |

21.

1 išlaidų kategorija. Bendroji rinka, inovacijos ir skaitmeninė ekonomika

| 22. | ragina padidinti 1 išlaidų kategorijos viršutinę ribą dėl to, kad maržų nepakanka didesniems poreikiams patenkinti, ir dėl to, kad prieštarauja tam, kad naujoms iniciatyvoms finansuoti būtų naudojami sutarti programų finansiniai paketai; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atkreipia dėmesį į tai, kad atsižvelgiant į daugelį neseniai paskelbtų politikos užmojų, visų pirma energetikos ir strateginio bei pramonės savarankiškumo srityse, ir į nuo 2021 m. sausio mėn. egzistuojančias naujos politikos iniciatyvas (Lustų aktas, saugus junglumas, Pasirengimo ekstremaliosioms sveikatos situacijoms ir reagavimo į jas institucija, naujasis europinis bauhauzas), reikėtų numatyti ir papildomas išlaidas pagal 1 išlaidų kategoriją; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad finansavimas pagal programą „Europos horizontas“, Skaitmeninės Europos programą, Bendrosios rinkos programą ir Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP) yra labai svarbus skatinant inovacijas, remiant įmones ir žaliąją ir skaitmeninę pertvarką; |
| --- | --- |

24.

| 25. | laukia Komisijos pasiūlymo dėl naujojo Europos suverenumo fondo, kuriuo siekiama užtikrinti Sąjungos strateginį savarankiškumą ir sumažinti priklausomybę nuo ES nepriklausančių šalių itin svarbiuose sektoriuose; mano, jog labai svarbu, kad pasiūlyme būtų atsižvelgta į realius poreikius, kad jis būtų grindžiamas aiškiu išlaidų ir investicijų trūkumo vertinimu ir kad būtų numatyta naujų lėšų; primygtinai ragina, kad bet koks toks naujas fondas būtų įsteigtas pagal įprastą teisėkūros procedūrą ir įtrauktas į DFF, ir taip būtų užtikrinta visapusiška Parlamento vykdoma kontrolė; mano, kad DFP viršutinės ribos turėtų būti pakoreguotos siekiant atsižvelgti į fondą; |
| --- | --- |

25.

2a išlaidų kategorija. Sanglauda

| 26. | ragina nepakenkti sutartam finansavimui pagal 2a išlaidų kategoriją ir jį išsaugoti pagal numatytą paskirtį; ragina Komisiją įvertinti, ar juo pakankamai reaguojama į atsirandančius sanglaudos politikos poreikius; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad laikinas ir trumpalaikis lankstumas, numatytas sanglaudos politikos fonduose pagal įvairius sanglaudos veiksmų dėl pabėgėlių Europoje (CARE) pasiūlymus, padėjo valstybėms narėms greitai reaguoti į karo prieš Ukrainą poveikį, remiantis Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyvos (CRII) ir Išplėstinės atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyvos (CRII+) modeliais, kurie sudarė sąlygas ES imtis veiksmų COVID-19 pandemijos pradžioje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | palankiai vertina Sąjungos siekį dėti daugiau pastangų kovojant su nerimą keliančiu vaikų skurdu ir prisidėti prie vaikų skurdo panaikinimo pasitelkiant neseniai sukurtą Europos vaiko garantijų sistemą; vis dėlto įspėja, kad dabartinės krizės pablogino ir dar labiau pablogins dabartinę prastėjančią vaikų, kurie gyvena skurde arba kuriems gresia skurdas, padėtį ir tai turės ilgalaikių pasekmių; pakartoja savo raginimą skubiai padidinti Europos vaiko garantijų sistemos finansavimą 2021–2027 m. laikotarpiu skiriant specialų bent 20 mlrd. EUR biudžetą ir primygtinai reikalauja, kad ši numatyta biudžeto dalis būtų įtraukta į patikslintą DFP ir sustiprintą ESF+; be to, ragina Komisiją skirti visus turimus išteklius, o valstybes nares – juos visapusiškai išnaudoti, kad būtų veiksmingai įgyvendinta Vaiko garantijų sistema, įskaitant ESF+, „ReactEU“, EGADP; |
| --- | --- |

28.

| 29. | akcentuoja, kad nors reagavimo į krizes priemonės yra būtinos ir naudingos, sanglaudos politika nėra reagavimo į krizes priemonė; yra susirūpinęs dėl to, kad sanglaudos politika vis dažniau naudojama siekiant sustiprinti kitas politikos sritis ir kompensuoti DFP biudžeto lankstumo ar reagavimo į krizes mechanizmų trūkumus; mano, kad turima galimybė perkelti iki 5 proc. pradinių asignavimų iš sanglaudos politikos fondų kitoms ES programoms suteikia pakankamą lankstumą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad dėl DFP tikslinimo neturi būti mažinami iš anksto paskirstyti nacionaliniai finansiniai paketai; pabrėžia, kad susitarimas dėl 2021–2027 m. DFP pasiektas ir sanglaudos politikos dokumentų rinkinys priimtas vėlai ir kad tai, o ne pati politika, kartu su COVID-19 krize lėmė lėtą programavimo proceso pradžią ir projektų sutrikdymą; ragina Komisiją pasistengti labiau supaprastinti administracinius formalumus; pabrėžia, kad dėl vėluojančios pradžios jokiu būdu nekyla abejonių, jog sanglaudos politika, kuri yra esminė Sąjungos investicijų politika ir konvergencijos priemonė, atlieka pagrindinį vaidmenį ir kuria pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

30.

2b išlaidų kategorija. Atsparumas ir vertybės

| 31. | ragina iš 2b išlaidų kategorijos išbraukti NGEU skolinimosi išlaidų grąžinimui skirtą biudžeto eilutę ir jos neįtraukti į išlaidų kategorijas ir šias išlaidas skaičiuoti viršijant DFP viršutines ribas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | apgailestauja, kad NGEU skolinimosi ir skolos grąžinimo išlaidos 2021–2027 m. laikotarpiu įtrauktos į 2b išlaidų kategoriją kaip biudžeto eilutė kartu su pavyzdinėmis programomis, tokiomis, kaip „Erasmus+“, „ES – sveikatos labui“, „Kūrybiška Europa“ ir Piliečių, lygybės, teisių ir vertybių programa; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad palūkanų išlaidos ir skolos grąžinimas priklauso nuo rinkos pokyčių, tai nėra diskrecinės išlaidos, jos neatitinka išlaidų viršutinių ribų logikos ir niekada neturėtų konkuruoti su išlaidų programomis; primena, kad bet koks Skubios paramos priemonės aktyvavimas taip pat priklauso nuo to, ar esama nepaskirstytos maržos neviršijant šios išlaidų kategorijos viršutinės ribos; susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad sparčiai didėjančios palūkanų normos daro poveikį valstybės emitentams; įspėja, kad finansavimo išlaidos pastaruoju metu labai išaugo dėl sudėtingų rinkos sąlygų ir kad esama didelio netikrumo ilgalaikių palūkanų normų srityje; todėl primygtinai tvirtina, kad esama padėtis kelia didelę riziką programų išlaidoms ir DFP pajėgumui reaguoti į atsirandančius poreikius; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia esminę programos „ES – sveikatos labui“ ir Sąjungos švietimo, kultūros, jaunimo ir vertybių programų svarbą remiant atitinkamus sektorius po pandemijos ir kovojant su dezinformacija; pabrėžia, kad „Europos socialinis fondas +“ yra viena iš pagrindinių Sąjungos socialinio aspekto stiprinimo varomųjų jėgų; apgailestauja, kad pagal dabartinę DFP programos „Erasmus+“, kurios poreikis kiekvienais metais yra palyginti stabilus, finansinis profilis pasižymi didelio kiekio asignavimų sutelkimu laikotarpio pabaigoje; |
| --- | --- |

34.

3 išlaidų kategorija. Gamtos ištekliai ir aplinka

| 35. | ragina kuo greičiau pakoreguoti 3 išlaidų kategorijos viršutinę ribą, kad būtų visapusiškai atsižvelgta į Socialinį klimato fondą, o sutartas finansavimas pagal 3 išlaidų kategoriją neturėtų būti mažinamas ir turi būti išlaikytas pagal numatytą paskirtį; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pakartoja savo poziciją, kad Socialinis klimato fondas turi būti visapusiškai įtrauktas į ES biudžetą ir DFP, nedarant neigiamo poveikio kitoms programoms ir fondams pagal šią išlaidų kategoriją, atsižvelgiant į tai, kad svarbu užtikrinti apsirūpinimo maistu saugumą ir įgyvendinti žaliąjį kursą; primena kitai biudžeto valdymo institucijai jos įsipareigojimą laikytis biudžeto vieningumo principo; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) svarbą teikiant patikimą paramą ūkininkams, kad būtų padidintas apsirūpinimo maistu saugumas; primena, kad ūkininkų pajėgumui atremti infliacinį spaudimą bei padidėjusias žaliavų kainas tuo pačiu metu siekiant šio tikslo įtaką daro BŽŪP išmokų svyravimai; pabrėžia, kad smulkieji ir jaunieji ūkininkai yra ypač pažeidžiami ir jiems poveikį daro ribotos investavimo galimybės; atkreipia dėmesį į svarbų programos LIFE vaidmenį remiant klimato srities veiksmus, gamtos išsaugojimą ir aplinkos apsaugą; |
| --- | --- |

37.

4 išlaidų kategorija. Migracija ir sienų valdymas

| 38. | ragina padidinti 4 išlaidų kategorijos viršutinę ribą, kad būtų atsižvelgta į dabartinę padėtį ir realius Sąjungos migracijos ir sienų valdymo srities politikos ir programų finansavimo poreikius; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia, kad karas prieš Ukrainą ir paskesnis sprendimas pradėti taikyti Laikinosios apsaugos direktyvą apims ilgesnio laikotarpio finansinį įsipareigojimą remti valstybes nares, netikėtus poreikius susiejant su Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondu (PMIF), Sienų valdymo ir vizų priemone ir suteikiant papildomą atsakomybę decentralizuotoms agentūroms, įrašytoms į 4 išlaidų kategoriją; be to, reiškia susirūpinimą dėl to, kad vienas po kito pateikti Komisijos pasiūlymai dėl agentūrų įgaliojimų pratęsimo silpnina Sienų valdymo ir vizų priemonės finansinį paketą; |
| --- | --- |

39.

5 išlaidų kategorija. Saugumas ir gynyba

| 40. | ragina padidinti 5 išlaidų kategorijos viršutinę ribą; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina skubiai persvarstyti DFP, kad būtų padidintos ES gynybos priemonės, pvz., Europos gynybos fondas, karinis mobilumas ir būsimi bendri ES gynybos srities viešųjų pirkimų mechanizmai, t. y. Europos gynybos pramonės stiprinimas pagal Bendrų viešųjų pirkimų aktą ir Europos investicijų į gynybą programa, su sąlyga, kad jos sustiprins ES gynybos technologinę ir pramoninę bazę ir užtikrins Europos pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atsižvelgdamas į labai skirtingas geopolitines aplinkybes, atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą dėl Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais akto 2022–2024 m. laikotarpiui ir jos ketinimą vėlesniam laikotarpiui pateikti pasiūlymą dėl Europos investicijų gynybos srityje programos, skirtos bendriems viešiesiems pirkimams ir karinių pajėgumų gyvavimo ciklo valdymui nustatyti; pabrėžia, kad išlaidos, būtinos bendradarbiavimui ir investicijoms gynybos srityje stiprinti, negali būti padengtos neviršijant 5 išlaidų kategorijos viršutinės ribos; pabrėžia, kad nuolat kintančioje saugumo aplinkoje reikalingos investicijos į saugumo politikos stiprinimą ir technologinių inovacijų finansavimą; |
| --- | --- |

42.

6 išlaidų kategorija. Kaimyninės šalys ir pasaulis

| 43. | ragina padidinti 6 išlaidų kategorijos viršutinę ribą, kad būtų visiškai patenkinti dabartiniai ir ateityje numatomi Sąjungos išorės veiksmų srities poreikiai ir sukurti pakankami pajėgumai reaguoti į krizes ir atsirandančius poreikius; |
| --- | --- |

43.

| 44. | apgailestauja dėl to, kad net prieš karą prieš Ukrainą pagal 6 išlaidų kategoriją numatytos lėšos buvo apgailėtinai nepakankamos ir kad nuo to laiko spaudimas šiai išlaidų kategorijai labai padidėjo; pabrėžia, kad nuolatinis finansavimas pabėgėlių iš Sirijos, Irako ir kitų šalių poreikiams patenkinti nebuvo įtrauktas į DFP ar Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonės (KVTBP) „Globali Europa“ biudžetą, todėl jis turėtų būti finansuojamas naujais asignavimais, atitinkamai padidinant 6 išlaidų kategorijos viršutinę ribą, o ne perskirstant lėšas; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atkreipia dėmesį į tai, kad nuo DFP taikymo pradžios sparčiai pablogėjo tarptautinės aplinkybės ir kaimyninėse šalyse, ir kitur dėl maisto, energetikos, klimato ir ekonomikos krizių, kurios smarkiai padidino spaudimą 6 išlaidų kategorijai; pažymi, kad, be to, kad buvo pakartotinai naudojamasi lankstumo priemone, KVTBP „Globali Europa“ rezervas buvo labai greitai išeikvotas ir panaudotas ne tik pagrindiniam tikslui – reaguoti į kylančius iššūkius ir prioritetus, bet visų pirma makrofinansinės paramos atidėjiniams finansuoti; mano, kad, atsižvelgiant į daugybę pasaulinių iššūkių, būtinas sustiprintas reagavimas į krizes; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad humanitarinė pagalba pagal 6 išlaidų kategoriją buvo išnaudota iki nustatytų ribų, todėl ją reikia pakartotinai didinti; primygtinai tvirtina, kad didesnis humanitarinės pagalbos (HUMA) finansavimas ir KVTBP „Globali Europa“ greitojo reagavimo ramstis yra labai svarbūs, jei Sąjunga nori ne tik teikti pagalbą Ukrainai, bet ir užtikrinti paramą bendruomenėms ir regionams, kuriems jos reikia, ir įgyvendinti savo plačių užmojų siekį būti pagrindine humanitarinės pagalbos teikėja; pabrėžia, kad dėl papildomų poreikių Ukrainoje neturi būti nukreipiamos lėšos iš kitų geografinių regionų, kuriems reikia pagalbos, ypač iš rytinių ir pietinių kaimyninių šalių, ar teminių prioritetų lėšos; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pabrėžia, kad svarbu toliau remti Ukrainą teikiant makrofinansinę paramą; atkreipia dėmesį į tai, kad Ukrainai suteiktoms paskoloms reikės sudaryti gerokai didesnius atidėjinius, nei standartinė 9 proc. norma, nes esama didesnės įsipareigojimų nevykdymo rizikos; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į 2022 m. lapkričio 9 d. Komisijos pasiūlymus (21); pabrėžia, kad imantis tolesnių veiksmų reikia pereiti nuo ad hoc prie struktūrinio požiūrio; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pabrėžia, kad sprendimas suteikti Ukrainai ir Moldovai šalies kandidatės statusą reiškia, kad vietoj KVTBP „Globali Europa“ parama bus teikiama pagal Pasirengimo narystei paramos priemonę (PNPP), todėl gali prireikti peržiūrėti atitinkamą teisinį pagrindą; primygtinai tvirtina, kad reikia išlaikyti dabartinio lygio paramą kitoms šalims kandidatėms, ypač Vakarų Balkanų šalims; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina Komisiją užtikrinti, kad Sąjunga laikytųsi savo tarptautinių klimato srities įsipareigojimų, visų pirma numatyti lėšas tarptautiniam kovos su klimato kaita finansavimui ir atitinkamoms programoms pagal KVTBP „Globali Europa“; |
| --- | --- |

49.

7 išlaidų kategorija. Europos viešasis administravimas

| 50. | ragina išlaidas pagal 7 išlaidų kategoriją nustatyti tokio lygio, kad būtų užtikrintas veiksmingas ir efektyvus ES administravimas; |
| --- | --- |

50.

| 51. | primygtinai reikalauja skirti pakankamai lėšų Sąjungos institucijoms, įstaigoms ir agentūroms, kad būtų užtikrintas veiksmingas visų Sąjungos teisės aktų ir politikos įgyvendinimas ir vykdymas, atsižvelgiant į kintančias užduotis; primena, kad svarbu tinkamai aprūpinti ištekliais sustiprintą kibernetinio saugumo sistemą Sąjungos institucijoms, įstaigoms ir agentūroms; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina skubiai priimti tikslinę Finansinio reglamento peržiūrą, susijusią su delspinigių už pavėluotą panaikintų arba sumažintų baudų už konkurencijos pažeidimus grąžinimą tvarkymu, kad būtų išvengta spaudimo išlaidoms pagal 7 išlaidų kategoriją; atkreipia dėmesį į tai, kad Parlamentas patvirtino savo poziciją ir yra pasirengęs derėtis; ragina Tarybą teikti pirmenybę šiam pasiūlymui ir pradėti derybas su Parlamentu; |
| --- | --- |

52.

Mokėjimų asignavimai

| 53. | primena, kad mokėjimų asignavimai yra tiesiogiai susiję su įsipareigojimais, ir todėl didinant kiekvienos išlaidų kategorijos įsipareigojimų viršutines ribas reikės atitinkamai padidinti tų pačių ar vėlesnių metų mokėjimų viršutinę ribą; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atkreipia dėmesį į tai, kad vėluojama įgyvendinti programas, ir ragina Komisiją atliekant peržiūrą atlikti galimo poveikio mokėjimų viršutinei ribai rizikos analizę ir atliekant DFP tikslinimą pateikti reikiamus pasiūlymus, kad būtų išvengta mokėjimų krizės, kuri padarytų didelį poveikį ES biudžeto paramos gavėjams; |
| --- | --- |

54.

| 55. | be to, įspėja dėl atsižvelgiant į rinkos svyravimus naudojamų išorės asignuotųjų pajamų kaip asignavimų pagal DFP pakaitalo ir dėl rizikos, kuri gali kilti mokėjimų vykdymui; |
| --- | --- |

55.

Nuosavi ištekliai

| 56. | atkreipia dėmesį į tai, kad DFP ir nuosavi ištekliai yra tarpusavyje susiję dalykai; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad reikia užtikrinti tvarias ir atsparias ES biudžeto pajamas; primena, kad teisiškai privalomame TIS Parlamentas, Taryba ir Komisija įsipareigojo parengti veiksmų gaires siekiant nustatyti pakankamai naujų nuosavų išteklių, kad būtų galima bent jau padengti NGEU skolos grąžinimą; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pakartoja savo ilgalaikę poziciją, kad nuosavų išteklių reforma yra būtina siekiant geriau suderinti ES biudžeto pajamas su platesniais ES politikos prioritetais; todėl tikisi, kad naujų nuosavų išteklių krepšelio apimtis, struktūra ir sudėtis ne tik padės užtikrinti papildomus pajamų srautus, bet ir spręsti neatidėliotinus politikos klausimus tokiomis ekonominėmis aplinkybėmis, kai vyrauja infliacija ir didelės energijos kainos; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ragina Tarybą skubiai daryti pažangą rengiant 2021 m. gruodžio mėn. pasiūlymus dėl naujų nuosavų išteklių; pabrėžia, kad, laikantis veiksmų gairių, 2023 m. sausio 1 d. turėtų būti nustatyti nauji nuosavi ištekliai, susiję su pasiūlymais dėl reformuotos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos ir pasienio anglies dioksido korekcinio mechanizmo; atkreipia dėmesį į tai, kad nauji nuosavi ištekliai, pagrįsti EBPO / G20 įtraukios sistemos I ramsčiu, taip pat turi būti nustatyti iki tos pačios datos; |
| --- | --- |

58.

| 59. | laukia Komisijos pasiūlymų dėl antrojo naujų nuosavų išteklių rinkinio, kuris turi būti pateiktas 2023 m. trečiąjį ketvirtį; yra įsitikinęs, kad greiti ir ryžtingi veiksmai, kuriais siekiama reformuoti nuosavus išteklius, visų pirma užtikrins stiprų ES kredito reitingą, kuris, atsižvelgiant į daugybę iššūkių, išlieka sine qua non; be to, ragina Komisiją, atsižvelgiant į padidėjusius finansavimo poreikius, atsižvelgti ne tik į TIS, bet ir išnagrinėti naujų, novatoriškų ir tikrų nuosavų išteklių poreikį; |
| --- | --- |

59.

ES biudžeto lankstumas ir reagavimas į krizes. Nuo ad hoc reagavimo iki sisteminio ir ilgalaikio pasirengimo

| 60. | pabrėžia, kad ES biudžetui turi būti užtikrintas reikiamas lankstumas ir biudžetinė erdvė, kad būtų galima reaguoti į krizes ir prisitaikyti prie atsirandančių ir didėjančių poreikių; pabrėžia, kad reikia peržiūrėti reagavimo į krizes ir lankstumo priemones, siekiant užtikrinti, kad jos būtų reikiamo masto, jas būtų galima greitai aktyvuoti ir jos būtų visiškai priskirtos abiejų biudžeto valdymo institucijų kompetencijos sričiai; |
| --- | --- |

60.

| 61. | mano, kad staigus infliacijos padidėjimas ir jos grandininis poveikis ES biudžeto perkamajai galiai dar labiau apribojo būtiną erdvę ir turėjo įtakos jo finansuojamoms programoms; ragina Komisiją įvertinti galimybę nustatyti laikiną koregavimo mechanizmą, kad infliacijos sukrėtimų atveju būtų galima nukrypti nuo 2 proc. automatinio defliatoriaus; |
| --- | --- |

61.

| 62. | primygtinai tvirtina, kad panaikinti asignavimai turėtų likti biudžete ir kad dėl jų biudžeto valdymo institucija įsipareigotų per metinę biudžeto procedūrą; pabrėžia, kad reikia atitinkamai pakeisti Finansinį reglamentą; atkreipia dėmesį į tai, kad dabartinės DFP pradžioje vien su moksliniais tyrimais susijusių įsipareigojimų panaikinimo lygis buvo labai didelis; pabrėžia, kad papildomas biudžeto lankstumas bus pasiektas išlaikant panaikintus įsipareigojimus biudžete; |
| --- | --- |

62.

| 63. | primena, kad specialioms priemonėms netaikomos DFP viršutinės ribos, todėl užtikrinamas tam tikras lankstumas ir gebėjimas reaguoti į krizes, ir jų lėšos mobilizuojamos tik biudžeto valdymo institucijai priėmus sprendimą; atkreipia dėmesį į tai, kad per pirmuosius dvejus DFP metus buvo plačiai naudojamos specialios priemonės; |
| --- | --- |

63.

| 64. | mano, kad specialios priemonės yra varžomos tiek dėl išteklių trūkumo, tiek dėl sąrangos nelankstumo, o tai trukdo joms būti veiksmingomis reagavimo į krizes priemonėmis; todėl pabrėžia, kad tikslinimas yra būtinas siekiant išplėsti esamų lankstumo nuostatų galimybes; apgailestauja dėl sprendimo dabartinėje DFP sujungti neatidėliotinos pagalbos rezervą ir Europos Sąjungos solidarumo fondą, nes dėl to atsirado didelių trūkumų, taip pat maždaug per pusę sumažinti bendrą turimą finansavimą; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ragina padidinti metinius lankstumo priemonės asignavimus nuo 915 mln. EUR iki 2 mlrd. EUR; be to, ragina solidarumo ir neatidėliotinos pagalbos rezervą (SEAR) padalyti į dvi dalis – neatidėliotinos pagalbos rezervą ir Europos Sąjungos solidarumo fondą – ir padidinti metinius asignavimus nuo 1,2 mlrd. EUR, numatytų SEAR, iki iš viso 1 mlrd. EUR kiekvienai daliai 2018 m. kainomis; mano, kad tai suteiks gyvybiškai svarbių papildomų išteklių siekiant patenkinti dabartinius ir atsirandančius poreikius, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad ekstremalūs meteorologiniai reiškiniai intensyvės ir jų bus daugiau, ir turint mintyje humanitarinę padėtį pasaulyje; |
| --- | --- |

65.

| 66. | prašo panaikinti metinę įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų viršutinę ribą, susijusią su bendros maržos priemonės naudojimu; |
| --- | --- |

66.

| 67. | be to, pabrėžia, kad įvairioms specialioms priemonėms taikomos skirtingos perkėlimo į kitą laikotarpį taisyklės, ir ragina suderinti šias taisykles, kad sumas būtų galima panaudoti iki n+3 metų visoms specialioms priemonėms, taip užtikrinant papildomą lankstumą; primygtinai reikalauja, kad po n+3 metų panaikintas sumas būtų galima dar kartą panaudoti pagal lankstumo priemonę arba bendros maržos priemonę; |
| --- | --- |

67.

| 68. | primygtinai reikalauja ne tik sustiprinti esamas specialias priemones, bet ir būtinai užtikrinti papildomą nuolatinę specialią priemonę, viršijančią DFP viršutines ribas, kad pasitelkiant ES biudžetą būtų galima geriau prisitaikyti ir greitai reaguoti į krizes ir jų socialinį bei ekonominį poveikį; ragina Komisiją užtikrinti, kad prireikus ši bendra krizių valdymo priemonė galėtų būti veiksmingai ir greitai aktyvuota; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pabrėžia, kad sanglaudos politika yra vienas iš pagrindinių Sąjungos prioritetų, joje nustatyti ilgalaikiai investavimo tikslai, susiję su ES strategine darbotvarke, visų pirma Europos žaliuoju kursu ir skaitmenine darbotvarke, ir ji neturėtų būti naudojama siekiant papildyti kitų politikos sričių finansavimą; |
| --- | --- |

69.

Naujų dabartinės DFP elementų vertinimas ir pasirengimas priimti DFP po 2027 m., siekiant remti atsparesnį ES biudžetą

| 70. | atkreipia dėmesį į tai, kad dabartinėje DFP ir TIS yra keletas naujų elementų, kurie neįtraukti į ankstesnius programavimo laikotarpius ir kurie turėtų būti nuodugniai išnagrinėti atliekant laikotarpio vidurio peržiūrą ir tikslinimą; |
| --- | --- |

70.

| 71. | mano, kad, nors naujoji DFP struktūra, turinti išlaidų kategorijas, pagal kurias išlaidos skirstomos į programų grupes, yra paprastesnė ir palengvina biudžeto valdymą Komisijoje; mano, kad nomenklatūrai, kurioje numatyta mažiau biudžeto eilučių ir kartais viena eilutė apima labai plačią išlaidų programą, kaip yra Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo ir Sienų valdymo ir vizų priemonės atveju, trūksta būtino detalumo ir skaidrumo bei labai apribojama tinkama biudžeto valdymo institucijos vykdoma priežiūra ir sprendimai; tikisi, kad Komisija prieš naują DFP laikotarpį peržiūrės struktūros ir nomenklatūros pakeitimus; |
| --- | --- |

71.

| 72. | palankiai vertina teigiamą reglamento poveikį bendram ES biudžeto apsaugos sąlygų režimui ir mano, kad jis jau veiksmingai atgrasė nuo teisinės valstybės principo pažeidimų naudojant ES lėšas; pabrėžia aiškią teisinės valstybės principo laikymosi ir veiksmingo ES biudžeto vykdymo sąsają ir ragina Komisiją užtikrinti patikimą Sąlygų reglamento vykdymą; pažymi, kad bet kokiu 2021–2027 m. DFP patobulinimu turėtų būti siekiama sustiprinti teisinės valstybės principo ir Sąjungos finansinių interesų apsaugą; be to, primygtinai reikalauja, kad vykdant ES biudžetą būtų privaloma laikytis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pakartoja, kad reikia didinti ES išlaidų skaidrumą, ir ragina sukurti privalomą bendrą sąveikią duomenų bazę, kad būtų galima stebėti tiesioginius ir galutinius ES lėšų gavėjus kompiuterio skaitomu formatu ir taip pateikti aiškią visų ES lėšų gavėjų apžvalgą; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl 2022 m. gegužės 16 d. Finansinio reglamento naujos redakcijos, nes tai yra pagrįstas atspirties taškas kuriant sąveikią skaitmeninę sistemą audito ir kontrolės tikslais; pažymi, kad Komisija pasiūlė šiuos pakeitimus taikyti DFP po 2027 m.; vis dėlto pabrėžia, kad platesnio užmojo perėjimas yra įmanomas ir pageidautinas; be to, pabrėžia, kad informacija turi būti lengviau prieinama visuomenei; |
| --- | --- |

73.

| 74. | primena TIS nustatytus tikslus, susijusius su klimatu ir biologine įvairove; primena Komisijai apie jos įsipareigojimą pagal TIS reguliariai vertinti pažangą, padarytą klimato aspekto integravimo pastangų srityje, ir išnagrinėti, ar tikslai yra pasiekti, arba, ar galima daryti išvadą, kad jų siekiama; ragina Komisiją stebėti, ar įgyvendinamas reikšmingos žalos nedarymo principas, ir prireikus imtis reikiamų taisomųjų priemonių; |
| --- | --- |

74.

| 75. | pabrėžia, kad reikia iš esmės patobulinti klimato ir biologinės įvairovės aspekto integravimo metodikas ir užtikrinti, kad išlaidos klimato ir biologinės įvairovės srityse iš tiesų būtų papildomos, jas skaičiuojant atitinkamiems minimaliems išlaidų tikslams, atsižvelgiant į konkrečius Europos Audito Rūmų ir Parlamento pasiūlymus; |
| --- | --- |

75.

| 76. | tikisi, kad dabartinėje ir būsimoje DFP bus prisiimti platesnio užmojo finansiniai įsipareigojimai, atitinkantys ES visuotinį įsipareigojimą spręsti klimato kaitos problemą ir sustabdyti biologinės įvairovės nykimą; tikisi, kad visi įsipareigojimai ir pažadai dėl tarptautinio kovos su klimato kaita finansavimo bus visiškai suplanuoti atsižvelgiant į derybas pasaulio mastu; ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų pasiekti sutarti 2026 ir 2027 m. biologinės įvairovės aspekto integravimo tikslai; prašo Komisijos įvertinti, kaip klimato ir biologinės įvairovės tikslai galėtų būti geriau integruoti į DFP po 2027 m., siekiant užtikrinti, kad Sąjunga vykdytų savo įsipareigojimus; |
| --- | --- |

76.

| 77. | pakartoja, kad programos turėtų būti įgyvendinamos taip, kad siekiant jų tikslų būtų skatinama lyčių lygybė; šiuo požiūriu teigiamai vertina Komisijos darbą rengiant naują Sąjungos išlaidų poveikio lytims vertinimo klasifikaciją; mano, kad šioje klasifikacijoje daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama tiksliam ir išsamiam programų poveikio lyčių lygybei užfiksavimui; ragina klasifikaciją išplėsti ir taikyti visoms DFP programoms bei geriau integruoti į DFP sistemą; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad reikia sistemingai rinkti ir analizuoti pagal lytį suskirstytus duomenis; tikisi, kad visos su lytimi susijusios ataskaitos bus grindžiamos apimtimi, o ne veiksmų skaičiumi; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ragina Komisiją stebėti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų (DVT) įgyvendinimą visose atitinkamose DFP programose, kaip numatyta TIS, ir tam parengti patikimą metodiką, pagal kurią būtų galima stebėti su DVT susijusias ir socialines išlaidas ES biudžete; |
| --- | --- |

78.

| 79. | primena, kad dabartinę DFP papildė NGEU – precedento neturinti ekonomikos atsigavimo po pandemijos skatinimo priemonė; mano, kad ši priemonė iki šiol yra sėkminga ir turėtų būti visapusiškai įgyvendinama; |
| --- | --- |

79.

| 80. | mano, kad Sąjungai tenka vis svarbesnis vaidmuo teikiant paramą užimtumo apsaugai ir pajamų kompensavimui krizinėse situacijose bei užtikrinant teisingą perėjimą prie neutralaus anglies dioksido poveikio visuomenės; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad laikinos paramos priemonė nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti (SURE) atlieka labai svarbų vaidmenį teikiant paramą laikino darbo sistemoms ir darbuotojams valstybėse narėse ir mažinant nedarbo riziką; ragina Komisiją įvertinti SURE poveikį ir tai, kaip ji socialinių krizių sąlygomis galėtų būti grindžiama būsimais Sąjungos veiksmais; |
| --- | --- |

80.

| 81. | atkreipia dėmesį į tai, kad daugelis pastarojo meto išlaidų poreikių tokiose srityse, kaip ekonominis ir socialinis atsigavimas, su klimato kaita susijusi politika ir finansavimas atsižvelgiant į Ukrainos krizę, neatitinka tradicinės investicijų vidutinės trukmės laikotarpiu nuspėjamumo logikos; mano, kad Socialinio klimato fondo ir gynybos, reagavimo į krizes ir neatidėliotinos intervencijos išlaidos yra tie atvejai, kai esama aiškaus ES veiksmų pagrindo; tikisi, kad didėjant ES bendradarbiavimo aprėpčiai ir mastui ši įvairesnio išlaidų pobūdžio tendencija ir toliau išliks; todėl pabrėžia, kad reikia tinkamai parengtos ir pritaikomos DFP, kad ES biudžeto struktūra sudarytų ES galimybes imtis naujų užduočių ir funkcijų, nenukreipiant išteklių nuo sutartų programų ir prioritetų; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pabrėžia, kad daugelis dabartinės DFP trūkumų ir neatitikimų yra neatsiejami nuo jos logikos ir sąrangos, kai išlaidų nuspėjamumas skatina priimti sprendimus dėl struktūros ir sumų ir riboja lankstumą; |
| --- | --- |

82.

| 83. | apgailestauja dėl to, kad ES biudžetas kaip ES bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) procentinė dalis ir dėl pernelyg didelio dėmesio tam, kad bendros išlaidos būtų apribotos iki maždaug 1 proc. ES BNP, laipsniškai mažėja; mano, kad dėl to Sąjunga negali įgyvendinti sutartų plataus užmojo tikslų ir nesugeba reaguoti į krizes ir atsirandančius poreikius, kartu užtikrinant demokratinę atskaitomybę; |
| --- | --- |

83.

| 84. | primygtinai reikalauja, kad dabartinę DFP pakeisianti priemonė būtų pajėgi visapusiškai ir lanksčiai reaguoti į įvairius politikos prioritetus ir išlaidų poreikius bei užtikrinti atsparumą krizių atveju; mano, kad padidinus nuosavų išteklių viršutinę ribą būtų sukurta biudžetinė erdvė, skirta reaguoti į krizes ir atsirandančius poreikius, kartu vis dar užtikrinant išlaidų nuspėjamumą; todėl ragina Komisiją peržiūrėti visą DFP struktūrą, įskaitant programavimo laikotarpių trukmę, numatyti ilgesnį svarstymų dėl ES biudžeto po 2027 m. laikotarpį, atsižvelgiant į kintančius išlaidų poreikius; |
| --- | --- |

84.

| 85. | apgailestauja dėl to, kad po būtino NGEU ir SURE nustatymo Komisija ne kartą siūlė naudoti visų pirma SESV 122 straipsnyje įtvirtintas nebiudžetines priemones, kurioms nereikalinga Parlamento priežiūra ir kurias taikant kenkiama viešųjų išlaidų skaidrumui ir atskaitomybei; atsižvelgdamas į tai, mano, kad svarbus žingsnis siekiant didinti skaidrumą ir atskaitomybę bus kiekvienais metais vykstančios Parlamento plenarinio posėdžio diskusijos dėl visų ES finansų, įskaitant nebiudžetines priemones; |
| --- | --- |

85.

| 86. | ketina labai atidžiai stebėti, kaip įgyvendinamas susitarimas dėl naujų pasiūlymų, grindžiamų SESV 122 straipsniu, biudžetinio tikrinimo, kuris buvo susitarimo dėl DFP dalis; primena, kad tokie pasiūlymai dažnai turi pastebimą poveikį biudžetui, kuris gali turėti įtakos ES išlaidų raidai; yra pasiryžęs užtikrinti, kad Parlamentas, kaip lygiavertė biudžeto valdymo institucija, atliktų tinkamą vaidmenį ir dalyvautų šiame procese; |
| --- | --- |

86.

| 87. | pabrėžia, kad tendencija naudoti daugiau išorės asignuotųjų pajamų nėra patenkinamas sprendimas atsižvelgiant į galiojančias taisykles, nes dėl to silpnėja biudžeto valdymo institucijos (Parlamento ir Tarybos) vaidmuo ir taip kenkiama demokratinei kontrolei ir mažinamas ES finansų skaidrumas; reikalauja priimti teisiškai pagrįstus sprendimus, pagal kuriuos būtų galima taikyti tikslingus, vienkartinius arba poreikiais grindžiamus finansavimo padidinimus, kurių privalumai būtų tokie patys kaip ir konkrečiam tikslui numatytų pajamų (t. y. jie nebūtų įskaičiuojami į viršutines ribas), tačiau kuriuos tuo pat metu visapusiškai kontroliuotų biudžeto valdymo institucija; primena savo įsipareigojimą laikytis universalumo principo; |
| --- | --- |

87.

| 88. | pabrėžia, kad šiuo metu atliekama Finansinio reglamento peržiūra turėtų padėti pritaikyti biudžeto priemones reglamentuojančias taisykles prie dabartinių aplinkybių, kai išorės asignuotosios pajamos, skolinimosi ir skolinimo operacijos, patikos fondai ir priemonės pagal SESV 122 straipsnį naudojamos dažniau, nepaisant to, kad neretai nepaisoma Bendrijos metodo, taigi ir biudžeto valdymo institucijos vykdomo tikrinimo ir taip mažėja lėšų atsekamumas ir atskaitomybė už jas; |
| --- | --- |

88.

| 89. | ypač atkreipia dėmesį į pareiškimą dėl Finansinio reglamento išorės asignuotųjų pajamų ir skolinimosi bei skolinimo nuostatų pakartotinio vertinimo, dėl kurio susitarta per derybas dėl DFP; mano, kad išorės asignuotosios pajamos, taip pat turtas ir įsipareigojimai, susiję su skolinimosi ir skolinimo operacijomis, turėtų sudaryti neatskiriamą ES biudžeto dalį ir juos kaip šio biudžeto dalį turėtų tvirtinti biudžeto valdymo institucija; |
| --- | --- |

89.

| 90. | pakartoja savo ilgalaikį reikalavimą, kad visos ES priemonės, apimančios išlaidas ES lygmeniu, būtų visapusiškai įtrauktos į biudžetą pagal Sutartį, taip užtikrinant skaidrumą, visapusišką demokratinę kontrolę ir ES viešųjų finansų bei finansinių interesų apsaugą; vis dėlto primygtinai tvirtina, kad šių priemonių integravimas į ES biudžetą neturi lemti sumažinto kitų ES politikos sričių ir programų finansavimo; |
| --- | --- |

90.

| 91. | atkreipia dėmesį į tai, kad Modernizavimo fondas ir Inovacijų fondas (Klimato investicijų fondas) šiuo požiūriu yra svarbūs pavyzdžiai; ragina Komisiją pasiūlyti juos visapusiškai įtraukti į DFP po 2027 m., taikant atitinkamą beveik automatinį viršutinių ribų patikslinimą; |
| --- | --- |

91.

| 92. | pabrėžia, kad vieningumo reikalavimas priimant DFP reglamentą trukdo priimti būtinus tikslinimo proceso sprendimus; ragina Komisiją atsižvelgti į Konferencijos dėl Europos ateities biudžeto klausimu atliktą darbą; mano, kad, atsižvelgiant į Konferencijos pasiūlymus, priimant DFP reglamentą ir Sprendimą dėl nuosavų išteklių turėtų būti taikoma įprasta teisėkūros procedūra, kad Parlamentas įgytų visas biudžeto prerogatyvas, kuriomis naudojasi nacionaliniai parlamentai; be to, mano, kad DFP turėtų būti sudaroma pagal principą „iš apačios į viršų“, kuris grindžiamas plačiu suinteresuotųjų subjektų dalyvavimu; |
| --- | --- |

92.

| 93. | primena, kad SESV 312 straipsnio 2 dalyje įtvirtinta nuostata dėl pereigos leidžia priimti DFP reglamentą kvalifikuota balsų dauguma, ir ragina Europos Vadovų Tarybą jį aktyvuoti, kad būtų paspartintas sprendimų priėmimas; |
| --- | --- |

93.

o

o o

| 94. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

94.

---

(1)  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 11.

(2)  OL C 444 I, 2020 12 22, p. 1.

(3)  OL C 445, 2021 10 29, p. 252.

(4)  OL L 424, 2020 12 15, p. 1.

(5)  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 28.

(6)  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 1.

(7)  OL L 193, 2018 7 30, p. 1.

(8)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0403.

(9)  OL C 428, 2017 12 13, p. 10.

(10)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0366.

(11)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0309.

(12)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0254.

(13)  Priimti tekstai, P9_TA(2022)0219.

(14)  OL C 224, 2022 6 8, p. 37.

(15)  OL C 184, 2022 5 5, p. 179.

(16)  OL C 445, 2021 10 29, p. 240.

(17)  OL C 371, 2021 9 15, p. 110.

(18)  OL C 202, 2021 5 28, p. 31.

(19)  OL C 363, 2020 10 28, p. 179.

(20)  2022 m. liepos 19 d. pasiūlymas dėl reglamento, kuriuo nustatomas Europos gynybos pramonės stiprinimo naudojantis bendradarbiaujamaisiais viešaisiais pirkimais aktas (COM(2022)0349).

(21)  COM(2022)0595, COM(2022)0596, COM(2022)0597.

---

| 2023 5 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 177/129 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 177/129

---

P9_TA(2022)0451

Peticijų komiteto svarstymai 2021 m.

2022 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021 m. Peticijų komiteto svarstymų rezultatų (2022/2024(INI))

(2023/C 177/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Peticijų komiteto svarstymų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Peticijų komiteto svarstymų,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 10 ir 11 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 10 ir 11 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 20, 24 ir 227 straipsnius, kurie atspindi Sutartyje teikiamą svarbą ES piliečių ir gyventojų teisei kreiptis į Europos Parlamentą jiems rūpimais klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 20, 24 ir 227 straipsnius, kurie atspindi Sutartyje teikiamą svarbą ES piliečių ir gyventojų teisei kreiptis į Europos Parlamentą jiems rūpimais klausimais,

| — | atsižvelgdamas į SESV 228 straipsnį dėl Europos ombudsmeno vaidmens ir funkcijų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 228 straipsnį dėl Europos ombudsmeno vaidmens ir funkcijų,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (Chartija) 44 straipsnį dėl teisės pateikti peticijas Europos Parlamentui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (Chartija) 44 straipsnį dėl teisės pateikti peticijas Europos Parlamentui,

| — | atsižvelgdamas į SESV nuostatas, susijusias su pažeidimo nagrinėjimo procedūra, ypač į jos 258 ir 260 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV nuostatas, susijusias su pažeidimo nagrinėjimo procedūra, ypač į jos 258 ir 260 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 9 d. rezoliuciją „Piliečių dalyvavimas: teisė pateikti peticijas, teisė kreiptis į Europos ombudsmeną ir Europos piliečių iniciatyva“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 9 d. rezoliuciją „Piliečių dalyvavimas: teisė pateikti peticijas, teisė kreiptis į Europos ombudsmeną ir Europos piliečių iniciatyva“ (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį ir 227 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį ir 227 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Peticijų komiteto pranešimą (A9-0271/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Peticijų komiteto pranešimą (A9-0271/2022),

| A. | kadangi metinės ataskaitos apie Peticijų komiteto svarstymų rezultatus tikslas – pateikti 2021 m. gautų peticijų analizę, apžvelgti ryšius su kitomis institucijomis ir pateikti realų per 2021 m. pasiektų tikslų vaizdą; |
| --- | --- |

A.

kadangi metinės ataskaitos apie Peticijų komiteto svarstymų rezultatus tikslas – pateikti 2021 m. gautų peticijų analizę, apžvelgti ryšius su kitomis institucijomis ir pateikti realų per 2021 m. pasiektų tikslų vaizdą;

| B. | kadangi 2021 m. Parlamentas gavo 1 392 peticijas, t. y. maždaug pusę 2013 m. (2 891) ir 2014 m. (2 715) gautų peticijų, kai bendras gautų peticijų skaičius pasiekė aukščiausią lygį; kadangi 2021 m. pateiktų peticijų skaičius sumažėjo 11,5 proc., palyginti su 2020 m. pateiktomis 1 573 peticijomis, ir šiek tiek padidėjo 2,5 proc., palyginti su 2019 m. pateiktomis 1 357 peticijomis; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2021 m. Parlamentas gavo 1 392 peticijas, t. y. maždaug pusę 2013 m. (2 891) ir 2014 m. (2 715) gautų peticijų, kai bendras gautų peticijų skaičius pasiekė aukščiausią lygį; kadangi 2021 m. pateiktų peticijų skaičius sumažėjo 11,5 proc., palyginti su 2020 m. pateiktomis 1 573 peticijomis, ir šiek tiek padidėjo 2,5 proc., palyginti su 2019 m. pateiktomis 1 357 peticijomis;

| C. | kadangi 2021 m. naudotojų, remiančių vieną ar daugiau peticijų Parlamento peticijų interneto portale, buvo 209 272, t. y. gerokai daugiau nei 2020 m., kai užregistruoti 48 882 tokie naudotojai; kadangi 2021 m. taip pat padaugėjo spustelėjimų, kuriais paremtos peticijos, ir jų bendras skaičius siekė 217 876 (padidėjo nuo 55 129 2020 m.); kadangi peticija Nr. 0549/2021 dėl tariamai prastų saugos sąlygų sunkvežimių ir komercinių transporto priemonių stovėjimo aikštelėse Europos kelių tinkle, kurią su 22 735 parašais 2021 m. pateikė Adriana Muresan, surinko rekordinį skaičių pasirašančiųjų; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2021 m. naudotojų, remiančių vieną ar daugiau peticijų Parlamento peticijų interneto portale, buvo 209 272, t. y. gerokai daugiau nei 2020 m., kai užregistruoti 48 882 tokie naudotojai; kadangi 2021 m. taip pat padaugėjo spustelėjimų, kuriais paremtos peticijos, ir jų bendras skaičius siekė 217 876 (padidėjo nuo 55 129 2020 m.); kadangi peticija Nr. 0549/2021 dėl tariamai prastų saugos sąlygų sunkvežimių ir komercinių transporto priemonių stovėjimo aikštelėse Europos kelių tinkle, kurią su 22 735 parašais 2021 m. pateikė Adriana Muresan, surinko rekordinį skaičių pasirašančiųjų;

| D. | kadangi dėl didelio peticijų, kuriose piliečiai išreiškė savo susirūpinimą dėl visuomenės sveikatos ir ekstremaliosios socialinės ir ekonominės situacijos, skiepijimo ir ES skaitmeninio COVID pažymėjimo įgyvendinimo, kurį lėmė COVID-19 pandemija, 2021 m. užregistruotų peticijų šia tema skaičius buvo gerokai didesnis nei ankstesniais metais; kadangi 17,3 proc. 2021 m. gautų peticijų buvo susijusios su COVID-19 pandemija; |
| --- | --- |

D.

kadangi dėl didelio peticijų, kuriose piliečiai išreiškė savo susirūpinimą dėl visuomenės sveikatos ir ekstremaliosios socialinės ir ekonominės situacijos, skiepijimo ir ES skaitmeninio COVID pažymėjimo įgyvendinimo, kurį lėmė COVID-19 pandemija, 2021 m. užregistruotų peticijų šia tema skaičius buvo gerokai didesnis nei ankstesniais metais; kadangi 17,3 proc. 2021 m. gautų peticijų buvo susijusios su COVID-19 pandemija;

| E. | kadangi 2021 m. gautų peticijų, kuriose prašoma visapusiškai laikytis ES aplinkos teisės, taip pat imtis veiksmingų ir skubių priemonių, laikantis atsargumo principo, kad būtų apsaugotos Sąjungai susirūpinimą keliančios ekosistemos ir buveinės, skaičius gerokai padidėjo – iš viso 327 (23,5 proc.); |
| --- | --- |

E.

kadangi 2021 m. gautų peticijų, kuriose prašoma visapusiškai laikytis ES aplinkos teisės, taip pat imtis veiksmingų ir skubių priemonių, laikantis atsargumo principo, kad būtų apsaugotos Sąjungai susirūpinimą keliančios ekosistemos ir buveinės, skaičius gerokai padidėjo – iš viso 327 (23,5 proc.);

| F. | kadangi didelis 2021 m. pateiktų peticijų skaičius rodo, kad ir antraisiais pandemijos metais piliečiai labai pasitikėjo Parlamentu, pasirinkdami tiesiogiai spręsti savo problemas ir teikti skundus savo išrinktiems atstovams ES lygmeniu, kurie, jų nuomone, yra sprendimų priėmimo šaltinis; kadangi Parlamentas turi dėti visas pastangas, kad šis pasitikėjimas būtų išsaugotas; |
| --- | --- |

F.

kadangi didelis 2021 m. pateiktų peticijų skaičius rodo, kad ir antraisiais pandemijos metais piliečiai labai pasitikėjo Parlamentu, pasirinkdami tiesiogiai spręsti savo problemas ir teikti skundus savo išrinktiems atstovams ES lygmeniu, kurie, jų nuomone, yra sprendimų priėmimo šaltinis; kadangi Parlamentas turi dėti visas pastangas, kad šis pasitikėjimas būtų išsaugotas;

| G. | kadangi vis dėlto bendras peticijų skaičius tebėra nedidelis, palyginti su bendru ES gyventojų skaičiumi, ir tai rodo, kad vis dar reikia dėti daugiau pastangų siekiant didinti piliečių informuotumą apie jų teisę teikti peticijas, toliau propaguoti šią priemonę ir didinti geografinį pateiktų peticijų atstovavimą kiekvienoje valstybėje narėje arba didinti informuotumą apie galimą peticijų naudingumą, nes tai yra priemonė atkreipti ES institucijų ir valstybių narių dėmesį į klausimus, kurie daro tiesioginį poveikį piliečiams ir yra su jais susiję; kadangi piliečiai, naudodamiesi teise pateikti peticijas, tikisi, kad ES institucijos atsakys laiku ir sukurs pridėtinę vertę ieškant jiems iškilusių problemų sprendimo būdų; kadangi negebėjimas imtis veiksmų Sąjungos lygmeniu siekiant užtikrinti visapusišką piliečių teisių, kylančių iš ES teisės, apsaugą gali sukelti nepasitenkinimą Sąjunga; |
| --- | --- |

G.

kadangi vis dėlto bendras peticijų skaičius tebėra nedidelis, palyginti su bendru ES gyventojų skaičiumi, ir tai rodo, kad vis dar reikia dėti daugiau pastangų siekiant didinti piliečių informuotumą apie jų teisę teikti peticijas, toliau propaguoti šią priemonę ir didinti geografinį pateiktų peticijų atstovavimą kiekvienoje valstybėje narėje arba didinti informuotumą apie galimą peticijų naudingumą, nes tai yra priemonė atkreipti ES institucijų ir valstybių narių dėmesį į klausimus, kurie daro tiesioginį poveikį piliečiams ir yra su jais susiję; kadangi piliečiai, naudodamiesi teise pateikti peticijas, tikisi, kad ES institucijos atsakys laiku ir sukurs pridėtinę vertę ieškant jiems iškilusių problemų sprendimo būdų; kadangi negebėjimas imtis veiksmų Sąjungos lygmeniu siekiant užtikrinti visapusišką piliečių teisių, kylančių iš ES teisės, apsaugą gali sukelti nepasitenkinimą Sąjunga;

| H. | kadangi peticijų priimtinumo kriterijai nustatyti SESV 227 straipsnyje ir Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 226 straipsnyje, pagal kuriuos reikalaujama, kad peticijas pateiktų ES pilietis arba fizinis ar juridinis asmuo, kuris individualiai arba kartu su kitais gyvena ar turi registruotą buveinę valstybėje narėje, klausimais, kurie priklauso ES veiklos sritims ir turi tiesioginį poveikį peticijų pateikėjams, o pastaroji sąlyga aiškinama labai plačiai; |
| --- | --- |

H.

kadangi peticijų priimtinumo kriterijai nustatyti SESV 227 straipsnyje ir Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 226 straipsnyje, pagal kuriuos reikalaujama, kad peticijas pateiktų ES pilietis arba fizinis ar juridinis asmuo, kuris individualiai arba kartu su kitais gyvena ar turi registruotą buveinę valstybėje narėje, klausimais, kurie priklauso ES veiklos sritims ir turi tiesioginį poveikį peticijų pateikėjams, o pastaroji sąlyga aiškinama labai plačiai;

| I. | kadangi iš 1 392 peticijų, pateiktų 2021 m., 368 buvo paskelbtos nepriimtinomis, o 17 – buvo atsiimta; kadangi palyginti didelė nepriimtinų peticijų procentinė dalis (25,5 proc.) 2021 m. rodo, kad vis dar labai trūksta aiškumo dėl Sąjungos atsakomybės sričių apimties ir ribų; kadangi, siekiant ištaisyti šią padėtį, reikia skatinti ir gerinti bendravimą su piliečiais; |
| --- | --- |

I.

kadangi iš 1 392 peticijų, pateiktų 2021 m., 368 buvo paskelbtos nepriimtinomis, o 17 – buvo atsiimta; kadangi palyginti didelė nepriimtinų peticijų procentinė dalis (25,5 proc.) 2021 m. rodo, kad vis dar labai trūksta aiškumo dėl Sąjungos atsakomybės sričių apimties ir ribų; kadangi, siekiant ištaisyti šią padėtį, reikia skatinti ir gerinti bendravimą su piliečiais;

| J. | kadangi kiekviena peticija svarstoma ir nagrinėjama nuodugniai, efektyviai ir skaidriai; |
| --- | --- |

J.

kadangi kiekviena peticija svarstoma ir nagrinėjama nuodugniai, efektyviai ir skaidriai;

| K. | kadangi peticijų pateikėjai dažniausiai būna piliečiai, siekiantys užtikrinti pagrindinių teisių paisymą ir tobulinti mūsų visuomenę bei užtikrinti jos gerovę ateityje; kadangi patirtis, kurią įgijo šie piliečiai, kai buvo nagrinėjamos jų peticijos, turi labai svarią įtaką, nulemiančią jų nuomonę apie ES institucijas ir teisę pateikti peticiją, įtvirtintą ES teisės aktuose; |
| --- | --- |

K.

kadangi peticijų pateikėjai dažniausiai būna piliečiai, siekiantys užtikrinti pagrindinių teisių paisymą ir tobulinti mūsų visuomenę bei užtikrinti jos gerovę ateityje; kadangi patirtis, kurią įgijo šie piliečiai, kai buvo nagrinėjamos jų peticijos, turi labai svarią įtaką, nulemiančią jų nuomonę apie ES institucijas ir teisę pateikti peticiją, įtvirtintą ES teisės aktuose;

| L. | kadangi teisė pateikti Europos Parlamentui peticiją yra viena pagrindinių ES piliečių teisių, įtvirtintų Sutartyse ir Chartijoje; kadangi teisė pateikti peticijas suteikia ES piliečiams ir gyventojams galimybę naudojantis atviru, demokratiniu ir skaidriu mechanizmu tiesiogiai kreiptis į savo išrinktus atstovus; kadangi dėl to labai svarbu laiku gerinti pagarbą šiai teisei ir jos įgyvendinimą, kad piliečiai galėtų aktyviau ir veiksmingiau dalyvauti Sąjungos gyvenime; kadangi ES piliečiai, pateikdami peticijas, gali skųstis, kad ES teisės aktai nevykdomi, ir padėti nustatyti ES teisės pažeidimus; |
| --- | --- |

L.

kadangi teisė pateikti Europos Parlamentui peticiją yra viena pagrindinių ES piliečių teisių, įtvirtintų Sutartyse ir Chartijoje; kadangi teisė pateikti peticijas suteikia ES piliečiams ir gyventojams galimybę naudojantis atviru, demokratiniu ir skaidriu mechanizmu tiesiogiai kreiptis į savo išrinktus atstovus; kadangi dėl to labai svarbu laiku gerinti pagarbą šiai teisei ir jos įgyvendinimą, kad piliečiai galėtų aktyviau ir veiksmingiau dalyvauti Sąjungos gyvenime; kadangi ES piliečiai, pateikdami peticijas, gali skųstis, kad ES teisės aktai nevykdomi, ir padėti nustatyti ES teisės pažeidimus;

| M. | kadangi Europos Parlamentas yra vienintelė tiesiogiai ES piliečių renkama ES institucija; kadangi teisė pateikti peticijas suteikia Parlamentui ir kitoms ES institucijoms, visų pirma Komisijai, atsižvelgiant į jos vaidmenį užtikrinti tinkamą ES teisės taikymą visoje Sąjungoje, galimybę geriau reaguoti į skundus ir susirūpinimą keliančius klausimus, susijusius su pagarba ES pagrindinėms teisėms ir ES teisės aktų laikymusi valstybėse narėse; kadangi dėl šios priežasties peticijos yra naudingas informacijos apie netinkamo ES teisės taikymo ar pažeidimo atvejus šaltinis ir suteikia galimybę Parlamentui ir kitoms ES institucijoms įvertinti, kaip ES teisės aktai perkeliami į nacionalinę teisę ir taikomi, taip pat apie galiojančių ES teisės aktų trūkumus ir spragas bei jų poveikį ES piliečiams ir gyventojams; kadangi pateiktose peticijose ES institucijoms turėtų būti nurodytos sritys, kuriose reikia didelių pastangų ir veiksmų ES lygmeniu, kad ES teisė būtų perkelta į nacionalinę teisę ir taikoma; |
| --- | --- |

M.

kadangi Europos Parlamentas yra vienintelė tiesiogiai ES piliečių renkama ES institucija; kadangi teisė pateikti peticijas suteikia Parlamentui ir kitoms ES institucijoms, visų pirma Komisijai, atsižvelgiant į jos vaidmenį užtikrinti tinkamą ES teisės taikymą visoje Sąjungoje, galimybę geriau reaguoti į skundus ir susirūpinimą keliančius klausimus, susijusius su pagarba ES pagrindinėms teisėms ir ES teisės aktų laikymusi valstybėse narėse; kadangi dėl šios priežasties peticijos yra naudingas informacijos apie netinkamo ES teisės taikymo ar pažeidimo atvejus šaltinis ir suteikia galimybę Parlamentui ir kitoms ES institucijoms įvertinti, kaip ES teisės aktai perkeliami į nacionalinę teisę ir taikomi, taip pat apie galiojančių ES teisės aktų trūkumus ir spragas bei jų poveikį ES piliečiams ir gyventojams; kadangi pateiktose peticijose ES institucijoms turėtų būti nurodytos sritys, kuriose reikia didelių pastangų ir veiksmų ES lygmeniu, kad ES teisė būtų perkelta į nacionalinę teisę ir taikoma;

| N. | kadangi Parlamentas jau ilgą laiką tarptautiniu mastu lyderiauja peticijų proceso tobulinimo srityje ir jo sistema yra pati atviriausia ir skaidriausia Europoje – ją taikant didelis skaičius peticijų pateikėjų gali visapusiškai dalyvauti jo veikloje; |
| --- | --- |

N.

kadangi Parlamentas jau ilgą laiką tarptautiniu mastu lyderiauja peticijų proceso tobulinimo srityje ir jo sistema yra pati atviriausia ir skaidriausia Europoje – ją taikant didelis skaičius peticijų pateikėjų gali visapusiškai dalyvauti jo veikloje;

| O. | kadangi Peticijų komitetas turi geriausias galimybes parodyti piliečiams, ką Europos Sąjunga daro dėl jų ir kokie sprendimai gali būti priimami Europos, nacionaliniu ar vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

O.

kadangi Peticijų komitetas turi geriausias galimybes parodyti piliečiams, ką Europos Sąjunga daro dėl jų ir kokie sprendimai gali būti priimami Europos, nacionaliniu ar vietos lygmeniu;

| P. | kadangi Peticijų komitetas atidžiai nagrinėja ir imasi veiksmų dėl kiekvienos Europos Parlamentui pateikiamos peticijos; kadangi kiekvienas peticijų pateikėjas turi teisę į tai, kad jo peticija būtų nagrinėjama nešališkai ir sąžiningai, visapusiškai laikantis Chartijos 41 straipsnyje įtvirtintos teisės į gerą administravimą; kadangi kiekvienas peticijos pateikėjas turi teisę per pagrįstą laikotarpį savo gimtąja arba peticijoje vartojama kalba gauti atsakymą su informacija apie Peticijų komiteto priimtą sprendimą dėl peticijos priimtinumo ir tolesnių veiksmų, kurių imtasi; kadangi kiekvienas peticijos pateikėjas gali prašyti, kad jo peticija būtų iš naujo nagrinėjama atsižvelgiant į visus susijusius pokyčius; |
| --- | --- |

P.

kadangi Peticijų komitetas atidžiai nagrinėja ir imasi veiksmų dėl kiekvienos Europos Parlamentui pateikiamos peticijos; kadangi kiekvienas peticijų pateikėjas turi teisę į tai, kad jo peticija būtų nagrinėjama nešališkai ir sąžiningai, visapusiškai laikantis Chartijos 41 straipsnyje įtvirtintos teisės į gerą administravimą; kadangi kiekvienas peticijos pateikėjas turi teisę per pagrįstą laikotarpį savo gimtąja arba peticijoje vartojama kalba gauti atsakymą su informacija apie Peticijų komiteto priimtą sprendimą dėl peticijos priimtinumo ir tolesnių veiksmų, kurių imtasi; kadangi kiekvienas peticijos pateikėjas gali prašyti, kad jo peticija būtų iš naujo nagrinėjama atsižvelgiant į visus susijusius pokyčius;

| Q. | kadangi Parlamentas jau pripažino, kad Komisijos atsisakymas imtis veiksmų atskirose peticijose iškeltais klausimais yra galiojančių ES sutarčių nuostatų, susijusių su teise teikti peticijas, pažeidimas, nes ši teisė neapsiriboja tik strateginės svarbos ar struktūrines problemas atspindinčiais klausimais; kadangi Komisija vis dar laikosi savo strateginio požiūrio nagrinėdama peticijas, remdamasi savo 2017 m. komunikatu „ES teisė. Geresnis taikymas – geresni rezultatai“ (2), nepaisant Parlamento prašymo, kad Komisija laiku jį peržiūrėtų; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Parlamentas jau pripažino, kad Komisijos atsisakymas imtis veiksmų atskirose peticijose iškeltais klausimais yra galiojančių ES sutarčių nuostatų, susijusių su teise teikti peticijas, pažeidimas, nes ši teisė neapsiriboja tik strateginės svarbos ar struktūrines problemas atspindinčiais klausimais; kadangi Komisija vis dar laikosi savo strateginio požiūrio nagrinėdama peticijas, remdamasi savo 2017 m. komunikatu „ES teisė. Geresnis taikymas – geresni rezultatai“ (2), nepaisant Parlamento prašymo, kad Komisija laiku jį peržiūrėtų;

| R. | kadangi Komisija nepateikia Peticijų komitetui išsamios informacijos apie teisėkūros ir ne teisėkūros priemones, kurių imtasi gavus peticijas, taip pat apie pažeidimo nagrinėjimo procedūras, susijusias su peticijomis; kadangi iki šiol nesukurtas viešas registras, kuriame peticijos būtų susietos su visais tolesniais veiksmais, kurių buvo imtasi dėl jų; |
| --- | --- |

R.

kadangi Komisija nepateikia Peticijų komitetui išsamios informacijos apie teisėkūros ir ne teisėkūros priemones, kurių imtasi gavus peticijas, taip pat apie pažeidimo nagrinėjimo procedūras, susijusias su peticijomis; kadangi iki šiol nesukurtas viešas registras, kuriame peticijos būtų susietos su visais tolesniais veiksmais, kurių buvo imtasi dėl jų;

| S. | kadangi Peticijų komiteto veikla grindžiama iš peticijų pateikėjų gaunama informacija; kadangi peticijose ir per komiteto posėdžius peticijų pateikėjų pateikiama informacija kartu su Komisijos vertinimu ir valstybių narių bei kitų institucijų atsakymais itin svarbūs komiteto darbui; kadangi priimtinos peticijos taip pat yra vertingas indėlis į kitų Parlamento komitetų darbą, nes Peticijų komitetas perduoda jas kitiems komitetams susipažinti arba nuomonei pateikti; kadangi teisėkūros procese peticijos yra labai svarbios – kitiems Parlamento komitetams jos dažnai suteikia naudingos tiesioginės informacijos, susijusios su jų atitinkamos srities teisėkūros darbu; |
| --- | --- |

S.

kadangi Peticijų komiteto veikla grindžiama iš peticijų pateikėjų gaunama informacija; kadangi peticijose ir per komiteto posėdžius peticijų pateikėjų pateikiama informacija kartu su Komisijos vertinimu ir valstybių narių bei kitų institucijų atsakymais itin svarbūs komiteto darbui; kadangi priimtinos peticijos taip pat yra vertingas indėlis į kitų Parlamento komitetų darbą, nes Peticijų komitetas perduoda jas kitiems komitetams susipažinti arba nuomonei pateikti; kadangi teisėkūros procese peticijos yra labai svarbios – kitiems Parlamento komitetams jos dažnai suteikia naudingos tiesioginės informacijos, susijusios su jų atitinkamos srities teisėkūros darbu;

| T. | kadangi Peticijų komitetui ypač svarbus peticijų nagrinėjimas ir viešas aptarimas komiteto posėdžiuose; kadangi peticijų pateikėjai turi teisę pristatyti savo peticijas ir dažnai išsako savo nuomonę diskusijose, taip aktyviai prisidėdami prie komiteto darbo; kadangi 2021 m. Peticijų komitetas surengė 12 komiteto posėdžių, per kuriuos buvo aptarta 159 peticijų, nuotoliniu būdu dalyvaujant 113 peticijų pateikėjų, ir daugelis jų aktyviai dalyvavo išsakydami savo nuomonę; kadangi, palyginti su 2020 m., šiek tiek didesnį per posėdžius 2021 m. apsvarstytų peticijų skaičių galima paaiškinti padidėjusiu komiteto posėdžiams skirtų laiko tarpsnių skaičiumi, tačiau dėl pandemijos Parlamentui įgyvendinant atsargumo priemones buvo apribotos vertimo žodžiu paslaugos; |
| --- | --- |

T.

kadangi Peticijų komitetui ypač svarbus peticijų nagrinėjimas ir viešas aptarimas komiteto posėdžiuose; kadangi peticijų pateikėjai turi teisę pristatyti savo peticijas ir dažnai išsako savo nuomonę diskusijose, taip aktyviai prisidėdami prie komiteto darbo; kadangi 2021 m. Peticijų komitetas surengė 12 komiteto posėdžių, per kuriuos buvo aptarta 159 peticijų, nuotoliniu būdu dalyvaujant 113 peticijų pateikėjų, ir daugelis jų aktyviai dalyvavo išsakydami savo nuomonę; kadangi, palyginti su 2020 m., šiek tiek didesnį per posėdžius 2021 m. apsvarstytų peticijų skaičių galima paaiškinti padidėjusiu komiteto posėdžiams skirtų laiko tarpsnių skaičiumi, tačiau dėl pandemijos Parlamentui įgyvendinant atsargumo priemones buvo apribotos vertimo žodžiu paslaugos;

| U. | kadangi 2021 m. pateiktose peticijose iškelti pagrindiniai susirūpinimą keliantys klausimai buvo susiję su pagrindinėmis teisėmis (visų pirma su COVID-19 neatidėliotinų priemonių poveikiu teisinei valstybei ir demokratijai, galimybėmis gauti išsilavinimą izoliavimo laikotarpiu, judėjimo laisve ir teise dirbti, taip pat LGBTIQ+ asmenų teisėmis Sąjungoje), sveikata (visų pirma klausimais dėl galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, visuomenės sveikatos krize, kilusia dėl besitęsiančios pandemijos, – nuo piliečių sveikatos apsaugos, įskaitant skiepijimo politiką, iki ES skaitmeninio COVID pažymėjimo naudojimo, įgyvendinimo ir taikymo valstybėse narėse ir tariamos paskiepytų ir neskiepytų asmenų diskriminacijos), aplinka (daugiausia susijusi su kasybos veikla ir jos poveikiu aplinkai, neteisėta medienos ruoša, smurtu prieš pranešėjus apie pažeidimus, susijusius su aplinka, galimu žmonių ir stambiųjų plėšrūnų sambūvio gerinimu, neteisėtu atliekų šalinimu, branduoline sauga, oro tarša, vėjo elektrinių parkais, netinkamos kokybės statybiniais blokais, kurių sudėtyje yra žėručio, ir natūralių ekosistemų blogėjimu), mažumų teisėmis ir diskriminacija (įskaitant tautinių ar kalbinių mažumų teises), švietimu (visų pirma klausimais, susijusiais su diskriminacinėmis galimybėmis įgyti išsilavinimą arba ginčytinomis nacionalinėmis švietimo teisės aktų reformomis), saugos stygiumi sunkvežimių stovėjimo aikštelėse, ES studentų padėtimi Jungtinėje Karalystėje jai pasitraukus iš programos „Erasmus+“ ir užimtumu (visų pirma klausimais, susijusiais su nacionaliniu darbo sutarčių vertinimu), taip pat daugeliu kitų veiklos sričių; |
| --- | --- |

U.

kadangi 2021 m. pateiktose peticijose iškelti pagrindiniai susirūpinimą keliantys klausimai buvo susiję su pagrindinėmis teisėmis (visų pirma su COVID-19 neatidėliotinų priemonių poveikiu teisinei valstybei ir demokratijai, galimybėmis gauti išsilavinimą izoliavimo laikotarpiu, judėjimo laisve ir teise dirbti, taip pat LGBTIQ+ asmenų teisėmis Sąjungoje), sveikata (visų pirma klausimais dėl galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, visuomenės sveikatos krize, kilusia dėl besitęsiančios pandemijos, – nuo piliečių sveikatos apsaugos, įskaitant skiepijimo politiką, iki ES skaitmeninio COVID pažymėjimo naudojimo, įgyvendinimo ir taikymo valstybėse narėse ir tariamos paskiepytų ir neskiepytų asmenų diskriminacijos), aplinka (daugiausia susijusi su kasybos veikla ir jos poveikiu aplinkai, neteisėta medienos ruoša, smurtu prieš pranešėjus apie pažeidimus, susijusius su aplinka, galimu žmonių ir stambiųjų plėšrūnų sambūvio gerinimu, neteisėtu atliekų šalinimu, branduoline sauga, oro tarša, vėjo elektrinių parkais, netinkamos kokybės statybiniais blokais, kurių sudėtyje yra žėručio, ir natūralių ekosistemų blogėjimu), mažumų teisėmis ir diskriminacija (įskaitant tautinių ar kalbinių mažumų teises), švietimu (visų pirma klausimais, susijusiais su diskriminacinėmis galimybėmis įgyti išsilavinimą arba ginčytinomis nacionalinėmis švietimo teisės aktų reformomis), saugos stygiumi sunkvežimių stovėjimo aikštelėse, ES studentų padėtimi Jungtinėje Karalystėje jai pasitraukus iš programos „Erasmus+“ ir užimtumu (visų pirma klausimais, susijusiais su nacionaliniu darbo sutarčių vertinimu), taip pat daugeliu kitų veiklos sričių;

| V. | kadangi Peticijų komitetas, tvirtindamas savo posėdžio darbotvarkę, atkreipia dėmesį į peticijas ir temas, kurios yra labai svarbios diskusijoms ES lygmeniu, ir į poreikį išlaikyti teisingą geografinę temų aprėptį, atsižvelgiant į gautas peticijas; |
| --- | --- |

V.

kadangi Peticijų komitetas, tvirtindamas savo posėdžio darbotvarkę, atkreipia dėmesį į peticijas ir temas, kurios yra labai svarbios diskusijoms ES lygmeniu, ir į poreikį išlaikyti teisingą geografinę temų aprėptį, atsižvelgiant į gautas peticijas;

| W. | kadangi 78,6 proc. (1 094) 2021 m. gautų peticijų buvo pateiktos prisijungus prie Parlamento peticijų interneto portalo (šis skaičius šiek tiek sumažėjo, palyginti su 79,7 proc. (1 254) 2020 m.), o tai patvirtina, kad Parlamento peticijų interneto portalas tapo daugiausiai naudojamu piliečių peticijų pateikimo Parlamentui kanalu; |
| --- | --- |

W.

kadangi 78,6 proc. (1 094) 2021 m. gautų peticijų buvo pateiktos prisijungus prie Parlamento peticijų interneto portalo (šis skaičius šiek tiek sumažėjo, palyginti su 79,7 proc. (1 254) 2020 m.), o tai patvirtina, kad Parlamento peticijų interneto portalas tapo daugiausiai naudojamu piliečių peticijų pateikimo Parlamentui kanalu;

| X. | kadangi 2021 m. buvo visiškai pasiektas svarbiausias Peticijų interneto portalo (PETI portalo) tikslas, nes portalas internetu veikė daugiau kaip 99,9 proc. laiko; kadangi visos peticijos buvo parengtos ir paskelbtos laiku, per kelias dienas nuo jų priėmimo ir kadangi į visus vidaus ir išorės prašymus suteikti paramą, susijusius su PETI portalo naudojimu ir turiniu, buvo atsakyta sėkmingai, laiku ir visomis kalbomis; kadangi buvo įdiegta Peticijų interneto portalo 2.4 versija ir buvo pateiktas prašymas inicijuoti Peticijų interneto portalo dirbtinio intelekto pokalbių robotą; |
| --- | --- |

X.

kadangi 2021 m. buvo visiškai pasiektas svarbiausias Peticijų interneto portalo (PETI portalo) tikslas, nes portalas internetu veikė daugiau kaip 99,9 proc. laiko; kadangi visos peticijos buvo parengtos ir paskelbtos laiku, per kelias dienas nuo jų priėmimo ir kadangi į visus vidaus ir išorės prašymus suteikti paramą, susijusius su PETI portalo naudojimu ir turiniu, buvo atsakyta sėkmingai, laiku ir visomis kalbomis; kadangi buvo įdiegta Peticijų interneto portalo 2.4 versija ir buvo pateiktas prašymas inicijuoti Peticijų interneto portalo dirbtinio intelekto pokalbių robotą;

| Y. | kadangi 2021 m. Peticijų komitetas surengė vieną apsilankymą informacijos rinkimo tikslu; kadangi antrasis faktų nustatymo vizitas, numatytas gruodžio mėn., buvo atidėtas priėmus sprendimą, kuriuo atsižvelgiama į COVID-19 plitimo padidėjimą ir kuo labiau sumažinamas pavojus Parlamento narių ir darbuotojų sveikatai; |
| --- | --- |

Y.

kadangi 2021 m. Peticijų komitetas surengė vieną apsilankymą informacijos rinkimo tikslu; kadangi antrasis faktų nustatymo vizitas, numatytas gruodžio mėn., buvo atidėtas priėmus sprendimą, kuriuo atsižvelgiama į COVID-19 plitimo padidėjimą ir kuo labiau sumažinamas pavojus Parlamento narių ir darbuotojų sveikatai;

| Z. | kadangi, remiantis Darbo tvarkos taisyklėmis, Peticijų komitetas atsakingas už ryšius su Europos ombudsmenu, kuris tiria skundus dėl netinkamo administravimo atvejų ES institucijose ir įstaigose; kadangi dabartinė Europos ombudsmenė Emily O’Reilly Peticijų komitetui pristatė savo 2020 m. metinę ataskaitą per 2021 m. liepos 14 d. komiteto posėdį; |
| --- | --- |

Z.

kadangi, remiantis Darbo tvarkos taisyklėmis, Peticijų komitetas atsakingas už ryšius su Europos ombudsmenu, kuris tiria skundus dėl netinkamo administravimo atvejų ES institucijose ir įstaigose; kadangi dabartinė Europos ombudsmenė Emily O’Reilly Peticijų komitetui pristatė savo 2020 m. metinę ataskaitą per 2021 m. liepos 14 d. komiteto posėdį;

| AA. | kadangi Komisija, kaip Sutarčių sergėtoja, atlieka esminį vaidmenį Peticijų komiteto darbe ir peticijų pateikėjų pateikta informacija yra naudinga siekiant nustatyti galimus Europos Sąjungos teisės pažeidimus ar netinkamą taikymą; |
| --- | --- |

AA.

kadangi Komisija, kaip Sutarčių sergėtoja, atlieka esminį vaidmenį Peticijų komiteto darbe ir peticijų pateikėjų pateikta informacija yra naudinga siekiant nustatyti galimus Europos Sąjungos teisės pažeidimus ar netinkamą taikymą;

| AB. | kadangi Peticijų komitetas priklauso Europos ombudsmenų tinklui, kurio nariais taip pat yra Europos ombudsmenas, nacionaliniai ir regioniniai ombudsmenai ir panašios valstybių narių, šalių kandidačių ir kitų Europos ekonominės erdvės šalių institucijos ir kurio tikslas – skatinti keistis informacija apie ES teisę ir politiką ir dalytis geriausia patirtimi; |
| --- | --- |

AB.

kadangi Peticijų komitetas priklauso Europos ombudsmenų tinklui, kurio nariais taip pat yra Europos ombudsmenas, nacionaliniai ir regioniniai ombudsmenai ir panašios valstybių narių, šalių kandidačių ir kitų Europos ekonominės erdvės šalių institucijos ir kurio tikslas – skatinti keistis informacija apie ES teisę ir politiką ir dalytis geriausia patirtimi;

| AC. | kadangi piliečių dalyvavimo gerinimas ir visapusiškos piliečių teisių, kylančių iš ES teisės, apsaugos užtikrinimas yra pagrindiniai elementai siekiant priartinti ES prie jos piliečių; kadangi Peticijų komitetas patvirtino pranešimą „Bendravimas su piliečiais: teisė pateikti peticijas, teisė kreiptis į Europos ombudsmeną ir Europos piliečių iniciatyva“ (3), daugiausia dėmesio skiriant piliečių informuotumo apie jų teises didinimo būdams, komunikacijos kampanijoms, kuriomis siekiama atkreipti dėmesį į esamus dalyvavimo kanalus, glaudesniam bendradarbiavimui su kitomis institucijomis bei parlamentiniais komitetais ir jaunimo pilietiniam dalyvavimui, darant išvadą, kad Komisija turi peržiūrėti savo dabartinį strateginį požiūrį į peticijų nagrinėjimą, nes dėl to, be kita ko, liko neišspręsti klausimai, susiję su sunkiais ES teisės pažeidimais, kenkiančiais piliečių teisių apsaugai; kadangi Peticijų komitetas mano, kad Europos piliečių iniciatyva yra labai svarbi dalyvaujamosios demokratijos priemonė, kuri turėtų būti stiprinama, kad piliečiams būtų suteikta galimybė aktyviau ir tiesiogiai dalyvauti formuojant Sąjungos politikos kryptis ir rengiant teisės aktus; |
| --- | --- |

AC.

kadangi piliečių dalyvavimo gerinimas ir visapusiškos piliečių teisių, kylančių iš ES teisės, apsaugos užtikrinimas yra pagrindiniai elementai siekiant priartinti ES prie jos piliečių; kadangi Peticijų komitetas patvirtino pranešimą „Bendravimas su piliečiais: teisė pateikti peticijas, teisė kreiptis į Europos ombudsmeną ir Europos piliečių iniciatyva“ (3), daugiausia dėmesio skiriant piliečių informuotumo apie jų teises didinimo būdams, komunikacijos kampanijoms, kuriomis siekiama atkreipti dėmesį į esamus dalyvavimo kanalus, glaudesniam bendradarbiavimui su kitomis institucijomis bei parlamentiniais komitetais ir jaunimo pilietiniam dalyvavimui, darant išvadą, kad Komisija turi peržiūrėti savo dabartinį strateginį požiūrį į peticijų nagrinėjimą, nes dėl to, be kita ko, liko neišspręsti klausimai, susiję su sunkiais ES teisės pažeidimais, kenkiančiais piliečių teisių apsaugai; kadangi Peticijų komitetas mano, kad Europos piliečių iniciatyva yra labai svarbi dalyvaujamosios demokratijos priemonė, kuri turėtų būti stiprinama, kad piliečiams būtų suteikta galimybė aktyviau ir tiesiogiai dalyvauti formuojant Sąjungos politikos kryptis ir rengiant teisės aktus;

| 1. | pabrėžia esminį Peticijų komiteto vaidmenį siekiant apsaugoti ir skatinti ES piliečių ir gyventojų teises, užtikrinant, kad būtų laiku, veiksmingai, tinkamai ir nediskriminuojant nagrinėjami peticijų pateikėjų susirūpinimą keliantys klausimai ir skundai ir kad peticijų pateikėjai būtų informuojami apie veiksmus, kurių imtasi dėl jų peticijų, ir pažangą, padarytą jas nagrinėjant, ir kad jie būtų nagrinėjami taikant atvirą, demokratinį ir skaidrų peticijų nagrinėjimo procesą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena, kad 2021 m. Peticijų komitetui pateiktų peticijų iš 27 valstybių narių skaičius labai skyrėsi: dauguma peticijų susijusios su Ispanija (17 proc.), Vokietija (9,7 proc.), Italija (9,2 proc.), Graikija (5,9 proc.), Rumunija (4,1 proc.), Lenkija (4 proc.) ir Prancūzija (2,6 proc.); atkreipia dėmesį į tai, kad peticijų, susijusių su likusiomis valstybėmis narėmis, skaičius kiekvienoje valstybėje narėje buvo mažesnis nei 2 proc.; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad peticijų pateikėjai dažnai kreipiasi į Peticijų komitetą jiems aktualiomis temomis; pabrėžia, kad tokiais atvejais pavėluotas peticijų nagrinėjimas peticijų pateikėjams duoda mažai naudos; mano, kad Peticijų komitetas turėtų imtis veiksmų, kad būtų pašalintas nebaigtų nagrinėti peticijų skaičius; ragina Peticijų komitetą persvarstyti savo darbo metodus siekiant užtikrinti, kad visos peticijos būtų nagrinėjamos laikantis nuoseklių ir skaidrių kriterijų, kuriais užtikrinamas savalaikis ir veiksmingas procesas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | laikosi nuomonės, kad Peticijų komitetas yra vienodai prieinamas visų 27 valstybių narių piliečiams ir gyventojams ir kad peticijų nagrinėjimas turėtų būti subalansuotas geografiniu požiūriu; atsižvelgdamas į tai mano, kad Parlamentas turėtų dėti daugiau pastangų siekdamas propaguoti savo Peticijų komiteto vaidmenį ir darbą ir didinti visų ES piliečių informuotumą apie galimybę pateikti peticiją Parlamentui; pabrėžia, kad priimdamas savo posėdžių, klausymų ir komandiruočių darbotvarkę Peticijų komitetas turi vadovautis savo gairėmis ir objektyviais kriterijais, pvz., atrinktų peticijų indėliu į dabartines ES diskusijas ir subalansuota jų geografine aprėptimi, atsižvelgiant į gautas peticijas; pabrėžia, kad komiteto veikla visada turi būti siekiama reaguoti į peticijos pateikėjui tiesioginį poveikį turintį klausimą; atsižvelgdamas į tai, primena Peticijų komiteto, kurio užduotis – nagrinėti peticijas klausimais, patenkančiais į Europos Sąjungos veiklos sritis, kaip įtvirtinta SESV, europinį aspektą; todėl mano, kad Peticijų komitetui tenka ypatinga atsakomybė laikytis šio europinio aspekto peticijų pateikėjų ir išorės atžvilgiu ir kad visi jo nariai, vykdydami savo veiksmus ir svarstymus, visada turėtų vadovautis Europos Sąjungos institucijų atsakomybe, o ne nacionaliniais politiniais interesais; primena, kad Peticijų komitete atstovaujamų frakcijų susitarimai yra labai svarbūs siekiant užtikrinti subalansuotą ir suprantamą atsakymą peticijų pateikėjams; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pakartoja, kad svarbu nuolat tęsti viešus debatus Sąjungos veiklos sričių klausimais, siekiant užtikrinti, kad piliečiai būtų teisingai informuojami apie Sąjungos kompetencijos sritis ir skirtingus sprendimų priėmimo lygmenis; atsižvelgdamas į tai, ragina rengti platesnio masto informuotumo didinimo kampanijas, aktyviai įtraukiant komunikacijos tarnybas tiek Europos, tiek nacionaliniu lygmenimis, siekiant padėti didinti piliečių žinias apie jų teisę teikti peticijas, taip pat apie Sąjungos atsakomybės sritį ir Peticijų komiteto kompetencijos sritis, siekiant sumažinti nepriimtinų peticijų skaičių ir geriau reaguoti į piliečiams rūpimus klausimus; pabrėžia, kad reikia dėti daugiau pastangų siekiant didinti informuotumą apie teisę gauti peticijas tose ES valstybėse narėse, iš kurių pateikiama proporcingai mažiau peticijų; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mano, jog itin svarbu, kad Komisija persvarstytų savo strateginį požiūrį į peticijų nagrinėjimą, kuris šiuo metu grindžiamas jos 2017 m. komunikatu „ES teisė. Geresnis taikymas – geresni rezultatai“, kad būtų priimtos aiškios taisyklės ir nustatyta administracinė procedūra priimtinoms peticijoms nagrinėti, užtikrinant tinkamus tolesnius veiksmus, be kita ko, dėl klausimų, iškeltų atskirose peticijose, kuriose dažnai smerkiami ES teisės pažeidimai, kurie daro poveikį daugeliui piliečių, arba atkreipiamas dėmesys į tolesnius įtariamus ES teisės pažeidimus ta pačia tema kaip vykdomos pažeidimo nagrinėjimo procedūros; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkreipia dėmesį į tai, kad peticijos suteikia Parlamentui ir kitoms ES institucijoms unikalią galimybę tiesiogiai bendrauti su ES piliečiais ir palaikyti su jais nuolatinį dialogą, ypač tais atvejais, kai jiems daro poveikį netinkamas ES teisės taikymas ar pažeidimas, taip pat dabartinės ES teisės trūkumai ir spragos; pabrėžia, kad būtinas glaudesnis ES institucijų, įstaigų ir agentūrų bendradarbiavimas su nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis dėl tyrimų, susijusių su ES teisės poveikiu, įgyvendinimu ir atitiktimi jai; mano, kad toks bendradarbiavimas yra itin svarbus aptariant ir sprendžiant piliečių susirūpinimą keliančius klausimus dėl ES teisės taikymo ir veiksmingumo ir padeda stiprinti Sąjungos demokratinį legitimumą bei atskaitomybę; ragina valstybių narių atstovus aktyviau dalyvauti komiteto posėdžiuose ir laiku bei išsamiai atsakyti į Peticijų komiteto nacionalinėms institucijoms siunčiamus prašymus paaiškinti arba suteikti informaciją; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prašo įsteigti vieno langelio principu veikiančią tarpinstitucinę Komisijos ir Parlamento IT priemonę, kad būtų galima viešai dalytis visa turima informacija apie visus tolesnius veiksmus, kurių imtasi dėl peticijų, įskaitant „EU Pilot“ ir pažeidimo nagrinėjimo procedūras, pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, komitetų posėdžių, per kuriuos diskutuojama dėl peticijos, įrašus, nacionalinių valdžios institucijų ir Parlamento nuolatinių komitetų atsakymus bei visus kitus su teisėkūra nesusijusius veiksmus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primena, kad peticijos labai prisideda prie Komisijos, kaip Sutarčių sergėtojos, vaidmens, nes piliečiams suteikiama papildoma galimybė pranešti apie įtariamus ES teisės pažeidimus; pabrėžia, kad siekiant užtikrinti sėkmingą peticijų nagrinėjimą labai svarbios labiau struktūriškos Peticijų komiteto ir Komisijos bendradarbiavimo priemonės, laiku pateikiant išsamius Komisijos atsakymus, kurie grindžiami išsamiu peticijose iškeltų klausimų nagrinėjimu; pabrėžia, kad Komisija turėtų aktyviau dalyvauti siekiant tiksliai atsakyti į peticijų prašymus ir skundus; pakartoja savo raginimą Komisijai reguliariai teikti Peticijų komitetui naujausią informaciją apie pažeidimo nagrinėjimo procedūrų, pradėtų remiantis gautomis peticijomis, eigą ir padėtį, taip pat užtikrinti, kad Peticijų komitetas galėtų susipažinti su atitinkamais Komisijos dokumentais dėl pažeidimų ir „EU Pilot“ procedūrų; atsižvelgdamas į tai apgailestauja, kad komunikuojant su Peticijų komitetu nesiimama sistemingų tolesnių veiksmų; mano, kad Parlamento ir Komisijos tarpinstitucinis susitarimas dėl peticijų nagrinėjimo galėtų būti žingsnis pirmyn siekiant užtikrinti skaidrų ir veiksmingą peticijų nagrinėjimą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primena, kad duomenų bazė „e-Peti“ yra svarbi vidaus priemonė, suteikianti Peticijų komiteto nariams galimybę susipažinti su visa būtina informacija, kad būtų galima stebėti kiekvienos atskiros peticijos padėtį ir priimti informacija pagrįstus sprendimus dėl peticijų nagrinėjimo ar galimo užbaigimo; šiuo tikslu duomenų bazė „e-Peti“ turėtų būti reguliariai atnaujinama ir, jei įmanoma, susieta su Komisijos pažeidimų sąrašu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad daugiau dėmesio turėtų būti skiriama Europos teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo įtvirtinamas LGBTIQ+ asmenų teisių pripažinimas, priėmimui; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją laiku įvertinti, ar nacionalinės valdžios institucijos imasi būtinų priemonių, jei to dar nepadarė, veiksmingai reaguoti į piliečių susirūpinimą keliančius klausimus, nurodytus jų peticijose, tais atvejais, kai nesilaikoma ES teisės aktų, nes tai kenkia visapusiškai ES piliečių ir gyventojų teisių apsaugai, ir prireikus pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūras; yra tvirtai įsitikinęs, kad greiti Komisijos veiksmai kovojant su ES teisės pažeidimais yra labai svarbūs siekiant, kad šie pažeidimai netaptų sisteminio pobūdžio; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją patobulinti savo informacijos apie peticijas rinkimo sistemą ir į savo metinę ES teisės taikymo stebėsenos ataskaitą įtraukti tiesioginę nuorodą į peticijas, ypač daug dėmesio skiriant, inter alia, peticijų, pažeidimo nagrinėjimo procedūrų, ES teisės aktų ar kitų ES teisės aktų sąsajoms; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikia užkirsti kelią bet kokiam peticijų nagrinėjimo nenuoseklumui ar nevienodumui, kad būtų užtikrintas tinkamas teisės teikti peticijas įgyvendinimas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad peticijos taip pat gali būti laikomos strategine priemone siekiant paskatinti Europos Parlamento teisėkūros iniciatyvas pagal SESV 225 straipsnį, taip padedant šalinti visus dabartinės ES teisės trūkumus, kurie kenkia piliečių teisėms; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primena, kad, siekiant atidžiai ir išsamiai išnagrinėti peticijas, itin svarbu bendradarbiauti su kitais Parlamento komitetais; atkreipia dėmesį į tai, kad 2021 m. kitiems komitetams nuomonei pateikti išsiųstos 82 peticijos, o susipažinti – 548 peticijos; palankiai vertina tai, kad iš kitų komitetų gautos 46 nuomonės ir 176 pranešimai apie tai, kad komitetai atsižvelgė į peticijas savo darbe; pažymi, kad viešieji klausymai, organizuojami kartu su kitais Parlamento komitetais, palengvina išsamų peticijų nagrinėjimą; primena, kad peticijų pateikėjai informuojami apie sprendimus prašyti kitų komitetų pateikti nuomonę dėl jų pateiktų peticijų; ragina Parlamento komitetus aktyviau dalyvauti peticijų nagrinėjime, patvirtinant savo praktinę patirtį, ir taip suteikti galimybę Parlamentui greičiau ir visapusiškiau reaguoti į piliečių susirūpinimą keliančius klausimus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mano, kad peticijų tinklas yra naudinga priemonė siekiant, kad dėl peticijų būtų imtasi tolesnių veiksmų Parlamento darbe ir teisėkūros srityje; mano, kad šis tinklas turėtų sustiprinti dialogą ir bendradarbiavimą su Komisija ir kitomis ES institucijomis; tiki, kad nuolatiniai peticijų tinklo posėdžiai yra itin svarbūs siekiant užtikrinti didesnį Peticijų komiteto veiklos matomumą ir stiprinti bendradarbiavimą su kitais Parlamento komitetais keičiantis informacija ir dalijantis geriausia patirtimi su tinklo nariais; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad per 2021 m. komitetų posėdžius, kurie prisitaikant prie padėties, susidariusios dėl COVID-19 pandemijos, tęsdavosi ilgiau, Peticijų komitetas pareiškė savo poziciją dėl svarbių peticijose iškeltų klausimų, be kita ko, priimdamas savo 2021 m. lapkričio 9 d. pranešimą dėl Peticijų komiteto svarstymų 2020 m. (4), 2021 m. sausio 26 d. pranešimą apie Europos ombudsmeno 2019 m. veiklą (5) ir 2021 m. gruodžio 2 d. pranešimą apie Europos ombudsmeno 2020 m. veiklą (6), 2021 m. sausio 27 d. pranešimą „Bendravimas su piliečiais. Teisė pateikti peticijas, teisė kreiptis į Europos ombudsmeną ir Europos piliečių iniciatyva“ (7) ir 2021 m. gegužės 27 d. nuomonę dėl Komisijos 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos (8); vertina labai gerą Peticijų komiteto sekretoriato darbą tuo metu, kai darbo sąlygos tebebuvo sudėtingos; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atkreipia dėmesį į didelį skaičių peticijų dėl COVID-19, kurias Peticijų komitetas išnagrinėjo ir į kurias atsakė 2021 m.; pabrėžia, kad daugumoje šių peticijų buvo raginama užtikrinti piliečių sveikatos apsaugą nuo viruso pasekmių, įskaitant klausimus dėl skiepijimo politikos ir tariamos pasiskiepijusių ir nepasiskiepijusių asmenų diskriminacijos bei dėl sveikatos krizės valdymo valstybėse narėse įvertinimo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | labai apgailestauja, kad Komisija neatskleidė visų detalių apie sutartis, pasirašytas su farmacijos bendrovėmis dėl COVID-19 vakcinų, taip pažeisdama piliečių teisę į informaciją; reiškia rimtą susirūpinimą dėl Komisijos netinkamo administravimo praktikos, susijusios su jos atsisakymu leisti visuomenei susipažinti su dokumentais dėl 1,5 mln. medicininių kaukių, kurias Komisija nupirko ankstyvuoju COVID-19 pandemijos etapu ir kurios neatitiko reikiamų kokybės standartų (9); |
| --- | --- |

20.

| 21. | pažymi, kad sveikata, kaip ir pagrindinės teisės bei aplinka, buvo viena pagrindinių sričių, 2021 m. kėlusių susirūpinimą peticijų pateikėjams, ir pripažįsta, kad susirūpinimą dėl COVID-19 pandemijos kėlę sveikatos klausimai sudarė didžiąją dalį Peticijų komiteto darbo; akcentuoja dėmesį, kurį Peticijų komitetas skyrė COVID-19 pandemijos padariniams, susijusiems su vidaus rinkos politika (pirmiausia klausimams dėl nacionalinių kelionių apribojimų bei jų poveikio laisvam asmenų judėjimui ES viduje ir už jos ribų); atsižvelgdamas į tai atkreipia dėmesį į viešąjį klausymą „Kaip pagerinti oro transporto keleivių teises per COVID-19 krizę?“, kurį 2021 m. liepos 14 d. kartu surengė Peticijų ir Transporto ir turizmo komitetai, siekdami įvertinti, ar COVID-19 pandemijos metu buvo veiksmingai taikomas Reglamentas (EB) Nr. 261/2004 (Skrydžių kompensavimo reglamentas (10)), taip pat ar ES keleivių teisių teisinė sistema buvo tinkama tokiai krizei įveikti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atkreipia dėmesį į didelį peticijų, kuriose pranešama apie tariamus Pagrindinių teisių chartijos pažeidimus, skaičių; pažymi, kad dėl realiai ribotos Chartijos taikymo srities, kaip apibrėžta jos 51 straipsnyje, pirmiau minėtų peticijų nagrinėjimo rezultatai riboti; primena, kad daugumos peticijų pateikėjų lūkesčiai, susiję su teisėmis, kurios jiems suteikiamos pagal Chartiją, yra dideli ir didesni nei galimi vadovaujantis dabartine jos taikymo sritimi; pakartoja savo raginimą svarstyti galimybę išplėsti 51 straipsnio aiškinimą už Sąjungos teisės taikymo srities ribų arba jį visiškai išbraukti, kaip buvo pažymima ankstesnėse rezoliucijose (11); |
| --- | --- |

22.

| 23. | atkreipia dėmesį į reikšmingą peticijų, aptartų ryšium su įvairiais vaivorykštės šeimų teisių apsaugos ES aspektais, skaičių, ypač į skirtingas pozicijas dėl laisvo LGBTIQ+ šeimų judėjimo ir jų teisių tarpusavio pripažinimo ES; primena 2021 m. kovo 22 d. praktinį seminarą LGBTI+ asmenų teisių ES tema, kurį Peticijų komitetas surengė siekdamas aptarti LGBTIQ+ asmenų padėtį, išnagrinėti Komisijos pateiktą naująją LGBTIQ asmenų lygybės strategiją ir iškelti problemą dėl laisvo vaivorykštės šeimų judėjimo kliūčių; atkreipia dėmesį į Peticijų komiteto 2021 m. liepos 15 d. pranešimą dėl LGBTIQ asmenų teisių ES (12), kuriame jis ragina Komisiją imtis konkrečių priemonių siekiant užtikrinti LGBTIQ+ šeimų apsaugą vadovaujantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimais bylose Coman ir Hamilton, Maruko, Römer ir Hay (13) bei Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimu Taddeucci ir McCall (14); |
| --- | --- |

23.

| 24. | pažymi, kad Peticijų komiteto darbotvarkėje tebesama peticijų, susijusių su tautinių mažumų teisėmis, ypač su diskriminacine praktika tokiose srityse, kaip jų teisė mokytis savo gimtąja kalba, kalbinės ar kultūrinės bei kitos teisės, pvz., teisė į nuosavybę, kaip pažymima peticijose dėl žemės konfiskavimo ir restitucijos atvejų kai kuriose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pažymi, kad 2021 m. didelį susirūpinimą peticijų pateikėjams toliau kėlė aplinkos problemos; apgailestauja dėl to, kad valstybėse narėse ne visada teisingai įgyvendinamos aplinkos apsaugos taisyklės: tai aprašyta daugybėje peticijų, kuriose skundžiamasi dėl oro taršos, stambiųjų plėšrūnų išsaugojimo statuso ir jų poveikio žmogaus veiklai, neteisėtos medienos ruošos, išpuolių prieš aplinkos apsaugos aktyvistus, neteisėto plastiko atliekų šalinimo, natūralių ekosistemų būklės blogėjimo, branduolinės saugos ir biologinės įvairovės pasikeitimo, bei patvirtinta įgyvendinant „EU Pilot“ ir Komisijos inicijuotas pažeidimo nagrinėjimo procedūras; akcentuoja svarbų darbą, kurį Peticijų komitetas atliko siekdamas atkreipti dėmesį į kasybos veiklos poveikį aplinkai ir kurį atskleidžia šiuo klausimu gautų peticijų skaičius; atkreipia dėmesį į 2021 m. gruodžio 2 d. viešąjį klausymą dėl kasybos veiklos ES poveikio aplinkai ir socialinio poveikio, kurį Peticijų komitetas rengė kartu su Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetu, siekdamas gauti mokslinių žinių, susijusių su įvairiais aspektais, įskaitant teisės aktus dėl kasybos, saugos standartus, kasyklų socialinį poveikį ir poveikį aplinkai, pilietiškumą aplinkos apsaugos požiūriu, visuomenės dalyvavimą ir skaidrumą kasybos sektoriuje; pabrėžia, jog Komisija turėtų prioritetine tvarka ištirti netinkamo ES aplinkos teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę ir įgyvendinimo atvejus, kad būtų veiksmingai sprendžiami susirūpinimą peticijų pateikėjams keliantys klausimai; siūlo valstybėms narėms svarstant leidimus projektams, kurie daro poveikį aplinkai, prioritetą teikti atsargumo ir žalos nedarymo principų įgyvendinimui; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad tokia peticijose smerkiama neteisėta praktika, kaip atliekų šalinimas neteisėtuose sąvartynuose, neteisėta medienos ruoša ir neteisėta prekyba mediena, ekosistemų naikinimas arba neteisėtas pagal ES buveinių direktyvą saugomų rūšių gyvūnų žudymas ir prekyba jais, yra sunkūs ES teisės pažeidimai, prilygstantys nusikaltimams aplinkai; šiame kontekste pabrėžia, jog Komisija turėtų griežtinti ES lygmens kovos su nusikaltimais aplinkai priemones, kad tokius nusikaltimus būtų galima veiksmingai tirti ir traukti už juos baudžiamojon atsakomybėn bei užtikrinti, kad nusikaltėliai stotų prieš teisingumą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atkreipia dėmesį į 2021 m. vasario 25 d. bendrą Peticijų ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetų klausymą dėl plastikų ir atliekų tvarkymo žiedinėje ekonomikoje, kurio metu ypač daug dėmesio buvo skiriama dabartinės teisės aktų sistemos, susijusios su plastiko atliekomis, įgyvendinimui, keliamas klausimas dėl valstybėms narėms tenkančių pagrindinių iššūkių ir akcentuojamos galimybės, kurias teisinė sistema atveria siekiant riboti plastiko poveikį aplinkai visoje Europoje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad svarbu patenkinti ES piliečių lūkesčius, susijusius su aplinkos apsauga, o pirmiausia imtis veiksmų vandens politikos srityje, siekiant riboti taršą ir pavojingų cheminių medžiagų liekanų kiekį; šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į 2021 m. kovo 23 d. rezoliuciją dėl cheminių medžiagų liekanų Baltijos jūroje, parengtą remiantis peticijomis Nr. 1328/2019 ir 0406/2020 (15); ragina Komisiją užtikrinti, kad Europos jūrose išmestų šaudmenų klausimas būtų įtraukiamas į horizontaliąsias programas, siekiant sudaryti galimybes siūlyti projektus, kurie apimtų dėl tos pačios problemos kenčiančius regionus, bei skatinti patirties ir geriausios praktikos mainus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis užtikrinti teisingą ES teisės aktų aplinkos srityje įgyvendinimą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atkreipia dėmesį į 2021 m. birželio 16 d. bendrą Peticijų ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetų klausymą dėl teisingo ir vienodo požiūrio į ūkininkus visoje Europos Sąjungoje, kurio metu daugiausia dėmesio buvo skiriama bendros žemės ūkio politikos reformai, naujoms ES tiesioginių išmokų taisyklėms bei kaimo plėtrai po 2022 m.; |
| --- | --- |

30.

| 31. | primena, kad Sąjunga turi užtikrinti piliečiams teisę aktyviai įsitraukti į demokratinį Europos Sąjungos veikimą bet kuria jos oficialiąja kalba, siekiant išvengti bet kokio pobūdžio diskriminacijos ir skatinti daugiakalbystę; šiuo požiūriu ragina ES institucijas vartoti kuo daugiau oficialiųjų kalbų ir nuosekliai įgyvendinti savo daugiakalbystės politiką; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atkreipia ypatingą dėmesį į Peticijų komiteto darbą, susijusį su peticijomis dėl tariamai prastų saugos sąlygų Europos kelių tinklo stovėjimo vietose, skirtose sunkvežimiams ir komercinėms transporto priemonėms, ryšium su išpuoliais prieš vežėjus sunkvežimių stovėjimo aikštelėse; šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į 2021 m. spalio 6 d. Peticijų komiteto priimtą pasiūlymą dėl rezoliucijos dėl sunkvežimių stovėjimo aikštelių saugumo ES (16); ragina Komisiją ir Tarybą imtis reikiamų priemonių, kad būtų užmegztas ir plečiamas policijos bendradarbiavimas įtraukiant visų valstybių narių kompetentingas institucijas, siekiant užkirsti kelią nusikalstamoms veikoms keliuose ir stovėjimo aikštelėse, jas nustatyti bei tirti; ragina Komisiją imtis tolesnių priemonių, susijusių su šia rezoliucija, įgyvendinant konkrečius veiksmus ir stiprinti saugos sąlygų sunkvežimiams skirtose stovėjimo aikštelėse stebėseną; |
| --- | --- |

32.

| 33. | akcentuoja svarbų Peticijų komiteto indėlį į neįgaliųjų teisių apsaugą, kurį atskleidžia ne vienos peticijos šia jautria tema nagrinėjimas; šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į savo 2021 m. spalio 7 d. rezoliuciją „Neįgaliųjų apsauga teikiant peticijas: įgyta patirtis“ (17), kurią Peticijų komitetas priėmė 2021 m. liepos 14 d.; primena 2021 m. lapkričio 9 d. praktinį seminarą „Neįgaliųjų teisės: Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių komiteto 2015 m. baigiamųjų pastabų įgyvendinimas ES ir 2021–2030 m. strategija dėl negalios“, kurio metu ypatingą dėmesį Peticijų komitetas skyrė konvencijos įgyvendinimui bei tam, kaip į ją atsižvelgiama ir kaip šis klausimas sprendžiamas būtent pagal strategijas dėl negalios; |
| --- | --- |

33.

| 34. | teigiamai vertina ypatingą vaidmenį, kurį apsaugos ES požiūriu Peticijų komitetas atlieka įgyvendinant JT neįgaliųjų teisių konvenciją; atkreipia dėmesį į svarbų komiteto darbą, kurį jis šiuo metu atlieka ryšium su peticijomis klausimais dėl negalios; pažymi, kad 2021 m., palyginti su ankstesniais metais, peticijų dėl negalios skaičius sumažėjo; pabrėžia, kad pagrindiniai iššūkiai, su kuriais susiduria neįgalieji, tebėra prieinamumas ir judumas viešosiose erdvėse, diskriminacija, įtrauktis bei galimybė mokytis ir dirbti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | primena, kad ryšiai su Europos ombudsmenu yra viena iš atsakomybės sričių, patikėtų Peticijų komitetui Parlamento darbo tvarkos taisyklėmis; teigiamai vertina konstruktyvų Parlamento bendradarbiavimą su Europos ombudsmenu ir pastarojo dalyvavimą Europos ombudsmenų tinklo veikloje; pripažįsta, kad metų laikotarpiu Europos ombudsmenas reguliariai prisideda prie Peticijų komiteto darbo; yra tvirtai įsitikinęs, kad Sąjungos institucijos, įstaigos ir agentūros turi imtis nuoseklių ir veiksmingų tolesnių veiksmų, atsižvelgdamos į Ombudsmeno rekomendacijas; tvirtai palaiko Ombudsmeno darbą, kad visuomenei būtų užtikrinama galimybė susipažinti su ES dokumentais: 2021 m. šiuo klausimu atlikta 214 tyrimų; pakartoja į ankstesnes rezoliucijas įtrauktą savo raginimą Komisijai pateikti pasiūlymą dėl Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 peržiūros; pabrėžia, kad atliekant bet kokią tokią peržiūrą turi būti skatinama gera administravimo praktika ir, savo ruožtu, stiprinamas skaidrumas bei atskaitomybė (18); |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, kad Europos piliečių iniciatyva yra svarbi aktyvaus pilietiškumo ir visuomenės dalyvavimo priemonė; teigiamai vertina ne vieno posėdžio diskusijas dėl peticijų, susijusių su kai kuriomis nesėkmingomis Europos piliečių iniciatyvomis, kurios suteikė piliečiams galimybę iškelti savo idėjas ir surengti konstruktyvias diskusijas, taip pat dėl ES piliečių dalyvavimo demokratiniame Sąjungos procese palengvinimo; atkreipia dėmesį į tai, jog 2021 m. Komisija užregistravo nemažai naujų Europos piliečių iniciatyvų, o tai rodo, kad piliečiai naudojasi galimybe, kurią suteikia dalyvaujamosios priemonės, kad tartų savo žodį per politikos ir teisėkūros procesus; ragina Komisiją labiau palaikyti ryšį su piliečiais ir imtis deramų tolesnių veiksmų, susijusių su sėkmingomis Europos piliečių iniciatyvomis, be kita ko, teikiant pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia, kad turėtų būti užtikrinamos papildomos komunikacijos pastangos siekiant padidinti Peticijų komiteto veiklos matomumą visose ES valstybėse narėse, ypač jo oficialių misijų matomumą; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad peticijų interneto portalas yra nepaprastai svarbi priemonė sklandžiam, veiksmingam ir skaidriam peticijų procesui užtikrinti; šiuo požiūriu palankiai vertina duomenų apsaugos ir saugumo funkcijų patobulinimus, dėl kurių portalas tapo patogesnis ir saugesnis piliečiams; pabrėžia, jog būtina toliau dėti pastangas, kad portalas taptų prieinamesnis ir žinomesnis piliečiams, įskaitant neįgaliuosius; mano, kad peticijų interneto portale turi būti pateikti trumpi visų ES dalyvaujamųjų priemonių aprašymai aiškia ir suprantama kalba: tai padėtų naudotojams apsispręsti dėl tinkamiausios priemonės ir sumažinti nepriimtinų peticijų skaičių; pritaria tam, kad būtų sukurtas vienas skaitmeninis portalas, kuriame piliečiams būtų prieinamos visos peticijos pateikimo procedūros ir informacija apie jas; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pažymi, kad, nors žmonių, paremiančių vieną ar daugiau peticijų, skaičius neabejotinai didėja, nemažai peticijų pateikėjų reiškia susirūpinimą dėl procedūrų, kurias Parlamento peticijų interneto portale reikia atlikti norint paremti peticiją, sudėtingumo; |
| --- | --- |

39.

| 40. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją ir Peticijų komiteto pranešimą Tarybai, Komisijai, Europos ombudsmenui, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, taip pat valstybių narių peticijų komitetams, nacionaliniams ombudsmenams arba panašioms kompetentingoms institucijoms. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  OL C 347, 2022 9 9, p. 110.

(2)  OL C 18, 2017 1 19, p. 10.

(3)  Parlamentas priėmė 2022 m. kovo 9 d. kaip rezoliuciją (OL C 347, 2022 9 9, p. 110).

(4)  2021 m. gruodžio 16 d. Parlamentas jį priėmė kaip rezoliuciją (OL C 251, 2022 6 30, p. 96).

(5)  2021 m. kovo 11 d. Parlamentas jį priėmė kaip rezoliuciją „Metinis pranešimas apie Europos ombudsmeno 2019 m. veiklą“ (OL C 474, 2021 11 24, p. 82).

(6)  2022 m. vasario 16 d. Parlamentas jį priėmė kaip rezoliuciją „Metinis pranešimas apie Europos ombudsmeno 2020 m. veiklą“ (OL C 342, 2022 9 6, p. 58).

(7)  2022 m. kovo 9 d. Parlamentas jį priėmė kaip rezoliuciją (OL C 347, 2022 9 9, p. 110).

(8)  Nuomonė PE689.805 pagal procedūrą 2021/2025(INI), kurią 2021 m. birželio 24 d. Parlamentas priėmė kaip rezoliuciją (OL C 81, 2022 2 18, p. 27).

(9)  Europos ombudsmeno byla 790/2021/MIG.

(10)  2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 261/2004, nustatantis bendras kompensavimo ir pagalbos keleiviams taisykles atsisakymo vežti ir skrydžių atšaukimo arba atidėjimo ilgam laikui atveju (OL L 46, 2004 2 17, p. 1).

(11)  2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje (2012 m.) (OL C 285, 2017 8 29, p. 112).

(12)  2021 m. rugsėjo 14 d. Parlamentas jį priėmė kaip rezoliuciją (OL C 117, 2022 3 11, p. 2).

(13)  2018 m. birželio 5 d. Sprendimas Coman, C-673/16, ECLI:EU:C:2018:385; 2008 m. balandžio 1 d. Sprendimas Maruko, C-267/06, ECLI:EU:C:2008:179; 2011 m. gegužės 10 d. Sprendimas, Römer, C-147/08, ECLI:EU:C:2011:286; 2014 m. vasario 7 d. Sprendimas Hay, C-267/12, ECLI:EU:C:2013:823.

(14)  Sprendimas Taddeucci ir McCall prieš Italiją, prašymas Nr. 51361/09.

(15)  2021 m. balandžio 27 d. Parlamentas ją priėmė kaip rezoliuciją (OL C 506, 2021 12 15, p. 9).

(16)  2021 m. lapkričio 25 d. Parlamentas ją priėmė kaip rezoliuciją (OL C 224, 2022 6 8, p. 95).

(17)  2021 m. spalio 7 d. Europos Parlamento rezoliucija „Neįgaliųjų apsauga teikiant peticijas: įgyta patirtis“ (peticijos Nr. 2582/2013, 2551/2014, 0074/2015, 0098/2015, 1140/2015, 1305/2015, 1394/2015, 0172/2016, 0857/2016, 1056/2016, 1147/2016, 0535/2017, 1077/2017, 0356/2018, 0367/2018, 0371/2018, 0530/2018, 0724/2018, 0808/2018, 0959/2018, 0756/2019, 0758/2019, 0954/2019, 1124/2019, 1170/2019, 1262/2019, 0294/2020, 0470/2020, 0527/2020, 0608/2020, 0768/2020, 0988/2020, 1052/2020, 1139/2020, 1205/2020, 1299/2020, 0103/2021 ir kt.) (OL C 132, 2022 3 24, p. 129).

(18)  2021 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Peticijų komiteto svarstymų 2020 m. (OL C 251, 2022 6 30, p. 96).

---

III Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2022 m. gruodžio 13 d., antradienis

| 2023 5 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 177/139 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 177/139

---

P9_TA(2022)0428

Informavimas apie kompensavimą pagal Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistemą (CORSIA)

2022 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo dėl Sąjungoje įsisteigusių orlaivių naudotojų informavimo apie kompensavimą pagal pasaulinę rinkos priemonę iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2023/C 177/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2021)0567), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2021)0567),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 192 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0323/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 192 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0323/2021),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Airijos Senato pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Airijos Senato pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 20 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 20 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 28 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. balandžio 28 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2022 m. lapkričio 11 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2022 m. lapkričio 11 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A9-0145/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A9-0145/2022),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkei perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 105, 2022 3 4, p. 140.

(2)  OL C 301, 2022 8 5, p. 116.

(3)  Ši pozicija pakeičia 2022 m. birželio 8 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P9_TA(2022)0231).

---

| 2023 5 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 177/140 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 177/140

---

P9_TA(2022)0429

Transportas: Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1108/70 ir Komisijos reglamento (EB) Nr. 851/2006 panaikinimas

2022 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1108/70, įvedantis geležinkelių, kelių ir vidaus vandens kelių transporto infrastruktūros išlaidų apskaitos sistemą, ir Komisijos reglamentas (EB) Nr. 851/2006, nustatantis įvairių sąskaitų formų pozicijų, nurodytų Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1108/70 I priede, turinį (COM(2022)0381 – C9-0294/2022 – 2022/0232(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2023/C 177/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2022)0381), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2022)0381),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 91 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0294/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 91 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0294/2022),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. spalio 26 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. spalio 26 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gruodžio 7 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gruodžio 7 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A9-0286/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A9-0286/2022),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkei perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

---

P9_TC1-COD(2022)0232

Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. gruodžio 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2023/..., kuriuo panaikinami Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1108/70, įvedantis geležinkelių, kelių ir vidaus vandens kelių transporto infrastruktūros išlaidų apskaitos sistemą, ir Komisijos reglamentas (EB) Nr. 851/2006, nustatantis įvairių sąskaitų formų pozicijų, nurodytų Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1108/70 I priede, turinį

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2023/144.)

---

| 2023 5 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 177/141 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 177/141

---

P9_TA(2022)0430

Civilinė aviacija: Tarybos direktyvos 89/629/EEB panaikinimas

2022 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 89/629/EEB (COM(2022)0465 – C9-0310/2022 – 2022/0282(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2023/C 177/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2022)0465), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2022)0465),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 91 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0310/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 91 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0310/2022),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. spalio 26 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. spalio 26 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gruodžio 7 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gruodžio 7 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A9-0287/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A9-0287/2022),

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės;

3.

paveda Pirmininkei perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

1

---

P9_TC1-COD(2022)0282

Europos Parlamento pozicija, priimta 2022 m. gruodžio 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2023/..., kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 89/629/EEB

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Sprendimą (ES) 2023/145.)

---

| 2023 5 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 177/142 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 177/142

---

P9_TA(2022)0431

Administracinis bendradarbiavimas akcizų srityje

2022 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 389/2012 nuostatos dėl keitimosi elektroniniuose registruose turima informacija apie ekonominės veiklos vykdytojus, kurie komerciniais tikslais gabena akcizais apmokestinamas prekes iš vienų valstybių narių į kitas (COM(2022)0539 – C9-0367/2022 – 2022/0331(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

(2023/C 177/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2022)0539), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2022)0539),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0367/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0367/2022),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 82 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 82 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9-0276/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9-0276/2022),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkei perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

| 2023 5 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 177/143 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 177/143

---

P9_TA(2022)0432

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 93, 107 ir 108 straipsnių taikymas tam tikrų kategorijų valstybės pagalbai geležinkelių, vidaus vandenų ir daugiarūšio transporto sektoriuose

2022 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 93, 107 ir 108 straipsnių taikymo tam tikrų kategorijų valstybės pagalbai geležinkelių, vidaus vandenų ir daugiarūšio transporto sektoriuose (COM(2022)0327 – C9-0290/2022 – 2022/0209(NLE))

(Konsultavimosi procedūra)

(2023/C 177/21)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2022)0327), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2022)0327),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 109 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0290/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 109 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0290/2022),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 82 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 82 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9-0285/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9-0285/2022),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkei perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

2022 m. gruodžio 14 d., trečiadienis

| 2023 5 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 177/144 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 177/144

---

P9_TA(2022)0439

Paramos Ukrainai teikimo 2023 m. priemonė (makrofinansinė pagalba +)

2022 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma paramos Ukrainai teikimo 2023 m. priemonė (makrofinansinė pagalba +) (15727/2022 – C9-0424/2022 – 2022/0371(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2023/C 177/22)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (15727/2022 – C9-0424/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (15727/2022 – C9-0424/2022),

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą savo poziciją (1) dėl Komisijos pasiūlymo Parlamentui ir Tarybai (COM(2022)0597), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą savo poziciją (1) dėl Komisijos pasiūlymo Parlamentui ir Tarybai (COM(2022)0597),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 67 ir 163 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 67 ir 163 straipsnius,

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkei pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkei perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Priimti tekstai, 2022 11 24, P9_TA(2022)0412.

---

| 2023 5 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 177/145 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 177/145

---

P9_TA(2022)0440

Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimas: pagalba Vokietijai, Belgijai, Nyderlandams, Austrijai, Liuksemburgui, Ispanijai ir Graikijai

2022 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Vokietijai, Belgijai, Nyderlandams, Austrijai, Liuksemburgui, Ispanijai ir Graikijai dėl šiose šalyse 2021 m. įvykusių stichinių nelaimių (COM(2022)0665 – C9-0350/2022 – 2022/0337(BUD))

(2023/C 177/23)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2022)0665 – C9-0350/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2022)0665 – C9-0350/2022),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą (1) (toliau – ESSF reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą (1) (toliau – ESSF reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (2) (toliau – DFP reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (2) (toliau – DFP reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo (3), ypač į jo 10 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo (3), ypač į jo 10 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) specialiąją ataskaitą dėl visuotinio atšilimo 1,5 oC, jos specialiąją ataskaitą dėl klimato kaitos ir žemės bei specialiąją ataskaitą dėl vandenynų ir kriosferos keičiantis klimatui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) specialiąją ataskaitą dėl visuotinio atšilimo 1,5 oC, jos specialiąją ataskaitą dėl klimato kaitos ir žemės bei specialiąją ataskaitą dėl vandenynų ir kriosferos keičiantis klimatui,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 12 d. Paryžiuje per 21-ąją UNFCCC šalių konferenciją (COP21) priimtą susitarimą (Paryžiaus susitarimą), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 12 d. Paryžiuje per 21-ąją UNFCCC šalių konferenciją (COP21) priimtą susitarimą (Paryžiaus susitarimą),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo peržiūros (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo peržiūros (4),

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0282/2022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0282/2022),

| 1. | reiškia didžiausią solidarumą su visomis pragaištingų potvynių Vokietijoje, Belgijoje, Nyderlanduose, Austrijoje ir Liuksemburge, ugnikalnio išsiveržimo La Palmos saloje Ispanijoje ir žemės drebėjimo Kretoje, Graikijoje, aukomis, jų šeimų nariais ir visais nuo šių reiškinių nukentėjusiais asmenimis, taip pat su nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis bei nevyriausybinėmis organizacijomis, dalyvaujančiomis teikiant pagalbą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atsižvelgia į šį sprendimą ir mano, kad Europos Sąjungos solidarumo fondo (ESSF) mobilizavimas yra konkreti ir akivaizdi Sąjungos solidarumo su savo piliečiais ir regionais nukentėjusiose Vokietijos, Belgijos, Nyderlandų, Austrijos, Liuksemburgo, Ispanijos ir Graikijos vietovėse išraiška; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad dėl Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą atsirado didžiulių pagalbos ekstremaliosios situacijos atveju poreikių tiek Sąjungoje, tiek kaimyninėse šalyse; pabrėžia, kad dėl karo padarinių ir kartu didelių stichinių nelaimių 2022 m. pasekmių solidarumo ir neatidėliotinos pagalbos rezervui (SEAR) daromas itin didelis spaudimas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad ekstremaliųjų situacijų skaičiaus ir rimtumo neįmanoma numatyti; pakartoja savo poziciją, kad 2021–2027 m. laikotarpio SEAR metinė viršutinė riba nėra tinkama siekiant reaguoti į ekstremaliąsias situacijas; apgailestauja, kad dėl biudžeto apribojimų valstybių narių, kurioms skirtas Komisijos pasiūlymas, piliečiai ir regionai gaus ribotą paramą, ir jos toli gražu nepakaks poreikiams patenkinti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad reikia skubiai suteikti finansinę paramą iš ESSF, siekiant užtikrinti, kad parama laiku pasiektų nukentėjusius regionus; tuo pat metu apgailestauja, kad didžiausia lėšų suma, kurią šį kartą galima mobilizuoti iš ESSF, yra gerokai mažesnė už galimą pagalbos sumą, kurią būtų galima sutelkti, ir kad ši pagalba dėl nelanksčių ESSF lėšų mobilizavimo taisyklių teikiama praėjus daugiau kaip metams po aptariamų įvykių; todėl ragina Komisiją išnagrinėti tolesnes papildomo finansavimo skyrimo galimybes; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pakartoja, kad apgailestauja dėl sprendimo dabartinėje daugiametėje finansinėje programoje sujungti neatidėliotinos pagalbos rezervą ir ESSF, nes dėl to atsirado didelių trūkumų ir labai sumažėjo bendras turimas finansavimas; apgailestauja dėl to, kad dėl SEAR lėšų mobilizavimo taisyklių ir apribojimų, susijusių su ESSF lėšų telkimu laikotarpio pradžioje pagal DFP reglamento 9 straipsnio 5 dalį, papildomas finansavimas neįmanomas; primygtinai ragina Komisiją pateikti greitesnio ESSF lėšų mobilizavimo, kuris būtų vykdomas laiku, modelį; mano, kad atliekant plataus užmojo daugiametės finansinės programos tikslinimą turėtų būti iš esmės padidinti esami ESSF ištekliai ir pasirūpinta, kad jie būtų skiriami laiku; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad ESSF dotacijos turėtų būti skiriamos, valdomos ir įgyvendinamos laikantis skaidrumo ir patikimo finansų valdymo principų ir, be kita ko, vykdant išsamią stebėseną; ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų komunikacijos srityje, kad visuomenė būtų geriau informuota apie intervencijas, susijusias su finansavimu iš ESSF; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad plataus užmojo daugiametės finansinės programos tikslinimas turėtų apimti SEAR padalijimą į dvi dalis, t. y. neatidėliotinos pagalbos rezervą ir ESSF, ir metiniai asignavimai nuo 1,2 mlrd. EUR, skiriamų SEAR, bendrai padidinami iki 1 mlrd. EUR kiekvienai daliai 2018 m. kainomis; mano, kad tai suteiktų nepaprastai svarbių papildomų išteklių, kad būtų galima reaguoti į dabartinius ir atsirandančius poreikius, visų pirma atsižvelgiant į ekstremalių meteorologinių reiškinių intensyvėjimą ir gausėjimą, taip pat į pasaulinę humanitarinę padėtį; |
| --- | --- |

8.

| 9. | taip pat pabrėžia, kad reikia persvarstyti ESSF mechanizmo struktūrą, kad jis būtų spartesnis, lankstesnis ir dinamiškesnis ir būtų sudarytos sąlygos išnaudoti jo, kaip veiksmingos neatidėliotinos pagalbos priemonės, potencialą; todėl ragina persvarstyti ESSF reglamentą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

10.

| 11. | paveda Pirmininkei kartu su Tarybos pirmininku pasirašyti šį sprendimą ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  OL L 311, 2002 11 14, p. 3.

(2)  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 11.

(3)  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 28.

(4)  OL C 15, 2022 1 12, p. 2.

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Vokietijai, Belgijai, Nyderlandams, Austrijai, Liuksemburgui, Ispanijai ir Graikijai dėl šiose šalyse 2021 m. įvykusių stichinių nelaimių

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą (ES) 2023/68.)

---

| 2023 5 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 177/148 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 177/148

---

P9_TA(2022)0441

Atsinaujinančiųjų išteklių energijos, Pastatų energinio naudingumo ir Energijos vartojimo efektyvumo direktyvų daliniai pakeitimai (REPowerEU)

2022 m. gruodžio 14 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją, Direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo ir Direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo (COM(2022)0222 – C9-0184/2022 – 2022/0160(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

[Pakeitimas 1, nebent būtų nurodyta kitaip]

(2023/C 177/24)

EUROPOS PARLAMENTO PAKEITIMAI (*1)

Komisijos pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA

kuria iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją, Direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo ir Direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį ir 194 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (3),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (4),

kadangi:

| (1) | atsižvelgiant į Europos žaliąjį kursą (5), Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/1119 (6) nustatytas Sąjungos tikslas iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui, taip pat tikslas
  ne vėliau kaip
  iki 2030 m. 
  bent
  55 proc. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Tam reikia
  teisingos energetikos pertvarkos, kad nė viena teritorija ar pilietis nebūtų paliktas nuošalyje, didesnio efektyvumo
  ir gerokai
  didesnės
  atsinaujinančiųjų energijos išteklių
  dalies
  integruotoje energetikos sistemoje; |
| --- | --- |

(1)

atsižvelgiant į Europos žaliąjį kursą (5), Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/1119 (6) nustatytas Sąjungos tikslas iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui, taip pat tikslas
  ne vėliau kaip
  iki 2030 m. 
  bent
  55 proc. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Tam reikia
  teisingos energetikos pertvarkos, kad nė viena teritorija ar pilietis nebūtų paliktas nuošalyje, didesnio efektyvumo
  ir gerokai
  didesnės
  atsinaujinančiųjų energijos išteklių
  dalies
  integruotoje energetikos sistemoje;

| (2) | atsinaujinančiųjų išteklių energija atlieka esminį vaidmenį įgyvendinant šiuos tikslus, nes energetikos sektoriuje šiuo metu išmetama daugiau kaip 75 proc. viso Sąjungoje išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio. Atsinaujinančiųjų išteklių energija ne tik padeda mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, bet
  taip pat gali padėti
  spręsti su aplinka susijusias problemas, tokias kaip biologinės įvairovės nykimas, bei mažinti
  žemės, vandens ir oro
  taršą laikantis Nulinės taršos veiksmų plano tikslų; |
| --- | --- |

(2)

atsinaujinančiųjų išteklių energija atlieka esminį vaidmenį įgyvendinant šiuos tikslus, nes energetikos sektoriuje šiuo metu išmetama daugiau kaip 75 proc. viso Sąjungoje išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio. Atsinaujinančiųjų išteklių energija ne tik padeda mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, bet
  taip pat gali padėti
  spręsti su aplinka susijusias problemas, tokias kaip biologinės įvairovės nykimas, bei mažinti
  žemės, vandens ir oro
  taršą laikantis Nulinės taršos veiksmų plano tikslų;

| (2a) | dėl bendrų aplinkybių, kurias lėmė Rusijos invazija į Ukrainą ir COVID-19 pandemijos poveikis, visoje Sąjungoje išaugus energijos kainoms paaiškėjo, kad būtina sparčiau didinti energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą Sąjungoje. Norint pasiekti ilgalaikį tikslą – nuo trečiųjų valstybių nepriklausomą energetikos sistemą – Sąjunga daugiausia dėmesio turėtų skirti tam, kad paspartintų žaliąją pertvarką ir užtikrintų išmetamą teršalų kiekį mažinančią energetikos politiką, kuria būtų mažinama priklausomybė nuo importuojamo iškastinio kuro ir nustatoma teisinga ir prieinama kaina Sąjungos piliečiams bei įmonėms visuose ekonomikos sektoriuose; |
| --- | --- |

(2a)

dėl bendrų aplinkybių, kurias lėmė Rusijos invazija į Ukrainą ir COVID-19 pandemijos poveikis, visoje Sąjungoje išaugus energijos kainoms paaiškėjo, kad būtina sparčiau didinti energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą Sąjungoje. Norint pasiekti ilgalaikį tikslą – nuo trečiųjų valstybių nepriklausomą energetikos sistemą – Sąjunga daugiausia dėmesio turėtų skirti tam, kad paspartintų žaliąją pertvarką ir užtikrintų išmetamą teršalų kiekį mažinančią energetikos politiką, kuria būtų mažinama priklausomybė nuo importuojamo iškastinio kuro ir nustatoma teisinga ir prieinama kaina Sąjungos piliečiams bei įmonėms visuose ekonomikos sektoriuose;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (4) | viena iš pagrindinių kliūčių investicijoms į atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir su jais susijusią infrastruktūrą yra pernelyg ilgai trunkančios administracinės procedūros. Šios kliūtys apima atrankos ir administracinių leidimų projektams taikomų taisyklių sudėtingumą,
  įskaitant galimus apribojimus, susijusius su tam tikrų vietovių istorine svarba,
  projektų poveikio aplinkai vertinimo sudėtingumą ir trukmę,
  taip pat susijusių energetikos tinklų
  prijungimo problemas, apribojimus dėl technologijų specifikacijų tikslinimo leidimų išdavimo procese arba leidimus išduodančių institucijų ar tinklo operatorių personalo klausimus. Siekiant paspartinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų įgyvendinimą, būtina priimti taisykles, kuriomis būtų supaprastintas ir sutrumpintas leidimų išdavimas
  , atsižvelgiant į visuomenės pritarimą atsinaujinančiųjų išteklių energijos diegimui
  ; |
| --- | --- |

(4)

viena iš pagrindinių kliūčių investicijoms į atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir su jais susijusią infrastruktūrą yra pernelyg ilgai trunkančios administracinės procedūros. Šios kliūtys apima atrankos ir administracinių leidimų projektams taikomų taisyklių sudėtingumą,
  įskaitant galimus apribojimus, susijusius su tam tikrų vietovių istorine svarba,
  projektų poveikio aplinkai vertinimo sudėtingumą ir trukmę,
  taip pat susijusių energetikos tinklų
  prijungimo problemas, apribojimus dėl technologijų specifikacijų tikslinimo leidimų išdavimo procese arba leidimus išduodančių institucijų ar tinklo operatorių personalo klausimus. Siekiant paspartinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų įgyvendinimą, būtina priimti taisykles, kuriomis būtų supaprastintas ir sutrumpintas leidimų išdavimas
  , atsižvelgiant į visuomenės pritarimą atsinaujinančiųjų išteklių energijos diegimui
  ;

| (5) | siekiant supaprastinti leidimų išdavimo atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginiams administracines procedūras, Direktyva (ES) 2018/2001 supaprastinami reikalavimai – nustatomos taisyklės dėl leidimų išdavimo atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams administracinės dalies organizavimo ir ilgiausios trukmės, apimant visus atitinkamus administracinius leidimus statyti, modernizuoti ir eksploatuoti įrenginius, taip pat dėl jų prijungimo prie tinklo; |
| --- | --- |

(5)

siekiant supaprastinti leidimų išdavimo atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginiams administracines procedūras, Direktyva (ES) 2018/2001 supaprastinami reikalavimai – nustatomos taisyklės dėl leidimų išdavimo atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams administracinės dalies organizavimo ir ilgiausios trukmės, apimant visus atitinkamus administracinius leidimus statyti, modernizuoti ir eksploatuoti įrenginius, taip pat dėl jų prijungimo prie tinklo;

| (6) | siekiant užtikrinti, kad iki 2030 m. Sąjunga pasiektų plataus užmojo klimato ir energetikos tikslus, o iki 2050 m. – poveikio klimatui neutralumo tikslą, būtina dar labiau koordinuotai ir suderintai supaprastinti ir sutrumpinti administracinius leidimų išdavimo
  atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginiams ir su jais susijusiai infrastruktūrai, įskaitant tinklo jungtis,
  procesus, kartu atsižvelgiant į Europos žaliojo kurso principą nepakenkti. Nustačius trumpesnius ir aiškius sprendimų, kuriuos turi priimti institucijos, kompetentingos išduoti leidimą atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginiams remiantis išsamia paraiška, priėmimo terminus, bus paspartintas atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų įgyvendinimas. Tačiau tikslinga atskirti projektus, vykdomus tose vietose, kurios yra itin tinkamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams įgyvendinti ir kurių terminai gali būti labai sutrumpinti (
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietose), ir projektus, vykdomus už tų vietų ribų; |
| --- | --- |

(6)

siekiant užtikrinti, kad iki 2030 m. Sąjunga pasiektų plataus užmojo klimato ir energetikos tikslus, o iki 2050 m. – poveikio klimatui neutralumo tikslą, būtina dar labiau koordinuotai ir suderintai supaprastinti ir sutrumpinti administracinius leidimų išdavimo
  atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginiams ir su jais susijusiai infrastruktūrai, įskaitant tinklo jungtis,
  procesus, kartu atsižvelgiant į Europos žaliojo kurso principą nepakenkti. Nustačius trumpesnius ir aiškius sprendimų, kuriuos turi priimti institucijos, kompetentingos išduoti leidimą atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginiams remiantis išsamia paraiška, priėmimo terminus, bus paspartintas atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų įgyvendinimas. Tačiau tikslinga atskirti projektus, vykdomus tose vietose, kurios yra itin tinkamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams įgyvendinti ir kurių terminai gali būti labai sutrumpinti (
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietose), ir projektus, vykdomus už tų vietų ribų;

| (7) | kai kurie dažniausiai pasitaikantys klausimai, su kuriais susiduria atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų plėtotojai, yra susiję su
  sudėtingomis ir ilgai trunkančiomis administracinėmis, leidimų išdavimo ir prijungimo prie tinklo
  procedūromis
  , nustatytomis
  nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu
  , ir su tuo, kad leidimus išduodančios institucijos neturi pakankamai darbuotojų ir techninių žinių
  siūlomų projektų poveikiui aplinkai įvertinti. Todėl tikslinga supaprastinti tam tikrus su aplinka susijusius atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų leidimų išdavimo aspektus.
  Be to, taip pat tikslinga užtikrinti, kad energetikos sistemos operatoriai remtų veiksmingą atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų diegimą pirkdami lankstumo paslaugas pagal Reglamento (ES) 2019/943 ir Direktyvos (ES) 2019/944 nuostatas; [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(7)

kai kurie dažniausiai pasitaikantys klausimai, su kuriais susiduria atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų plėtotojai, yra susiję su
  sudėtingomis ir ilgai trunkančiomis administracinėmis, leidimų išdavimo ir prijungimo prie tinklo
  procedūromis
  , nustatytomis
  nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu
  , ir su tuo, kad leidimus išduodančios institucijos neturi pakankamai darbuotojų ir techninių žinių
  siūlomų projektų poveikiui aplinkai įvertinti. Todėl tikslinga supaprastinti tam tikrus su aplinka susijusius atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų leidimų išdavimo aspektus.
  Be to, taip pat tikslinga užtikrinti, kad energetikos sistemos operatoriai remtų veiksmingą atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų diegimą pirkdami lankstumo paslaugas pagal Reglamento (ES) 2019/943 ir Direktyvos (ES) 2019/944 nuostatas; [5 pakeit.]

| (7a) | sudėtingos, ilgos ir neskaidrios administracinės procedūros daro neproporcingai didelį poveikį piliečiams, vietos valdžios institucijoms ir MVĮ, veikiantiems kaip iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojai pavieniui arba per telkėjus ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijas. Dažnai taip yra visų pirma dėl to, kad trūksta patirties ar kompetencijos, finansinių ir žmogiškųjų išteklių tam, kad būtų galima vykdyti leidimų išdavimo ir prijungimo prie tinklo procesus. Būtina palengvinti galimybes neprofesionaliems ir nekomerciniams rinkos dalyviams lengviau orientuotis siekiant gauti atitinkamus patvirtinimus. Tam turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos, prireikus supaprastinant nuostatas, taip pat sukuriant specialius kontaktinius punktus, kai šie subjektai neturi tokių pačių pajėgumų kaip kiti, didelius išteklius turintys, profesionalūs rinkos dalyviai. Integruotas daugiapakopis atsinaujinančiosios energijos planavimas turėtų atspindėti vietos ir regionų lygmeniu vykdomą planavimą, taip pat nustatyti numatomus leidimus išduodančių valdžios institucijų personalo, mokymo, finansavimo ir techninius poreikius; |
| --- | --- |

(7a)

sudėtingos, ilgos ir neskaidrios administracinės procedūros daro neproporcingai didelį poveikį piliečiams, vietos valdžios institucijoms ir MVĮ, veikiantiems kaip iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojai pavieniui arba per telkėjus ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijas. Dažnai taip yra visų pirma dėl to, kad trūksta patirties ar kompetencijos, finansinių ir žmogiškųjų išteklių tam, kad būtų galima vykdyti leidimų išdavimo ir prijungimo prie tinklo procesus. Būtina palengvinti galimybes neprofesionaliems ir nekomerciniams rinkos dalyviams lengviau orientuotis siekiant gauti atitinkamus patvirtinimus. Tam turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos, prireikus supaprastinant nuostatas, taip pat sukuriant specialius kontaktinius punktus, kai šie subjektai neturi tokių pačių pajėgumų kaip kiti, didelius išteklius turintys, profesionalūs rinkos dalyviai. Integruotas daugiapakopis atsinaujinančiosios energijos planavimas turėtų atspindėti vietos ir regionų lygmeniu vykdomą planavimą, taip pat nustatyti numatomus leidimus išduodančių valdžios institucijų personalo, mokymo, finansavimo ir techninius poreikius;

| (8) | spartesnis atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų įgyvendinimas
  turėtų
  būti paremtas
  integruotu daugiapakopiu atsinaujinančiųjų išteklių energijos
  planavimu
  ir paskirstymu, kurį vykdytų valstybės narės, struktūriškai koordinuodamos veiksmus su vietos ir regionų valdžios institucijomis
  . Valstybės narės turėtų nustatyti sausumos
  , paviršiaus, požemines
  ir jūros vietas, kurių reikia atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos įrenginiams įrengti, kad jos pasiektų savo nacionalinį įnašą siekiant Direktyvos (ES) 2018/2001 3 straipsnio 1 dalyje nustatyto persvarstyto 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo
  , taip pat Reglamento (ES) 2021/1119 15a straipsnyje, 22a straipsnyje, 23 straipsnio 1 dalyje, 24 straipsnio 4 dalyje ir 25 straipsnio 1 dalyje nustatytų tarpinių tikslų ir to reglamento 2 straipsnyje nustatyto poveikio klimatui neutralumo tikslo
  . Tokios vietos turėtų atitikti jų numatomas trajektorijas bei bendrą planuojamą įrenginių galią ir turėtų būti nustatytos pagal konkrečias atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijas, numatytas valstybių narių pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnį atnaujintuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose. Nustatant reikiamas sausumos
  , paviršiaus, požemines
  ir jūros vietas reikėtų atsižvelgti į atsinaujinančiųjų išteklių energijos prieinamumą bei atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos naudojant įvairias technologijas potencialą tose sausumos ir jūros vietose, numatomą energijos poreikį
  , atsižvelgiat į energijos ir sistemos efektyvumą bendrai
  ir jos poreikį skirtinguose valstybės narės regionuose, taip pat
  atitinkamo energijos tinklo bei
  tinklo infrastruktūros,
  energijos
  kaupimo
  įrenginių, įskaitant šiluminės energijos kaupimą,
  ir kitų lankstumo priemonių prieinamumą, atsižvelgiant į pajėgumus, kurių reikia vis didesniam atsinaujinančiųjų išteklių energijos kiekiui patenkinti
  , galimybes aktyviai įtraukti piliečius į energetikos sistemą, kurie veiktų kaip iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintos energijos vartotojai pavieniui arba per telkėjus ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijas. Be to, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad 16 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyti administraciniai leidimai statyti, modernizuoti ir eksploatuoti energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių įrenginius būtų laikomi galutiniais sprendimais dėl kompetentingos institucijos arba kompetentingų institucijų procedūros dėl žemės naudojimo teritorijoje, kurioje bus tie įrenginiai, nustatymo rezultatų; |
| --- | --- |

(8)

spartesnis atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų įgyvendinimas
  turėtų
  būti paremtas
  integruotu daugiapakopiu atsinaujinančiųjų išteklių energijos
  planavimu
  ir paskirstymu, kurį vykdytų valstybės narės, struktūriškai koordinuodamos veiksmus su vietos ir regionų valdžios institucijomis
  . Valstybės narės turėtų nustatyti sausumos
  , paviršiaus, požemines
  ir jūros vietas, kurių reikia atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos įrenginiams įrengti, kad jos pasiektų savo nacionalinį įnašą siekiant Direktyvos (ES) 2018/2001 3 straipsnio 1 dalyje nustatyto persvarstyto 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo
  , taip pat Reglamento (ES) 2021/1119 15a straipsnyje, 22a straipsnyje, 23 straipsnio 1 dalyje, 24 straipsnio 4 dalyje ir 25 straipsnio 1 dalyje nustatytų tarpinių tikslų ir to reglamento 2 straipsnyje nustatyto poveikio klimatui neutralumo tikslo
  . Tokios vietos turėtų atitikti jų numatomas trajektorijas bei bendrą planuojamą įrenginių galią ir turėtų būti nustatytos pagal konkrečias atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijas, numatytas valstybių narių pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnį atnaujintuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose. Nustatant reikiamas sausumos
  , paviršiaus, požemines
  ir jūros vietas reikėtų atsižvelgti į atsinaujinančiųjų išteklių energijos prieinamumą bei atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos naudojant įvairias technologijas potencialą tose sausumos ir jūros vietose, numatomą energijos poreikį
  , atsižvelgiat į energijos ir sistemos efektyvumą bendrai
  ir jos poreikį skirtinguose valstybės narės regionuose, taip pat
  atitinkamo energijos tinklo bei
  tinklo infrastruktūros,
  energijos
  kaupimo
  įrenginių, įskaitant šiluminės energijos kaupimą,
  ir kitų lankstumo priemonių prieinamumą, atsižvelgiant į pajėgumus, kurių reikia vis didesniam atsinaujinančiųjų išteklių energijos kiekiui patenkinti
  , galimybes aktyviai įtraukti piliečius į energetikos sistemą, kurie veiktų kaip iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintos energijos vartotojai pavieniui arba per telkėjus ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijas. Be to, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad 16 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyti administraciniai leidimai statyti, modernizuoti ir eksploatuoti energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių įrenginius būtų laikomi galutiniais sprendimais dėl kompetentingos institucijos arba kompetentingų institucijų procedūros dėl žemės naudojimo teritorijoje, kurioje bus tie įrenginiai, nustatymo rezultatų;

| (9) | nustatydamos
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietas, diferencijuodamos jas pagal technologijas, valstybės narės turėtų rinktis tokias vietas, kurios itin tinka atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams plėtoti ir kuriose nesitikima, kad konkrečios rūšies atsinaujinančiųjų išteklių energijos diegimas darys didelį poveikį aplinkai
  ir maisto saugai žemės ūkio gamybos atžvilgiu
  .
  Spartesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos vietos turėtų būti ypač tinkamos įrenginiams, skirtiems energijai iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti, įrengti. Tačiau į spartesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos vietas neturėtų būti įtraukti biomasę deginantys įrenginiai, išskyrus įrenginius, esančius atokiausiuose regionuose, kaip nurodyta SESV 349 straipsnyje, kuriems dėl specialių poreikių galėtų būti taikomos išimtys.
  Nustatydamos
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietas valstybės narės turėtų vengti saugomų teritorijų ir atsižvelgti į atkūrimo planus.
  Spartesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos vietos turėtų būti nustatytos bent vėjo turbinoms ir saulės energijos jėgainėms ir galėtų būti nustatytos biometano gamybos įrenginiams.
  Valstybės narės gali nustatyti
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietas, skirtas konkrečiai vienos ar kelių rūšių atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginiams, ir turėtų nurodyti, kokios rūšies ar rūšių atsinaujinančiųjų išteklių energija gali būti gaminama kiekvienoje
  spartesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos
  vietoje; |
| --- | --- |

(9)

nustatydamos
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietas, diferencijuodamos jas pagal technologijas, valstybės narės turėtų rinktis tokias vietas, kurios itin tinka atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams plėtoti ir kuriose nesitikima, kad konkrečios rūšies atsinaujinančiųjų išteklių energijos diegimas darys didelį poveikį aplinkai
  ir maisto saugai žemės ūkio gamybos atžvilgiu
  .
  Spartesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos vietos turėtų būti ypač tinkamos įrenginiams, skirtiems energijai iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti, įrengti. Tačiau į spartesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos vietas neturėtų būti įtraukti biomasę deginantys įrenginiai, išskyrus įrenginius, esančius atokiausiuose regionuose, kaip nurodyta SESV 349 straipsnyje, kuriems dėl specialių poreikių galėtų būti taikomos išimtys.
  Nustatydamos
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietas valstybės narės turėtų vengti saugomų teritorijų ir atsižvelgti į atkūrimo planus.
  Spartesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos vietos turėtų būti nustatytos bent vėjo turbinoms ir saulės energijos jėgainėms ir galėtų būti nustatytos biometano gamybos įrenginiams.
  Valstybės narės gali nustatyti
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietas, skirtas konkrečiai vienos ar kelių rūšių atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginiams, ir turėtų nurodyti, kokios rūšies ar rūšių atsinaujinančiųjų išteklių energija gali būti gaminama kiekvienoje
  spartesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos
  vietoje;

| (9a) | pirmenybė turi būti teikiama maisto, o ne energijos gamybai, ir dėl energijos gamybos neturėtų sumažėti maisto gamyba ar pasėlių derlius, tačiau abi veiklos rūšys gali ir turi būti vykdomos kartu ir turėtų būti išnaudojama sąveika. Šiuo tikslu reikia palengvinti įvairių formų atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą ūkininkams lengvai prieinamose vietovėse, atsižvelgiant į ūkio poreikius. Valstybės narės turi stengtis nepriskirti derlingos žemės ūkio paskirties žemės ir žemės ūkio paskirties žemės, kurioje gaminami aukštos kokybės žemės ūkio maisto produktai ir produktai, turintys ypatingą ryšį su vietos kraštovaizdžiu ir kultūra, spartesnės energijos gamybos vietoms. Atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimas, pvz., biometano gamyba, turėtų būti skatinamas vietovėse, kurios yra netoli žemės ūkio objektų, t. y. netoli žemės ūkio paskirties žemės ir ūkių teritorijose, taip pat žemės ūkio paskirties žemėje esančiuose ne žemės ūkio paskirties žemės plotuose. Nustatant spartesnės energijos gamybos vietas pirmenybė turėtų būti teikiama arti galutinių naudotojų esančioms vietoms arba vietoms, kuriose jau yra infrastruktūra, taip pat vietoms, kuriose atliekų srautai ar žemės ūkio atliekos gali būti naudojami atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti; |
| --- | --- |

(9a)

pirmenybė turi būti teikiama maisto, o ne energijos gamybai, ir dėl energijos gamybos neturėtų sumažėti maisto gamyba ar pasėlių derlius, tačiau abi veiklos rūšys gali ir turi būti vykdomos kartu ir turėtų būti išnaudojama sąveika. Šiuo tikslu reikia palengvinti įvairių formų atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą ūkininkams lengvai prieinamose vietovėse, atsižvelgiant į ūkio poreikius. Valstybės narės turi stengtis nepriskirti derlingos žemės ūkio paskirties žemės ir žemės ūkio paskirties žemės, kurioje gaminami aukštos kokybės žemės ūkio maisto produktai ir produktai, turintys ypatingą ryšį su vietos kraštovaizdžiu ir kultūra, spartesnės energijos gamybos vietoms. Atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimas, pvz., biometano gamyba, turėtų būti skatinamas vietovėse, kurios yra netoli žemės ūkio objektų, t. y. netoli žemės ūkio paskirties žemės ir ūkių teritorijose, taip pat žemės ūkio paskirties žemėje esančiuose ne žemės ūkio paskirties žemės plotuose. Nustatant spartesnės energijos gamybos vietas pirmenybė turėtų būti teikiama arti galutinių naudotojų esančioms vietoms arba vietoms, kuriose jau yra infrastruktūra, taip pat vietoms, kuriose atliekų srautai ar žemės ūkio atliekos gali būti naudojami atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti;

| (10) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/42/EB (7) nustatyta, kad poveikio aplinkai vertinimai yra svarbi priemonė, kuria užtikrinama, jog rengiant ir priimant planus bei programas būtų atsižvelgiama į aplinkos apsaugos aspektus. Nustatydamos
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietas, valstybės narės turėtų parengti planą ar planus, kuriuose būtų nustatytos tos vietos ir ▌kiekvienoje iš tokių
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietų
  taikytinos
  taisyklės bei poveikio švelninimo priemonės
  arba projektai
  .
  Tų vietų dydis turėtų būti proporcingas atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslams ir tarpiniams tikslams, nustatytiems Direktyvoje (ES) 2018/2001 ir nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose, atnaujintuose pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnį.
  Valstybės narės gali parengti vieną bendrą planą, apimantį visas
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietas ir technologijas, arba konkrečioms technologijoms skirtus planus, kuriuose būtų nurodyta viena ar daugiau
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietų. Kiekvieno plano poveikio aplinkai vertinimas turėtų būti atliekamas pagal Direktyvoje 2001/42/EB nustatytas sąlygas, siekiant įvertinti kiekvienos atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijos poveikį tame plane nurodytoms atitinkamoms vietoms. Šiuo tikslu atlikus poveikio aplinkai vertinimą pagal Direktyvą 2001/42/EB, valstybės narės galėtų taikyti labiau integruotą ir našesnį požiūrį į planavimą ir atsižvelgti į aplinkosaugos aspektus ankstyvame planavimo proceso etape strateginiu lygmeniu. Tai padėtų paspartinti ir supaprastinti įvairių atsinaujinančiųjų išteklių energijos diegimą, kartu kuo labiau sumažinant neigiamą šių projektų poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

(10)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/42/EB (7) nustatyta, kad poveikio aplinkai vertinimai yra svarbi priemonė, kuria užtikrinama, jog rengiant ir priimant planus bei programas būtų atsižvelgiama į aplinkos apsaugos aspektus. Nustatydamos
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietas, valstybės narės turėtų parengti planą ar planus, kuriuose būtų nustatytos tos vietos ir ▌kiekvienoje iš tokių
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietų
  taikytinos
  taisyklės bei poveikio švelninimo priemonės
  arba projektai
  .
  Tų vietų dydis turėtų būti proporcingas atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslams ir tarpiniams tikslams, nustatytiems Direktyvoje (ES) 2018/2001 ir nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose, atnaujintuose pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnį.
  Valstybės narės gali parengti vieną bendrą planą, apimantį visas
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietas ir technologijas, arba konkrečioms technologijoms skirtus planus, kuriuose būtų nurodyta viena ar daugiau
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietų. Kiekvieno plano poveikio aplinkai vertinimas turėtų būti atliekamas pagal Direktyvoje 2001/42/EB nustatytas sąlygas, siekiant įvertinti kiekvienos atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijos poveikį tame plane nurodytoms atitinkamoms vietoms. Šiuo tikslu atlikus poveikio aplinkai vertinimą pagal Direktyvą 2001/42/EB, valstybės narės galėtų taikyti labiau integruotą ir našesnį požiūrį į planavimą ir atsižvelgti į aplinkosaugos aspektus ankstyvame planavimo proceso etape strateginiu lygmeniu. Tai padėtų paspartinti ir supaprastinti įvairių atsinaujinančiųjų išteklių energijos diegimą, kartu kuo labiau sumažinant neigiamą šių projektų poveikį aplinkai;

| (11) | priėmusios planą ar planus, kuriuose nurodomos
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietos, valstybės narės turėtų atlikti planų ir programų įgyvendinimo reikšmingų pasekmių aplinkai monitoringą, kad, inter alia, laiku nustatytų ▌neigiamas pasekmes ir galėtų imtis tinkamų veiksmų, reikalingų susidariusiai padėčiai ištaisyti, kaip nurodyta Direktyvoje 2001/42/EB; |
| --- | --- |

(11)

priėmusios planą ar planus, kuriuose nurodomos
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietos, valstybės narės turėtų atlikti planų ir programų įgyvendinimo reikšmingų pasekmių aplinkai monitoringą, kad, inter alia, laiku nustatytų ▌neigiamas pasekmes ir galėtų imtis tinkamų veiksmų, reikalingų susidariusiai padėčiai ištaisyti, kaip nurodyta Direktyvoje 2001/42/EB;

| (12) | ▌toliau taikomos Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (UNECE) Konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (8) (toliau – Orhuso konvencija) nuostatos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais, visų pirma nuostatos dėl visuomenės dalyvavimo ir teisės kreiptis į teismus; |
| --- | --- |

(12)

▌toliau taikomos Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (UNECE) Konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (8) (toliau – Orhuso konvencija) nuostatos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais, visų pirma nuostatos dėl visuomenės dalyvavimo ir teisės kreiptis į teismus;

| (12a) | siekdamos padidinti visuomenės pritarimą atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams ir įgalinti piliečius ir vietos bendruomenes gaminti ir vartoti savo energiją, valstybės narės turėtų imtis tinkamų priemonių, kad deramai informuotų piliečius apie naujus projektus ir taip pat skatintų ir palengvintų dalyvavimą juose, inter alia, per atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijas; |
| --- | --- |

(12a)

siekdamos padidinti visuomenės pritarimą atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams ir įgalinti piliečius ir vietos bendruomenes gaminti ir vartoti savo energiją, valstybės narės turėtų imtis tinkamų priemonių, kad deramai informuotų piliečius apie naujus projektus ir taip pat skatintų ir palengvintų dalyvavimą juose, inter alia, per atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijas;

| (13) | nustatant
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietas turėtų būti siekiama užtikrinti, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos šiose vietose, įskaitant jau esamus atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginius, būsimus atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginius už tokių vietų ribų ir bendradarbiavimo mechanizmus, pakaktų užtikrinti valstybių narių įnašą siekiant Direktyvos (ES) 2018/2001 3 straipsnio 1 dalyje nustatyto Sąjungos atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo; |
| --- | --- |

(13)

nustatant
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietas turėtų būti siekiama užtikrinti, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos šiose vietose, įskaitant jau esamus atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginius, būsimus atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginius už tokių vietų ribų ir bendradarbiavimo mechanizmus, pakaktų užtikrinti valstybių narių įnašą siekiant Direktyvos (ES) 2018/2001 3 straipsnio 1 dalyje nustatyto Sąjungos atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo;

| (14) | atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams, kurie atitinka valstybių narių parengtame plane ar planuose nustatytas taisykles ir priemones, turėtų būti taikoma prielaida, kad nustatytose
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietose jie reikšmingo poveikio aplinkai nedaro. Todėl reikėtų netaikyti reikalavimo atlikti konkretų poveikio aplinkai vertinimą projekto lygmeniu, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2011/92/ES (9), išskyrus projektus, kurie gali turėti reikšmingą poveikį aplinkai kitoje valstybėje narėje arba kai valstybė narė, kuri gali patirti didelį poveikį, to prašo. Įpareigojimai pagal 1991 m. vasario 25 d. UNECE Espo konvenciją dėl poveikio aplinkai vertinimo tarpvalstybiniame kontekste turėtų būti toliau taikomi valstybėms narėms, kuriose projektas gali turėti didelį tarpvalstybinį poveikį trečiojoje valstybėje; |
| --- | --- |

(14)

atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams, kurie atitinka valstybių narių parengtame plane ar planuose nustatytas taisykles ir priemones, turėtų būti taikoma prielaida, kad nustatytose
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietose jie reikšmingo poveikio aplinkai nedaro. Todėl reikėtų netaikyti reikalavimo atlikti konkretų poveikio aplinkai vertinimą projekto lygmeniu, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2011/92/ES (9), išskyrus projektus, kurie gali turėti reikšmingą poveikį aplinkai kitoje valstybėje narėje arba kai valstybė narė, kuri gali patirti didelį poveikį, to prašo. Įpareigojimai pagal 1991 m. vasario 25 d. UNECE Espo konvenciją dėl poveikio aplinkai vertinimo tarpvalstybiniame kontekste turėtų būti toliau taikomi valstybėms narėms, kuriose projektas gali turėti didelį tarpvalstybinį poveikį trečiojoje valstybėje;

| (15) | nustatant
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietas turėtų būti sudarytos sąlygos atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginiams, jų prijungimui prie tinklo ir tose vietose esantiems energijos kaupimo įrenginiams taikyti nuspėjamas sąlygas ir supaprastintas administracines procedūras. Visų pirma projektams, vykdomiems
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietose, turėtų būti taikomos paspartintos administracinės procedūros, įskaitant nebylųjį pritarimą, jei kompetentinga institucija iki nustatyto termino neatlieka atitinkamo administracinio veiksmo, išskyrus atvejus, kai turi būti atliktas konkretaus projekto poveikio aplinkai vertinimas. Šiems projektams taip pat turėtų būti taikomi aiškiai nustatyti terminai, o jų plėtotojams turėtų būti suteiktas teisinis tikrumas dėl numatomų procedūros rezultatų. Gavusios paraišką dėl projektų vykdymo
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietose, valstybės narės turėtų greitai jas patikrinti, siekdamos nustatyti, ar, atsižvelgiant į geografinės vietovės, kurioje jie yra vykdomi, aplinkos pažeidžiamumą, yra didelė tikimybė, kad kuris nors iš tokių projektų gali padaryti didelį nenumatytą neigiamą poveikį, kuris nebuvo nustatytas pagal Direktyvą 2001/42/EB atliekant plano ar planų, kuriuo nustatytos
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietos, poveikio aplinkai vertinimą. Tokio tikrinimo proceso pabaigoje visi projektai
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietose turėtų būti laikomi patvirtintais. Tik tuo atveju, jei valstybės narės turi aiškių įrodymų, leidžiančių manyti, kad konkretus projektas gali padaryti didelį nenumatytą neigiamą poveikį, jos, motyvuodamos savo sprendimą, turėtų atlikti tokio projekto poveikio aplinkai vertinimą pagal Direktyvą 2011/92/ES ir, kai tinkama, pagal Direktyvą 92/43/EEB (10). Atsižvelgiant į poreikį paspartinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos diegimą, toks vertinimas turėtų būti atliktas per šešis mėnesius; |
| --- | --- |

(15)

nustatant
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietas turėtų būti sudarytos sąlygos atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginiams, jų prijungimui prie tinklo ir tose vietose esantiems energijos kaupimo įrenginiams taikyti nuspėjamas sąlygas ir supaprastintas administracines procedūras. Visų pirma projektams, vykdomiems
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietose, turėtų būti taikomos paspartintos administracinės procedūros, įskaitant nebylųjį pritarimą, jei kompetentinga institucija iki nustatyto termino neatlieka atitinkamo administracinio veiksmo, išskyrus atvejus, kai turi būti atliktas konkretaus projekto poveikio aplinkai vertinimas. Šiems projektams taip pat turėtų būti taikomi aiškiai nustatyti terminai, o jų plėtotojams turėtų būti suteiktas teisinis tikrumas dėl numatomų procedūros rezultatų. Gavusios paraišką dėl projektų vykdymo
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietose, valstybės narės turėtų greitai jas patikrinti, siekdamos nustatyti, ar, atsižvelgiant į geografinės vietovės, kurioje jie yra vykdomi, aplinkos pažeidžiamumą, yra didelė tikimybė, kad kuris nors iš tokių projektų gali padaryti didelį nenumatytą neigiamą poveikį, kuris nebuvo nustatytas pagal Direktyvą 2001/42/EB atliekant plano ar planų, kuriuo nustatytos
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietos, poveikio aplinkai vertinimą. Tokio tikrinimo proceso pabaigoje visi projektai
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietose turėtų būti laikomi patvirtintais. Tik tuo atveju, jei valstybės narės turi aiškių įrodymų, leidžiančių manyti, kad konkretus projektas gali padaryti didelį nenumatytą neigiamą poveikį, jos, motyvuodamos savo sprendimą, turėtų atlikti tokio projekto poveikio aplinkai vertinimą pagal Direktyvą 2011/92/ES ir, kai tinkama, pagal Direktyvą 92/43/EEB (10). Atsižvelgiant į poreikį paspartinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos diegimą, toks vertinimas turėtų būti atliktas per šešis mėnesius;

| (15a) | valstybės narės sutiko sukurti vientisą Europos tinklą „Natura 2000“, pasiūlydamos Komisijai atitinkamas Bendrijos svarbos teritorijas pagal Direktyvos 92/43/EEB 4 straipsnio 2 dalį ir specialias saugomas teritorijas, nustatytas pagal Direktyvą 2009/147/EB
   (11)

  . Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad vietos, kurios yra įtrauktos į nacionalinį sąrašą remiantis Direktyvoje 2009/147/EB ir Direktyvoje 92/43/EEB nustatytais moksliniais kriterijais, nebūtų laikomos spartesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos vietomis, išskyrus tose teritorijose esančius dirbtinius ir pastatytus paviršius, pavyzdžiui, stogus, stovėjimo aikšteles ar transporto infrastruktūrą; |
| --- | --- |

(15a)

valstybės narės sutiko sukurti vientisą Europos tinklą „Natura 2000“, pasiūlydamos Komisijai atitinkamas Bendrijos svarbos teritorijas pagal Direktyvos 92/43/EEB 4 straipsnio 2 dalį ir specialias saugomas teritorijas, nustatytas pagal Direktyvą 2009/147/EB
   (11)

  . Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad vietos, kurios yra įtrauktos į nacionalinį sąrašą remiantis Direktyvoje 2009/147/EB ir Direktyvoje 92/43/EEB nustatytais moksliniais kriterijais, nebūtų laikomos spartesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos vietomis, išskyrus tose teritorijose esančius dirbtinius ir pastatytus paviršius, pavyzdžiui, stogus, stovėjimo aikšteles ar transporto infrastruktūrą;

| (16) | atsižvelgiant į tai, kad reikia paspartinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos diegimą,
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietų nustatymas neturėtų trukdyti įgyvendinti esamus ir būsimus atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektus visose atsinaujinančiųjų išteklių energijos diegimui prieinamose vietose. Tokiems projektams ir toliau turėtų būti taikomas įpareigojimas atlikti specialų poveikio aplinkai vertinimą pagal Direktyvą 2011/92/ES ir jiems turėtų būti taikoma tvarka, numatyta atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams, vykdomiems už
  spartesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos
  vietų ribų. Siekiant paspartinti leidimų išdavimą tiek, kiek reikia Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytam atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslui pasiekti, taip pat turėtų būti supaprastintos procedūros, taikomos projektams, esantiems už
  spartesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos
  vietų ribų, nustatant aiškius ilgiausius terminus visiems procedūros etapams, įskaitant atskirus kiekvieno projekto poveikio aplinkai vertinimus; |
| --- | --- |

(16)

atsižvelgiant į tai, kad reikia paspartinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos diegimą,
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietų nustatymas neturėtų trukdyti įgyvendinti esamus ir būsimus atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektus visose atsinaujinančiųjų išteklių energijos diegimui prieinamose vietose. Tokiems projektams ir toliau turėtų būti taikomas įpareigojimas atlikti specialų poveikio aplinkai vertinimą pagal Direktyvą 2011/92/ES ir jiems turėtų būti taikoma tvarka, numatyta atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams, vykdomiems už
  spartesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos
  vietų ribų. Siekiant paspartinti leidimų išdavimą tiek, kiek reikia Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytam atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslui pasiekti, taip pat turėtų būti supaprastintos procedūros, taikomos projektams, esantiems už
  spartesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos
  vietų ribų, nustatant aiškius ilgiausius terminus visiems procedūros etapams, įskaitant atskirus kiekvieno projekto poveikio aplinkai vertinimus;

| (17) | atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti naudojamas sausumos ar jūros erdves išnaudojant keliomis paskirtimis (pvz., maisto gamybai, gamtos apsaugai ar atkūrimui), sumažėja sausumos ir jūros naudojimo apribojimų. Todėl erdvės planavimas yra
  esminė
  priemonė, padedanti ankstyvame etape nustatyti bei valdyti sausumos ir jūros naudojimo sąveiką. Valstybės narės turėtų ištirti ir sudaryti palankesnes sąlygas daugialypiam nustatytų vietų naudojimui pagal patvirtintas erdvės planavimo priemones; |
| --- | --- |

(17)

atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti naudojamas sausumos ar jūros erdves išnaudojant keliomis paskirtimis (pvz., maisto gamybai, gamtos apsaugai ar atkūrimui), sumažėja sausumos ir jūros naudojimo apribojimų. Todėl erdvės planavimas yra
  esminė
  priemonė, padedanti ankstyvame etape nustatyti bei valdyti sausumos ir jūros naudojimo sąveiką. Valstybės narės turėtų ištirti ir sudaryti palankesnes sąlygas daugialypiam nustatytų vietų naudojimui pagal patvirtintas erdvės planavimo priemones;

| (18) | statant ir eksploatuojant atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginius gali būti retkarčiais žudomi arba trikdomi paukščiai ir kitos saugomos rūšys pagal Direktyvą 92/43/EEB arba Direktyvą 2009/147/EB. Tačiau toks žudymas ar trikdymas pagal šias direktyvas nebus laikomas tyčiniu, jei projekto statybos ir eksploatavimo metu buvo imtasi
  visų būtinų
  poveikio švelninimo priemonių, kuriomis siekiama išvengti susidūrimų arba užkirsti kelią trikdymui, ir jei vykdoma tinkama tokių priemonių veiksmingumo stebėsena, atsižvelgiant į surinktą informaciją, imamasi papildomų priemonių, būtinų siekiant užtikrinti, kad nėra didelio neigiamo poveikio atitinkamų rūšių populiacijai; |
| --- | --- |

(18)

statant ir eksploatuojant atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginius gali būti retkarčiais žudomi arba trikdomi paukščiai ir kitos saugomos rūšys pagal Direktyvą 92/43/EEB arba Direktyvą 2009/147/EB. Tačiau toks žudymas ar trikdymas pagal šias direktyvas nebus laikomas tyčiniu, jei projekto statybos ir eksploatavimo metu buvo imtasi
  visų būtinų
  poveikio švelninimo priemonių, kuriomis siekiama išvengti susidūrimų arba užkirsti kelią trikdymui, ir jei vykdoma tinkama tokių priemonių veiksmingumo stebėsena, atsižvelgiant į surinktą informaciją, imamasi papildomų priemonių, būtinų siekiant užtikrinti, kad nėra didelio neigiamo poveikio atitinkamų rūšių populiacijai;

| (19) | be naujų
  ir novatoriškų
  atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginių statybos, esamų atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginių modernizavimas teikia daug galimybių prisidėti prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslų įgyvendinimo. Kadangi paprastai esami atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginiai įrengti vietose, turinčiose didelį atsinaujinančiųjų išteklių energijos potencialą, modernizuojant galima užtikrinti tolesnį šių vietų naudojimą ir kartu sumažinti poreikį nustatyti naujas vietas atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams. Modernizavimas turi ir kitą naudą, pvz., esamą prijungimą prie tinklo, tikėtiną didesnį visuomenės pritarimą ir žinias apie poveikį aplinkai. Atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginių modernizavimas reiškia esamų projektų įvairaus masto pakeitimus arba išplėtimą. Atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginių modernizavimo projektų leidimų išdavimas, įskaitant poveikio aplinkai vertinimą ir tikrinimą, turėtų apsiriboti numatomu pakeitimo ar išplėtimo poveikiu, palyginti su pradiniu projektu; |
| --- | --- |

(19)

be naujų
  ir novatoriškų
  atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginių statybos, esamų atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginių modernizavimas teikia daug galimybių prisidėti prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslų įgyvendinimo. Kadangi paprastai esami atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginiai įrengti vietose, turinčiose didelį atsinaujinančiųjų išteklių energijos potencialą, modernizuojant galima užtikrinti tolesnį šių vietų naudojimą ir kartu sumažinti poreikį nustatyti naujas vietas atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams. Modernizavimas turi ir kitą naudą, pvz., esamą prijungimą prie tinklo, tikėtiną didesnį visuomenės pritarimą ir žinias apie poveikį aplinkai. Atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginių modernizavimas reiškia esamų projektų įvairaus masto pakeitimus arba išplėtimą. Atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginių modernizavimo projektų leidimų išdavimas, įskaitant poveikio aplinkai vertinimą ir tikrinimą, turėtų apsiriboti numatomu pakeitimo ar išplėtimo poveikiu, palyginti su pradiniu projektu;

| (20) | Direktyva (ES) 2018/2001 nustatomas supaprastintas su modernizavimu susijusių leidimų išdavimas. Siekiant reaguoti į didėjantį poreikį modernizuoti esamus atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginius ir visapusiškai pasinaudoti jų teikiama nauda, tikslinga nustatyti dar trumpesnę atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginių, esančių
  spartesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos
  vietose, modernizavimo procedūrą, įskaitant trumpesnę tikrinimo procedūrą. Siekiant modernizuoti esamus atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginius, esančius už
  spartesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos
  vietų ribų, valstybės narės turėtų užtikrinti supaprastintą ir greitą leidimų išdavimą, kuris neturėtų būti ilgesnis kaip vieni metai, kartu atsižvelgdamos į Europos žaliojo kurso principą nepakenkti; |
| --- | --- |

(20)

Direktyva (ES) 2018/2001 nustatomas supaprastintas su modernizavimu susijusių leidimų išdavimas. Siekiant reaguoti į didėjantį poreikį modernizuoti esamus atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginius ir visapusiškai pasinaudoti jų teikiama nauda, tikslinga nustatyti dar trumpesnę atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginių, esančių
  spartesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos
  vietose, modernizavimo procedūrą, įskaitant trumpesnę tikrinimo procedūrą. Siekiant modernizuoti esamus atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginius, esančius už
  spartesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos
  vietų ribų, valstybės narės turėtų užtikrinti supaprastintą ir greitą leidimų išdavimą, kuris neturėtų būti ilgesnis kaip vieni metai, kartu atsižvelgdamos į Europos žaliojo kurso principą nepakenkti;

| (20a) | siekiant skatinti modernizuoti esamas atsinaujinančiųjų išteklių energijos jėgaines ir tai daryti greičiau, turėtų būti nedelsiant nustatyta supaprastinta prijungimo prie tinklo procedūra, taikoma tais atvejais, kai atlikus modernizavimą bendra galia, palyginti su pradiniu projektu, padidėja nedaug; [20 pakeit.] |
| --- | --- |

(20a)

siekiant skatinti modernizuoti esamas atsinaujinančiųjų išteklių energijos jėgaines ir tai daryti greičiau, turėtų būti nedelsiant nustatyta supaprastinta prijungimo prie tinklo procedūra, taikoma tais atvejais, kai atlikus modernizavimą bendra galia, palyginti su pradiniu projektu, padidėja nedaug; [20 pakeit.]

| (20b) | modernizuojant saulės energijos įrenginius, efektyvumą ir galią galima padidinti nedidinant užimamos erdvės. Taigi, jeigu atliekant modernizavimą naudojama erdvė nepadidinama ir toliau laikomasi nuo pat pradžių privalomų poveikio aplinkai švelninimo priemonių, modernizuotų įrenginių poveikis aplinkai, palyginti su pirminių įrenginių poveikiu, nepasikeičia; [21 pakeit.] |
| --- | --- |

(20b)

modernizuojant saulės energijos įrenginius, efektyvumą ir galią galima padidinti nedidinant užimamos erdvės. Taigi, jeigu atliekant modernizavimą naudojama erdvė nepadidinama ir toliau laikomasi nuo pat pradžių privalomų poveikio aplinkai švelninimo priemonių, modernizuotų įrenginių poveikis aplinkai, palyginti su pirminių įrenginių poveikiu, nepasikeičia; [21 pakeit.]

| (21) | saulės energijos įrenginių įrengimas ir susijusių energijos kaupimo įrenginių įrengimas
  , įskaitant šiluminės ir elektros energijos kaupimą
  toje pačioje vietoje, bei jų prijungimas prie tinklo esamose ar būsimose konstrukcijose, sukurtose kitiems tikslams nei saulės energijos gamyba, išskyrus dirbtinius vandens paviršius, pavyzdžiui, ant stogų, stovėjimo aikštelėse, keliuose ir geležinkeliuose, paprastai nekelia susirūpinimo dėl konkuruojančio erdvės naudojimo ar poveikio aplinkai. Todėl šiems įrenginiams gali būti taikomos trumpesnės leidimų išdavimo procedūros.
  Todėl šioje direktyvoje nustatoma, kad paspartinta leidimų įrengti saulės energijos įrangą ir toje pačioje vietoje – su ja susijusius energijos kaupimo ir prijungimo prie tinklo įrenginius ant kitiems nei saulės energijos gamyba tikslams sukurtų esamų ar būsimų dirbtinių konstrukcijų, išdavimo proceso trukmė. Jame taip pat nustatoma konkreti tiems įrenginiams taikoma nuostata, leidžianti nukrypti nuo reikalavimo pagal Direktyvą 2011/92/ES atlikti poveikio aplinkai vertinimus, nes jie neturėtų kelti susirūpinimo dėl konkuruojančio erdvės naudojimo ar poveikio aplinkai. Investicijos į mažus decentralizuotus saulės energijos įrenginius, kad jie taptų iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojais, yra viena iš veiksmingiausių priemonių, kuriomis energijos vartotojai gali sumažinti savo sąskaitas už energiją ir apsisaugoti nuo kainų svyravimo rizikos. Decentralizuoti įrenginiai, įskaitant individualius ar kolektyvinius bendrus gaminančius vartotojus arba vietos atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijas, taip pat padeda mažinti bendrą gamtinių dujų paklausą, didinti sistemos atsparumą ir siekti Sąjungos atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslų. Tikėtina, kad įrenginiai, kurių galia yra 50 kW arba mažesnė, neturės didelio neigiamo poveikio aplinkai ar tinklui ir dėl jų nekils susirūpinimo dėl jų saugos. Be to, iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintos energijos vartotojų nedidelių įrenginių atveju paprastai nereikia didinti galios prijungimo prie tinklo taške. Atsižvelgiant į tiesioginį teigiamą tokių įrenginių poveikį vartotojams ir galimą ribotą jų poveikį aplinkai, taip pat siekiant paskatinti bei paspartinti šių įrenginių diegimą ir trumpuoju laikotarpiu pasinaudoti jų teikiama nauda, tikslinga dar labiau supaprastinti jiems taikomą leidimų išdavimo procesą, į atitinkamas leidimų išdavimo procedūras įtraukiant nebylaus administracinio pritarimo koncepciją; [22 pakeit.] |
| --- | --- |

(21)

saulės energijos įrenginių įrengimas ir susijusių energijos kaupimo įrenginių įrengimas
  , įskaitant šiluminės ir elektros energijos kaupimą
  toje pačioje vietoje, bei jų prijungimas prie tinklo esamose ar būsimose konstrukcijose, sukurtose kitiems tikslams nei saulės energijos gamyba, išskyrus dirbtinius vandens paviršius, pavyzdžiui, ant stogų, stovėjimo aikštelėse, keliuose ir geležinkeliuose, paprastai nekelia susirūpinimo dėl konkuruojančio erdvės naudojimo ar poveikio aplinkai. Todėl šiems įrenginiams gali būti taikomos trumpesnės leidimų išdavimo procedūros.
  Todėl šioje direktyvoje nustatoma, kad paspartinta leidimų įrengti saulės energijos įrangą ir toje pačioje vietoje – su ja susijusius energijos kaupimo ir prijungimo prie tinklo įrenginius ant kitiems nei saulės energijos gamyba tikslams sukurtų esamų ar būsimų dirbtinių konstrukcijų, išdavimo proceso trukmė. Jame taip pat nustatoma konkreti tiems įrenginiams taikoma nuostata, leidžianti nukrypti nuo reikalavimo pagal Direktyvą 2011/92/ES atlikti poveikio aplinkai vertinimus, nes jie neturėtų kelti susirūpinimo dėl konkuruojančio erdvės naudojimo ar poveikio aplinkai. Investicijos į mažus decentralizuotus saulės energijos įrenginius, kad jie taptų iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojais, yra viena iš veiksmingiausių priemonių, kuriomis energijos vartotojai gali sumažinti savo sąskaitas už energiją ir apsisaugoti nuo kainų svyravimo rizikos. Decentralizuoti įrenginiai, įskaitant individualius ar kolektyvinius bendrus gaminančius vartotojus arba vietos atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijas, taip pat padeda mažinti bendrą gamtinių dujų paklausą, didinti sistemos atsparumą ir siekti Sąjungos atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslų. Tikėtina, kad įrenginiai, kurių galia yra 50 kW arba mažesnė, neturės didelio neigiamo poveikio aplinkai ar tinklui ir dėl jų nekils susirūpinimo dėl jų saugos. Be to, iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintos energijos vartotojų nedidelių įrenginių atveju paprastai nereikia didinti galios prijungimo prie tinklo taške. Atsižvelgiant į tiesioginį teigiamą tokių įrenginių poveikį vartotojams ir galimą ribotą jų poveikį aplinkai, taip pat siekiant paskatinti bei paspartinti šių įrenginių diegimą ir trumpuoju laikotarpiu pasinaudoti jų teikiama nauda, tikslinga dar labiau supaprastinti jiems taikomą leidimų išdavimo procesą, į atitinkamas leidimų išdavimo procedūras įtraukiant nebylaus administracinio pritarimo koncepciją; [22 pakeit.]

| (21a) | šildymo ir vėsinimo naudojant atsinaujinančiuosius energijos išteklius – aplinkos energiją, įskaitant nuotekų valymo įrenginiuose pagamintą energiją, ir geoterminę energiją – gamybos technologija yra šilumos siurbliai. Jie taip pat leidžia šildymui ir vėsinimui naudoti atliekinę šilumą ir vėsumą. Sparčiai diegiant šilumos siurblius ir jiems aktyviai panaudojant nepakankamai naudojamus atsinaujinančiuosius energijos išteklius, pvz., aplinkos, geoterminę energiją, savaiminę ir atliekinę šilumą iš pramonės ir paslaugų sektorių, įskaitant duomenų centrus, galima gamtines dujas ir kitą iškastinį kurą naudojančius katilus pakeisti šildymo, kuris naudoja atsinaujinančiuosius energijos išteklius, sprendimais ir kartu padidinti energijos vartojimo efektyvumą. Taip bus greičiau mažinamas gamtinių dujų naudojimas šilumai tiek pastatų, tiek pramonės sektoriams tiekti. Siekiant paspartinti šilumos siurblių įrengimą ir naudojimą, tikslinga nustatyti tikslines trumpesnes leidimų įrengti tokius įrenginius išdavimo procedūras, įskaitant supaprastintą mažesnių šilumos siurblių prijungimo prie elektros energijos tinklo procedūrą, išskyrus atvejus, kai pagal nacionalinę teisę tokios procedūros nereikalaujama. Greitesnis ir paprastesnis šilumos siurblių įrengimas, šildymo sektoriuje, kuriame sunaudojama beveik pusė Sąjungoje suvartojamos energijos, padidina atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą, o tai padeda užtikrinti tiekimo saugumą ir rasti išeitį iš sudėtingesnės rinkos padėties; [23 pakeit.] |
| --- | --- |

(21a)

šildymo ir vėsinimo naudojant atsinaujinančiuosius energijos išteklius – aplinkos energiją, įskaitant nuotekų valymo įrenginiuose pagamintą energiją, ir geoterminę energiją – gamybos technologija yra šilumos siurbliai. Jie taip pat leidžia šildymui ir vėsinimui naudoti atliekinę šilumą ir vėsumą. Sparčiai diegiant šilumos siurblius ir jiems aktyviai panaudojant nepakankamai naudojamus atsinaujinančiuosius energijos išteklius, pvz., aplinkos, geoterminę energiją, savaiminę ir atliekinę šilumą iš pramonės ir paslaugų sektorių, įskaitant duomenų centrus, galima gamtines dujas ir kitą iškastinį kurą naudojančius katilus pakeisti šildymo, kuris naudoja atsinaujinančiuosius energijos išteklius, sprendimais ir kartu padidinti energijos vartojimo efektyvumą. Taip bus greičiau mažinamas gamtinių dujų naudojimas šilumai tiek pastatų, tiek pramonės sektoriams tiekti. Siekiant paspartinti šilumos siurblių įrengimą ir naudojimą, tikslinga nustatyti tikslines trumpesnes leidimų įrengti tokius įrenginius išdavimo procedūras, įskaitant supaprastintą mažesnių šilumos siurblių prijungimo prie elektros energijos tinklo procedūrą, išskyrus atvejus, kai pagal nacionalinę teisę tokios procedūros nereikalaujama. Greitesnis ir paprastesnis šilumos siurblių įrengimas, šildymo sektoriuje, kuriame sunaudojama beveik pusė Sąjungoje suvartojamos energijos, padidina atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą, o tai padeda užtikrinti tiekimo saugumą ir rasti išeitį iš sudėtingesnės rinkos padėties; [23 pakeit.]

| (22) | atsinaujinančiųjų išteklių energija yra labai svarbi kovojant su klimato kaita, mažinant energijos kainas, mažinant Sąjungos priklausomybę nuo iškastinio kuro ir užtikrinant Sąjungos tiekimo saugumą. Atitinkamų Sąjungos aplinkos teisės aktų tikslais kiekvienu konkrečiu atveju atlikdamos būtinus vertinimus, kuriais siekiama nustatyti, ar atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti skirtas įrenginys, jo prijungimas prie tinklo, susijęs tinklas arba energijos kaupimo įrenginiai konkrečiu atveju atitinka viršesnį viešąjį interesą, valstybės narės turėtų daryti prielaidą, kad šie įrenginiai ir su jais susijusi infrastruktūra atitinka viršesnį viešąjį interesą ir prisideda prie visuomenės sveikatos bei saugos, išskyrus atvejus, kai yra aiškių įrodymų, kad šie projektai daro didelį neigiamą poveikį aplinkai, kurio negalima sušvelninti ar kompensuoti. Jei tokie įrenginiai būtų laikomi atitinkančiais viršesnį viešąjį interesą ir prisidedančiais prie visuomenės sveikatos bei saugos, būtų galima taikyti supaprastintą tokių projektų vertinimą; |
| --- | --- |

(22)

atsinaujinančiųjų išteklių energija yra labai svarbi kovojant su klimato kaita, mažinant energijos kainas, mažinant Sąjungos priklausomybę nuo iškastinio kuro ir užtikrinant Sąjungos tiekimo saugumą. Atitinkamų Sąjungos aplinkos teisės aktų tikslais kiekvienu konkrečiu atveju atlikdamos būtinus vertinimus, kuriais siekiama nustatyti, ar atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti skirtas įrenginys, jo prijungimas prie tinklo, susijęs tinklas arba energijos kaupimo įrenginiai konkrečiu atveju atitinka viršesnį viešąjį interesą, valstybės narės turėtų daryti prielaidą, kad šie įrenginiai ir su jais susijusi infrastruktūra atitinka viršesnį viešąjį interesą ir prisideda prie visuomenės sveikatos bei saugos, išskyrus atvejus, kai yra aiškių įrodymų, kad šie projektai daro didelį neigiamą poveikį aplinkai, kurio negalima sušvelninti ar kompensuoti. Jei tokie įrenginiai būtų laikomi atitinkančiais viršesnį viešąjį interesą ir prisidedančiais prie visuomenės sveikatos bei saugos, būtų galima taikyti supaprastintą tokių projektų vertinimą;

| (23) | siekdama užtikrinti sklandų ir veiksmingą šios direktyvos nuostatų įgyvendinimą, Komisija remia valstybes nares, pasitelkdama techninės paramos priemonę (12), pagal kurią teikiama specialiai pritaikyta techninė ekspertinė patirtis, kad būtų galima rengti ir įgyvendinti reformas, įskaitant tokias, kuriomis didinamas atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimas, skatinama geresnė energetikos sistemos integracija, nustatomos konkrečios vietos, kurios yra itin tinkamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos įrenginiams įrengti, ir supaprastinama leidimų atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginiams išdavimo sistema. Techninė parama apima, pavyzdžiui, administracinių gebėjimų stiprinimą, teisės aktų sistemų suderinimą ir dalijimąsi susijusia geriausia patirtimi; |
| --- | --- |

(23)

siekdama užtikrinti sklandų ir veiksmingą šios direktyvos nuostatų įgyvendinimą, Komisija remia valstybes nares, pasitelkdama techninės paramos priemonę (12), pagal kurią teikiama specialiai pritaikyta techninė ekspertinė patirtis, kad būtų galima rengti ir įgyvendinti reformas, įskaitant tokias, kuriomis didinamas atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimas, skatinama geresnė energetikos sistemos integracija, nustatomos konkrečios vietos, kurios yra itin tinkamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos įrenginiams įrengti, ir supaprastinama leidimų atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginiams išdavimo sistema. Techninė parama apima, pavyzdžiui, administracinių gebėjimų stiprinimą, teisės aktų sistemų suderinimą ir dalijimąsi susijusia geriausia patirtimi;

| (23a) | Komisija taip pat turėtų numatyti specialią nuo valstybės pagalbos taisyklių nukrypti leidžiančių nuostatų sistemą, kad valstybės narės galėtų tinkamai sutelkti pagalbos priemones, skirtas intervencinėms priemonėms ir investicijoms į atsinaujinančiuosius energijos išteklius, savarankišką energijos gamybą ir energijos vartojimo efektyvumą; |
| --- | --- |

(23a)

Komisija taip pat turėtų numatyti specialią nuo valstybės pagalbos taisyklių nukrypti leidžiančių nuostatų sistemą, kad valstybės narės galėtų tinkamai sutelkti pagalbos priemones, skirtas intervencinėms priemonėms ir investicijoms į atsinaujinančiuosius energijos išteklius, savarankišką energijos gamybą ir energijos vartojimo efektyvumą;

| (24) | todėl Direktyva (ES) 2018/2001 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista; |
| --- | --- |

(24)

todėl Direktyva (ES) 2018/2001 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (25a) | teikiant paskatas saulės energijos gamybai dotacijų forma ir įgyvendinant kitas paramos schemas neužkertamas kelias tokios iš privačių, komercinių arba žemės ūkio šaltinių gaunamos energijos pardavimui į tinklą; |
| --- | --- |

(25a)

teikiant paskatas saulės energijos gamybai dotacijų forma ir įgyvendinant kitas paramos schemas neužkertamas kelias tokios iš privačių, komercinių arba žemės ūkio šaltinių gaunamos energijos pardavimui į tinklą;

| (25b) | žemės ūkio sektorius gali būti labai svarbus kaimo vietovių ir kaimo bendruomenių energetikos pertvarkai, ypač atsižvelgiant į decentralizuotą gamybą. Todėl saulės energijos gamybos, kaip nepagrindinės veiklos, galimybė neturėtų apsiriboti tik pasigamintos energijos vartojimu, bet galėtų būti svarstoma, pvz., kartu su kitų rūšių gamyba. Valstybės narės, taikydamos tikslinius finansavimo mechanizmus, turėtų skatinti ūkininkus ūkiuose diegti saulės energijos įrenginius, visų pirma plėtoti žemės ūkio saulės energijos projektus naujuose žemės ūkio pastatuose ir biometano gamybą, kad būtų sudarytos sąlygos platesniam atsinaujinančiųjų išteklių energijos plėtojimui, kartu užtikrinant papildomas pajamas ūkininkams. Nedidelio masto energijos gamybos ūkiuose įrenginiai, kuriuose ūkio atliekos ir atliekų srautai, pavyzdžiui, mėšlas, perdirbami į šilumą ir elektros energiją, pasižymi dideliu potencialu padidinti žiediškumą ūkyje, todėl svarbu propaguoti šias technologijas ir skatinti ūkininkus į jas investuoti. Reikėtų labai skatinti stiprinti tinklus kaimo vietovėse, kad potencialus ūkių indėlis į energetikos pertvarką būtų iš tikrųjų įdėtas jiems decentralizuotai gaminant elektros energiją. Pirmenybė turėtų būti teikiama geografinėms vietovėms, kuriose energinė apšvieta yra didelė, nes saulės baterijų plokščių žaliavos yra riboti ištekliai. Be to, ūkininkai ir jiems atstovaujančios organizacijos turėtų dalyvauti nustatant spartesnės energijos gamybos vietas; |
| --- | --- |

(25b)

žemės ūkio sektorius gali būti labai svarbus kaimo vietovių ir kaimo bendruomenių energetikos pertvarkai, ypač atsižvelgiant į decentralizuotą gamybą. Todėl saulės energijos gamybos, kaip nepagrindinės veiklos, galimybė neturėtų apsiriboti tik pasigamintos energijos vartojimu, bet galėtų būti svarstoma, pvz., kartu su kitų rūšių gamyba. Valstybės narės, taikydamos tikslinius finansavimo mechanizmus, turėtų skatinti ūkininkus ūkiuose diegti saulės energijos įrenginius, visų pirma plėtoti žemės ūkio saulės energijos projektus naujuose žemės ūkio pastatuose ir biometano gamybą, kad būtų sudarytos sąlygos platesniam atsinaujinančiųjų išteklių energijos plėtojimui, kartu užtikrinant papildomas pajamas ūkininkams. Nedidelio masto energijos gamybos ūkiuose įrenginiai, kuriuose ūkio atliekos ir atliekų srautai, pavyzdžiui, mėšlas, perdirbami į šilumą ir elektros energiją, pasižymi dideliu potencialu padidinti žiediškumą ūkyje, todėl svarbu propaguoti šias technologijas ir skatinti ūkininkus į jas investuoti. Reikėtų labai skatinti stiprinti tinklus kaimo vietovėse, kad potencialus ūkių indėlis į energetikos pertvarką būtų iš tikrųjų įdėtas jiems decentralizuotai gaminant elektros energiją. Pirmenybė turėtų būti teikiama geografinėms vietovėms, kuriose energinė apšvieta yra didelė, nes saulės baterijų plokščių žaliavos yra riboti ištekliai. Be to, ūkininkai ir jiems atstovaujančios organizacijos turėtų dalyvauti nustatant spartesnės energijos gamybos vietas;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (30) | kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, energetinę priklausomybę ir energijos kainas, valstybės narės pačios negali deramai pasiekti, o dėl siūlomo veiksmo masto to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(30)

kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, energetinę priklausomybę ir energijos kainas, valstybės narės pačios negali deramai pasiekti, o dėl siūlomo veiksmo masto to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (31) | pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (13) valstybės narės įsipareigojo pagrįstais atvejais prie pranešimų apie perkėlimo į nacionalinę teisę priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudedamųjų dalių ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos. Šios direktyvos atveju teisės aktų leidėjas laikosi nuomonės, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas, visų pirma atsižvelgiant į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą byloje Komisija prieš Belgiją (14) (byla C-543/17), |
| --- | --- |

(31)

pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (13) valstybės narės įsipareigojo pagrįstais atvejais prie pranešimų apie perkėlimo į nacionalinę teisę priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudedamųjų dalių ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos. Šios direktyvos atveju teisės aktų leidėjas laikosi nuomonės, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas, visų pirma atsižvelgiant į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą byloje Komisija prieš Belgiją (14) (byla C-543/17),

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyvos (ES) 2018/2001 pakeitimai

Direktyva (ES) 2018/2001 iš dalies keičiama taip:

| 1) | 2 straipsnyje įterpiami šie punktai
  :






  „9a) | spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vieta – konkreti sausumoje ar jūroje esanti vieta,
  kuriai valstybė narė suteikė pirmenybę kaip
  itin
  tinkamai spartesniam
  energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių
  įrenginių įrengimui, atsižvelgiant į jų prijungimui prie tinklo ir susijusių energetikos tinklų būtiną turtą; [3 ir 38 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

1)

2 straipsnyje įterpiami šie punktai
  :

„9a)

| 9b) | saulės energijos įranga – įranga, kuria saulės energija paverčiama šilumine arba elektros energija, visų pirma saulės šiluminės energijos ir fotovoltinės saulės energijos įranga;“; [24 pakeit.] |
| --- | --- |

9b)

▌

| 3) | 15 straipsnyje įterpiama ši ▌dalis:

  „2a.   Valstybės narės skatina ribotą laikotarpį vykdyti bandomuosius projektus, kad realiomis sąlygomis būtų išbandytos
  novatoriškos
  atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijos
  , įskaitant gamybos, dalijimosi ir kaupimo technologijas
  ; jie vykdomi laikantis taikytinų ES teisės aktų, imantis tinkamų apsaugos priemonių, kad būtų užtikrintas saugus
  energetikos
  sistemos veikimas ir išvengta neproporcingo poveikio vidaus rinkai, prižiūrint kompetentingoms institucijoms.
  Nedarant poveikio 17 straipsniui, valstybės narės užtikrina, kad leidimų naudoti tokias novatoriškas atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijas išdavimo procedūra būtų bent jau tokia pat greita kaip spartesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos vietose
  .“; |
| --- | --- |

3)

15 straipsnyje įterpiama ši ▌dalis:

„2a.   Valstybės narės skatina ribotą laikotarpį vykdyti bandomuosius projektus, kad realiomis sąlygomis būtų išbandytos
  novatoriškos
  atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijos
  , įskaitant gamybos, dalijimosi ir kaupimo technologijas
  ; jie vykdomi laikantis taikytinų ES teisės aktų, imantis tinkamų apsaugos priemonių, kad būtų užtikrintas saugus
  energetikos
  sistemos veikimas ir išvengta neproporcingo poveikio vidaus rinkai, prižiūrint kompetentingoms institucijoms.
  Nedarant poveikio 17 straipsniui, valstybės narės užtikrina, kad leidimų naudoti tokias novatoriškas atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijas išdavimo procedūra būtų bent jau tokia pat greita kaip spartesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos vietose
  .“;

| 4) | Įterpiami šie ▌straipsniai:


  „15b straipsnis



  Integruotas daugiapakopis vietų, reikalingų nacionaliniams įnašams siekiant 2030 m. atsinaujinančiųjų energijos išteklių tikslo ir poveikio klimatui neutralumo tikslo, nustatymas ir planavimas








  1) | Ne vėliau kaip ... [vieni metai po įsigaliojimo] valstybės narės
  , koordinuodamos veiksmus su visomis atitinkamomis nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis, atlieka integruotą daugiapakopį atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtros visoje savo teritorijoje nustatymą ir planavimą, siekdamos nustatyti vidaus potencialą ir turimas
  sausumos,
  paviršines, požemines
  ir jūros vietas
  šių išteklių plėtrai
  .
  Valstybės narės taip pat nustato įrengtąją galią ir sausumos, paviršines, požemines ir jūros vietas,
  būtinas atsinaujinančiųjų išteklių energijos
  gamybai ir susijusiai infrastruktūrai, pavyzdžiui, tinklams ir saugykloms, įskaitant šiluminės energijos kaupimą,
  kad būtų užtikrinti jų nacionaliniai įnašai siekiant šios direktyvos 3 straipsnyje nustatyto 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo
  , taip pat tarpinių tikslų, nustatytų Reglamento (ES) 2021/1119 15a, 22a straipsniuose, 23 straipsnio 1 dalyje, 24 straipsnio 4 dalyje ir 25 straipsnio 1 dalyje, ir kad iki 2050 m. būtų pasiektas poveikio klimatui neutralumas, kaip numatyta pagal to reglamento 2 straipsnį.
  Tokios vietos turi atitikti ▌nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose, atnaujintuose pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnį
  ir 15 straipsnio 6 dalį ir pagal jūrinių teritorijų planus, įskaitant Direktyvos 2014/89/ES
   (15)

  8 straipsnyje nurodytus planus
  , nustatytas numatomas trajektorijas ir bendrą planuojamą įrengtąją galią pagal atskiras atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos technologijas. |
| --- | --- | --- |

4)

Įterpiami šie ▌straipsniai:

„15b straipsnis

Integruotas daugiapakopis vietų, reikalingų nacionaliniams įnašams siekiant 2030 m. atsinaujinančiųjų energijos išteklių tikslo ir poveikio klimatui neutralumo tikslo, nustatymas ir planavimas

1)

Ne vėliau kaip ... [vieni metai po įsigaliojimo] valstybės narės
  , koordinuodamos veiksmus su visomis atitinkamomis nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis, atlieka integruotą daugiapakopį atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtros visoje savo teritorijoje nustatymą ir planavimą, siekdamos nustatyti vidaus potencialą ir turimas
  sausumos,
  paviršines, požemines
  ir jūros vietas
  šių išteklių plėtrai
  .
  Valstybės narės taip pat nustato įrengtąją galią ir sausumos, paviršines, požemines ir jūros vietas,
  būtinas atsinaujinančiųjų išteklių energijos
  gamybai ir susijusiai infrastruktūrai, pavyzdžiui, tinklams ir saugykloms, įskaitant šiluminės energijos kaupimą,
  kad būtų užtikrinti jų nacionaliniai įnašai siekiant šios direktyvos 3 straipsnyje nustatyto 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo
  , taip pat tarpinių tikslų, nustatytų Reglamento (ES) 2021/1119 15a, 22a straipsniuose, 23 straipsnio 1 dalyje, 24 straipsnio 4 dalyje ir 25 straipsnio 1 dalyje, ir kad iki 2050 m. būtų pasiektas poveikio klimatui neutralumas, kaip numatyta pagal to reglamento 2 straipsnį.
  Tokios vietos turi atitikti ▌nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose, atnaujintuose pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnį
  ir 15 straipsnio 6 dalį ir pagal jūrinių teritorijų planus, įskaitant Direktyvos 2014/89/ES
   (15)

  8 straipsnyje nurodytus planus
  , nustatytas numatomas trajektorijas ir bendrą planuojamą įrengtąją galią pagal atskiras atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos technologijas.

| 2) | Nustatydamos 1 dalyje nurodytas vietas, valstybės narės atsižvelgia į:






  a) | atsinaujinančiųjų energijos išteklių prieinamumą ir atsinaujinančiosios energijos gamybos taikant įvairias technologijas potencialą tose sausumos ir jūros vietose; |
| --- | --- | --- |

2)

Nustatydamos 1 dalyje nurodytas vietas, valstybės narės atsižvelgia į:

a)

atsinaujinančiųjų energijos išteklių prieinamumą ir atsinaujinančiosios energijos gamybos taikant įvairias technologijas potencialą tose sausumos ir jūros vietose;

| b) | numatomą
  nacionalinį ir regioninį
  energijos poreikį
  , atsižvelgiant į galimą reguliavimo apkrova lankstumą, numatomą sutaupyti kiekį dėl didesnio energijos vartojimo efektyvumo ir energetikos sistemos integraciją
  ; |
| --- | --- |

b)

numatomą
  nacionalinį ir regioninį
  energijos poreikį
  , atsižvelgiant į galimą reguliavimo apkrova lankstumą, numatomą sutaupyti kiekį dėl didesnio energijos vartojimo efektyvumo ir energetikos sistemos integraciją
  ;

| c) | atitinkamų energetikos tinklų,
  tinklo infrastruktūros, kaupimo įrenginių ir kitų lankstumo priemonių prieinamumą arba galimybę sukurti
  ar modernizuoti
  tokią tinklo infrastruktūrą ir kaupimo įrenginius; |
| --- | --- |

c)

atitinkamų energetikos tinklų,
  tinklo infrastruktūros, kaupimo įrenginių ir kitų lankstumo priemonių prieinamumą arba galimybę sukurti
  ar modernizuoti
  tokią tinklo infrastruktūrą ir kaupimo įrenginius;

| ca) | galimybes įtraukti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojus ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijas, įvertintas pagal 21 ir 22 straipsnius; |
| --- | --- |

ca)

galimybes įtraukti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojus ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijas, įvertintas pagal 21 ir 22 straipsnius;

| cb) | atvirų, įtraukių ir veiksmingų viešų konsultacijų rezultatus, atitinkamų vietos valdžios institucijų ir visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą, siekiant užtikrinti, kad nustatant 15b ir 15c straipsniuose nurodytas vietas būtų atsižvelgiama į viešąją nuomonę; |
| --- | --- |

cb)

atvirų, įtraukių ir veiksmingų viešų konsultacijų rezultatus, atitinkamų vietos valdžios institucijų ir visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą, siekiant užtikrinti, kad nustatant 15b ir 15c straipsniuose nurodytas vietas būtų atsižvelgiama į viešąją nuomonę;

| cc) | atsinaujinančiosios energijos projektus, susijusius su numatomomis naujomis dirbtinėmis struktūromis, pavyzdžiui, automobilių stovėjimo aikštelėmis, keliais, geležinkeliais ir pramoninėmis zonomis; |
| --- | --- |

cc)

atsinaujinančiosios energijos projektus, susijusius su numatomomis naujomis dirbtinėmis struktūromis, pavyzdžiui, automobilių stovėjimo aikštelėmis, keliais, geležinkeliais ir pramoninėmis zonomis;

| cd) | numatomą pramonės plėtrą ir užimtumą, susijusius su atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektais poveikį patiriančiose vietos bendruomenėse. |
| --- | --- |

cd)

numatomą pramonės plėtrą ir užimtumą, susijusius su atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektais poveikį patiriančiose vietos bendruomenėse.

| 3) | Valstybės narės sudaro palankias sąlygas daugialypiam vietų, nustatytų vykdant 1 dalyje nustatytą įpareigojimą, naudojimui
  , jei įrenginių, skirtų energijai iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti, įrengimas yra suderinamas su ankstesniais naudojimo būdais
  . |
| --- | --- |

3)

Valstybės narės sudaro palankias sąlygas daugialypiam vietų, nustatytų vykdant 1 dalyje nustatytą įpareigojimą, naudojimui
  , jei įrenginių, skirtų energijai iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti, įrengimas yra suderinamas su ankstesniais naudojimo būdais
  .

| 3a) | Valstybės narės, nustatydamos sausumos, paviršines, požemines ir jūros vietas, kurių reikia atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos įrenginiams įrengti, įdiegia mechanizmą, kuriuo remiamas būtinas atsinaujinančiųjų išteklių energiją naudojantis šildymo tinklas ir elektros energijos tinklo plėtra, siekiant sukurti visiškai integruotą energetikos sistemą. |
| --- | --- |

3a)

Valstybės narės, nustatydamos sausumos, paviršines, požemines ir jūros vietas, kurių reikia atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos įrenginiams įrengti, įdiegia mechanizmą, kuriuo remiamas būtinas atsinaujinančiųjų išteklių energiją naudojantis šildymo tinklas ir elektros energijos tinklo plėtra, siekiant sukurti visiškai integruotą energetikos sistemą.

| 3b) | Jei didelio masto biometano gamybos įrenginiai nacionaliniu lygmeniu apibrėžiami kaip įrenginiai, skirti Direktyvos 2008/98/EB II priedo 11 punkte išvardytoms atliekų naudojimo operacijoms vykdyti, valstybės narės, nustatydamos spartesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos vietas, gali priskirti šiuos įrenginius prie atsinaujinančiųjų energijos išteklių. |
| --- | --- |

3b)

Jei didelio masto biometano gamybos įrenginiai nacionaliniu lygmeniu apibrėžiami kaip įrenginiai, skirti Direktyvos 2008/98/EB II priedo 11 punkte išvardytoms atliekų naudojimo operacijoms vykdyti, valstybės narės, nustatydamos spartesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos vietas, gali priskirti šiuos įrenginius prie atsinaujinančiųjų energijos išteklių.

| 3c) | Valstybės narės periodiškai peržiūri ir atnaujina šio straipsnio 1 dalyje nurodytas vietas, bent jau atnaujindamos nacionalinius klimato ir energetikos planus, kaip numatyta pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnį. |
| --- | --- |

3c)

Valstybės narės periodiškai peržiūri ir atnaujina šio straipsnio 1 dalyje nurodytas vietas, bent jau atnaujindamos nacionalinius klimato ir energetikos planus, kaip numatyta pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnį.

| 3d) | Valstybės narės skatina ir remia vietos ir regionines valdžios institucijas, siekdamos, kad būtų parengtos ir įgyvendintos miestų, iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintos energijos vartotojų, atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijų pagamintos atsinaujinančiųjų išteklių energijos trajektorijos arba tikslai. |
| --- | --- |

3d)

Valstybės narės skatina ir remia vietos ir regionines valdžios institucijas, siekdamos, kad būtų parengtos ir įgyvendintos miestų, iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintos energijos vartotojų, atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijų pagamintos atsinaujinančiųjų išteklių energijos trajektorijos arba tikslai.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

15c straipsnis

Spartesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos vietos

| 1) | Ne vėliau kaip ... [2 metai po įsigaliojimo] valstybės narės
  , koordinuodamos veiksmus su regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis,
  patvirtina planą ar planus, kuriuose nustatomos 15b straipsnio 1 dalyje nurodytose vietose esančios
  spartesnės
  vienos ar kelių rūšių atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietos.
  Tų vietų dydis turi atitikti šioje direktyvoje ir nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose, atnaujintuose pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnį, nustatytus atsinaujinančiosios energijos tikslus ir tarpinius tikslus. Plane ar planuose, kuriuose nustatomos spartesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos vietos,
  valstybės narės:






  a) | nustato pakankamai vienalytes sausumos ir jūros vietas, kuriose, atsižvelgiant į pasirinktos teritorijos ypatumus, nesitikima, kad konkrečios rūšies ar rūšių atsinaujinančiųjų išteklių energijos plėtra padarys didelį poveikį aplinkai.
  Bendras sausumos ir jūros vietų plotas ženkliai papildo erdvės poreikį, nustatytą šios direktyvos 15b straipsnio 1 dalyje, siekiant 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo, ir įtraukiamas į nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus, atnaujintus pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnį.
  Tai darydamos valstybės narės:






  i) | teikia pirmenybę dirbtiniams ir pastatytiems paviršiams, pvz.,
  pastatų
  stogams
  ir fasadams
  , transporto infrastruktūros teritorijoms
  ir jų tiesioginei aplinkai
  , stovėjimo aikštelėms,
  ūkiuose esančioms vietoms,
  atliekų aikštelėms, pramonės objektams, kasykloms ▌ir, kai tinkama,
  dirbtiniams ir pastatytiems paviršiams, pvz.,
  miesto nuotekų valymo objektams
  , dirbtiniams ežerams, vidaus vandens telkiniams ar rezervuarams, ir
  nualintai žemei, kuri netinka žemės ūkiui; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Ne vėliau kaip ... [2 metai po įsigaliojimo] valstybės narės
  , koordinuodamos veiksmus su regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis,
  patvirtina planą ar planus, kuriuose nustatomos 15b straipsnio 1 dalyje nurodytose vietose esančios
  spartesnės
  vienos ar kelių rūšių atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietos.
  Tų vietų dydis turi atitikti šioje direktyvoje ir nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose, atnaujintuose pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnį, nustatytus atsinaujinančiosios energijos tikslus ir tarpinius tikslus. Plane ar planuose, kuriuose nustatomos spartesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos vietos,
  valstybės narės:

a)

nustato pakankamai vienalytes sausumos ir jūros vietas, kuriose, atsižvelgiant į pasirinktos teritorijos ypatumus, nesitikima, kad konkrečios rūšies ar rūšių atsinaujinančiųjų išteklių energijos plėtra padarys didelį poveikį aplinkai.
  Bendras sausumos ir jūros vietų plotas ženkliai papildo erdvės poreikį, nustatytą šios direktyvos 15b straipsnio 1 dalyje, siekiant 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo, ir įtraukiamas į nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus, atnaujintus pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnį.
  Tai darydamos valstybės narės:

i)

teikia pirmenybę dirbtiniams ir pastatytiems paviršiams, pvz.,
  pastatų
  stogams
  ir fasadams
  , transporto infrastruktūros teritorijoms
  ir jų tiesioginei aplinkai
  , stovėjimo aikštelėms,
  ūkiuose esančioms vietoms,
  atliekų aikštelėms, pramonės objektams, kasykloms ▌ir, kai tinkama,
  dirbtiniams ir pastatytiems paviršiams, pvz.,
  miesto nuotekų valymo objektams
  , dirbtiniams ežerams, vidaus vandens telkiniams ar rezervuarams, ir
  nualintai žemei, kuri netinka žemės ūkiui;

| ii) | neįtraukia tinklo „Natura 2000“ teritorijų ir gamtos parkų bei rezervatų, nustatytų paukščių
  ir jūrų žinduolių
  migracijos maršrutų
  , remiantis geriausiais turimais duomenimis, ir ekologinių koridorių,
  taip pat kitų teritorijų, nustatytų remiantis pažeidžiamumo žemėlapiais ir tolesniame punkte nurodytomis priemonėmis, išskyrus tose teritorijose esančius dirbtinius ir pastatytus paviršius, pavyzdžiui, stogus, stovėjimo aikšteles ar transporto infrastruktūrą; |
| --- | --- |

ii)

neįtraukia tinklo „Natura 2000“ teritorijų ir gamtos parkų bei rezervatų, nustatytų paukščių
  ir jūrų žinduolių
  migracijos maršrutų
  , remiantis geriausiais turimais duomenimis, ir ekologinių koridorių,
  taip pat kitų teritorijų, nustatytų remiantis pažeidžiamumo žemėlapiais ir tolesniame punkte nurodytomis priemonėmis, išskyrus tose teritorijose esančius dirbtinius ir pastatytus paviršius, pavyzdžiui, stogus, stovėjimo aikšteles ar transporto infrastruktūrą;

| iii) | siekdamos nustatyti vietas, kuriose atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginiai nedarytų didelio poveikio aplinkai naudoja visas tinkamas priemones ir duomenų rinkinius, įskaitant laukinės gamtos pažeidžiamumo žemėlapius ir
  , kai būtina, konkrečius tyrimus vietoje, atsižvelgdamos į kuriant darnų tinklą „Natura 2000“ sukauptus duomenis, kurie yra pakankami tiek kalbant apie buveinių tipus ir rūšis pagal Tarybos direktyvą 92/43/EEB
   (16)

  , tiek apie paukščius ir teritorijas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/147/EB
   (17); |
| --- | --- |

iii)

siekdamos nustatyti vietas, kuriose atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginiai nedarytų didelio poveikio aplinkai naudoja visas tinkamas priemones ir duomenų rinkinius, įskaitant laukinės gamtos pažeidžiamumo žemėlapius ir
  , kai būtina, konkrečius tyrimus vietoje, atsižvelgdamos į kuriant darnų tinklą „Natura 2000“ sukauptus duomenis, kurie yra pakankami tiek kalbant apie buveinių tipus ir rūšis pagal Tarybos direktyvą 92/43/EEB
   (16)

  , tiek apie paukščius ir teritorijas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/147/EB
   (17);

| iv) | pašalina administracines kliūtis ir skiria pakankamai gerai parengtų darbuotojų ir administracinių išteklių; |
| --- | --- |

iv)

pašalina administracines kliūtis ir skiria pakankamai gerai parengtų darbuotojų ir administracinių išteklių;

| b) | nustato tinkamas
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietoms taikomas taisykles, be kita ko, dėl poveikio švelninimo priemonių, kurių turi būti imamasi įrengiant atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginius, toje pačioje vietoje statant energijos kaupimo įrenginius ir kitą prijungimui prie tinklo reikalingą turtą, kad būtų išvengta galimo neigiamo poveikio aplinkai, o jei tai neįmanoma, kad jis būtų labai sumažintas. ▌Valstybės narės užtikrina, kad būtų taikomos tinkamos poveikio švelninimo priemonės
  , garantuojant pareigų, nustatytų
  Direktyvos 92/43/EEB 6 straipsnio 2 dalyje ir 12 straipsnio 1 dalyje, Direktyvos 2009/147/EB 5 straipsnyje ir Direktyvos 2000/60/EB 4 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje
  , vykdymą ir siekiant išvengti blogėjimo bei pasiekti gerą būklę arba ekologinį potencialą pagal
  Direktyvos 2000/60/EC 4 straipsnio 1 
  dalį
  . Tokios taisyklės nustatomos atsižvelgiant į kiekvienos
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietos ypatumus, atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologiją ar technologijas, kurios bus diegiamos kiekvienoje vietoje, ir į nustatytą poveikį aplinkai. Jei vykdant konkrečius projektus laikomasi tokių taisyklių ir įgyvendinamos tinkamos poveikio švelninimo priemonės, daroma prielaida, kad projektais nepažeidžiamos tos nuostatos, nedarant poveikio 16a straipsnio 4 ir 5 dalims. Kai naujos poveikio švelninimo priemonės, kuriomis siekiama kuo labiau užkirsti kelią rūšių, saugomų pagal Tarybos direktyvą 92/43/EEB ir Direktyvą 2009/147/EB, žudymui ar trikdymui arba bet kokiam kitam poveikiui aplinkai, nėra plačiai išbandytos jų veiksmingumo atžvilgiu, valstybės narės gali leisti jas naudoti ribotą laikotarpį vieno ar kelių bandomųjų projektų metu, su sąlyga, kad tokių priemonių veiksmingumas atidžiai stebimas ir nedelsiant imamasi atitinkamų veiksmų, jei paaiškėja, kad jos nėra veiksmingos.
  Valstybės narės, atsižvelgdamos į tai, kad esami teritoriniai planai atitinka 15c straipsnio reikalavimus, jau nustatytas vėjo ar saulės jėgainių įrengimo vietoves gali deklaruoti kaip spartesnei atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti tinkamas vietas. |
| --- | --- |

b)

nustato tinkamas
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietoms taikomas taisykles, be kita ko, dėl poveikio švelninimo priemonių, kurių turi būti imamasi įrengiant atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginius, toje pačioje vietoje statant energijos kaupimo įrenginius ir kitą prijungimui prie tinklo reikalingą turtą, kad būtų išvengta galimo neigiamo poveikio aplinkai, o jei tai neįmanoma, kad jis būtų labai sumažintas. ▌Valstybės narės užtikrina, kad būtų taikomos tinkamos poveikio švelninimo priemonės
  , garantuojant pareigų, nustatytų
  Direktyvos 92/43/EEB 6 straipsnio 2 dalyje ir 12 straipsnio 1 dalyje, Direktyvos 2009/147/EB 5 straipsnyje ir Direktyvos 2000/60/EB 4 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje
  , vykdymą ir siekiant išvengti blogėjimo bei pasiekti gerą būklę arba ekologinį potencialą pagal
  Direktyvos 2000/60/EC 4 straipsnio 1 
  dalį
  . Tokios taisyklės nustatomos atsižvelgiant į kiekvienos
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietos ypatumus, atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologiją ar technologijas, kurios bus diegiamos kiekvienoje vietoje, ir į nustatytą poveikį aplinkai. Jei vykdant konkrečius projektus laikomasi tokių taisyklių ir įgyvendinamos tinkamos poveikio švelninimo priemonės, daroma prielaida, kad projektais nepažeidžiamos tos nuostatos, nedarant poveikio 16a straipsnio 4 ir 5 dalims. Kai naujos poveikio švelninimo priemonės, kuriomis siekiama kuo labiau užkirsti kelią rūšių, saugomų pagal Tarybos direktyvą 92/43/EEB ir Direktyvą 2009/147/EB, žudymui ar trikdymui arba bet kokiam kitam poveikiui aplinkai, nėra plačiai išbandytos jų veiksmingumo atžvilgiu, valstybės narės gali leisti jas naudoti ribotą laikotarpį vieno ar kelių bandomųjų projektų metu, su sąlyga, kad tokių priemonių veiksmingumas atidžiai stebimas ir nedelsiant imamasi atitinkamų veiksmų, jei paaiškėja, kad jos nėra veiksmingos.
  Valstybės narės, atsižvelgdamos į tai, kad esami teritoriniai planai atitinka 15c straipsnio reikalavimus, jau nustatytas vėjo ar saulės jėgainių įrengimo vietoves gali deklaruoti kaip spartesnei atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti tinkamas vietas.

Plane valstybės narės paaiškina, kokį vertinimą pagal a punkte nustatytus kriterijus jos atliko siekdamos nustatyti kiekvieną
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietą ir tinkamas poveikio švelninimo priemones.

| 2) | Prieš priimant planą ar planus, kuriuose nustatomos
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietos, atliekamas jų poveikio aplinkai vertinimas pagal Direktyvoje 2001/42/EB nustatytas sąlygas ir, jei
  jie galėtų daryti
  didelį poveikį
  „Natura 2000“ teritorijose
  , atliekamas atitinkamas vertinimas pagal Direktyvos 92/43/EEB 6 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

2)

Prieš priimant planą ar planus, kuriuose nustatomos
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietos, atliekamas jų poveikio aplinkai vertinimas pagal Direktyvoje 2001/42/EB nustatytas sąlygas ir, jei
  jie galėtų daryti
  didelį poveikį
  „Natura 2000“ teritorijose
  , atliekamas atitinkamas vertinimas pagal Direktyvos 92/43/EEB 6 straipsnio 3 dalį.

| 2a) | Nustatant 15b straipsnio 1 dalyje nurodytas jūros vietas, nustatymas pagal šį straipsnį turi būti suderintas su Direktyvos 2014/89/ES reikalavimais, kiek tai susiję su ekosisteminio jūrinių teritorijų planavimo metodo taikymu nustatant atsinaujinančiųjų išteklių energijos vietas. Jūrinių teritorijų planavimo proceso metu valstybės narės, laikydamosi 2030 m., 2040 m. ir 2050 m. klimato tikslų, padidina atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybai skirtą erdvę. |
| --- | --- |

2a)

Nustatant 15b straipsnio 1 dalyje nurodytas jūros vietas, nustatymas pagal šį straipsnį turi būti suderintas su Direktyvos 2014/89/ES reikalavimais, kiek tai susiję su ekosisteminio jūrinių teritorijų planavimo metodo taikymu nustatant atsinaujinančiųjų išteklių energijos vietas. Jūrinių teritorijų planavimo proceso metu valstybės narės, laikydamosi 2030 m., 2040 m. ir 2050 m. klimato tikslų, padidina atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybai skirtą erdvę.

| 3) | Planas ar planai, kuriais nustatytos
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietos, skelbiami viešai
  , nuolat atnaujinami siekiant elektronine forma registruoti naujus pajėgumus
  ir periodiškai peržiūrimi, bent jau atnaujinant nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planus pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnį
  , kartu užtikrinant sinergiją su Direktyva 2014/89/ES
  . |
| --- | --- |

3)

Planas ar planai, kuriais nustatytos
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietos, skelbiami viešai
  , nuolat atnaujinami siekiant elektronine forma registruoti naujus pajėgumus
  ir periodiškai peržiūrimi, bent jau atnaujinant nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planus pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnį
  , kartu užtikrinant sinergiją su Direktyva 2014/89/ES
  .

15d straipsnis

Visuomenės dalyvavimas

1.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad planai, kuriuose būtų nustatytos žemės ir jūros vietos, būtinos atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos įrenginiams įrengti, ir planai, kuriuose būtų nustatytos atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti tinkamos vietos, nurodytos 15a, 15b ir 15c straipsniuose, būtų rengiami atvirai, įtraukiai ir veiksmingai ir kad visuomenė iš anksto ir veiksmingai galėtų dalyvauti juos rengiant.

2.
     
  Atsižvelgdamos į šios direktyvos tikslus ir galimą jos įgyvendinimo poveikį sritims, kurioms taikomos kitos Sąjungos priemonės, valstybės narės nustato, kurią visuomenės dalį, įskaitant fizinius ar juridinius asmenis arba jų asociacijas, organizacijas ar grupes, paveikė ar gali paveikti planai arba kuri yra jais suinteresuota. Valstybės narės užtikrina, kad nurodyta visuomenė būtų informuojama elektroniniu būdu ir viešais pranešimais arba kitomis tinkamomis priemonėmis.“; [14 pakeit.]

| 6) | 16 straipsnis pakeičiamas taip:


  „16 straipsnis



  Leidimų išdavimo proceso organizavimas ir pagrindiniai principai








  1) | Leidimų išdavimo procesas apima visus atitinkamus administracinius leidimus statyti, modernizuoti ir eksploatuoti atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos įrenginius
  , įskaitant hibridines jėgaines, kuriose derinami įvairūs atsinaujinančiųjų išteklių energijos šaltiniai
  ,
  šiluminės
  energijos kaupimo įrenginius
  , įskaitant elektros ir šiluminės energijos kaupimo įrenginius
  , taip pat jų prijungimui prie tinklo
  ir atsinaujinančiųjų išteklių integravimui į šilumos ir vėsumos tiekimo tinklus
  būtiną turtą.
  Šis procesas,
  jei reikia,
  taip pat apima susijusius energetikos tinklų leidimus
  ir poveikio aplinkai vertinimus. Leidimų išdavimo procesas apima visas procedūras nuo atitinkamos institucijos ar institucijų patvirtinimo pagal 2 dalį, kad gauta paraiška yra tinkama, iki jos (jų) pranešimo apie galutinį sprendimą dėl procedūros rezultato. [25 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

6)

16 straipsnis pakeičiamas taip:

„16 straipsnis

Leidimų išdavimo proceso organizavimas ir pagrindiniai principai

1)

Leidimų išdavimo procesas apima visus atitinkamus administracinius leidimus statyti, modernizuoti ir eksploatuoti atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos įrenginius
  , įskaitant hibridines jėgaines, kuriose derinami įvairūs atsinaujinančiųjų išteklių energijos šaltiniai
  ,
  šiluminės
  energijos kaupimo įrenginius
  , įskaitant elektros ir šiluminės energijos kaupimo įrenginius
  , taip pat jų prijungimui prie tinklo
  ir atsinaujinančiųjų išteklių integravimui į šilumos ir vėsumos tiekimo tinklus
  būtiną turtą.
  Šis procesas,
  jei reikia,
  taip pat apima susijusius energetikos tinklų leidimus
  ir poveikio aplinkai vertinimus. Leidimų išdavimo procesas apima visas procedūras nuo atitinkamos institucijos ar institucijų patvirtinimo pagal 2 dalį, kad gauta paraiška yra tinkama, iki jos (jų) pranešimo apie galutinį sprendimą dėl procedūros rezultato. [25 pakeit.]

| 1a) | Valstybės narės užtikrina, kad kvalifikuotų darbuotojų finansavimas bei kvalifikacijos kėlimas ir perkvalifikavimas kompetentingose institucijose nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis būtų proporcingi bendrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos poreikių, nustatytų pagal šios direktyvos 15b straipsnį, tenkinimui ir planuojamiems įrengtiesiems atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos pajėgumams, numatytiems jų nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose, atnaujintuose pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnį. Visus mokesčius, susijusius su paraiškų teikimo ir leidimų išdavimo procesais, valstybės narės skiria siekdamos toliau finansuoti kvalifikuotus darbuotojus ir gerinti atitinkamos leidimus išduodančios institucijos gebėjimus. Siekdamos palengvinti leidimų išdavimo procesą, valstybės narės remia regionines ir vietos valdžios institucijas, įskaitant techninę ir finansinę paramą. |
| --- | --- |

1a)

Valstybės narės užtikrina, kad kvalifikuotų darbuotojų finansavimas bei kvalifikacijos kėlimas ir perkvalifikavimas kompetentingose institucijose nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis būtų proporcingi bendrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos poreikių, nustatytų pagal šios direktyvos 15b straipsnį, tenkinimui ir planuojamiems įrengtiesiems atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos pajėgumams, numatytiems jų nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose, atnaujintuose pagal Reglamento (ES) 2018/1999 14 straipsnį. Visus mokesčius, susijusius su paraiškų teikimo ir leidimų išdavimo procesais, valstybės narės skiria siekdamos toliau finansuoti kvalifikuotus darbuotojus ir gerinti atitinkamos leidimus išduodančios institucijos gebėjimus. Siekdamos palengvinti leidimų išdavimo procesą, valstybės narės remia regionines ir vietos valdžios institucijas, įskaitant techninę ir finansinę paramą.

| 2) | Ne vėliau kaip per keturiolika
  darbo
  dienų nuo paraiškos gavimo, jei paraiška teikiama dėl įrenginių įrengimo
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietose, ir per vieną mėnesį, jei paraiška teikiama dėl įrenginių įrengimo už tokių vietų ribų, kompetentinga institucija patvirtina paraiškos tinkamumą arba, jei plėtotojas atsiuntė ne visą paraiškai išnagrinėti reikalingą informaciją, paprašo plėtotojo pateikti išsamią paraišką per keturiolika
  darbo
  dienų nuo jos pateikimo. Jei per šį terminą plėtotojas išsamios paraiškos nepateikia, kompetentinga institucija gali raštu tą paraišką atmesti. Jei paraiška atmetama, kompetentinga institucija savo sprendimą pagrindžia. Plėtotojas gali bet kuriuo metu po tokio atmetimo pateikti naują paraišką. Data, kurią kompetentinga institucija patvirtina paraiškos tinkamumą, laikoma leidimo išdavimo proceso pradžios data. |
| --- | --- |

2)

Ne vėliau kaip per keturiolika
  darbo
  dienų nuo paraiškos gavimo, jei paraiška teikiama dėl įrenginių įrengimo
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietose, ir per vieną mėnesį, jei paraiška teikiama dėl įrenginių įrengimo už tokių vietų ribų, kompetentinga institucija patvirtina paraiškos tinkamumą arba, jei plėtotojas atsiuntė ne visą paraiškai išnagrinėti reikalingą informaciją, paprašo plėtotojo pateikti išsamią paraišką per keturiolika
  darbo
  dienų nuo jos pateikimo. Jei per šį terminą plėtotojas išsamios paraiškos nepateikia, kompetentinga institucija gali raštu tą paraišką atmesti. Jei paraiška atmetama, kompetentinga institucija savo sprendimą pagrindžia. Plėtotojas gali bet kuriuo metu po tokio atmetimo pateikti naują paraišką. Data, kurią kompetentinga institucija patvirtina paraiškos tinkamumą, laikoma leidimo išdavimo proceso pradžios data.

| 3) | Valstybės narės įsteigia arba paskiria vieną ar daugiau kontaktinių punktų
  ir pateikia informaciją, kaip numatyta pagal 18 straipsnio 6 dalį
  . Tie kontaktiniai punktai, pareiškėjui paprašius, konsultuoja ir sudaro palankesnes sąlygas visam administracinio paraiškų teikimo ir leidimų išdavimo procesui. Pareiškėjui viso proceso metu užtenka susisiekti su vienu kontaktiniu punktu. Kontaktinis punktas per visą administracinį leidimų paraiškų teikimo procesą skaidriai konsultuoja pareiškėją, įskaitant su aplinkosauga susijusiais klausimais, iki proceso pabaigoje atsakingos institucijos priima vieną ar kelis sprendimus, teikia pareiškėjui visą būtiną informaciją ir, kai tinkama, įtraukia kitas administracines institucijas. Kontaktinis punktas užtikrina, kad būtų laikomasi šioje direktyvoje nustatytų leidimų išdavimo procedūrų terminų. Pareiškėjams leidžiama atitinkamus dokumentus pateikti skaitmenine forma. Ne vėliau kaip [2 metai nuo įsigaliojimo] valstybės narės užtikrina, kad visos procedūros būtų atliekamos elektroniniu būdu.
  Informaciją apie leidimų išdavimo procesą valstybės narės skelbia viešai. |
| --- | --- |

3)

Valstybės narės įsteigia arba paskiria vieną ar daugiau kontaktinių punktų
  ir pateikia informaciją, kaip numatyta pagal 18 straipsnio 6 dalį
  . Tie kontaktiniai punktai, pareiškėjui paprašius, konsultuoja ir sudaro palankesnes sąlygas visam administracinio paraiškų teikimo ir leidimų išdavimo procesui. Pareiškėjui viso proceso metu užtenka susisiekti su vienu kontaktiniu punktu. Kontaktinis punktas per visą administracinį leidimų paraiškų teikimo procesą skaidriai konsultuoja pareiškėją, įskaitant su aplinkosauga susijusiais klausimais, iki proceso pabaigoje atsakingos institucijos priima vieną ar kelis sprendimus, teikia pareiškėjui visą būtiną informaciją ir, kai tinkama, įtraukia kitas administracines institucijas. Kontaktinis punktas užtikrina, kad būtų laikomasi šioje direktyvoje nustatytų leidimų išdavimo procedūrų terminų. Pareiškėjams leidžiama atitinkamus dokumentus pateikti skaitmenine forma. Ne vėliau kaip [2 metai nuo įsigaliojimo] valstybės narės užtikrina, kad visos procedūros būtų atliekamos elektroniniu būdu.
  Informaciją apie leidimų išdavimo procesą valstybės narės skelbia viešai.

| 4) | Kontaktinis punktas atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos įrenginių plėtotojams pateikia procedūrų žinyną, kuriame aptariami ir maži projektai bei projektai, kai vartotojai atsinaujinančiųjų išteklių energiją gaminasi patys
  , atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijos, kolektyviniai ir individualūs projektai
  ; ta informacija taip pat teikiama internete.
  Kontaktinis punktas teikia plėtotojams pagalbą ir padeda vykdyti administracinį procesą paramai pagal atsinaujinančiųjų išteklių energijos paramos schemas gauti.
  Internete esančioje informacijoje nurodomas su pareiškėjo paraiška susijęs kontaktinis punktas. Jeigu valstybėje narėje yra daugiau nei vienas kontaktinis punktas, internete esančioje informacijoje nurodomas su pareiškėjo paraiška susijęs kontaktinis punktas. |
| --- | --- |

4)

Kontaktinis punktas atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos įrenginių plėtotojams pateikia procedūrų žinyną, kuriame aptariami ir maži projektai bei projektai, kai vartotojai atsinaujinančiųjų išteklių energiją gaminasi patys
  , atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijos, kolektyviniai ir individualūs projektai
  ; ta informacija taip pat teikiama internete.
  Kontaktinis punktas teikia plėtotojams pagalbą ir padeda vykdyti administracinį procesą paramai pagal atsinaujinančiųjų išteklių energijos paramos schemas gauti.
  Internete esančioje informacijoje nurodomas su pareiškėjo paraiška susijęs kontaktinis punktas. Jeigu valstybėje narėje yra daugiau nei vienas kontaktinis punktas, internete esančioje informacijoje nurodomas su pareiškėjo paraiška susijęs kontaktinis punktas.

| 5) | Valstybės narės užtikrina, kad pareiškėjai galėtų lengvai naudotis paprastomis procedūromis sprendžiant ginčus dėl leidimų išdavimo proceso ir leidimų statyti bei eksploatuoti atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginius išdavimo, be kita ko, kai taikytina, alternatyvaus ginčų sprendimo mechanizmais. |
| --- | --- |

5)

Valstybės narės užtikrina, kad pareiškėjai galėtų lengvai naudotis paprastomis procedūromis sprendžiant ginčus dėl leidimų išdavimo proceso ir leidimų statyti bei eksploatuoti atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginius išdavimo, be kita ko, kai taikytina, alternatyvaus ginčų sprendimo mechanizmais.

| 6) | 16a, 16b ir 16c straipsniuose nustatyti terminai taikomi nedarant poveikio teisminiams apeliaciniams skundams, teisių gynimo priemonėms ir kitoms teismo procedūroms, taip pat alternatyvaus ginčų sprendimo mechanizmams, įskaitant skundų nagrinėjimo procedūras, neteisminius apeliacinius skundus ir teisių gynimo priemones, ir gali būti pratęsiami tiek, kiek trunka tokios procedūros. |
| --- | --- |

6)

16a, 16b ir 16c straipsniuose nustatyti terminai taikomi nedarant poveikio teisminiams apeliaciniams skundams, teisių gynimo priemonėms ir kitoms teismo procedūroms, taip pat alternatyvaus ginčų sprendimo mechanizmams, įskaitant skundų nagrinėjimo procedūras, neteisminius apeliacinius skundus ir teisių gynimo priemones, ir gali būti pratęsiami tiek, kiek trunka tokios procedūros.

| 7) | Valstybės narės užtikrina, kad administraciniams ir teisminiams apeliaciniams skundams, susijusiems su atsinaujinančiosios energijos gamybos įrenginiais arba su jais susijusiais prijungimo prie tinklo projektais
  ir turtu, kurio reikia siekiant plėtoti energetikos infrastruktūros tinklus, reikalingus atsinaujinančiųjų energijos ištekliams integruoti į sistemą,
  įskaitant jų aplinkosaugos aspektus, būtų taikoma pati skubiausia administracinė ir teisminė procedūra, nustatyta atitinkamai nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmeniu.

  1 dalyje nurodytas leidimų išdavimo procesas prireikus išplečiamas ir taikomas visiems atitinkamiems administraciniams leidimams, pramonės įmonėms pereinant prie atsinaujinančiosios energijos naudojimo. |
| --- | --- |

7)

Valstybės narės užtikrina, kad administraciniams ir teisminiams apeliaciniams skundams, susijusiems su atsinaujinančiosios energijos gamybos įrenginiais arba su jais susijusiais prijungimo prie tinklo projektais
  ir turtu, kurio reikia siekiant plėtoti energetikos infrastruktūros tinklus, reikalingus atsinaujinančiųjų energijos ištekliams integruoti į sistemą,
  įskaitant jų aplinkosaugos aspektus, būtų taikoma pati skubiausia administracinė ir teisminė procedūra, nustatyta atitinkamai nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmeniu.

| 7a) | Komisija parengia valstybių narių ataskaitų teikimo procedūras, siekdama įvertinti jų leidimų išdavimo praktiką, vidutinę leidimų išdavimo procedūros trukmę ir žmogiškuosius bei finansinius išteklius, skirtus šiame straipsnyje ir 16a bei 16b straipsniuose nustatytų leidimų išdavimo reikalavimų laikymuisi užtikrinti.



  Komisijos vertinimas skelbiamas viešai. Komisija gali pasiūlyti taisomąsias priemones, kuriomis siekiama paremti valstybes nares joms įgyvendinant leidimų išdavimo procedūrą, padėdama joms reformuoti ir supaprastinti leidimų išdavimo procedūras. |
| --- | --- |

7a)

Komisija parengia valstybių narių ataskaitų teikimo procedūras, siekdama įvertinti jų leidimų išdavimo praktiką, vidutinę leidimų išdavimo procedūros trukmę ir žmogiškuosius bei finansinius išteklius, skirtus šiame straipsnyje ir 16a bei 16b straipsniuose nustatytų leidimų išdavimo reikalavimų laikymuisi užtikrinti.

| 7b) | Šio straipsnio 1 dalies, 16a straipsnio ir 16b straipsnio nuostatos taip pat taikomos lygiagrečiam tinklo sistemos plėtotojams skirtam leidimų išdavimo procesui, susijusiam su energetikos srities turtu, būtinu atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginiui integruoti į sistemą, taip pat jo prijungimui prie tinklo būtinu turtu, kuris nėra integruotas į konkretaus atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginio leidimų išdavimo procesą pagal 1 dalį.“; |
| --- | --- |

7b)

Šio straipsnio 1 dalies, 16a straipsnio ir 16b straipsnio nuostatos taip pat taikomos lygiagrečiam tinklo sistemos plėtotojams skirtam leidimų išdavimo procesui, susijusiam su energetikos srities turtu, būtinu atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginiui integruoti į sistemą, taip pat jo prijungimui prie tinklo būtinu turtu, kuris nėra integruotas į konkretaus atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginio leidimų išdavimo procesą pagal 1 dalį.“;

| 7) | Įterpiami šie ▌straipsniai:


  „16a straipsnis



  Leidimų projektams, vykdomiems spartesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos vietose, išdavimo procesas








  1) | Valstybės narės užtikrina, kad 16 straipsnio 1 dalyje nurodytas leidimų išdavimo procesas, susijęs su projektais, vykdomais
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietose,
  įskaitant susijusius energetinio tinklo elementus ir prijungimą prie tinklo
  , būtų ne ilgesnis kaip
  devyni mėnesiai
  . Tinkamai pagrįstais atvejais dėl ypatingų aplinkybių tas
  devynerių mėnesių
  laikotarpis gali būti pratęstas ne ilgiau kaip trims mėnesiams. Tokiu atveju valstybės narės aiškiai informuoja plėtotoją apie ypatingas aplinkybes, kuriomis grindžiamas pratęsimas. |
| --- | --- | --- |

7)

Įterpiami šie ▌straipsniai:

„16a straipsnis

Leidimų projektams, vykdomiems spartesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos vietose, išdavimo procesas

1)

Valstybės narės užtikrina, kad 16 straipsnio 1 dalyje nurodytas leidimų išdavimo procesas, susijęs su projektais, vykdomais
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietose,
  įskaitant susijusius energetinio tinklo elementus ir prijungimą prie tinklo
  , būtų ne ilgesnis kaip
  devyni mėnesiai
  . Tinkamai pagrįstais atvejais dėl ypatingų aplinkybių tas
  devynerių mėnesių
  laikotarpis gali būti pratęstas ne ilgiau kaip trims mėnesiams. Tokiu atveju valstybės narės aiškiai informuoja plėtotoją apie ypatingas aplinkybes, kuriomis grindžiamas pratęsimas.

| 2) | Leidimų išdavimo
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietose vykdomiems modernizavimo projektams
  , įskaitant projektus, dėl kurių padidėja pajėgumas ir reikalinga susijusio tinklo plėtra nedidinant užimamo ploto
  , naujiems įrenginiams, kurių elektrinė galia mažesnė nei 150 kW, ▌ energijos kaupimo įrenginiams
  , įskaitant energijos ir šilumos kaupimo įrenginius,
  ir jų prijungimui prie tinklo procesas negali trukti ilgiau kaip šešis mėnesius. Tinkamai pagrįstais atvejais dėl ypatingų aplinkybių, pavyzdžiui, dėl svarbių su sauga susijusių priežasčių, kai modernizavimo projektas turi didelį poveikį tinklui arba įrenginio pirminiam pajėgumui, dydžiui arba veikimui, tas
  šešių mėnesių
  laikotarpis gali būti pratęstas ne ilgiau kaip trims mėnesiams. Valstybės narės aiškiai informuoja projekto plėtotoją apie ypatingas aplinkybes, kuriomis grindžiamas pratęsimas. |
| --- | --- |

2)

Leidimų išdavimo
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietose vykdomiems modernizavimo projektams
  , įskaitant projektus, dėl kurių padidėja pajėgumas ir reikalinga susijusio tinklo plėtra nedidinant užimamo ploto
  , naujiems įrenginiams, kurių elektrinė galia mažesnė nei 150 kW, ▌ energijos kaupimo įrenginiams
  , įskaitant energijos ir šilumos kaupimo įrenginius,
  ir jų prijungimui prie tinklo procesas negali trukti ilgiau kaip šešis mėnesius. Tinkamai pagrįstais atvejais dėl ypatingų aplinkybių, pavyzdžiui, dėl svarbių su sauga susijusių priežasčių, kai modernizavimo projektas turi didelį poveikį tinklui arba įrenginio pirminiam pajėgumui, dydžiui arba veikimui, tas
  šešių mėnesių
  laikotarpis gali būti pratęstas ne ilgiau kaip trims mėnesiams. Valstybės narės aiškiai informuoja projekto plėtotoją apie ypatingas aplinkybes, kuriomis grindžiamas pratęsimas.

| 2a) | Nedarant poveikio poreikiui pagal 2b dalį įvertinti bet kokį galimą poveikį aplinkai, jei, atlikus modernizavimą, atsinaujinančiųjų išteklių energijos elektrinės galia padidėja ne daugiau kaip 15 proc., leidimai prijungti objektus prie perdavimo arba skirstomojo tinklo suteikiami per [...] vieną mėnesį nuo paraiškos pateikimo atitinkamam subjektui dienos, išskyrus atvejus, kai kyla pagrįstas susirūpinimas dėl saugos arba sistemos komponentai yra techniškai nesuderinami. |
| --- | --- |

2a)

Nedarant poveikio poreikiui pagal 2b dalį įvertinti bet kokį galimą poveikį aplinkai, jei, atlikus modernizavimą, atsinaujinančiųjų išteklių energijos elektrinės galia padidėja ne daugiau kaip 15 proc., leidimai prijungti objektus prie perdavimo arba skirstomojo tinklo suteikiami per [...] vieną mėnesį nuo paraiškos pateikimo atitinkamam subjektui dienos, išskyrus atvejus, kai kyla pagrįstas susirūpinimas dėl saugos arba sistemos komponentai yra techniškai nesuderinami.

| 2b) | Jei saulės energijos įrenginių modernizavimui atlikti papildoma erdvė nenaudojama ir toks modernizavimas atitinka pirminiam įrenginiui nustatytas taikytinas poveikio aplinkai švelninimo priemones, projektui reikalavimas, jei taikytina, nustatyti, ar reikia atlikti projekto poveikio aplinkai vertinimą pagal Direktyvos 2011/92/ES 4 straipsnį, netaikomas. |
| --- | --- |

2b)

Jei saulės energijos įrenginių modernizavimui atlikti papildoma erdvė nenaudojama ir toks modernizavimas atitinka pirminiam įrenginiui nustatytas taikytinas poveikio aplinkai švelninimo priemones, projektui reikalavimas, jei taikytina, nustatyti, ar reikia atlikti projekto poveikio aplinkai vertinimą pagal Direktyvos 2011/92/ES 4 straipsnį, netaikomas.

| 2c) | Kai atsinaujinančiųjų išteklių energijos elektrinės arba susijusios tinklo infrastruktūros, kuri yra būtina tam, kad atsinaujinantieji ištekliai būtų integruoti į elektros energijos sistemą, modernizavimo projektui taikomas reikalavimas nustatyti, ar reikia atlikti projekto poveikio aplinkai vertinimo procedūrą, arba reikalavimas atlikti poveikio aplinkai vertinimą pagal Direktyvos 2011/92/ES 4 straipsnį, atliekant tokį išankstinį nustatymą ir (arba) atliekant poveikio aplinkai vertinimą atsižvelgiama tik į pakeitimo ar išplėtimo, palyginti su pradiniu projektu, poveikį. [26 pakeit.] |
| --- | --- |

2c)

Kai atsinaujinančiųjų išteklių energijos elektrinės arba susijusios tinklo infrastruktūros, kuri yra būtina tam, kad atsinaujinantieji ištekliai būtų integruoti į elektros energijos sistemą, modernizavimo projektui taikomas reikalavimas nustatyti, ar reikia atlikti projekto poveikio aplinkai vertinimo procedūrą, arba reikalavimas atlikti poveikio aplinkai vertinimą pagal Direktyvos 2011/92/ES 4 straipsnį, atliekant tokį išankstinį nustatymą ir (arba) atliekant poveikio aplinkai vertinimą atsižvelgiama tik į pakeitimo ar išplėtimo, palyginti su pradiniu projektu, poveikį. [26 pakeit.]

| 2d) | Sprendimai, priimti vykdant minėtas leidimų išdavimo procedūras, skelbiami viešai. [31 pakeit.] |
| --- | --- |

2d)

Sprendimai, priimti vykdant minėtas leidimų išdavimo procedūras, skelbiami viešai. [31 pakeit.]

| 3) | Nedarant poveikio
  šio straipsnio
  4 ir 5 dalims, nukrypstant nuo Direktyvos 2011/92/ES 4 straipsnio 2 dalies,
  jos I priedo 6 punkto b papunkčio, kiek tai susiję su vandenilio iš atsinaujinančiųjų išteklių gamyba,
  ir II priedo 3 punkto a, b, d, h ir i papunkčių bei 6 punkto c papunkčio atskirai arba kartu su tos direktyvos 13 punkto a papunkčiu, tiek, kiek tai susiję su atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektais, naujoms paraiškoms dėl atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginių
  , įskaitant jėgaines, derinančias skirtingus atsinaujinančiuosius energijos išteklius
  , išskyrus biomasę deginančius įrenginius,▌ įskaitant tų įrenginių modernizavimą, jau nustatytose
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietose taikant konkrečią technologiją, taip pat paraiškoms dėl toje pačioje vietoje esančių energijos kaupimo įrenginių ir jų prijungimo prie tinklo
  , susijusio energetikos tinklo, susijusių perdavimo ir skirstymo tinklų ir susijusio turto, kurio reikia siekiant plėtoti elektros energijos tinklus, reikalingus atsinaujinančiųjų energijos ištekliams integruoti į sistemą,
  reikalavimas atlikti specialų poveikio aplinkai vertinimą pagal Direktyvos 2011/92/ES 2 straipsnio 1 dalį netaikomas, jeigu šie projektai atitinka taisykles ir priemones, nustatytas pagal
  šios direktyvos
  15c straipsnio 1 dalies b punktą. Pirmiau minėta Direktyvos 2011/92/ES taikymo išimtis netaikoma projektams, kurie, tikėtina, gali daryti didelį poveikį kitos valstybės narės aplinkai, arba kai valstybė narė, kurios aplinkai gali būti padarytas toks poveikis, to paprašo, kaip numatyta minėtos direktyvos 7 straipsnyje. [27 pakeit.]

  Nukrypstant nuo Direktyvos 92/43/EEB 6 straipsnio 3 dalies, pirmoje pastraipoje nurodytų įrenginių poveikio „Natura 2000“ teritorijoms vertinimas neatliekamas
  , jei šie atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektai atitinka taisykles ir priemones, nustatytas pagal šios direktyvos 15c straipsnio 1 dalies b punktą ir, jei, atlikus tinkamą planų, kuriuose nustatomos spartesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos vietos, vertinimą pagal šios direktyvos 15c straipsnio 2 dalį, įrodyta, kad nebus reikšmingo poveikio augalams
  . [15 pakeit.] |
| --- | --- |

3)

Nedarant poveikio
  šio straipsnio
  4 ir 5 dalims, nukrypstant nuo Direktyvos 2011/92/ES 4 straipsnio 2 dalies,
  jos I priedo 6 punkto b papunkčio, kiek tai susiję su vandenilio iš atsinaujinančiųjų išteklių gamyba,
  ir II priedo 3 punkto a, b, d, h ir i papunkčių bei 6 punkto c papunkčio atskirai arba kartu su tos direktyvos 13 punkto a papunkčiu, tiek, kiek tai susiję su atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektais, naujoms paraiškoms dėl atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginių
  , įskaitant jėgaines, derinančias skirtingus atsinaujinančiuosius energijos išteklius
  , išskyrus biomasę deginančius įrenginius,▌ įskaitant tų įrenginių modernizavimą, jau nustatytose
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietose taikant konkrečią technologiją, taip pat paraiškoms dėl toje pačioje vietoje esančių energijos kaupimo įrenginių ir jų prijungimo prie tinklo
  , susijusio energetikos tinklo, susijusių perdavimo ir skirstymo tinklų ir susijusio turto, kurio reikia siekiant plėtoti elektros energijos tinklus, reikalingus atsinaujinančiųjų energijos ištekliams integruoti į sistemą,
  reikalavimas atlikti specialų poveikio aplinkai vertinimą pagal Direktyvos 2011/92/ES 2 straipsnio 1 dalį netaikomas, jeigu šie projektai atitinka taisykles ir priemones, nustatytas pagal
  šios direktyvos
  15c straipsnio 1 dalies b punktą. Pirmiau minėta Direktyvos 2011/92/ES taikymo išimtis netaikoma projektams, kurie, tikėtina, gali daryti didelį poveikį kitos valstybės narės aplinkai, arba kai valstybė narė, kurios aplinkai gali būti padarytas toks poveikis, to paprašo, kaip numatyta minėtos direktyvos 7 straipsnyje. [27 pakeit.]

Nukrypstant nuo Direktyvos 92/43/EEB 6 straipsnio 3 dalies, pirmoje pastraipoje nurodytų įrenginių poveikio „Natura 2000“ teritorijoms vertinimas neatliekamas
  , jei šie atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektai atitinka taisykles ir priemones, nustatytas pagal šios direktyvos 15c straipsnio 1 dalies b punktą ir, jei, atlikus tinkamą planų, kuriuose nustatomos spartesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos vietos, vertinimą pagal šios direktyvos 15c straipsnio 2 dalį, įrodyta, kad nebus reikšmingo poveikio augalams
  . [15 pakeit.]

| 4) | 3 dalyje nurodytas paraiškas patikrina valstybių narių kompetentingos institucijos. Atliekant tokį patikrinimą siekiama nustatyti, ar, atsižvelgiant į geografinių vietovių, kuriose vykdomi projektai, aplinkos pažeidžiamumą, yra didelė tikimybė, kad kuris nors iš tokių projektų gali padaryti ▌didelį neigiamą poveikį, nenustatytą atliekant plano ar planų, kuriame (-iuose) nustatytos
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos vietos
  , poveikio aplinkai vertinimą pagal Direktyvą 2001/42/EB ir, jei taikoma, pagal Direktyvą 92/43/EEB. Tikrinant modernizavimo projektų paraiškas pakanka įvertinti galimą pakeitimo ar pratęsimo, palyginti su pradiniu projektu, poveikį.
  Tokio patikrinimo tikslu projekto plėtotojas pateikia informaciją apie projekto charakteristikas,
  jo galimą poveikį aplinkai,
  apie jo atitiktį taisyklėms ir priemonėms, pagal 15c straipsnio 1 dalies b ir c punktus nustatytoms dėl konkrečios
  spartesnė
  s atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietos, apie visas papildomas vykdant projektą priimtas priemones ir apie tai, kaip šiomis priemonėmis mažinamas poveikis aplinkai. Toks patikrinimas užbaigiamas per 30 dienų nuo naujų paraiškų dėl atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginių pateikimo dienos, išskyrus paraiškas dėl įrenginių, kurių elektrinė galia mažesnė nei 150 kW. Tokių įrenginių ir naujų įrenginių modernizavimo paraiškų atveju tikrinimo etapas užbaigiamas per 15 dienų. |
| --- | --- |

4)

3 dalyje nurodytas paraiškas patikrina valstybių narių kompetentingos institucijos. Atliekant tokį patikrinimą siekiama nustatyti, ar, atsižvelgiant į geografinių vietovių, kuriose vykdomi projektai, aplinkos pažeidžiamumą, yra didelė tikimybė, kad kuris nors iš tokių projektų gali padaryti ▌didelį neigiamą poveikį, nenustatytą atliekant plano ar planų, kuriame (-iuose) nustatytos
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos vietos
  , poveikio aplinkai vertinimą pagal Direktyvą 2001/42/EB ir, jei taikoma, pagal Direktyvą 92/43/EEB. Tikrinant modernizavimo projektų paraiškas pakanka įvertinti galimą pakeitimo ar pratęsimo, palyginti su pradiniu projektu, poveikį.

Tokio patikrinimo tikslu projekto plėtotojas pateikia informaciją apie projekto charakteristikas,
  jo galimą poveikį aplinkai,
  apie jo atitiktį taisyklėms ir priemonėms, pagal 15c straipsnio 1 dalies b ir c punktus nustatytoms dėl konkrečios
  spartesnė
  s atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietos, apie visas papildomas vykdant projektą priimtas priemones ir apie tai, kaip šiomis priemonėmis mažinamas poveikis aplinkai. Toks patikrinimas užbaigiamas per 30 dienų nuo naujų paraiškų dėl atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginių pateikimo dienos, išskyrus paraiškas dėl įrenginių, kurių elektrinė galia mažesnė nei 150 kW. Tokių įrenginių ir naujų įrenginių modernizavimo paraiškų atveju tikrinimo etapas užbaigiamas per 15 dienų.

| 5) | Atlikus patikrinimą, 3 dalyje nurodytos paraiškos aplinkosaugos atžvilgiu laikomos patvirtintomis nereikalaujant aiškaus kompetentingos institucijos sprendimo, nebent kompetentinga institucija priima tinkamai motyvuotą ir aiškiais įrodymais pagrįstą administracinį sprendimą, kad labai tikėtina, jog vykdant konkretų projektą dėl geografinės vietovės, kurioje jis vykdomas, aplinkos pažeidžiamumo bus padarytas didelis neigiamas poveikis, kurio negalima sušvelninti plane (-uose), kuriuose nustatomos
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietos, nurodytomis arba projekto plėtotojo pasiūlytomis priemonėmis. Toks sprendimas skelbiamas viešai. Per šešis mėnesius nuo sprendimo, priimto patikrinus paraišką, atliekamas tokių projektų vertinimas pagal Direktyvą 2011/92/ES ir, jei taikoma, pagal Direktyvos 92/43/EEB 6 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

5)

Atlikus patikrinimą, 3 dalyje nurodytos paraiškos aplinkosaugos atžvilgiu laikomos patvirtintomis nereikalaujant aiškaus kompetentingos institucijos sprendimo, nebent kompetentinga institucija priima tinkamai motyvuotą ir aiškiais įrodymais pagrįstą administracinį sprendimą, kad labai tikėtina, jog vykdant konkretų projektą dėl geografinės vietovės, kurioje jis vykdomas, aplinkos pažeidžiamumo bus padarytas didelis neigiamas poveikis, kurio negalima sušvelninti plane (-uose), kuriuose nustatomos
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietos, nurodytomis arba projekto plėtotojo pasiūlytomis priemonėmis. Toks sprendimas skelbiamas viešai. Per šešis mėnesius nuo sprendimo, priimto patikrinus paraišką, atliekamas tokių projektų vertinimas pagal Direktyvą 2011/92/ES ir, jei taikoma, pagal Direktyvos 92/43/EEB 6 straipsnio 3 dalį.

| 6) | Jei per 1 ir 2 dalyse nurodytą leidimų išdavimo procesą atitinkamos administracinės institucijos atsakymo per nustatytą terminą nepateikia, konkretūs administraciniai veiksmai
  , plėtotojui paprašius,
  laikomi patvirtintais, išskyrus tuos atvejus, kai pagal 5 dalį turi būti atliktas konkretaus projekto poveikio aplinkai vertinimas. Visi priimti sprendimai skelbiami viešai. |
| --- | --- |

6)

Jei per 1 ir 2 dalyse nurodytą leidimų išdavimo procesą atitinkamos administracinės institucijos atsakymo per nustatytą terminą nepateikia, konkretūs administraciniai veiksmai
  , plėtotojui paprašius,
  laikomi patvirtintais, išskyrus tuos atvejus, kai pagal 5 dalį turi būti atliktas konkretaus projekto poveikio aplinkai vertinimas. Visi priimti sprendimai skelbiami viešai.

| 6a) | Valstybės narės dalijasi geriausia leidimų išdavimo proceso patirtimi ir ją taiko. |
| --- | --- |

6a)

Valstybės narės dalijasi geriausia leidimų išdavimo proceso patirtimi ir ją taiko.

▌16b straipsnis

Leidimų projektams, vykdomiems už spartesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos vietų ribų, išdavimo procesas

| 1) | Valstybės narės užtikrina, kad 16 straipsnio 1 dalyje nurodytas leidimų išdavimo procesas būtų ne ilgesnis kaip
  18 mėnesių
  .
  Tas laikotarpis taikomas hibridiniams atsinaujinančiųjų išteklių įrenginiams ir su jais susijusiems energetikos tinklams, kiek tai susiję su projektais, vykdomais už spartesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos vietų ribų.
  Tinkamai pagrįstais atvejais dėl ypatingų aplinkybių tas
  18 mėnesių
  laikotarpis gali būti pratęstas ne ilgiau kaip trims mėnesiams. Tokiu atveju valstybės narės aiškiai informuoja plėtotoją apie ypatingas aplinkybes, kuriomis grindžiamas pratęsimas. |
| --- | --- |

1)

Valstybės narės užtikrina, kad 16 straipsnio 1 dalyje nurodytas leidimų išdavimo procesas būtų ne ilgesnis kaip
  18 mėnesių
  .
  Tas laikotarpis taikomas hibridiniams atsinaujinančiųjų išteklių įrenginiams ir su jais susijusiems energetikos tinklams, kiek tai susiję su projektais, vykdomais už spartesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos vietų ribų.
  Tinkamai pagrįstais atvejais dėl ypatingų aplinkybių tas
  18 mėnesių
  laikotarpis gali būti pratęstas ne ilgiau kaip trims mėnesiams. Tokiu atveju valstybės narės aiškiai informuoja plėtotoją apie ypatingas aplinkybes, kuriomis grindžiamas pratęsimas.

| 2) | Jei pagal Direktyvą 2011/92/ES arba Direktyvą 92/43/EEB turi būti įvertintas projekto poveikis aplinkai, visi reikiami konkretaus projekto vertinimai atliekami kaip viena juos visus apimanti procedūra. Jei turi būti atliktas koks nors poveikio aplinkai vertinimas, kompetentinga institucija, atsižvelgdama į plėtotojo pateiktą informaciją, pateikia nuomonę dėl informacijos, kurią užsakovas turi įtraukti į poveikio aplinkai vertinimo ataskaitą, apimties ir išsamumo, ir tokios ataskaitos apimtis neišplečiama. Jei įgyvendinant konkretų projektą buvo imtasi
  visų reikiamų
  poveikio švelninimo priemonių, pagal Direktyvos 92/43/EEB 12 straipsnio 1 dalį ir Direktyvos 2009/147/EB 5 straipsnį saugomų rūšių žudymas ar trikdymas laikomas netyčiniu. Kai naujos poveikio švelninimo priemonės, kuriomis siekiama kuo labiau užkirsti kelią rūšių, saugomų pagal Tarybos direktyvą 92/43/EEB ir Direktyvą 2009/147/EB, žudymui ar trikdymui arba bet kokiam kitam poveikiui aplinkai, nėra plačiai išbandytos jų veiksmingumo atžvilgiu, valstybės narės gali leisti jas naudoti ribotą laikotarpį vieno ar kelių bandomųjų projektų metu, su sąlyga, kad tokių priemonių veiksmingumas atidžiai stebimas ir nedelsiant imamasi atitinkamų veiksmų, jei paaiškėja, kad jos nėra veiksmingos. Leidimų išdavimo už
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietų ribų vykdomiems modernizavimo projektams
  , įskaitant projektus, dėl kurių padidėja pajėgumas ir reikalinga susijusio tinklo plėtra nedidinant užimamo ploto,
  naujiems įrenginiams, kurių elektrinė galia mažesnė nei 150 kW, toje pačioje vietoje esantiems energijos kaupimo įrenginiams ir jų prijungimui prie tinklo procesas negali trukti ilgiau kaip
  šešis mėnesius
  , įskaitant poveikio aplinkai vertinimą, jei to reikalaujama pagal atitinkamus teisės aktus. Tinkamai pagrįstais atvejais dėl ypatingų aplinkybių šis
  šešių mėnesių
  laikotarpis gali būti pratęsiamas ne ilgiau kaip trims mėnesiams. Valstybės narės aiškiai informuoja plėtotojus apie ypatingas aplinkybes, kuriomis buvo grindžiamas pratęsimas. [28 pakeit.]

  Valstybės narės sudaro palankesnes sąlygas vykdyti modernizavimo projektus už
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietų ribų, užtikrindamos, kad, jei pagal Sąjungos aplinkos teisės aktus reikalaujama atlikti projekto poveikio aplinkai vertinimą, atliekant tokį vertinimą pakanka įvertinti tik galimą pakeitimo ar pratęsimo, palyginti su pradiniu projektu, poveikį. |
| --- | --- |

2)

Jei pagal Direktyvą 2011/92/ES arba Direktyvą 92/43/EEB turi būti įvertintas projekto poveikis aplinkai, visi reikiami konkretaus projekto vertinimai atliekami kaip viena juos visus apimanti procedūra. Jei turi būti atliktas koks nors poveikio aplinkai vertinimas, kompetentinga institucija, atsižvelgdama į plėtotojo pateiktą informaciją, pateikia nuomonę dėl informacijos, kurią užsakovas turi įtraukti į poveikio aplinkai vertinimo ataskaitą, apimties ir išsamumo, ir tokios ataskaitos apimtis neišplečiama. Jei įgyvendinant konkretų projektą buvo imtasi
  visų reikiamų
  poveikio švelninimo priemonių, pagal Direktyvos 92/43/EEB 12 straipsnio 1 dalį ir Direktyvos 2009/147/EB 5 straipsnį saugomų rūšių žudymas ar trikdymas laikomas netyčiniu. Kai naujos poveikio švelninimo priemonės, kuriomis siekiama kuo labiau užkirsti kelią rūšių, saugomų pagal Tarybos direktyvą 92/43/EEB ir Direktyvą 2009/147/EB, žudymui ar trikdymui arba bet kokiam kitam poveikiui aplinkai, nėra plačiai išbandytos jų veiksmingumo atžvilgiu, valstybės narės gali leisti jas naudoti ribotą laikotarpį vieno ar kelių bandomųjų projektų metu, su sąlyga, kad tokių priemonių veiksmingumas atidžiai stebimas ir nedelsiant imamasi atitinkamų veiksmų, jei paaiškėja, kad jos nėra veiksmingos. Leidimų išdavimo už
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietų ribų vykdomiems modernizavimo projektams
  , įskaitant projektus, dėl kurių padidėja pajėgumas ir reikalinga susijusio tinklo plėtra nedidinant užimamo ploto,
  naujiems įrenginiams, kurių elektrinė galia mažesnė nei 150 kW, toje pačioje vietoje esantiems energijos kaupimo įrenginiams ir jų prijungimui prie tinklo procesas negali trukti ilgiau kaip
  šešis mėnesius
  , įskaitant poveikio aplinkai vertinimą, jei to reikalaujama pagal atitinkamus teisės aktus. Tinkamai pagrįstais atvejais dėl ypatingų aplinkybių šis
  šešių mėnesių
  laikotarpis gali būti pratęsiamas ne ilgiau kaip trims mėnesiams. Valstybės narės aiškiai informuoja plėtotojus apie ypatingas aplinkybes, kuriomis buvo grindžiamas pratęsimas. [28 pakeit.]

Valstybės narės sudaro palankesnes sąlygas vykdyti modernizavimo projektus už
  spartesnės
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos gamybos
  vietų ribų, užtikrindamos, kad, jei pagal Sąjungos aplinkos teisės aktus reikalaujama atlikti projekto poveikio aplinkai vertinimą, atliekant tokį vertinimą pakanka įvertinti tik galimą pakeitimo ar pratęsimo, palyginti su pradiniu projektu, poveikį.

| 2a. | Nedarant poveikio poreikiui pagal 2b dalį įvertinti bet kokį galimą poveikį aplinkai, jei, atlikus modernizavimą, atsinaujinančiųjų išteklių energijos elektrinės galia padidėja ne daugiau kaip 15 proc., leidimai prijungti objektus prie perdavimo arba skirstomojo tinklo suteikiami per vieną mėnesį nuo paraiškos pateikimo atitinkamam subjektui dienos, išskyrus atvejus, kai kyla pagrįstas susirūpinimas dėl saugos arba sistemos komponentai yra techniškai nesuderinami. |
| --- | --- |

2a.

Nedarant poveikio poreikiui pagal 2b dalį įvertinti bet kokį galimą poveikį aplinkai, jei, atlikus modernizavimą, atsinaujinančiųjų išteklių energijos elektrinės galia padidėja ne daugiau kaip 15 proc., leidimai prijungti objektus prie perdavimo arba skirstomojo tinklo suteikiami per vieną mėnesį nuo paraiškos pateikimo atitinkamam subjektui dienos, išskyrus atvejus, kai kyla pagrįstas susirūpinimas dėl saugos arba sistemos komponentai yra techniškai nesuderinami.

| 2b. | Jei saulės energijos įrenginių modernizavimui atlikti papildoma erdvė nenaudojama ir toks modernizavimas atitinka pirminiam įrenginiui nustatytas taikytinas poveikio aplinkai švelninimo priemones, projektui reikalavimas, jei taikytina, nustatyti, ar reikia atlikti projekto poveikio aplinkai vertinimą pagal Direktyvos 2011/92/ES 4 straipsnį, netaikomas. |
| --- | --- |

2b.

Jei saulės energijos įrenginių modernizavimui atlikti papildoma erdvė nenaudojama ir toks modernizavimas atitinka pirminiam įrenginiui nustatytas taikytinas poveikio aplinkai švelninimo priemones, projektui reikalavimas, jei taikytina, nustatyti, ar reikia atlikti projekto poveikio aplinkai vertinimą pagal Direktyvos 2011/92/ES 4 straipsnį, netaikomas.

| 2c. | Kai atsinaujinančiųjų išteklių energijos elektrinės arba susijusios tinklo infrastruktūros, kuri yra būtina tam, kad atsinaujinantieji ištekliai būtų integruoti į elektros energijos sistemą, modernizavimo projektui taikomas reikalavimas nustatyti, ar reikia atlikti projekto poveikio aplinkai vertinimo procedūrą, arba reikalavimas atlikti poveikio aplinkai vertinimą pagal Direktyvos 2011/92/ES 4 straipsnį, atliekant tokį išankstinį nustatymą ir (arba) atliekant poveikio aplinkai vertinimą atsižvelgiama tik į pakeitimo ar išplėtimo, palyginti su pradiniu projektu, poveikį. |
| --- | --- |

2c.

Kai atsinaujinančiųjų išteklių energijos elektrinės arba susijusios tinklo infrastruktūros, kuri yra būtina tam, kad atsinaujinantieji ištekliai būtų integruoti į elektros energijos sistemą, modernizavimo projektui taikomas reikalavimas nustatyti, ar reikia atlikti projekto poveikio aplinkai vertinimo procedūrą, arba reikalavimas atlikti poveikio aplinkai vertinimą pagal Direktyvos 2011/92/ES 4 straipsnį, atliekant tokį išankstinį nustatymą ir (arba) atliekant poveikio aplinkai vertinimą atsižvelgiama tik į pakeitimo ar išplėtimo, palyginti su pradiniu projektu, poveikį.

| 2d. | Sprendimai, priimti vykdant leidimų išdavimo procedūras, skelbiami viešai. [29 pakeit.] |
| --- | --- |

2d.

Sprendimai, priimti vykdant leidimų išdavimo procedūras, skelbiami viešai. [29 pakeit.]

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

16c straipsnis

Leidimų saulės energijos įrangai įrengti dirbtinėse konstrukcijose išdavimo procesas

| 1) | Valstybės narės užtikrina, kad
  šios direktyvos
  16 straipsnio 1 dalyje nurodytas leidimų išdavimo procesas, susijęs su saulės energijos įrangos,
  įskaitant ant stogo montuojamą įrangą, ir bendrai esančiais energijos kaupimo įrenginiais,
  įskaitant į pastatus integruotą saulės energijos įrangą, įrengimu esamose ar būsimose dirbtinėse konstrukcijose, išskyrus dirbtinius vandens paviršius, būtų ne ilgesnis kaip
  vienas mėnuo
  , su sąlyga, kad pagrindinis tokių konstrukcijų tikslas nėra saulės energijos gamyba.
  50 kW arba mažesnės galios saulės energijos įrenginiams, įskaitant iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintos energijos vartotojus, bendrai veikiančius iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintos energijos vartotojus ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijas, valstybės narės numato paprasto pranešimo procedūrą, kaip nustatyta šios direktyvos 17 straipsnyje.
  Nukrypstant nuo Direktyvos 2011/92/ES 4 straipsnio 2 dalies ir II priedo 3 punkto a ir b papunkčių, atskirai arba kartu su tos direktyvos 13 punkto a papunkčiu, įrengiant tokią saulės energijos įrangą Direktyvos 2011/92/ES 2 straipsnio 1 dalyje nustatytas reikalavimas atlikti poveikio aplinkai vertinimą netaikomas. [30cp pakeit.]


  Valstybės narės užtikrina, kad vis dar taikomi statybos reikalavimai būtų panaikinti. Valstybės narės taip pat parengia kitų kliūčių šalinimo ir spartesnio saulės energijos diegimo skatinimo veiksmų gaires. [30cp pakeit.] |
| --- | --- |

1)

Valstybės narės užtikrina, kad
  šios direktyvos
  16 straipsnio 1 dalyje nurodytas leidimų išdavimo procesas, susijęs su saulės energijos įrangos,
  įskaitant ant stogo montuojamą įrangą, ir bendrai esančiais energijos kaupimo įrenginiais,
  įskaitant į pastatus integruotą saulės energijos įrangą, įrengimu esamose ar būsimose dirbtinėse konstrukcijose, išskyrus dirbtinius vandens paviršius, būtų ne ilgesnis kaip
  vienas mėnuo
  , su sąlyga, kad pagrindinis tokių konstrukcijų tikslas nėra saulės energijos gamyba.
  50 kW arba mažesnės galios saulės energijos įrenginiams, įskaitant iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintos energijos vartotojus, bendrai veikiančius iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintos energijos vartotojus ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijas, valstybės narės numato paprasto pranešimo procedūrą, kaip nustatyta šios direktyvos 17 straipsnyje.
  Nukrypstant nuo Direktyvos 2011/92/ES 4 straipsnio 2 dalies ir II priedo 3 punkto a ir b papunkčių, atskirai arba kartu su tos direktyvos 13 punkto a papunkčiu, įrengiant tokią saulės energijos įrangą Direktyvos 2011/92/ES 2 straipsnio 1 dalyje nustatytas reikalavimas atlikti poveikio aplinkai vertinimą netaikomas. [30cp pakeit.]

| 1a) | Valstybės narės užtikrina, kad į pastatus integruotos saulės energijos įrangos įrengimui nebūtų taikomas poveikio aplinkai vertinimas pagal Direktyvos 2011/92/ES 2 straipsnio 1 dalį ir reikalavimas gauti statybos leidimą. |
| --- | --- |

1a)

Valstybės narės užtikrina, kad į pastatus integruotos saulės energijos įrangos įrengimui nebūtų taikomas poveikio aplinkai vertinimas pagal Direktyvos 2011/92/ES 2 straipsnio 1 dalį ir reikalavimas gauti statybos leidimą.

16d straipsnis

Viršesnis viešasis interesas

Nuo ... [trys mėnesiai nuo įsigaliojimo] iki bus pasiektas poveikio klimatui neutralumo tikslas valstybės narės užtikrina, kad leidimų išdavimo procese konkrečiu atveju svarstant teisinius interesus Direktyvos 92/43/EEB 6 straipsnio 4 dalies ir 16 straipsnio 1 dalies c punkto, Direktyvos 2000/60/EB 4 straipsnio 7 dalies ir Direktyvos 2009/147/EB 9 straipsnio 1 dalies a punkto taikymo tikslu, energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių įrenginių planavimas, statyba ir eksploatavimas, jų prijungimas prie tinklo ir pats su jais susijęs tinklas bei energijos kaupimo turtas būtų laikomi atitinkančiais viršesnį viešąjį interesą ir visuomenės sveikatos ir saugos tikslą. ▌

Ne vėliau kaip ... [vienas mėnuo po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] Komisija, siekdama sumažinti teisinį netikrumą, paskelbia gaires, kaip įgyvendinti šį straipsnį laikantis galiojančių Sąjungos teisės reikalavimų ir atitinkamų Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimų. [17 pakeit.]

16e straipsnis

Šilumos siurblių diegimo spartinimas

1.
     
  Leidimų įrengti šilumos siurblius išdavimo procesas neturi trukti ilgiau kaip vieną mėnesį.

2.
     
  Atitinkamas subjektas prijungimo prie perdavimo arba skirstomojo tinklo leidimus išduoda remdamasis jam pateiktu pranešimu šių šilumos siurblių atveju:

| a) | iki 12 kW elektrinės galios šilumos siurblių, taip pat |
| --- | --- |

a)

iki 12 kW elektrinės galios šilumos siurblių, taip pat

| b) | iki 50 kW elektrinės galios šilumos siurblių, kuriuos įsirengia iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojas, bendrai veikiantys iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojai ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijų pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio 14 dalį, su sąlyga, kad iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintos energijos vartotojo atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybos įrenginio galia sudaro bent 60 proc. šilumos siurblio galios, išskyrus atvejus, kai kyla pagrįstų saugos problemų arba esama sistemos komponentų techninio nesuderinamumo. |
| --- | --- |

b)

iki 50 kW elektrinės galios šilumos siurblių, kuriuos įsirengia iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojas, bendrai veikiantys iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojai ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijų pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio 14 dalį, su sąlyga, kad iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintos energijos vartotojo atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybos įrenginio galia sudaro bent 60 proc. šilumos siurblio galios, išskyrus atvejus, kai kyla pagrįstų saugos problemų arba esama sistemos komponentų techninio nesuderinamumo.

3.
     
  Sprendimai, priimti vykdant leidimų išdavimo procedūras, skelbiami viešai. [32 pakeit.]

16f straipsnis

Valstybės narės informuoja Komisiją apie:

| a) | leidimų išdavimo įrenginiams, naudojamiems atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti tiek spartesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos vietose, tiek už jų ribų, procesų trukmę; |
| --- | --- |

a)

leidimų išdavimo įrenginiams, naudojamiems atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti tiek spartesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos vietose, tiek už jų ribų, procesų trukmę;

| b) | 16d straipsnio poveikį leidimų išdavimo proceso ir teismo procesų trukmei. |
| --- | --- |

b)

16d straipsnio poveikį leidimų išdavimo proceso ir teismo procesų trukmei.

Komisija įvertina valstybių narių pateiktą informaciją ir, jei tikslinga, siūlo atitinkamų teisės aktų pakeitimus.“.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

4 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

| 1) | Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad 1 straipsnio 10 punkto būtų laikomasi ne vėliau kaip nuo [
  vienas mėnuo po
  šios direktyvos įsigaliojimo dienos]. [35 pakeit.]

  Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad 1 straipsnio 1, 2, 3, 4, 6, 8 ir 9 punktų ir 3 straipsnio būtų laikomasi ne vėliau kaip nuo [
  šeši mėnesiai po
  šios direktyvos įsigaliojimo dienos]. [36 pakeit.]

  Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad 1 straipsnio 5 ir 7 punktų ir 2 straipsnio būtų laikomasi ne vėliau kaip nuo [
  vieneri
  metai
  po
  šios direktyvos įsigaliojimo dienos]. [37 pakeit.]

  Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.
  Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės. |
| --- | --- |

1)

Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad 1 straipsnio 10 punkto būtų laikomasi ne vėliau kaip nuo [
  vienas mėnuo po
  šios direktyvos įsigaliojimo dienos]. [35 pakeit.]

Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad 1 straipsnio 1, 2, 3, 4, 6, 8 ir 9 punktų ir 3 straipsnio būtų laikomasi ne vėliau kaip nuo [
  šeši mėnesiai po
  šios direktyvos įsigaliojimo dienos]. [36 pakeit.]

Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad 1 straipsnio 5 ir 7 punktų ir 2 straipsnio būtų laikomasi ne vėliau kaip nuo [
  vieneri
  metai
  po
  šios direktyvos įsigaliojimo dienos]. [37 pakeit.]

Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

| 2) | Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus. |
| --- | --- |

2)

Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

5 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

6 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta ▌

Europos Parlamento vardu

Pirmininkė

Tarybos vardu

Pirmininkas / Pirmininkė

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A9-0283/2022).

1

(*1)  Pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas
  pusjuodžiu kursyvu
  , o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▌.

*1

pusjuodžiu kursyvu

(2)  OL C , , p. .

2

(3)  OL C , , p. .

3

(4)  
  m.
   
  ... ... d. Europos Parlamento pozicija

4

m.

... ... d. Europos Parlamento pozicija

(5)  Komisijos komunikatas „Europos žaliasis kursas“, COM(2019)0640.

5

(6)  2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas), (OL L 243, 2021 7 9, p. 1).

6

(7)  2001 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/42/EB dėl tam tikrų planų ir programų pasekmių aplinkai vertinimo (OL L 197, 2001 7 21, p. 30).

7

(8)  2005 m. vasario 17 d. Tarybos sprendimas 2005/370/EB dėl Konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais sudarymo Europos bendrijos vardu (OL L 124, 2005 5 17, p. 1).

8

(9)  2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/92/ES dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (OL L 26, 2012 1 28, p. 1).

9

(10)  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

10

(11)  
  2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 20, 2010 1 26, p. 7).

11

2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 20, 2010 1 26, p. 7).

(12)  2021 m. vasario 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/240, kuriuo nustatoma techninės paramos priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 1).

12

(13)  OL C 369, 2011 12 17, p. 14.

13

(14)  2019 m. liepos 8 d. Teisingumo Teismo sprendimas Komisija prieš Belgiją, C-543/17, ECLI: ES: C:2019:573.

14

(15)  
  2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/89/ES, kuria nustatoma jūrinių teritorijų planavimo sistema (OL L 257, 2014 8 28, p. 135).

15

2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/89/ES, kuria nustatoma jūrinių teritorijų planavimo sistema (OL L 257, 2014 8 28, p. 135).

(16)  
  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

16

1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

(17)  
  2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 20, 2010 1 26, p. 7).

17

2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 20, 2010 1 26, p. 7).

---