# Jurnalul Oficial C 161/5 ma

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 161 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 665 mai 2023 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 161

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 665 mai 2023

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2022-2023Ședințele dintre 9 și 10 noiembrie 2022TEXTE ADOPTATE | 1 |

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2022-2023Ședințele dintre 9 și 10 noiembrie 2022TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Joi, 10 noiembrie 2022 |
| 2023/C 161/01 | Rezoluția Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 referitoare la sportul electronic și jocurile video (2022/2027(INI)) | 2 |
| 2023/C 161/02 | Rezoluția Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 referitoare la justiția rasială, nediscriminarea și combaterea rasismului în UE (2022/2005(INI)) | 10 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Joi, 10 noiembrie 2022

2023/C 161/01

Rezoluția Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 referitoare la sportul electronic și jocurile video (2022/2027(INI))

2

2023/C 161/02

Rezoluția Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 referitoare la justiția rasială, nediscriminarea și combaterea rasismului în UE (2022/2005(INI))

10

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Parlamentul European |
| | Joi, 10 noiembrie 2022 |
| 2023/C 161/03 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Ucraina privind transportul rutier de mărfuri (11050/2022 – C9-0299/2022 – 2022/0200(NLE)) | 20 |
| 2023/C 161/04 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Moldova privind transportul rutier de mărfuri (11052/2022 – C9-0304/2022 – 2022/0201(NLE)) | 21 |
| 2023/C 161/05 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a unui acord privind modificarea listelor de angajamente specifice în temeiul Acordului General privind Comerțul cu Servicii pentru a include anexa 1 la Declarația privind încheierea negocierilor referitoare la reglementarea internă în domeniul serviciilor din 2 decembrie 2021 (09982/2022 – C9-0224/2022 – 2022/0174(NLE)) | 22 |
| 2023/C 161/06 | P9_TA(2022)0379Subvențiile străine care denaturează piața internăRezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind subvențiile străine care denaturează piața internă (COM(2021)0223 – C9-0167/2021 – 2021/0114(COD))P9_TC1-COD(2021)0114Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 noiembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind subvențiile străine care denaturează piața internă | 23 |
| 2023/C 161/07 | P9_TA(2022)0380Raportarea privind durabilitatea de către întreprinderiRezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2013/34/UE, a Directivei 2004/109/CE, a Directivei 2006/43/CE și a Regulamentului (UE) nr. 537/2014 în ceea ce privește raportarea de către întreprinderi de informații privind durabilitatea (COM(2021)0189 – C9-0147/2021 – 2021/0104(COD))P9_TC1-COD(2021)0104Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 noiembrie 2022 în vederea adoptării Directivei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 537/2014, a Directivei 2004/109/CE, a Directivei 2006/43/CE și a Directivei 2013/34/UE în ceea ce privește raportarea privind durabilitatea de către întreprinderi | 26 |
| 2023/C 161/08 | P9_TA(2022)0381Finanțele digitale: Actul privind reziliența operațională digitală (DORA)Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind reziliența operațională digitală a sectorului financiar și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1060/2009, (UE) nr. 648/2012, (UE) nr. 600/2014 și (UE) nr. 909/2014 (COM(2020)0595 – C9-0304/2020 – 2020/0266(COD))P9_TC1-COD(2020)0266Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 noiembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind reziliența operațională digitală a sectorului financiar și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1060/2009, (UE) nr. 648/2012, (UE) nr. 600/2014, (UE) nr. 909/2014 și (UE) 2016/1011 | 27 |
| 2023/C 161/09 | P9_TA(2022)0382Finanțele digitale: Modificarea Directivei privind cerințele de reziliență operațională digitalăRezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2006/43/CE, 2009/65/CE, 2009/138/CE, 2011/61/UE, 2013/36/UE, 2014/65/UE, (UE) 2015/2366 și (UE) 2016/2341 (COM(2020)0596 – C9-0303/2020 – 2020/0268(COD))P9_TC1-COD(2020)0268Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 noiembrie 2022 în vederea adoptării Directivei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2009/65/CE, 2009/138/CE, 2011/61/UE, 2013/36/UE, 2014/59/UE, 2014/65/UE, (UE) 2015/2366 și (UE) 2016/2341 privind reziliența operațională digitală pentru sectorul financiar | 28 |
| 2023/C 161/10 | P9_TA(2022)0383Un nivel comun ridicat de securitate cibernetică în întreaga UniuneRezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate cibernetică în Uniune, de abrogare a Directivei (UE) 2016/1148 (COM(2020)0823 – C9-0422/2020 – 2020/0359(COD))P9_TC1-COD(2020)0359Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 noiembrie 2022 în vederea adoptării Directivei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate cibernetică în Uniune, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 910/2014 și a Directivei (UE) 2018/1972 și de abrogare a Directivei (UE) 2016/1148 (Directiva NIS 2) | 29 |
| 2023/C 161/11 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 10 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2021/241 în ceea ce privește capitolele privind REPowerEU din planurile de redresare și reziliență și de modificare a Regulamentului (UE) 2021/1060, a Regulamentului (UE) 2021/2115, a Directivei 2003/87/CE și a Deciziei (UE) 2015/1814 (COM(2022)0231 – C9-0183/2022 – 2022/0164(COD))[Amendamentul 1, dacă nu se indică altfel] | 30 |
| 2023/C 161/12 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind aplicarea integrală a dispozițiilor acquis-ului Schengen în Republica Croația (10624/2022 – C9-0222/2022 – 2022/0806(NLE)) | 53 |
| 2023/C 161/13 | Decizia Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 privind propunerea de numire a președintelui Comitetului Unic de Rezoluție (N9-0068/2022 – C9-0352/2022 – 2022/0905(NLE)) | 56 |
| 2023/C 161/14 | Decizia Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 privind propunerea de numire a unui membru al Comitetului Unic de Rezoluție (N9-0067/2022 – C9-0351/2022 – 2022/0904(NLE)) | 58 |

III   Acte pregătitoare

Parlamentul European

Joi, 10 noiembrie 2022

2023/C 161/03

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Ucraina privind transportul rutier de mărfuri (11050/2022 – C9-0299/2022 – 2022/0200(NLE))

20

2023/C 161/04

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Moldova privind transportul rutier de mărfuri (11052/2022 – C9-0304/2022 – 2022/0201(NLE))

21

2023/C 161/05

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a unui acord privind modificarea listelor de angajamente specifice în temeiul Acordului General privind Comerțul cu Servicii pentru a include anexa 1 la Declarația privind încheierea negocierilor referitoare la reglementarea internă în domeniul serviciilor din 2 decembrie 2021 (09982/2022 – C9-0224/2022 – 2022/0174(NLE))

22

2023/C 161/06

P9_TA(2022)0379Subvențiile străine care denaturează piața internăRezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind subvențiile străine care denaturează piața internă (COM(2021)0223 – C9-0167/2021 – 2021/0114(COD))P9_TC1-COD(2021)0114Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 noiembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind subvențiile străine care denaturează piața internă

23

2023/C 161/07

P9_TA(2022)0380Raportarea privind durabilitatea de către întreprinderiRezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2013/34/UE, a Directivei 2004/109/CE, a Directivei 2006/43/CE și a Regulamentului (UE) nr. 537/2014 în ceea ce privește raportarea de către întreprinderi de informații privind durabilitatea (COM(2021)0189 – C9-0147/2021 – 2021/0104(COD))P9_TC1-COD(2021)0104Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 noiembrie 2022 în vederea adoptării Directivei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 537/2014, a Directivei 2004/109/CE, a Directivei 2006/43/CE și a Directivei 2013/34/UE în ceea ce privește raportarea privind durabilitatea de către întreprinderi

26

2023/C 161/08

P9_TA(2022)0381Finanțele digitale: Actul privind reziliența operațională digitală (DORA)Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind reziliența operațională digitală a sectorului financiar și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1060/2009, (UE) nr. 648/2012, (UE) nr. 600/2014 și (UE) nr. 909/2014 (COM(2020)0595 – C9-0304/2020 – 2020/0266(COD))P9_TC1-COD(2020)0266Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 noiembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind reziliența operațională digitală a sectorului financiar și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1060/2009, (UE) nr. 648/2012, (UE) nr. 600/2014, (UE) nr. 909/2014 și (UE) 2016/1011

27

2023/C 161/09

P9_TA(2022)0382Finanțele digitale: Modificarea Directivei privind cerințele de reziliență operațională digitalăRezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2006/43/CE, 2009/65/CE, 2009/138/CE, 2011/61/UE, 2013/36/UE, 2014/65/UE, (UE) 2015/2366 și (UE) 2016/2341 (COM(2020)0596 – C9-0303/2020 – 2020/0268(COD))P9_TC1-COD(2020)0268Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 noiembrie 2022 în vederea adoptării Directivei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2009/65/CE, 2009/138/CE, 2011/61/UE, 2013/36/UE, 2014/59/UE, 2014/65/UE, (UE) 2015/2366 și (UE) 2016/2341 privind reziliența operațională digitală pentru sectorul financiar

28

2023/C 161/10

P9_TA(2022)0383Un nivel comun ridicat de securitate cibernetică în întreaga UniuneRezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate cibernetică în Uniune, de abrogare a Directivei (UE) 2016/1148 (COM(2020)0823 – C9-0422/2020 – 2020/0359(COD))P9_TC1-COD(2020)0359Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 noiembrie 2022 în vederea adoptării Directivei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate cibernetică în Uniune, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 910/2014 și a Directivei (UE) 2018/1972 și de abrogare a Directivei (UE) 2016/1148 (Directiva NIS 2)

29

2023/C 161/11

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 10 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2021/241 în ceea ce privește capitolele privind REPowerEU din planurile de redresare și reziliență și de modificare a Regulamentului (UE) 2021/1060, a Regulamentului (UE) 2021/2115, a Directivei 2003/87/CE și a Deciziei (UE) 2015/1814 (COM(2022)0231 – C9-0183/2022 – 2022/0164(COD))[Amendamentul 1, dacă nu se indică altfel]

30

2023/C 161/12

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind aplicarea integrală a dispozițiilor acquis-ului Schengen în Republica Croația (10624/2022 – C9-0222/2022 – 2022/0806(NLE))

53

2023/C 161/13

Decizia Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 privind propunerea de numire a președintelui Comitetului Unic de Rezoluție (N9-0068/2022 – C9-0352/2022 – 2022/0905(NLE))

56

2023/C 161/14

Decizia Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 privind propunerea de numire a unui membru al Comitetului Unic de Rezoluție (N9-0067/2022 – C9-0351/2022 – 2022/0904(NLE))

58

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

5.5.2023

| 5.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 161/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2022-2023

Ședințele dintre 9 și 10 noiembrie 2022

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Joi, 10 noiembrie 2022

| 5.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 161/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 161/2

---

P9_TA(2022)0388

Sportul electronic și jocurile video

Rezoluția Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 referitoare la sportul electronic și jocurile video (2022/2027(INI))

(2023/C 161/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 6 și 165 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care precizează competențele și acțiunile Uniunii în domeniul sportului, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 6 și 165 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care precizează competențele și acțiunile Uniunii în domeniul sportului,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/818 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a programului „Europa creativă” (2021-2027) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1295/2013 (1) și în special componenta sa media, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/818 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a programului „Europa creativă” (2021-2027) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1295/2013 (1) și în special componenta sa media,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/817 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a Erasmus+: programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1288/2013 (2) și în special capitolul referitor la sport, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/817 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a Erasmus+: programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1288/2013 (2) și în special capitolul referitor la sport,

| — | având în vedere Directiva (UE) 2018/1808 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 noiembrie 2018 de modificare a Directivei 2010/13/UE privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) având în vedere evoluția realităților pieței (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2018/1808 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 noiembrie 2018 de modificare a Directivei 2010/13/UE privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) având în vedere evoluția realităților pieței (3),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 15 decembrie 2020 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind piața unică a serviciilor digitale (actul legislativ privind serviciile digitale) și de modificare a Directivei 2000/31/CE (COM(2020)0825), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 15 decembrie 2020 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind piața unică a serviciilor digitale (actul legislativ privind serviciile digitale) și de modificare a Directivei 2000/31/CE (COM(2020)0825),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 15 decembrie 2020 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele concurențiale și echitabile în sectorul digital (Actul legislativ privind piețele digitale) (COM(2020)0842), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 15 decembrie 2020 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele concurențiale și echitabile în sectorul digital (Actul legislativ privind piețele digitale) (COM(2020)0842),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 decembrie 2020 intitulată „Mass-media europeană în deceniul digital: plan de acțiune pentru sprijinirea redresării și transformării” (COM(2020)0784), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 decembrie 2020 intitulată „Mass-media europeană în deceniul digital: plan de acțiune pentru sprijinirea redresării și transformării” (COM(2020)0784),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 referitoare la redresarea culturală a Europei (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 referitoare la redresarea culturală a Europei (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la definirea politicii în domeniul educației digitale (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la definirea politicii în domeniul educației digitale (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2021 referitoare la mass-media europeană în deceniul digital: un plan de acțiune pentru sprijinirea redresării și transformării (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2021 referitoare la mass-media europeană în deceniul digital: un plan de acțiune pentru sprijinirea redresării și transformării (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 23 noiembrie 2021 referitoare la politica UE în domeniul sportului: evaluare și posibile căi de urmat (7) și în special apelul pe care aceasta îl lansează instituțiilor europene de a lansa o dezbatere în legătură cu viitorul și cu șansele sportului electronic și de a strânge date pentru evaluarea acestui sector și de a prezenta un studiu cu privire la impactul său social și economic, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 23 noiembrie 2021 referitoare la politica UE în domeniul sportului: evaluare și posibile căi de urmat (7) și în special apelul pe care aceasta îl lansează instituțiilor europene de a lansa o dezbatere în legătură cu viitorul și cu șansele sportului electronic și de a strânge date pentru evaluarea acestui sector și de a prezenta un studiu cu privire la impactul său social și economic,

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului din 1 martie 2002 referitoare la protecția consumatorilor, în special a tinerilor, prin etichetarea anumitor jocuri video și pe calculator în funcție de categoria de vârstă (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului din 1 martie 2002 referitoare la protecția consumatorilor, în special a tinerilor, prin etichetarea anumitor jocuri video și pe calculator în funcție de categoria de vârstă (8),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 4 aprilie 2022 privind elaborarea unei strategii europene pentru ecosistemul industriilor culturale și creative (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 4 aprilie 2022 privind elaborarea unei strategii europene pentru ecosistemul industriilor culturale și creative (9),

| — | având în vedere Recomandarea Comisiei din 27 octombrie 2011 privind digitalizarea și accesibilitatea on-line a materialului cultural și conservarea digitală (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Comisiei din 27 octombrie 2011 privind digitalizarea și accesibilitatea on-line a materialului cultural și conservarea digitală (10),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 11 mai 2022 intitulată „Un deceniu digital pentru copii și tineri: noua strategie europeană «Un internet mai bun pentru copii (BIK+)»”, COM(2022)0212, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 11 mai 2022 intitulată „Un deceniu digital pentru copii și tineri: noua strategie europeană «Un internet mai bun pentru copii (BIK+)»”, COM(2022)0212,

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2021 privind situația artiștilor și redresarea culturală în UE (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2021 privind situația artiștilor și redresarea culturală în UE (11),

| — | având în vedere decizia Organizației Mondiale a Sănătății de a include tulburarea provocată de jocurile video în cea de-a 11-a revizuire a Clasificării Internaționale a Bolilor (ICD-11), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Organizației Mondiale a Sănătății de a include tulburarea provocată de jocurile video în cea de-a 11-a revizuire a Clasificării Internaționale a Bolilor (ICD-11),

| — | având în vedere decizia Comitetului Olimpic Internațional de a lansa Ciclul Olimpic Virtual (OVS), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Comitetului Olimpic Internațional de a lansa Ciclul Olimpic Virtual (OVS),

| — | având în vedere concluziile Consiliului privind patrimoniul cultural ca resursă strategică pentru o Europă durabilă, adoptate la 21 mai 2014 (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului privind patrimoniul cultural ca resursă strategică pentru o Europă durabilă, adoptate la 21 mai 2014 (12),

| — | având în vedere studiul său intitulat „Sportul electronic” (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul său intitulat „Sportul electronic” (13),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație (A9-0244/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație (A9-0244/2022),

| A. | întrucât ecosistemul jocurilor video a devenit o industrie culturală și creativă (ICC) de vârf în întreaga lume, cu o dimensiune estimată a pieței europene de 23,3 miliarde EUR în 2021 (14), incluzând peste 4 900 de studiouri de jocuri și 200 de editori de jocuri (15), și are un mare potențial de creștere, inovare, creativitate și declanșare a unor schimbări pozitive pentru întregul sector; întrucât această industrie este una dintre puținele ICC care a înregistrat o creștere a cifrei de afaceri în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19 (16); |
| --- | --- |

A.

întrucât ecosistemul jocurilor video a devenit o industrie culturală și creativă (ICC) de vârf în întreaga lume, cu o dimensiune estimată a pieței europene de 23,3 miliarde EUR în 2021 (14), incluzând peste 4 900 de studiouri de jocuri și 200 de editori de jocuri (15), și are un mare potențial de creștere, inovare, creativitate și declanșare a unor schimbări pozitive pentru întregul sector; întrucât această industrie este una dintre puținele ICC care a înregistrat o creștere a cifrei de afaceri în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19 (16);

| B. | întrucât ecosistemul jocurilor video face parte integrantă din ICC, inspirând cu succes și bazându-se pe multe alte industrii creative și culturale, cum ar fi filmele și cărțile; |
| --- | --- |

B.

întrucât ecosistemul jocurilor video face parte integrantă din ICC, inspirând cu succes și bazându-se pe multe alte industrii creative și culturale, cum ar fi filmele și cărțile;

| C. | întrucât jocurile video s-au dovedit a fi un mediu puternic și transsectorial, bazându-se pe experimentare cu diverse tehnici artistice, pe care le combină cu tehnologii inovatoare; |
| --- | --- |

C.

întrucât jocurile video s-au dovedit a fi un mediu puternic și transsectorial, bazându-se pe experimentare cu diverse tehnici artistice, pe care le combină cu tehnologii inovatoare;

| D. | întrucât Curtea de Justiție a UE a recunoscut că jocurile video sunt opere creative complexe, cu o valoare unică și creativă, protejate atât prin Directiva 2009/24/CE (17) privind protecția juridică a programelor pentru calculator, cât și prin Directiva 2001/29/CE (18) privind drepturile de autor; |
| --- | --- |

D.

întrucât Curtea de Justiție a UE a recunoscut că jocurile video sunt opere creative complexe, cu o valoare unică și creativă, protejate atât prin Directiva 2009/24/CE (17) privind protecția juridică a programelor pentru calculator, cât și prin Directiva 2001/29/CE (18) privind drepturile de autor;

| E. | întrucât succesul canalelor de difuzare a jocurilor video europene și al cluburilor și turneelor sportive electronice arată că generațiile mai tinere de cetățeni europeni caută să participe activ la noua economie creativă bazată pe jocuri video; întrucât turneele naționale, regionale și mondiale de sporturi electronice ar putea fi percepute ca stimulând schimburile culturale și promovând cultura și valorile europene; |
| --- | --- |

E.

întrucât succesul canalelor de difuzare a jocurilor video europene și al cluburilor și turneelor sportive electronice arată că generațiile mai tinere de cetățeni europeni caută să participe activ la noua economie creativă bazată pe jocuri video; întrucât turneele naționale, regionale și mondiale de sporturi electronice ar putea fi percepute ca stimulând schimburile culturale și promovând cultura și valorile europene;

| F. | întrucât industria jocurilor video a angajat aproximativ 98 000 de persoane în Europa în 2020 (19), dintre care aproximativ 20 % sunt femei (20); întrucât există un puternic dezechilibru de gen în sportul electronic; întrucât atragerea unui număr mai mare de femei în jocurile video și în sporturile electronice ar trebui tratată ca o prioritate strategică; |
| --- | --- |

F.

întrucât industria jocurilor video a angajat aproximativ 98 000 de persoane în Europa în 2020 (19), dintre care aproximativ 20 % sunt femei (20); întrucât există un puternic dezechilibru de gen în sportul electronic; întrucât atragerea unui număr mai mare de femei în jocurile video și în sporturile electronice ar trebui tratată ca o prioritate strategică;

| G. | întrucât jumătate dintre europeni se consideră jucători de jocuri video, dintre care aproape jumătate sunt femei, iar vârsta medie a unui jucător de jocuri video în Europa este de 31,3 ani; întrucât peste 70 % dintre tinerii cu vârste cuprinse între 6 și 24 de ani din UE joacă jocuri video, deși majoritatea jucătorilor au peste 18 de ani (21); |
| --- | --- |

G.

întrucât jumătate dintre europeni se consideră jucători de jocuri video, dintre care aproape jumătate sunt femei, iar vârsta medie a unui jucător de jocuri video în Europa este de 31,3 ani; întrucât peste 70 % dintre tinerii cu vârste cuprinse între 6 și 24 de ani din UE joacă jocuri video, deși majoritatea jucătorilor au peste 18 de ani (21);

| H. | întrucât industria jocurilor video reunește o gamă largă de competențe și know-how în ceea ce privește scrierea, designul, creația artistică, dezvoltarea digitală, publicarea, distribuția și localizarea; întrucât un joc video este în primul rând o operă de proprietate intelectuală (PI) pe care se bazează lanțul valoric; întrucât problema proprietății intelectuale și a controlului asupra acesteia are un impact asupra complexității structurii juridice a ecosistemului și creează noi dificultăți juridice pentru operatorii de streaming, dezvoltatori, editori și deținătorii de conținut terți; |
| --- | --- |

H.

întrucât industria jocurilor video reunește o gamă largă de competențe și know-how în ceea ce privește scrierea, designul, creația artistică, dezvoltarea digitală, publicarea, distribuția și localizarea; întrucât un joc video este în primul rând o operă de proprietate intelectuală (PI) pe care se bazează lanțul valoric; întrucât problema proprietății intelectuale și a controlului asupra acesteia are un impact asupra complexității structurii juridice a ecosistemului și creează noi dificultăți juridice pentru operatorii de streaming, dezvoltatori, editori și deținătorii de conținut terți;

| I. | întrucât industria europeană a jocurilor video este alcătuită în principal din întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri) care au o importanță vitală pentru economia europeană și în special pentru ICC; |
| --- | --- |

I.

întrucât industria europeană a jocurilor video este alcătuită în principal din întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri) care au o importanță vitală pentru economia europeană și în special pentru ICC;

| J. | întrucât ecosistemele jocurilor video și sportului electronic sunt puternic afectate de cercetare, inovare tehnologică și creativă și trebuie permanent reinventate; întrucât și valoarea inovatoare a sectorului ar trebui recunoscută, la fel ca valoarea sa culturală adăugată; |
| --- | --- |

J.

întrucât ecosistemele jocurilor video și sportului electronic sunt puternic afectate de cercetare, inovare tehnologică și creativă și trebuie permanent reinventate; întrucât și valoarea inovatoare a sectorului ar trebui recunoscută, la fel ca valoarea sa culturală adăugată;

| K. | întrucât aceste ecosisteme nu dispun încă de datele, definițiile și cadrele juridice armonizate necesare pentru a le permite să își valorifice întregul potențial; |
| --- | --- |

K.

întrucât aceste ecosisteme nu dispun încă de datele, definițiile și cadrele juridice armonizate necesare pentru a le permite să își valorifice întregul potențial;

| L. | întrucât ecosistemul jocurilor video se află în cea mai mare parte în proprietate privată, dar beneficiază de măsuri și stimulente la nivel național și la nivelul UE; întrucât acest sprijin este uneori direcționat direct, la fel ca în cazul programului „Europa creativă”, sau ca parte a sprijinului general pentru cercetare și inovare prin intermediul programului Orizont Europa; întrucât politicile publice în favoarea jocurilor video sunt adesea încorporate în domeniul audiovizual; |
| --- | --- |

L.

întrucât ecosistemul jocurilor video se află în cea mai mare parte în proprietate privată, dar beneficiază de măsuri și stimulente la nivel național și la nivelul UE; întrucât acest sprijin este uneori direcționat direct, la fel ca în cazul programului „Europa creativă”, sau ca parte a sprijinului general pentru cercetare și inovare prin intermediul programului Orizont Europa; întrucât politicile publice în favoarea jocurilor video sunt adesea încorporate în domeniul audiovizual;

| M. | întrucât jocurile video și sporturile electronice se bazează în primul rând pe o piață puternic internaționalizată, cu puține obstacole în calea circulației bunurilor și serviciilor; întrucât accesul la cele mai recente componente hardware și software este esențial pentru natura dinamică și competitivitatea ecosistemelor europene ale jocurilor video și ale sportului electronic; |
| --- | --- |

M.

întrucât jocurile video și sporturile electronice se bazează în primul rând pe o piață puternic internaționalizată, cu puține obstacole în calea circulației bunurilor și serviciilor; întrucât accesul la cele mai recente componente hardware și software este esențial pentru natura dinamică și competitivitatea ecosistemelor europene ale jocurilor video și ale sportului electronic;

| N. | întrucât, deși UE este un actor major în ecosistemul jocurilor video, industria este dominată în mare măsură de actori din afara UE; întrucât piața cuprinde numeroși actori diferiți de-a lungul lanțului valoric, care sunt operați în principal prin intermediul unor platforme din afara UE care acționează, de asemenea, ca intermediari în distribuția de jocuri europene la nivel mondial; |
| --- | --- |

N.

întrucât, deși UE este un actor major în ecosistemul jocurilor video, industria este dominată în mare măsură de actori din afara UE; întrucât piața cuprinde numeroși actori diferiți de-a lungul lanțului valoric, care sunt operați în principal prin intermediul unor platforme din afara UE care acționează, de asemenea, ca intermediari în distribuția de jocuri europene la nivel mondial;

| O. | întrucât jocurile video și sporturile electronice utilizează tehnologii avansate, cum ar fi IA și realitatea virtuală, și au inițiat crearea de spații virtuale alternative, cum ar fi metaversurile; |
| --- | --- |

O.

întrucât jocurile video și sporturile electronice utilizează tehnologii avansate, cum ar fi IA și realitatea virtuală, și au inițiat crearea de spații virtuale alternative, cum ar fi metaversurile;

| P. | întrucât sporturile electronice sunt competiții în cadrul cărora persoane sau echipe joacă jocuri video – de obicei în fața spectatorilor – fie în persoană, fie online, pentru divertisment, premii sau bani; întrucât definiția cuprinde un element uman (jucătorii), un element digital (jocurile în sine), și un element competitiv; întrucât sporturile electronice ar putea fi considerate nu numai ca făcând parte din sectorul jocurilor video, ci și din sectorul culturii și mass-mediei; |
| --- | --- |

P.

întrucât sporturile electronice sunt competiții în cadrul cărora persoane sau echipe joacă jocuri video – de obicei în fața spectatorilor – fie în persoană, fie online, pentru divertisment, premii sau bani; întrucât definiția cuprinde un element uman (jucătorii), un element digital (jocurile în sine), și un element competitiv; întrucât sporturile electronice ar putea fi considerate nu numai ca făcând parte din sectorul jocurilor video, ci și din sectorul culturii și mass-mediei;

| Q. | întrucât sportul electronic este încă un fenomen tânăr, cu un potențial considerabil de a evolua și de a transforma alte sectoare la nivelul UE și la nivel național, și se dezvoltă diferit de la un stat membru la altul; |
| --- | --- |

Q.

întrucât sportul electronic este încă un fenomen tânăr, cu un potențial considerabil de a evolua și de a transforma alte sectoare la nivelul UE și la nivel național, și se dezvoltă diferit de la un stat membru la altul;

| R. | întrucât sportul electronic diferă de sport prin faptul că este digital prin definiție; întrucât sportul electronic este un fenomen determinat în principal de entități private, drepturile de proprietate intelectuală aparținând editorului de jocuri; drepturile de concurență aparțin editorului de jocuri sau sunt pe bază de contract; |
| --- | --- |

R.

întrucât sportul electronic diferă de sport prin faptul că este digital prin definiție; întrucât sportul electronic este un fenomen determinat în principal de entități private, drepturile de proprietate intelectuală aparținând editorului de jocuri; drepturile de concurență aparțin editorului de jocuri sau sunt pe bază de contract;

| S. | întrucât sportul electronic este o activitate de divertisment tot mai populară, caracterizată printr-o bază mare de jucători de jocuri video și un număr mic de jucători profesioniști și de echipe profesioniste; întrucât sportul electronic începe la un nivel amator, dar poate fi practicat și la nivel semiprofesionist sau profesionist de către echipe și jucători; |
| --- | --- |

S.

întrucât sportul electronic este o activitate de divertisment tot mai populară, caracterizată printr-o bază mare de jucători de jocuri video și un număr mic de jucători profesioniști și de echipe profesioniste; întrucât sportul electronic începe la un nivel amator, dar poate fi practicat și la nivel semiprofesionist sau profesionist de către echipe și jucători;

| T. | întrucât jocurile video și sporturile electronice au un mare potențial de utilizare în politicile educaționale ale UE și în învățarea pe tot parcursul vieții; întrucât utilizarea jocurilor video în clasă încurajează adesea elevii să urmeze cariere în domeniul științei, tehnologiei, ingineriei, artelor și matematicii (STIAM), iar sportul electronic poate contribui la dezvoltarea mai multor competențe esențiale într-o societate digitală; întrucât jocurile video și sporturile electronice sunt accesibile pe scară largă și pot fi utilizate pentru a spori incluziunea și diversitatea în mediile de învățare cum ar fi în sala de clasă și pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

T.

întrucât jocurile video și sporturile electronice au un mare potențial de utilizare în politicile educaționale ale UE și în învățarea pe tot parcursul vieții; întrucât utilizarea jocurilor video în clasă încurajează adesea elevii să urmeze cariere în domeniul științei, tehnologiei, ingineriei, artelor și matematicii (STIAM), iar sportul electronic poate contribui la dezvoltarea mai multor competențe esențiale într-o societate digitală; întrucât jocurile video și sporturile electronice sunt accesibile pe scară largă și pot fi utilizate pentru a spori incluziunea și diversitatea în mediile de învățare cum ar fi în sala de clasă și pe tot parcursul vieții;

| U. | întrucât jocurile video au capacitatea de a aduce mediul școlar mai aproape de realitatea de zi cu zi a elevilor, în care jocurile video ocupă adesea un loc important; întrucât există indicii că profesorii din învățământul primar care au utilizat jocuri video în sala de clasă au observat, în unele cazuri, o îmbunătățire semnificativă a mai multor competențe-cheie, cum ar fi capacitatea de soluționare a problemelor și competențele analitice, sociale și intelectuale, coordonarea spațială și munca în echipă, precum și niveluri mai bune de concentrare; întrucât sportul electronic poate fi, de asemenea, integrat în educație și poate contribui la dobândirea de competențe și aptitudini digitale; |
| --- | --- |

U.

întrucât jocurile video au capacitatea de a aduce mediul școlar mai aproape de realitatea de zi cu zi a elevilor, în care jocurile video ocupă adesea un loc important; întrucât există indicii că profesorii din învățământul primar care au utilizat jocuri video în sala de clasă au observat, în unele cazuri, o îmbunătățire semnificativă a mai multor competențe-cheie, cum ar fi capacitatea de soluționare a problemelor și competențele analitice, sociale și intelectuale, coordonarea spațială și munca în echipă, precum și niveluri mai bune de concentrare; întrucât sportul electronic poate fi, de asemenea, integrat în educație și poate contribui la dobândirea de competențe și aptitudini digitale;

| V. | întrucât mulți jucători de jocuri video sunt tineri aflați în plină dezvoltare intelectuală, mentală, socială și fizică; întrucât provocările generate de pandemia de COVID-19, cum ar fi deteriorarea nivelului de activitate fizică, creșterea anxietății sau alte tipuri de boli mintale, i-au afectat pe acești tineri; întrucât, cu toate acestea, jocurile video și sporturile electronice pot aduce beneficii semnificative pentru sănătatea mintală a multor jucători și au capacitatea de a disemina valori pozitive, care ar trebui urmărite în special pentru publicul mai tânăr; |
| --- | --- |

V.

întrucât mulți jucători de jocuri video sunt tineri aflați în plină dezvoltare intelectuală, mentală, socială și fizică; întrucât provocările generate de pandemia de COVID-19, cum ar fi deteriorarea nivelului de activitate fizică, creșterea anxietății sau alte tipuri de boli mintale, i-au afectat pe acești tineri; întrucât, cu toate acestea, jocurile video și sporturile electronice pot aduce beneficii semnificative pentru sănătatea mintală a multor jucători și au capacitatea de a disemina valori pozitive, care ar trebui urmărite în special pentru publicul mai tânăr;

| W. | întrucât sectorul jocurilor video oferă un număr tot mai mare de oportunități de angajare pentru mulți creatori culturali; întrucât, la fel ca în cazul multor sectoare creative, lucrătorii din sectorul jocurilor video fac în mod deosebit obiectul unei intensități de muncă foarte ridicate în perioada premergătoare lansării unui joc, cunoscută și sub denumirea de „criză”, inclusiv ore suplimentare care adesea nu sunt plătite; întrucât aceste condiții pot fi în detrimentul lucrătorilor; |
| --- | --- |

W.

întrucât sectorul jocurilor video oferă un număr tot mai mare de oportunități de angajare pentru mulți creatori culturali; întrucât, la fel ca în cazul multor sectoare creative, lucrătorii din sectorul jocurilor video fac în mod deosebit obiectul unei intensități de muncă foarte ridicate în perioada premergătoare lansării unui joc, cunoscută și sub denumirea de „criză”, inclusiv ore suplimentare care adesea nu sunt plătite; întrucât aceste condiții pot fi în detrimentul lucrătorilor;

| X. | întrucât sportul electronic și jocurile video reprezintă, de asemenea, provocări pentru societatea europeană în sfera digitală; întrucât unele dintre aceste provocări includ înșelăciunea, efectele negative asupra sustenabilității mediului, caracteristicile online care pot fi utilizate în mod abuziv pentru violență sau hărțuire online, în special împotriva jucătoarelor, și dezinformarea; |
| --- | --- |

X.

întrucât sportul electronic și jocurile video reprezintă, de asemenea, provocări pentru societatea europeană în sfera digitală; întrucât unele dintre aceste provocări includ înșelăciunea, efectele negative asupra sustenabilității mediului, caracteristicile online care pot fi utilizate în mod abuziv pentru violență sau hărțuire online, în special împotriva jucătoarelor, și dezinformarea;

| Y. | întrucât monetizarea jocurilor video prin intermediul microtranzacțiilor, în monedele jocului și în „cutiile de pradă” care au conținut aleatoriu în cadrul jocului este frecventă în unele jocuri video; întrucât „cutiile de pradă” pot fi uneori plătite cu bani reali; întrucât proiectarea agresivă ar putea avea consecințe financiare dăunătoare pentru jucători, în special pentru minori sau pentru cei mai vulnerabili, prin cheltuieli nedorite sau necontrolate; întrucât, în unele cazuri, „cutiile de pradă” pot fi considerate un mecanism de tip „pay-to-win”; întrucât este necesară o abordare uniformă la nivelul UE pentru a asigura o protecție solidă a consumatorilor, |
| --- | --- |

Y.

întrucât monetizarea jocurilor video prin intermediul microtranzacțiilor, în monedele jocului și în „cutiile de pradă” care au conținut aleatoriu în cadrul jocului este frecventă în unele jocuri video; întrucât „cutiile de pradă” pot fi uneori plătite cu bani reali; întrucât proiectarea agresivă ar putea avea consecințe financiare dăunătoare pentru jucători, în special pentru minori sau pentru cei mai vulnerabili, prin cheltuieli nedorite sau necontrolate; întrucât, în unele cazuri, „cutiile de pradă” pot fi considerate un mecanism de tip „pay-to-win”; întrucât este necesară o abordare uniformă la nivelul UE pentru a asigura o protecție solidă a consumatorilor,

Jocurile video și sporturile electronice: provocări, șanse și o strategie europeană

| 1. | invită Comisia și Consiliul să recunoască valoarea ecosistemului de jocuri video ca o industrie culturală și creativă majoră cu un puternic potențial de creștere și de inovare în continuare; solicită elaborarea unei strategii europene coerente și pe termen lung privind jocurile video, care ar trebui să aducă beneficii tuturor actorilor implicați în mod echitabil și adecvat, ținând seama în același timp de sportul electronic și de dependența actuală de importuri și bazându-se pe strategiile naționale existente pentru a sprijini actorii UE și întreprinderile nou-înființate din UE în aceste sectoare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că, pentru activitatea sa legată de noua strategie privind jocurile video, Comisia ar trebui să se bazeze pe obiectivele comunicării sale privind Busola pentru dimensiunea digitală 2030, pentru a îmbunătăți accesul la talente și finanțare, pentru a aborda deficitul de competențe digitale și pentru a oferi o infrastructură și conectivitate fiabile, precum și pentru a se asigura că părțile interesate relevante sunt implicate în acest proces; subliniază că strategia ar trebui să țină seama de provocările viitoare și de schimbările rapide din acest sector; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că crearea unui sector european al jocurilor video cu adevărat integrat va necesita mai multe producții și coproducții de jocuri video din partea actorilor europeni; consideră îmbucurător faptul că programele „Europa creativă” și „Orizont Europa” finanțează sectorul european al jocurilor video, inclusiv cercetarea și inovarea, prin cereri de propuneri specifice cu valoare adăugată europeană; regretă însă valoarea scăzută a finanțării angajate până în prezent și faptul că criteriile de eligibilitate nu sunt întotdeauna adaptate la nevoile sectorului, în special pentru IMM-uri; solicită, în acest sens, să se acorde mai mult sprijin și să se investească mai mult în cercetare și dezvoltare (C&D) și în formare, pentru a maximiza oportunitățile de creare de jocuri în toate statele membre și pentru a încuraja dezvoltarea și păstrarea talentelor europene; invită Comisia să sprijine inițiativele publice și private care contribuie la dezvoltarea unui peisaj european mai competitiv al jocurilor video; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că stimulentele naționale și sprijinul pentru dezvoltarea locală a jocurilor video, inclusiv pentru IMM-uri, ar trebui încurajate și facilitate prin norme UE privind ajutoarele de stat, cum ar fi Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază importanța promovării și sprijinirii comerțului internațional și a comercializării jocurilor video create în Europa; invită Comisia, în acest context, să cartografieze și să definească industria europeană a jocurilor video și să ia în considerare crearea unei etichete „Joc Video European”, precum și promovarea altor inițiative la nivel național și european pentru a îmbunătăți vizibilitatea jocurilor video și a încuraja difuzarea și recunoașterea jocurilor video create în Europa, inclusiv la nivel mondial; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază importanța procesului de localizare pentru circulația cu succes a unui joc pe o piață multilingvă, cum ar fi Uniunea Europeană, și pentru promovarea diversității lingvistice; consideră că ar fi necesar un sprijin puternic din partea Uniunii Europene în această privință; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că datele armonizate și fiabile din industrie privind sectorul european al jocurilor video și al sportului electronic sunt esențiale pentru a furniza evaluări și recomandări bazate pe dovezi, inclusiv în ceea ce privește diversitatea și incluziunea; invită Comisia să creeze un Observator european al jocurilor video pentru a sprijini factorii de decizie și părțile interesate și a le furniza date, evaluări și recomandări concrete armonizate în vederea dezvoltării sectorului; consideră că un astfel de Observator european al jocurilor video ar putea fi utilizat și ca o rețea de cunoștințe care să sprijine dialogul pentru o mai mare integrare a sectorului; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită Comisia să propună o revizuire a codurilor relevante din Clasificarea statistică a activităților economice în Comunitatea Europeană (NACE), astfel încât să se asigure că dezvoltatorii de jocuri video, editorii și sporturile electronice sunt revizuiți, clarificați și raționalizați, abordând astfel provocările cu care se confruntă sectorul și îmbunătățind caracterul inadecvat al actualei clasificări statistice; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că proprietatea intelectuală (PI) este esențială pentru jocurile video și un factor-cheie pentru creștere și investiții; subliniază necesitatea de a dezvolta o strategie europeană pentru proprietatea intelectuală a jocurilor video, utilizând atât crearea de PI noi și originale, cât și promovarea creațiilor europene și a PI existente; subliniază că aplicarea transfrontalieră a drepturilor de proprietate intelectuală ale dezvoltatorilor de jocuri și ale artiștilor trebuie să fie bine protejată și trebuie să se asigure o remunerare echitabilă; |
| --- | --- |

9.

| 10. | salută poziția Consiliului privind o strategie europeană pentru ecosistemul industrial cultural și creativ, în special în ceea ce privește definirea, protejarea și promovarea bunurilor culturale strategice europene; își declară disponibilitatea de a avansa pe această temă, în special în ceea ce privește studiourile și cataloagele europene de jocuri video; consideră că ar trebui canalizate mai multe investiții europene către acest sector și că InvestEU și Media Invest ar putea contribui la asigurarea satisfacerii nevoilor sale de finanțare; |
| --- | --- |

10.

| 11. | salută proiectul-pilot inițiat de Parlamentul European intitulat „Înțelegerea valorii unei societăți europene a jocurilor video”, care urmărește să dezvolte o mai bună înțelegere a valorii sectorului jocurilor video și a impactului acestuia asupra unei serii de domenii de politică și asupra societății în ansamblu; invită Comisia să continue acest proces prin promovarea cercetării interdisciplinare privind jocurile video și sporturile electronice, să publice o comunicare pe această temă și, dacă este necesar, să propună măsuri adecvate, ținând seama de necesitatea de a proteja tinerii jucători, în special minorii; |
| --- | --- |

11.

| 12. | recunoaște necesitatea de a proteja sportul electronic de problemele legate de aranjarea meciurilor, jocurile de noroc ilegale și îmbunătățirea performanțelor, inclusiv dopajul; subliniază necesitatea de a preveni dopajul și aranjarea meciurilor în jocurile profesionale și de a educa jucătorii cu privire la aceste aspecte, precum și de a proteja integritatea competițiilor; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Comisia să exploreze sinergiile dintre sectorul jocurilor video și strategia sa de inovare, în special în contextul cercetării privind metaversul și ținând seama de provocările legate de protecția datelor cu caracter personal și de securitatea cibernetică, fără a pierde din vedere fenomenul sportului electronic; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că, date fiind larga lor audiență și componenta lor digitală, jocurile video și sporturile electronice au un potențial social și cultural semnificativ de a conecta europenii de toate vârstele, genurile și provenind din toate mediile, inclusiv persoanele în vârstă și persoanele cu dizabilități; recunoaște eforturile depuse de sectorul jocurilor video pentru a îmbunătăți accesibilitatea produselor lor în conformitate cu principiile egalității și nediscriminării; consideră, cu toate acestea, că aceste progrese trebuie să continue; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază beneficiile jocurilor online între platforme, atât pentru experiența utilizatorilor, permițând jucătorilor să interacționeze cu ușurință între diferite platforme, cât și pentru dezvoltatorii de jocuri, și invită industria jocurilor video să depună toate eforturile pentru a profita la maximum de această oportunitate; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că jocurile video și sporturile electronice au un mare potențial de a promova în continuare istoria, identitatea, patrimoniul, valorile și diversitatea europeană prin experiențe imersive; consideră că acestea au, de asemenea, potențialul de a contribui la puterea necoercitivă a UE; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită Comisia să lanseze inițiative de promovare a jocurilor video europene care prezintă valorile, istoria și diversitatea europene, dar și know-how-ul industriei, educând în același timp oamenii și sensibilizând publicul cu privire la beneficiile jocurilor video pentru dezvoltarea competențelor și a cunoștințelor generale; consideră că aceste inițiative ar putea duce la crearea unei Academii europene de jocuri video; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că jocurile video fac parte integrantă din patrimoniul cultural european și ar trebui prin urmare menținute și promovate; propune să se sprijine, în colaborare cu industria, crearea unei arhive care să păstreze jocurile video europene cele mai importante din punct de vedere cultural și să se asigure că ele vor mai putea fi jucate în viitor; subliniază, în acest sens, necesitatea de a valorifica proiectele existente, cum ar fi Colecția internațională de jocuri pe calculator (ICS) și numeroasele muzee de jocuri video din întreaga UE; |
| --- | --- |

18.

| 19. | insistă asupra faptului că jocurile video și sporturile electronice pot fi un instrument de predare valoros pentru implicarea activă a elevilor în programă și pentru a dezvolta competențele digitale, aptitudinile netehnice și gândirea creativă; consideră că utilizarea jocurilor video în școli ar trebui să aibă loc în paralel cu informarea cadrelor didactice în legătură cu modul optim de utilizare a jocurilor video în procesul lor de predare; subliniază că profesorii ar trebui să fie implicați îndeaproape în procesul decizional privind utilizarea jocurilor video în scopuri educaționale; subliniază că acest lucru va necesita echipamente și conectivitate mai bune în școli; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază importanța învățării pe tot parcursul vieții și că profesorii trebuie să fie instruiți în mod adecvat pentru a preda competențele TIC și computaționale; subliniază că perfecționarea cadrelor didactice în timpul programului de lucru este esențială pentru a asigura integrarea cu succes a TIC și a jocurilor în educație; |
| --- | --- |

20.

| 21. | reamintește importanța cursurilor de formare europene dedicate profesiilor din domeniul jocurilor video, inclusiv aspectele creative, tehnice, juridice și economice ale acestora; subliniază necesitatea de a dezvolta programe educaționale de vârf în Europa, inclusiv în instituțiile publice și universități, reducând decalajul dintre programele de învățământ europene existente și setul necesar de cunoștințe și competențe pentru profesiile din domeniul jocurilor video și urmărind o politică proactivă de promovare a egalității de gen și a incluziunii în acest sector; |
| --- | --- |

21.

| 22. | salută activitatea desfășurată de organizații precum Pan European Game Information (PEGI) pentru a informa jucătorii de jocuri video și părinții în legătură cu conținutul jocurilor video și pentru a proteja minorii de conținut care ar putea să fie inadecvat; încurajează industria, agențiile de rating și asociațiile de consumatori să continue campaniile de conștientizare legate de astfel de sisteme; reamintește că rolul părinților este esențial în a se asigura că copiii joacă jocuri video în condiții de siguranță, cu instrumente aflate la dispoziția lor, cum ar fi elementele de control parental; subliniază rolul important al campaniilor de sensibilizare, în special prin intermediul parteneriatelor public-privat, pentru educarea și informarea părinților și a școlilor, inclusiv cu privire la modul adecvat de utilizare a jocurilor video; |
| --- | --- |

22.

| 23. | invită Comisia și statele membre să recunoască faptul că sectorul jocurilor video este o industrie importantă pentru descoperirea și dezvoltarea de noi talente creative, precum și pentru contribuția la perfecționarea și recalificarea tuturor creatorilor culturali și a altor profesioniști, în special în contextul tranziției digitale, deoarece industria europeană a jocurilor se confruntă în prezent cu un deficit cronic de talente; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită Comisia și statele membre să colaboreze cu partenerii sociali pentru a îmbunătăți condițiile de muncă ale tuturor celor implicați în dezvoltarea jocurilor video și pentru a asigura contracte echitabile și respectarea legislației naționale și a UE privind drepturile lucrătorilor, remunerarea echitabilă și egală, precum și sănătatea fizică și mentală și siguranța la locul de muncă; regretă relatările repetate privind așa-numitul program de lucru „crunch” (ore suplimentare obligatorii pe durata dezvoltării unui joc) și orele suplimentare neremunerate și subliniază că dezvoltatorii de jocuri video și editorii au responsabilitatea de a asigura condiții de muncă sănătoase și echitabile pentru lucrătorii lor; |
| --- | --- |

24.

| 25. | consideră că, în ciuda eforturilor depuse în vederea unei reprezentări corecte, egale și lipsite de stereotipuri a femeilor în jocurile video, progresele trebuie să continue și să meargă mână în mână cu obținerea unei mai mari egalități pentru femei în toate posturile din lanțul valoric, precum și cu progrese în combaterea abuzului sexual și a discriminării; |
| --- | --- |

25.

| 26. | salută orientările Comisiei privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor față de consumatori; subliniază necesitatea unei mai mari transparențe în ceea ce privește „cutiile de pradă”, inclusiv în ceea ce privește șansele de câștig, precum și a unei abordări europene armonizate; subliniază că, acolo unde sunt utilizate, „cutiile de pradă” trebuie să fie pe deplin clare și transparente pentru toți jucătorii, în special pentru minori și părinții acestora, pentru a preveni comportamentele riscante; invită Comisia și statele membre să ia în considerare măsuri legislative, după caz, pentru a aborda problemele legate de fenomenele monetizării în cadrul jocului, cum ar fi elemente ale jocului de noroc și sistemele de tip „pay-to-win”, luând în considerare toate mijloacele posibile de protejare a jucătorilor care sunt cei mai vulnerabili la modelele agresive, cum ar fi minorii; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază că punerea în aplicare integrală și la timp a întregii legislații a UE referitoare la ICC este extrem de importantă; |
| --- | --- |

27.

Sportul electronic: jocuri video competitive și corecte într-un cadru european

| 28. | consideră că sportul electronic și sportul sunt sectoare diferite, nu în ultimul rând pentru că jocurile video utilizate pentru jocuri competitive sau sporturi electronice sunt practicate într-un mediu digital și aparțin unor entități private care se bucură de un control juridic deplin și de toate drepturile exclusive și nelimitate asupra jocurilor video în sine; consideră, cu toate acestea, că ambele sectoare pot să se completeze și să învețe unele de la altele și să promoveze valori și competențe pozitive similare, cum ar fi fairplay-ul, nediscriminarea, munca în echipă, capacitatea de a conduce, solidaritatea, integritatea, antirasismul, incluziunea socială și egalitatea de gen; |
| --- | --- |

28.

| 29. | consideră că, având în vedere caracterul fără frontiere al disciplinei, Uniunea Europeană este nivelul potrivit la care problemele sportului electronic trebuie abordate; încurajează o cartografiere la nivel european a actorilor din domeniul sportului electronic la nivel local, regional și național care să le permită europenilor să intre în contact cu structuri apropiate, precum și să faciliteze organizarea de competiții și să încurajeze sportul electronic pentru amatori; subliniază că cartografierea ar putea contribui la sensibilizarea cu privire la sporturile electronice și la promovarea acestora; |
| --- | --- |

29.

| 30. | invită Comisia să elaboreze o cartă pentru promovarea valorilor europene în competițiile sportive electronice, în parteneriat cu editorii, organizațiile de echipe, cluburile și organizatorii de turnee; salută, în acest context, utilizarea unor instrumente precum principiile directoare ale industriei privind practicarea sporturilor electronice și codurile naționale de conduită pentru sportul electronic, pentru a promova sporturile electronice amuzante, echitabile și de care se bucură jucătorii și organizatorii din întreaga lume într-un mediu deschis și favorabil incluziunii; |
| --- | --- |

30.

| 31. | solicită Comisiei să analizeze posibilitatea de a crea orientări coerente și cuprinzătoare privind statutul jucătorilor profesioniști de sporturi electronice; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită statele membre și Comisia să ia în considerare crearea unei vize pentru personalul sportului electronic pe baza vizelor Schengen pentru cultură și sport, aplicabilă întregului personal implicat în desfășurarea și participarea la competiții sportive electronice, și să aibă în vedere măsuri de facilitare a procedurilor de acordare a vizelor pentru a permite lucrătorilor din domeniul jocurilor video să vină în UE; |
| --- | --- |

32.

| 33. | avertizează că jocurile video intensive pot conduce, în cazuri rare, la dependență și comportament toxic, astfel cum este recunoscut de Organizația Mondială a Sănătății; subliniază că jucătorii de sporturi electronice pot suferi din cauza lipsei de exerciții fizice și a unor niveluri ridicate de stres din cauza lipsei unei separări între viața profesională și cea privată și că carierele jucătorilor profesioniști de sporturi electronice sunt adesea scurte, ceea ce creează probleme în ceea ce privește trecerea la o altă carieră; consideră că UE ar trebui să adopte o abordare responsabilă a jocurilor video și a sporturilor electronice prin promovarea acestora ca parte a unui stil de viață sănătos, care include activitatea fizică, interacțiunea personală și angajarea culturală; |
| --- | --- |

33.

| 34. | recunoaște potențialul jocurilor video sportive și al sporturilor virtuale de a explora noi forme de implicare a fanilor și de a crește participarea tinerilor la activități fizice; încurajează crearea de parteneriate între toate părțile interesate relevante din sectorul jocurilor video și al sportului, pentru a crea noi proiecte care să aducă valoare adăugată jucătorilor și publicului; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază că jocurile video și sporturile electronice joacă un rol dublu în tranziția verde, atât ca industrie care trebuie să depună eforturi pentru a deveni mai ecologică, cât și ca mijloc de sensibilizare cu privire la problemele climatice și de mediu în rândul jucătorilor de jocuri video; salută inițiativele luate de industria jocurilor video de a proteja mediul și de a îmbunătăți eficiența energetică a dispozitivelor utilizate și a serviciilor oferite; solicită, în acest context, intensificarea eforturilor de îmbunătățire a eficienței energetice și de reducere a impactului serviciilor de sport electronic asupra mediului; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază că jocurile video pot fi o activitate socială care le permite utilizatorilor să socializeze și să petreacă timp împreună; subliniază că stigmatizarea sportului electronic și a jocurilor video este încă larg răspândită în întreaga societate și ar trebui abordată; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază rolul important pe care îl pot juca orașele și regiunile în asigurarea accesului la infrastructuri capabile să găzduiască evenimente sportive electronice sau să faciliteze accesul tuturor la jocuri video; subliniază, în acest sens, că spațiile publice, cum ar fi bibliotecile, pot juca un rol important în promovarea culturii jocurilor video și în asigurarea accesului la jocuri și dispozitive video pentru toți, indiferent de circumstanțele socioeconomice, în conformitate cu legislația UE privind drepturile de autor; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să asigure o finanțare suficientă pentru spațiile publice, cum ar fi bibliotecile, pentru a sprijini un astfel de rol; |
| --- | --- |

37.

o

o o

| 38. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  JO L 189, 28.5.2021, p. 34.

(2)  JO L 189, 28.5.2021, p. 1.

(3)  JO L 303, 28.11.2018, p. 69.

(4)  JO C 385, 22.9.2021, p. 152.

(5)  JO C 494, 8.12.2021, p. 2.

(6)  JO C 184, 5.5.2022, p. 71.

(7)  JO C 224, 8.6.2022, p. 2.

(8)  JO C 65, 14.3.2002, p. 2.

(9)  JO C 160, 13.4.2022, p. 13.

(10)  JO L 283, 29.10.2011, p. 39.

(11)  JO C 184, 5.5.2022, p. 88.

(12)  JO C 183, 14.6.2014, p. 36.

(13)  Scholz, T. M. și Nothelfer, N. (2022), Cercetare pentru Comisia CULT – Sportul electronic, Parlamentul European, Departamentul tematic pentru politici structurale și de coeziune, Bruxelles.

(14)  ISFE, European Video Games Industry, ISFE-EGDF Key Facts, 2021.

(15)  EY, Rebuilding Europe: The cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis, ianuarie 2021.

(16)  EY, Rebuilding Europe: The cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis, ianuarie 2021.

(17)  Directiva 2009/24/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind protecția juridică a programelor pentru calculator (JO L 111, 5.5.2009, p. 16).

(18)  Directiva 2001/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 mai 2001 privind armonizarea anumitor aspecte ale dreptului de autor și drepturilor conexe în societatea informațională (JO L 167, 22.6.2001, p. 10).

(19)  ISFE, European Video Games Industry, ISFE-EGDF Key Facts, 2021.

(20)  Ibidem.

(21)  Ibidem.

---

| 5.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 161/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 161/10

---

P9_TA(2022)0389

Justiția rasială, nediscriminarea și combaterea rasismului în UE

Rezoluția Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 referitoare la justiția rasială, nediscriminarea și combaterea rasismului în UE (2022/2005(INI))

(2023/C 161/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”),

| — | având în vedere Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (1) (Directiva privind egalitatea rasială), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (1) (Directiva privind egalitatea rasială),

| — | având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (2) (Directiva privind egalitatea la încadrarea în muncă), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (2) (Directiva privind egalitatea la încadrarea în muncă),

| — | având în vedere Decizia-cadru 2008/913/JAI a Consiliului din 28 noiembrie 2008 privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei prin intermediul dreptului penal (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2008/913/JAI a Consiliului din 28 noiembrie 2008 privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei prin intermediul dreptului penal (3),

| — | având în vedere Directiva 2012/29/UE din 25 octombrie 2012 a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității și de înlocuire a Deciziei-cadru 2001/220/JAI a Consiliului (4) („Directiva privind drepturile victimelor”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2012/29/UE din 25 octombrie 2012 a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității și de înlocuire a Deciziei-cadru 2001/220/JAI a Consiliului (4) („Directiva privind drepturile victimelor”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/692 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a programului „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori” (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/692 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a programului „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori” (5),

| — | având în vedere înființarea, în iunie 2016, a Grupului la nivel înalt al UE pentru combaterea discursului de incitare la ură și a infracțiunilor motivate de ură, |
| --- | --- |

—

având în vedere înființarea, în iunie 2016, a Grupului la nivel înalt al UE pentru combaterea discursului de incitare la ură și a infracțiunilor motivate de ură,

| — | având în vedere orientările privind îmbunătățirea colectării și utilizării datelor privind egalitatea elaborate de Subgrupul pentru date privind egalitatea al Grupului la nivel înalt al Comisiei pentru nediscriminare, egalitate și diversitate 2018 și publicate în 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările privind îmbunătățirea colectării și utilizării datelor privind egalitatea elaborate de Subgrupul pentru date privind egalitatea al Grupului la nivel înalt al Comisiei pentru nediscriminare, egalitate și diversitate 2018 și publicate în 2021,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 18 septembrie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Planul de acțiune al UE de combatere a rasismului pentru perioada 2020-2025” („Planul UE de combatere a rasismului”) (COM(2020)0565), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 18 septembrie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Planul de acțiune al UE de combatere a rasismului pentru perioada 2020-2025” („Planul UE de combatere a rasismului”) (COM(2020)0565),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 7 octombrie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: cadrul strategic al UE pentru egalitatea, incluziunea și participarea romilor” (COM(2020)0620), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 7 octombrie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: cadrul strategic al UE pentru egalitatea, incluziunea și participarea romilor” (COM(2020)0620),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 12 noiembrie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea pentru persoanele LGBTIQ 2020-2025” (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 12 noiembrie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea pentru persoanele LGBTIQ 2020-2025” (COM(2020)0698),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 3 martie 2021 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind drepturile persoanelor cu handicap (2021-2030)” (COM(2021)0101) și Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, ratificată de UE și de toate statele sale membre, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 3 martie 2021 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind drepturile persoanelor cu handicap (2021-2030)” (COM(2021)0101) și Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, ratificată de UE și de toate statele sale membre,

| — | având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, inclusiv cel de-al treilea principiu privind egalitatea de șanse, și comunicarea Comisiei din 4 martie 2021 intitulată „Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale” (COM(2021)0102), |
| --- | --- |

—

având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, inclusiv cel de-al treilea principiu privind egalitatea de șanse, și comunicarea Comisiei din 4 martie 2021 intitulată „Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale” (COM(2021)0102),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din joi, 5 martie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din joi, 5 martie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025” (COM(2020)0152),

| — | având în vedere Recomandarea Consiliului din 12 martie 2021 privind egalitatea, incluziunea și participarea romilor (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Consiliului din 12 martie 2021 privind egalitatea, incluziunea și participarea romilor (6),

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 19 martie 2021 privind aplicarea Directivei 2000/43/CE a Consiliului de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică („Directiva privind egalitatea rasială”) și a Directivei 2000/78/CE a Consiliului de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă („Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă”) (COM(2021)0139), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 19 martie 2021 privind aplicarea Directivei 2000/43/CE a Consiliului de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică („Directiva privind egalitatea rasială”) și a Directivei 2000/78/CE a Consiliului de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă („Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă”) (COM(2021)0139),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 19 martie 2021 intitulat „Organismele de promovare a egalității și punerea în aplicare a Recomandării Comisiei privind standardele aplicabile organismelor de promovare a egalității” (SWD(2021)0063), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 19 martie 2021 intitulat „Organismele de promovare a egalității și punerea în aplicare a Recomandării Comisiei privind standardele aplicabile organismelor de promovare a egalității” (SWD(2021)0063),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 5 octombrie 2021 intitulată „Strategia UE de combatere a antisemitismului și de susținere a vieții evreiești (2021-2030)” (COM(2021)0615), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 5 octombrie 2021 intitulată „Strategia UE de combatere a antisemitismului și de susținere a vieții evreiești (2021-2030)” (COM(2021)0615),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 4 martie 2022 privind combaterea rasismului și a antisemitismului, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 4 martie 2022 privind combaterea rasismului și a antisemitismului,

| — | având în vedere principiile directoare comune ale Comisiei pentru planurile naționale de acțiune împotriva rasismului și a discriminării rasiale din martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere principiile directoare comune ale Comisiei pentru planurile naționale de acțiune împotriva rasismului și a discriminării rasiale din martie 2022,

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului, în special Protocolul nr. 12 la aceasta, care interzice discriminarea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului, în special Protocolul nr. 12 la aceasta, care interzice discriminarea,

| — | având în vedere recomandările generale de politică ale Comisiei Europene împotriva Rasismului și Intoleranței (ECRI), în special Recomandarea de politică generală nr. 5 (revizuită) privind prevenirea și combaterea rasismului împotriva musulmanilor și a discriminării acestora și Recomandarea de politică generală nr. 9 (revizuită) privind prevenirea și combaterea antisemitismului, avizul acesteia privind conceptul de „rasializare” adoptat în decembrie 2021 și foaia sa de parcurs către egalitatea efectivă din 27 septembrie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările generale de politică ale Comisiei Europene împotriva Rasismului și Intoleranței (ECRI), în special Recomandarea de politică generală nr. 5 (revizuită) privind prevenirea și combaterea rasismului împotriva musulmanilor și a discriminării acestora și Recomandarea de politică generală nr. 9 (revizuită) privind prevenirea și combaterea antisemitismului, avizul acesteia privind conceptul de „rasializare” adoptat în decembrie 2021 și foaia sa de parcurs către egalitatea efectivă din 27 septembrie 2019,

| — | având în vedere raportul Comitetului de coordonare al Consiliului Europei privind combaterea discriminării, diversitatea și incluziunea (CDADI) intitulat „COVID-19: an analysis of the anti-discrimination, diversity and inclusion dimensions in Council of Europe member States” (COVID-19: O analiză a dimensiunilor antidiscriminării, diversității și incluziunii în statele membre ale Consiliului Europei) (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comitetului de coordonare al Consiliului Europei privind combaterea discriminării, diversitatea și incluziunea (CDADI) intitulat „COVID-19: an analysis of the anti-discrimination, diversity and inclusion dimensions in Council of Europe member States” (COVID-19: O analiză a dimensiunilor antidiscriminării, diversității și incluziunii în statele membre ale Consiliului Europei) (7),

| — | având în vedere Rezoluția 2389 a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei din 24 iunie 2021 referitoare la combaterea afrofobiei sau a rasismului îndrept împotriva persoanelor de culoare în Europa, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2389 a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei din 24 iunie 2021 referitoare la combaterea afrofobiei sau a rasismului îndrept împotriva persoanelor de culoare în Europa,

| — | având în vedere Rezoluția 2413 a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei din 26 noiembrie 2021 referitoare la discriminarea romilor și a nomazilor în domeniul locuințelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2413 a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei din 26 noiembrie 2021 referitoare la discriminarea romilor și a nomazilor în domeniul locuințelor,

| — | având în vedere Agenda 2030 a ONU pentru dezvoltare durabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 a ONU pentru dezvoltare durabilă,

| — | având în vedere Convenția internațională privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială și Recomandările generale ale Comitetului ONU pentru eliminarea discriminării rasiale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția internațională privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială și Recomandările generale ale Comitetului ONU pentru eliminarea discriminării rasiale,

| — | având în vedere rapoartele și sondajele realizate de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a UE (FRA), |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele și sondajele realizate de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a UE (FRA),

| — | având în vedere raportul intitulat „Diversitatea în cadrul Secretariatului General al Parlamentului European – Situația actuală și foaia de parcurs 2022-2024”, adoptat de Grupul la nivel înalt pentru egalitatea de gen și diversitate al Parlamentului la 22 noiembrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul intitulat „Diversitatea în cadrul Secretariatului General al Parlamentului European – Situația actuală și foaia de parcurs 2022-2024”, adoptat de Grupul la nivel înalt pentru egalitatea de gen și diversitate al Parlamentului la 22 noiembrie 2021,

| — | având în vedere rezoluția sa din 26 martie 2019 referitoare la drepturile fundamentale ale persoanelor de origine africană în Europa (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 26 martie 2019 referitoare la drepturile fundamentale ale persoanelor de origine africană în Europa (8),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 referitoare la implementarea strategiilor naționale de integrare a romilor: combaterea atitudinilor negative față de populațiile cu origini rome din Europa (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 referitoare la implementarea strategiilor naționale de integrare a romilor: combaterea atitudinilor negative față de populațiile cu origini rome din Europa (9),

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 iunie 2020 referitoare la protestele antirasiste care au avut loc în urma morții lui George Floyd (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 iunie 2020 referitoare la protestele antirasiste care au avut loc în urma morții lui George Floyd (10),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 decembrie 2020 referitoare la necesitatea unei formațiuni a Consiliului dedicate egalității de gen (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 decembrie 2020 referitoare la necesitatea unei formațiuni a Consiliului dedicate egalității de gen (11),

| — | având în vedere rezoluția sa din 8 martie 2022 referitoare la restrângerea spațiului societății civile în Europa (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 8 martie 2022 referitoare la restrângerea spațiului societății civile în Europa (12),

| — | având în vedere rezoluția sa din 8 martie 2022 referitoare la rolul culturii, educației, mass-mediei și sportului în combaterea rasismului (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 8 martie 2022 referitoare la rolul culturii, educației, mass-mediei și sportului în combaterea rasismului (13),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0254/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0254/2022),

| A. | întrucât Uniunea se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, conform articolului 2 din TUE; întrucât egalitatea de tratament și nediscriminarea sunt drepturi fundamentale consacrate în Cartă și trebuie respectate pe deplin; întrucât dreptul Uniunii interzice discriminarea și hărțuirea pe motiv de origine rasială sau etnică; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, conform articolului 2 din TUE; întrucât egalitatea de tratament și nediscriminarea sunt drepturi fundamentale consacrate în Cartă și trebuie respectate pe deplin; întrucât dreptul Uniunii interzice discriminarea și hărțuirea pe motiv de origine rasială sau etnică;

| B. | întrucât conceptul de „rasă” este o construcție socială; întrucât, potrivit ECRI, utilizarea conceptului de „rasializare” poate contribui la înțelegerea proceselor care stau la baza rasismului și a discriminării rasiale (14); întrucât grupurilor rasializate li se atribuie anumite caracteristici și atribute care sunt prezentate ca fiind înnăscute pentru toți membrii fiecărui grup în cauză, pe baza unor caracteristici precum culoarea pielii, originea etnică sau națională și religia sau pe baza apartenenței percepute la un anumit grup; |
| --- | --- |

B.

întrucât conceptul de „rasă” este o construcție socială; întrucât, potrivit ECRI, utilizarea conceptului de „rasializare” poate contribui la înțelegerea proceselor care stau la baza rasismului și a discriminării rasiale (14); întrucât grupurilor rasializate li se atribuie anumite caracteristici și atribute care sunt prezentate ca fiind înnăscute pentru toți membrii fiecărui grup în cauză, pe baza unor caracteristici precum culoarea pielii, originea etnică sau națională și religia sau pe baza apartenenței percepute la un anumit grup;

| C. | întrucât Planul de acțiune al UE de combatere a rasismului pentru perioada 2020-2025 este primul instrument de politică al UE care recunoaște dimensiunea structurală a rasismului, cu rădăcini istorice în colonialism, sclavie, persecuții din trecut și genocid; întrucât aceste rădăcini sunt mai puternice și au un impact mai mare în unele state membre decât în altele; întrucât rasismul structural poate fi influențat și de alți factori; întrucât planul de acțiune este un prim pas important către combaterea rasismului și a discriminării rasiale în UE, dar nu conține mecanisme de monitorizare, criterii de referință ambițioase și obiective clare; |
| --- | --- |

C.

întrucât Planul de acțiune al UE de combatere a rasismului pentru perioada 2020-2025 este primul instrument de politică al UE care recunoaște dimensiunea structurală a rasismului, cu rădăcini istorice în colonialism, sclavie, persecuții din trecut și genocid; întrucât aceste rădăcini sunt mai puternice și au un impact mai mare în unele state membre decât în altele; întrucât rasismul structural poate fi influențat și de alți factori; întrucât planul de acțiune este un prim pas important către combaterea rasismului și a discriminării rasiale în UE, dar nu conține mecanisme de monitorizare, criterii de referință ambițioase și obiective clare;

| D. | întrucât Planul de acțiune al UE de combatere a rasismului definește rasismul structural ca fiind comportamentele discriminatorii care pot fi încastrate în instituțiile sociale, financiare și politice, repercutându-se astfel asupra diferitelor niveluri de putere și asupra elaborării politicilor; întrucât discriminarea structurală poate fi văzută ca un obstacol în calea obținerii de către grupuri sau persoane a acelorași drepturi și șanse care sunt disponibile pentru majoritatea populației; |
| --- | --- |

D.

întrucât Planul de acțiune al UE de combatere a rasismului definește rasismul structural ca fiind comportamentele discriminatorii care pot fi încastrate în instituțiile sociale, financiare și politice, repercutându-se astfel asupra diferitelor niveluri de putere și asupra elaborării politicilor; întrucât discriminarea structurală poate fi văzută ca un obstacol în calea obținerii de către grupuri sau persoane a acelorași drepturi și șanse care sunt disponibile pentru majoritatea populației;

| E. | întrucât au fost semnalate cazuri de incriminare și violență instituțională împotriva grupurilor rasializate și societății civile; întrucât această problemă ar trebui abordată în cursul luptei împotriva rasismului structural, în orice plan de acțiune de combatere a rasismului și în politicile de securitate și migrație (15); |
| --- | --- |

E.

întrucât au fost semnalate cazuri de incriminare și violență instituțională împotriva grupurilor rasializate și societății civile; întrucât această problemă ar trebui abordată în cursul luptei împotriva rasismului structural, în orice plan de acțiune de combatere a rasismului și în politicile de securitate și migrație (15);

| F. | întrucât, potrivit FRA, discriminarea și hărțuirea rasială rămân des întâlnite în întreaga UE (16); întrucât FRA raportează, de asemenea, niveluri ridicate de discriminare și rasism împotriva grupurilor rasializate, pe baza originii lor etnice sau provenind din migrație, cum ar fi romii (17) și persoanele de origine nord-africană sau subsahariană (18), precum și împotriva musulmanilor (19) și evreilor (20); întrucât mișcările rasiste, xenofobe și homofobe/transfobe și ideologiile extremiste, în special sentimentele de extremă dreaptă, sunt în creștere și continuă să reprezinte amenințări grave la adresa societăților democratice din UE și la adresa siguranței grupurilor rasializate; |
| --- | --- |

F.

întrucât, potrivit FRA, discriminarea și hărțuirea rasială rămân des întâlnite în întreaga UE (16); întrucât FRA raportează, de asemenea, niveluri ridicate de discriminare și rasism împotriva grupurilor rasializate, pe baza originii lor etnice sau provenind din migrație, cum ar fi romii (17) și persoanele de origine nord-africană sau subsahariană (18), precum și împotriva musulmanilor (19) și evreilor (20); întrucât mișcările rasiste, xenofobe și homofobe/transfobe și ideologiile extremiste, în special sentimentele de extremă dreaptă, sunt în creștere și continuă să reprezinte amenințări grave la adresa societăților democratice din UE și la adresa siguranței grupurilor rasializate;

| G. | întrucât adoptarea Directivei privind combaterea discriminării este blocată în Consiliu din 2008; |
| --- | --- |

G.

întrucât adoptarea Directivei privind combaterea discriminării este blocată în Consiliu din 2008;

| H. | întrucât rasismul structural și instituționalizat se reflectă și în inegalitatea socioeconomică și în sărăcie și întrucât acești factori interacționează și se consolidează reciproc; întrucât discriminarea și rasismul subminează demnitatea umană, șansele în viață, prosperitatea, bunăstarea și, adesea, siguranța; întrucât minoritățile rasiale și etnice din UE se confruntă cu segregarea în anumite domenii ale vieții de zi cu zi, inclusiv în ceea ce privește locuințele, asistența medicală, ocuparea forței de muncă, educația și sistemele judiciare; întrucât mulți membri ai minorităților rasiale și etnice din UE se confruntă cu un acces insuficient la necesitățile de bază, cum ar fi apa potabilă, salubritatea și electricitatea, situație care poate fi agravată și mai mult de schimbările climatice și întrucât acest lucru se reflectă pe piața muncii, unde persoanele rasializate sunt suprareprezentate în șomaj și în locurile de muncă precare și de slabă calitate, cum ar fi cele din economia muncii la cerere; întrucât inegalitățile rasiale nu pot fi eliminate fără investiții masive pentru eradicarea sărăciei; |
| --- | --- |

H.

întrucât rasismul structural și instituționalizat se reflectă și în inegalitatea socioeconomică și în sărăcie și întrucât acești factori interacționează și se consolidează reciproc; întrucât discriminarea și rasismul subminează demnitatea umană, șansele în viață, prosperitatea, bunăstarea și, adesea, siguranța; întrucât minoritățile rasiale și etnice din UE se confruntă cu segregarea în anumite domenii ale vieții de zi cu zi, inclusiv în ceea ce privește locuințele, asistența medicală, ocuparea forței de muncă, educația și sistemele judiciare; întrucât mulți membri ai minorităților rasiale și etnice din UE se confruntă cu un acces insuficient la necesitățile de bază, cum ar fi apa potabilă, salubritatea și electricitatea, situație care poate fi agravată și mai mult de schimbările climatice și întrucât acest lucru se reflectă pe piața muncii, unde persoanele rasializate sunt suprareprezentate în șomaj și în locurile de muncă precare și de slabă calitate, cum ar fi cele din economia muncii la cerere; întrucât inegalitățile rasiale nu pot fi eliminate fără investiții masive pentru eradicarea sărăciei;

| I. | întrucât o abordare intersecțională orizontală a politicilor și a măsurilor UE, așa cum s-a arătat în strategiile privind genul și persoanele LGBTQI, este esențială pentru eliminarea discriminării rasiale; întrucât grupurile minoritare, inclusiv romii, musulmanii, evreii, persoanele de origine africană și asiatică și populația sami, dar nu numai acestea, sunt afectate de multiple forme de discriminare; |
| --- | --- |

I.

întrucât o abordare intersecțională orizontală a politicilor și a măsurilor UE, așa cum s-a arătat în strategiile privind genul și persoanele LGBTQI, este esențială pentru eliminarea discriminării rasiale; întrucât grupurile minoritare, inclusiv romii, musulmanii, evreii, persoanele de origine africană și asiatică și populația sami, dar nu numai acestea, sunt afectate de multiple forme de discriminare;

| J. | întrucât mai multe cazuri de aplicare de standarde duble și de discriminare la frontierele UE bazate pe culoarea pielii, inclusiv recent împotriva unor persoane care fug din calea războiului din Ucraina, scot în evidență necesitatea de a asigura un tratament egal la frontierele UE; |
| --- | --- |

J.

întrucât mai multe cazuri de aplicare de standarde duble și de discriminare la frontierele UE bazate pe culoarea pielii, inclusiv recent împotriva unor persoane care fug din calea războiului din Ucraina, scot în evidență necesitatea de a asigura un tratament egal la frontierele UE;

| K. | întrucât femeile în situații precare, mai ales femeile rasializate, sunt suprareprezentate semnificativ în domeniul prostituției, ceea ce este o consecință a sexismului și rasismului și totodată le perpetuează; |
| --- | --- |

K.

întrucât femeile în situații precare, mai ales femeile rasializate, sunt suprareprezentate semnificativ în domeniul prostituției, ceea ce este o consecință a sexismului și rasismului și totodată le perpetuează;

| L. | întrucât există bariere în calea accesului la justiție pentru victimele discriminării rasiale; întrucât organismele de promovare a egalității din multe state membre nu dispun de resursele umane și financiare și/sau de independența necesară pentru a elimina acest decalaj, inclusiv din cauza voinței politice insuficiente; întrucât cadrul UE de combatere a discriminării este transpus inegal în legislația statelor membre, limitând eficacitatea organismelor de promovare a egalității; |
| --- | --- |

L.

întrucât există bariere în calea accesului la justiție pentru victimele discriminării rasiale; întrucât organismele de promovare a egalității din multe state membre nu dispun de resursele umane și financiare și/sau de independența necesară pentru a elimina acest decalaj, inclusiv din cauza voinței politice insuficiente; întrucât cadrul UE de combatere a discriminării este transpus inegal în legislația statelor membre, limitând eficacitatea organismelor de promovare a egalității;

| M. | întrucât în UE au fost semnalate mai multe cazuri de rasism, discriminare structurală, hărțuire, violență și creare de profiluri rasiale și etnice de către poliție, agenți de aplicare a legii, judecători și avocați din sistemele de justiție penală (21); întrucât prejudecăți structurale împotriva grupurilor rasializate pot fi întâlnite în sistemele de justiție din majoritatea statelor membre (22); întrucât violența autorităților polițienești și utilizarea disproporționată a forței de către autoritățile de aplicare a legii nu ar trebui tolerate niciodată; întrucât tragerea la răspundere și supravegherea independentă sunt esențiale pentru a elimina rasismul instituțional din cadrul autorităților de aplicare a legii; întrucât deficiențele în respectarea statului de drept în sistemele de justiție penală agravează această situație; |
| --- | --- |

M.

întrucât în UE au fost semnalate mai multe cazuri de rasism, discriminare structurală, hărțuire, violență și creare de profiluri rasiale și etnice de către poliție, agenți de aplicare a legii, judecători și avocați din sistemele de justiție penală (21); întrucât prejudecăți structurale împotriva grupurilor rasializate pot fi întâlnite în sistemele de justiție din majoritatea statelor membre (22); întrucât violența autorităților polițienești și utilizarea disproporționată a forței de către autoritățile de aplicare a legii nu ar trebui tolerate niciodată; întrucât tragerea la răspundere și supravegherea independentă sunt esențiale pentru a elimina rasismul instituțional din cadrul autorităților de aplicare a legii; întrucât deficiențele în respectarea statului de drept în sistemele de justiție penală agravează această situație;

| N. | întrucât femeile rome, cele rasializate și migrantele, inclusiv cele cu dizabilități, se confruntă cu inegalități și discriminare intersecționale în UE; întrucât multe dintre ele s-au confruntat și cu violența structurală și cu încălcarea integrității lor și a autonomiei lor corporale și au fost victime ale sterilizării și contracepției forțate și ale avortului forțat, care constituie practici dăunătoare și forme de violență de gen înrădăcinată în convingerile eugenice; |
| --- | --- |

N.

întrucât femeile rome, cele rasializate și migrantele, inclusiv cele cu dizabilități, se confruntă cu inegalități și discriminare intersecționale în UE; întrucât multe dintre ele s-au confruntat și cu violența structurală și cu încălcarea integrității lor și a autonomiei lor corporale și au fost victime ale sterilizării și contracepției forțate și ale avortului forțat, care constituie practici dăunătoare și forme de violență de gen înrădăcinată în convingerile eugenice;

| O. | întrucât sistemele de inteligență artificială (IA) sunt utilizate deja pentru a crea predicții, profiluri și evaluări de risc care afectează viețile oamenilor; întrucât noile tehnologii și tranziția digitală pot genera noi dificultăți pentru egalitatea rasială și combaterea discriminării prin reproducerea prejudecăților sociale și a inegalităților structurale, însă pot deveni și un instrument eficient în combaterea rasismului și a discriminării structurale; |
| --- | --- |

O.

întrucât sistemele de inteligență artificială (IA) sunt utilizate deja pentru a crea predicții, profiluri și evaluări de risc care afectează viețile oamenilor; întrucât noile tehnologii și tranziția digitală pot genera noi dificultăți pentru egalitatea rasială și combaterea discriminării prin reproducerea prejudecăților sociale și a inegalităților structurale, însă pot deveni și un instrument eficient în combaterea rasismului și a discriminării structurale;

| P. | întrucât modul în care oamenii sunt prezentați în mass-media, indiferent de originea lor rasială, religioasă sau etnică, poate consolida stereotipurile negative cu conotații rasiale; |
| --- | --- |

P.

întrucât modul în care oamenii sunt prezentați în mass-media, indiferent de originea lor rasială, religioasă sau etnică, poate consolida stereotipurile negative cu conotații rasiale;

| Q. | întrucât organizațiile societății civile joacă un rol esențial în păstrarea și implementarea valorilor UE și a drepturilor fundamentale și în punerea în aplicare a politicilor și a strategiilor UE; întrucât spațiul civic suferă de o degradare continuă în întreaga UE și întrucât multe organizații ale societății civile supraviețuiesc cu dificultate și au probleme cu finanțarea; |
| --- | --- |

Q.

întrucât organizațiile societății civile joacă un rol esențial în păstrarea și implementarea valorilor UE și a drepturilor fundamentale și în punerea în aplicare a politicilor și a strategiilor UE; întrucât spațiul civic suferă de o degradare continuă în întreaga UE și întrucât multe organizații ale societății civile supraviețuiesc cu dificultate și au probleme cu finanțarea;

| R. | întrucât Directiva privind egalitatea rasială a fost insuficient pusă în aplicare de majoritatea statelor membre; întrucât directiva nu acoperă toate formele și motivele de discriminare, cum ar fi discriminarea intersecțională și structurală și de aceea ar trebui actualizată pentru a ține seama de noile evoluții, cum ar fi IA și procesul decizional algoritmic, în special de riscul potențial de reproducere a prejudecăților rasiale; întrucât Decizia-cadru a Consiliului privind rasismul și xenofobia nu a fost transpusă complet sau corect de unele state membre; întrucât Comisia ar trebui să monitorizeze acest aspect și să vegheze ca statele membre să respecte legislația UE de combatere a discriminării; |
| --- | --- |

R.

întrucât Directiva privind egalitatea rasială a fost insuficient pusă în aplicare de majoritatea statelor membre; întrucât directiva nu acoperă toate formele și motivele de discriminare, cum ar fi discriminarea intersecțională și structurală și de aceea ar trebui actualizată pentru a ține seama de noile evoluții, cum ar fi IA și procesul decizional algoritmic, în special de riscul potențial de reproducere a prejudecăților rasiale; întrucât Decizia-cadru a Consiliului privind rasismul și xenofobia nu a fost transpusă complet sau corect de unele state membre; întrucât Comisia ar trebui să monitorizeze acest aspect și să vegheze ca statele membre să respecte legislația UE de combatere a discriminării;

| S. | întrucât instituțiile UE trebuie să ia măsuri concrete pentru a asigura schimbări de durată către conceptul de loc de muncă pe deplin favorabil incluziunii și demnității; întrucât discriminarea este adesea multidimensională și numai o abordare intersecțională poate deschide calea către schimbări de durată, care pot să depășească practici și politici rasiste adânc înrădăcinate în societatea noastră; întrucât persoanele din grupurile rasializate și din grupurile aflate în situații vulnerabile, care sunt supuse unor forme intersecționale de discriminare, sunt subreprezentate în posturile decizionale; |
| --- | --- |

S.

întrucât instituțiile UE trebuie să ia măsuri concrete pentru a asigura schimbări de durată către conceptul de loc de muncă pe deplin favorabil incluziunii și demnității; întrucât discriminarea este adesea multidimensională și numai o abordare intersecțională poate deschide calea către schimbări de durată, care pot să depășească practici și politici rasiste adânc înrădăcinate în societatea noastră; întrucât persoanele din grupurile rasializate și din grupurile aflate în situații vulnerabile, care sunt supuse unor forme intersecționale de discriminare, sunt subreprezentate în posturile decizionale;

| T. | întrucât discriminarea rasială poate crește vulnerabilitatea pentru supraviețuitorii rasializați ai violenței de gen și le poate împiedica accesul la sprijinul, resursele și asistența medicală de care au nevoie; |
| --- | --- |

T.

întrucât discriminarea rasială poate crește vulnerabilitatea pentru supraviețuitorii rasializați ai violenței de gen și le poate împiedica accesul la sprijinul, resursele și asistența medicală de care au nevoie;

| U. | întrucât organizațiile finanțate din fonduri UE nu ar trebui să promoveze opinii xenofobe sau rasiste; |
| --- | --- |

U.

întrucât organizațiile finanțate din fonduri UE nu ar trebui să promoveze opinii xenofobe sau rasiste;

| V. | întrucât discursul de incitare la ură și infracțiunile motivate de ură se numără printre manifestările cele mai grave ale rasismului și xenofobiei; întrucât a avut loc o creștere constantă a discursului de incitare la ură și a infracțiunilor motivate de ură în Europa; întrucât pandemia de COVID-19 a fost unul dintre factorii care au contribuit la această creștere (23); întrucât discursul de incitare la ură poate conduce la infracțiuni motivate de ură; întrucât, potrivit FRA, până la nouă din zece infracțiuni și atacuri motivate de ură din UE nu sunt denunțate și, ca urmare, nu sunt sancționate (24), |
| --- | --- |

V.

întrucât discursul de incitare la ură și infracțiunile motivate de ură se numără printre manifestările cele mai grave ale rasismului și xenofobiei; întrucât a avut loc o creștere constantă a discursului de incitare la ură și a infracțiunilor motivate de ură în Europa; întrucât pandemia de COVID-19 a fost unul dintre factorii care au contribuit la această creștere (23); întrucât discursul de incitare la ură poate conduce la infracțiuni motivate de ură; întrucât, potrivit FRA, până la nouă din zece infracțiuni și atacuri motivate de ură din UE nu sunt denunțate și, ca urmare, nu sunt sancționate (24),

| 1. | subliniază necesitatea urgentă ca Uniunea să dezvolte o abordare robustă, cu caracter incluziv, cu largă deschidere și cu fațete multiple pentru combaterea eficace a tuturor formelor de rasism și discriminare, inclusiv a rasismului structural și instituțional, pe toate bazele și în toate domeniile în UE; insistă asupra faptului că Uniunea și instituțiile sale trebuie să dea un exemplu în această luptă; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită ca factorii politici de la cel mai înalt nivel să asigure o conducere mai amplă și continuă în această luptă, inclusiv prin reacții ferme și rapide împotriva discursului de incitare la ură și a infracțiunilor motivate de ură, precum și participarea în persoană la reuniunile la nivel înalt de combatere a rasismului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Comisia să continue să evalueze punerea în aplicare a cadrului juridic actual al UE pentru combaterea discriminării, a rasismului, a xenofobiei, a discursului de incitare la ură și a infracțiunilor motivate de ură, precum și a altor tipuri de intoleranță, stabilind modalitățile de îmbunătățire a cadrului după necesități, și să participe la un dialog periodic și la un schimb de bune practici cu statele membre, cu autoritățile locale și regionale, cu grupurile rasializate și cu alte părți interesate relevante, inclusiv cu organizațiile societății civile; invită Comisia să ia măsuri concrete, inclusiv să inițieze proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, în cazul încălcării legislației UE de către statele membre; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită Comisia și toate nivelurile de guvernanță din UE să acorde prioritate preocupărilor legate de egalitate, și justiție rasială în toată activitatea lor politică, inclusiv prin finanțarea de proiecte la nivelul statelor membre și la nivel regional și local; invită, în acest sens, Comisia să practice o politică de toleranță zero față de sprijinul acordat de UE proiectelor, în interiorul sau în afara UE, care promovează direct sau indirect opinii xenofobe sau rasiste; reamintește că Regulamentul financiar al UE (25) și Regulamentul privind dispozițiile comune pentru programele finanțate de UE (26) în actualul cadru financiar multianual conțin mai multe dispoziții privind combaterea discriminării, în special în ceea ce privește originea rasială sau etnică, religia sau convingerile; invită, ca urmare, Comisia și statele membre să asigure aplicarea corectă a acestor dispoziții; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reamintește că a cerut de mult timp să fie adoptată Directiva orizontală antidiscriminare, care este blocată în Consiliu din 2008; invită Consiliul să înființeze o formațiune a Consiliului privind egalitatea de gen și egalitatea pentru a permite discuții la nivel înalt cu privire la aceste chestiuni, inclusiv cu privire la discriminarea structurală și intersecțională, în cadrul unui forum periodic și permanent și pentru a asigura integrarea combaterii rasismului și a perspectivei de gen în toate politicile; invită Comisia să actualizeze propunerea de directivă a UE privind egalitatea de tratament pe baza poziției Parlamentului, abordând și discriminarea intersecțională și interzicând explicit discriminarea pe orice combinație de baze, așa cum sunt enumerate în Cartă; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită statele membre să asigure punerea în aplicare pe deplin a Directivei privind egalitatea rasială și a Directivei privind egalitatea de tratament și monitorizarea efectivă a acestora; condamnă ferm faptul că minoritățile rasiale, etnice, religioase și lingvistice și migranții, inclusiv persoanele LGBTQI, se confruntă cu rasism structural, cu discriminare, cu infracțiuni motivate de ură și discursuri de incitare la ură, cu inegalități socioeconomice persistente în domenii precum locuințele, serviciile medicale, ocuparea forței de muncă, educația și alte servicii esențiale precum sănătatea psihică și asistența de sănătate sexuală și reproductivă, dar nu numai în acestea, și se confruntă cu dificultăți mai mari în ceea ce privește accesul la sistemul de justiție, acestea trebuind recunoscute ca obstacole majore pentru exercitarea deplină a drepturilor fundamentale și ca obstacole-cheie în calea incluziunii și egalității, ceea ce duce la sărăcie și excluziune socială; |
| --- | --- |

6.

| 7. | regretă faptul că, la 14 ani de la adoptarea Deciziei-cadru privind rasismul și xenofobia, mai multe state membre nu au transpus încă integral și corect dispozițiile acesteia în legislația națională; încurajează statele membre să incrimineze infracțiunile motivate de ură și discursul de incitare la ură și să ia măsurile necesare pentru a se asigura că motivația rasistă sau xenofobă este considerată o circumstanță agravantă sau, dacă este cazul, că instanțele judecătorești pot ține seama de această motivație în stabilirea pedepselor; invită statele membre, în plus, să creeze standarde și măsuri relevante legate de protecția martorilor și victimelor infracțiunilor motivate de ură înaintea și în timpul anchetelor și procedurilor penale și după acestea, în conformitate cu Directiva UE privind drepturile victimelor infracțiunilor, și să facă schimb de bune practici în privința măsurilor care s-au dovedit eficace în încurajarea denunțării, precum linii telefonice de urgență și spații sigure; regretă că în UE există încă cazuri în care funcționari însărcinați cu aplicarea legii nu iau în serios denunțuri privind infracțiuni motivate rasial și solicitări de anchetare adecvată a tuturor cazurilor (27); subliniază importanța formării specializate în combaterea rasismului, a nediscriminării și a infracțiunilor motivate de ură pentru autoritățile de aplicare a legii și autoritățile judiciare, în special în vederea corectei identificări și înregistrări a incidentelor; |
| --- | --- |

7.

| 8. | este profund îngrijorat de cazurile de violență din partea autorităților polițienești împotriva persoanelor rasializate din mai multe state membre; invită statele membre să se asigure că persoanele au acces la mecanisme independente și funcționale de depunere a plângerilor față de poliție, capabile să lanseze anchete în cazurile de violență, conduită defectuoasă și abuz din partea poliției și să protejeze drepturile persoanelor de a strânge informații despre aceste cazuri; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută comunicarea Comisiei Europene din 9 decembrie 2021 privind includerea discursului de incitare la ură și a infracțiunilor motivate de ură în lista infracțiunilor incriminate de UE (COM(2021)0777); invită Consiliul să convină rapid asupra adoptării acestei decizii; salută prevederile Actului legislativ privind serviciile digitale (COM(2020)0825) care garantează că ceea ce este ilegal offline este ilegal și online, fapt care ar trebui să contribuie la lupta împotriva discursului ilegal de incitare la ură pe internet; invită statele membre să aplice principiile directoare-cheie pentru încurajarea semnalării infracțiunilor motivate de ură, elaborate în martie 2021 de Grupul de lucru al UE privind înregistrarea, colectarea de date și încurajarea raportării infracțiunilor motivate de ură; încurajează schimbul de bune practici între autoritățile de resort, inclusiv în ceea ce privește pedepsele alternative, cum ar fi serviciul în folosul comunității sau învățământul obligatoriu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | recunoaște că IA ar putea contribui la identificarea și reducerea impactului prejudecăților umane și că software-ul IA ar putea fi aplicat seturilor de date pentru a cartografia grupurile care suferă de discriminare; este preocupat însă de riscul ca IA să întărească discriminarea existentă și să accentueze inegalitățile și excluziunea socială existente; subliniază că este important să se utilizeze date de calitate pentru dezvoltarea algoritmilor, deoarece standardul sistemelor de IA se bazează pe datele folosite pentru a le antrena; subliniază că este important să se abordeze riscurile potențiale și să se asigure că sunt prevăzute garanțiile necesare pentru drepturile și libertățile fundamentale ale persoanelor vizate pentru utilizarea instrumentelor de IA, în special atunci când sunt utilizate de autoritățile de aplicare a legii, și să se garanteze ca sistemele de IA sunt conduse de principiile transparenței, explicabilității, echității și responsabilității, precum și că se efectuează audituri independente pentru a împiedica aceste sisteme să accentueze discriminarea, rasismul, excluziunea și sărăcia; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită statelor membre să oprească crearea de profiluri rasiale sau etnice sub toate formele; îndeamnă statele membre și Agenția Uniunii Europene pentru Formare în Materie de Aplicare a Legii să asigure mai multe activități de formare privind modalitățile de a evita crearea ilegală de profiluri în contextul asigurării aplicării legii și de a oferi asistență la înțelegerea și eliminarea prejudecăților; reamintește că, în conformitate cu legislația Uniunii, crearea de profiluri care conduce la discriminare împotriva persoanelor private, pe baza datelor cu caracter personal care sunt, prin natura lor, deosebit de sensibile în raport cu drepturile și libertățile fundamentale, este interzisă, așa cum se stipulează în Directiva (UE) 2016/680 (28) și în Regulamentul (UE) 2016/679 (29); |
| --- | --- |

11.

| 12. | recunoaște că grupurile rasializate sunt reprezentate în mod disproporționat în rândul păturilor cu venituri mai reduse ale populației europene și invită statele membre și Comisia să răspundă nevoilor grupurilor rasializate în domenii precum educația, locuințele, sănătate, ocuparea forței de muncă, ordinea publică, serviciile sociale, sistemul de justiție și participarea și reprezentarea politică; încurajează statele membre să utilizeze pe deplin Garanția europeană pentru copii pentru a combate și rasismul structural împotriva copiilor rasializați și să elaboreze programe naționale speciale menite să întrerupă ciclul de sărăcie care afectează preponderent copiii rasializați; |
| --- | --- |

12.

| 13. | salută răspunsul UE față de persoanele care fug din Ucraina și activarea Directivei privind protecția temporară (30); este preocupat de rapoartele privind discriminarea și incidentele rasiste la frontiere împotriva persoanelor de culoare și minorităților precum romii și reamintește statelor membre dreptul fiecărei persoane de a solicita azil și de a fi tratată cu respect în temeiul dreptului internațional (31); reiterează faptul că controlul migrației și controalele la frontieră nu pot prima în fața siguranței, drepturilor și vieții oamenilor și invită Comisia să integreze dimensiunea egalității rasiale în cadrul juridic și politic al UE privind migrația; |
| --- | --- |

13.

| 14. | regretă că comunitățile rome rămân unul dintre grupurile cele mai discriminate și vulnerabile din UE; îndeamnă statele membre să aplice recomandarea Consiliului privind egalitatea, includerea și participarea romilor adoptată la 12 martie 2021, precum și Cadrul strategic al UE privind egalitatea, includerea și participarea romilor și să utilizeze pe deplin fondurile disponibile; invită statele membre să recunoască oficial atitudinile negative față de romi ca pe o formă specifică de rasism împotriva romilor; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia și statele membre să adopte măsuri împotriva creșterii alarmante a antisemitismului în UE; constată că populația evreiască din UE a scăzut în ultimii ani și că 38 % dintre evrei au avut în vedere părăsirea UE în ultimii cinci ani din cauza îngrijorărilor legate de siguranța și securitatea lor (32); |
| --- | --- |

15.

| 16. | condamnă practici precum mutilarea genitală a femeilor, captivitatea conjugală și „crimele de onoare” care afectează în special femeile și solicită ca făptașii să fie trași la răspundere pentru astfel de practici; solicită o mai mare sensibilizare în legătură cu astfel de practici dăunătoare în UE și acțiuni de persuadare în favoarea opririi acestora, atât la nivel național, cât și la nivelul UE; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că multe femei de origine africană și alte femei rasializate se confruntă cu sărăcia și cu excluziunea care se perpetuează de la o generație la alta și se numără constant printre grupurile cu accesul cel mai redus la servicii de sănătate, confruntându-se cu discriminarea în ceea ce privește serviciile de obstetrică, maternitate și cele destinate copiilor (33); |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită statele membre să se asigure că serviciile de sănătate sunt pregătite să răspundă problemelor de sănătate specifice care ar putea afecta cu precădere persoanele originare din Africa, Orientul Mijlociu, America Latină și Asia, inclusiv prin cursuri de formare necesare și prin actualizarea în consecință a programelor de învățământ din domeniul medical; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită Comisia și statele membre să întreprindă acțiuni speciale pentru a lupta împotriva stereotipurilor de gen și a elimina discriminarea și inegalitățile și a combate violența de gen împotriva femeilor rasializate, inclusiv prin adoptarea directivei propuse privind combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (COM(2022)0105), adăugând violența de gen pe lista infracțiunilor incriminate de UE și incriminând sterilizarea forțată și avortul forțat și oferind remedii, sprijin și reparații victimelor; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază rolul educației, al culturii și al sportului în combaterea stereotipurilor rasiale și etnice și în promovarea egalității și a incluziunii sociale; consideră că statele membre ar trebui să combată rasismul și discriminarea dintr-un stadiu incipient și să integreze educația incluzivă în toate programele de învățământ oficiale naționale; insistă asupra importanței recunoașterii și predării rădăcinilor istorice ale rasismului și antisemitismului, inclusiv pentru a promova o mai bună înțelegere a migrației în prezent; este preocupat de impactul rasismului și al discriminării asupra sănătății fizice și mintale a copiilor și a adolescenților care provin din familii de imigranți și a altor persoane rasializate, care le împiedică integrarea în societăți; insistă asupra faptului că aceste prejudecăți au impact pe termen lung în viața lor adultă; condamnă ferm orice segregare rasială și etnică din școli, care încă se produce în UE și are un efect disproporționat asupra copiilor din comunitățile rasiale și ale minorităților etnice; avertizează că aceste practici duc la marginalizare, perpetuează discriminarea structurală și împiedică accesul egal la calitatea vieții; invită Comisia și statele membre să introducă sau să consolideze politici favorabile incluziunii pentru a preveni excluziunea socială, precum și să ia măsuri concrete pentru a sprijini copiii aparținând minorităților rasiale și etnice; |
| --- | --- |

20.

| 21. | îndeamnă instituțiile UE să abordeze discriminarea intersecțională în legislația și politicile UE de combatere a discriminării și să promoveze un cadru al UE în materie, în strânsă cooperare cu statele membre și grupurile vizate; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază necesitatea de a asigura o participare semnificativă a tuturor grupurilor afectate de discriminarea intersecțională, mai ales a grupurilor minoritare, la elaborarea politicilor la nivelul UE și la nivel național și local; |
| --- | --- |

22.

| 23. | invită statele membre ale UE să colecteze date defalcate comparabile și fiabile privind egalitatea pentru a înțelege pe deplin și a documenta discriminarea, pentru a analiza problemele sociale și a combate inegalitatea în ansamblu, pe baza participării voluntare, a autoidentificării și a consimțământului în cunoștință de cauză, protejând în același timp anonimatul și confidențialitatea, asigurând participarea comunității la definirea categoriilor, la analiză și evaluare, respectând principiile esențiale ale legislației UE privind protecția datelor și drepturile fundamentale și respectând legislația națională; invită Comisia să dezvolte în continuare o metodologie comună în acest sens împreună cu statele membre pentru a asigura comparabilitatea, acuratețea și fiabilitatea datelor colectate; sprijină activitatea FRA în analizarea acestor date și salută evoluțiile ulterioare în acest domeniu, în conformitate cu noul său mandat și printr-o cooperare structurată și strânsă cu agențiile din domeniul justiției și afacerilor interne și cu grupurile afectate; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită toate statele membre să adopte până la sfârșitul anului 2022 planuri naționale de acțiune împotriva rasismului și a discriminării care să ia în considerare rădăcinile istorice ale rasismului și să creeze o cultură memorială, așa cum se prevede în Planul de acțiune al UE de combatere a rasismului; invită Comisia Europeană să mărească transparența și participarea grupurilor rasializate la activitatea subgrupului privind planurile naționale de acțiune de combatere a rasismului, inclusiv prin oferirea de informații despre punctele de contact naționale; subliniază necesitatea de a continua planul de acțiune al UE de combatere a rasismului după 2025 și de a-l dezvolta într-o strategie a UE de sine stătătoare și încurajează Comisia să asigure continuitatea acestei activități înainte de sfârșitul actualului său mandat; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază că este nevoie de un mecanism de monitorizare și tragere la răspundere pentru a asigura aplicarea și punerea efectivă în practică a legislației și a politicii UE de combatere a rasismului și a discriminării și reamintește că participarea organizațiilor societății civile la acest proces este importantă; solicită să se adopte o recomandare a Consiliului privind planurile naționale de acțiune împotriva rasismului și discriminării pentru a consolida angajamentul și mecanismul de monitorizare a principiilor directoare comune și indicatorii de progres ulteriori; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reamintește că sprijină organizațiile societății civile, în special în domeniul combaterii rasismului, a discriminării și în favoarea toleranței; insistă că apărătorii antirasiști ai drepturilor omului trebuie protejați și sprijiniți în activitatea lor; reamintește că este nevoie de o finanțare specială și suficientă din partea UE pentru organizațiile societății civile; subliniază, în plus, importanța dialogului periodic și structurat cu organizațiile societății civile care activează în domeniul justiției rasiale și al egalității la nivel european, național și local; îndeamnă Comisia și statele membre, cu implicarea organizațiilor societății civile și a grupurilor afectate, să conceapă și să desfășoare campanii de sensibilizare a publicului pentru a combate stereotipurile și prejudecățile care predomină în rândul populației; solicită posibilități de finanțare mai relevante în cadrul programului „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori” în domeniul combaterii discriminării; invită Comisia să se asigure că Forumul permanent al organizațiilor societății civile de combatere a rasismului este inclus oficial în elaborarea politicilor și a legislației relevante; regretă atacurile sub diferite forme împotriva organizațiilor societății civile care acordă sprijin cetățenilor și consiliere de specialitate responsabililor de elaborarea politicilor în acest domeniu (inclusiv discursuri de incitare la ură, regimuri fiscale punitive, acțiuni strategice în justiție împotriva mobilizării publice, atacuri asupra birourilor lor sau asupra persoanelor care lucrează în acestea); |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază importanța reprezentării și diversității în dezvoltarea unor societăți cu caracter incluziv; reamintește că mass-media are responsabilitatea de a reflecta societățile în toată diversitatea lor și regretă actuala lipsă de diversitate la toate nivelurile; condamnă retorica rasistă a anumitor organe de presă care stigmatizează comunitățile rasializate; subliniază, de asemenea, importanța unei participări echilibrate din punctul de vedere al genului, precum și a prezenței persoanelor rasializate în mass-media, pentru a asigura o reprezentare adecvată și a oferi modele pozitive pentru copiii din grupurile rasializate; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază efectele cruciale pe care campaniile și inițiativele de educație în domeniul mass-mediei le pot avea în atenuarea discursurilor de discriminare rasială răspândite prin dezinformare; invită Comisia și statele membre să pună mai mult accent pe dezvoltarea gândirii critice, a educației în domeniul mass-mediei și a competențelor digitale pentru a combate rasismul și discriminarea; invită statele membre să depisteze și să analizeze activitățile și sursele de finanțare ale grupurilor extremiste din UE care răspândesc ura, inclusiv cele cu legături strânse cu Rusia, care sunt utilizate pentru a destabiliza UE și a submina unitatea acesteia, și să ia măsuri suplimentare pentru a combate activitățile acestor organizații în UE; |
| --- | --- |

28.

| 29. | salută inițiativa Comisiei privind standardele minime pentru organismele de promovare a egalității, care are scopul de a asigura o protecție egală împotriva discriminării în întreaga UE și solicită insistent Comisiei să prezinte o propunere ambițioasă în această privință; invită Comisia să adopte măsuri legislative concrete pentru a consolida rolul și independența organismelor de promovare a egalității din statele membre și să se asigure că acestea sunt finanțate suficient pentru a-și îndeplini sarcinile, în special în ceea ce privește o mai bună colectare a datelor pentru cartografierea discriminării și a inegalităților în întreaga UE; îndeamnă statele membre să se asigure că mandatul tuturor organismelor de promovare a egalității vizează toate formele de discriminare, inclusiv victimizarea și discursul de incitare la ură; |
| --- | --- |

29.

| 30. | regretă că rasismul structural persistă în societățile din UE; solicită instituțiilor UE să ia măsuri de combatere a acestuia în structurile lor și să acționeze în ceea ce privește subreprezentarea grupurilor rasializate și a altor grupuri supuse discriminării mai ales în pozițiile de luare a deciziilor și să adopte urgent o strategie privind diversitatea forței de muncă și incluziunea; subliniază că o persoană ar trebui să fie angajată pe baza meritelor, a calificărilor și a abilităților sale; reamintește că, în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul de procedură al Parlamentului, discursurile de incitare la ură sunt interzise, alături de limbajul defăimător și incitarea la discriminare, și invită Președinta și președinții de comisie să aplice adecvat aceste norme și să asigure investigarea și monitorizarea corespunzătoare a cazurilor în care se constată încălcarea acestui articol; |
| --- | --- |

30.

| 31. | salută, în această privință, adoptarea strategiei de diversitate a Parlamentului și a foii sale de parcurs pentru perioada 2022-2024; subliniază că grupurile politice respective au și responsabilitatea de a o aplica în strategia lor de resurse umane; |
| --- | --- |

31.

| 32. | salută numirea de către Comisie a primului coordonator pentru combaterea rasismului în 2021 și reînnoirea continuă, din 2015, a mandatului coordonatorului pentru combaterea antisemitismului și promovarea vieții evreiești; invită Comisia să numească rapid coordonatorul pentru combaterea islamofobiei; regretă că postul este vacant din iulie 2021; reamintește că aceste posturi ar trebui să fie permanente și, prin urmare, coordonatorii ar trebui susținuți și sprijiniți financiar; subliniază rolul central al coordonatorului antirasism și al grupului de lucru la nivel înalt pentru combaterea rasismului, a xenofobiei și a altor forme de intoleranță în integrarea egalității rasiale în toate politicile UE; |
| --- | --- |

32.

| 33. | este preocupat de răspândirea continuă a teoriilor conspirației rasiste și xenofobe, care instigă la ură și violență, inclusiv la infracțiuni motivate de ură în întreaga lume; este alarmat de modul în care aceste teorii, precum așa-numita „teorie a marii înlocuiri”, sunt integrate în discursul politic al unor personalități politice de extremă dreapta din statele membre și subliniază că aceasta este o amenințare la adresa valorilor comune fundamentale ale Uniunii; |
| --- | --- |

33.

| 34. | reamintește poziția sa cu privire la raportul anual al Comisiei privind statul de drept și, în special, apelul său de a include o secțiune consacrată organizațiilor societății civile și de a trata drepturile fundamentale, inclusiv nediscriminarea pe motive rasiale, de culoare a pielii sau etnice; solicită, în plus, întocmirea unui rezumat al punerii în aplicare a planului de acțiune al UE de combatere a rasismului în capitolele consacrate fiecărei țări din raport; |
| --- | --- |

34.

| 35. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  JO L 180, 19.7.2000, p. 22.

(2)  JO L 303, 2.12.2000, p. 16.

(3)  JO L 328, 6.12.2008, p. 55.

(4)  JO L 315, 14.11.2012, p. 57.

(5)  JO L 156, 5.5.2021, p. 1.

(6)  JO C 93, 19.3.2021, p. 1.

(7)  https://edoc.coe.int/en/living-together-diversity-and-freedom-in-europe/9741-covid-19-an-analysis-of-the-anti-discrimination-diversity-and-inclusion-dimensions-in-council-of-europe-member-states.html

(8)  JO C 108, 26.3.2021, p. 2.

(9)  JO C 385, 22.9.2021, p. 104.

(10)  JO C 362, 8.9.2021, p. 63.

(11)  JO C 445, 29.10.2021, p. 150.

(12)  JO C 347, 9.9.2022, p. 2.

(13)  JO C 347, 9.9.2022, p. 15.

(14)  ECRI, Opinion on the concept of „racialisation” (Aviz privind conceptul de „rasializare”), 8 decembrie 2021.

(15)  Parlamentul European, studiu pentru Comisia LIBE, Protection against racism, xenophobia and racial discrimination, and the EU Anti-racism Action Plan (Protecția împotriva rasismului, xenofobiei și discriminării rasiale și Planul de acțiune al UE de combatere a rasismului), mai 2022.

(16)  FRA, Raportul privind drepturile fundamentale 2022, 8 iunie 2022, p. 84.

(17)  Termenul „romi” înglobează diverse grupuri, printre care romii, kalè, manuși, așkali, travellers, lovari, rissende, băieși, dom, căldărari, romanichal și sinti.

(18)  FRA, Second European Union Minorities and Discrimination Survey – Main results (Al doilea sondaj privind minoritățile și discriminarea în Uniunea Europeană – principalele rezultate), 6 decembrie 2017;

(19)  FRA, Second European Union Minorities and Discrimination Survey Muslims – Selected findings (Al doilea sondaj al Uniunii Europene privind minoritățile și discriminarea, romii – câteva constatări), 21 septembrie 2017.

(20)  FRA, Experiences and perceptions of antisemitism – Second survey on discrimination and hate crime against Jews in the EU (Experiențe și percepții legate de antisemitism – Al doilea sondaj referitor la discriminarea și infracțiunile motivate de ură împotriva evreilor din UE), 10 decembrie 2018;

(21)  Centrul European pentru Drepturile Romilor, Justice Denied: Roma in the criminal justice system (Justiție refuzată: romii în sistemul de justiție penală), 2 martie 2022.

(22)  Rețeaua europeană împotriva rasismului, 2014–2018 ENAR Shadow Report on racist crime and institutional racism in Europe (Raportul alternativ ENAR pe 2014-2018 privind infracțiunile motivate de rasism și rasismul instituțional în Europa), 11 septembrie 2019.

(23)  FRA, Fundamental Rights Report 2022 (Raportul privind drepturile fundamentale 2022), 8 iunie 2022, p. 84.

(24)  FRA, Encouraging hate crime reporting – The role of enforcement and other authorities (Încurajarea raportării infracțiunilor motivate de ură – Rolul autorităților de aplicare a legii și al altor autorități), 2021.

(25)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

(26)  Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru managementul frontierelor și politica de vize (JO L 231, 30.6.2021, p. 159).

(27)  ENAR, Justice Gap: Racism pervasive in criminal justice systems across Europe (Decalaje în justiție: Rasismul predomină în sistemele judiciare penale în toată Europa), 12 septembrie 2019.

(28)  Directiva (UE) 2016/680 a Parlamentului European și a Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, depistării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Deciziei-cadru 2008/977/JAI a Consiliului (JO L 119, 4.5.2016, p. 89).

(29)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

(30)  Directiva 2001/55/CE a Consiliului din 20 iulie 2001 privind standardele minime pentru acordarea protecției temporare, în cazul unui aflux masiv de persoane strămutate, și măsurile de promovare a unui echilibru între eforturile statelor membre pentru primirea acestor persoane și suportarea consecințelor acestei primiri (JO L 212, 7.8.2001, p. 12).

(31)  FRA, The war in Ukraine – Fundamental rights implications in the EU (Războiul din Ucraina – Implicații asupra drepturilor fundamentale din UE), 19 mai 2022, și FRA, EU-Ukrainian border checkpoints: First field observations (Punctele de control la frontiera UE-Ucraina: primele observații pe teren), 23 martie 2022.

(32)  FRA opinions – Experiences and perceptions of antisemitism (Avizele FRA – Experiențe și percepții ale antisemitismului).

(33)  Equinox, Towards Gender Justice – Rethinking EU Gender Equality Policy from an Intersectional Perspective (Către justiția de gen – Regândirea politicii UE privind egalitatea de gen dintr-o perspectivă intersectorială), mai 2021.

---

III Acte pregătitoare

Parlamentul European

Joi, 10 noiembrie 2022

| 5.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 161/20 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 161/20

---

P9_TA(2022)0376

Acord între UE și Ucraina privind transportul rutier de mărfuri

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Ucraina privind transportul rutier de mărfuri (11050/2022 – C9-0299/2022 – 2022/0200(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2023/C 161/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11050/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11050/2022),

| — | având în vedere proiectul de acord între Uniunea Europeană și Ucraina (10151/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord între Uniunea Europeană și Ucraina (10151/2022),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 91 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0299/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 91 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0299/2022),

| — | având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru transport și turism (A9-0263/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru transport și turism (A9-0263/2022),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintei sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Ucrainei. |
| --- | --- |

2.

---

| 5.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 161/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 161/21

---

P9_TA(2022)0377

Acord între UE și Moldova privind transportul rutier de mărfuri

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Moldova privind transportul rutier de mărfuri (11052/2022 – C9-0304/2022 – 2022/0201(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2023/C 161/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11052/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11052/2022),

| — | având în vedere proiectul de acord între Uniunea Europeană și Republica Moldova (10152/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord între Uniunea Europeană și Republica Moldova (10152/2022),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 91 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0304/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 91 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0304/2022),

| — | având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru transport și turism (A9-0262/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru transport și turism (A9-0262/2022),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintei sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Moldova. |
| --- | --- |

2.

---

| 5.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 161/22 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 161/22

---

P9_TA(2022)0378

Încheierea unui acord privind modificarea listelor de angajamente specifice în temeiul GATS

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a unui acord privind modificarea listelor de angajamente specifice în temeiul Acordului General privind Comerțul cu Servicii pentru a include anexa 1 la Declarația privind încheierea negocierilor referitoare la reglementarea internă în domeniul serviciilor din 2 decembrie 2021 (09982/2022 – C9-0224/2022 – 2022/0174(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2023/C 161/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (09982/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (09982/2022),

| — | având în vedere proiectul de acord privind modificarea listelor de angajamente specifice în temeiul Acordului General privind Comerțul cu Servicii pentru a include anexa 1 la Declarația privind încheierea negocierilor referitoare la reglementarea internă în domeniul serviciilor din 2 decembrie 2021 (09982/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord privind modificarea listelor de angajamente specifice în temeiul Acordului General privind Comerțul cu Servicii pentru a include anexa 1 la Declarația privind încheierea negocierilor referitoare la reglementarea internă în domeniul serviciilor din 2 decembrie 2021 (09982/2022),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 91, articolul 100 alineatul (2), articolul 207 alineatul (4) primul paragraf și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0224/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 91, articolul 100 alineatul (2), articolul 207 alineatul (4) primul paragraf și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0224/2022),

| — | având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional (A9-0257/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional (A9-0257/2022),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintei sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Organizației Mondiale a Comerțului. |
| --- | --- |

2.

---

| 5.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 161/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 161/23

---

P9_TA(2022)0379

Subvențiile străine care denaturează piața internă

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind subvențiile străine care denaturează piața internă (COM(2021)0223 – C9-0167/2021 – 2021/0114(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 161/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2021)0223), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2021)0223),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolele 207 și 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0167/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolele 207 și 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0167/2021),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 20 octombrie 2021 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 20 octombrie 2021 (1),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 13 iulie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 13 iulie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizele Comisiei pentru afaceri economice și monetare, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și Comisiei pentru afaceri juridice, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comisiei pentru afaceri economice și monetare, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și Comisiei pentru afaceri juridice,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A9-0135/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A9-0135/2022),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | aprobă declarația comună a Parlamentului, a Consiliului și a Comisiei anexată la prezenta rezoluție, care va fi publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ia act de declarațiile Comisiei anexate la prezenta rezoluție, care vor fi publicate în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO C 105, 4.3.2022, p. 87.

(2)  Prezenta poziție înlocuiește amendamentele adoptate la 4 mai 2022 (Texte adoptate P9_TA(2022)0143).

---

P9_TC1-COD(2021)0114

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 noiembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind subvențiile străine care denaturează piața internă

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2560.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei

Uniunea își menține angajamentul față de un sistem comercial multilateral deschis și bazat pe norme, având ca element central o OMC modernizată, și față de sporirea în continuare a eficacității cadrului multilateral privind subvențiile. Uniunea își reafirmă angajamentul de a sprijini modernizarea normelor OMC pentru a aborda denaturările comerțului și ale concurenței. În special, Uniunea se va angaja în modernizarea normelor privind subvențiile industriale pentru a îmbunătăți buna funcționare a Acordului OMC privind subvențiile și măsurile compensatorii (Acordul SMC) și pentru a promova conformarea și asigurarea respectării.

Declarația Comisiei Europene privind clarificările referitoare la aplicarea Regulamentului (UE) 2022/2560 (1), în temeiul articolului 46 din respectivul regulament

Comisia se angajează să clarifice aplicarea articolului 4 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2022/2560 privind existența unei denaturări cauzate de o subvenție străină pe piața internă, aplicarea testului comparativ prevăzut la articolul 6 din prezentul regulament și evaluarea unei denaturări în cadrul unei proceduri de achiziții publice prevăzute la articolul 27 alineatul (1) din prezentul regulament.

Comisia va face publice aceste clarificări inițiale în termen de cel mult 12 luni de la data aplicării acestor dispoziții.

Orientările emise în temeiul articolului 46 din Regulamentul (UE) 2022/2560 pot înlocui aceste clarificări inițiale.

Declarația Comisiei Europene privind normele multilaterale pentru abordarea subvențiilor străine care denaturează piața internă cu ocazia adoptării Regulamentului (UE) 2022/2560 (2)

La 30 iunie 2022, Parlamentul European, Consiliul și Comisia Europeană au ajuns la un acord cu privire la Regulamentul privind subvențiile străine care denaturează piața internă (3). Acest regulament completează actualele discipline europene și internaționale privind subvențiile și controlul subvențiilor. Acesta abordează denaturările cauzate de subvențiile străine pe piața internă a Uniunii.

Subvențiile pot avea un impact negativ asupra comerțului internațional și pot duce la denaturări ale concurenței atât în sectoarele tradiționale, cât și în noile tehnologii. În unele cazuri, subvențiile necontrolate pot duce, de asemenea, la supracapacități în detrimentul dinamicii sănătoase a pieței. UE trebuie să continue să profite de oportunitățile internaționale, dezvoltând în același timp instrumente de combatere a practicilor comerciale neloiale, atât la nivel intern, cât și la nivel extern (4). Prezentul regulament ar trebui să contribuie la îmbunătățirea rezilienței pieței interne a UE, în special în ceea ce privește protejarea acesteia împotriva denaturărilor cauzate de subvențiile străine. Astfel, Uniunea își completează setul de instrumente în vederea realizării obiectivelor autonomiei strategice deschise a Uniunii.

În vederea abordării efectelor negative ale subvențiilor și recunoscând că este posibil ca normele OMC să nu fie suficient de eficace în combaterea efectelor de propagare negative ale intervenției statului în economie, inclusiv pentru anumite sectoare industriale, Comisia Europeană își menține angajamentul de a spori în continuare eficacitatea cadrului multilateral privind subvențiile și este hotărâtă să promoveze cu fermitate un cadru juridic care să fie bine pregătit pentru a aborda denaturările comerțului și ale concurenței și pentru a asigura condiții de concurență echitabile (5). În special, Comisia s-a angajat să modernizeze normele privind subvențiile industriale pentru a îmbunătăți buna funcționare și pentru a promova respectarea Acordului OMC privind subvențiile și măsurile compensatorii (Acordul SMC). În acest context, Comisia Europeană reamintește cooperarea sa trilaterală în curs cu Japonia și Statele Unite.

Normele privind subvențiile sunt prevăzute în special în Acordul SMC, care prevede interzicerea anumitor subvenții și acțiuni de contracarare a efectelor negative ale subvențiilor în contextul comerțului cu mărfuri. În ceea ce privește Uniunea, aceste norme sunt puse în aplicare, în măsura în care se referă la compensarea subvențiilor, prin Regulamentul (UE) 2016/1037 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (6). Domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) 2016/1037 este determinat de domeniul de aplicare al Acordului SMC.

Regulamentul privind subvențiile străine care denaturează piața internă este în conformitate cu obligațiile internaționale ale Uniunii, inclusiv, în special, cu cele care decurg din Acordul SMC. Comisia Europeană se asigură că orice acțiune întreprinsă în aplicarea prezentului regulament este în concordanță cu obligațiile sale internaționale.

Comisia intenționează să utilizeze pe deplin acest nou regulament pentru a aborda denaturările cauzate de subvențiile străine pe piața internă.

---

(1)  Regulamentul (UE) 2022/2560 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 decembrie 2022 privind subvențiile străine care denaturează piața internă (JO L 330, 23.12.2022, p. 1).

(2)  Regulamentul (UE) 2022/2560 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 decembrie 2022 privind subvențiile străine care denaturează piața internă (JO L 330, 23.12.2022, p. 1).

(3)  Comisia Europeană, Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind subvențiile străine care denaturează piața internă (COM(2021)0223).

(4)  Comunicarea Comisiei din 18 februarie 2021 intitulată „Revizuirea politicii comerciale – O politică comercială deschisă, durabilă și fermă” (COM(2021)0066).

(5)  Comunicarea Comisiei din 18 februarie 2021 intitulată „Revizuirea politicii comerciale – O politică comercială deschisă, durabilă și fermă” (COM(2021)0066).

(6)  Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (JO L 176, 30.6.2016, p. 55).

---

| 5.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 161/26 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 161/26

---

P9_TA(2022)0380

Raportarea privind durabilitatea de către întreprinderi

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2013/34/UE, a Directivei 2004/109/CE, a Directivei 2006/43/CE și a Regulamentului (UE) nr. 537/2014 în ceea ce privește raportarea de către întreprinderi de informații privind durabilitatea (COM(2021)0189 – C9-0147/2021 – 2021/0104(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 161/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2021)0189), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2021)0189),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolele 50 și 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0147/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolele 50 și 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0147/2021),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 7 septembrie 2021 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 7 septembrie 2021 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 22 septembrie 2021 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 22 septembrie 2021 (2),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 29 iunie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 29 iunie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizele Comisiei pentru afaceri economice și monetare, Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru afaceri externe, Comisiei pentru dezvoltare și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comisiei pentru afaceri economice și monetare, Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru afaceri externe, Comisiei pentru dezvoltare și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0059/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0059/2022),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 446, 3.11.2021, p. 2.

(2)  JO C 517, 22.12.2021, p. 51.

---

P9_TC1-COD(2021)0104

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 noiembrie 2022 în vederea adoptării Directivei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 537/2014, a Directivei 2004/109/CE, a Directivei 2006/43/CE și a Directivei 2013/34/UE în ceea ce privește raportarea privind durabilitatea de către întreprinderi

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2022/2464.)

---

| 5.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 161/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 161/27

---

P9_TA(2022)0381

Finanțele digitale: Actul privind reziliența operațională digitală (DORA)

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind reziliența operațională digitală a sectorului financiar și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1060/2009, (UE) nr. 648/2012, (UE) nr. 600/2014 și (UE) nr. 909/2014 (COM(2020)0595 – C9-0304/2020 – 2020/0266(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 161/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0595), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0595),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0304/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0304/2020),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 4 iunie 2021 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 4 iunie 2021 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 24 februarie 2021 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 24 februarie 2021 (2),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 29 iunie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 29 iunie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0341/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0341/2021),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 343, 26.8.2021, p. 1.

(2)  JO C 155, 30.4.2021, p. 38.

---

P9_TC1-COD(2020)0266

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 noiembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind reziliența operațională digitală a sectorului financiar și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1060/2009, (UE) nr. 648/2012, (UE) nr. 600/2014, (UE) nr. 909/2014 și (UE) 2016/1011

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2554.)

---

| 5.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 161/28 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 161/28

---

P9_TA(2022)0382

Finanțele digitale: Modificarea Directivei privind cerințele de reziliență operațională digitală

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2006/43/CE, 2009/65/CE, 2009/138/CE, 2011/61/UE, 2013/36/UE, 2014/65/UE, (UE) 2015/2366 și (UE) 2016/2341 (COM(2020)0596 – C9-0303/2020 – 2020/0268(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 161/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0596), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0596),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 53 alineatul (1) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9–0303/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 53 alineatul (1) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9–0303/2020),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 4 iunie 2021 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 4 iunie 2021 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 24 februarie 2021 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 24 februarie 2021 (2),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 29 iunie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 29 iunie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri constituționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri constituționale,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0340/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0340/2021),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | propune ca acest act să fie denumit „directiva DORA”; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Comisia să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  JO C 343, 26.8.2021, p. 1.

(2)  JO C 155, 30.4.2021, p. 38.

---

P9_TC1-COD(2020)0268

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 noiembrie 2022 în vederea adoptării Directivei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2009/65/CE, 2009/138/CE, 2011/61/UE, 2013/36/UE, 2014/59/UE, 2014/65/UE, (UE) 2015/2366 și (UE) 2016/2341 privind reziliența operațională digitală pentru sectorul financiar

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2022/2556.)

---

| 5.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 161/29 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 161/29

---

P9_TA(2022)0383

Un nivel comun ridicat de securitate cibernetică în întreaga Uniune

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate cibernetică în Uniune, de abrogare a Directivei (UE) 2016/1148 (COM(2020)0823 – C9-0422/2020 – 2020/0359(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 161/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0823), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0823),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0422/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0422/2020),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 11 aprilie 2022 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 11 aprilie 2022 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 aprilie 2021 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 aprilie 2021 (2),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 22 iunie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 22 iunie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, pe cel al Comisiei pentru afaceri externe, pe cel al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și pe cel al Comisiei pentru transport și turism, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, pe cel al Comisiei pentru afaceri externe, pe cel al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și pe cel al Comisiei pentru transport și turism,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0313/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0313/2021),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 233, 16.6.2022, p. 22.

(2)  JO C 286, 16.7.2021, p. 170.

---

P9_TC1-COD(2020)0359

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 noiembrie 2022 în vederea adoptării Directivei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate cibernetică în Uniune, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 910/2014 și a Directivei (UE) 2018/1972 și de abrogare a Directivei (UE) 2016/1148 (Directiva NIS 2)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2022/2555.)

---

| 5.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 161/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 161/30

---

P9_TA(2022)0384

Capitolele privind REPowerEU din planurile de redresare și reziliență

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 10 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2021/241 în ceea ce privește capitolele privind REPowerEU din planurile de redresare și reziliență și de modificare a Regulamentului (UE) 2021/1060, a Regulamentului (UE) 2021/2115, a Directivei 2003/87/CE și a Deciziei (UE) 2015/1814 (COM(2022)0231 – C9-0183/2022 – 2022/0164(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

[Amendamentul 1, dacă nu se indică altfel]

(2023/C 161/11)

AMENDAMENTELE PARLAMENTULUI EUROPEAN (*1)

la propunerea Comisiei

2022/0164(COD)

Propunere de

REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

de modificare a Regulamentului (UE) 2021/241 în ceea ce privește capitolele privind REPowerEU din planurile de redresare și reziliență și de modificare a Regulamentului (UE) 2021/1060, a Regulamentului (UE) 2021/2115, a Directivei 2003/87/CE și a Deciziei (UE) 2015/1814

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 175 al treilea paragraf, articolul 177 primul paragraf, articolul 192 alineatul (1), articolul 194 alineatul (2) și articolul 322 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (2),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (3),

având în vedere avizul Curții de Conturi,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,

întrucât:

| (1) | De la adoptarea Regulamentului (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență, (4) evenimentele geopolitice fără precedent
  declanșate de invazia militară neprovocată și ilegală a Ucrainei de către Rusia
  și consecințele socioeconomice directe și indirecte ale acestora au afectat în mod considerabil societatea și economia Uniunii
  , populația sa, precum și coeziunea sa economică, socială și teritorială
  . În special, a devenit mai clar ca niciodată faptul că securitatea energetică a Uniunii
  , precum și independența sa energetică,
  sunt indispensabile pentru o redresare de succes, sustenabilă și favorabilă includerii de pe urma crizei provocate de pandemia de COVID-19, dat fiind că aceasta este, în același timp, un factor major care contribuie la reziliența economiei europene. |
| --- | --- |

(1)

De la adoptarea Regulamentului (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență, (4) evenimentele geopolitice fără precedent
  declanșate de invazia militară neprovocată și ilegală a Ucrainei de către Rusia
  și consecințele socioeconomice directe și indirecte ale acestora au afectat în mod considerabil societatea și economia Uniunii
  , populația sa, precum și coeziunea sa economică, socială și teritorială
  . În special, a devenit mai clar ca niciodată faptul că securitatea energetică a Uniunii
  , precum și independența sa energetică,
  sunt indispensabile pentru o redresare de succes, sustenabilă și favorabilă includerii de pe urma crizei provocate de pandemia de COVID-19, dat fiind că aceasta este, în același timp, un factor major care contribuie la reziliența economiei europene.

| (2) | Având în vedere legăturile directe existente între redresarea durabilă, consolidarea rezilienței Uniunii și securitatea energetică a Uniunii,
  reducerea dependenței de combustibilii fosili, îndeosebi cei proveniți din Rusia,
  precum și rolul pe care Mecanismul de redresare și reziliență îl are pentru o tranziție justă și favorabilă includerii, acest mecanism este un instrument adecvat pentru a contribui la răspunsul Uniunii la aceste încercări nou-apărute
  , asigurând, în același timp, respectarea legislației Uniunii
   (4 bis)

  și a angajamentelor internaționale existente
  . |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere legăturile directe existente între redresarea durabilă, consolidarea rezilienței Uniunii și securitatea energetică a Uniunii,
  reducerea dependenței de combustibilii fosili, îndeosebi cei proveniți din Rusia,
  precum și rolul pe care Mecanismul de redresare și reziliență îl are pentru o tranziție justă și favorabilă includerii, acest mecanism este un instrument adecvat pentru a contribui la răspunsul Uniunii la aceste încercări nou-apărute
  , asigurând, în același timp, respectarea legislației Uniunii
   (4 bis)

  și a angajamentelor internaționale existente
  .

| (3) | În Declarația de la Versailles din 10-11 martie 2022 a șefilor de stat și de guvern Comisia a fost invitată să propună, până la sfârșitul lunii mai, un plan REPowerEU de eliminare treptată a dependenței de importurile de combustibili fosili din Rusia, invitație care a fost ulterior reiterată în concluziile Consiliului European din 24-25 martie 2022. Această propunere ar trebui să fie prezentată cu mult înainte de anul 2030, într-un mod care să fie în concordanță cu Pactul verde al UE și cu obiectivele climatice pentru 2030 și 2050 consacrate în Legea europeană a climei. Prin urmare, Regulamentul (UE) 2021/241 ar trebui modificat pentru a spori capacitatea sa de a sprijini reformele și investițiile dedicate diversificării aprovizionării cu energie, în special în cazul combustibililor fosili,
  precum și pentru a spori securitatea sistemului energetic, asigurând faptul că acesta se caracterizează printr-o mai mare accesibilitate a prețurilor și este mai accesibil și mai sustenabil
  ,
  în special prin măsuri precum creșterea gradului de utilizare a surselor regenerabile de energie, a eficienței energetice și a capacității de stocare a energiei,
  consolidând astfel autonomia strategică a Uniunii, precum și o economie deschisă. De asemenea, ar trebui să se acorde sprijin reformelor și investițiilor care sporesc eficiența energetică
  și economiile de energie ale
  economiilor statelor membre
  prin intermediul unei mai bune coerențe cu Directiva privind energia din surse regenerabile, cu Directiva privind eficiența energetică, cu Directiva privind performanța energetică a clădirilor și cu Regulamentul privind proiectarea ecologică pentru produse sustenabile
  . |
| --- | --- |

(3)

În Declarația de la Versailles din 10-11 martie 2022 a șefilor de stat și de guvern Comisia a fost invitată să propună, până la sfârșitul lunii mai, un plan REPowerEU de eliminare treptată a dependenței de importurile de combustibili fosili din Rusia, invitație care a fost ulterior reiterată în concluziile Consiliului European din 24-25 martie 2022. Această propunere ar trebui să fie prezentată cu mult înainte de anul 2030, într-un mod care să fie în concordanță cu Pactul verde al UE și cu obiectivele climatice pentru 2030 și 2050 consacrate în Legea europeană a climei. Prin urmare, Regulamentul (UE) 2021/241 ar trebui modificat pentru a spori capacitatea sa de a sprijini reformele și investițiile dedicate diversificării aprovizionării cu energie, în special în cazul combustibililor fosili,
  precum și pentru a spori securitatea sistemului energetic, asigurând faptul că acesta se caracterizează printr-o mai mare accesibilitate a prețurilor și este mai accesibil și mai sustenabil
  ,
  în special prin măsuri precum creșterea gradului de utilizare a surselor regenerabile de energie, a eficienței energetice și a capacității de stocare a energiei,
  consolidând astfel autonomia strategică a Uniunii, precum și o economie deschisă. De asemenea, ar trebui să se acorde sprijin reformelor și investițiilor care sporesc eficiența energetică
  și economiile de energie ale
  economiilor statelor membre
  prin intermediul unei mai bune coerențe cu Directiva privind energia din surse regenerabile, cu Directiva privind eficiența energetică, cu Directiva privind performanța energetică a clădirilor și cu Regulamentul privind proiectarea ecologică pentru produse sustenabile
  .

| (3a) | Eliminarea treptată a dependenței de importurile de combustibili fosili din Rusia ar trebui să ducă la o reducere a dependenței energetice globale a Uniunii. În concordanță cu Mecanismul de redresare și de reziliență, capitolele privind REPowerEU din planurile de redresare și de reziliență ar trebui să contribuie la creșterea și întărirea autonomiei strategice a Uniunii, fără a crește în mod excesiv dependența acesteia de importurile de materii prime din țări terțe. |
| --- | --- |

(3a)

Eliminarea treptată a dependenței de importurile de combustibili fosili din Rusia ar trebui să ducă la o reducere a dependenței energetice globale a Uniunii. În concordanță cu Mecanismul de redresare și de reziliență, capitolele privind REPowerEU din planurile de redresare și de reziliență ar trebui să contribuie la creșterea și întărirea autonomiei strategice a Uniunii, fără a crește în mod excesiv dependența acesteia de importurile de materii prime din țări terțe.

| (4) | Pentru a maximiza complementaritatea, consecvența și coerența politicilor și acțiunilor întreprinse de Uniune și de statele membre în vederea promovării independenței, securității
  și sustenabilității
  aprovizionării cu energie a Uniunii, aceste reforme și investiții legate de energie ar trebui instituite printr-un capitol dedicat REPowerEU, care să fie adăugat în planurile de redresare și reziliență. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a maximiza complementaritatea, consecvența și coerența politicilor și acțiunilor întreprinse de Uniune și de statele membre în vederea promovării independenței, securității
  și sustenabilității
  aprovizionării cu energie a Uniunii, aceste reforme și investiții legate de energie ar trebui instituite printr-un capitol dedicat REPowerEU, care să fie adăugat în planurile de redresare și reziliență.

| (4a) | Pentru a promova obiectivele Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene legate de coeziunea economică, socială și teritorială, pentru pregătirea capitolelor privind REPowerEU, statele membre ar trebui să se asigure că fondurile sunt distribuite în mod corespunzător între regiuni, ținând seama, în același timp, de nevoile și încercările existente în fiecare regiune. |
| --- | --- |

(4a)

Pentru a promova obiectivele Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene legate de coeziunea economică, socială și teritorială, pentru pregătirea capitolelor privind REPowerEU, statele membre ar trebui să se asigure că fondurile sunt distribuite în mod corespunzător între regiuni, ținând seama, în același timp, de nevoile și încercările existente în fiecare regiune.

| (4b) | Ar trebui să se acorde o atenție deosebită regiunilor îndepărtate, periferice și izolate, precum și insulelor care se confruntă deja cu constrângeri suplimentare. |
| --- | --- |

(4b)

Ar trebui să se acorde o atenție deosebită regiunilor îndepărtate, periferice și izolate, precum și insulelor care se confruntă deja cu constrângeri suplimentare.

| (5) | Pentru a maximiza domeniul de aplicare al răspunsului Uniunii, toate statele membre care transmit un plan de redresare și reziliență după intrarea în vigoare a prezentului regulament ar trebui să aibă obligația de a include în planurile lor un capitol privind REPowerEU. Această cerință ar trebui să se aplice, în special, planurilor revizuite transmise de statele membre începând cu data de 30 iunie 2022 pentru a ține seama de contribuția financiară maximă actualizată.
  Ar trebui evitate sarcinile administrative inutile. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a maximiza domeniul de aplicare al răspunsului Uniunii, toate statele membre care transmit un plan de redresare și reziliență după intrarea în vigoare a prezentului regulament ar trebui să aibă obligația de a include în planurile lor un capitol privind REPowerEU. Această cerință ar trebui să se aplice, în special, planurilor revizuite transmise de statele membre începând cu data de 30 iunie 2022 pentru a ține seama de contribuția financiară maximă actualizată.
  Ar trebui evitate sarcinile administrative inutile.

| (6) | Capitolul privind REPowerEU ar trebui să includă noi reforme și investiții care să contribuie la obiectivele REPowerEU
  și să combată efectele crizei cauzate de agresiunea militară a Rusiei împotriva Ucrainei
  . În plus, capitolul respectiv ar trebui să conțină o prezentare generală a altor măsuri, finanțate din alte surse decât Mecanismul de redresare și reziliență, care contribuie la obiectivele legate de energie menționate în considerentul 3. Această prezentare generală ar trebui să includă măsurile a căror implementare ar trebui să aibă loc între 1 februarie 2022 și 31 decembrie 2026, perioada în care trebuie îndeplinite obiectivele stabilite de prezentul regulament.
  Este imperativ să crească rapid investițiile în măsuri de eficiență energetică, cum ar fi adoptarea de soluții de încălzire și de răcire sustenabile și eficiente, care să constituie o modalitate sustenabilă și eficace de a aborda unele dintre cele mai urgente încercări legate de aprovizionarea cu energie și de costul energiei. Având în vedere impactul social al persistenței prețurilor ridicate și volatile la energie și recunoscând principiile Pilonului european al drepturilor sociale, ar trebui să se pună un accent deosebit pe combaterea sărăciei energetice, prin sprijinirea consumatorilor vulnerabili și afectați de sărăcia energetică.
  În ceea ce privește infrastructura de gaze naturale, investițiile și reformele din capitolele privind REPowerEU ce vizează diversificarea aprovizionării prin orientarea către alți furnizori în afară de Rusia ar trebui să se bazeze pe nevoile identificate în prezent prin evaluarea efectuată și convenită de Rețeaua europeană a operatorilor de transport și de sistem de gaze naturale (ENTSOG), să fie stabilite în spiritul solidarității în ceea ce privește securitatea aprovizionării și să țină seama de măsurile de pregătire consolidate,
  inclusiv în ce privește stocarea energiei,
  luate în vederea adaptării la noile amenințări geopolitice,
  precum și să contribuie pe termen lung la tranziția ecologică prin pregătirea pentru hidrogen
  .
  În acest capitol ar trebui să existe o proporție semnificativă de măsuri care au o dimensiune sau efecte transfrontaliere sau multinaționale, contribuind, printre altele, la valoarea adăugată europeană
  . În fine, capitolele privind REPowerEU ar trebui să ofere o explicație și o cuantificare a efectelor combinației dintre reformele și investițiile finanțate din Mecanismul de redresare și reziliență și celelalte măsuri, finanțate din alte surse decât Mecanismul de redresare și reziliență. |
| --- | --- |

(6)

Capitolul privind REPowerEU ar trebui să includă noi reforme și investiții care să contribuie la obiectivele REPowerEU
  și să combată efectele crizei cauzate de agresiunea militară a Rusiei împotriva Ucrainei
  . În plus, capitolul respectiv ar trebui să conțină o prezentare generală a altor măsuri, finanțate din alte surse decât Mecanismul de redresare și reziliență, care contribuie la obiectivele legate de energie menționate în considerentul 3. Această prezentare generală ar trebui să includă măsurile a căror implementare ar trebui să aibă loc între 1 februarie 2022 și 31 decembrie 2026, perioada în care trebuie îndeplinite obiectivele stabilite de prezentul regulament.
  Este imperativ să crească rapid investițiile în măsuri de eficiență energetică, cum ar fi adoptarea de soluții de încălzire și de răcire sustenabile și eficiente, care să constituie o modalitate sustenabilă și eficace de a aborda unele dintre cele mai urgente încercări legate de aprovizionarea cu energie și de costul energiei. Având în vedere impactul social al persistenței prețurilor ridicate și volatile la energie și recunoscând principiile Pilonului european al drepturilor sociale, ar trebui să se pună un accent deosebit pe combaterea sărăciei energetice, prin sprijinirea consumatorilor vulnerabili și afectați de sărăcia energetică.
  În ceea ce privește infrastructura de gaze naturale, investițiile și reformele din capitolele privind REPowerEU ce vizează diversificarea aprovizionării prin orientarea către alți furnizori în afară de Rusia ar trebui să se bazeze pe nevoile identificate în prezent prin evaluarea efectuată și convenită de Rețeaua europeană a operatorilor de transport și de sistem de gaze naturale (ENTSOG), să fie stabilite în spiritul solidarității în ceea ce privește securitatea aprovizionării și să țină seama de măsurile de pregătire consolidate,
  inclusiv în ce privește stocarea energiei,
  luate în vederea adaptării la noile amenințări geopolitice,
  precum și să contribuie pe termen lung la tranziția ecologică prin pregătirea pentru hidrogen
  .
  În acest capitol ar trebui să existe o proporție semnificativă de măsuri care au o dimensiune sau efecte transfrontaliere sau multinaționale, contribuind, printre altele, la valoarea adăugată europeană
  . În fine, capitolele privind REPowerEU ar trebui să ofere o explicație și o cuantificare a efectelor combinației dintre reformele și investițiile finanțate din Mecanismul de redresare și reziliență și celelalte măsuri, finanțate din alte surse decât Mecanismul de redresare și reziliență.

| (6a) | Tranziția eficace către energia verde și reducerea rapidă a dependenței energetice ar trebui să țină seama de provocările nou apărute cu care se confruntă gospodăriile, microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii, în special cele mai vulnerabile dintre ele. Astfel de încercări se referă la sărăcia energetică, adică incapacitatea, legată de lipsa unor mijloace financiare suficiente, de a satisface nevoile de bază în materie de aprovizionare cu energie și lipsa accesului la servicii energetice esențiale pentru a garanta niveluri de bază de confort și de sănătate, un nivel de trai și de sănătate decent, inclusiv încălzire adecvată, apă caldă, răcire, iluminat și energie pentru alimentarea aparatelor electrocasnice, în contextul național relevant, al politicii sociale existente și al altor politici relevante, ca urmare a cheltuielilor energetice ridicate și a eficienței energetice scăzute a locuințelor și a clădirilor. |
| --- | --- |

(6a)

Tranziția eficace către energia verde și reducerea rapidă a dependenței energetice ar trebui să țină seama de provocările nou apărute cu care se confruntă gospodăriile, microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii, în special cele mai vulnerabile dintre ele. Astfel de încercări se referă la sărăcia energetică, adică incapacitatea, legată de lipsa unor mijloace financiare suficiente, de a satisface nevoile de bază în materie de aprovizionare cu energie și lipsa accesului la servicii energetice esențiale pentru a garanta niveluri de bază de confort și de sănătate, un nivel de trai și de sănătate decent, inclusiv încălzire adecvată, apă caldă, răcire, iluminat și energie pentru alimentarea aparatelor electrocasnice, în contextul național relevant, al politicii sociale existente și al altor politici relevante, ca urmare a cheltuielilor energetice ridicate și a eficienței energetice scăzute a locuințelor și a clădirilor.

| (6b) | În plus, actualul context geopolitic impune Uniunii să acționeze pentru a-și păstra securitatea energetică, adică disponibilitatea continuă și neîntreruptă a energiei, securitatea aprovizionării și siguranța tehnică, care pot fi obținute prin creșterea eficienței și a interoperabilității rețelelor de transport și de distribuție, promovarea flexibilității sistemului, evitarea blocărilor, asigurarea unor lanțuri de aprovizionare reziliente, securitatea cibernetică, precum și protecția și adaptarea la schimbările climatice a tuturor infrastructurilor, în special a celor critice, reducând în același timp dependențele energetice strategice. |
| --- | --- |

(6b)

În plus, actualul context geopolitic impune Uniunii să acționeze pentru a-și păstra securitatea energetică, adică disponibilitatea continuă și neîntreruptă a energiei, securitatea aprovizionării și siguranța tehnică, care pot fi obținute prin creșterea eficienței și a interoperabilității rețelelor de transport și de distribuție, promovarea flexibilității sistemului, evitarea blocărilor, asigurarea unor lanțuri de aprovizionare reziliente, securitatea cibernetică, precum și protecția și adaptarea la schimbările climatice a tuturor infrastructurilor, în special a celor critice, reducând în același timp dependențele energetice strategice.

| (7) | Ar trebui adăugat un criteriu de evaluare corespunzător care să servească drept bază pentru evaluarea de către Comisie a reformelor și a investițiilor incluse în capitolele privind REPowerEU și să asigure faptul că reformele și investițiile sunt adecvate pentru îndeplinirea obiectivelor specifice legate de REPowerEU. Pentru ca planul de redresare și reziliență relevant să fie evaluat pozitiv de către Comisie, ar trebui ca acest nou criteriu de evaluare să obțină un rating A. |
| --- | --- |

(7)

Ar trebui adăugat un criteriu de evaluare corespunzător care să servească drept bază pentru evaluarea de către Comisie a reformelor și a investițiilor incluse în capitolele privind REPowerEU și să asigure faptul că reformele și investițiile sunt adecvate pentru îndeplinirea obiectivelor specifice legate de REPowerEU. Pentru ca planul de redresare și reziliență relevant să fie evaluat pozitiv de către Comisie, ar trebui ca acest nou criteriu de evaluare să obțină un rating A.

| (7a) | Tranziția eficace către energia verde și reducerea rapidă a dependenței energetice într-un mod favorabil includerii necesită măsuri de stimulare a eficienței energetice și a economiilor de energie în clădiri și de decarbonizare mai rapidă a sectoarelor. Pentru a accelera tranziția verde a Europei, ponderea energiei sustenabile și a celei provenite din surse regenerabile în mixul energetic trebuie să crească și trebuie luate măsuri pentru a soluționa blocajele de la nivelul infrastructurii și deficitul de forță de muncă și lacunele în materie de competențe. Ar trebui exploatat potențialul competențelor și tehnologiilor digitale de a contribui la tranziția verde. |
| --- | --- |

(7a)

Tranziția eficace către energia verde și reducerea rapidă a dependenței energetice într-un mod favorabil includerii necesită măsuri de stimulare a eficienței energetice și a economiilor de energie în clădiri și de decarbonizare mai rapidă a sectoarelor. Pentru a accelera tranziția verde a Europei, ponderea energiei sustenabile și a celei provenite din surse regenerabile în mixul energetic trebuie să crească și trebuie luate măsuri pentru a soluționa blocajele de la nivelul infrastructurii și deficitul de forță de muncă și lacunele în materie de competențe. Ar trebui exploatat potențialul competențelor și tehnologiilor digitale de a contribui la tranziția verde.

| (8) | Efectuarea doar a unor investiții în infrastructură și tehnologii nu este suficientă pentru a asigura reducerea dependenței de combustibilii fosili. Ar trebui alocate resurse pentru recalificarea și perfecționarea forței de muncă, astfel încât aceasta să dobândească în mai mare măsură competențe verzi. Acest lucru este conform cu obiectivul Fondului social european Plus, care vizează sprijinirea statelor membre în formarea unor lucrători calificați și rezilienți, pregătiți pentru viitoarea piață a forței de muncă. În acest context, resursele
  solicitate
  din
  pachetul financiar al Fondului
  social european Plus
  pentru a sprijini obiectivele REPowerEU
  ar trebui să contribuie la sprijinirea măsurilor de recalificare și perfecționare a forței de muncă. Comisia va evalua dacă măsurile incluse în capitolele privind REPowerEU contribuie în mod semnificativ la sprijinirea recalificării forței de muncă în vederea dobândirii de competențe verzi. |
| --- | --- |

(8)

Efectuarea doar a unor investiții în infrastructură și tehnologii nu este suficientă pentru a asigura reducerea dependenței de combustibilii fosili. Ar trebui alocate resurse pentru recalificarea și perfecționarea forței de muncă, astfel încât aceasta să dobândească în mai mare măsură competențe verzi. Acest lucru este conform cu obiectivul Fondului social european Plus, care vizează sprijinirea statelor membre în formarea unor lucrători calificați și rezilienți, pregătiți pentru viitoarea piață a forței de muncă. În acest context, resursele
  solicitate
  din
  pachetul financiar al Fondului
  social european Plus
  pentru a sprijini obiectivele REPowerEU
  ar trebui să contribuie la sprijinirea măsurilor de recalificare și perfecționare a forței de muncă. Comisia va evalua dacă măsurile incluse în capitolele privind REPowerEU contribuie în mod semnificativ la sprijinirea recalificării forței de muncă în vederea dobândirii de competențe verzi.

| (9) | Aplicarea acestui regim nu ar trebui să aducă atingere niciunei alte cerințe juridice prevăzute în Regulamentul (UE) 2021/241, cu excepția cazului în care prezentul regulament conține dispoziții contrare. |
| --- | --- |

(9)

Aplicarea acestui regim nu ar trebui să aducă atingere niciunei alte cerințe juridice prevăzute în Regulamentul (UE) 2021/241, cu excepția cazului în care prezentul regulament conține dispoziții contrare.

| (9a) | Măsurile din capitolele privind REPowerEU nu ar trebui să submineze nivelurile generale de ambiție verzi și digitale ale deciziilor de punere în aplicare ale Consiliului deja adoptate de aprobare a planurilor de redresare și reziliență. |
| --- | --- |

(9a)

Măsurile din capitolele privind REPowerEU nu ar trebui să submineze nivelurile generale de ambiție verzi și digitale ale deciziilor de punere în aplicare ale Consiliului deja adoptate de aprobare a planurilor de redresare și reziliență.

| (10) | Planul de redresare și reziliență, inclusiv capitolul privind REPowerEU, ar trebui să contribuie la abordarea efectivă a tuturor provocărilor sau a unei părți semnificative a provocărilor identificate în recomandările relevante specifice fiecărei țări, inclusiv în recomandările specifice fiecărei țări care urmează să fie adoptate în cadrul ciclului semestrului din 2022, care se referă, printre altele, la provocările energetice cu care se confruntă statele membre. |
| --- | --- |

(10)

Planul de redresare și reziliență, inclusiv capitolul privind REPowerEU, ar trebui să contribuie la abordarea efectivă a tuturor provocărilor sau a unei părți semnificative a provocărilor identificate în recomandările relevante specifice fiecărei țări, inclusiv în recomandările specifice fiecărei țări care urmează să fie adoptate în cadrul ciclului semestrului din 2022, care se referă, printre altele, la provocările energetice cu care se confruntă statele membre.

| (11) | Tranziția eficace către energia verde și reducerea dependenței energetice implică investiții digitale semnificative. În lumina Regulamentului (UE) 2021/241, statele membre ar trebui să ofere o explicație a modului în care se preconizează că măsurile din planul de redresare și reziliență, inclusiv cele incluse în capitolul privind REPowerEU, vor contribui la tranziția digitală sau la abordarea provocărilor generate de aceasta și dacă respectivele măsuri reprezintă o sumă care contribuie la obiectivul digital pe baza metodologiei de marcare digitală. Cu toate acestea, având în vedere caracterul urgent și importanța fără precedent a provocărilor energetice cu care se confruntă Uniunea, reformele și investițiile incluse în capitolul privind REPowerEU nu ar trebui să fie luate în considerare la calcularea sumei totale alocate planului în scopul aplicării cerinței privind ținta digitală, stabilită în Regulamentul (UE) 2021/241.
  Totuși, statele membre ar trebui să depună eforturi pentru a include, în cea mai mare măsură posibilă, în capitolul privind REPowerEU, măsuri care să contribuie la obiectivul digital pe baza metodologiei de marcare digitală. |
| --- | --- |

(11)

Tranziția eficace către energia verde și reducerea dependenței energetice implică investiții digitale semnificative. În lumina Regulamentului (UE) 2021/241, statele membre ar trebui să ofere o explicație a modului în care se preconizează că măsurile din planul de redresare și reziliență, inclusiv cele incluse în capitolul privind REPowerEU, vor contribui la tranziția digitală sau la abordarea provocărilor generate de aceasta și dacă respectivele măsuri reprezintă o sumă care contribuie la obiectivul digital pe baza metodologiei de marcare digitală. Cu toate acestea, având în vedere caracterul urgent și importanța fără precedent a provocărilor energetice cu care se confruntă Uniunea, reformele și investițiile incluse în capitolul privind REPowerEU nu ar trebui să fie luate în considerare la calcularea sumei totale alocate planului în scopul aplicării cerinței privind ținta digitală, stabilită în Regulamentul (UE) 2021/241.
  Totuși, statele membre ar trebui să depună eforturi pentru a include, în cea mai mare măsură posibilă, în capitolul privind REPowerEU, măsuri care să contribuie la obiectivul digital pe baza metodologiei de marcare digitală.

| (11a) | Durata excesivă a procedurilor administrative este unul dintre principalele obstacole în calea implementării proiectelor privind energia din surse regenerabile în concordanță cu obiectivele stabilite pentru investițiile în surse regenerabile de energie. Printre aceste obstacole se numără complexitatea normelor aplicabile pentru selectarea amplasamentelor și autorizațiile administrative pentru proiecte, complexitatea și durata evaluării impactului de mediu al proiectelor sau lipsa de personal suficient în cadrul autorităților care acordă autorizațiile. Simplificarea suplimentară și scurtarea proceselor administrative de acordare a autorizațiilor, inclusiv termene mai scurte și mai clare pentru deciziile care urmează să fie luate de autoritățile competente, sunt necesare pentru a se asigura că Uniunea își îndeplinește obiectivele în materie de energie și climă. Pentru a accelera procesele de acordare a autorizațiilor, Comisia ar trebui să sprijine statele membre să identifice domeniile adecvate în mod special pentru implementarea proiectelor privind energia din surse regenerabile, aplicând totodată pe deplin acquis-ul de mediu pertinent, pentru care termenele pot fi mai scurte. |
| --- | --- |

(11a)

Durata excesivă a procedurilor administrative este unul dintre principalele obstacole în calea implementării proiectelor privind energia din surse regenerabile în concordanță cu obiectivele stabilite pentru investițiile în surse regenerabile de energie. Printre aceste obstacole se numără complexitatea normelor aplicabile pentru selectarea amplasamentelor și autorizațiile administrative pentru proiecte, complexitatea și durata evaluării impactului de mediu al proiectelor sau lipsa de personal suficient în cadrul autorităților care acordă autorizațiile. Simplificarea suplimentară și scurtarea proceselor administrative de acordare a autorizațiilor, inclusiv termene mai scurte și mai clare pentru deciziile care urmează să fie luate de autoritățile competente, sunt necesare pentru a se asigura că Uniunea își îndeplinește obiectivele în materie de energie și climă. Pentru a accelera procesele de acordare a autorizațiilor, Comisia ar trebui să sprijine statele membre să identifice domeniile adecvate în mod special pentru implementarea proiectelor privind energia din surse regenerabile, aplicând totodată pe deplin acquis-ul de mediu pertinent, pentru care termenele pot fi mai scurte.

| (12) | În temeiul articolului 18 alineatul (4) litera (q) din Regulamentul (UE) 2021/241, statele membre ar trebui, de asemenea, să furnizeze un
  raport detaliat
  al procesului de consultare
  obligatoriu și corespunzător al
  autorităților locale și regionale
  , a partenerilor sociali, precum și a ONG-urilor
  și a altor părți interesate
  relevante pentru atingerea obiectivelor REPowerEU
  , inclusiv, după caz, din sectorul agricol, pentru reformele și investițiile incluse în capitolul privind REPowerEU. Aceste rezumate ar trebui să
  descrie calendarul și etapele consultărilor respective, să ia act de părțile interesate consultate, să
  explice rezultatul acestor consultări și să prezinte modul în care contribuțiile primite s-au reflectat în capitolele REPowerEU
  , care contribuții nu s-au reflectat și din ce motiv și să precizeze modul în care autoritățile locale și regionale și alte părți interesate pertinente vor fi implicate în punerea în aplicare a capitolului privind REPowerEU și în monitorizarea acestora
  .
  Sub rezerva cadrelor juridice naționale, statele membre sunt invitate să implice parlamentele naționale în dezbaterile legate de modificarea planurilor. Standardele Uniunii privind participarea publicului și, în special, Codul de conduită în materie de parteneriat ar putea servi drept sursă de inspirație pentru autoritățile naționale atunci când desfășoară procesul de consultare. |
| --- | --- |

(12)

În temeiul articolului 18 alineatul (4) litera (q) din Regulamentul (UE) 2021/241, statele membre ar trebui, de asemenea, să furnizeze un
  raport detaliat
  al procesului de consultare
  obligatoriu și corespunzător al
  autorităților locale și regionale
  , a partenerilor sociali, precum și a ONG-urilor
  și a altor părți interesate
  relevante pentru atingerea obiectivelor REPowerEU
  , inclusiv, după caz, din sectorul agricol, pentru reformele și investițiile incluse în capitolul privind REPowerEU. Aceste rezumate ar trebui să
  descrie calendarul și etapele consultărilor respective, să ia act de părțile interesate consultate, să
  explice rezultatul acestor consultări și să prezinte modul în care contribuțiile primite s-au reflectat în capitolele REPowerEU
  , care contribuții nu s-au reflectat și din ce motiv și să precizeze modul în care autoritățile locale și regionale și alte părți interesate pertinente vor fi implicate în punerea în aplicare a capitolului privind REPowerEU și în monitorizarea acestora
  .
  Sub rezerva cadrelor juridice naționale, statele membre sunt invitate să implice parlamentele naționale în dezbaterile legate de modificarea planurilor. Standardele Uniunii privind participarea publicului și, în special, Codul de conduită în materie de parteneriat ar putea servi drept sursă de inspirație pentru autoritățile naționale atunci când desfășoară procesul de consultare.

| (13) | Aplicarea principiului de „a nu prejudicia în mod semnificativ” este esențială pentru a se asigura faptul că investițiile și reformele întreprinse ca parte a redresării de pe urma pandemiei sunt implementate în mod sustenabil. Acesta ar trebui să se aplice în continuare reformelor și investițiilor sprijinite de mecanism, cu o excepție precisă
  și restrânsă legată de reformele și investițiile care trebuie să fie funcționale până la 31 decembrie 2024
  pentru a proteja preocupările imediate ale UE în materie de securitate energetică
  , cu condiția să se aplice un set de condiții cumulative
  .
  Cuantumul total al resurselor pentru reformele și investițiile care beneficiază de această excepție ar trebui să fie limitată la o sumă maximă care urmează să fie stabilită de Comisie în urma unei evaluări cuprinzătoare, bazată pe necesități, a nevoilor imediate de infrastructură. O astfel de evaluare ar trebui să actualizeze estimările Comisiei din mai 2022, potrivit cărora, pentru a importa suficient GNL și gaz prin conducte de la alți furnizori, până în 2030 vor fi necesare investiții estimate la 10 miliarde EUR pentru un nivel suficient de infrastructură de gaz, inclusiv terminale de import de GNL, gazoducte, pentru a conecta terminalele de import de GNL insuficient utilizate și rețeaua UE și a inversa capacitățile de flux. |
| --- | --- |

(13)

Aplicarea principiului de „a nu prejudicia în mod semnificativ” este esențială pentru a se asigura faptul că investițiile și reformele întreprinse ca parte a redresării de pe urma pandemiei sunt implementate în mod sustenabil. Acesta ar trebui să se aplice în continuare reformelor și investițiilor sprijinite de mecanism, cu o excepție precisă
  și restrânsă legată de reformele și investițiile care trebuie să fie funcționale până la 31 decembrie 2024
  pentru a proteja preocupările imediate ale UE în materie de securitate energetică
  , cu condiția să se aplice un set de condiții cumulative
  .
  Cuantumul total al resurselor pentru reformele și investițiile care beneficiază de această excepție ar trebui să fie limitată la o sumă maximă care urmează să fie stabilită de Comisie în urma unei evaluări cuprinzătoare, bazată pe necesități, a nevoilor imediate de infrastructură. O astfel de evaluare ar trebui să actualizeze estimările Comisiei din mai 2022, potrivit cărora, pentru a importa suficient GNL și gaz prin conducte de la alți furnizori, până în 2030 vor fi necesare investiții estimate la 10 miliarde EUR pentru un nivel suficient de infrastructură de gaz, inclusiv terminale de import de GNL, gazoducte, pentru a conecta terminalele de import de GNL insuficient utilizate și rețeaua UE și a inversa capacitățile de flux.

| (13a) | Capitolele privind REPowerEU ar trebui să fie în concordanță cu planurile naționale privind energia și clima ale statului membru respectiv și cu obiectivele climatice ale Uniunii prevăzute în Regulamentul (UE) 2021/1119. |
| --- | --- |

(13a)

Capitolele privind REPowerEU ar trebui să fie în concordanță cu planurile naționale privind energia și clima ale statului membru respectiv și cu obiectivele climatice ale Uniunii prevăzute în Regulamentul (UE) 2021/1119.

| (13b) | Capitolul privind REPowerEU ar trebui să includă măsuri care să aibă o dimensiune sau un efect transfrontaliere sau multinaționale. Pe parcursul procesului ar trebui să se aibă în vedere și să se realizeze o cooperare strânsă între Comisie și statele membre. În plus, statele membre ar trebui încurajate să coopereze între ele într-o etapă cât mai timpurie în vederea dezvoltării de măsuri care au o dimensiune sau un efect transfrontaliere sau multinaționale care să fie incluse în capitolele privind REPowerEU. |
| --- | --- |

(13b)

Capitolul privind REPowerEU ar trebui să includă măsuri care să aibă o dimensiune sau un efect transfrontaliere sau multinaționale. Pe parcursul procesului ar trebui să se aibă în vedere și să se realizeze o cooperare strânsă între Comisie și statele membre. În plus, statele membre ar trebui încurajate să coopereze între ele într-o etapă cât mai timpurie în vederea dezvoltării de măsuri care au o dimensiune sau un efect transfrontaliere sau multinaționale care să fie incluse în capitolele privind REPowerEU.

| (14) | Ar trebui oferite stimulente suplimentare pentru ca statele membre să solicite împrumuturi, prin clarificarea procedurii de alocare a împrumuturilor. În conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/241, statele membre pot solicita împrumuturi până la data de 31 august 2023
  , cu condiția să fi informat Comisia cu privire la intenția lor de a solicita un astfel de sprijin sub formă de împrumut
  . Intenția de a transmite o cerere de împrumut ar trebui comunicată Comisiei în termen de 30 de zile de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, astfel încât redistribuirea fondurilor rămase să poată fi efectuată în mod ordonat
  și astfel încât statul membru să poată solicita un astfel de sprijin
  .
  Atunci când își exprimă intenția de a solicita sprijin sub formă de împrumut și când depun o astfel de cerere de împrumut, statele membre ar trebui să acționeze cu bună-credință și, pe cât posibil, să solicite efectiv un astfel de sprijin, astfel încât să se asigure previzibilitatea și eficacitatea redistribuirii. Comisia ar trebui să informeze, simultan, în mod egal și fără întârzieri nejustificate, Parlamentul European și Consiliul cu privire la situația cererilor de împrumut și la alocarea propusă a sprijinului sub formă de împrumut. |
| --- | --- |

(14)

Ar trebui oferite stimulente suplimentare pentru ca statele membre să solicite împrumuturi, prin clarificarea procedurii de alocare a împrumuturilor. În conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/241, statele membre pot solicita împrumuturi până la data de 31 august 2023
  , cu condiția să fi informat Comisia cu privire la intenția lor de a solicita un astfel de sprijin sub formă de împrumut
  . Intenția de a transmite o cerere de împrumut ar trebui comunicată Comisiei în termen de 30 de zile de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, astfel încât redistribuirea fondurilor rămase să poată fi efectuată în mod ordonat
  și astfel încât statul membru să poată solicita un astfel de sprijin
  .
  Atunci când își exprimă intenția de a solicita sprijin sub formă de împrumut și când depun o astfel de cerere de împrumut, statele membre ar trebui să acționeze cu bună-credință și, pe cât posibil, să solicite efectiv un astfel de sprijin, astfel încât să se asigure previzibilitatea și eficacitatea redistribuirii. Comisia ar trebui să informeze, simultan, în mod egal și fără întârzieri nejustificate, Parlamentul European și Consiliul cu privire la situația cererilor de împrumut și la alocarea propusă a sprijinului sub formă de împrumut.

| (14a) | Statele membre sunt încurajate să transmită capitolele privind REPowerEU cât mai curând posibil și, de preferință, în termen de două luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament de modificare, pentru a facilita sinergiile dintre capitolele privind REPowerEU din planurile naționale de redresare și reziliență. Pentru a asigura o punere în aplicare rapidă, Comisia și Consiliul ar trebui să încheie evaluarea și aprobarea planurilor de redresare și reziliență modificate în care au fost incluse capitolele privind REPowerEU cât mai curând posibil, preferabil în termen de o lună după intrarea în vigoare a prezentului regulament de modificare. De asemenea, Comisia și statele membre sunt încurajate în mod ferm să încheie acorduri operaționale în termen de cel mult o lună de la adoptarea deciziei de punere în aplicare a Consiliului. În acest scop, Comisia și statele membre sunt încurajate să valorifice experiența dobândită în urma negocierilor prealabile pentru acordurile operaționale deja încheiate. |
| --- | --- |

(14a)

Statele membre sunt încurajate să transmită capitolele privind REPowerEU cât mai curând posibil și, de preferință, în termen de două luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament de modificare, pentru a facilita sinergiile dintre capitolele privind REPowerEU din planurile naționale de redresare și reziliență. Pentru a asigura o punere în aplicare rapidă, Comisia și Consiliul ar trebui să încheie evaluarea și aprobarea planurilor de redresare și reziliență modificate în care au fost incluse capitolele privind REPowerEU cât mai curând posibil, preferabil în termen de o lună după intrarea în vigoare a prezentului regulament de modificare. De asemenea, Comisia și statele membre sunt încurajate în mod ferm să încheie acorduri operaționale în termen de cel mult o lună de la adoptarea deciziei de punere în aplicare a Consiliului. În acest scop, Comisia și statele membre sunt încurajate să valorifice experiența dobândită în urma negocierilor prealabile pentru acordurile operaționale deja încheiate.

| (15) | În plus, pentru a promova un nivel ridicat de ambiție în ceea ce privește reformele și investițiile care urmează să fie incluse în capitolul privind REPowerEU, ar trebui furnizate noi surse de finanțare specifice. |
| --- | --- |

(15)

În plus, pentru a promova un nivel ridicat de ambiție în ceea ce privește reformele și investițiile care urmează să fie incluse în capitolul privind REPowerEU, ar trebui furnizate noi surse de finanțare specifice.

| (15a) | Comisia a adoptat o propunere de regulament al Consiliului referitoare la o intervenție de urgență pentru a aborda prețurile ridicate ale energiei, care include o contribuție de solidaritate pentru sectorul combustibililor fosili aplicabilă în toate statele membre. O parte din veniturile generate de această nouă contribuție ar putea fi pusă la dispoziție sub formă de venituri alocate externe în beneficiul capitolelor privind REPowerEU, proporționale cu necesitățile de realizare a obiectivelor REPowerEU. |
| --- | --- |

(15a)

Comisia a adoptat o propunere de regulament al Consiliului referitoare la o intervenție de urgență pentru a aborda prețurile ridicate ale energiei, care include o contribuție de solidaritate pentru sectorul combustibililor fosili aplicabilă în toate statele membre. O parte din veniturile generate de această nouă contribuție ar putea fi pusă la dispoziție sub formă de venituri alocate externe în beneficiul capitolelor privind REPowerEU, proporționale cu necesitățile de realizare a obiectivelor REPowerEU.

| (16) | ▌Situația economică și geopolitică actuală impune Uniunii să mobilizeze resursele disponibile pentru a diversifica rapid aprovizionarea cu energie a Uniunii și pentru a reduce dependența de combustibilii fosili înainte de 2030. În acest context, ▌Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5) ar trebui modificată astfel încât
  să se scoată la licitație anticipat
  certificatele
  care fac obiectul plafonului
  pentru realizarea unor reforme și investiții care contribuie la obiectivele REPowerEU, în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență.
  În concordanță cu obiectivele Directivei 2003/87/CE, astfel de venituri nu ar trebui să finanțeze investiții în infrastructuri sau instalații care utilizează combustibili fosili. |
| --- | --- |

(16)

▌Situația economică și geopolitică actuală impune Uniunii să mobilizeze resursele disponibile pentru a diversifica rapid aprovizionarea cu energie a Uniunii și pentru a reduce dependența de combustibilii fosili înainte de 2030. În acest context, ▌Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5) ar trebui modificată astfel încât
  să se scoată la licitație anticipat
  certificatele
  care fac obiectul plafonului
  pentru realizarea unor reforme și investiții care contribuie la obiectivele REPowerEU, în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență.
  În concordanță cu obiectivele Directivei 2003/87/CE, astfel de venituri nu ar trebui să finanțeze investiții în infrastructuri sau instalații care utilizează combustibili fosili.

| (16a) | Actuala rată de intrare prevăzută pentru plasarea certificatelor în rezerva pentru stabilitatea pieței este necesară pentru a preveni pe termen lung creșterea semnificativă a excedentului de certificate în cadrul comercializării certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră din Uniune. Prin urmare, Decizia (UE) 2015/1814 a Parlamentului European și a Consiliului
   (6 bis)

  și Directiva 2003/87/CE ar trebui modificate pentru a prelungi până în 2030 dublarea la 24 % a ratei de intrare prevăzute pentru plasarea certificatelor în rezerva pentru stabilitatea pieței și pentru a reduce pragul superior și pragul-tampon proporțional cu reducerea cantității de certificate la nivelul întregii Uniuni începând cu 2025. |
| --- | --- |

(16a)

Actuala rată de intrare prevăzută pentru plasarea certificatelor în rezerva pentru stabilitatea pieței este necesară pentru a preveni pe termen lung creșterea semnificativă a excedentului de certificate în cadrul comercializării certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră din Uniune. Prin urmare, Decizia (UE) 2015/1814 a Parlamentului European și a Consiliului
   (6 bis)

  și Directiva 2003/87/CE ar trebui modificate pentru a prelungi până în 2030 dublarea la 24 % a ratei de intrare prevăzute pentru plasarea certificatelor în rezerva pentru stabilitatea pieței și pentru a reduce pragul superior și pragul-tampon proporțional cu reducerea cantității de certificate la nivelul întregii Uniuni începând cu 2025.

| (16b) | Comisia ar trebui să identifice surse de finanțare suplimentare pentru a completa finanțarea capitolelor privind REPowerEU, inclusiv prin asigurarea unei flexibilități în ceea ce privește fondurile necheltuite. |
| --- | --- |

(16b)

Comisia ar trebui să identifice surse de finanțare suplimentare pentru a completa finanțarea capitolelor privind REPowerEU, inclusiv prin asigurarea unei flexibilități în ceea ce privește fondurile necheltuite.

| (16c) | În scopul alocării contribuțiilor financiare maxime bazate pe noile venituri pentru capitolele privind REPowerEU, metodologia stabilită în [anexele I/II/II] ar trebui să fie actualizată pentru a ține seama de noua situație geopolitică și de circumstanțele schimbate. Acești indicatori ar putea include una sau mai multe dintre următoarele: rata de dependență energetică, în special dependența de țări terțe, în special de Rusia; creșterea costurilor legate de energie ale gospodăriilor pentru bunuri și servicii esențiale; ponderea combustibililor fosili în consumul intern brut de energie. |
| --- | --- |

(16c)

În scopul alocării contribuțiilor financiare maxime bazate pe noile venituri pentru capitolele privind REPowerEU, metodologia stabilită în [anexele I/II/II] ar trebui să fie actualizată pentru a ține seama de noua situație geopolitică și de circumstanțele schimbate. Acești indicatori ar putea include una sau mai multe dintre următoarele: rata de dependență energetică, în special dependența de țări terțe, în special de Rusia; creșterea costurilor legate de energie ale gospodăriilor pentru bunuri și servicii esențiale; ponderea combustibililor fosili în consumul intern brut de energie.

| (17) | Pentru a oferi statelor membre și regiunilor suficientă flexibilitate în abordarea noilor provocări emergente,
  Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului (6) ar trebui modificat pentru a prevedea posibilitatea de
  a solicita
  până la 7,5 % din resursele
  disponibile
  în cadrul programelor care fac obiectul gestiunii partajate,
  pentru a contribui la
  obiectivele REPowerEU,
  astfel cum sunt stabilite în Regulamentul (UE) 2021/241, prin sprijinirea măsurilor menționate la articolul 21c alineatul (1) litera (b) din regulamentul respectiv, cu excepția hidrogenului verde, la articolul 21c alineatul (1) litera (c) din regulamentul respectiv, cu excepția instalațiilor dedicate transportului de combustibili fosili, și la articolul 21c alineatul (1) litera (d) din regulamentul respectiv, simplificând în același timp cerințele procedurale legate de punerea în aplicare a programului
  , în plus față de posibilitatea existentă de transfer de până la 5 %
  , cu condiția ca aceasta din urmă să fie pe deplin epuizată
  . O astfel de posibilitate este justificată de necesitatea de a acoperi obiectivele REPowerEU, oferindu-le statelor membre și regiunilor o flexibilitate suplimentară
  care este crucială
  pentru a răspunde acestor nevoi urgente
  și
  ar trebui să fie justificată de o nevoie financiară mai mare legată de ▌investițiile suplimentare incluse în capitolul privind REPowerEU
  din Regulamentul (UE) 2021/241
  . |
| --- | --- |

(17)

Pentru a oferi statelor membre și regiunilor suficientă flexibilitate în abordarea noilor provocări emergente,
  Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului (6) ar trebui modificat pentru a prevedea posibilitatea de
  a solicita
  până la 7,5 % din resursele
  disponibile
  în cadrul programelor care fac obiectul gestiunii partajate,
  pentru a contribui la
  obiectivele REPowerEU,
  astfel cum sunt stabilite în Regulamentul (UE) 2021/241, prin sprijinirea măsurilor menționate la articolul 21c alineatul (1) litera (b) din regulamentul respectiv, cu excepția hidrogenului verde, la articolul 21c alineatul (1) litera (c) din regulamentul respectiv, cu excepția instalațiilor dedicate transportului de combustibili fosili, și la articolul 21c alineatul (1) litera (d) din regulamentul respectiv, simplificând în același timp cerințele procedurale legate de punerea în aplicare a programului
  , în plus față de posibilitatea existentă de transfer de până la 5 %
  , cu condiția ca aceasta din urmă să fie pe deplin epuizată
  . O astfel de posibilitate este justificată de necesitatea de a acoperi obiectivele REPowerEU, oferindu-le statelor membre și regiunilor o flexibilitate suplimentară
  care este crucială
  pentru a răspunde acestor nevoi urgente
  și
  ar trebui să fie justificată de o nevoie financiară mai mare legată de ▌investițiile suplimentare incluse în capitolul privind REPowerEU
  din Regulamentul (UE) 2021/241
  .

| (17a) | Sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS) a fost înființat pentru a crea un sistem eficient, previzibil și bazat pe piață pentru reducerea emisiilor și pentru a face față crizelor climatice. Deși modificarea Directivei 2003/87/CE este justificată de o situație excepțională, rămâne important să nu se submineze încrederea în piața EU ETS prin intervenții pe termen scurt, iar această modificare ar trebui, prin urmare, să fie considerată o măsură unică, care nu se va repeta. |
| --- | --- |

(17a)

Sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS) a fost înființat pentru a crea un sistem eficient, previzibil și bazat pe piață pentru reducerea emisiilor și pentru a face față crizelor climatice. Deși modificarea Directivei 2003/87/CE este justificată de o situație excepțională, rămâne important să nu se submineze încrederea în piața EU ETS prin intervenții pe termen scurt, iar această modificare ar trebui, prin urmare, să fie considerată o măsură unică, care nu se va repeta.

| (17b) | Cu scopul de a oferi o flexibilitate suplimentară statelor membre în ceea ce privește realocarea resurselor, în vederea furnizării unor răspunsuri adaptate la criza energetică, Comisia ar trebui să evalueze posibilitatea de a permite realizarea de transferuri financiare în cadrul obiectivului dedicat investițiilor pentru creștere economică și locuri de muncă între FEDR, FSE și Fondul de coeziune, pentru ambele perioade de programare. |
| --- | --- |

(17b)

Cu scopul de a oferi o flexibilitate suplimentară statelor membre în ceea ce privește realocarea resurselor, în vederea furnizării unor răspunsuri adaptate la criza energetică, Comisia ar trebui să evalueze posibilitatea de a permite realizarea de transferuri financiare în cadrul obiectivului dedicat investițiilor pentru creștere economică și locuri de muncă între FEDR, FSE și Fondul de coeziune, pentru ambele perioade de programare.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (19) | Plățile din cadrul REPowerEU se efectuează în conformitate cu normele Mecanismului de redresare și reziliență până la sfârșitul anului 2026. Plățile aferente resurselor
  solicitate în temeiul articolului 26a din Regulamentul (UE) 2021/1060 se efectuează în conformitate cu normele Regulamentului (UE) 2021/1060 și cu reglementările specifice fondurilor respective și
  sunt condiționate de disponibilitatea fondurilor aprobate în bugetul anual al UE. |
| --- | --- |

(19)

Plățile din cadrul REPowerEU se efectuează în conformitate cu normele Mecanismului de redresare și reziliență până la sfârșitul anului 2026. Plățile aferente resurselor
  solicitate în temeiul articolului 26a din Regulamentul (UE) 2021/1060 se efectuează în conformitate cu normele Regulamentului (UE) 2021/1060 și cu reglementările specifice fondurilor respective și
  sunt condiționate de disponibilitatea fondurilor aprobate în bugetul anual al UE.

| (20) | Cererile de finanțare specifice pentru măsuri REPowerEU, inclusiv
  certificatele care urmează să fie scoase la licitație anticipat în EU ETS, în temeiul articolului 26a din
  Regulamentul (UE) 2021/1060, ▌ar trebui să fie justificate de o nevoie financiară mai mare legată de reformele și investițiile suplimentare incluse în capitolul privind REPowerEU. |
| --- | --- |

(20)

Cererile de finanțare specifice pentru măsuri REPowerEU, inclusiv
  certificatele care urmează să fie scoase la licitație anticipat în EU ETS, în temeiul articolului 26a din
  Regulamentul (UE) 2021/1060, ▌ar trebui să fie justificate de o nevoie financiară mai mare legată de reformele și investițiile suplimentare incluse în capitolul privind REPowerEU.

| (20a) | Pentru a se asigura faptul că sprijinul financiar este concentrat la începutul perioadei, cu scopul de a răspunde mai bine actualei crize energetice, la cererea unui stat membru, care urmează să fie transmisă împreună cu capitolul privind REPowerEU în cadrul unui plan revizuit de redresare și reziliență, un cuantum de până la 20 % din finanțarea suplimentară necesară pentru finanțarea capitolului privind REPowerEU poate fi plătit sub formă de prefinanțare, în limita posibilităților și sub rezerva disponibilității fondurilor, în termen de două luni de la adoptarea de către Comisie a angajamentelor juridice. |
| --- | --- |

(20a)

Pentru a se asigura faptul că sprijinul financiar este concentrat la începutul perioadei, cu scopul de a răspunde mai bine actualei crize energetice, la cererea unui stat membru, care urmează să fie transmisă împreună cu capitolul privind REPowerEU în cadrul unui plan revizuit de redresare și reziliență, un cuantum de până la 20 % din finanțarea suplimentară necesară pentru finanțarea capitolului privind REPowerEU poate fi plătit sub formă de prefinanțare, în limita posibilităților și sub rezerva disponibilității fondurilor, în termen de două luni de la adoptarea de către Comisie a angajamentelor juridice.

| (21) | Comisia ar trebui să monitorizeze implementarea reformelor și a investițiilor din capitolul privind REPowerEU și contribuția acestora la obiectivele REPowerEU, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) 2021/241. |
| --- | --- |

(21)

Comisia ar trebui să monitorizeze implementarea reformelor și a investițiilor din capitolul privind REPowerEU și contribuția acestora la obiectivele REPowerEU, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) 2021/241.

| (22) | Evenimentele geopolitice recente au afectat
  în mod considerabil
  prețul energiei
  , al alimentelor
  și al materialelor de construcții și au cauzat, de asemenea, deficite în lanțurile de aprovizionare globale
  , conducând la o creștere a inflației și generând noi provocări, inclusiv un risc de sărăcie energetică și un cost mai mare al vieții.
  Aceste evoluții pot avea un impact direct asupra capacității de a implementa
  măsuri
  incluse în planurile de redresare și reziliență. În măsura în care statele membre pot demonstra că, din cauza unor astfel de evoluții, o etapă sau un obiectiv specific nu se mai poate realiza, în totalitate sau parțial, astfel de situații pot fi invocate ca circumstanțe obiective în temeiul articolului 21.
  În plus, în măsura în care statele membre pot demonstra că realizarea unei etape sau a unui obiectiv specific contravine îndeplinirii obiectivelor mecanismului, inclusiv îndeplinirii obiectivelor REPowerEU, astfel de situații pot fi invocate, de asemenea, drept circumstanțe obiective în temeiul articolului 21.
  În plus, nicio cerere de modificare nu ar trebui să submineze punerea în aplicare globală a planurilor de redresare și reziliență.
  Statele membre ar trebui, de asemenea, să se asigure că propunerile de modificare a planurilor lor de redresare și reziliență sunt adecvate pentru a răspunde provocărilor generate de evenimentele geopolitice recente, |
| --- | --- |

(22)

Evenimentele geopolitice recente au afectat
  în mod considerabil
  prețul energiei
  , al alimentelor
  și al materialelor de construcții și au cauzat, de asemenea, deficite în lanțurile de aprovizionare globale
  , conducând la o creștere a inflației și generând noi provocări, inclusiv un risc de sărăcie energetică și un cost mai mare al vieții.
  Aceste evoluții pot avea un impact direct asupra capacității de a implementa
  măsuri
  incluse în planurile de redresare și reziliență. În măsura în care statele membre pot demonstra că, din cauza unor astfel de evoluții, o etapă sau un obiectiv specific nu se mai poate realiza, în totalitate sau parțial, astfel de situații pot fi invocate ca circumstanțe obiective în temeiul articolului 21.
  În plus, în măsura în care statele membre pot demonstra că realizarea unei etape sau a unui obiectiv specific contravine îndeplinirii obiectivelor mecanismului, inclusiv îndeplinirii obiectivelor REPowerEU, astfel de situații pot fi invocate, de asemenea, drept circumstanțe obiective în temeiul articolului 21.
  În plus, nicio cerere de modificare nu ar trebui să submineze punerea în aplicare globală a planurilor de redresare și reziliență.
  Statele membre ar trebui, de asemenea, să se asigure că propunerile de modificare a planurilor lor de redresare și reziliență sunt adecvate pentru a răspunde provocărilor generate de evenimentele geopolitice recente,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (UE) 2021/241 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 4, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

  „(1)   În conformitate cu cei șase piloni menționați la articolul 3 din prezentul regulament, cu coerența și sinergiile pe care le generează și în contextul crizei provocate de pandemia de COVID-19, obiectivul general al mecanismului este de a promova coeziunea economică, socială și teritorială a Uniunii prin îmbunătățirea rezilienței, a nivelului de pregătire pentru situații de criză, a capacității de adaptare și a potențialului de creștere ale statelor membre, prin atenuarea impactului social și economic al crizei în cauză, în special asupra femeilor, prin contribuția la punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale, prin sprijinirea tranziției verzi, prin contribuția la realizarea obiectivelor climatice ale Uniunii pentru 2030 stabilite la articolul 2 alineatul (11) din Regulamentul (UE) 2018/1999, prin respectarea obiectivului UE de realizare a neutralității climatice până în 2050, precum și a tranziției digitale, prin sporirea rezilienței
  , a securității și a durabilității
  sistemului energetic al Uniunii prin reducerea
  semnificativă a
  dependenței de combustibili fosili, prin creșterea
  utilizării surselor regenerabile de energie, a eficienței energetice și a capacității de stocare a energiei
  și prin diversificarea aprovizionării cu energie la nivelul UE («obiectivele REPowerEU»), contribuind astfel la convergența economică și socială ascendentă, restabilind și promovând creșterea durabilă și integrarea economiilor Uniunii, încurajând crearea de locuri de muncă de înaltă calitate, contribuind la autonomia strategică a Uniunii și la o economie deschisă și creând valoare adăugată europeană.” |
| --- | --- |

1.

La articolul 4, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   În conformitate cu cei șase piloni menționați la articolul 3 din prezentul regulament, cu coerența și sinergiile pe care le generează și în contextul crizei provocate de pandemia de COVID-19, obiectivul general al mecanismului este de a promova coeziunea economică, socială și teritorială a Uniunii prin îmbunătățirea rezilienței, a nivelului de pregătire pentru situații de criză, a capacității de adaptare și a potențialului de creștere ale statelor membre, prin atenuarea impactului social și economic al crizei în cauză, în special asupra femeilor, prin contribuția la punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale, prin sprijinirea tranziției verzi, prin contribuția la realizarea obiectivelor climatice ale Uniunii pentru 2030 stabilite la articolul 2 alineatul (11) din Regulamentul (UE) 2018/1999, prin respectarea obiectivului UE de realizare a neutralității climatice până în 2050, precum și a tranziției digitale, prin sporirea rezilienței
  , a securității și a durabilității
  sistemului energetic al Uniunii prin reducerea
  semnificativă a
  dependenței de combustibili fosili, prin creșterea
  utilizării surselor regenerabile de energie, a eficienței energetice și a capacității de stocare a energiei
  și prin diversificarea aprovizionării cu energie la nivelul UE («obiectivele REPowerEU»), contribuind astfel la convergența economică și socială ascendentă, restabilind și promovând creșterea durabilă și integrarea economiilor Uniunii, încurajând crearea de locuri de muncă de înaltă calitate, contribuind la autonomia strategică a Uniunii și la o economie deschisă și creând valoare adăugată europeană.”

| 1a. | Se introduce următorul articol:





  „Articolul 13a




  Prefinanțare în contextul REPowerEU




  Un plan de redresare și reziliență care conține un capitol privind REPowerEU poate fi însoțit de o cerere de prefinanțare. Sub rezerva adoptării de către Consiliu a deciziei de punere în aplicare menționate la articolul 20 alineatul (1) și la articolul 21 alineatul (2) până la 31 decembrie 2023, Comisia efectuează o plată de prefinanțare în valoare de până la 20 % din finanțarea suplimentară solicitată în scopul finanțării capitolului privind REPowerEU, în conformitate cu articolul 12 și cu articolul 21a.” |
| --- | --- |

1a.

1a.

Se introduce următorul articol:

Se introduce următorul articol:

„Articolul 13a

Prefinanțare în contextul REPowerEU

Un plan de redresare și reziliență care conține un capitol privind REPowerEU poate fi însoțit de o cerere de prefinanțare. Sub rezerva adoptării de către Consiliu a deciziei de punere în aplicare menționate la articolul 20 alineatul (1) și la articolul 21 alineatul (2) până la 31 decembrie 2023, Comisia efectuează o plată de prefinanțare în valoare de până la 20 % din finanțarea suplimentară solicitată în scopul finanțării capitolului privind REPowerEU, în conformitate cu articolul 12 și cu articolul 21a.”

| 2. | Articolul 14 se modifică după cum urmează:






  (-a) | alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „Un stat membru poate solicita sprijin sub formă de împrumut cu ocazia transmiterii unui plan de redresare și reziliență prevăzut la articolul 18 sau la o altă dată, până la 31 august 2023
  , de regulă cu condiția să fi informat Comisia cu privire la intenția sa de a solicita un astfel de sprijin sub formă de împrumut în termen de 30 de zile de la [intrarea în vigoare a prezentului regulament de modificare].
  În acest din urmă caz, cererea
  este însoțită
  de un plan revizuit de redresare și reziliență, care să includă jaloane și ținte suplimentare.
  Comisia poate acorda un împrumut unui stat membru care nu și-a exprimat intenția de a solicita un astfel de sprijin în termen de 30 de zile de la [intrarea în vigoare a prezentului regulament de modificare] cu condiția să existe resurse disponibile după aprobarea cererilor de sprijin sub formă de împrumut depuse de statele membre care și-au exprimat intenția în termen de 30 de zile de la [intrarea în vigoare a prezentului regulament de modificare].” |
| --- | --- | --- |

2.

Articolul 14 se modifică după cum urmează:

(-a)

alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„Un stat membru poate solicita sprijin sub formă de împrumut cu ocazia transmiterii unui plan de redresare și reziliență prevăzut la articolul 18 sau la o altă dată, până la 31 august 2023
  , de regulă cu condiția să fi informat Comisia cu privire la intenția sa de a solicita un astfel de sprijin sub formă de împrumut în termen de 30 de zile de la [intrarea în vigoare a prezentului regulament de modificare].
  În acest din urmă caz, cererea
  este însoțită
  de un plan revizuit de redresare și reziliență, care să includă jaloane și ținte suplimentare.
  Comisia poate acorda un împrumut unui stat membru care nu și-a exprimat intenția de a solicita un astfel de sprijin în termen de 30 de zile de la [intrarea în vigoare a prezentului regulament de modificare] cu condiția să existe resurse disponibile după aprobarea cererilor de sprijin sub formă de împrumut depuse de statele membre care și-au exprimat intenția în termen de 30 de zile de la [intrarea în vigoare a prezentului regulament de modificare].”

, de regulă cu condiția să fi informat Comisia cu privire la intenția sa de a solicita un astfel de sprijin sub formă de împrumut în termen de 30 de zile de la [intrarea în vigoare a prezentului regulament de modificare].

este însoțită

Comisia poate acorda un împrumut unui stat membru care nu și-a exprimat intenția de a solicita un astfel de sprijin în termen de 30 de zile de la [intrarea în vigoare a prezentului regulament de modificare] cu condiția să existe resurse disponibile după aprobarea cererilor de sprijin sub formă de împrumut depuse de statele membre care și-au exprimat intenția în termen de 30 de zile de la [intrarea în vigoare a prezentului regulament de modificare].”

| (a) | la alineatul (3), după litera (b) se introduce următoarea literă:






  „(ba) | după caz, reformele și investițiile care îndeplinesc cerințele prevăzute la articolul 21c alineatul (1);”; |
| --- | --- | --- |

(a)

la alineatul (3), după litera (b) se introduce următoarea literă:

„(ba)

după caz, reformele și investițiile care îndeplinesc cerințele prevăzute la articolul 21c alineatul (1);”;

| (b) | alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

  „(4)   Cuantumul sprijinului sub formă de împrumut acordat planului de redresare și reziliență al statului membru în cauză nu trebuie să fie mai mare decât diferența dintre costurile totale ale planului de redresare și reziliență, astfel cum a fost revizuit, după caz, și contribuția financiară maximă menționată la articolul 11, care include, după caz, veniturile menționate la articolul 21a, precum și, după caz, resursele din programele care fac obiectul gestiunii partajate ce vizează sprijinirea obiectivelor REPowerEU menționate la articolul 21b.”
  ; |
| --- | --- |

(b)

alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„(4)   Cuantumul sprijinului sub formă de împrumut acordat planului de redresare și reziliență al statului membru în cauză nu trebuie să fie mai mare decât diferența dintre costurile totale ale planului de redresare și reziliență, astfel cum a fost revizuit, după caz, și contribuția financiară maximă menționată la articolul 11, care include, după caz, veniturile menționate la articolul 21a, precum și, după caz, resursele din programele care fac obiectul gestiunii partajate ce vizează sprijinirea obiectivelor REPowerEU menționate la articolul 21b.”

| (c) | alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

  „(6)   Prin derogare de la alineatul (5), sub rezerva disponibilității resurselor, în circumstanțe excepționale, cuantumul sprijinului sub formă de împrumut poate fi majorat, având în vedere nevoile statului membru solicitant, precum și cererile de sprijin sub formă de împrumuturi depuse deja sau planificate a fi depuse de alte state membre, aplicând, în același timp, principiile egalității de tratament, solidarității, proporționalității și transparenței. Pentru a facilita aplicarea acestor principii, statele membre transmit Comisiei, în termen de 30 de zile de la [data intrării în vigoare a prezentului regulament de modificare], dacă intenționează să solicite sprijin sub formă de împrumut.
  Odată ce un stat membru și-a exprimat intenția de a solicita sprijin sub formă de împrumut, Comisia informează în acest sens, fără întârzieri nejustificate, Parlamentul European și Consiliul, simultan și în condiții de egalitate. În termen de 60 de zile de la [data intrării în vigoare a prezentului regulament de modificare], Comisia comunică, fără întârzieri nejustificate, Parlamentului European și Consiliului, simultan și în condiții de egalitate, alocarea propusă a sprijinului sub formă de împrumut către statele membre care și-au exprimat intenția de a solicita un astfel de sprijin.” |
| --- | --- |

(c)

alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

„(6)   Prin derogare de la alineatul (5), sub rezerva disponibilității resurselor, în circumstanțe excepționale, cuantumul sprijinului sub formă de împrumut poate fi majorat, având în vedere nevoile statului membru solicitant, precum și cererile de sprijin sub formă de împrumuturi depuse deja sau planificate a fi depuse de alte state membre, aplicând, în același timp, principiile egalității de tratament, solidarității, proporționalității și transparenței. Pentru a facilita aplicarea acestor principii, statele membre transmit Comisiei, în termen de 30 de zile de la [data intrării în vigoare a prezentului regulament de modificare], dacă intenționează să solicite sprijin sub formă de împrumut.
  Odată ce un stat membru și-a exprimat intenția de a solicita sprijin sub formă de împrumut, Comisia informează în acest sens, fără întârzieri nejustificate, Parlamentul European și Consiliul, simultan și în condiții de egalitate. În termen de 60 de zile de la [data intrării în vigoare a prezentului regulament de modificare], Comisia comunică, fără întârzieri nejustificate, Parlamentului European și Consiliului, simultan și în condiții de egalitate, alocarea propusă a sprijinului sub formă de împrumut către statele membre care și-au exprimat intenția de a solicita un astfel de sprijin.”

| 2a. | La articolul 17, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:



  „(2)   Măsurile inițiate
  începând cu
  1 februarie 2020 sunt eligibile cu condiția să respecte cerințele
  prevăzute în
  prezentul regulament
  , cu excepția măsurilor incluse în capitolele privind REPowerEU, care pot fi puse în aplicare doar începând cu 1 februarie 2022.” |
| --- | --- |

2a.

2a.

La articolul 17, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

La articolul 17, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Măsurile inițiate
  începând cu
  1 februarie 2020 sunt eligibile cu condiția să respecte cerințele
  prevăzute în
  prezentul regulament
  , cu excepția măsurilor incluse în capitolele privind REPowerEU, care pot fi puse în aplicare doar începând cu 1 februarie 2022.”

| 2b. | La articolul 18 alineatul (4), litera (h) se înlocuiește cu următorul text:








  „(h) | o indicare a faptului dacă măsurile incluse în planul de redresare și reziliență cuprind proiecte transfrontaliere sau multinaționale.
  În ceea ce privește capitolele privind REPowerEU, o confirmare că cel puțin 35 % din granturi și cel puțin 35 % din împrumuturile, după caz, care urmează să fie utilizate în cadrul capitolului REPowerEU sunt alocate unor măsuri care au o dimensiune sau un efect transfrontalier sau multinațional, chiar dacă sunt efectuate de un singur stat membru, și contribuie la obiectivele menționate la articolul 21c alineatul (1), cu excepția cazului în care statului membru i se acordă o derogare în temeiul articolului 21c alineatul (1a);”. |
| --- | --- | --- |

2b.

2b.

La articolul 18 alineatul (4), litera (h) se înlocuiește cu următorul text:

La articolul 18 alineatul (4), litera (h) se înlocuiește cu următorul text:

„(h)

o indicare a faptului dacă măsurile incluse în planul de redresare și reziliență cuprind proiecte transfrontaliere sau multinaționale.
  În ceea ce privește capitolele privind REPowerEU, o confirmare că cel puțin 35 % din granturi și cel puțin 35 % din împrumuturile, după caz, care urmează să fie utilizate în cadrul capitolului REPowerEU sunt alocate unor măsuri care au o dimensiune sau un efect transfrontalier sau multinațional, chiar dacă sunt efectuate de un singur stat membru, și contribuie la obiectivele menționate la articolul 21c alineatul (1), cu excepția cazului în care statului membru i se acordă o derogare în temeiul articolului 21c alineatul (1a);”.

În ceea ce privește capitolele privind REPowerEU, o confirmare că cel puțin 35 % din granturi și cel puțin 35 % din împrumuturile, după caz, care urmează să fie utilizate în cadrul capitolului REPowerEU sunt alocate unor măsuri care au o dimensiune sau un efect transfrontalier sau multinațional, chiar dacă sunt efectuate de un singur stat membru, și contribuie la obiectivele menționate la articolul 21c alineatul (1), cu excepția cazului în care statului membru i se acordă o derogare în temeiul articolului 21c alineatul (1a);”.

| 2c. | La articolul 18 alineatul (4), se adaugă litera (da):










  „(da) | o explicație a faptului că măsurile prevăzute la articolul 21c alineatul (1) litera (a) îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 21c alineatele (4) și (4a);”. |
| --- | --- | --- |

2c.

2c.

La articolul 18 alineatul (4), se adaugă litera (da):

La articolul 18 alineatul (4), se adaugă litera (da):

„(da)

„(da)

o explicație a faptului că măsurile prevăzute la articolul 21c alineatul (1) litera (a) îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 21c alineatele (4) și (4a);”.

o explicație a faptului că măsurile prevăzute la articolul 21c alineatul (1) litera (a) îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 21c alineatele (4) și (4a);”.

| 3. | La articolul 18 alineatul (4) litera (q), se introduce următoarea teză:






  „(q) | pentru pregătirea și, după caz, pentru implementarea planului de redresare și reziliență, un
  raport detaliat
  al procesului de consultare,
  care este obligatoriu și adecvat și va fi
  desfășurat în conformitate cu cadrul juridic național, a autorităților locale și regionale, a partenerilor sociali, a organizațiilor societății civile, a organizațiilor de tineret și a altor părți interesate relevante, precum și al modului în care contribuțiile părților interesate se reflectă în planul de redresare și reziliență; în special,
  raportul detaliat al
  procesului de consultare trebuie să
  descrie calendarul, etapele și
  rezultatul consultărilor cu autoritățile locale și regionale
  , cu partenerii sociali, precum și cu ONG-urile
  și cu alte părți interesate relevante
  din punctul de vedere al îndeplinirii obiectivelor REPowerEU, să menționeze părțile interesate consultate, să explice rezultatul acestor consultări
  cu privire la reformele și investițiile incluse în capitolul privind REPowerEU, să prezinte modul în care contribuțiile primite au fost reflectate în capitolul privind REPowerEU
  , să evidențieze contribuțiile care nu au fost reflectate în capitolul respectiv și motivele care justifică această situație și să specifice modul în care autoritățile locale și regionale și alte părți interesate relevante vor fi implicate în punerea în aplicare a capitolului privind REPowerEU și în monitorizarea acestuia;”. |
| --- | --- | --- |

3.

La articolul 18 alineatul (4) litera (q), se introduce următoarea teză:

„(q)

pentru pregătirea și, după caz, pentru implementarea planului de redresare și reziliență, un
  raport detaliat
  al procesului de consultare,
  care este obligatoriu și adecvat și va fi
  desfășurat în conformitate cu cadrul juridic național, a autorităților locale și regionale, a partenerilor sociali, a organizațiilor societății civile, a organizațiilor de tineret și a altor părți interesate relevante, precum și al modului în care contribuțiile părților interesate se reflectă în planul de redresare și reziliență; în special,
  raportul detaliat al
  procesului de consultare trebuie să
  descrie calendarul, etapele și
  rezultatul consultărilor cu autoritățile locale și regionale
  , cu partenerii sociali, precum și cu ONG-urile
  și cu alte părți interesate relevante
  din punctul de vedere al îndeplinirii obiectivelor REPowerEU, să menționeze părțile interesate consultate, să explice rezultatul acestor consultări
  cu privire la reformele și investițiile incluse în capitolul privind REPowerEU, să prezinte modul în care contribuțiile primite au fost reflectate în capitolul privind REPowerEU
  , să evidențieze contribuțiile care nu au fost reflectate în capitolul respectiv și motivele care justifică această situație și să specifice modul în care autoritățile locale și regionale și alte părți interesate relevante vor fi implicate în punerea în aplicare a capitolului privind REPowerEU și în monitorizarea acestuia;”.

raport detaliat

care este obligatoriu și adecvat și va fi

raportul detaliat al

descrie calendarul, etapele și

, cu partenerii sociali, precum și cu ONG-urile

din punctul de vedere al îndeplinirii obiectivelor REPowerEU, să menționeze părțile interesate consultate, să explice rezultatul acestor consultări

, să evidențieze contribuțiile care nu au fost reflectate în capitolul respectiv și motivele care justifică această situație și să specifice modul în care autoritățile locale și regionale și alte părți interesate relevante vor fi implicate în punerea în aplicare a capitolului privind REPowerEU și în monitorizarea acestuia;

| 4. | La articolul 19 alineatul (3), se
  introduc următoarele litere
  :








  „(-da) | în cazul măsurilor prevăzute la articolul 21c alineatul (1) litera (a) care îndeplinesc condițiile cumulative prevăzute la articolul 21c alineatul (4):








  — | dacă măsura este necesară pentru a răspunde nevoilor imediate în materie de securitate a aprovizionării, astfel cum sunt identificate la articolul 21c alineatul (1) litera (a); |
| --- | --- | --- | --- |

4.

La articolul 19 alineatul (3), se
  introduc următoarele litere
  :

introduc următoarele litere

„(-da)

„(-da)

în cazul măsurilor prevăzute la articolul 21c alineatul (1) litera (a) care îndeplinesc condițiile cumulative prevăzute la articolul 21c alineatul (4):

în cazul măsurilor prevăzute la articolul 21c alineatul (1) litera (a) care îndeplinesc condițiile cumulative prevăzute la articolul 21c alineatul (4):

—

dacă măsura este necesară pentru a răspunde nevoilor imediate în materie de securitate a aprovizionării, astfel cum sunt identificate la articolul 21c alineatul (1) litera (a);

dacă măsura este necesară pentru a răspunde nevoilor imediate în materie de securitate a aprovizionării, astfel cum sunt identificate la articolul 21c alineatul (1) litera (a);

| — | dacă există o alternativă adecvată de tehnologie curată din perspectiva costurilor sau a calendarului de aplicare pentru a atinge obiectivele planului REPowerEU în temeiul articolului 21c alineatul (1) litera (a); |
| --- | --- |

—

dacă există o alternativă adecvată de tehnologie curată din perspectiva costurilor sau a calendarului de aplicare pentru a atinge obiectivele planului REPowerEU în temeiul articolului 21c alineatul (1) litera (a);

dacă există o alternativă adecvată de tehnologie curată din perspectiva costurilor sau a calendarului de aplicare pentru a atinge obiectivele planului REPowerEU în temeiul articolului 21c alineatul (1) litera (a);

| — | dacă prejudiciul potențial adus obiectivelor de mediu ale Uniunii în sensul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852 este limitat strict la ceea ce este inevitabil; |
| --- | --- |

—

dacă prejudiciul potențial adus obiectivelor de mediu ale Uniunii în sensul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852 este limitat strict la ceea ce este inevitabil;

dacă prejudiciul potențial adus obiectivelor de mediu ale Uniunii în sensul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852 este limitat strict la ceea ce este inevitabil;

| — | dacă prejudiciul potențial adus obiectivelor de mediu ale UE este atenuat prin măsuri de însoțire sau prin alte măsuri care contribuie la obiectivele REPowerEU, iar integritatea obiectivelor climatice ale UE pentru 2030 și 2050 nu este pusă în pericol; |
| --- | --- |

—

dacă prejudiciul potențial adus obiectivelor de mediu ale UE este atenuat prin măsuri de însoțire sau prin alte măsuri care contribuie la obiectivele REPowerEU, iar integritatea obiectivelor climatice ale UE pentru 2030 și 2050 nu este pusă în pericol;

dacă prejudiciul potențial adus obiectivelor de mediu ale UE este atenuat prin măsuri de însoțire sau prin alte măsuri care contribuie la obiectivele REPowerEU, iar integritatea obiectivelor climatice ale UE pentru 2030 și 2050 nu este pusă în pericol;

| — | dacă măsura urmează să fie pusă în aplicare până la 31 decembrie 2024;” |
| --- | --- |

—

dacă măsura urmează să fie pusă în aplicare până la 31 decembrie 2024;”

dacă măsura urmează să fie pusă în aplicare până la 31 decembrie 2024;”

| „(da) | dacă reformele și investițiile menționate la articolul 21c alineatul (1) contribuie efectiv
  la securitatea energetică,
  la diversificarea aprovizionării cu energie a Uniunii
  , la creșterea capacităților de stocare a energiei
  sau la reducerea
  semnificativă a
  dependenței de combustibilii fosili înainte de 2030
  , la îndeplinirea obiectivelor Uniunii pentru 2030, cum ar fi eficiența energetică și energia din surse regenerabile, și la realizarea obiectivului de neutralitate climatică al UE;” |
| --- | --- |

„(da)

dacă reformele și investițiile menționate la articolul 21c alineatul (1) contribuie efectiv
  la securitatea energetică,
  la diversificarea aprovizionării cu energie a Uniunii
  , la creșterea capacităților de stocare a energiei
  sau la reducerea
  semnificativă a
  dependenței de combustibilii fosili înainte de 2030
  , la îndeplinirea obiectivelor Uniunii pentru 2030, cum ar fi eficiența energetică și energia din surse regenerabile, și la realizarea obiectivului de neutralitate climatică al UE;”

la securitatea energetică,

, la creșterea capacităților de stocare a energiei

semnificativă a

, la îndeplinirea obiectivelor Uniunii pentru 2030, cum ar fi eficiența energetică și energia din surse regenerabile, și la realizarea obiectivului de neutralitate climatică al UE;”

| „(fa) | dacă cel puțin 35 % din granturi și cel puțin 35 % din împrumuturile, după caz, care urmează să fie utilizate în cadrul capitolului REPowerEU sunt alocate unor măsuri care au o dimensiune sau un efect transfrontalier sau multinațional, chiar dacă sunt efectuate de un singur stat membru, și contribuie la obiectivele menționate la articolul 21c alineatul (1), cu excepția cazului în care statului membru i se acordă o derogare în temeiul articolului 21c alineatul (1a);” |
| --- | --- |

„(fa)

„(fa)

dacă cel puțin 35 % din granturi și cel puțin 35 % din împrumuturile, după caz, care urmează să fie utilizate în cadrul capitolului REPowerEU sunt alocate unor măsuri care au o dimensiune sau un efect transfrontalier sau multinațional, chiar dacă sunt efectuate de un singur stat membru, și contribuie la obiectivele menționate la articolul 21c alineatul (1), cu excepția cazului în care statului membru i se acordă o derogare în temeiul articolului 21c alineatul (1a);”

dacă cel puțin 35 % din granturi și cel puțin 35 % din împrumuturile, după caz, care urmează să fie utilizate în cadrul capitolului REPowerEU sunt alocate unor măsuri care au o dimensiune sau un efect transfrontalier sau multinațional, chiar dacă sunt efectuate de un singur stat membru, și contribuie la obiectivele menționate la articolul 21c alineatul (1), cu excepția cazului în care statului membru i se acordă o derogare în temeiul articolului 21c alineatul (1a);”

| „(ka) | dacă procesul de consultare prevăzut la articolul 18 alineatul (4) litera (q) legat de măsurile prevăzute la articolul 21c alineatul (1) este adecvat și dacă contribuțiile pertinente ale părților interesate relevante se reflectă în mod corespunzător în conținutul capitolului privind REPowerEU, precum și dacă raportul detaliat al procesului de consultare prezintă calendarul și etapele consultărilor, menționează părțile interesate consultate, explică rezultatul acestor consultări și descrie modul în care contribuțiile primite s-au reflectat în capitolul privind REPowerEU, ce contribuții nu au fost reflectate și din ce motiv și cum vor fi implicate părțile interesate relevante în implementarea capitolului privind REPowerEU și în monitorizarea acestuia;”. |
| --- | --- |

„(ka)

„(ka)

dacă procesul de consultare prevăzut la articolul 18 alineatul (4) litera (q) legat de măsurile prevăzute la articolul 21c alineatul (1) este adecvat și dacă contribuțiile pertinente ale părților interesate relevante se reflectă în mod corespunzător în conținutul capitolului privind REPowerEU, precum și dacă raportul detaliat al procesului de consultare prezintă calendarul și etapele consultărilor, menționează părțile interesate consultate, explică rezultatul acestor consultări și descrie modul în care contribuțiile primite s-au reflectat în capitolul privind REPowerEU, ce contribuții nu au fost reflectate și din ce motiv și cum vor fi implicate părțile interesate relevante în implementarea capitolului privind REPowerEU și în monitorizarea acestuia;”.

dacă procesul de consultare prevăzut la articolul 18 alineatul (4) litera (q) legat de măsurile prevăzute la articolul 21c alineatul (1) este adecvat și dacă contribuțiile pertinente ale părților interesate relevante se reflectă în mod corespunzător în conținutul capitolului privind REPowerEU, precum și dacă raportul detaliat al procesului de consultare prezintă calendarul și etapele consultărilor, menționează părțile interesate consultate, explică rezultatul acestor consultări și descrie modul în care contribuțiile primite s-au reflectat în capitolul privind REPowerEU, ce contribuții nu au fost reflectate și din ce motiv și cum vor fi implicate părțile interesate relevante în implementarea capitolului privind REPowerEU și în monitorizarea acestuia;”

| 4a. | La articolul 21, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:



  „(1)   În cazul în care planul de redresare și reziliență, inclusiv jaloanele și țintele relevante, nu mai poate fi îndeplinit, în totalitate sau parțial, de către statul membru în cauză ca urmare a unor circumstanțe obiective
  , inclusiv a crizei cauzate de agresiunea militară a Rusiei împotriva Ucrainei sau dacă sunt necesare noi măsuri pentru a combate efectele acestei crize
  , statul membru în cauză poate înainta Comisiei o cerere motivată ca aceasta să elaboreze o propunere de modificare sau de înlocuire a deciziilor de punere în aplicare ale Consiliului prevăzute la articolul 20 alineatele (1) și (3). În acest scop, statul membru poate propune un plan de redresare și reziliență modificat sau nou. Statele membre pot solicita sprijin tehnic pentru pregătirea unei astfel de propuneri în cadrul Instrumentului de asistență tehnică.” |
| --- | --- |

4a.

4a.

La articolul 21, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

La articolul 21, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   În cazul în care planul de redresare și reziliență, inclusiv jaloanele și țintele relevante, nu mai poate fi îndeplinit, în totalitate sau parțial, de către statul membru în cauză ca urmare a unor circumstanțe obiective
  , inclusiv a crizei cauzate de agresiunea militară a Rusiei împotriva Ucrainei sau dacă sunt necesare noi măsuri pentru a combate efectele acestei crize
  , statul membru în cauză poate înainta Comisiei o cerere motivată ca aceasta să elaboreze o propunere de modificare sau de înlocuire a deciziilor de punere în aplicare ale Consiliului prevăzute la articolul 20 alineatele (1) și (3). În acest scop, statul membru poate propune un plan de redresare și reziliență modificat sau nou. Statele membre pot solicita sprijin tehnic pentru pregătirea unei astfel de propuneri în cadrul Instrumentului de asistență tehnică.”

| 4b. | La articolul 21, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:



  „(2)   În cazul în care Comisia consideră că motivele prezentate de statul membru în cauză justifică o modificare a respectivului plan de redresare și reziliență, Comisia evaluează planul de redresare și reziliență nou sau modificat în conformitate cu articolul 19 și elaborează o propunere pentru o nouă decizie de punere în aplicare a Consiliului în conformitate cu articolul 20 alineatul (1) în termen de
  o lună
  de la transmiterea oficială a cererii. Statul membru în cauză și Comisia pot stabili de comun acord să prelungească respectivul termen cu o perioadă rezonabilă, dacă este necesar. Consiliul adoptă noua decizie de punere în aplicare, de regulă, în termen de patru săptămâni de la adoptarea propunerii Comisiei.” |
| --- | --- |

4b.

4b.

La articolul 21, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

La articolul 21, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   În cazul în care Comisia consideră că motivele prezentate de statul membru în cauză justifică o modificare a respectivului plan de redresare și reziliență, Comisia evaluează planul de redresare și reziliență nou sau modificat în conformitate cu articolul 19 și elaborează o propunere pentru o nouă decizie de punere în aplicare a Consiliului în conformitate cu articolul 20 alineatul (1) în termen de
  o lună
  de la transmiterea oficială a cererii. Statul membru în cauză și Comisia pot stabili de comun acord să prelungească respectivul termen cu o perioadă rezonabilă, dacă este necesar. Consiliul adoptă noua decizie de punere în aplicare, de regulă, în termen de patru săptămâni de la adoptarea propunerii Comisiei.”

| 5. | La articolul 23, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „După ce Consiliul adoptă o decizie de punere în aplicare astfel cum se prevede la articolul 20 alineatul (1), Comisia încheie un acord cu statul membru în cauză, ce constituie un angajament juridic individual în sensul Regulamentului financiar. În cazul fiecărui stat membru, angajamentul juridic nu depășește contribuția financiară
  totală
  menționată la articolul 11 alineatul (1) litera (a) pentru 2021 și 2022, contribuția financiară actualizată menționată la articolul 11 alineatul (2) pentru 2023
  și nici cuantumul calculat în temeiul articolului 21a alineatul (2)
  .” |
| --- | --- |

5.

La articolul 23, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„După ce Consiliul adoptă o decizie de punere în aplicare astfel cum se prevede la articolul 20 alineatul (1), Comisia încheie un acord cu statul membru în cauză, ce constituie un angajament juridic individual în sensul Regulamentului financiar. În cazul fiecărui stat membru, angajamentul juridic nu depășește contribuția financiară
  totală
  menționată la articolul 11 alineatul (1) litera (a) pentru 2021 și 2022, contribuția financiară actualizată menționată la articolul 11 alineatul (2) pentru 2023
  și nici cuantumul calculat în temeiul articolului 21a alineatul (2)
  .”

totală

și nici cuantumul calculat în temeiul articolului 21a alineatul (2)

| 6. | După capitolul III se introduce următorul capitol:
  „CAPITOLUL IIIa
  REPowerEU


  Articolul 21a



  Utilizarea veniturilor generate de sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii (UE ETS)



  (1)   Suma de 20 000 000 000 EUR, în prețuri curente, se pune la dispoziție, în conformitate cu articolul 10e alineatul (4) din Directiva 2003/87/CE, pentru a fi executată în temeiul prezentului regulament în vederea sporirii rezilienței
  , a securității și a sustenabilității
  sistemului energetic al Uniunii prin reducerea
  semnificativă
  a dependenței de combustibilii fosili și diversificarea aprovizionării cu energie
  , creșterea capacităților de stocare a energiei
  la nivelul Uniunii
  și promovarea investițiilor în eficiența energetică și în producerea de energie regenerabilă, contribuind astfel la asigurarea energiei la prețuri accesibile în Uniune
  . Suma respectivă se pune la dispoziție sub formă de venituri alocate externe, în sensul articolului 21 alineatul (5) din Regulamentul financiar.


  (2)   Partea din resursele menționate la alineatul (1) disponibilă pentru fiecare stat membru se calculează pe baza indicatorilor definiți pentru contribuția financiară maximă, astfel cum se prevede în metodologia din anexa II pentru 70 % din sumă și în metodologia din anexa III pentru 30 % din sumă.


  (3)   Suma la care se face referire la alineatul (1) se alocă exclusiv măsurilor menționate la articolul 21c alineatul (1).


  (4)   Creditele de angajament care acoperă suma menționată la alineatul (1) se pun la dispoziție în mod automat până la atingerea cuantumurilor aferente prevăzute la alineatul menționat începând cu [data intrării în vigoare a prezentului regulament de modificare].


  (5)   Fiecare stat membru îi poate prezenta Comisiei o cerere de alocare a unei sume care să nu depășească cota sa, prin includerea în planul său a reformelor și investițiilor descrise la articolul 21c alineatul (1) și prin indicarea costurilor estimate ale acestora.


  (6)   Decizia de punere în aplicare a Consiliului adoptată în temeiul articolului 20 alineatul (1) în urma unei propuneri din partea Comisiei stabilește cuantumul veniturilor menționate la articolul 10e alineatul (1) din Directiva 2003/87/CE alocate statului membru în cauză în urma aplicării alineatului (2), cuantum plătit în tranșe, sub rezerva finanțării disponibile, în conformitate cu articolul 24 din prezentul regulament, după ce statul membru a atins în mod satisfăcător jaloanele și țintele identificate în ceea ce privește implementarea măsurilor menționate la articolul 21c alineatul (1).



  Articolul 21b

  Resursele din programele care fac obiectul gestiunii partajate alocate sprijinirii obiectivelor REPowerEU







  (1) | În ceea ce privește
  resursele
  care le sunt
  alocate
  și care
  fac obiectul gestiunii partajate,
  statele membre
  pot
  solicita să sprijine prin intermediul lor măsurile menționate la articolul 21c alineatul (1) litera (b) din prezentul regulament, cu excepția hidrogenului fără combustibili fosili, la articolul 21c alineatul (1) litera (c) din prezentul regulament, cu excepția instalațiilor dedicate transportului de combustibili fosili, și la articolul 21c alineatul (1) litera (d) din prezentul regulament,
  sub rezerva condițiilor prevăzute la articolul 26a din Regulamentul (UE) 2021/1060. Resursele respective sunt utilizate exclusiv în beneficiul statului membru în cauză.






  (a) | Resursele pot fi
  solicitate
  în temeiul articolului 26a din Regulamentul (UE) 2021/1060 pentru a sprijini măsurile menționate la
  articolul 21c alineatul (1) litera (b) din prezentul regulament, cu excepția hidrogenului fără combustibili fosili, la articolul 21c alineatul (1) litera (c) din prezentul regulament, cu excepția instalațiilor dedicate transporturilor de combustibili fosili, și la articolul 21c alineatul (1) litera (d)
  din prezentul regulament, cu condiția ca statul membru să fi solicitat deja transferuri dintr-un anumit fond până la atingerea plafonului de 5 %, în conformitate cu articolul 26 alineatul (1) primul și al doilea paragraf. |
| --- | --- | --- | --- |

6.

După capitolul III se introduce următorul capitol:

„CAPITOLUL IIIa

REPowerEU

Articolul 21a

Utilizarea veniturilor generate de sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii (UE ETS)

(1)   Suma de 20 000 000 000 EUR, în prețuri curente, se pune la dispoziție, în conformitate cu articolul 10e alineatul (4) din Directiva 2003/87/CE, pentru a fi executată în temeiul prezentului regulament în vederea sporirii rezilienței
  , a securității și a sustenabilității
  sistemului energetic al Uniunii prin reducerea
  semnificativă
  a dependenței de combustibilii fosili și diversificarea aprovizionării cu energie
  , creșterea capacităților de stocare a energiei
  la nivelul Uniunii
  și promovarea investițiilor în eficiența energetică și în producerea de energie regenerabilă, contribuind astfel la asigurarea energiei la prețuri accesibile în Uniune
  . Suma respectivă se pune la dispoziție sub formă de venituri alocate externe, în sensul articolului 21 alineatul (5) din Regulamentul financiar.

(2)   Partea din resursele menționate la alineatul (1) disponibilă pentru fiecare stat membru se calculează pe baza indicatorilor definiți pentru contribuția financiară maximă, astfel cum se prevede în metodologia din anexa II pentru 70 % din sumă și în metodologia din anexa III pentru 30 % din sumă.

(3)   Suma la care se face referire la alineatul (1) se alocă exclusiv măsurilor menționate la articolul 21c alineatul (1).

(4)   Creditele de angajament care acoperă suma menționată la alineatul (1) se pun la dispoziție în mod automat până la atingerea cuantumurilor aferente prevăzute la alineatul menționat începând cu [data intrării în vigoare a prezentului regulament de modificare].

(5)   Fiecare stat membru îi poate prezenta Comisiei o cerere de alocare a unei sume care să nu depășească cota sa, prin includerea în planul său a reformelor și investițiilor descrise la articolul 21c alineatul (1) și prin indicarea costurilor estimate ale acestora.

(6)   Decizia de punere în aplicare a Consiliului adoptată în temeiul articolului 20 alineatul (1) în urma unei propuneri din partea Comisiei stabilește cuantumul veniturilor menționate la articolul 10e alineatul (1) din Directiva 2003/87/CE alocate statului membru în cauză în urma aplicării alineatului (2), cuantum plătit în tranșe, sub rezerva finanțării disponibile, în conformitate cu articolul 24 din prezentul regulament, după ce statul membru a atins în mod satisfăcător jaloanele și țintele identificate în ceea ce privește implementarea măsurilor menționate la articolul 21c alineatul (1).

Articolul 21b

Resursele din programele care fac obiectul gestiunii partajate alocate sprijinirii obiectivelor REPowerEU

(1)

(a)

Resursele pot fi
  solicitate
  în temeiul articolului 26a din Regulamentul (UE) 2021/1060 pentru a sprijini măsurile menționate la
  articolul 21c alineatul (1) litera (b) din prezentul regulament, cu excepția hidrogenului fără combustibili fosili, la articolul 21c alineatul (1) litera (c) din prezentul regulament, cu excepția instalațiilor dedicate transporturilor de combustibili fosili, și la articolul 21c alineatul (1) litera (d)
  din prezentul regulament, cu condiția ca statul membru să fi solicitat deja transferuri dintr-un anumit fond până la atingerea plafonului de 5 %, în conformitate cu articolul 26 alineatul (1) primul și al doilea paragraf.

▌

| (2) | Resursele solicitate în temeiul alineatului (1) se utilizează în conformitate cu dispozițiile prevăzute în Regulamentul (UE) 2021/1060 și în regulamentul specific fondului respectiv cu gestiune partajată.
  Plățile
  aferente
  se efectuează în conformitate cu articolul 
  91 din Regulamentul (UE) 2021/1060
  și sub rezerva disponibilității fondurilor. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Comisia execută direct aceste resurse
  care fac obiectul gestiunii partajate
  , în conformitate cu articolul 62 alineatul (1) primul paragraf litera
  (b)
  din Regulamentul financiar. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 21c

Capitolul privind REPowerEU din planurile de redresare și reziliență

(1)   Planul de redresare și reziliență transmis Comisiei după [data intrării în vigoare a prezentului regulament de modificare] trebuie să conțină un capitol privind REPowerEU.
  Prezentarea capitolelor REPowerEU se efectuează cât mai curând posibil după intrarea în vigoare a prezentului regulament de modificare. După caz, măsurile cuprinse în capitolul privind REPowerEU acordă o prioritate adecvată nevoilor persoanelor afectate de sărăcie energetică, precum și reducerii vulnerabilităților în timpul următoarelor ierni.
  Capitolul privind REPowerEU prevede reformele și investițiile,
  începând cu 1 februarie 2022,
  împreună cu jaloanele și țintele aferente,
  o explicație privind contribuția la combaterea sărăciei energetice și la reducerea dependenței de combustibilii fosili, în special din Rusia, precum și cuantificarea economiilor de energie,
  altele decât măsurile menționate la alineatul (2) litera (a), al căror scop este de a contribui la obiectivele REPowerEU prin:

| (a) | îmbunătățirea infrastructurii și a instalațiilor energetice pentru a răspunde nevoilor imediate de securitate a aprovizionării cu gaze naturale,
  inclusiv GNL,
  în special pentru a permite diversificarea aprovizionării în interesul Uniunii în ansamblul său
  , asigurând totodată că infrastructurile relevante sunt pregătite pentru hidrogen
  ; |
| --- | --- |

(a)

îmbunătățirea infrastructurii și a instalațiilor energetice pentru a răspunde nevoilor imediate de securitate a aprovizionării cu gaze naturale,
  inclusiv GNL,
  în special pentru a permite diversificarea aprovizionării în interesul Uniunii în ansamblul său
  , asigurând totodată că infrastructurile relevante sunt pregătite pentru hidrogen
  ;

| (b) | stimularea eficienței energetice
  și a economiilor de energie
  în clădiri
  , inclusiv prin scheme de investiții care vizează gospodăriile vulnerabile, IMM-urile și microîntreprinderile
  ; |
| --- | --- |

(b)

stimularea eficienței energetice
  și a economiilor de energie
  în clădiri
  , inclusiv prin scheme de investiții care vizează gospodăriile vulnerabile, IMM-urile și microîntreprinderile
  ;

| (ba) | decarbonizarea industriei,
  mărirea capacității de stocare a energiei,
  creșterea producției, a utilizării biometanului durabil
  , a energiei din surse regenerabile, a combustibililor de origine nebiologică produși din surse regenerabile (RFNBO)
  și a hidrogenului din surse regenerabile sau fără combustibili fosili și
  accelerarea proceselor de autorizare pentru centralele care produc energie
  din surse regenerabile
  , inclusiv îmbunătățirea producției conexe de energie electrică și a altor infrastructuri, cum ar fi prin accelerarea procedurilor de autorizare
  ; |
| --- | --- |

(ba)

decarbonizarea industriei,
  mărirea capacității de stocare a energiei,
  creșterea producției, a utilizării biometanului durabil
  , a energiei din surse regenerabile, a combustibililor de origine nebiologică produși din surse regenerabile (RFNBO)
  și a hidrogenului din surse regenerabile sau fără combustibili fosili și
  accelerarea proceselor de autorizare pentru centralele care produc energie
  din surse regenerabile
  , inclusiv îmbunătățirea producției conexe de energie electrică și a altor infrastructuri, cum ar fi prin accelerarea procedurilor de autorizare
  ;

| (bb) | abordarea sărăciei energetice, în special prin măsuri în beneficiul gospodăriilor vulnerabile și cu venituri mici; |
| --- | --- |

(bb)

abordarea sărăciei energetice, în special prin măsuri în beneficiul gospodăriilor vulnerabile și cu venituri mici;

| (bc) | stimularea reducerii cererii de energie, inclusiv prin extinderea soluțiilor existente de economisire a energiei; |
| --- | --- |

(bc)

stimularea reducerii cererii de energie, inclusiv prin extinderea soluțiilor existente de economisire a energiei;

| (bd) | stimularea surselor de energie cu emisii scăzute de dioxid de carbon în cadrul Uniunii; [AM 8] |
| --- | --- |

(bd)

stimularea surselor de energie cu emisii scăzute de dioxid de carbon în cadrul Uniunii; [AM 8]

| (c) | abordarea blocajelor interne
  , de conductă de interconectare
  și transfrontaliere existente la nivelul transportului energiei,
  inclusiv conectarea rețelelor la noile surse de energie regenerabilă,
  și sprijinirea
  echitabilă și incluzivă a
  transportului cu emisii zero și a infrastructurii acestuia, inclusiv a căilor ferate
  , contribuind astfel la asigurarea energiei și a transportului la preț accesibil în Uniune
  ; |
| --- | --- |

(c)

abordarea blocajelor interne
  , de conductă de interconectare
  și transfrontaliere existente la nivelul transportului energiei,
  inclusiv conectarea rețelelor la noile surse de energie regenerabilă,
  și sprijinirea
  echitabilă și incluzivă a
  transportului cu emisii zero și a infrastructurii acestuia, inclusiv a căilor ferate
  , contribuind astfel la asigurarea energiei și a transportului la preț accesibil în Uniune
  ;

| (d) | sprijinirea obiectivelor prevăzute la literele (a), (b) și (c) printr-o recalificare accelerată a forței de muncă către competențe verzi,
  competențele digitale aferente și tranziția energetică, inclusiv pentru punerea în aplicare administrativă a acestor obiective
  , precum și sprijinirea lanțurilor valorice ale materialelor și tehnologiilor esențiale legate de tranziția verde
  și folosirea materialelor și a produselor de construcție durabile, reducând astfel dependența de materiile prime critice primare relevante pentru tranziția energetică
  ; |
| --- | --- |

(d)

sprijinirea obiectivelor prevăzute la literele (a), (b) și (c) printr-o recalificare accelerată a forței de muncă către competențe verzi,
  competențele digitale aferente și tranziția energetică, inclusiv pentru punerea în aplicare administrativă a acestor obiective
  , precum și sprijinirea lanțurilor valorice ale materialelor și tehnologiilor esențiale legate de tranziția verde
  și folosirea materialelor și a produselor de construcție durabile, reducând astfel dependența de materiile prime critice primare relevante pentru tranziția energetică
  ;

(1a)
     
  Cel puțin 35 % din granturi și cel puțin 35 % din împrumuturile, după caz, care urmează să fie utilizate în cadrul capitolului REPowerEU sunt alocate unor măsuri care au o dimensiune sau un efect transfrontalier sau multinațional, chiar dacă sunt efectuate de un stat membru, și contribuie la obiectivele menționate la articolul 21c alineatul (1). Prin derogare, Comisia poate acorda o derogare de la această cerință unui stat membru într-una dintre următoarele situații:

| (a) | statul membru poate demonstra că alte măsuri incluse în capitolul său privind REPowerEU ar răspunde mai bine obiectivelor prezentate la articolul 21c alineatul (1); sau |
| --- | --- |

(a)

statul membru poate demonstra că alte măsuri incluse în capitolul său privind REPowerEU ar răspunde mai bine obiectivelor prezentate la articolul 21c alineatul (1); sau

| (b) | statul membru poate demonstra că nu există suficiente proiecte realiste disponibile care să aibă o dimensiune sau un efect transfrontalier sau multinațional; sau |
| --- | --- |

(b)

statul membru poate demonstra că nu există suficiente proiecte realiste disponibile care să aibă o dimensiune sau un efect transfrontalier sau multinațional; sau

| (c) | statul membru în cauză beneficiază de o excepție de la această cerință minimă în evaluarea nevoilor supranaționale în materie de securitate energetică menționate la articolul 21ca; sau |
| --- | --- |

(c)

statul membru în cauză beneficiază de o excepție de la această cerință minimă în evaluarea nevoilor supranaționale în materie de securitate energetică menționate la articolul 21ca; sau

| (d) | statul membru poate demonstra că nicio măsură care are o dimensiune sau un efect transfrontalier sau multinațional nu poate fi finalizată pe durata de viață a mecanismului. |
| --- | --- |

(d)

statul membru poate demonstra că nicio măsură care are o dimensiune sau un efect transfrontalier sau multinațional nu poate fi finalizată pe durata de viață a mecanismului.

(2)   Capitolul privind REPowerEU trebuie să conțină, de asemenea:

| (a) | după caz, o descriere
  detaliată
  a reformelor și a investițiilor din deciziile de punere în aplicare adoptate deja de Consiliu care se preconizează că vor contribui la obiectivele REPowerEU; |
| --- | --- |

(a)

după caz, o descriere
  detaliată
  a reformelor și a investițiilor din deciziile de punere în aplicare adoptate deja de Consiliu care se preconizează că vor contribui la obiectivele REPowerEU;

| (b) | o prezentare a celorlalte măsuri
  , inclusiv a măsurilor complementare sau de însoțire naționale și finanțate de UE,
  care contribuie la obiectivele REPowerEU, însoțită de un calendar
  și de o alocare financiară corespunzătoare
  , care urmează să fie puse în aplicare de la 1 februarie 2022 până la 31 decembrie 2026 fără sprijin financiar din cadrul mecanismului; |
| --- | --- |

(b)

o prezentare a celorlalte măsuri
  , inclusiv a măsurilor complementare sau de însoțire naționale și finanțate de UE,
  care contribuie la obiectivele REPowerEU, însoțită de un calendar
  și de o alocare financiară corespunzătoare
  , care urmează să fie puse în aplicare de la 1 februarie 2022 până la 31 decembrie 2026 fără sprijin financiar din cadrul mecanismului;

| (c) | o evaluare detaliată a coerenței fiecărei măsuri menționate la alineatul (1) cu celelalte măsuri din cadrul planului, precum și
  o explicație a modului în care combinarea măsurilor menționate la alineatul (1) și la literele (a) și (b) de la prezentul alineat este coerentă, eficace și se așteaptă să contribuie la obiectivele REPowerEU, inclusiv o cuantificare a economiilor de energie. |
| --- | --- |

(c)

o evaluare detaliată a coerenței fiecărei măsuri menționate la alineatul (1) cu celelalte măsuri din cadrul planului, precum și
  o explicație a modului în care combinarea măsurilor menționate la alineatul (1) și la literele (a) și (b) de la prezentul alineat este coerentă, eficace și se așteaptă să contribuie la obiectivele REPowerEU, inclusiv o cuantificare a economiilor de energie.

| (ca) | o explicație calitativă a modului în care se preconizează că măsurile prevăzute în capitolul privind REPowerEU vor contribui la tranziția verde, inclusiv la biodiversitate, sau vor aborda provocările care rezultă din aceasta; obiectivul climatic de 37 % se calculează separat pentru capitolul privind REPowerEU și pentru restul planului de redresare și reziliență. |
| --- | --- |

(ca)

o explicație calitativă a modului în care se preconizează că măsurile prevăzute în capitolul privind REPowerEU vor contribui la tranziția verde, inclusiv la biodiversitate, sau vor aborda provocările care rezultă din aceasta; obiectivul climatic de 37 % se calculează separat pentru capitolul privind REPowerEU și pentru restul planului de redresare și reziliență.

(3)   Costurile estimate ale reformelor și investițiilor din capitolul privind REPowerEU prevăzute la alineatul (1) nu se iau în considerare în calculul alocării totale pentru plan efectuat în temeiul articolului 18 alineatul (4) litera (f) și al articolului 19 alineatul (3) litera (f).
  Fără a aduce atingere acestei dispoziții, Comisia încurajează statele membre să propună, în capitolele privind REPowerEU, măsuri care să faciliteze, în măsura posibilului, cel puțin atingerea obiectivului digital al mecanismului.

(4)   ▌Principiul de «a nu prejudicia în mod semnificativ», în sensul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852, ▌se aplică reformelor și investițiilor preconizate a contribui la obiectivele REPowerEU prevăzute la alineatul (1) litera (a) al prezentului articol
  , cu excepția cazului în care se aplică următoarele condiții cumulative:

| (a) | măsura este necesară pentru a răspunde nevoilor imediate în materie de securitate a aprovizionării, astfel cum sunt identificate la articolul 21c alineatul (1) litera (a);



  și |
| --- | --- |

(a)

măsura este necesară pentru a răspunde nevoilor imediate în materie de securitate a aprovizionării, astfel cum sunt identificate la articolul 21c alineatul (1) litera (a);

| (b) | nu există o alternativă de tehnologie curată adecvată din perspectiva costurilor sau a calendarului de aplicare pentru a atinge obiectivele planului REPowerEU în temeiul articolului 21c alineatul (1) litera (a);



  și |
| --- | --- |

(b)

nu există o alternativă de tehnologie curată adecvată din perspectiva costurilor sau a calendarului de aplicare pentru a atinge obiectivele planului REPowerEU în temeiul articolului 21c alineatul (1) litera (a);

| (c) | prejudiciul potențial adus obiectivelor de mediu ale UE este redus prin măsuri de însoțire sau prin alte măsuri care contribuie la obiectivele REPowerEU, iar integritatea obiectivelor climatice ale UE pentru 2030 și 2050 nu este pusă în pericol;



  și |
| --- | --- |

(c)

prejudiciul potențial adus obiectivelor de mediu ale UE este redus prin măsuri de însoțire sau prin alte măsuri care contribuie la obiectivele REPowerEU, iar integritatea obiectivelor climatice ale UE pentru 2030 și 2050 nu este pusă în pericol;

| (d) | măsura urmează să fie pusă în aplicare până la 31 decembrie 2024. |
| --- | --- |

(d)

măsura urmează să fie pusă în aplicare până la 31 decembrie 2024.

(4a)
     
  Măsurile care beneficiază de derogarea de la cerința prevăzută la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/241, astfel cum sunt descrise la alineatul (4) de la prezentul articol, sunt supuse unei evaluări pentru a verifica:

| — | dacă există o alternativă adecvată de tehnologie curată din perspectiva costurilor sau a calendarului de aplicare pentru a atinge obiectivele planului REPowerEU în temeiul articolului 21c alineatul (1) litera (a); |
| --- | --- |

—

dacă există o alternativă adecvată de tehnologie curată din perspectiva costurilor sau a calendarului de aplicare pentru a atinge obiectivele planului REPowerEU în temeiul articolului 21c alineatul (1) litera (a);

| — | dacă prejudiciul potențial adus obiectivelor de mediu ale Uniunii în sensul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852 este limitat la ceea ce este strict inevitabil; |
| --- | --- |

—

dacă prejudiciul potențial adus obiectivelor de mediu ale Uniunii în sensul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852 este limitat la ceea ce este strict inevitabil;

| — | dacă prejudiciul potențial adus obiectivelor de mediu ale UE este redus prin măsuri de însoțire sau prin alte măsuri care contribuie la obiectivele REPowerEU, iar integritatea obiectivelor climatice ale UE pentru 2030 și 2050 nu este pusă în pericol; |
| --- | --- |

—

dacă prejudiciul potențial adus obiectivelor de mediu ale UE este redus prin măsuri de însoțire sau prin alte măsuri care contribuie la obiectivele REPowerEU, iar integritatea obiectivelor climatice ale UE pentru 2030 și 2050 nu este pusă în pericol;

| — | dacă măsura urmează să fie pusă în aplicare până la 31 decembrie 2024. |
| --- | --- |

—

dacă măsura urmează să fie pusă în aplicare până la 31 decembrie 2024.

(4b)
     
  Cuantumul total al resurselor pentru reforme și investiții menite să contribuie la obiectivele REPowerEU în conformitate cu articolul 21c alineatul (1) litera (a) din prezentul regulament se limitează la un cuantum maxim de [] miliarde EUR, stabilit de Comisie pentru nevoile imediate de infrastructură în urma unei evaluări cuprinzătoare bazate pe necesități. Cuantumul veniturilor puse la dispoziție în conformitate cu articolul 10e alineatul (1) din Directiva 2003/87/CE [veniturile generate de sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii] nu contribuie la reforme și investiții în temeiul articolului 21c alineatul (1) litera (a) din prezentul regulament.

(5)   Dispozițiile prezentului regulament se aplică mutatis mutandis reformelor și investițiilor din capitolul privind REPowerEU
  , cu excepția investițiilor din capitolul privind REPowerEU finanțate prin resurse solicitate în temeiul articolului 26a din Regulamentul (UE) 2021/1060, și se aplică normele specifice fiecărui fond
  .

Articolul 21ca

Evaluarea nevoilor supranaționale în materie de securitate energetică

(1)
     
  Comisia efectuează o evaluare a nevoilor de asigurare a aprovizionării cu energie în întreaga Uniune, înainte de aprobarea planului de redresare și reziliență care conține capitolul privind REPowerEU. Această evaluare urmărește să ofere o perspectivă supranațională asupra nevoilor Uniunii în materie de securitate energetică, pentru a facilita cea mai eficientă utilizare a resurselor în vederea atingerii obiectivelor planului REPowerEU. În acest scop, cel târziu până la ... [o lună de la intrarea în vigoare a prezentului regulament de modificare], Comisia elaborează un raport în care identifică și evaluează cele mai urgente nevoi de infrastructură și de investiții pentru a asigura aprovizionarea cu energie în întreaga Uniune, inclusiv, în special, proiectele transfrontaliere sau multinaționale.

(2)
     
  Raportul menționat la alineatul (1) acoperă cel puțin următoarele aspecte:

| (a) | riscul de întreruperi ale aprovizionării cu energie în fiecare stat membru pe termen scurt și mediu; și |
| --- | --- |

(a)

riscul de întreruperi ale aprovizionării cu energie în fiecare stat membru pe termen scurt și mediu; și

| (b) | cele mai relevante nevoi în materie de infrastructură și investiții pentru a asigura aprovizionarea cu energie în întreaga Uniune, inclusiv o dimensiune transfrontalieră și multinațională; |
| --- | --- |

(b)

cele mai relevante nevoi în materie de infrastructură și investiții pentru a asigura aprovizionarea cu energie în întreaga Uniune, inclusiv o dimensiune transfrontalieră și multinațională;

(3)
     
  Statele membre contribuie la elaborarea raportului menționat la alineatul (1) prin furnizarea de informații despre nevoile și proiectele naționale în materie de securitate energetică, astfel cum se solicită de către Comisie.

Articolul 21d

Monitorizarea punerii în aplicare a capitolelor privind REPowerEU

(1)   Comisia monitorizează implementarea măsurilor prevăzute în capitolul privind REPowerEU și contribuția acestora la obiectivele REPowerEU.
  În acest scop, în termen de ... [două luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament de modificare], Comisia modifică actele delegate menționate la articolul 29 alineatul (4) litera (a) și la articolul 30 alineatul (2) în scopul includerii unor indicatori și a unor informații suplimentare relevante pentru obiectivele REPowerEU. Indicatorii suplimentari propuși se limitează la obiectivele enumerate la articolul 21c alineatul (1). Procedura prevăzută la articolul 33 se aplică adoptării și intrării în vigoare a modificării actelor delegate.

(2)   Comisia furnizează informații referitoare la progresele înregistrate în punerea în aplicare a capitolului privind REPowerEU
  prin intermediul unei secțiuni specifice
  în raportul anual către Parlamentul European și Consiliu, în conformitate cu articolul 31
  , inclusiv prin intermediul învățămintelor desprinse după analizarea datelor disponibile privind beneficiarii finali și a exemplelor de bune practici, precum și prin intermediul unor schimburi de informații periodice și transparente în cadrul dialogului privind redresarea și reziliența
  .

(2a)
     
  Până la ... [doi ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament de modificare], Comisia prezintă Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor un raport de evaluare independentă referitor la punerea în aplicare a capitolelor privind REPowerEU și la contribuțiile acestora la obiectivele REPowerEU și la obiectivele mecanismului.

(2b)
     
  Fiecare stat membru creează un portal public ușor de utilizat, care conține date în timp real despre punerea în aplicare a măsurilor incluse în capitolele privind REPowerEU, inclusiv destinatarii și beneficiarii finali.
  ”

| 7. | Anexa V se modifică în conformitate cu anexa I la prezentul regulament. |
| --- | --- |

7.

Anexa V se modifică în conformitate cu anexa I la prezentul regulament.

Articolul 2

Regulamentul (UE) 2021/1060 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 11 alineatul (1), se adaugă următoarea literă:






  „(e) | după caz, defalcarea resurselor financiare pe categorii de regiuni, efectuată în conformitate cu articolul 108 alineatul (2), și cuantumurile alocărilor propuse a fi
  solicitate în temeiul articolului 26a sau a fi
  transferate în temeiul
  articolului 26 sau al articolului
  111, inclusiv o justificare;”. |
| --- | --- | --- |

1.

La articolul 11 alineatul (1), se adaugă următoarea literă:

„(e)

după caz, defalcarea resurselor financiare pe categorii de regiuni, efectuată în conformitate cu articolul 108 alineatul (2), și cuantumurile alocărilor propuse a fi
  solicitate în temeiul articolului 26a sau a fi
  transferate în temeiul
  articolului 26 sau al articolului
  111, inclusiv o justificare;”.

| 2. | La articolul 22 alineatul (3) litera (g), punctul (i) se modifică după cum urmează:






  „(i) | un tabel care precizează alocările financiare totale pentru fiecare fond și, după caz, pentru fiecare categorie de regiuni, pentru întreaga perioadă de programare și pentru fiecare an, inclusiv orice cuantumuri
  solicitate în temeiul articolului 26a sau
  transferate în temeiul articolului 26
  sau în al articolului
  27;”; |
| --- | --- | --- |

2.

La articolul 22 alineatul (3) litera (g), punctul (i) se modifică după cum urmează:

„(i)

un tabel care precizează alocările financiare totale pentru fiecare fond și, după caz, pentru fiecare categorie de regiuni, pentru întreaga perioadă de programare și pentru fiecare an, inclusiv orice cuantumuri
  solicitate în temeiul articolului 26a sau
  transferate în temeiul articolului 26
  sau în al articolului
  27;”;

| 2a. | La articolul 24, se adaugă următorul alineat:










  „(7a) | Pentru programele sprijinite de FEDR, Fondul de coeziune sau FSE+, statul membru sau autoritatea de management poate solicita, până la 31 decembrie 2025, ca un cuantum de până la 7,5 % din bugetul alocării naționale inițiale să fie furnizat pentru finanțarea măsurilor care sprijină obiectivele planului REPowerEU, astfel cum se menționează la articolul 21c alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) 2021/241, cu excepția hidrogenului verde, la articolul 21c alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) 2021/241, cu excepția instalațiilor dedicate transporturilor de combustibili fosili, și la articolul 21c alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) 2021/241. Pentru programele sprijinite de FEDR, Fondul de coeziune sau FSE+, astfel de contribuții se efectuează numai în cadrul aceluiași program și necesită o decizie a Comisiei de modificare a programului. Acestea respectă toate cerințele de reglementare și sunt aprobate în prealabil de comitetul de monitorizare. Statul membru sau autoritatea de management comunică Comisiei tabelele financiare revizuite și programul revizuit.” |
| --- | --- | --- |

2a.

La articolul 24, se adaugă următorul alineat:

„(7a)

| 3. | La articolul 26 alineatul (1), după primul paragraf se introduce următorul text:
  „Atunci când acordul de parteneriat a fost aprobat, dar unul sau mai multe programe nu au fost încă adoptate, se poate solicita un transfer către Mecanismul de redresare și reziliență în conformitate cu
  prezentul articol
  , prin notificarea unei revizuiri a informațiilor menționate la articolul 11 alineatul (1) literele (c), (e) și (h), efectuată în conformitate cu articolul 69 alineatul (9).” |
| --- | --- |

3.

La articolul 26 alineatul (1), după primul paragraf se introduce următorul text:

„Atunci când acordul de parteneriat a fost aprobat, dar unul sau mai multe programe nu au fost încă adoptate, se poate solicita un transfer către Mecanismul de redresare și reziliență în conformitate cu
  prezentul articol
  , prin notificarea unei revizuiri a informațiilor menționate la articolul 11 alineatul (1) literele (c), (e) și (h), efectuată în conformitate cu articolul 69 alineatul (9).”

| 4. | La articolul 26 alineatul (1) se introduc următoarele noi paragrafe:
  ▌






  „(3) | Atunci când acordul de parteneriat a fost aprobat și transferul este solicitat în cadrul prezentării programului, neconcordanța rezultată nu este luată în considerare la evaluarea programului în temeiul articolului 23 alineatul (1).” |
| --- | --- | --- |

4.

La articolul 26 alineatul (1) se introduc următoarele noi paragrafe:

▌

„(3)

| 5. | Se introduce următorul articol:

  „Articolul 26a


  Sprijinul pentru obiectivele REPowerEU



  (1)   Statele membre care transmit Comisiei un plan de redresare și reziliență ce conține un capitol privind REPowerEU în conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/241 pot solicita
  ca
  până la 7,5 % din alocarea lor națională inițială din fiecare fond
  să se utilizeze pentru a contribui la obiectivele REPowerEU, astfel cum sunt stabilite în Regulamentul (UE) 2021/241, prin sprijinirea măsurilor menționate la articolul 21c alineatul (1) litera (b) din regulamentul respectiv, cu excepția hidrogenului verde, la articolul 21c alineatul (1) litera (c) din regulamentul respectiv, cu excepția instalațiilor dedicate transportului de combustibili fosili, și la articolul 21c alineatul (1) litera (d) din regulamentul respectiv,
  cu condiția ca statul membru să fi solicitat deja transferuri din fondul respectiv până la atingerea plafonului de 5 %, în conformitate cu articolul 26 alineatul (1) primul și al doilea paragraf. ▌
  În cazul în care acordul de parteneriat nu a fost încă aprobat, cererea de sprijinire a obiectivelor REPowerEU
  se face fie în acordul de parteneriat, inclusiv prin notificarea unei revizuiri a informațiilor menționate la articolul 11 alineatul (1) literele (c), (e) și (h), efectuată în conformitate cu articolul 69 alineatul (9), fie într-o cerere de modificare a unui program. În cazul în care cererea vizează modificarea unui program, pot fi
  solicitate
  numai resurse aferente anilor calendaristici viitori.
  Posibilitatea unei astfel de cereri
  se adaugă posibilității de transfer de resurse prevăzute la articolul 26 din prezentul regulament.


  (2)   Resursele transferate
  în temeiul articolului 26 din prezentul regulament
  se execută în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (UE) 2021/241. ▌
  Resursele solicitate în temeiul articolului 26a din prezentul regulament sunt puse în aplicare în conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/1060 și cu dispozițiile prevăzute în regulamentul specific fondului cu gestiune partajată respectiv. Resursele transferate sau resursele solicitate care sprijină obiectivele REPowerEU sunt
  utilizate
  exclusiv
  în beneficiul statului membru în cauză.


  (3)   Atunci când acordul de parteneriat a fost aprobat, iar
  cererea de sprijinire a obiectivelor REPowerEU este prezentată
  înainte de aprobarea unuia sau mai multor programe, neconcordanța rezultată între acordul de parteneriat și programe nu este luată în considerare la evaluarea programelor în temeiul articolului 23 alineatul (1). În astfel de cazuri, statul membru în cauză transmite o revizuire a informațiilor menționate la articolul 11 alineatul (1) literele (c), (e) și (h)
  , inclusiv un rezumat al unei consultări obligatorii cu partenerii în conformitate cu articolul 8 alineatul (1),
  care constituie o cerere de
  sprijinire a obiectivelor REPowerEU
  în sensul prezentului articol.




  (3a)
     
  Prin derogare de la articolul 13, acordurile de parteneriat aprobate nu se modifică, iar modificările programelor nu implică modificarea acordurilor de parteneriat aprobate.




  (4)   Atunci când un program trebuie modificat
  cu scopul de a răspunde unei cereri de sprijinire a obiectivelor REPowerEU
  prevăzute la prezentul articol, prin derogare de la articolul 24 alineatele (2) și (4), Comisia adoptă sau refuză modificarea referitoare la
  cererea respectivă
  și modificările programului care rezultă din această modificare în termen de o lună de la data transmiterii programului de către statul membru în cauză. ▌Cererile de modificare a unui program trebuie să prevadă cuantumul total
  care este furnizat pentru a contribui la îndeplinirea obiectivelor REPowerEU
  pentru fiecare an, pentru fiecare fond și pentru fiecare categorie de regiune, după caz.


  (5)   Resursele din Fondul pentru o tranziție justă, inclusiv orice resurse transferate din FEDR și FSE+ în conformitate cu articolul 27, nu sunt transferabile către Mecanismul de redresare și reziliență
  și nu sunt solicitate pentru a sprijini obiectivele REPowerEU
  în temeiul prezentului articol.
  ▌




  (6a)
     
  Cheltuielile suportate și efectuate pentru măsurile menționate la articolul 21c alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) 2021/241, cu excepția hidrogenului verde, la articolul 21c alineatul (1) litera (c) din același regulament, cu excepția instalațiilor dedicate transportului de combustibili fosili, și la articolul 21c alineatul (1) litera (d) din același regulament sunt luate în calcul în vederea atingerii ponderii obiectivelor climatice și a mecanismului de ajustare a acțiunilor climatice în conformitate cu articolul 6 din prezentul regulament.
  ” |
| --- | --- |

5.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 26a

Sprijinul pentru obiectivele REPowerEU

(1)   Statele membre care transmit Comisiei un plan de redresare și reziliență ce conține un capitol privind REPowerEU în conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/241 pot solicita
  ca
  până la 7,5 % din alocarea lor națională inițială din fiecare fond
  să se utilizeze pentru a contribui la obiectivele REPowerEU, astfel cum sunt stabilite în Regulamentul (UE) 2021/241, prin sprijinirea măsurilor menționate la articolul 21c alineatul (1) litera (b) din regulamentul respectiv, cu excepția hidrogenului verde, la articolul 21c alineatul (1) litera (c) din regulamentul respectiv, cu excepția instalațiilor dedicate transportului de combustibili fosili, și la articolul 21c alineatul (1) litera (d) din regulamentul respectiv,
  cu condiția ca statul membru să fi solicitat deja transferuri din fondul respectiv până la atingerea plafonului de 5 %, în conformitate cu articolul 26 alineatul (1) primul și al doilea paragraf. ▌
  În cazul în care acordul de parteneriat nu a fost încă aprobat, cererea de sprijinire a obiectivelor REPowerEU
  se face fie în acordul de parteneriat, inclusiv prin notificarea unei revizuiri a informațiilor menționate la articolul 11 alineatul (1) literele (c), (e) și (h), efectuată în conformitate cu articolul 69 alineatul (9), fie într-o cerere de modificare a unui program. În cazul în care cererea vizează modificarea unui program, pot fi
  solicitate
  numai resurse aferente anilor calendaristici viitori.
  Posibilitatea unei astfel de cereri
  se adaugă posibilității de transfer de resurse prevăzute la articolul 26 din prezentul regulament.

(2)   Resursele transferate
  în temeiul articolului 26 din prezentul regulament
  se execută în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (UE) 2021/241. ▌
  Resursele solicitate în temeiul articolului 26a din prezentul regulament sunt puse în aplicare în conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/1060 și cu dispozițiile prevăzute în regulamentul specific fondului cu gestiune partajată respectiv. Resursele transferate sau resursele solicitate care sprijină obiectivele REPowerEU sunt
  utilizate
  exclusiv
  în beneficiul statului membru în cauză.

(3)   Atunci când acordul de parteneriat a fost aprobat, iar
  cererea de sprijinire a obiectivelor REPowerEU este prezentată
  înainte de aprobarea unuia sau mai multor programe, neconcordanța rezultată între acordul de parteneriat și programe nu este luată în considerare la evaluarea programelor în temeiul articolului 23 alineatul (1). În astfel de cazuri, statul membru în cauză transmite o revizuire a informațiilor menționate la articolul 11 alineatul (1) literele (c), (e) și (h)
  , inclusiv un rezumat al unei consultări obligatorii cu partenerii în conformitate cu articolul 8 alineatul (1),
  care constituie o cerere de
  sprijinire a obiectivelor REPowerEU
  în sensul prezentului articol.

(3a)
     
  Prin derogare de la articolul 13, acordurile de parteneriat aprobate nu se modifică, iar modificările programelor nu implică modificarea acordurilor de parteneriat aprobate.

(4)   Atunci când un program trebuie modificat
  cu scopul de a răspunde unei cereri de sprijinire a obiectivelor REPowerEU
  prevăzute la prezentul articol, prin derogare de la articolul 24 alineatele (2) și (4), Comisia adoptă sau refuză modificarea referitoare la
  cererea respectivă
  și modificările programului care rezultă din această modificare în termen de o lună de la data transmiterii programului de către statul membru în cauză. ▌Cererile de modificare a unui program trebuie să prevadă cuantumul total
  care este furnizat pentru a contribui la îndeplinirea obiectivelor REPowerEU
  pentru fiecare an, pentru fiecare fond și pentru fiecare categorie de regiune, după caz.

(5)   Resursele din Fondul pentru o tranziție justă, inclusiv orice resurse transferate din FEDR și FSE+ în conformitate cu articolul 27, nu sunt transferabile către Mecanismul de redresare și reziliență
  și nu sunt solicitate pentru a sprijini obiectivele REPowerEU
  în temeiul prezentului articol.

▌

(6a)
     
  Cheltuielile suportate și efectuate pentru măsurile menționate la articolul 21c alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) 2021/241, cu excepția hidrogenului verde, la articolul 21c alineatul (1) litera (c) din același regulament, cu excepția instalațiilor dedicate transportului de combustibili fosili, și la articolul 21c alineatul (1) litera (d) din același regulament sunt luate în calcul în vederea atingerii ponderii obiectivelor climatice și a mecanismului de ajustare a acțiunilor climatice în conformitate cu articolul 6 din prezentul regulament.
  ”

| 5a. | La articolul 112 se adaugă următorul alineat:





  „(6a)
     
  În cazul în care un stat membru decide să solicite resurse în temeiul articolului 26a din prezentul regulament, prin derogare de la articolul 112 alineatele (3) și (4), se poate aplica o rată de cofinanțare de până la 100 % pentru cheltuielile declarate în cererile de plată în exercițiile contabile care încep la 1 iulie 2022 și se încheie la 30 iunie 2026 pentru una sau mai multe axe prioritare ale unui program sprijinit de FEDR, FSE+ sau Fondul de coeziune, pentru finanțarea măsurilor de sprijinire a obiectivelor REPowerEU menționate la articolul 21c alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) 2021/241, cu excepția hidrogenului verde, la articolul 21c alineatul (1) litera (c) din regulamentul respectiv, cu excepția instalațiilor dedicate transporturilor de combustibili fosili, și la articolul 21c alineatul (1) litera (d) din regulamentul respectiv.




  O cerere de modificare a ratei de cofinanțare se prezintă ca o modificare a unui program în conformitate cu articolul 24 și este însoțită de un program revizuit.” |
| --- | --- |

5a.

5a.

La articolul 112 se adaugă următorul alineat:

La articolul 112 se adaugă următorul alineat:

„(6a)
     
  În cazul în care un stat membru decide să solicite resurse în temeiul articolului 26a din prezentul regulament, prin derogare de la articolul 112 alineatele (3) și (4), se poate aplica o rată de cofinanțare de până la 100 % pentru cheltuielile declarate în cererile de plată în exercițiile contabile care încep la 1 iulie 2022 și se încheie la 30 iunie 2026 pentru una sau mai multe axe prioritare ale unui program sprijinit de FEDR, FSE+ sau Fondul de coeziune, pentru finanțarea măsurilor de sprijinire a obiectivelor REPowerEU menționate la articolul 21c alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) 2021/241, cu excepția hidrogenului verde, la articolul 21c alineatul (1) litera (c) din regulamentul respectiv, cu excepția instalațiilor dedicate transporturilor de combustibili fosili, și la articolul 21c alineatul (1) litera (d) din regulamentul respectiv.

O cerere de modificare a ratei de cofinanțare se prezintă ca o modificare a unui program în conformitate cu articolul 24 și este însoțită de un program revizuit.”

| 6. | Anexele II și V se modifică în conformitate cu anexa II la prezentul regulament. |
| --- | --- |

6.

Anexele II și V se modifică în conformitate cu anexa II la prezentul regulament.

Articolul 2a

Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 se modifică după cum urmează:

| (1) | La articolul 60 se adaugă următoarele alineate:





  „(2a)
     
  Prin derogare de la articolul 60 alineatul (1) și de la articolul 120 alineatul (3) primul și al patrulea paragraf, la cererea unui stat membru, se poate aplica o rată de cofinanțare de 100 % cheltuielilor pentru consolidarea capacităților de răspuns la crizele energetice în conformitate cu «obiectivele REPowerEU» și sprijinului acordat gospodăriilor vulnerabile și microîntreprinderilor și întreprinderilor mici și mijlocii începând cu 1 februarie 2022, pentru una sau mai multe axe prioritare din cadrul unui program sprijinit de FEDR, FSE sau Fondul de coeziune.




  Cererile de modificare a ratei de cofinanțare se depun în conformitate cu procedura de modificare a programelor prevăzută la articolul 30 și sunt însoțite de programul sau programele revizuit(e).




  Rata de cofinanțare de 100 % se aplică numai dacă modificarea relevantă a programului operațional este aprobată de Comisie înainte de a fi depusă cererea finală de plată intermediară în conformitate cu articolul 135 alineatul (2).






  (2b)
     
  Ca răspuns la criza energetică provocată de agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei, resursele disponibile din perioada de programare 2014-2020 pentru obiectivul dedicat investițiilor pentru creștere economică și locuri de muncă pot fi transferate, la cererea unui stat membru, între FEDR, FSE și Fondul de coeziune, indiferent de procentele menționate la articolul 92 alineatul (1) literele (a)-(d). În scopul realizării acestor transferuri, cerințele prevăzute la articolul 92 alineatul (4) nu se aplică.




  Resursele transferate între FEDR, FSE și Fondul de coeziune în temeiul prezentului alineat se execută în conformitate cu normele aplicabile fondului către care sunt transferate.” |
| --- | --- |

(1)

La articolul 60 se adaugă următoarele alineate:

„(2a)
     
  Prin derogare de la articolul 60 alineatul (1) și de la articolul 120 alineatul (3) primul și al patrulea paragraf, la cererea unui stat membru, se poate aplica o rată de cofinanțare de 100 % cheltuielilor pentru consolidarea capacităților de răspuns la crizele energetice în conformitate cu «obiectivele REPowerEU» și sprijinului acordat gospodăriilor vulnerabile și microîntreprinderilor și întreprinderilor mici și mijlocii începând cu 1 februarie 2022, pentru una sau mai multe axe prioritare din cadrul unui program sprijinit de FEDR, FSE sau Fondul de coeziune.

Cererile de modificare a ratei de cofinanțare se depun în conformitate cu procedura de modificare a programelor prevăzută la articolul 30 și sunt însoțite de programul sau programele revizuit(e).

Rata de cofinanțare de 100 % se aplică numai dacă modificarea relevantă a programului operațional este aprobată de Comisie înainte de a fi depusă cererea finală de plată intermediară în conformitate cu articolul 135 alineatul (2).

(2b)
     
  Ca răspuns la criza energetică provocată de agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei, resursele disponibile din perioada de programare 2014-2020 pentru obiectivul dedicat investițiilor pentru creștere economică și locuri de muncă pot fi transferate, la cererea unui stat membru, între FEDR, FSE și Fondul de coeziune, indiferent de procentele menționate la articolul 92 alineatul (1) literele (a)-(d). În scopul realizării acestor transferuri, cerințele prevăzute la articolul 92 alineatul (4) nu se aplică.

Resursele transferate între FEDR, FSE și Fondul de coeziune în temeiul prezentului alineat se execută în conformitate cu normele aplicabile fondului către care sunt transferate.”

▌

▌

Articolul 4

Directiva 2003/87/CE se modifică după cum urmează:

| -1. | La articolul 10 alineatul (3), după primul paragraf se introduce următorul paragraf:




  „Prin derogare de la primul paragraf al prezentului alineat și ca măsură unică și extraordinară, în perioada până la 31 decembrie 2025, un număr de certificate se deduc din volumul certificatelor care urmează a fi scoase la licitație de statele membre în perioada 1 ianuarie 2027-31 decembrie 2030 în conformitate cu alineatul (2) de la prezentul articol și se scot la licitație în perioada până la 31 decembrie 2025 în conformitate cu articolul 10e, până când cuantumul veniturilor obținute din aceste licitații ajunge la 20 de miliarde EUR.” |
| --- | --- |

-1.

La articolul 10 alineatul (3), după primul paragraf se introduce următorul paragraf:

„Prin derogare de la primul paragraf al prezentului alineat și ca măsură unică și extraordinară, în perioada până la 31 decembrie 2025, un număr de certificate se deduc din volumul certificatelor care urmează a fi scoase la licitație de statele membre în perioada 1 ianuarie 2027-31 decembrie 2030 în conformitate cu alineatul (2) de la prezentul articol și se scot la licitație în perioada până la 31 decembrie 2025 în conformitate cu articolul 10e, până când cuantumul veniturilor obținute din aceste licitații ajunge la 20 de miliarde EUR.”

| 1. | Se introduce următorul articol:

  „Articolul 10e


  Mecanismul de redresare și reziliență



  (1)   Pentru perioada de până la 31 decembrie
  2025
  , certificatele
  menționate la articolul 10 alineatul (3) al doilea paragraf
  se scot la licitație până când valoarea veniturilor obținute din astfel de licitații ajunge la 20 de miliarde EUR.


  Veniturile menționate la primul paragraf al prezentului alineat
  sunt puse la dispoziția Mecanismului de redresare și reziliență instituit prin Regulamentul (UE) 2021/241
  pentru a contribui la realizarea obiectivelor REPowerEU prevăzute la articolul 21c alineatul (1) din regulamentul respectiv
  și se execută în conformitate cu dispozițiile regulamentului respectiv.


  (2)   Comisia se asigură că certificatele destinate Mecanismului de redresare și reziliență sunt scoase la licitație în conformitate cu principiile și modalitățile prevăzute la articolul 10 alineatul (4) din Directiva 2003/87/CE și în conformitate cu articolul 24 din Regulamentul (UE) nr. 1031/2010 al Comisiei.


  (3)   Banca Europeană de Investiții (BEI) este adjudecătorul pentru certificatele care urmează să fie scoase la licitație în temeiul prezentului articol pe platforma de licitație desemnată în temeiul articolului 26 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1031/2010 al Comisiei și furnizează Comisiei veniturile obținute din licitații.


  (4)   Veniturile obținute din licitarea certificatelor respective constituie venituri alocate externe, în sensul articolului 21 alineatul (5) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului.” |
| --- | --- |

1.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 10e

Mecanismul de redresare și reziliență

(1)   Pentru perioada de până la 31 decembrie
  2025
  , certificatele
  menționate la articolul 10 alineatul (3) al doilea paragraf
  se scot la licitație până când valoarea veniturilor obținute din astfel de licitații ajunge la 20 de miliarde EUR.

Veniturile menționate la primul paragraf al prezentului alineat
  sunt puse la dispoziția Mecanismului de redresare și reziliență instituit prin Regulamentul (UE) 2021/241
  pentru a contribui la realizarea obiectivelor REPowerEU prevăzute la articolul 21c alineatul (1) din regulamentul respectiv
  și se execută în conformitate cu dispozițiile regulamentului respectiv.

(2)   Comisia se asigură că certificatele destinate Mecanismului de redresare și reziliență sunt scoase la licitație în conformitate cu principiile și modalitățile prevăzute la articolul 10 alineatul (4) din Directiva 2003/87/CE și în conformitate cu articolul 24 din Regulamentul (UE) nr. 1031/2010 al Comisiei.

(3)   Banca Europeană de Investiții (BEI) este adjudecătorul pentru certificatele care urmează să fie scoase la licitație în temeiul prezentului articol pe platforma de licitație desemnată în temeiul articolului 26 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1031/2010 al Comisiei și furnizează Comisiei veniturile obținute din licitații.

(4)   Veniturile obținute din licitarea certificatelor respective constituie venituri alocate externe, în sensul articolului 21 alineatul (5) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului.”

Articolul 5

Modificări aduse Deciziei (UE) 2015/1814

Articolul 1 din Decizia (UE) 2015/1814 se modifică după cum urmează:

„
  În orice an dat, dacă numărul total de certificate aflate în circulație este cuprins între 700 de milioane și 921 de milioane, un număr de certificate egal cu diferența dintre numărul total de certificate aflate în circulație, stabilit în cea mai recentă publicare menționată la alineatul (4) din prezentul articol, și valoarea de 700 de milioane se deduce din volumul certificatelor care urmează să fie scoase la licitație de statele membre în temeiul articolului 10 alineatul (2) din Directiva 2003/87/CE și se plasează în rezervă pentru o perioadă de 12 luni începând cu data de 1 septembrie a anului respectiv. Dacă numărul total de certificate aflate în circulație depășește 921 de milioane, numărul de certificate care urmează să fie dedus din volumul certificatelor care urmează să fie scoase la licitație de statele membre în temeiul articolului 10 alineatul (2) din Directiva 2003/87/CE și plasate în rezervă pentru o perioadă de 12 luni începând cu data de 1 septembrie a anului respectiv este egal cu 12 % din numărul total de certificate aflate în circulație.
  Prin derogare de la
  ultima teză
  , până la 31 decembrie 2030,
  procentul se dublează
  .
  Începând din 2025, pragurile menționate la prezentul paragraf se reduc proporțional cu reducerea cantității de certificate la nivelul întregii Uniuni, menționată la articolul 9 din Directiva 2003/87/CE, în același an.
  ”

▌

Articolul 5a

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 6

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles,

Pentru Parlamentul European

Președinta

Pentru Consiliu

Președintele

ANEXA I

Anexa V la Regulamentul (UE) 2021/241 se modifică după cum urmează:

| (a) | În secțiunea 2 se adaugă următoarele puncte:






  „2.12. | Se preconizează că măsurile menționate la articolul 21c alineatele (1) și (2) vor contribui în mod efectiv la securitatea aprovizionării Uniunii în ansamblul său, în special printr-o diversificare a aprovizionării cu energie
  , prin mărirea capacităților de stocare a energiei
  sau prin reducerea
  semnificativă a
  dependenței de combustibilii fosili înainte de 2030
  , la îndeplinirea obiectivelor pentru 2030 ale Uniunii, inclusiv eficiența energetică și energia din surse regenerabile și la obiectivul UE de neutralitate climatică
  .
  După caz, măsurile cuprinse în capitolul privind REPowerEU acordă o prioritate adecvată nevoilor persoanelor afectate de sărăcie energetică, precum și reducerii vulnerabilităților în timpul celor mai apropiate anotimpuri de iarnă.
  ”
  Atunci când evaluează măsurile menționate la articolul 21c alineatul (1) pe baza acestui criteriu, Comisia ia în considerare următoarele elemente:
  Domeniul de aplicare






  — | se preconizează că implementarea măsurilor avute în vedere va contribui semnificativ la îmbunătățirea infrastructurii și a instalațiilor energetice pentru a răspunde nevoilor imediate de securitate a aprovizionării cu gaze naturale,
  inclusiv GNL,
  în special pentru a permite diversificarea aprovizionării în interesul Uniunii în ansamblul său
  , asigurând totodată că infrastructurile relevante sunt pregătite pentru hidrogen
  ;
  sau |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

În secțiunea 2 se adaugă următoarele puncte:

„2.12.

Atunci când evaluează măsurile menționate la articolul 21c alineatul (1) pe baza acestui criteriu, Comisia ia în considerare următoarele elemente:

Domeniul de aplicare

—

se preconizează că implementarea măsurilor avute în vedere va contribui semnificativ la îmbunătățirea infrastructurii și a instalațiilor energetice pentru a răspunde nevoilor imediate de securitate a aprovizionării cu gaze naturale,
  inclusiv GNL,
  în special pentru a permite diversificarea aprovizionării în interesul Uniunii în ansamblul său
  , asigurând totodată că infrastructurile relevante sunt pregătite pentru hidrogen
  ;

sau

| — | se preconizează că implementarea măsurilor avute în vedere va contribui semnificativ la stimularea eficienței energetice
  și a economiilor de energie
  în clădiri
  , inclusiv prin scheme de investiții care vizează gospodăriile vulnerabile, IMM-urile și microîntreprinderile
  ;
  sau |
| --- | --- |

—

se preconizează că implementarea măsurilor avute în vedere va contribui semnificativ la stimularea eficienței energetice
  și a economiilor de energie
  în clădiri
  , inclusiv prin scheme de investiții care vizează gospodăriile vulnerabile, IMM-urile și microîntreprinderile
  ;

sau

| — | la decarbonizarea industriei
  , la mărirea capacității de stocare a energiei
  , la creșterea producției, la utilizarea în mai mare măsură a biometanului durabil
  , a energiei din surse regenerabile, a combustibililor de origine nebiologică produși din surse regenerabile (RFNBO)
  și a hidrogenului din surse regenerabile sau obținut fără arderea de combustibili fosili și
  la accelerarea proceselor de autorizare pentru centralele care produc energie
  din surse regenerabile
  , inclusiv îmbunătățirea producției conexe de energie electrică și a altor infrastructuri, inclusiv prin accelerarea procedurilor de autorizare
  ;


  sau |
| --- | --- |

—

la decarbonizarea industriei
  , la mărirea capacității de stocare a energiei
  , la creșterea producției, la utilizarea în mai mare măsură a biometanului durabil
  , a energiei din surse regenerabile, a combustibililor de origine nebiologică produși din surse regenerabile (RFNBO)
  și a hidrogenului din surse regenerabile sau obținut fără arderea de combustibili fosili și
  la accelerarea proceselor de autorizare pentru centralele care produc energie
  din surse regenerabile
  , inclusiv îmbunătățirea producției conexe de energie electrică și a altor infrastructuri, inclusiv prin accelerarea procedurilor de autorizare
  ;

sau

| — | la abordarea sărăciei energetice, în special prin măsuri în beneficiul gospodăriilor vulnerabile și cu venituri mici;




  sau |
| --- | --- |

—

la abordarea sărăciei energetice, în special prin măsuri în beneficiul gospodăriilor vulnerabile și cu venituri mici;

sau

| — | la stimularea reducerii cererii de energie, inclusiv prin extinderea soluțiilor existente de economisire a energiei;


  sau |
| --- | --- |

—

la stimularea reducerii cererii de energie, inclusiv prin extinderea soluțiilor existente de economisire a energiei;

sau

| — | se preconizează că implementarea măsurilor avute în vedere va aborda blocajele din infrastructura energetică,
  inclusiv conectarea rețelelor la noile surse de energie regenerabilă,
  în special prin construirea de legături transfrontaliere cu alte state membre, sau va sprijini transportul cu emisii zero și infrastructura aferentă
  într-un mod just și favorabil incluziunii
  , inclusiv căile ferate,
  contribuind astfel la asigurarea energiei și transporturilor accesibile în Uniune
  ;
  sau |
| --- | --- |

—

se preconizează că implementarea măsurilor avute în vedere va aborda blocajele din infrastructura energetică,
  inclusiv conectarea rețelelor la noile surse de energie regenerabilă,
  în special prin construirea de legături transfrontaliere cu alte state membre, sau va sprijini transportul cu emisii zero și infrastructura aferentă
  într-un mod just și favorabil incluziunii
  , inclusiv căile ferate,
  contribuind astfel la asigurarea energiei și transporturilor accesibile în Uniune
  ;

sau

| — | se preconizează că implementarea măsurilor avute în vedere va contribui semnificativ la sprijinirea recalificării forței de muncă în vederea dobândirii de competențe verzi
  și de competențe digitale aferente și la tranziția energetică, inclusiv pentru punerea în aplicare administrativă a acestor obiective
  , precum și la sprijinirea lanțurilor valorice ale materialelor și tehnologiilor esențiale legate de tranziția verde
  și la folosirea materialelor și a produselor de construcție durabile, reducând astfel dependența de materiile prime critice primare relevante pentru tranziția energetică
  ;
  precum și: |
| --- | --- |

—

se preconizează că implementarea măsurilor avute în vedere va contribui semnificativ la sprijinirea recalificării forței de muncă în vederea dobândirii de competențe verzi
  și de competențe digitale aferente și la tranziția energetică, inclusiv pentru punerea în aplicare administrativă a acestor obiective
  , precum și la sprijinirea lanțurilor valorice ale materialelor și tehnologiilor esențiale legate de tranziția verde
  și la folosirea materialelor și a produselor de construcție durabile, reducând astfel dependența de materiile prime critice primare relevante pentru tranziția energetică
  ;

precum și:

| — | dacă măsurile și explicațiile prevăzute la articolul 21c alineatul (1) sunt complementare și contribuie în mod semnificativ, împreună cu măsurile prevăzute la articolul 21c alineatul (2) literele (a) și (b), la realizarea
  securității energetice, a
  diversificării aprovizionării cu energie a Uniunii
  , la mărirea capacităților de stocare a energiei
  sau la reducerea dependenței acesteia de combustibilii fosili înainte de 2030,
  pentru îndeplinirea obiectivelor pentru 2030 ale Uniunii, inclusiv eficiența energetică și energia din surse regenerabile și la obiectivul UE de neutralitate climatică
  . |
| --- | --- |

—

dacă măsurile și explicațiile prevăzute la articolul 21c alineatul (1) sunt complementare și contribuie în mod semnificativ, împreună cu măsurile prevăzute la articolul 21c alineatul (2) literele (a) și (b), la realizarea
  securității energetice, a
  diversificării aprovizionării cu energie a Uniunii
  , la mărirea capacităților de stocare a energiei
  sau la reducerea dependenței acesteia de combustibilii fosili înainte de 2030,
  pentru îndeplinirea obiectivelor pentru 2030 ale Uniunii, inclusiv eficiența energetică și energia din surse regenerabile și la obiectivul UE de neutralitate climatică
  .

Evaluare

A – într-o mare măsură

B – într-o măsură moderată

C – în mică măsură

| 2.12a. | Procesul de consultare menționat la articolul 18 alineatul (4) litera (q) referitor la măsurile menționate la articolul 21c alineatul (1) este adecvat și dacă contribuțiile pertinente din partea părților interesate relevante se reflectă în mod corespunzător în conținutul capitolului privind REPowerEU.




  Pentru evaluarea acestui criteriu, Comisia ține seama de următoarele elemente:




  Domeniul de aplicare:








  — | procesul de consultare menționat la articolul 18 alineatul (4) litera (q) referitor la măsurile menționate la articolul 21c alineatul (1) este adecvat;




  și: |
| --- | --- | --- |

2.12a.

Pentru evaluarea acestui criteriu, Comisia ține seama de următoarele elemente:

Domeniul de aplicare:

—

procesul de consultare menționat la articolul 18 alineatul (4) litera (q) referitor la măsurile menționate la articolul 21c alineatul (1) este adecvat;

și:

| — | raportul detaliat de consultare prezintă calendarul și etapele consultărilor, ia act de părțile interesate consultate și explică rezultatul acestor consultări;




  și: |
| --- | --- |

—

raportul detaliat de consultare prezintă calendarul și etapele consultărilor, ia act de părțile interesate consultate și explică rezultatul acestor consultări;

și:

| — | contribuțiile pertinente din partea părților interesate relevante se reflectă în mod corespunzător în conținutul capitolului privind REPowerEU;




  și: |
| --- | --- |

—

contribuțiile pertinente din partea părților interesate relevante se reflectă în mod corespunzător în conținutul capitolului privind REPowerEU;

și:

| — | statul membru a furnizat informații cu privire la contribuțiile care nu au fost reflectate și la motivul pentru care nu au fost reflectate;




  și: |
| --- | --- |

—

statul membru a furnizat informații cu privire la contribuțiile care nu au fost reflectate și la motivul pentru care nu au fost reflectate;

și:

| — | statul membru a furnizat informații cu privire la modul în care autoritățile locale și regionale, precum și alte părți interesate relevante vor fi implicate în implementarea capitolului REPowerEU și în monitorizarea acestuia. |
| --- | --- |

—

statul membru a furnizat informații cu privire la modul în care autoritățile locale și regionale, precum și alte părți interesate relevante vor fi implicate în implementarea capitolului REPowerEU și în monitorizarea acestuia.

Evaluare

A – într-o mare măsură

B – într-o măsură moderată

C – în mică măsură

| 2.12b. | Cu excepția cazului în care statului membru i se acordă o derogare în temeiul articolului 21c alineatul (1a), cel puțin 35 % din granturi și cel puțin 35 % din împrumuturile, după caz, care urmează să fie utilizate în cadrul capitolului REPowerEU sunt alocate unor măsuri care au o dimensiune sau un efect transfrontalier sau multinațional, chiar dacă sunt efectuate de un stat membru, și contribuie la obiectivele menționate la articolul 21c alineatul (1).




  Evaluare




  A – Cel puțin 35 % din granturile și cel puțin 35 % din împrumuturile, după caz, care urmează să fie utilizate în cadrul capitolului REPowerEU sunt alocate măsurilor care au o dimensiune sau un efect transfrontalier sau multinațional, cu excepția cazului în care se acordă o derogare




  C – Mai puțin de 35 % din granturile sau mai puțin de 35 % din împrumuturile, după caz, care urmează să fie utilizate în cadrul capitolului REPowerEU sunt alocate măsurilor care au o dimensiune sau un efect transfrontalier sau multinațional, fără să se acorde o derogare |
| --- | --- |

2.12b.

Evaluare

A – Cel puțin 35 % din granturile și cel puțin 35 % din împrumuturile, după caz, care urmează să fie utilizate în cadrul capitolului REPowerEU sunt alocate măsurilor care au o dimensiune sau un efect transfrontalier sau multinațional, cu excepția cazului în care se acordă o derogare

C – Mai puțin de 35 % din granturile sau mai puțin de 35 % din împrumuturile, după caz, care urmează să fie utilizate în cadrul capitolului REPowerEU sunt alocate măsurilor care au o dimensiune sau un efect transfrontalier sau multinațional, fără să se acorde o derogare

| 2.12c. | Măsurile prevăzute la articolul 21c alineatul (1) litera (a) care îndeplinesc condițiile cumulative prevăzute la articolul 21c alineatul (4) îndeplinesc cerințele de la articolul 21c alineatul (4a).




  Pentru evaluarea acestui criteriu, Comisia ține seama de următoarele elemente:




  Domeniul de aplicare:








  — | nu există o alternativă adecvată de tehnologie curată din perspectiva costurilor sau a calendarului de aplicare pentru a atinge obiectivele planului REPowerEU în temeiul articolului 21c alineatul (1) litera (a);




  și: |
| --- | --- | --- |

2.12c.

Pentru evaluarea acestui criteriu, Comisia ține seama de următoarele elemente:

Domeniul de aplicare:

—

nu există o alternativă adecvată de tehnologie curată din perspectiva costurilor sau a calendarului de aplicare pentru a atinge obiectivele planului REPowerEU în temeiul articolului 21c alineatul (1) litera (a);

și:

| — | prejudiciul potențial adus obiectivelor de mediu ale Uniunii în sensul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852 este limitat strict la ceea ce este inevitabil;




  și: |
| --- | --- |

—

prejudiciul potențial adus obiectivelor de mediu ale Uniunii în sensul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852 este limitat strict la ceea ce este inevitabil;

și:

| — | prejudiciul potențial adus obiectivelor de mediu ale UE este atenuat prin măsuri de însoțire sau prin alte măsuri care contribuie la obiectivele REPowerEU, iar integritatea obiectivelor climatice ale UE pentru 2030 și 2050 nu este pusă în pericol;




  precum și: |
| --- | --- |

—

prejudiciul potențial adus obiectivelor de mediu ale UE este atenuat prin măsuri de însoțire sau prin alte măsuri care contribuie la obiectivele REPowerEU, iar integritatea obiectivelor climatice ale UE pentru 2030 și 2050 nu este pusă în pericol;

precum și:

| — | măsura urmează să fie pusă în aplicare până la 31 decembrie 2024. |
| --- | --- |

—

măsura urmează să fie pusă în aplicare până la 31 decembrie 2024.

Evaluare

A – toate măsurile prevăzute la articolul 21c alineatul (1) litera (a) care îndeplinesc condițiile cumulative prevăzute la articolul 21c alineatul (4) îndeplinesc cerințele de la articolul 21c alineatul (4a)

C – una sau mai multe dintre măsurile prevăzute la articolul 21c alineatul (1) litera (a) care îndeplinesc condițiile cumulative prevăzute la articolul 21c alineatul (4) nu îndeplinesc cerințele de la articolul 21c alineatul (4a)”

| (b) | În secțiunea 3, partea care începe cu cuvintele „În urma procesului de evaluare și luând în considerare notele acordate” se înlocuiește cu următorul text:
  „În urma procesului de evaluare și luând în considerare notele acordate:






  (a) | Se consideră că planul de redresare și reziliență îndeplinește în mod satisfăcător criteriile de evaluare:
  în cazul în care notele finale pentru criteriile de la punctul 2 includ scoruri care:






  — | conțin o notă de A pentru criteriile 2.2, 2.3, 2.5, 2.6, 2.12
  , 2.12a, 2.12b și 2.12c
  ;
  și în cazul celorlalte criterii: |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

În secțiunea 3, partea care începe cu cuvintele „În urma procesului de evaluare și luând în considerare notele acordate” se înlocuiește cu următorul text:

„În urma procesului de evaluare și luând în considerare notele acordate:

(a)

Se consideră că planul de redresare și reziliență îndeplinește în mod satisfăcător criteriile de evaluare:

în cazul în care notele finale pentru criteriile de la punctul 2 includ scoruri care:

—

conțin o notă de A pentru criteriile 2.2, 2.3, 2.5, 2.6, 2.12
  , 2.12a, 2.12b și 2.12c
  ;

și în cazul celorlalte criterii:

| — | conțin doar note de A;
  sau |
| --- | --- |

—

conțin doar note de A;

sau

| — | nu conțin mai multe note de B decât de A și nu conțin nicio notă de C. |
| --- | --- |

—

nu conțin mai multe note de B decât de A și nu conțin nicio notă de C.

| (b) | Se consideră că planul de redresare și reziliență nu îndeplinește în mod satisfăcător criteriile de evaluare:
  în cazul în care notele finale pentru criteriile de la punctul 2 includ scoruri care:






  — | nu conțin nicio notă de A pentru criteriile2.2, 2.3, 2.5, 2.6, 2.12,
  2.12a, 2.12b și 2.12c
  ;
  și în cazul celorlalte criterii: |
| --- | --- | --- |

(b)

Se consideră că planul de redresare și reziliență nu îndeplinește în mod satisfăcător criteriile de evaluare:

în cazul în care notele finale pentru criteriile de la punctul 2 includ scoruri care:

—

nu conțin nicio notă de A pentru criteriile2.2, 2.3, 2.5, 2.6, 2.12,
  2.12a, 2.12b și 2.12c
  ;

și în cazul celorlalte criterii:

| — | conțin mai multe note de B decât de A;
  sau |
| --- | --- |

—

conțin mai multe note de B decât de A;

sau

| — | conțin cel puțin o notă de C.” |
| --- | --- |

—

conțin cel puțin o notă de C.”

ANEXA II

▌

2.

| (a) | se introduce următorul articol:
  „Trimitere: articolele 14, 26, 26a și 27 din RDC.” |
| --- | --- |

(a)

se introduce următorul articol:

„Trimitere: articolele 14, 26, 26a și 27 din RDC.”

| (b) | primul tabel se modifică după cum urmează: | □ | contribuția la InvestEU |
| --- | --- | --- | --- |
| „Modificare de program asociată cu | □ | un transfer către instrumente care fac obiectul gestiunii directe sau indirecte |
| | □ | un transfer între FEDR, FSE+, Fondul de coeziune sau către un alt fond sau către alte fonduri |
| | □ | sprijinul pentru obiectivele REPowerEU
  ” |

(b)

primul tabel se modifică după cum urmează:

□

contribuția la InvestEU

„Modificare de program asociată cu

□

un transfer către instrumente care fac obiectul gestiunii directe sau indirecte

□

un transfer între FEDR, FSE+, Fondul de coeziune sau către un alt fond sau către alte fonduri

□

sprijinul pentru obiectivele REPowerEU
  ”

| (c) | La articolul 1, se introduce următorul alineat:
  „Se aplică numai modificărilor programelor efectuate în conformitate cu articolele 14, 26 și 26a, cu excepția transferurilor complementare către Fondul pentru o tranziție justă efectuate în conformitate cu articolul 27 din RDC. ▌” |
| --- | --- |

(c)

La articolul 1, se introduce următorul alineat:

„Se aplică numai modificărilor programelor efectuate în conformitate cu articolele 14, 26 și 26a, cu excepția transferurilor complementare către Fondul pentru o tranziție justă efectuate în conformitate cu articolul 27 din RDC. ▌”

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în temeiul articolului 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A9-0260/2022).

1

(*1)  Amendamente: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▌.

*1

(2)  JO C , , p. .

2

(3)  JO C , , p. .

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

4

(4 bis)  
  Directiva 92/43/CEE a Consiliului, Directiva 2009/147/CE, Directiva 2000/60/CE, Regulamentul (CE) nr. 1367/2006, Regulamentul (UE) 2021/1767 și propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind refacerea naturii (COM(2022)0304 final).

4 bis

Directiva 92/43/CEE a Consiliului, Directiva 2009/147/CE, Directiva 2000/60/CE, Regulamentul (CE) nr. 1367/2006, Regulamentul (UE) 2021/1767 și propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind refacerea naturii (COM(2022)0304 final).

(5)  Directiva 2003/87/CE Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

5

(6 bis)  
  Decizia (UE) 2015/1814 a Parlamentului European și a Consiliului din 6 octombrie 2015 privind înființarea și funcționarea unei rezerve pentru stabilitatea pieței aferente schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră și de modificare a Directivei 2003/87/CE (JO L 264, 9.10.2015, p. 1).

6 bis

Decizia (UE) 2015/1814 a Parlamentului European și a Consiliului din 6 octombrie 2015 privind înființarea și funcționarea unei rezerve pentru stabilitatea pieței aferente schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră și de modificare a Directivei 2003/87/CE (JO L 264, 9.10.2015, p. 1).

(6)  Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru managementul frontierelor și politica de vize (JO L 231, 30.6.2021, p. 159).

6

---

| 5.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 161/53 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 161/53

---

P9_TA(2022)0385

Aplicarea integrală a dispozițiilor acquis-ului Schengen în Croația

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind aplicarea integrală a dispozițiilor acquis-ului Schengen în Republica Croația (10624/2022 – C9-0222/2022 – 2022/0806(NLE))

(Procedura de consultare)

(2023/C 161/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul Consiliului (10624/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul Consiliului (10624/2022),

| — | având în vedere articolul 4 alineatul (2) din Actul de aderare din 2012 în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0222/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 4 alineatul (2) din Actul de aderare din 2012 în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0222/2022),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 octombrie 2019 privind verificarea aplicării integrale a acquis-ului Schengen de către Croația (COM(2019)0497), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 octombrie 2019 privind verificarea aplicării integrale a acquis-ului Schengen de către Croația (COM(2019)0497),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 9 decembrie 2021 privind îndeplinirea condițiilor necesare aplicării integrale a acquis-ului Schengen în Croația (14883/21), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 9 decembrie 2021 privind îndeplinirea condițiilor necesare aplicării integrale a acquis-ului Schengen în Croația (14883/21),

| — | având în vedere articolul 67 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care instituie spațiul de libertate, securitate și justiție, care prevede că Uniunea asigură absența controalelor asupra persoanelor la frontierele interne, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 67 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care instituie spațiul de libertate, securitate și justiție, care prevede că Uniunea asigură absența controalelor asupra persoanelor la frontierele interne,

| — | având în vedere articolul 21 alineatul (1) din TFUE și articolul 45 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, care garantează dreptul cetățenilor la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 21 alineatul (1) din TFUE și articolul 45 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, care garantează dreptul cetățenilor la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre,

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 8 iulie 2021 (1) și 30 mai 2018 (2) referitoare la rapoartele anuale privind funcționarea spațiului Schengen, precum și rezoluțiile sale din 11 decembrie 2018 (3), din 13 octombrie 2011 (4) și 8 iunie 2011 (5) referitoare la procesul de extindere a spațiului Schengen, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 8 iulie 2021 (1) și 30 mai 2018 (2) referitoare la rapoartele anuale privind funcționarea spațiului Schengen, precum și rezoluțiile sale din 11 decembrie 2018 (3), din 13 octombrie 2011 (4) și 8 iunie 2011 (5) referitoare la procesul de extindere a spațiului Schengen,

| — | având în vedere hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului în cauza M. H și alții/Croația (15670/18 și 43115/18) din 18 noiembrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului în cauza M. H și alții/Croația (15670/18 și 43115/18) din 18 noiembrie 2021,

| — | având în vedere raportul anual din iulie 2022 al Mecanismului independent de monitorizare a acțiunilor ofițerilor de poliție din cadrul Ministerului de Interne din Republica Croația în domeniul migrației ilegale și al protecției internaționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul anual din iulie 2022 al Mecanismului independent de monitorizare a acțiunilor ofițerilor de poliție din cadrul Ministerului de Interne din Republica Croația în domeniul migrației ilegale și al protecției internaționale,

| — | având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0264/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0264/2022),

| 1. | aprobă proiectul Consiliului astfel cum a fost modificat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial proiectul; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintei sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

4.

Amendamentul 1

Proiect de decizie

Considerentul 4

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | La 22 octombrie 2019, Comisia Europeană a publicat Comunicarea privind verificarea aplicării integrale a acquis-ului Schengen de către Croația (5), având următoarea concluzie: „Comisia consideră că Croația a luat măsurile de care a fost nevoie pentru a se asigura că sunt îndeplinite condițiile necesare pentru aplicarea tuturor părților relevante ale acquis-ului Schengen. Croația va trebui să continue să acționeze în mod consecvent pentru punerea în aplicare a tuturor acțiunilor aflate în curs de desfășurare, în special în domeniul gestionării frontierelor externe, pentru a se asigura că aceste condiții vor continua să fie îndeplinite. Comisia confirmă, de asemenea, că Croația continuă să respecte angajamentele legate de acquis-ul Schengen asumate în cadrul negocierilor sale de aderare”. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(4)

La 22 octombrie 2019, Comisia Europeană a publicat Comunicarea privind verificarea aplicării integrale a acquis-ului Schengen de către Croația (5), având următoarea concluzie: „Comisia consideră că Croația a luat măsurile de care a fost nevoie pentru a se asigura că sunt îndeplinite condițiile necesare pentru aplicarea tuturor părților relevante ale acquis-ului Schengen. Croația va trebui să continue să acționeze în mod consecvent pentru punerea în aplicare a tuturor acțiunilor aflate în curs de desfășurare, în special în domeniul gestionării frontierelor externe, pentru a se asigura că aceste condiții vor continua să fie îndeplinite. Comisia confirmă, de asemenea, că Croația continuă să respecte angajamentele legate de acquis-ul Schengen asumate în cadrul negocierilor sale de aderare”.

| (4) | La 22 octombrie 2019, Comisia Europeană a publicat Comunicarea privind verificarea aplicării integrale a acquis-ului Schengen de către Croația (5), având următoarea concluzie: „Comisia consideră că Croația a luat măsurile de care a fost nevoie pentru a se asigura că sunt îndeplinite condițiile necesare pentru aplicarea tuturor părților relevante ale acquis-ului Schengen. Croația va trebui să continue să acționeze în mod consecvent pentru punerea în aplicare a tuturor acțiunilor aflate în curs de desfășurare, în special în domeniul gestionării frontierelor externe, pentru a se asigura că aceste condiții vor continua să fie îndeplinite. Comisia confirmă, de asemenea, că Croația continuă să respecte angajamentele legate de acquis-ul Schengen asumate în cadrul negocierilor sale de aderare”.
  Croația ar trebui să informeze în scris Parlamentul European și Consiliul până la... [șase luni de la data intrării în vigoare a prezentei decizii] cu privire la acțiunile subsecvente întreprinse în urma planului de acțiune în domeniul gestionării frontierelor externe și a punerii în aplicare a oricăror acțiuni în curs legate de acesta, inclusiv cu privire la mecanismul independent de monitorizare a acțiunilor ofițerilor de poliție. |
| --- | --- |

(4)

La 22 octombrie 2019, Comisia Europeană a publicat Comunicarea privind verificarea aplicării integrale a acquis-ului Schengen de către Croația (5), având următoarea concluzie: „Comisia consideră că Croația a luat măsurile de care a fost nevoie pentru a se asigura că sunt îndeplinite condițiile necesare pentru aplicarea tuturor părților relevante ale acquis-ului Schengen. Croația va trebui să continue să acționeze în mod consecvent pentru punerea în aplicare a tuturor acțiunilor aflate în curs de desfășurare, în special în domeniul gestionării frontierelor externe, pentru a se asigura că aceste condiții vor continua să fie îndeplinite. Comisia confirmă, de asemenea, că Croația continuă să respecte angajamentele legate de acquis-ul Schengen asumate în cadrul negocierilor sale de aderare”.
  Croația ar trebui să informeze în scris Parlamentul European și Consiliul până la... [șase luni de la data intrării în vigoare a prezentei decizii] cu privire la acțiunile subsecvente întreprinse în urma planului de acțiune în domeniul gestionării frontierelor externe și a punerii în aplicare a oricăror acțiuni în curs legate de acesta, inclusiv cu privire la mecanismul independent de monitorizare a acțiunilor ofițerilor de poliție.

Amendamentul 2

Proiect de decizie

Considerentul 4 a (nou)

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4a) | După intrarea în vigoare a prezentei decizii, în conformitate cu articolul 13 din Regulamentul (UE) 2022/922 al Consiliului, Comisia ar trebui să includă în programul său anual de evaluare fie o evaluare periodică, fie una tematică a modului în care Croația aplică acquis-ul Schengen în domeniul gestionării frontierelor externe, inclusiv preocupări privind situația drepturilor fundamentale. Având în vedere știrile și acuzațiile de maltratare și returnare a migranților la frontiere, această evaluare ar trebui să includă o vizită în Croația, precum și o monitorizare anuală a mecanismului independent de monitorizare reinstituit la frontierele externe. Comisia ar trebui să formuleze recomandări adecvate privind acțiunile menite să remedieze orice deficiențe identificate și să furnizeze informații clare și periodice cu privire la acestea. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(4a)

După intrarea în vigoare a prezentei decizii, în conformitate cu articolul 13 din Regulamentul (UE) 2022/922 al Consiliului, Comisia ar trebui să includă în programul său anual de evaluare fie o evaluare periodică, fie una tematică a modului în care Croația aplică acquis-ul Schengen în domeniul gestionării frontierelor externe, inclusiv preocupări privind situația drepturilor fundamentale. Având în vedere știrile și acuzațiile de maltratare și returnare a migranților la frontiere, această evaluare ar trebui să includă o vizită în Croația, precum și o monitorizare anuală a mecanismului independent de monitorizare reinstituit la frontierele externe. Comisia ar trebui să formuleze recomandări adecvate privind acțiunile menite să remedieze orice deficiențe identificate și să furnizeze informații clare și periodice cu privire la acestea.

Amendamentul 3

Proiect de decizie

Considerentul 5

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | La 9 decembrie 2021, Consiliul a conchis că Croația a îndeplinit condițiile pentru aplicarea tuturor părților din acquis-ul relevant (6). |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(5)

La 9 decembrie 2021, Consiliul a conchis că Croația a îndeplinit condițiile pentru aplicarea tuturor părților din acquis-ul relevant (6).

| (5) | La 9 decembrie 2021, Consiliul a conchis că Croația a îndeplinit condițiile pentru aplicarea tuturor părților din acquis-ul relevant (6)

  și a invitat Croația să continue să lucreze în mod consecvent la punerea în aplicare a acquis-ului Schengen și la angajamentele legate de acquis-ul Schengen
  . |
| --- | --- |

(5)

La 9 decembrie 2021, Consiliul a conchis că Croația a îndeplinit condițiile pentru aplicarea tuturor părților din acquis-ul relevant (6)

  și a invitat Croația să continue să lucreze în mod consecvent la punerea în aplicare a acquis-ului Schengen și la angajamentele legate de acquis-ul Schengen
  .

---

(1)  JO C 99, 1.3.2022, p. 158.

(2)  JO C 76, 9.3.2020, p. 106.

(3)  JO C 388, 13.11.2020, p. 18.

(4)  JO C 94 E, 3.4.2013, p. 13.

(5)  JO C 380 E, 11.12.2012, p. 160.

(5)  COM(2019)0497, 22.10.2019.

(5)  COM(2019)0497, 22.10.2019.

(6)  ST 14883/21

(6)  ST 14883/21

---

| 5.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 161/56 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 161/56

---

P9_TA(2022)0386

Numirea președintelui Comitetului Unic de Rezoluție

Decizia Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 privind propunerea de numire a președintelui Comitetului Unic de Rezoluție (N9-0068/2022 – C9-0352/2022 – 2022/0905(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2023/C 161/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 12 octombrie 2022 de numire a lui Dominique Laboureix ca președinte al Comitetului Unic de Rezoluție (C9-0352/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 12 octombrie 2022 de numire a lui Dominique Laboureix ca președinte al Comitetului Unic de Rezoluție (C9-0352/2022),

| — | având în vedere articolul 56 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 iulie 2014 de stabilire a unor norme uniforme și a unei proceduri uniforme de rezoluție a instituțiilor de credit și a anumitor firme de investiții în cadrul unui mecanism unic de rezoluție și al unui fond unic de rezoluție și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 56 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 iulie 2014 de stabilire a unor norme uniforme și a unei proceduri uniforme de rezoluție a instituțiilor de credit și a anumitor firme de investiții în cadrul unui mecanism unic de rezoluție și al unui fond unic de rezoluție și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 martie 2019 referitoare la echilibrul de gen în numirile pentru funcții în domeniul economic și monetar la nivelul UE (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 martie 2019 referitoare la echilibrul de gen în numirile pentru funcții în domeniul economic și monetar la nivelul UE (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 ianuarie 2020 referitoare la instituțiile și organismele uniunii economice și monetare: prevenirea conflictelor de interese după ocuparea unor funcții publice (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 ianuarie 2020 referitoare la instituțiile și organismele uniunii economice și monetare: prevenirea conflictelor de interese după ocuparea unor funcții publice (3),

| — | având în vedere articolul 131 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 131 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0259/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0259/2022),

| A. | întrucât articolul 56 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 prevede că președintele Comitetului Unic de Rezoluție menționat la articolul 43 alineatul (1) litera (a) din regulamentul respectiv urmează să fie numit pe baza meritelor, a aptitudinilor, a cunoștințelor cu privire la aspecte bancare și financiare, precum și a experienței relevante în domeniul supravegherii și al reglementării financiare și al rezoluției bancare; |
| --- | --- |

A.

întrucât articolul 56 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 prevede că președintele Comitetului Unic de Rezoluție menționat la articolul 43 alineatul (1) litera (a) din regulamentul respectiv urmează să fie numit pe baza meritelor, a aptitudinilor, a cunoștințelor cu privire la aspecte bancare și financiare, precum și a experienței relevante în domeniul supravegherii și al reglementării financiare și al rezoluției bancare;

| B. | întrucât Parlamentul s-a angajat să asigure echilibrul de gen în pozițiile de conducere din domeniul serviciilor bancare și financiare; întrucât toate instituțiile și organele naționale și ale Uniunii ar trebui să pună în aplicare măsuri concrete pentru a asigura echilibrul de gen; |
| --- | --- |

B.

întrucât Parlamentul s-a angajat să asigure echilibrul de gen în pozițiile de conducere din domeniul serviciilor bancare și financiare; întrucât toate instituțiile și organele naționale și ale Uniunii ar trebui să pună în aplicare măsuri concrete pentru a asigura echilibrul de gen;

| C. | întrucât, în conformitate cu articolul 56 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014, la 28 septembrie 2022, Comisia a adoptat o listă de candidați finaliști pentru funcția de președinte al Comitetului Unic de Rezoluție; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în conformitate cu articolul 56 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014, la 28 septembrie 2022, Comisia a adoptat o listă de candidați finaliști pentru funcția de președinte al Comitetului Unic de Rezoluție;

| D. | întrucât, în conformitate cu articolul 56 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014, Comisia a transmis Parlamentului lista de candidați finaliști; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în conformitate cu articolul 56 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014, Comisia a transmis Parlamentului lista de candidați finaliști;

| E. | întrucât, la 12 octombrie 2022, Comisia a adoptat o propunere de numire a lui Dominique Laboureix în calitate de președinte al Comitetului Unic de Rezoluție și a transmis propunerea respectivă Parlamentului; |
| --- | --- |

E.

întrucât, la 12 octombrie 2022, Comisia a adoptat o propunere de numire a lui Dominique Laboureix în calitate de președinte al Comitetului Unic de Rezoluție și a transmis propunerea respectivă Parlamentului;

| F. | întrucât Comisia pentru afaceri economice și monetare a evaluat calificările candidatului propus pentru funcția de președinte al Comitetului Unic de Rezoluție, în special în ceea ce privește condițiile prevăzute la articolul 56 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014; |
| --- | --- |

F.

întrucât Comisia pentru afaceri economice și monetare a evaluat calificările candidatului propus pentru funcția de președinte al Comitetului Unic de Rezoluție, în special în ceea ce privește condițiile prevăzute la articolul 56 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014;

| G. | întrucât, la 24 octombrie 2022, Comisia pentru afaceri economice și monetare a organizat audierea lui Dominique Laboureix, în cadrul căreia acesta a făcut o declarație introductivă și a răspuns apoi la întrebările adresate de membrii comisiei, |
| --- | --- |

G.

întrucât, la 24 octombrie 2022, Comisia pentru afaceri economice și monetare a organizat audierea lui Dominique Laboureix, în cadrul căreia acesta a făcut o declarație introductivă și a răspuns apoi la întrebările adresate de membrii comisiei,

| 1. | aprobă numirea lui Dominique Laboureix în calitate de președinte al Comitetului Unic de Rezoluție pe o perioadă de cinci ani; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului European, Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO L 225, 30.7.2014, p. 1.

(2)  JO C 23, 21.1.2021, p. 105.

(3)  JO C 270, 7.7.2021, p. 113.

---

| 5.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 161/58 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 161/58

---

P9_TA(2022)0387

Numirea unui membru al Comitetului Unic de Rezoluție

Decizia Parlamentului European din 10 noiembrie 2022 privind propunerea de numire a unui membru al Comitetului Unic de Rezoluție (N9-0067/2022 – C9-0351/2022 – 2022/0904(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2023/C 161/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 12 octombrie 2022 de numire a Tuijei Taos ca membră a Comitetului Unic de Rezoluție (C9-0351/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 12 octombrie 2022 de numire a Tuijei Taos ca membră a Comitetului Unic de Rezoluție (C9-0351/2022),

| — | având în vedere articolul 56 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 iulie 2014 de stabilire a unor norme uniforme și a unei proceduri uniforme de rezoluție a instituțiilor de credit și a anumitor firme de investiții în cadrul unui mecanism unic de rezoluție și al unui fond unic de rezoluție și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 56 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 iulie 2014 de stabilire a unor norme uniforme și a unei proceduri uniforme de rezoluție a instituțiilor de credit și a anumitor firme de investiții în cadrul unui mecanism unic de rezoluție și al unui fond unic de rezoluție și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 martie 2019 referitoare la echilibrul de gen în numirile pentru funcții în domeniul economic și monetar la nivelul UE (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 martie 2019 referitoare la echilibrul de gen în numirile pentru funcții în domeniul economic și monetar la nivelul UE (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 ianuarie 2020 referitoare la instituțiile și organismele uniunii economice și monetare: prevenirea conflictelor de interese după ocuparea unor funcții publice (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 ianuarie 2020 referitoare la instituțiile și organismele uniunii economice și monetare: prevenirea conflictelor de interese după ocuparea unor funcții publice (3),

| — | având în vedere articolul 131 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 131 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0258/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0258/2022),

| A. | întrucât articolul 56 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 prevede că membrii Comitetului Unic de Rezoluție menționați la articolul 43 alineatul (1) litera (b) din regulament sunt numiți pe baza meritelor, a aptitudinilor, a cunoștințelor lor cu privire la aspecte bancare și financiare, precum și a experienței relevante în domeniul supravegherii și al reglementării financiare și al rezoluției bancare; |
| --- | --- |

A.

întrucât articolul 56 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 prevede că membrii Comitetului Unic de Rezoluție menționați la articolul 43 alineatul (1) litera (b) din regulament sunt numiți pe baza meritelor, a aptitudinilor, a cunoștințelor lor cu privire la aspecte bancare și financiare, precum și a experienței relevante în domeniul supravegherii și al reglementării financiare și al rezoluției bancare;

| B. | întrucât Parlamentul s-a angajat să asigure echilibrul de gen în pozițiile de conducere din domeniul serviciilor bancare și financiare; întrucât toate instituțiile și organele naționale și ale Uniunii ar trebui să pună în aplicare măsuri concrete pentru a asigura echilibrul de gen; |
| --- | --- |

B.

întrucât Parlamentul s-a angajat să asigure echilibrul de gen în pozițiile de conducere din domeniul serviciilor bancare și financiare; întrucât toate instituțiile și organele naționale și ale Uniunii ar trebui să pună în aplicare măsuri concrete pentru a asigura echilibrul de gen;

| C. | întrucât, în conformitate cu articolul 56 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014, la 28 septembrie 2022, Comisia a adoptat o listă de candidați finaliști pentru funcția de membri ai Comitetului Unic de Rezoluție; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în conformitate cu articolul 56 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014, la 28 septembrie 2022, Comisia a adoptat o listă de candidați finaliști pentru funcția de membri ai Comitetului Unic de Rezoluție;

| D. | întrucât, în conformitate cu articolul 56 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014, Comisia a transmis Parlamentului lista de candidați finaliști; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în conformitate cu articolul 56 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014, Comisia a transmis Parlamentului lista de candidați finaliști;

| E. | întrucât, la 12 octombrie 2022, Comisia a adoptat o propunere de numire a Tuijei Taos în calitate de membră a Comitetului Unic de Rezoluție și a transmis propunerea respectivă Parlamentului; |
| --- | --- |

E.

întrucât, la 12 octombrie 2022, Comisia a adoptat o propunere de numire a Tuijei Taos în calitate de membră a Comitetului Unic de Rezoluție și a transmis propunerea respectivă Parlamentului;

| F. | întrucât Comisia pentru afaceri economice și monetare a evaluat calificările candidatei propuse pentru funcția de membru al Comitetului Unic de Rezoluție, în special în ceea ce privește condițiile prevăzute la articolul 56 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014; |
| --- | --- |

F.

întrucât Comisia pentru afaceri economice și monetare a evaluat calificările candidatei propuse pentru funcția de membru al Comitetului Unic de Rezoluție, în special în ceea ce privește condițiile prevăzute la articolul 56 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014;

| G. | întrucât, la 24 octombrie 2022, Comisia pentru afaceri economice și monetare a organizat audierea Tuijei Taos, în cadrul căreia aceasta a făcut o declarație introductivă și a răspuns apoi la întrebările adresate de membrii comisiei, |
| --- | --- |

G.

întrucât, la 24 octombrie 2022, Comisia pentru afaceri economice și monetare a organizat audierea Tuijei Taos, în cadrul căreia aceasta a făcut o declarație introductivă și a răspuns apoi la întrebările adresate de membrii comisiei,

| 1. | aprobă numirea Tuijei Taos în calitate de membră a Comitetului Unic de Rezoluție pe o perioadă de cinci ani; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului European, Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO L 225, 30.7.2014, p. 1.

(2)  JO C 23, 21.1.2021, p. 105.

(3)  JO C 270, 7.7.2021, p. 113.

---