# Jurnalul Oficial C 157/3 ma

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 157 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 663 mai 2023 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 157

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 663 mai 2023

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUŢII |
| | Comitetul Regiunilor |
| | A 153-a sesiune plenară a CoR, 8.2.2023 - 9.2.2023 |
| 2023/C 157/01 | Rezoluția Comitetului European al Regiunilor pe tema Răspunsul orașelor și regiunilor la criza energetică: către o veritabilă uniune energetică europeană | 1 |
| | AVIZE |
| | Comitetul Regiunilor |
| | A 153-a sesiune plenară a CoR, 8.2.2023 - 9.2.2023 |
| 2023/C 157/02 | Avizul Comitetului European al Regiunilor pe tema Progresele înregistrate în punerea în aplicare a ODD | 6 |
| 2023/C 157/03 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Raport de reexaminare privind implementarea Mecanismului de redresare și reziliență | 12 |
| 2023/C 157/04 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Punerea oamenilor pe primul loc, asigurarea creșterii durabile și favorabile incluziunii, deblocarea potențialului regiunilor ultraperiferice ale UE | 18 |
| 2023/C 157/05 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Crearea unui mediu favorabil economiei sociale – perspectiva locală și regională | 23 |
| 2023/C 157/06 | Avizul Comitetului European al Regiunilor pe tema Strategia europeană privind serviciile de îngrijire | 28 |
| 2023/C 157/07 | Proiect de aviz al Comitetului European al Regiunilor pe tema Un venit minim adecvat care să asigure incluziunea socială: perspectiva locală și regională | 33 |
| 2023/C 157/08 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Legea UE privind refacerea naturii | 38 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Comitetul Regiunilor

A 153-a sesiune plenară a CoR, 8.2.2023 - 9.2.2023

2023/C 157/01

Rezoluția Comitetului European al Regiunilor pe tema Răspunsul orașelor și regiunilor la criza energetică: către o veritabilă uniune energetică europeană

1

AVIZE

Comitetul Regiunilor

A 153-a sesiune plenară a CoR, 8.2.2023 - 9.2.2023

2023/C 157/02

Avizul Comitetului European al Regiunilor pe tema Progresele înregistrate în punerea în aplicare a ODD

6

2023/C 157/03

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Raport de reexaminare privind implementarea Mecanismului de redresare și reziliență

12

2023/C 157/04

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Punerea oamenilor pe primul loc, asigurarea creșterii durabile și favorabile incluziunii, deblocarea potențialului regiunilor ultraperiferice ale UE

18

2023/C 157/05

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Crearea unui mediu favorabil economiei sociale – perspectiva locală și regională

23

2023/C 157/06

Avizul Comitetului European al Regiunilor pe tema Strategia europeană privind serviciile de îngrijire

28

2023/C 157/07

Proiect de aviz al Comitetului European al Regiunilor pe tema Un venit minim adecvat care să asigure incluziunea socială: perspectiva locală și regională

33

2023/C 157/08

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Legea UE privind refacerea naturii

38

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Comitetul Regiunilor |
| | A 153-a sesiune plenară a CoR, 8.2.2023 - 9.2.2023 |
| 2023/C 157/09 | Avizul Comitetului European al Regiunilor privind strategii regionale de adaptare pentru o agricultură cu emisii scăzute de dioxid de carbon | 58 |
| 2023/C 157/10 | Avizul Comitetului European al Regiunilor privind Spațiul european al datelor privind sănătatea | 64 |
| 2023/C 157/11 | Avizul Comitetului European al Regiunilor privind Instrumentul pentru situații de urgență pe piața unică | 82 |

III   Acte pregătitoare

Comitetul Regiunilor

A 153-a sesiune plenară a CoR, 8.2.2023 - 9.2.2023

2023/C 157/09

Avizul Comitetului European al Regiunilor privind strategii regionale de adaptare pentru o agricultură cu emisii scăzute de dioxid de carbon

58

2023/C 157/10

Avizul Comitetului European al Regiunilor privind Spațiul european al datelor privind sănătatea

64

2023/C 157/11

Avizul Comitetului European al Regiunilor privind Instrumentul pentru situații de urgență pe piața unică

82

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Comitetul Regiunilor

A 153-a sesiune plenară a CoR, 8.2.2023 - 9.2.2023

| 3.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 157/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 157/1

---

Rezoluția Comitetului European al Regiunilor pe tema „Răspunsul orașelor și regiunilor la criza energetică: către o veritabilă uniune energetică europeană”

(2023/C 157/01)

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR),

| — | având în vedere Planul REPowerEU al Comisiei Europene din 18 mai 2022 (1); |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul REPowerEU al Comisiei Europene din 18 mai 2022 (1);

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2022/1032 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 iunie 2022 de modificare a Regulamentelor (UE) 2017/1938 și (CE) nr. 715/2009 în ceea ce privește înmagazinarea gazelor (2); |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2022/1032 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 iunie 2022 de modificare a Regulamentelor (UE) 2017/1938 și (CE) nr. 715/2009 în ceea ce privește înmagazinarea gazelor (2);

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2022/1369 al Consiliului din 5 august 2022 privind măsuri coordonate de reducere a cererii de gaze (3); |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2022/1369 al Consiliului din 5 august 2022 privind măsuri coordonate de reducere a cererii de gaze (3);

| — | având în vedere propunerea de regulament al Consiliului privind o intervenție de urgență pentru abordarea problemei prețurilor ridicate la energie (4); |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Consiliului privind o intervenție de urgență pentru abordarea problemei prețurilor ridicate la energie (4);

| — | având în vedere propunerea de regulament al Consiliului privind consolidarea solidarității printr-o mai bună coordonare a achizițiilor de gaze, prin schimburi transfrontaliere de gaze și prin indici de referință ai prețurilor fiabili (5); |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Consiliului privind consolidarea solidarității printr-o mai bună coordonare a achizițiilor de gaze, prin schimburi transfrontaliere de gaze și prin indici de referință ai prețurilor fiabili (5);

| — | având în vedere concluziile adoptate de Consiliul European la 15 decembrie 2022 (6); |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile adoptate de Consiliul European la 15 decembrie 2022 (6);

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2022/2578 al Consiliului din 22 decembrie 2022 de instituire a unui mecanism de corecție a pieței pentru a proteja cetățenii Uniunii și economia împotriva prețurilor excesiv de mari (7); |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2022/2578 al Consiliului din 22 decembrie 2022 de instituire a unui mecanism de corecție a pieței pentru a proteja cetățenii Uniunii și economia împotriva prețurilor excesiv de mari (7);

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2022/2577 al Consiliului din 22 decembrie 2022 de stabilire a unui cadru pentru accelerarea implementării energiei din surse regenerabile (8); |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2022/2577 al Consiliului din 22 decembrie 2022 de stabilire a unui cadru pentru accelerarea implementării energiei din surse regenerabile (8);

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 5 octombrie 2022 privind răspunsul UE la creșterea prețurilor la energie în Europa (9); |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 5 octombrie 2022 privind răspunsul UE la creșterea prețurilor la energie în Europa (9);

Orașele și regiunile din UE – protagoniști în contextul crizei energetice

| 1. | subliniază responsabilitățile juridice și rolul jucat de cei 1,2 milioane de lideri locali și regionali ai celor 90 000 de localități, 900 de orașe și 280 de regiuni în abordarea crizei energetice prin oferirea de ajutor economic și social gospodăriilor vulnerabile și întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri). În pofida creșterii vertiginoase a prețurilor la energie și a inflației ridicate, autoritățile locale și regionale (ALR) au continuat să furnizeze servicii esențiale și au luat măsuri pentru a garanta economisirea energiei și continuitatea activităților în domeniul energiei, elaborând totodată planuri de urgență menite să consolideze reziliența energetică; |
| --- | --- |

1.

| 2. | recunoaște eforturile fără precedent depuse de Comisia Europeană și de Parlamentul European pentru a institui măsuri urgente; constată, însă, că inițiativele actuale nu oferă autorităților locale și regionale sprijinul imediat necesar; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Președinția suedeză să continue eforturile exemplare ale Președinției cehe și să accelereze adoptarea restului propunerilor legislative din pachetul „Pregătiți pentru 55” și să se asigure că legislația UE este adecvată scopului de a aborda criza energetică, ținând seama de avizele relevante ale CoR (10); |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că numeroase orașe și regiuni au adoptat obiective mai ambițioase decât cele stabilite de guvernele naționale în planurile lor naționale privind energia și clima (PNEC); solicită statelor membre să implice în mod activ autoritățile locale și regionale în revizuirea și actualizarea PNEC în 2023, în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul privind guvernanța (11); |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită ca diferitele inițiative ale UE în domeniul energiei și al climei (12) să fie mai bine armonizate și simplificate, și să ofere autorităților locale și regionale sprijinul financiar și tehnic necesar; |
| --- | --- |

5.

Accelerarea tranziției către o energie curată în orașe și regiuni în vederea unei veritabile uniuni energetice europene

| 6. | își exprimă profunda îngrijorare legată de faptul că, în urma COP27 la CCONUSC, nu s-a stabilit ca obiectiv creșterea și accelerarea reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră la nivel mondial, și nici nu s-a lansat un apel la reducerea treptată a tuturor combustibililor fosili. Subliniază că, deși este important să se accelereze tranziția către o energie curată și să se pună capăt dependenței noastre de combustibilii fosili, sursele de energie cu emisii scăzute de dioxid de carbon contribuie în continuare la furnizarea de energie stabilă și la prețuri accesibile, în conformitate cu mixul energetic propriu fiecărui stat membru; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită crearea unei veritabile uniuni energetice europene, cu o piață pe deplin integrată și bine interconectată în întreaga UE și cu un sistem de guvernanță funcțional în centrul său. O integrare deplină presupune ca statele membre să își asume responsabilitatea pentru garantarea unei aprovizionări cu energie suficiente și stabile, pentru a evita ca blocajele de producție și prețurile ridicate să afecteze și alte state membre; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reiterează importanța capitală a principiului „eficiența energetică înainte de toate” și salută eforturile depuse pentru promovarea măsurilor de economisire a energiei la toate nivelurile, în întreaga UE. Subliniază că, deși unele state membre nu au adoptat încă nicio măsură de reducere a consumului de gaze și de energie electrică în gospodării, întreprinderi sau organisme publice (13), numeroase orașe din întreaga UE s-au alăturat campaniei orașelor de economisire a energiei (Cities Energy Saving Sprint), introducând măsuri de economisire a energiei în ceea ce privește, printre altele, încălzirea, iluminatul și mobilitatea, și lansând inițiative de sensibilizare pe această temă; |
| --- | --- |

8.

| 9. | consideră că aceste măsuri nu trebuie să se limiteze la criza actuală și invită Comisia Europeană să prezinte o propunere privind autonomia energetică, menită să raționalizeze economiile de energie în toate domeniile de intervenție ale politicilor; solicită promovarea și recompensarea adecvată a schimbărilor semnificative de comportament; |
| --- | --- |

9.

| 10. | își reiterează apelul adresat Comisiei Europene și statelor membre de a sprijini crearea de ghișee unice la nivel regional și local pentru a accelera investițiile în construcții eficiente din punct de vedere energetic, în renovarea energetică a clădirilor și în proiecte de economisire a energiei, ținând seama de principiile noului Bauhaus european. Invită statele membre să aloce fonduri din cadrul planului REPowerEU în acest scop și să le pună în aplicare în cooperare cu Banca Europeană de Investiții; |
| --- | --- |

10.

| 11. | salută acordul privind accelerarea procedurilor de autorizare pentru proiectele din domeniul energiei din surse regenerabile, și invită statele membre să colaboreze pe deplin cu autoritățile locale și regionale și cu comunitățile locale pentru a asigura protecția mediului și a promova acceptarea socială. Ia act de necesitatea urgentă de a pune în aplicare proceduri administrative rapide pentru instalarea energiei din surse regenerabile în locuințele rurale și de a elimina obstacolele birocratice din calea acesteia. Subliniază că zonele rurale dispun de un potențial considerabil pentru producția de energie din surse regenerabile, inclusiv prin utilizarea durabilă a biomasei forestiere ca energie din surse regenerabile, și pot avea de câștigat de pe urma unei conectivități sporite la rețea și a unor noi oportunități de ocupare a forței de muncă, în special în rândul tinerilor și al femeilor; |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută acordul privind interzicerea motoarelor cu ardere internă pe bază de combustibili fosili pentru autoturismele și camionetele noi începând cu 2035. Subliniază necesitatea unor combustibili alternativi, accesibili și la prețuri abordabile, precum și a unor stații de realimentare și reîncărcare corespunzătoare în toate regiunile din UE. Scoate în evidență solicitarea Alianței regiunilor producătoare de autovehicule din cadrul CoR în ceea ce privește un mecanism de tranziție justă pentru a sprijini structura socioeconomică a regiunilor caracterizate de o prezență puternică a industriei autovehiculelor și a industriei de componente pentru autovehicule; |
| --- | --- |

12.

| 13. | îndeamnă Comisia Europeană și statele membre să faciliteze dezvoltarea de infrastructuri internaționale și interregionale pentru transportul energiei electrice, care să permită distribuirea energiei electrice produse pornind de la diversele resurse regenerabile concentrate în diferite regiuni, în funcție de clima și caracteristicile acestora. Atunci când energia electrică disponibilă în zone îndepărtate poate fi transportată dintr-o zonă în alta, se reduc intervalele de indisponibilitate și se înlesnește gestionarea sistemelor de energie electrică, deschizându-se calea pentru producerea de energie electrică din surse regenerabile în proporție de 100 %; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reamintește necesitatea urgentă de a dezvolta și de a decarboniza mobilitatea urbană și rurală și solicită măsuri ferme de promovare a unor infrastructuri sigure și a realocării spațiului public în zonele urbane; subliniază că regiunile și orașele au nevoie de un cadru flexibil, în special în ceea ce privește revizuirea orientărilor privind obligațiile de serviciu public; |
| --- | --- |

14.

| 15. | în acest context, invită Comisia Europeană să lanseze un proiect-pilot de achiziții publice comune pentru a furniza autobuze pe bază de hidrogen pentru mai multe orașe din UE și zonele limitrofe ale acestora, proiect care să fie extins într-o a doua etapă la alte orașe și regiuni din întreaga UE; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că, deseori, soluțiile în materie de energie curată sunt încă costisitoare și că procedurile de investiții pentru proiectele din acest domeniu necesită adesea mult timp și implică numeroase demersuri birocratice. Solicită să se formuleze propuneri mai ambițioase pentru ca soluțiile în materie de energie regenerabilă să devină cele mai simple și mai ieftine opțiuni de pe piață și, ca atare, accesibile inclusiv gospodăriilor cu venituri mici; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită Comisia Europeană și statele membre să aloce o parte din fondurile planului REPowerEU dezvoltării de instrumente de sprijin după modelul mecanismului pentru orașele europene (European City Facility – EUCF) (14), cu scopul de a oferi acces direct la fonduri autorităților locale și regionale – în special celor de dimensiuni mici și mijlocii și celor care se confruntă cu obstacole structurale în tranziția lor energetică – pentru elaborarea de planuri de investiții viabile pe piață, și de a sprijini construirea și renovarea eficiente din punct de vedere energetic a locuințelor, în special în zonele rurale. De asemenea, solicită acordarea unor granturi generoase gospodăriilor vulnerabile care nu-și pot acoperi costurile inițiale; |
| --- | --- |

17.

| 18. | avertizează cu privire la eventualele noi propuneri de transfer de resurse din fondurile ESI către Mecanismul de redresare și reziliență (MRR) pentru a finanța planul REPowerEU, și se opune oricărei încercări de a sustrage resurse regiunilor, deoarece acest lucru contravine principiilor UE, în special principiului subsidiarității active, și acordurilor în vigoare privind gestiunea partajată; |
| --- | --- |

18.

| 19. | solicită ca autoritățile locale și regionale să fie implicate în elaborarea noilor capitole privind REPowerEU ale planurilor Mecanismului de redresare și reziliență, pentru a se garanta că aceste noi capitole finanțează proiecte strategice elaborate de autoritățile locale și regionale și împreună cu acestea, precum și noi infrastructuri transfrontaliere; |
| --- | --- |

19.

| 20. | recunoaște că măsurile de solidaritate energetică au avut imediat un prim impact pozitiv asupra prețurilor la energie, și se declară în favoarea consolidării Platformei UE de achiziționare de energie; |
| --- | --- |

20.

| 21. | așteaptă cu interes revizuirea directivei privind organizarea pieței energiei electrice și se așteaptă ca aceasta să conțină măsuri de reducere a corelării prețurilor la gaze și la energie electrică la un nivel proporțional cu ponderea acestui combustibil în producția finală de energie electrică; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită Comisia Europeană să recunoască dreptul comunităților energetice, al prosumatorilor și al autorităților locale de a se implica în furnizarea locală de energie electrică din surse regenerabile fără a deveni furnizori cu amănuntul pe deplin reglementați, și să garanteze acestor operatori neprofesioniști de pe piață drepturi egale de acces la rețea; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că orice acțiune pe termen scurt, cum ar fi creșterea importurilor de GNL, trebuie să fie temporară și nu ar trebui să creeze noi situații de dependență de furnizori. Subliniază că investițiile în infrastructură ar trebui să fie „pregătite pentru gaze verzi”, în perspectiva obținerii neutralității climatice cu ajutorul hidrogenului din surse regenerabile și a altor combustibili din surse regenerabile; |
| --- | --- |

23.

| 24. | își reiterează apelul adresat Comisiei Europene și colegiuitorilor de a crește, în cadrul viitoarei revizuiri a cadrului financiar multianual, investițiile în cercetare și inovare, inclusiv în soluții neutre din punct de vedere climatic – cum ar fi misiunile europene „Orașe inteligente și neutre din punctul de vedere al impactului asupra climei” și „Adaptarea la schimbările climatice” și parteneriatele pentru inovare regională –, și de a dezvolta noi linii de finanțare pentru a înlesni crearea de consorții public-privat pentru clădiri și soluțiile neutre din punct de vedere climatic la nivel de cartier, în conformitate cu principiile noului Bauhaus european; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază că actuala criză energetică reprezintă, de asemenea, o oportunitate de a crește în mod semnificativ electrificarea și producția de hidrogen din surse regenerabile, precum și de a sprijini în continuare dezvoltarea de tehnologii inovatoare cum ar fi captarea, utilizarea și stocarea dioxidului de carbon (Carbon Capture, Usage and Storage – CUSC), ca soluții ecologice pentru decarbonizarea economiei noastre; solicită Comisiei Europene să sprijine investițiile autorităților locale și regionale în infrastructuri pentru hidrogen din surse regenerabile prin intermediul viitoarei Bănci Europene pentru Hidrogen, valorificând cele mai bune practici existente la nivel regional și local și promovând difuzarea acestora în întreaga UE; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază că investițiile în dezvoltarea de competențe și în perfecționarea personalului autorităților locale și regionale sunt esențiale pentru a accelera tranziția verde și cea digitală; solicită Comisiei Europene și statelor membre să lanseze o inițiativă specifică în acest domeniu în cadrul Anului european al competențelor 2023; |
| --- | --- |

26.

Combaterea sărăciei energetice și în materie de mobilitate fără a lăsa în urmă nicio regiune, niciun oraș și niciun cetățean

| 27. | regretă impactul social al crizei energetice și al celei alimentare asupra cetățenilor și IMM-urilor. Solicită tuturor statelor membre să stabilească un obiectiv clar de reducere a sărăciei energetice în planurile lor naționale privind energia și clima. Invită statele membre să elaboreze măsuri integrate în cadrul politicilor energetice și sociale pentru a combate sărăcia energetică și a o eradica, bazându-se, de asemenea, pe experiența acumulată cu Observatorul sărăciei energetice al UE și cu Platforma de consiliere privind sărăcia energetică; |
| --- | --- |

27.

| 28. | invită Comisia Europeană și colegiuitorii să se asigure că instrumentele de politică noi și cele deja existente sunt însoțite de un pachet solid de măsuri sociale și de măsuri de redistribuire echitabilă, pentru a pune bazele unei tranziții energetice juste, în special pentru gospodăriile vulnerabile și pentru tineri. Punerea în aplicare a politicilor de tranziție energetică, cum ar fi renovările eficiente din punct de vedere energetic sau utilizarea energiei din surse regenerabile, trebuie însoțită de asistență financiară, tehnică și socială orientată în mod adecvat pentru a favoriza caracterul incluziv al acestor măsuri; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că criza energetică are un impact proporțional mai mare asupra femeilor și invită Comisia Europeană să integreze dimensiunea de gen în mecanismele sale de sprijin, pentru a se asigura că acestea nu duc la apariția unor noi inegalități de gen; |
| --- | --- |

29.

| 30. | salută, în acest sens, instituirea unor contribuții de solidaritate temporare pentru a redistribui surplusul de venituri din sectorul energetic către clienții finali, și invită statele membre să furnizeze fonduri specifice autorităților locale și regionale pentru a combate sărăcia energetică și în materie de mobilitate la nivel local; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază că criza energetică are un impact proporțional mai mare asupra gospodăriilor cu venituri mici din zonele rurale care trebuie să își utilizeze autoturismele pentru a avea acces la servicii esențiale; evidențiază faptul că evoluțiile în materie de transport public ar trebui să reducă inegalitățile spațiale și sărăcia în materie de mobilitate; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită Comisia Europeană să ofere soluții urgente autorităților locale și regionale în cazul unui sprijin insuficient din partea guvernelor naționale și solicită scutirea investițiilor specifice legate de criza energetică de la calcularea deficitului în cadrul normelor fiscale; |
| --- | --- |

32.

| 33. | invită Comisia Europeană să slăbească legăturile dintre piețele energiei și cele agricole pentru a reduce intensitatea energetică a producției agricole; solicită Comisiei Europene să realizeze o revizuire profundă și structurală a sistemului alimentar, care să oprească speculațiile pe piețele internaționale, să sporească reglementarea și să protejeze în continuare veniturile fermierilor; |
| --- | --- |

33.

| 34. | invită Comisia Europeană să promoveze utilizarea preferențială a biomasei pentru compostare, cu scopul de a produce îngrășăminte organice și a reduce, astfel, dependența de îngrășămintele sintetice produse pe bază de gaze naturale și petrol, cu condiția ca tehnologia aleasă să nu aibă un impact negativ asupra calității aerului. Îndeamnă Comisia Europeană să promoveze modele de producție mai eficiente din punct de vedere energetic, cum ar fi agricultura durabilă de conservare, subliniind, totodată, dublul rol al producătorilor de biomasă, care pot fi simultan și utilizatori de biomasă pentru satisfacerea propriilor nevoi energetice; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază că creșterea cererii de biocombustibili poate agrava criza alimentară; încurajează, prin urmare, Comisia Europeană și statele membre să acorde prioritate utilizării alimentare a produselor agricole; |
| --- | --- |

35.

| 36. | consideră că instrumentele și practicile financiare existente ale Uniunii ar trebui dezvoltate în continuare și adaptate la situații diferite, astfel încât să se poată găsi sinergii între diferitele programe (15). În acest sens, atrage atenția asupra provocărilor specifice cu care se confruntă regiunile rurale și regiunile cu handicapuri geografice; |
| --- | --- |

36.

| 37. | salută propunerea Comisiei făcută în contextul planului industrial al Pactului verde de a transforma cadrul temporar de criză privind ajutoarele de stat într-un cadru temporar de criză și de tranziție, care ar stimula investițiile pentru o introducere mai rapidă a energiei din surse regenerabile. Aceasta ar include stimularea investițiilor care conduc la o reducere semnificativă a emisiilor prin prevederea unor plafoane mai ridicate ale ajutoarelor și a unor calcule simplificate ale ajutoarelor, precum și pentru a sprijini decarbonizarea industriei și producția de echipamente necesare pentru a atinge neutralitatea climatică până în 2050. În general, CoR sprijină abordarea de a oferi statelor membre și autorităților subnaționale mai multă flexibilitate pentru a sprijini măsurile în sectoare-cheie pentru tranziția către o economie decarbonizată, cum ar fi hidrogenul din surse regenerabile, performanța energetică a clădirilor, captarea și stocarea dioxidului de carbon și vehiculele cu emisii zero; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază, cu toate acestea, că denaturările cauzate de relaxarea normelor privind ajutoarele de stat trebuie evitate cât mai mult posibil și că Comisia Europeană trebuie să depună eforturi pentru a împăca diferitele cerințe ale statelor membre. În caz contrar, piața unică ar putea avea de suferit ca urmare a fragmentării suplimentare cauzate de capacitatea financiară diferită a statelor membre de a-și sprijini întreprinderile, ceea ce ar exacerba și mai mult diferențele teritoriale; |
| --- | --- |

38.

| 39. | este pregătit să sprijine în continuare diseminarea și reproducerea celor mai bune practici și punerea în aplicare a măsurilor în domeniul energiei prin intermediul inițiativei sale „Pactul verde la nivel local” și, în special, prin dezvoltarea continuă a manualelor privind această inițiativă; |
| --- | --- |

39.

| 40. | se angajează să consolideze cooperarea în materie de securitate energetică și accesibilitate a energiei din punctul de vedere al prețurilor cu vecinii săi la nivel local și regional; |
| --- | --- |

40.

| 41. | își reiterează apelul adresat Comisiei de a fi inclus în calitate de partener instituțional în cadrul Grupului de coordonare privind sărăcia energetică și consumatorii vulnerabili, și este pregătit să contribuie la această cooperare interinstituțională prin intermediul Grupului său de lucru „Pactul verde la nivel local”; |
| --- | --- |

41.

| 42. | îl mandatează pe președinte să transmită prezenta rezoluție Comisiei Europene, Parlamentului European, președințiilor suedeză și spaniolă ale Consiliului UE și președintelui Consiliului European. |
| --- | --- |

42.

Bruxelles, 9 februarie 2023.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COM(2022) 230 final.

1

(2)  JO L 173, 30.6.2022, p. 17.

2

(3)  JO L 206, 8.8.2022, p. 1.

3

(4)  COM(2022) 473 final.

4

(5)  COM(2022) 549 final.

5

(6)  https://www.consilium.europa.eu/media/60872/2022-12-15-euco-conclusions-en.pdf

6

(7)  JO L 335, 29.12.2022, p. 45.

7

(8)  JO L 335, 29.12.2022, p. 36.

8

(9)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0347_EN.html

9

(10)  A se vedea avizele CoR privind revizuirea Directivei privind eficiența energetică, a Directivei privind energia din surse regenerabile și a Directivei privind performanța energetică a clădirilor și privind cadrul UE pentru decarbonizarea piețelor gazelor.

10

(11)  Articolul 11 din Regulamentul privind guvernanța prevede că statele membre înființează un dialog pe mai multe niveluri pe tema energiei și a climei, în cadrul căruia autoritățile locale și alte părți interesate vizate pot participa și discuta îndeplinirea obiectivului Uniunii privind neutralitatea climatică prevăzut la articolul 2 din regulament.

11

(12)  Cum ar fi Convenția primarilor pentru climă și energie, misiunile europene „Orașe inteligente și neutre din punctul de vedere al impactului asupra climei” și „Adaptarea la schimbările climatice”, Pactul climatic european, inițiativa „Energie curată pentru insulele din UE” și altele.

12

(13)  Saving-Energy-for Europe-Ex.Summary.pdf (eeb.org)

13

(14)  EUCF – Home (eucityfacility.eu)

14

(15)  A se vedea Avizul pe tema „O tranziție justă și durabilă în contextul regiunilor mari consumatoare de cărbune și de energie” (JO C 498, 30.12.2022, p. 36).

15

O tranziție justă și durabilă în contextul regiunilor mari consumatoare de cărbune și de energie

---

AVIZE

Comitetul Regiunilor

A 153-a sesiune plenară a CoR, 8.2.2023 - 9.2.2023

| 3.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 157/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 157/6

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor pe tema „Progresele înregistrate în punerea în aplicare a ODD”

(2023/C 157/02)

| Raportor: | Ricardo RIO (PT-PPE), primarul orașului Braga |
| --- | --- |

Raportor:

Ricardo RIO (PT-PPE), primarul orașului Braga

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR),

1.

subliniază angajamentul regiunilor și orașelor față de obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD), un concept universal pentru a realiza o lume mai echitabilă și mai justă, mai favorabilă incluziunii, durabilă și rezilientă, și importanța acestora pentru o redresare europeană durabilă și o creștere durabilă pe termen lung;

2.

evidențiază rolul activ pe care îl joacă la nivel european în cadrul ODD. Adoptarea, anul trecut, a avizului CoR pe tema „Realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă până în 2030” a reprezentat un pas important, aliniat la concluziile Consiliului adoptate în iunie 2021, și trebuie urmat de acțiuni suplimentare;

3.

subliniază că Agenda 2030 se apropie de jumătatea etapei sale de punere în aplicare, și își reafirmă convingerea că ODD sunt utile, în special pentru promovarea coerenței politicilor și a incluziunii la toate nivelurile de guvernanță;

4.

consideră regretabil faptul că pandemia, războiul din Ucraina, creșterea inflației, criza energetică din Europa și alte tendințe recente au contribuit la un regres în realizarea ODD, și își subliniază îngrijorarea cu privire la diminuarea eforturilor în domeniul combaterii schimbărilor climatice și la riscul tot mai mare de sărăcie, în special în rândul grupurilor vulnerabile, al persoanelor care provin din familii de migranți și al refugiaților; își reiterează totuși sprijinul pentru menținerea accentului pe ODD la nivelul UE și la nivel național, regional și local, în conformitate cu competențele proprii fiecărui nivel;

5.

consideră, într-adevăr, că toate eforturile și inițiativele de soluționare a crizelor ar trebui, de asemenea, considerate o oportunitate de a contribui la punerea în aplicare a ODD și de a da un nou impuls acestui proces;

6.

afirmă că este posibil ca ODD să reprezinte singurul model holistic pentru viitor, care ar putea echilibra multiplicarea cadrelor la toate nivelurile – Acordul de la Paris, planurile naționale de redresare și reziliență (PNRR) din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență (MRR), Convenția privind diversitatea biologică, Pactul verde al UE, noua Agendă urbană etc.; subliniază, de asemenea, natura holistică și universalitatea obiectivelor de dezvoltare durabilă, care cuprind știința, economia, politica, societatea civilă și toți cetățenii, la toate nivelurile de guvernanță;

7.

solicită o implicare mai puternică a UE și o strategie globală pentru punerea în aplicare a ODD; atrage atenția asupra rolului și resurselor autorităților locale și regionale (ALR) și asupra lipsei regretabile din PNRR a referințelor la ODD și la dimensiunea teritorială;

8.

subliniază că un număr tot mai mare de orașe și regiuni din Europa utilizează ODD pentru a-și sprijini strategia globală de creștere/redresare, și că această dimensiune teritorială trebuie inclusă în contribuția UE la Summitul ONU privind ODD din septembrie 2023; consideră că noile strategii de punere în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU ar trebui să se bazeze pe o abordare ascendentă, deoarece nivelurile local și regional pot urma o abordare mai favorabilă incluziunii, în special în ceea ce privește implicarea diferitelor părți interesate de la fața locului;

9.

subliniază necesitatea de a îmbunătăți coordonarea dintre summitul privind ODD și alte procese relevante, precum Agenda noastră comună, summitul privind transformarea educației, Summitul viitorului, evaluarea la jumătatea perioadei a cadrului de la Sendai și dialogul de la nivel înalt privind finanțarea pentru dezvoltare, planificate tot pentru septembrie 2023;

10.

consideră că este recomandabil ca autoritățile locale și regionale să elaboreze evaluări locale voluntare sau evaluări subnaționale voluntare care să contribuie la evaluările naționale voluntare: este nevoie de o adevărată abordare a coordonării guvernanței pe mai multe niveluri, de o consolidare a capacităților și de un schimb de bune practici, așa cum se întâmplă deja în cazul proiectului URBACT – Obiective globale pentru orașe și acolo unde se aplică Cadrul de referință privind orașele durabile;

11.

subliniază că există o oportunitate de a se angaja într-un dialog interinstituțional mai puternic la nivelul UE, cu mult înainte de summit, pentru a pleda în favoarea unui interes reînnoit pentru ODD în cadrul UE, integrându-le într-un mod mai eficace în exercițiul semestrului european și în Mecanismul de redresare și reziliență și lucrând pe teme precum incluziunea, guvernanța pe mai multe niveluri, obiectivele și coerența politicilor; invită, prin urmare, alte instituții ale UE să colaboreze cu CoR în această privință și, în acest context, salută crearea, în cadrul Parlamentului European, a Alianței pentru ODD, un grup interparlamentar informal;

12.

salută angajamentul Comisiei Europene față de ODD ca linie directoare și busolă comună pentru toate acțiunile sale, printre altele prin intermediul programului său de lucru pentru 2023 și al elaborării primei revizuiri voluntare a UE, care va fi prezentată Organizației Națiunilor Unite în cursul acestui an;

13.

felicită Comisia Europeană pentru activitatea sa de integrare a ODD în cadrul semestrului european și în instrumentele pentru o mai bună legiferare;

14.

constată, însă, că aceste procese sunt în curs, și solicită eforturi suplimentare, precum și o mai mare vizibilitate a ODD în toate instrumentele UE, inclusiv în punerea în aplicare a MRR;

15.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la lipsa integrării ODD în PNRR. Majoritatea statelor membre se limitează la a menționa implicit ODD. Foarte puține corelează în mod explicit componentele PNRR cu ODD, după cum reiese dintr-un studiu al CoR (1). În plus, rata generală de integrare a ODD în PNRR este destul de scăzută, nivelul cel mai ridicat (încă sub 50 %) fiind atins în cazul ODD economice (2);

16.

subliniază că ODD ar trebui integrate în documentele semestrului european, și solicită liderilor de la cel mai înalt nivel al Comisiei Europene și al Consiliului un semestru european reînnoit, raționalizat și simplificat, recunoașterea rolului autorităților locale și regionale în cadrul semestrului european și prioritizarea unei „sustenabilități competitive”;

17.

recomandă să se acorde mai multă vizibilitate ODD în cadrul analizei anuale a creșterii durabile și să se citeze în mod explicit ODD în considerentele recomandărilor specifice fiecărei țări, clarificând faptul că recomandările vizează punerea în aplicare a ODD;

18.

își reiterează apelul privind adoptarea rapidă a unui cod de conduită european, pentru implicarea ALR în guvernanța semestrului european, și subliniază că Comisia Europeană ar trebui să dea un exemplu și să creeze un dialog structurat cu părțile interesate privind semestrul european, în special ca urmare a lacunelor rămase din cauză că nu a fost reînnoită platforma multipartită a UE de la nivel înalt privind ODD;

Contribuția locală și regională

Contribuția locală și regională

| 19. | reafirmă că punerea în aplicare a Pactului verde poate fi încununată de succes numai dacă este realizată în cadrul ODD, ceea ce necesită punți între localizarea ODD și pactele verzi locale; în acest context, subliniază contribuția importantă a Grupului de lucru „Pactul verde la nivel local” al CoR, în special în ceea ce privește schimbul de bune practici; |
| --- | --- |

19.

reafirmă că punerea în aplicare a Pactului verde poate fi încununată de succes numai dacă este realizată în cadrul ODD, ceea ce necesită punți între localizarea ODD și pactele verzi locale; în acest context, subliniază contribuția importantă a Grupului de lucru „Pactul verde la nivel local” al CoR, în special în ceea ce privește schimbul de bune practici;

| 20. | observă că datele disponibile arată că, de la adoptarea ODD de către ONU în 2015, autoritățile locale și regionale s-au implicat în măsuri diferite în punerea lor în aplicare. Cel mai recent sondaj al CoR-OCDE, SDGs as a Framework for COVID-19 Recovery in Cities and Regions (ODD drept cadru pentru redresarea în urma pandemiei de COVID-19 în orașe și regiuni) (3), confirmă acest angajament într-o perioadă în care unele țări își reevaluează implicarea, afirmând o opoziție între redresare și ODD. Dimpotrivă, autoritățile locale și regionale consideră ODD un cadru ideal pentru redresarea pe termen lung în urma pandemiei; |
| --- | --- |

20.

observă că datele disponibile arată că, de la adoptarea ODD de către ONU în 2015, autoritățile locale și regionale s-au implicat în măsuri diferite în punerea lor în aplicare. Cel mai recent sondaj al CoR-OCDE, SDGs as a Framework for COVID-19 Recovery in Cities and Regions

3

| 21. | subliniază că guvernanța pe mai multe niveluri este una dintre valorile fundamentale ale ODD și evidențiază rolul-cheie al regiunilor și orașelor, OCDE estimând că 65 % dintre țintele din cadrul ODD nu pot fi atinse fără coordonarea sau implicarea autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

21.

subliniază că guvernanța pe mai multe niveluri este una dintre valorile fundamentale ale ODD și evidențiază rolul-cheie al regiunilor și orașelor, OCDE estimând că 65 % dintre țintele din cadrul ODD nu pot fi atinse fără coordonarea sau implicarea autorităților locale și regionale;

| 22. | apreciază contribuția esențială a autorităților locale și regionale la punerea în aplicare a ODD și invită celelalte instituții ale UE să recunoască această contribuție în vederea consolidării coordonării în interiorul UE, inclusiv la nivel descentralizat între regiuni și orașe. Potrivit unui raport al OCDE bazat pe un sondaj realizat împreună cu CoR, 40 % dintre cele 145 de autorități locale și regionale utilizau deja ODD înainte de pandemie și au început să le folosească pentru a proiecta faza de redresare. Un procent de 44 % dintre acestea nu au început încă să utilizeze ODD în cadrul redresării, dar intenționează să o facă în viitor. 68 % dintre regiunile și orașele respondente utilizează ODD pentru a elabora noi planuri, politici și strategii sau pentru a le adapta pe cele deja existente la Agenda 2030 (4); |
| --- | --- |

22.

apreciază contribuția esențială a autorităților locale și regionale la punerea în aplicare a ODD și invită celelalte instituții ale UE să recunoască această contribuție în vederea consolidării coordonării în interiorul UE, inclusiv la nivel descentralizat între regiuni și orașe. Potrivit unui raport al OCDE bazat pe un sondaj realizat împreună cu CoR, 40 % dintre cele 145 de autorități locale și regionale utilizau deja ODD înainte de pandemie și au început să le folosească pentru a proiecta faza de redresare. Un procent de 44 % dintre acestea nu au început încă să utilizeze ODD în cadrul redresării, dar intenționează să o facă în viitor. 68 % dintre regiunile și orașele respondente utilizează ODD pentru a elabora noi planuri, politici și strategii sau pentru a le adapta pe cele deja existente la Agenda 2030 (4

| 23. | salută activitățile asociațiilor autorităților locale și regionale de la nivel național și european menite să sprijine regiunile și orașele în localizarea ODD, cum ar fi CLRE și Platforma cu publicațiile, manualele și ghidurile sale, precum și numeroasele rapoarte, formări, instrumente și ateliere privind localizarea ODD, Eurocities cu grupul său de lucru privind ODD și Regions4 și comunitatea sa de practici privind ODD; |
| --- | --- |

23.

salută activitățile asociațiilor autorităților locale și regionale de la nivel național și european menite să sprijine regiunile și orașele în localizarea ODD, cum ar fi CLRE și Platforma cu publicațiile, manualele și ghidurile sale, precum și numeroasele rapoarte, formări, instrumente și ateliere privind localizarea ODD, Eurocities cu grupul său de lucru privind ODD și Regions4 și comunitatea sa de practici privind ODD;

| 24. | salută activitatea Centrului Comun de Cercetare (JRC) al UE de sprijinire a orașelor în raportarea cu privire la ODD prin propriile evaluări locale voluntare, precum și noul proiect REGIONS2030, sprijinit de Parlamentul European (5); |
| --- | --- |

24.

salută activitatea Centrului Comun de Cercetare (JRC) al UE de sprijinire a orașelor în raportarea cu privire la ODD prin propriile evaluări locale voluntare, precum și noul proiect REGIONS2030, sprijinit de Parlamentul European (5

| 25. | sprijină ferm principalele contribuții aduse în mod constant de OCDE, prin intermediul proiectului-pilot și al setului său de instrumente pentru o abordare teritorială a ODD, al meselor rotunde pentru dialog politic, al sondajelor și al rapoartelor realizate cu sprijinul CoR, pentru a ajuta regiunile și orașele să pună în aplicare ODD; |
| --- | --- |

25.

sprijină ferm principalele contribuții aduse în mod constant de OCDE, prin intermediul proiectului-pilot și al setului său de instrumente pentru o abordare teritorială a ODD, al meselor rotunde pentru dialog politic, al sondajelor și al rapoartelor realizate cu sprijinul CoR, pentru a ajuta regiunile și orașele să pună în aplicare ODD;

| 26. | consideră că eforturile depuse de instituțiile ONU, cum ar fi CEE-ONU, UN-Habitat și DESA, de a promova și sprijini localizarea ODD în întreaga lume sunt foarte importante și ar trebui să fie mai bine aliniate la politicile și inițiativele UE; |
| --- | --- |

26.

consideră că eforturile depuse de instituțiile ONU, cum ar fi CEE-ONU, UN-Habitat și DESA, de a promova și sprijini localizarea ODD în întreaga lume sunt foarte importante și ar trebui să fie mai bine aliniate la politicile și inițiativele UE;

| 27. | susține că aceste eforturi dau roade și ar trebui să se reflecte într-o punere în aplicare mai coerentă și mai structurată de către UE a ODD, eventual printr-o strategie globală și o platformă a părților interesate pentru proiectarea în comun și încurajarea acțiunilor tuturor părților interesate; |
| --- | --- |

27.

susține că aceste eforturi dau roade și ar trebui să se reflecte într-o punere în aplicare mai coerentă și mai structurată de către UE a ODD, eventual printr-o strategie globală și o platformă a părților interesate pentru proiectarea în comun și încurajarea acțiunilor tuturor părților interesate;

| 28. | Se declară disponibil să coordoneze instituirea unei platforme a UE pentru dialog și schimburi care să permită orașelor și regiunilor să învețe unele de la altele și să beneficieze de activități suplimentare de consolidare a capacităților și de învățare reciprocă în UE și în afara acesteia, deschisă organizațiilor și inițiativelor, precum și rețelelor externe; |
| --- | --- |

28.

Se declară disponibil să coordoneze instituirea unei platforme a UE pentru dialog și schimburi care să permită orașelor și regiunilor să învețe unele de la altele și să beneficieze de activități suplimentare de consolidare a capacităților și de învățare reciprocă în UE și în afara acesteia, deschisă organizațiilor și inițiativelor, precum și rețelelor externe;

Monitorizare, raportare și o mai bună aliniere a politicilor

Monitorizare, raportare și o mai bună aliniere a politicilor

| 29. | salută integrarea raportului anual al Eurostat de monitorizare a ODD în pachetul de primăvară al semestrului european, precum și în evaluarea voluntară a UE; |
| --- | --- |

29.

salută integrarea raportului anual al Eurostat de monitorizare a ODD în pachetul de primăvară al semestrului european, precum și în evaluarea voluntară a UE;

| 30. | este preocupat de faptul că raportul de monitorizare nu se bazează pe obiective măsurabile, cu termene precise și, prin urmare, nu poate monitoriza cu adevărat punerea în aplicare a ODD în UE. O strategie și un plan de acțiune ar fi permis stabilirea de obiective și măsurarea progreselor. Ca alternativă, evaluările voluntare periodice ale UE ar putea contribui la evaluarea progreselor înregistrate în direcția atingerii obiectivelor relevante, după caz și în conformitate cu diferitele niveluri de competențe juridice, și ar putea identifica lacunele; |
| --- | --- |

30.

este preocupat de faptul că raportul de monitorizare nu se bazează pe obiective măsurabile, cu termene precise și, prin urmare, nu poate monitoriza cu adevărat punerea în aplicare a ODD în UE. O strategie și un plan de acțiune ar fi permis stabilirea de obiective și măsurarea progreselor. Ca alternativă, evaluările voluntare periodice ale UE ar putea contribui la evaluarea progreselor înregistrate în direcția atingerii obiectivelor relevante, după caz și în conformitate cu diferitele niveluri de competențe juridice, și ar putea identifica lacunele;

| 31. | subliniază că trebuie introduse instrumente de analiză a impactului economic/social, atât la nivelul administrației publice centrale, cât și al celei teritoriale, care să fie utilizate în mod regulat, inclusiv pentru a facilita comunicarea cu părțile interesate și cu cetățenii; |
| --- | --- |

31.

subliniază că trebuie introduse instrumente de analiză a impactului economic/social, atât la nivelul administrației publice centrale, cât și al celei teritoriale, care să fie utilizate în mod regulat, inclusiv pentru a facilita comunicarea cu părțile interesate și cu cetățenii;

| 32. | este preocupat, de asemenea, de faptul că rezultatele acestui raport sunt utilizate pentru a evalua punerea în aplicare a ODD în fiecare stat membru în cadrul rapoartelor de țară. Având în vedere limitările menționate mai sus, cifrele se bazează pe media UE și, adesea, induc în eroare. Prin urmare, este imposibil să se măsoare amploarea progreselor în realizarea ODD atunci când se compară rezultatele cu media UE; |
| --- | --- |

32.

este preocupat, de asemenea, de faptul că rezultatele acestui raport sunt utilizate pentru a evalua punerea în aplicare a ODD în fiecare stat membru în cadrul rapoartelor de țară. Având în vedere limitările menționate mai sus, cifrele se bazează pe media UE și, adesea, induc în eroare. Prin urmare, este imposibil să se măsoare amploarea progreselor în realizarea ODD atunci când se compară rezultatele cu media UE;

| 33. | își exprimă, de asemenea, îngrijorarea cu privire la faptul că indicatorii utilizați pentru evaluarea ODD sunt toți de la nivel național. Pentru țările mijlocii și mari, aceste evaluări nu reflectă realitatea de pe teren, deoarece există diferențe mari între țări. Deși este lăudabil angajamentul Eurostat de a furniza date de înaltă calitate, care depind, în mare măsură, de datele puse la dispoziție de institutele naționale de statistică, este extrem de important ca raportul anual al Eurostat de monitorizare a ODD să conțină date de la nivelul NUTS-2, precum și bune practici ilustrative de la nivel regional și local, și să scoată în evidență domeniile în care se pot încă aduce îmbunătățiri; |
| --- | --- |

33.

își exprimă, de asemenea, îngrijorarea cu privire la faptul că indicatorii utilizați pentru evaluarea ODD sunt toți de la nivel național. Pentru țările mijlocii și mari, aceste evaluări nu reflectă realitatea de pe teren, deoarece există diferențe mari între țări. Deși este lăudabil angajamentul Eurostat de a furniza date de înaltă calitate, care depind, în mare măsură, de datele puse la dispoziție de institutele naționale de statistică, este extrem de important ca raportul anual al Eurostat de monitorizare a ODD să conțină date de la nivelul NUTS-2, precum și bune practici ilustrative de la nivel regional și local, și să scoată în evidență domeniile în care se pot încă aduce îmbunătățiri;

| 34. | subliniază că datele regionale și locale reprezintă, de asemenea, o condiție pentru politicile bazate pe date concrete. Mai puțin de jumătate dintre autoritățile locale și regionale utilizează indicatori și sisteme de măsurare pentru a urmări progresele înregistrate în direcția îndeplinirii ODD. Autoritățile locale și regionale au nevoie de sprijin din partea nivelurilor superioare de guvernare pentru a monitoriza ODD. Cadrul OCDE al indicatorilor localizați pentru măsurarea distanței față de atingerea ODD în orașe și regiuni ar putea constitui un punct de pornire pentru ca ALR să utilizeze un cadru local al indicatorilor privind ODD (6); |
| --- | --- |

34.

subliniază că datele regionale și locale reprezintă, de asemenea, o condiție pentru politicile bazate pe date concrete. Mai puțin de jumătate dintre autoritățile locale și regionale utilizează indicatori și sisteme de măsurare pentru a urmări progresele înregistrate în direcția îndeplinirii ODD. Autoritățile locale și regionale au nevoie de sprijin din partea nivelurilor superioare de guvernare pentru a monitoriza ODD. Cadrul OCDE al indicatorilor localizați pentru măsurarea distanței față de atingerea ODD în orașe și regiuni ar putea constitui un punct de pornire pentru ca ALR să utilizeze un cadru local al indicatorilor privind ODD (6

| 35. | subliniază că CoR, autoritățile locale și regionale și asociațiile acestora sunt colectori importanți de date și pot aduce o contribuție concretă la îmbogățirea raportului UE de monitorizare a ODD; |
| --- | --- |

35.

subliniază că CoR, autoritățile locale și regionale și asociațiile acestora sunt colectori importanți de date și pot aduce o contribuție concretă la îmbogățirea raportului UE de monitorizare a ODD;

| 36. | salută eforturile JRC de a identifica indicatori adecvați pentru monitorizarea ODD la nivel regional, și solicită integrarea rapidă a acestei activități în raportul UE de monitorizare a ODD; |
| --- | --- |

36.

salută eforturile JRC de a identifica indicatori adecvați pentru monitorizarea ODD la nivel regional, și solicită integrarea rapidă a acestei activități în raportul UE de monitorizare a ODD;

| 37. | încurajează UE și toate statele membre să sprijine această tendință, în special cele care vor prezenta o evaluare națională voluntară anul acesta; |
| --- | --- |

37.

încurajează UE și toate statele membre să sprijine această tendință, în special cele care vor prezenta o evaluare națională voluntară anul acesta;

| 38. | îndeamnă Comisia Europeană și Grupul de lucru al Consiliului pentru Agenda 2030 să se asigure că aceste eforturi se reflectă în evaluarea voluntară a UE și în evaluările naționale voluntare relevante, contribuind la o mai bună aliniere a politicilor la toate nivelurile și la demonstrarea amplorii (în ansamblu) a eforturilor depuse de Uniunea Europeană privind ODD. Există un potențial semnificativ de îmbunătățire, având în vedere că jumătate dintre orașe și regiuni raportează că nu au fost implicate în elaborarea evaluărilor naționale voluntare în UE; |
| --- | --- |

38.

îndeamnă Comisia Europeană și Grupul de lucru al Consiliului pentru Agenda 2030 să se asigure că aceste eforturi se reflectă în evaluarea voluntară a UE și în evaluările naționale voluntare relevante, contribuind la o mai bună aliniere a politicilor la toate nivelurile și la demonstrarea amplorii (în ansamblu) a eforturilor depuse de Uniunea Europeană privind ODD. Există un potențial semnificativ de îmbunătățire, având în vedere că jumătate dintre orașe și regiuni raportează că nu au fost implicate în elaborarea evaluărilor naționale voluntare în UE;

| 39. | salută eforturile Comisiei Europene de a colabora cu regiunile și orașele, precum și cu societatea civilă, în ceea ce privește evaluarea voluntară a UE, și solicită ca contribuția CoR să fie inclusă în documentul privind evaluarea voluntară, cu un spațiu adecvat pentru guvernanța pe mai multe niveluri; |
| --- | --- |

39.

salută eforturile Comisiei Europene de a colabora cu regiunile și orașele, precum și cu societatea civilă, în ceea ce privește evaluarea voluntară a UE, și solicită ca contribuția CoR să fie inclusă în documentul privind evaluarea voluntară, cu un spațiu adecvat pentru guvernanța pe mai multe niveluri;

| 40. | solicită ca evaluarea voluntară a UE să fie prezentată oficial în cadrul ONU, cu participarea unor reprezentanți ai tuturor instituțiilor UE, pentru a reflecta abordarea bazată pe guvernanța pe mai multe niveluri a ODD; |
| --- | --- |

40.

solicită ca evaluarea voluntară a UE să fie prezentată oficial în cadrul ONU, cu participarea unor reprezentanți ai tuturor instituțiilor UE, pentru a reflecta abordarea bazată pe guvernanța pe mai multe niveluri a ODD;

| 41. | îndeamnă conducerea Consiliului să se asigure că UE nu își slăbește eforturile privind ODD; |
| --- | --- |

41.

îndeamnă conducerea Consiliului să se asigure că UE nu își slăbește eforturile privind ODD;

| 42. | îndeamnă viitoarea Președinție spaniolă să organizeze o dezbatere la nivel înalt privind impulsul necesar la nivelul UE pentru punerea în aplicare la timp a ODD. Această dezbatere ar trebui să se desfășoare la nivel ministerial, în cadrul Consiliului Afaceri Generale, și să transmită un semnal clar Comisiei Europene cu privire la importanța ODD; |
| --- | --- |

42.

îndeamnă viitoarea Președinție spaniolă să organizeze o dezbatere la nivel înalt privind impulsul necesar la nivelul UE pentru punerea în aplicare la timp a ODD. Această dezbatere ar trebui să se desfășoare la nivel ministerial, în cadrul Consiliului Afaceri Generale, și să transmită un semnal clar Comisiei Europene cu privire la importanța ODD;

Provocări și căi de urmat

Provocări și căi de urmat

| 43. | subliniază necesitatea unor legături mai solide între ODD și PNRR, întrucât finanțarea este principalul obstacol pentru 47 % dintre orașe și regiuni în punerea în aplicare a ODD (7), iar statele membre dispun încă de 225 de miliarde EUR din cadrul MRR; |
| --- | --- |

43.

subliniază necesitatea unor legături mai solide între ODD și PNRR, întrucât finanțarea este principalul obstacol pentru 47 % dintre orașe și regiuni în punerea în aplicare a ODD (7

| 44. | încurajează, de asemenea, toate nivelurile de guvernare să integreze ODD în bugetul lor și în instrumentele lor financiare pentru a aborda deficitul de finanțare; |
| --- | --- |

44.

încurajează, de asemenea, toate nivelurile de guvernare să integreze ODD în bugetul lor și în instrumentele lor financiare pentru a aborda deficitul de finanțare;

| 45. | subliniază importanța sprijinului UE pentru dezvoltarea activităților de formare și de consolidare a capacităților, întrucât capacitatea, atât în ceea ce privește competențele, cât și personalul, reprezintă o provocare pentru 44 % dintre orașe și regiuni (8); |
| --- | --- |

45.

subliniază importanța sprijinului UE pentru dezvoltarea activităților de formare și de consolidare a capacităților, întrucât capacitatea, atât în ceea ce privește competențele, cât și personalul, reprezintă o provocare pentru 44 % dintre orașe și regiuni (8

| 46. | invită întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) să elaboreze și să pună în aplicare strategii de durabilitate în interiorul lor, deoarece doar 24 % au în prezent planuri concrete de reducere a amprentei lor de carbon (9); subliniază necesitatea de a sprijini IMM-urile în acest proces și de a intensifica măsurile relevante la nivel european, național, regional și local; |
| --- | --- |

46.

invită întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) să elaboreze și să pună în aplicare strategii de durabilitate în interiorul lor, deoarece doar 24 % au în prezent planuri concrete de reducere a amprentei lor de carbon (9

| 47. | solicită o coordonare mai bună și mai structurată între nivelurile de guvernare, în care UE să conducă prin puterea exemplului, printre altele printr-o guvernanță mai incluzivă a semestrului european și un dialog structurat cu părțile interesate cu privire la ODD; |
| --- | --- |

47.

solicită o coordonare mai bună și mai structurată între nivelurile de guvernare, în care UE să conducă prin puterea exemplului, printre altele printr-o guvernanță mai incluzivă a semestrului european și un dialog structurat cu părțile interesate cu privire la ODD;

| 48. | solicită ca instituțiile UE să adopte o poziție de lider mai puternică în comunicarea privind ODD. Nu toate părțile interesate sunt familiarizate cu cadrul, iar prioritizarea ODD la nivelul UE și la nivel național ar putea contribui la consolidarea angajamentului politic la toate nivelurile și la creșterea gradului de sensibilizare cu privire la ODD pe teren; |
| --- | --- |

48.

solicită ca instituțiile UE să adopte o poziție de lider mai puternică în comunicarea privind ODD. Nu toate părțile interesate sunt familiarizate cu cadrul, iar prioritizarea ODD la nivelul UE și la nivel național ar putea contribui la consolidarea angajamentului politic la toate nivelurile și la creșterea gradului de sensibilizare cu privire la ODD pe teren;

| 49. | recomandă, pe baza recomandărilor OCDE, utilizarea ODD pentru a acorda prioritate punerii în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale, consolidării serviciilor sociale și comunitare pentru grupurile dezavantajate din punct de vedere social și pentru a stimula decarbonizarea clădirilor, pentru a extinde infrastructura sustenabilă pentru bicicliști, pietoni și vehicule electrice și pentru a consolida participarea părților interesate la localizarea ODD în vederea redresării; |
| --- | --- |

49.

recomandă, pe baza recomandărilor OCDE, utilizarea ODD pentru a acorda prioritate punerii în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale, consolidării serviciilor sociale și comunitare pentru grupurile dezavantajate din punct de vedere social și pentru a stimula decarbonizarea clădirilor, pentru a extinde infrastructura sustenabilă pentru bicicliști, pietoni și vehicule electrice și pentru a consolida participarea părților interesate la localizarea ODD în vederea redresării;

| 50. | consideră că, în completarea taxonomiei verzi, ca o contribuție la punerea în aplicare a Pactului verde, Comisia ar trebui să prezinte de urgență o propunere de instituire a unei taxonomii sociale. Fără o taxonomie socială, investitorii și întreprinderile nu dispun de orientări clare cu privire la ceea ce trebuie înțeles ca fiind „eligibil din punct de vedere social”. Acest lucru îngreunează finanțarea activităților motivate social în domeniul asistenței medicale, al locuințelor sociale și al serviciilor sociale, precum și în alte domenii. |
| --- | --- |

50.

consideră că, în completarea taxonomiei verzi, ca o contribuție la punerea în aplicare a Pactului verde, Comisia ar trebui să prezinte de urgență o propunere de instituire a unei taxonomii sociale. Fără o taxonomie socială, investitorii și întreprinderile nu dispun de orientări clare cu privire la ceea ce trebuie înțeles ca fiind „eligibil din punct de vedere social”. Acest lucru îngreunează finanțarea activităților motivate social în domeniul asistenței medicale, al locuințelor sociale și al serviciilor sociale, precum și în alte domenii.

| 51. | propune ca instituțiile UE și statele membre să sprijine și să finanțeze lansarea de inițiative de formare și educație pentru a promova consolidarea capacităților entităților publice și ale organizațiilor private în elaborarea și punerea în aplicare a rapoartelor și a planurilor strategice privind ODD; |
| --- | --- |

51.

propune ca instituțiile UE și statele membre să sprijine și să finanțeze lansarea de inițiative de formare și educație pentru a promova consolidarea capacităților entităților publice și ale organizațiilor private în elaborarea și punerea în aplicare a rapoartelor și a planurilor strategice privind ODD;

| 52. | subliniază că educația este un drept fundamental, indiferent de posibilitățile financiare, și sugerează, de asemenea, nivelurilor de guvernare responsabile cu educația că ar putea fi introduse mai multe concepte de dezvoltare durabilă în programele de învățământ, de la nivelul de grădiniță până la cel universitar; |
| --- | --- |

52.

subliniază că educația este un drept fundamental, indiferent de posibilitățile financiare, și sugerează, de asemenea, nivelurilor de guvernare responsabile cu educația că ar putea fi introduse mai multe concepte de dezvoltare durabilă în programele de învățământ, de la nivelul de grădiniță până la cel universitar;

| 53. | propune lansarea unei campanii de comunicare interinstituționale a UE care să coreleze în mod clar îndeplinirea ODD cu îmbunătățirea calității vieții cetățenilor în toate teritoriile; |
| --- | --- |

53.

propune lansarea unei campanii de comunicare interinstituționale a UE care să coreleze în mod clar îndeplinirea ODD cu îmbunătățirea calității vieții cetățenilor în toate teritoriile;

| 54. | sugerează crearea unei platforme intercontinentale pentru schimburi de bune practici în ceea ce privește elaborarea evaluărilor voluntare locale sau subnaționale între orașele din UE și alte orașe din lume, promovând Europa ca un partener puternic în acest domeniu; o astfel de platformă poate conta pe coordonarea CoR; |
| --- | --- |

54.

sugerează crearea unei platforme intercontinentale pentru schimburi de bune practici în ceea ce privește elaborarea evaluărilor voluntare locale sau subnaționale între orașele din UE și alte orașe din lume, promovând Europa ca un partener puternic în acest domeniu; o astfel de platformă poate conta pe coordonarea CoR;

| 55. | solicită o diseminare mult mai eficientă a informațiilor privind oportunitățile de finanțare care pot fi puse la dispoziție de instituții precum Banca Europeană de Investiții pentru a sprijini punerea în aplicare a planurilor strategice privind ODD la nivel local și regional; |
| --- | --- |

55.

solicită o diseminare mult mai eficientă a informațiilor privind oportunitățile de finanțare care pot fi puse la dispoziție de instituții precum Banca Europeană de Investiții pentru a sprijini punerea în aplicare a planurilor strategice privind ODD la nivel local și regional;

| 56. | prin prezentul aviz, lansează o dezbatere colectivă privind importanța menținerii dezvoltării durabile în Europa în centrul tuturor acțiunilor politice, chiar și după 2030, subliniind oportunitatea de a crea o adevărată economie a bunăstării, centrată pe oameni și pe planetă, și acționând în direcția unei UE durabile pe termen lung; |
| --- | --- |

56.

prin prezentul aviz, lansează o dezbatere colectivă privind importanța menținerii dezvoltării durabile în Europa în centrul tuturor acțiunilor politice, chiar și după 2030, subliniind oportunitatea de a crea o adevărată economie a bunăstării, centrată pe oameni și pe planetă, și acționând în direcția unei UE durabile pe termen lung;

| 57. | invită, în cele din urmă, instituțiile, organismele și agențiile UE, precum și administrațiile naționale, regionale și locale, să analizeze modul în care pot deveni ele însele mai sustenabile; acest lucru se referă în special la dezvoltarea energiei din surse regenerabile, la renovarea energetică a clădirilor și la cantine mai sustenabile, la promovarea transportului și a locuințelor ecologice și la dezvoltarea de evenimente și reuniuni în format hibrid în clădirile lor de birouri, dar și la combaterea sărăciei și a foametei; este necesar un angajament pentru a realiza egalitatea de gen și de a combate inegalitatea, de a promova inovarea și de a îmbunătăți infrastructura, de a echilibra consumul, producția și utilizarea terenurilor și de a contribui la pace, justiție și instituții puternice în Europa și în lume. |
| --- | --- |

57.

invită, în cele din urmă, instituțiile, organismele și agențiile UE, precum și administrațiile naționale, regionale și locale, să analizeze modul în care pot deveni ele însele mai sustenabile; acest lucru se referă în special la dezvoltarea energiei din surse regenerabile, la renovarea energetică a clădirilor și la cantine mai sustenabile, la promovarea transportului și a locuințelor ecologice și la dezvoltarea de evenimente și reuniuni în format hibrid în clădirile lor de birouri, dar și la combaterea sărăciei și a foametei; este necesar un angajament pentru a realiza egalitatea de gen și de a combate inegalitatea, de a promova inovarea și de a îmbunătăți infrastructura, de a echilibra consumul, producția și utilizarea terenurilor și de a contribui la pace, justiție și instituții puternice în Europa și în lume.

Bruxelles, 8 februarie 2023.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  CoR (2022) Sinergiile dintre obiectivele de dezvoltare durabilă și planurile naționale de redresare și reziliență – Cele mai bune practici ale autorităților locale și regionale, pagina 16.

1

Sinergiile dintre obiectivele de dezvoltare durabilă și planurile naționale de redresare și reziliență – Cele mai bune practici ale autorităților locale și regionale

(2)  CoR (2022) Sinergiile dintre obiectivele de dezvoltare durabilă și planurile naționale de redresare și reziliență – Cele mai bune practici ale autorităților locale și regionale, pagina 17.

2

Sinergiile dintre obiectivele de dezvoltare durabilă și planurile naționale de redresare și reziliență – Cele mai bune practici ale autorităților locale și regionale

(3)  Cele mai recente rezultate ale sondajului apar în raportul OCDE: https://doi.org/10.1787/6d25b59b-en

3

(4)  Cele mai recente rezultate ale sondajului apar în raportul OCDE: https://doi.org/10.1787/6d25b59b-en

4

(5)  Localizarea ODD la diferite niveluri de guvernare a dus la o creștere a evaluărilor locale voluntare și a evaluărilor subnaționale voluntare: numai în regiunea Renania de Nord-Westfalia, 11 orașe au elaborat un raport local privind sustenabilitatea, iar Bonn și Düsseldorf au prezentat ONU propriile evaluări locale voluntare. Cele mai mari orașe din Finlanda (Espoo, Helsinki, Tampere, Turku și Vantaa) au elaborat, de asemenea, evaluări locale voluntare. La nivel mondial, există 126 de evaluări locale voluntare, dintre care o treime sunt situate în Europa.

5

(6)  OCDE (2022) The Sustainable Development Goals as a framework for COVID-19 recovery in cities and regions (Obiectivele de dezvoltare durabilă drept cadru pentru redresarea în urma pandemiei de COVID-19 în orașe și regiuni), OECD Regional Development Papers, nr. 26, OECD Publishing, Paris.

6

The Sustainable Development Goals as a framework for COVID-19 recovery in cities and regions

OECD Regional Development Papers

(7)  OCDE (2022) The Sustainable Development Goals as a framework for COVID-19 recovery in cities and regions (Obiectivele de dezvoltare durabilă drept cadru pentru redresarea în urma pandemiei de COVID-19 în orașe și regiuni), OECD Regional Development Papers, nr. 26, OECD Publishing, Paris.

7

The Sustainable Development Goals as a framework for COVID-19 recovery in cities and regions

OECD Regional Development Papers

(8)  OCDE (2022) The Sustainable Development Goals as a framework for COVID-19 recovery in cities and regions (Obiectivele de dezvoltare durabilă drept cadru pentru redresarea în urma pandemiei de COVID-19 în orașe și regiuni), OECD Regional Development Papers, nr. 26, OECD Publishing, Paris.

8

The Sustainable Development Goals as a framework for COVID-19 recovery in cities and regions

OECD Regional Development Papers

(9)  Comisia Europeană, 2022: Eurobarometru: IMM-urile din UE care lucrează în direcția sustenabilității:

9

https://single-market-economy.ec.europa.eu/news/eurobarometer-eu-smes-working-towards-sustainability-2022-03-28_en

---

| 3.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 157/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 157/12

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Raport de reexaminare privind implementarea Mecanismului de redresare și reziliență

(2023/C 157/03)

| Raportor: | Rob JONKMAN (NL-PPE), membru al Consiliului Executiv Opsterland |
| --- | --- |
| Document de referință | Comunicarea Comisiei Europene: Raport de reexaminare privind implementarea Mecanismului de redresare și reziliență
  COM(2022) 383 final |

Raportor:

Rob JONKMAN (NL-PPE), membru al Consiliului Executiv Opsterland

Document de referință

Comunicarea Comisiei Europene: Raport de reexaminare privind implementarea Mecanismului de redresare și reziliență

COM(2022) 383 final

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR),

Observații generale

| 1. | salută raportul de reexaminare, care oferă o actualizare utilă și o evaluare generală a situației actuale a implementării Mecanismului de redresare și reziliență (MRR) și a îndeplinirii obligațiilor prevăzute în Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (1), dar constată că raportul nu conține informațiile esențiale și mai aprofundate necesare pentru a obține o imagine mai clară a punerii în aplicare efective la nivel local și regional; |
| --- | --- |

1.

| 2. | Consideră că absența oricărei analize calitative din cuprinsul raportului de reexaminare, chiar dacă articolul 16 din regulament nu prevede astfel de analize, reprezintă o oportunitate ratată. Prin urmare, nu este clar modul în care Comisia Europeană (CE) va monitoriza progresele înregistrate pe plan calitativ în ceea ce privește investițiile MRR și reformele naționale pe termen lung și modul în care vor fi implicate autoritățile locale și regionale (ALR) în acest proces; |
| --- | --- |

2.

| 3. | În plus, regretă că raportul de reexaminare nu analizează o serie de aspecte esențiale pentru o implementare corespunzătoare a MRR, cum ar fi:






  — | guvernanța planurilor naționale de redresare și reziliență (PNRR) și a proceselor conexe; |
| --- | --- | --- |

3.

—

guvernanța planurilor naționale de redresare și reziliență (PNRR) și a proceselor conexe;

| — | adevărata adiționalitate a proiectelor sprijinite; |
| --- | --- |

—

adevărata adiționalitate a proiectelor sprijinite;

| — | sinergiile și riscurile de suprapunere cu alte surse de finanțare din partea UE; |
| --- | --- |

—

sinergiile și riscurile de suprapunere cu alte surse de finanțare din partea UE;

| — | contribuția efectivă a MRR la coeziune, în pofida faptului că aceasta reprezintă însuși temeiul juridic al MRR; |
| --- | --- |

—

contribuția efectivă a MRR la coeziune, în pofida faptului că aceasta reprezintă însuși temeiul juridic al MRR;

| — | implicarea ALR. |
| --- | --- |

—

implicarea ALR.

| 4. | subscrie la afirmația CE potrivit căreia succesul MRR depinde de implicarea strânsă a partenerilor sociali, a societății civile, a ALR și a organizațiilor neguvernamentale (ONG). Simpla menționare a acestora în mod colectiv, adesea sub termenul generic de „părți interesate”, nu este suficientă. O punere în aplicare democratică și eficientă din punctul de vedere al costurilor ar trebui să meargă mână în mână cu aplicarea deplină a principiilor subsidiarității și proporționalității, care sunt ancorate în Tratatul privind Uniunea Europeană (2); |
| --- | --- |

4.

| 5. | este de acord, așa cum se afirmă în raportul de reexaminare, că MRR poate ajuta statele membre să combată inegalitățile dintre femei și bărbați prin măsuri axate în mod specific pe egalitatea de gen și prin sprijinirea integrării egalității în cadrul celor șase piloni de politică (3); |
| --- | --- |

5.

| 6. | solicită Comisiei Europene să evalueze implicarea ALR în etapa de implementare și să se asigure că datele pe această temă sunt colectate în mod eficient ca parte a sistemului de raportare a performanței, adică a tabloului de bord privind redresarea și reziliența, și prin utilizarea cercetărilor și a studiilor efectuate până în prezent de Comitetul European al Regiunilor (CoR), de Centrul European de Politici (EPC), de fundațiile politice și de Conferința regiunilor maritime periferice (CRMP); |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că regimul general de condiționalitate se aplică pe deplin MRR și îndeamnă Comisia să monitorizeze atent, în toate statele membre, situațiile în care buna gestiune financiară a bugetului Uniunii și protecția intereselor financiare ale UE sunt afectate suficient de direct de încălcări ale principiilor statului de drept și să ia măsuri atunci când este necesar; |
| --- | --- |

7.

Rolul ALR în punerea în aplicare și executarea MRR

| 8. | subliniază că ALR s-au aflat încă de la început în prima linie a luptei împotriva pandemiei de COVID-19 și a consecințelor socioeconomice ale acesteia, atât prin propriile acțiuni de politică în multe domenii, cât și prin punerea în aplicare a deciziilor guvernelor naționale; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că ALR furnizează locuitorilor și întreprinderilor lor cea mai mare parte a serviciilor publice și investesc în domeniile de politică vizate de PNRR, în special în domeniul redresării economice și sociale, precum și al tranziției verzi și digitale. Dacă ALR – nivelul politic cel mai apropiat de cetățeni – sunt excluse, jaloanele și țintele stabilite în PNRR riscă să nu fie atinse; subliniază că această problemă apare și ca urmare a nerecunoașterii rolului autorităților locale și regionale în cadrul semestrului european; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reiterează faptul că ALR sunt cele mai conștiente de nevoile și provocările specifice cu care se confruntă cetățenii și întreprinderile. Întrucât sunt formulate la nivel central, fără consultarea nivelului local și regional, adesea majoritatea PNRR și a obiectivelor nu sunt în concordanță cu nevoile locale, regionale și locale și cu atuurile unice de la fiecare nivel; |
| --- | --- |

10.

| 11. | susține că modalitățile în care au fost elaborate PNRR și au fost implicate ALR nu sunt de natură să promoveze asumarea planurilor de redresare la nivel local și regional. Experiența semestrului european arată în mod clar că punerea în aplicare insuficientă a recomandărilor specifice fiecărei țări s-a datorat, parțial, lipsei de asumare a responsabilității la nivel local și regional și lipsei de capacități a autorităților locale și regionale de a contribui la recomandările specifice fiecărei țări; subliniază că așa numitele reforme structurale, pe care Comisia Europeană le solicită în cadrul semestrului european, trebuie să fie verificate din punctul de vedere al subsidiarității, astfel încât să acopere numai aspecte care intră efectiv în sfera de competență a UE; |
| --- | --- |

11.

| 12. | afirmă că în contextul executării multor proiecte și programe din cadrul MRR, ALR au competențe legislative care sunt esențiale pentru o implementare cu succes a MRR. Prin urmare, este esențial ca ALR să fie direct implicate în elaborarea și punerea în aplicare a PNRR, în conformitate cu gradul de autonomie economică, bugetară și financiară prevăzut în cadrul lor juridic național și cu principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reamintește că ALR efectuează o treime din totalul cheltuielilor publice și mai mult de jumătate din investițiile publice din UE, o mare parte din ele fiind realizate în domenii de politică esențiale pentru MRR. Implicarea activă a ALR este necesară pe parcursul întregului proces, pentru a asigura punerea în aplicare cu succes; atrage atenția, în acest sens, asupra unor competențe precum: renovarea clădirilor, mobilitatea urbană durabilă, reziliența sistemelor de sănătate, producția de energie durabilă, educația și reforma mai eficientă a administrației publice; |
| --- | --- |

13.

Dimensiunea teritorială neglijată în monitorizarea implementării MRR

| 14. | Consultările desfășurate în 2021 (4) și 2022 (5) de CoR și CLRE și studiul de referință (6) din 2022 au evidențiat implicarea foarte limitată a autorităților locale și regionale în elaborarea, pregătirea și punerea în aplicare a PNRR. În pofida unor exemple bune, acestea reprezintă mai mult excepția decât regula, iar majoritatea respondenților consideră că guvernanța pe mai multe niveluri și principiile subsidiarității nu au fost respectate; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că doar una din zece autorități locale sau regionale a fost implicată pe deplin (1 %) sau parțial (9 %) în elaborarea planurilor naționale de redresare și reziliență, astfel cum s-a subliniat în rezultatele sondajului realizat de CoR în rândul politicienilor de la nivel local și regional din UE (7), o constatare sumbră confirmată și de alte analize și consultări efectuate de CoR, EPC, fundații politice și CRMP, printre altele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | regretă că propunerea de la considerentul 34 din Regulamentul privind MRR, care subliniază importanța implicării ALR, a fost neglijată în majoritatea țărilor UE, chiar dacă ALR sunt responsabile pentru 53 % din investițiile publice din UE și au competențe esențiale pentru punerea în aplicare a politicilor legate de cei șase piloni ai PNRR; |
| --- | --- |

16.

| 17. | reamintește, astfel cum se menționează în raportul de reexaminare, că Regulamentul privind MRR (considerentul 34) recunoaște faptul că ALR „pot fi parteneri importanți în punerea în aplicare a reformelor și a investițiilor” și că, prin urmare, ar trebui „să fie consultate și implicate în mod corespunzător, în conformitate cu cadrul juridic național” și că articolul 18 impune ca PNRR să includă un rezumat al procesului de consultare cu ALR (printre altele) și modul în care contribuțiile lor se reflectă în plan; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază, de asemenea, că elaborarea PNRR a fost un proces descendent în majoritatea statelor membre, ceea ce antrenează riscul de centralizare a unor investiții publice importante și afectează succesul final al Mecanismului de redresare și reziliență. Acest lucru contravine importanței acordate guvernanței pe mai multe niveluri, principiului subsidiarității și procesului de descentralizare care s-a desfășurat în multe state membre în ultimele decenii, nu în ultimul rând în ceea ce privește programele fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI); |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că abordarea centralizată face ca raportul de reexaminare să treacă cu vederea diferențele teritoriale, atât în ceea ce privește provocările, cât și oportunitățile. Prin urmare, PNRR riscă să fie mai puțin eficiente și să aibă un impact mai redus decât se dorește. Astfel, regiunile deja mai puțin dezvoltate înainte de izbucnirea pandemiei riscă să se confrunte cu un decalaj și mai mare din acest punct de vedere, în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, nivelul de educație, sprijinul pentru întreprinderi, digitalizarea, mobilitatea sau în alte domenii de politică esențiale; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază, de asemenea, că ar trebui consolidată capacitatea administrativă a multor autorități locale și regionale, în special din cauza multitudinii de programe europene și a posibilităților de sprijin financiar. În acest context, invită Comisia Europeană să sprijine în mod activ autoritățile locale și regionale, care s-au confruntat în trecut cu probleme în absorbția fondurilor UE, să își crească capacitatea de absorbție, astfel încât să se îmbunătățească punerea în aplicare a tuturor programelor de finanțare ale UE; |
| --- | --- |

20.

| 21. | avertizează că a apărut o dihotomie neașteptată, care a dus la două categorii diferite de ALR participante: un prim grup restrâns de ALR care au fost implicate de administrația centrală încă de la început, fiind implicate și în prezent în faza de implementare și care, prin urmare, abordează particularitățile și nevoile teritoriale, și un al doilea grup mai mare de ALR care nu au fost implicate în mod corespunzător de la începutul conceperii și nici ulterior, în implementarea MRR. În consecință, problemele existente cauzate de excluderea lor s-au agravat (8); acesta nu poate fi un obiectiv al MRR și subminează dimensiunea teritorială a UE; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că, întrucât este un exercițiu supracentralizat, descendent, în mare parte lipsit de implicarea ALR, semestrul european ar trebui reformat și dezvoltat atunci când este utilizat pentru a acorda prioritate viitoarelor fonduri, investiții sau programe (regionale), deoarece, în prezent, neglijează principiile bunei guvernanțe și ale parteneriatului pe mai multe niveluri și nu recunoaște rolul autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

22.

Sinergii cu alte fonduri și programe ale UE

| 23. | solicită Comisiei Europene, în scopul unei monitorizări riguroase, să clarifice modul în care sunt îndeplinite la nivel național cerințele menționate la articolul 28 din Regulamentul privind MRR pentru a asigura complementaritatea și sinergia dintre fonduri și instrumentele financiare; |
| --- | --- |

23.

| 24. | salută faptul că, potrivit raportului de reexaminare, statele membre au inclus un număr semnificativ de măsuri de sprijinire a coeziunii sociale și teritoriale (9). Întrucât, în majoritatea statelor membre, ALR sunt principalii executori și sunt responsabile pentru politica de coeziune, dar, în majoritatea cazurilor, nu sunt implicate în mod corespunzător în pregătirea MRR, Comitetul se teme că obiectivele de coeziune teritorială (din cadrul pilonului 4) nu vor fi îndeplinite; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază că este esențial să se evite dezinformarea ecologică și subliniază că principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative” este o piatră de temelie a încrederii cetățenilor UE în punerea în aplicare a MRR. Cerințele detaliate din Regulamentul privind MRR legate de aplicarea principiului de „a nu aduce prejudicii semnificative” și de clasificarea investițiilor verzi ar trebui respectate de statele membre pentru a preveni posibila încălcare a cerinței privind 37 % din cheltuieli pentru investițiile verzi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | regretă că raportul de reexaminare nu demonstrează în mod clar modul în care MRR se aliniază efectiv la planificarea regională/locală și la programele operaționale pentru coeziune. CoR regretă caracterul centralizat al MRR, lipsa dimensiunii regionale și absența consultărilor cu organismele regionale și locale în ceea ce privește implementarea și guvernanța sa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | afirmă că, în ceea ce privește sinergiile dintre MRR și alte finanțări din partea UE, având în vedere că funcționarea, calendarul și guvernanța lor sunt diferite, principala problemă este riscul de suprapuneri. Prin urmare, în ceea ce privește orientarea strategică și implementarea, trebuie să se asigure o interacțiune și o coordonare continuă între politica de coeziune, alte fonduri ale UE și MRR; |
| --- | --- |

27.

| 28. | regretă că includerea REPowerEU în MRR permite transferul fondurilor politicii de coeziune, în pofida necesității de a le utiliza la nivel local și regional pentru redresarea economică, tranziția verde și reducerea divergențelor în cadrul UE; |
| --- | --- |

28.

| 29. | îndeamnă Comisia Europeană să furnizeze informații și orientări suplimentare statelor membre cu privire la modul de implicare a ALR. În acest sens, recomandă Comisiei Europene să îndemne statele membre să comunice direct cu ALR cu privire la implementarea și la monitorizarea MRR. Regiunile și orașele sunt administrația cea mai apropiată de cetățeni, dețin majoritatea competențelor necesare pentru atingerea obiectivelor teritoriale și sunt principalii actori ai politicii europene de coeziune; |
| --- | --- |

29.

| 30. | afirmă că este necesar, în conformitate cu articolul 22 din Regulamentul privind MRR, să se pună în aplicare un sistem de monitorizare solid, care, la nivel local și regional, nu implică sarcini administrative suplimentare, întrucât ALR au nevoie de norme mai clare pentru execuția fondurilor. În plus, se solicită orientări și instrumente comune, deoarece statele membre trebuie să se asigure că colectează date și că Comisia Europeană poate avea acces la baza de date oficială a beneficiarilor, pentru a evita dubla finanțare; |
| --- | --- |

30.

| 31. | îndeamnă CE să se asigure că principiile fundamentale, cum ar fi guvernanța pe mai multe niveluri și subsidiaritatea, sunt respectate și puse în aplicare în mod consecvent. În această privință, politica de coeziune nu ar trebui să fie de sine stătătoare, ci să interacționeze și să se coordoneze cu noile instrumente, inclusiv MRR; |
| --- | --- |

31.

Ce este necesar?

| 32. | subliniază, în acest sens, că rolul esențial al ALR nu se limitează numai la a pune în aplicare PNRR, ci include și planificarea ulterioară și evaluarea punerii lor în aplicare, pentru care sunt necesare instrumente de analiză a impactului economic/social, care să acopere nivelul local și regional; |
| --- | --- |

32.

| 33. | solicită, prin urmare, ca rapoartele anuale ale Comisiei, astfel cum sunt definite la articolul 31 din regulament, și raportul de evaluare independentă privind punerea în aplicare a mecanismului să fie prezentate până la 20 februarie 2024, astfel cum se prevede la articolul 32 din Regulamentul privind MRR, ca CoR să fie implicat în pregătire și să se introducă o secțiune privind implicarea ALR, pe baza conținutului considerentului 34 și a articolului 18 din Regulamentul privind MRR, pentru a obține o imagine de ansamblu mai bună asupra proceselor de punere în aplicare din statele membre ale UE; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază că, pentru a asigura punerea în aplicare și monitorizarea corespunzătoare a PNRR și o utilizare adecvată a fondurilor MRR, capacitățile administrative disponibile ale statelor membre și ale ALR ar trebui utilizate în mod eficient și consolidate pentru a permite o utilizare eficientă a fondurilor publice la nivel local și regional, în conformitate cu obiectivele Instrumentului de sprijin tehnic; |
| --- | --- |

34.

| 35. | își exprimă îngrijorarea cu privire la tendința din ce în ce mai accentuată de schimbare de paradigmă de la fondurile structurale, gestionate la nivel regional, către alocări centralizate și mecanisme de coordonare mai mari, cum ar fi semestrul european, care sunt programate și puse în aplicare la nivel național; MRR este un astfel de exemplu, însă observația este valabilă și pentru Fondul pentru o tranziție justă și rezerva de ajustare la Brexit; |
| --- | --- |

35.

| 36. | prin urmare, solicită să se reflecteze asupra modului în care principiile subsidiarității și guvernanței pe mai multe niveluri pot fi ancorate mai bine în tratatele UE și asupra modalităților de monitorizare mai eficientă a aplicării acestora în practică. Subliniază importanța abordării acestei chestiuni în perspectiva eventualei convenții constituționale de reformare a tratatelor UE; |
| --- | --- |

36.

| 37. | apreciază rolul activ și activitatea desfășurată până în prezent de Parlamentul European (PE) în ceea ce privește controlul și supravegherea implementării MRR. Apreciază faptul că CoR a fost invitat de mai multe ori să participe la Grupul de lucru comun ECON-BUDG privind controlul Mecanismului de redresare și reziliență (GL MRR); |
| --- | --- |

37.

| 38. | regretă că nu s-a ținut seama de rezoluția Parlamentului European privind implementarea și, în special, de referirea acesteia la implicarea ALR. Solicită Parlamentului să ia în considerare, în conformitate cu articolul 26 alineatul (2) din Regulamentul privind MRR, elaborarea unei rezoluții referitoare la efectele și impactul alocărilor centralizate de fonduri ale UE pe baza experiențelor acumulate în urma implementării MRR la nivel local și regional; |
| --- | --- |

38.

| 39. | îndeamnă statele membre și Comisia Europeană să ia măsurile necesare pentru a transforma actuala abordare centralizată într-o abordare pe mai multe niveluri a implementării MRR prin instituirea, pe o bază structurală și împreună cu ALR, de exemplu, a unor platforme pe mai multe niveluri, sesiuni de informare și evenimente, în conformitate cu articolul 34 din Regulamentul privind MRR și a unor grupuri de lucru pe mai multe niveluri; |
| --- | --- |

39.

| 40. | îndeamnă Comisia Europeană să prezinte orientări mai stricte statelor membre și să le încurajeze să raporteze în detaliu, în programele lor naționale anuale de reformă (PNR) cu privire la consultările cu ALR și cu părțile interesate, în spiritul articolului 18 alineatul (4) litera (q) din Regulamentul privind MRR; |
| --- | --- |

40.

| 41. | subliniază că tabloul de bord pentru măsurarea progreselor înregistrate în implementarea PNRR, astfel cum sunt definite la articolul 30 din regulament, ar putea fi dezvoltat în continuare, pentru a garanta că se ține seama în mod corespunzător de dimensiunea teritorială. Trebuie să asigurăm un proces de monitorizare integrat, cu implicarea autorităților locale și regionale și o abordare obiectivă a punerii în aplicare; aceasta nu ar trebui să ducă la o povară excesivă pentru ALR; |
| --- | --- |

41.

| 42. | afirmă că reformele și investițiile acoperite de PNRR ar trebui să fie în conformitate cu recomandările specifice fiecărei țări din cadrul semestrului european. Este necesară o reformă a semestrului european pentru a integra dimensiunea teritorială. Dimensiunea locală și regională trebuie luată în considerare nu numai în lumina învățămintelor actuale desprinse în urma elaborării PNRR, ci și în contextul viitoarelor programe și obiective pe termen lung ale UE, atât al pachetului de măsuri „Pregătiți pentru 55”, cât și al tranziției digitale, al realizării obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) până în 2030 sau al realizării neutralității climatice până în 2050; |
| --- | --- |

42.

| 43. | își reiterează, prin urmare, solicitarea formulată în avizele anterioare (10), privind elaborarea unui cod de conduită pentru implicarea autorităților locale și regionale în cadrul semestrului european. Semestrul european ar trebui să devină mai transparent, mai favorabil incluziunii și mai democratic, prin implicarea autorităților locale și regionale. Pe această cale se poate asigura o mai mare asumare la nivel local și regional, îmbunătățind astfel punerea în aplicare globală a reformelor dorite și a MRR în statele membre. |
| --- | --- |

43.

Bruxelles, 8 februarie 2023.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Articolul 16 din Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

1

(2)  Articolul 5 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității.

2

(3)  COM(2022) 383 final; se consideră că 129 de măsuri din cele 25 de PNRR adoptate la 30 iunie 2022 se axează pe egalitatea de gen.

3

(4)  CoR-CLRE, Implicarea municipalităților, orașelor și regiunilor în pregătirea planurilor naționale de redresare și reziliență: Rezultatele consultării specifice realizate de CoR-CLRE, ianuarie 2021.

4

Implicarea municipalităților, orașelor și regiunilor în pregătirea planurilor naționale de redresare și reziliență: Rezultatele consultării specifice realizate de CoR-CLRE

(5)  CoR-CLRE, Punerea în aplicare a Mecanismului de redresare și reziliență: perspectiva autorităților locale și regionale – rezultatele consultării specifice realizate de CoR-CLRE, aprilie 2022.

5

Punerea în aplicare a Mecanismului de redresare și reziliență: perspectiva autorităților locale și regionale – rezultatele consultării specifice realizate de CoR-CLRE

(6)  Regions for EU Recovery, Benchmark study on the implementation of the Recovery and Resilience Facility at the regional level – Main results (Regions for EU Recovery, Studiu comparativ privind punerea în aplicare a Mecanismului de redresare și reziliență la nivel regional – Principalele rezultate), iunie 2022.

6

Benchmark study on the implementation of the Recovery and Resilience Facility at the regional level – Main results

(7)  Sondaj bazat pe 2 698 de interviuri cu politicieni de la nivel local și regional din UE, finalizate între 25 iulie și 11 septembrie 2022. A se vedea: Rezultatele Barometrului regional și local, (octombrie 2022), disponibil online la adresa https://cor.europa.eu/en/our-work/Pages/EURegionalBarometer-Survey-2022.aspx

7

2 698 de interviuri

(8)  Sondaj bazat pe 2 698 de interviuri cu politicieni de la nivel local și regional din UE, finalizate între 25 iulie și 11 septembrie 2022. A se vedea: Rezultatele Barometrului regional și local, (octombrie 2022), disponibil online la adresa https://cor.europa.eu/en/our-work/Pages/EURegionalBarometer-Survey-2022.aspx

8

2 698 de interviuri

(9)  Regulamentul MRR, articolul 3 alineatul (d), pilonul 4.

9

(10)  Avizul CoR: „Planul de redresare pentru Europa în contextul pandemiei de COVID-19: Mecanismul de redresare și reziliență și Instrumentul de sprijin tehnic” (JO C 440, 18.12.2020, p. 160).

10

Avizul CoR: „Semestrul european și politica de coeziune: adaptarea reformelor structurale la investițiile pe termen lung” (JO C 275, 14.8.2019, p. 1).

Avizul CoR pe tema „Îmbunătățirea guvernanței semestrului european: un cod de conduită pentru implicarea autorităților locale și regionale” (JO C 306, 15.9.2017, p. 24).

---

| 3.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 157/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 157/18

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Punerea oamenilor pe primul loc, asigurarea creșterii durabile și favorabile incluziunii, deblocarea potențialului regiunilor ultraperiferice ale UE

(2023/C 157/04)

| Raportor: | Pedro DE FARIA E CASTRO (PT-PPE), Subsecretar în cadrul Președinției Guvernului Regional al Insulelor Azore |
| --- | --- |
| Document de referință: | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Punerea oamenilor pe primul loc, asigurarea creșterii durabile și favorabile incluziunii, deblocarea potențialului regiunilor ultraperiferice ale UE
  COM(2022) 198 final |

Raportor:

Pedro DE FARIA E CASTRO (PT-PPE), Subsecretar în cadrul Președinției Guvernului Regional al Insulelor Azore

Document de referință:

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Punerea oamenilor pe primul loc, asigurarea creșterii durabile și favorabile incluziunii, deblocarea potențialului regiunilor ultraperiferice ale UE

COM(2022) 198 final

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR),

| 1. | subliniază constrângerile structurale cu care se confruntă în permanență regiunile ultraperiferice (RUP), astfel cum sunt identificate la articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) – constrângeri care au fost exacerbate de pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

1.

| 2. | recunoaște că strategia UE pentru RUP și-a dovedit valoarea prin aprofundarea măsurilor de protejare a caracterului specific al acestor regiuni în cadrul UE; cu toate acestea, situația cauzată de pandemia de COVID-19, precum și nevoia urgentă de a aborda provocările economice, sociale, culturale și de mediu actuale și viitoare au evidențiat necesitatea de a reînnoi în profunzime strategia „Un parteneriat strategic consolidat și reînnoit cu regiunile ultraperiferice ale UE”, din 2017; |
| --- | --- |

2.

| 3. | constată cu satisfacție că Comisia Europeană dă curs recomandării CoR de a adapta strategia UE pentru regiunile ultraperiferice, date fiind consecințele grave ale pandemiei, astfel cum s-a propus în avizul CoR pe tema „Raportul Comisiei Europene privind punerea în aplicare a parteneriatului strategic reînnoit cu regiunile ultraperiferice ale UE” (raportor: domnul Ángel Víctor Torres Pérez) (1) și în raportul Parlamentului European referitor la consolidarea parteneriatului cu regiunile ultraperiferice ale UE (2); |
| --- | --- |

3.

| 4. | reamintește diversele demersuri întreprinse de RUP în vederea reînnoirii strategiei Comisiei Europene, în special declarația politică a președinților RUP adoptată în cadrul reuniunii de la jumătatea perioadei a Conferinței președinților regiunilor ultraperiferice, care a avut loc la 3 mai 2021 în Insulele Azore; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază consolidarea parteneriatului dintre Comisie, statele membre și Conferința președinților RUP în cursul procesului de elaborare a acestei strategii, ceea ce a permis un dialog fructuos și permanent prin intermediul unor platforme și grupuri de lucru specifice; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ia notă cu satisfacție de Comunicarea Comisiei Europene intitulată „Punerea oamenilor pe primul loc, asigurarea creșterii durabile și favorabile incluziunii, deblocarea potențialului regiunilor ultraperiferice ale UE”, adoptată ca urmare a pozițiilor exprimate de Conferința președinților RUP, atât în declarația finală din 18 noiembrie 2021 (Ponta Delgada, Azore), cât și în contribuția din 19 ianuarie 2022, adoptată împreună cu Franța, Spania și Portugalia; |
| --- | --- |

6.

| 7. | salută angajamentul Comisiei de a consolida dialogul și de a oferi un sprijin individualizat acestor regiuni pentru ca ele să poată beneficia pe deplin de politicile UE și să își valorifice potențialul, contribuind astfel la consolidarea prezenței UE în zonele de influență ale acestor regiuni; |
| --- | --- |

7.

| 8. | recunoaște importanța acestei noi comunicări și subliniază necesitatea unei acțiuni coordonate a autorităților la nivel supranațional, național, regional și local și a punerii în aplicare rapide a măsurilor propuse; de asemenea, dat fiind contextul marcat de multiple crize, subliniază necesitatea urgentă a unor răspunsuri imediate și eficace pentru a asigura redresarea economică, socială și durabilă a acestor regiuni; |
| --- | --- |

8.

| 9. | regretă că, în noua comunicare a Comisiei, unele dintre politicile esențiale pentru dezvoltarea RUP au fost insuficient abordate; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că vulnerabilitățile acestor regiuni, astfel cum sunt recunoscute la articolul 349 din TFUE, sunt accentuate într-o măsură și mai mare de multitudinea de dezastre naturale, a căror frecvență crește ca urmare a încălzirii globale, și că amploarea și intensitatea din ce în ce mai mari ale acestor fenomene în RUP rămân un motiv serios de îngrijorare; |
| --- | --- |

10.

| 11. | constată că războiul din Ucraina exercită la ora actuală o presiune suplimentară asupra acestor regiuni deja vulnerabile și subminează redresarea în urma crizei sanitare. Puterea de cumpărare a gospodăriilor este în prezent grav afectată, iar diversele sectoare de activitate sunt nevoite să suporte costuri suplimentare semnificative, pe lângă costurile structurale suplimentare asociate constrângerilor structurale din aceste regiuni; |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută concluziile Consiliului Uniunii Europene din 21 iunie 2022 referitoare la comunicarea Comisiei din 3 mai și subliniază importanța lor pentru punerea în aplicare a acestei noi strategii pentru RUP; |
| --- | --- |

12.

| 13. | îndeamnă statele membre vizate să își sprijine regiunile ultraperiferice, să consolideze capacitățile administrative și să promoveze dezvoltarea competențelor pentru ca aceste regiuni să beneficieze pe deplin de programele UE; |
| --- | --- |

13.

| 14. | își exprimă satisfacția că în comunicarea Comisiei Europene se constată că RUP nu se aseamănă, nici în fapt, nici în drept, cu alte regiuni europene cu caracteristici geografice specifice, cum ar fi insulele, zonele montane sau regiunile cu o densitate scăzută a populației; |
| --- | --- |

14.

Furnizarea de răspunsuri la necesitățile cetățenilor

| 15. | salută accentul pus de Comisie pe nevoile persoanelor care trăiesc în RUP, pe redresarea economică și pe o creștere durabilă și favorabilă incluziunii care să răspundă acestor nevoi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atrage atenția asupra necesității urgente de a aborda inegalitățile sociale și economice semnificative ale RUP în raport cu Europa continentală și invită Comisia Europeană să sprijine aceste regiuni în procesul de convergență cu restul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

16.

| 17. | salută accentul pus de Comisia Europeană pe importanța sprijinirii particularităților RUP în cadrul punerii în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale și al realizării obiectivelor pentru 2030 ale Summitului social de la Porto în ce privește ocuparea forței de muncă, competențele și reducerea sărăciei; |
| --- | --- |

17.

Acordarea unei atenții deosebite provocării reprezentate de migrație

| 18. | solicită un sprijin puternic și decisiv din partea instituțiilor europene în fața crizelor legate de migrație, în special în regiunile frontaliere externe ale UE, care sunt singurele responsabile pentru primirea și accesul la servicii de bază în cazul minorilor neînsoțiți care sosesc pe teritoriile lor, precum și pentru sprijinul care le este acordat în tranziția către viața adultă; |
| --- | --- |

18.

| 19. | reamintește importanța unei finanțări adecvate în cadrul fondurilor FAMI (Fondul pentru azil, migrație și integrare) și FSI (Fondul pentru securitate internă), asigurându-le regionalizarea pentru a accelera accesul la ele, în special în situații de criză, precum cele de care suferă în mod repetat unele RUP, cum ar fi Insulele Canare, Guyana sau Mayotte, și salută angajamentul asumat de Comisie în acest sens în noua sa strategie; |
| --- | --- |

19.

| 20. | așteaptă cu interes realizarea de noi progrese în ceea ce privește Pactul privind migrația și azilul, având în vedere învățămintele desprinse în urma invadării Ucrainei de către Rusia, explorând posibilitatea de a activa Directiva 2001/55/CE a Consiliului (3) pentru migranții din alte zone de conflict cu impact puternic asupra UE și noile măsuri introduse de Regulamentul CARE (4), astfel încât să se asigure o solidaritate reală și o repartizare echitabilă a sarcinii migrației între toate statele membre; |
| --- | --- |

20.

Tranziția verde

| 21. | își exprimă satisfacția că Comisia a recunoscut că RUP au nevoie de măsuri speciale de adaptare la schimbări climatice, deoarece sunt deosebit de expuse la efectele acestora, inclusiv la fenomene meteorologice extreme; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază angajamentul Comisiei de a continua să țină seama în mod corespunzător de situația RUP în cadrul punerii în aplicare a Fondului de solidaritate al UE, precum și angajamentul Comisiei de a sprijini acțiunile de prevenire a riscurilor și de consolidare a rezilienței în caz de dezastre naturale și de a promova schimbul de cunoștințe între RUP și vecinii lor; |
| --- | --- |

22.

| 23. | solicită să se țină seama de consecințele adoptării pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55”, care va avea un impact major asupra competitivității și conectivității RUP, aplicând în acest scop în mod sistematic și exhaustiv articolul 349 din TFUE, după elaborarea unor studii de evaluare a impactului. Pe baza acestor studii ar trebui adoptate soluții pe măsură pentru regiunile ultraperiferice, adaptând legislația acolo unde este necesar pentru a asigura un tratament echitabil populațiilor care trebuie deja să facă față costurilor suplimentare generate de marea lor depărtare și asigurând accesul gospodăriilor și întreprinderilor din aceste regiuni foarte vulnerabile la Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, la Fondul pentru modernizare și la finanțarea proiectelor la scară redusă în cadrul Fondului pentru inovare; |
| --- | --- |

23.

| 24. | avertizează, în acest sens, cu privire la vulnerabilitatea sporită a acestor regiuni din cauza depărtării și a izolării lor de continentul european și, prin urmare, cu privire la impactul pe care îl va avea asupra lor realizarea noilor obiective privind emisiile și impozitarea combustibililor care decurg din pachetul „Pregătiți pentru 55”; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază că RUP constituie sisteme energetice izolate, care nu pot fi conectate la continent și îndeamnă instituțiile europene să promoveze autonomia energetică a acestor regiuni prin politici de sprijin și de promovare care să le permită o tranziție adecvată de la dependența actuală de combustibilii fosili către sisteme durabile la un cost accesibil; |
| --- | --- |

25.

Reducerea decalajului în materie de accesibilitate

| 26. | reamintește că, dată fiind lipsa unor alternative de transport terestru, RUP sunt dependente în totalitate de transportul aerian și maritim fiabil și la prețuri accesibile pentru a asigura mobilitatea populațiilor lor și furnizarea bunurilor esențiale, ceea ce implică o sarcină financiară ridicată pentru populația locală și prejudicii inevitabile pentru economiile locale și interesul public; |
| --- | --- |

26.

| 27. | consideră că este imposibil să se promoveze egalitatea, incluziunea și dezvoltarea RUP fără a se miza pe o strategie de reducere a îndepărtării și a izolării acestor regiuni, care să includă în mod necesar măsuri suplimentare de compensare a lipsei de accesibilitate și de reducere a decalajului digital, astfel încât RUP să se dezvolte, iar economia lor să se poată extinde, date fiind problemele structurale permanente ale regiunilor ultraperiferice legate de îndepărtarea lor. Reamintește că este important ca instrumentul pentru situații de urgență pe piața unică să țină seama de RUP la asigurarea lanțurilor de aprovizionare pe timp de criză; |
| --- | --- |

27.

| 28. | astfel cum a recomandat Parlamentul European în raportul său referitor la consolidarea parteneriatului cu regiunile ultraperiferice ale UE, invită Comisia să evalueze necesitatea punerii în aplicare a unor modalități de sprijin în domeniul transporturilor, ca instrument suplimentar de compensare a dezavantajelor și pierderilor acumulate ca urmare a costurilor transportului de călători și de mărfuri; |
| --- | --- |

28.

| 29. | solicită insistent sprijinirea proiectelor de îmbunătățire a conectivității RUP. În acest context, atrage atenția asupra chestiunii sprijinului consacrat cablurilor submarine, care rămâne o provocare majoră pentru securitatea fluxurilor de date, dar și pentru calitatea serviciilor și accesibilitatea tarifelor. De exemplu, Réunion și Regiunea Autonomă Azore se vor confrunta în curând cu obsolescența cablurilor lor submarine pentru comunicații electronice. De asemenea, ar trebui avută în vedere tehnologia prin satelit pentru anumite teritorii, cum ar fi Guyana Franceză, deoarece instalarea fibrei optice în toate zonele locuite nu este posibilă; |
| --- | --- |

29.

Agricultura și dezvoltarea rurală

| 30. | subliniază importanța sectorului agricol pentru economie, mediu, amenajarea teritoriului și ocuparea forței de muncă în RUP, astfel cum a fost recunoscut de UE prin introducerea unui tratament specific prin regimul Programului de opțiuni specifice pentru zonele îndepărtate și insulare (POSEI) și prin prevederea unor derogări specifice în cadrul politicii agricole comune (PAC), și solicită menținerea acestor dispoziții; |
| --- | --- |

30.

| 31. | constată cu satisfacție că instrumentele de ajutor de stat pentru sprijinirea agriculturii, a silviculturii și a zonelor rurale permit rate maxime ale intensității mai ridicate pentru investițiile în RUP și pentru ajutoarele de exploatare și că Comisia a propus menținerea unor condiții speciale pentru aceste regiuni în cadrul revizuirii în curs a acestor instrumente; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază însă importanța unor dispoziții specifice pentru RUP în ceea ce privește ajutoarele de minimis, având în vedere costurile suplimentare adiționale care afectează orice întreprindere care își desfășoară activitatea în domeniul producției agricole primare în RUP; |
| --- | --- |

32.

| 33. | consideră că, în ceea ce privește Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR), opțiunea aleasă – și anume gestionarea centralizată a planurilor strategice – contravine obiectivelor de simplificare, eficacitate și eficiență dorite și speră că impactul negativ al acestei opțiuni poate fi redus la minimum printr-o flexibilitate și o descentralizare adecvate ale procedurilor în aplicarea planurilor strategice în RUP; |
| --- | --- |

33.

| 34. | solicită continuarea cooperării interinstituționale strânse pentru ca bugetul POSEI, un instrument esențial pentru sprijinirea sustenabilității producției locale și adaptarea PAC la caracteristicile specifice ale RUP, să poată fi consolidat, ca răspuns la problema cronică a alocărilor bugetare insuficiente, deja demonstrată, și la nevoile reale ale RUP, astfel încât programul să poată ține pasul cu evoluția sectoarelor agricole ale acestor regiuni și să își poată îndeplini în continuare obiectivele; |
| --- | --- |

34.

Economia albastră și pescuitul

| 35. | reamintește că RUP consolidează dimensiunea maritimă a Uniunii Europene, asigurându-i cel mai mare spațiu maritim din lume, cu peste 25 de milioane de km2 de zone economice exclusive (ZEE) și oportunități economice majore; |
| --- | --- |

35.

| 36. | salută importanța acordată RUP în ceea ce privește sectorul tradițional al pescuitului și strategiile din domeniul economiei albastre pentru anii următori, precum și angajamentul Comisiei de a revizui cerințele procedurilor de raportare a datelor și dispozițiile care permit acordarea de ajutoare de stat pentru reînnoirea flotei de pescuit în aceste regiuni, ținând seama de particularitățile acestora și sprijinindu-i pe pescari, asigurând în același timp un pescuit sustenabil; |
| --- | --- |

36.

Ajutoare de stat

| 37. | salută angajamentul asumat de Comisie în comunicare de a ține seama de particularitățile RUP în revizuirea regulamentelor și orientărilor privind ajutoarele de stat în toate sectoarele, pe baza dispozițiilor în vigoare pentru aceste regiuni în legislația UE privind ajutoarele de stat; solicită o mai mare flexibilitate în cadrul schemelor de ajutoare de stat; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază că ar trebui să se acorde o atenție deosebită normelor privind ajutoarele de stat care consolidează și încurajează conectivitatea RUP, în special în ce privește revizuirea orientărilor privind ajutoarele de stat destinate aeroporturilor și companiilor aeriene și ajutoarele pentru transportul maritim, precum și revizuirea în curs a regulamentelor privind ajutoarele de stat pentru protecția mediului, în cadrul cărora ar trebui adăugată o categorie de ajutoare pentru investiții care să permită întreprinderilor din RUP să respecte standardele de mediu stabilite de UE; |
| --- | --- |

38.

| 39. | solicită crearea unui forum de reflecție între RUP și Direcția Generală Concurență a Comisiei Europene cu privire la noțiunea de ajutor cu „impact pur local”, ținând seama de faptul că peste 90 % dintre întreprinderile situate în RUP sunt microîntreprinderi și întreprinderi mici cu o capacitate financiară redusă și că ajutorul acordat acestor regiuni nu poate afecta concurența pe piața internă, atâta timp cât vizează activități care au un caracter pur local; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază, de asemenea, importanța garantării continuității tuturor regimurilor fiscale din RUP, deoarece orice întrerupere ar putea destabiliza grav economiile și locurile de muncă din aceste regiuni; |
| --- | --- |

40.

Turismul

| 41. | atrage atenția asupra rolului esențial pe care îl joacă sectorul turismului în dezvoltarea RUP – o activitate economică transversală cu un impact major asupra creșterii economice, ocupării forței de muncă și dezvoltării regionale; |
| --- | --- |

41.

| 42. | reamintește impactul puternic al crizei sanitare provocate de pandemia de COVID-19 asupra acestui sector, a cărui activitate a fost astfel afectată de o recesiune fără precedent; |
| --- | --- |

42.

| 43. | subliniază vulnerabilitatea acestui sector, foarte expus condițiilor geopolitice, sanitare și climatice externe și dependent de legături aeriene și maritime; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază necesitatea de a promova investiții inovatoare sustenabile și reziliente pentru a sprijini dezvoltarea durabilă a acestui sector strategic; |
| --- | --- |

44.

| 45. | invită Comisia Europeană să dezvolte în continuare o politică europeană în domeniul turismului care să includă crearea unei Agenții europene pentru turism, cu misiunea de a sprijini dubla tranziție a destinațiilor turistice europene și de a accelera redresarea acestui sector, care are o importanță strategică pentru astfel de regiuni; subscrie la poziția Parlamentului European, care avertizează că trebuie luate în considerare caracteristicile speciale și constrângerile suplimentare ale acestor regiuni în momentul formulării și evaluării acestei politici, asigurând o finanțare adecvată pentru salvgardarea accesibilității lor și a tranziției lor în domeniul digital și al climei; |
| --- | --- |

45.

Dimensiunea externă

| 46. | recunoaște că tripla apartenență (europeană, națională și regională) a RUP necesită, pe de o parte, o mai mare valorificare a beneficiilor pieței interne și, pe de altă parte, o mai bună integrare în mediul lor imediat, prin consolidarea relațiilor lor cu țările terțe vecine și cu partenerii, ținând seama întotdeauna de preocupările RUP în contextul negocierilor și acordurilor comerciale; |
| --- | --- |

46.

| 47. | subliniază că diferitele zone geografice în care sunt situate RUP prezintă caracteristici, provocări și oportunități diferite și că, prin urmare, este esențial să se elaboreze în comun o strategie pentru fiecare dintre aceste zone, bazată pe un diagnostic prealabil, pentru a identifica principalele provocări comune și a exploata întregul potențial al unei cooperări aprofundate; |
| --- | --- |

47.

| 48. | subliniază că acest diagnostic preliminar ar trebui să se bazeze pe o dublă reflecție: pe de o parte, cu privire la provocările cu care se confruntă UE în aceste zone, iar pe de alta cu privire la impactul acestor provocări asupra teritoriilor europene din aceste zone, precum și la răspunsurile posibile din partea UE; |
| --- | --- |

48.

| 49. | salută angajamentul asumat de Comisia Europeană în comunicarea sa de a identifica oportunitățile în materie de cooperare regională, provocările cu care se confruntă RUP și principalele domenii de cooperare, de a dezvolta oportunități și de a sprijini colaborarea și de a promova schimburile între RUP. îndeamnă statele membre vizate să promoveze cooperarea în aceste domenii între RUP și țările și teritoriile de peste mări, precum și cu țările terțe; încurajează celelalte state membre să promoveze cooperarea și schimburile între regiunile lor și RUP; |
| --- | --- |

49.

| 50. | invită Comisia să țină seama de rolul și particularitățile RUP în momentul revizuirii strategiilor geografice și să includă RUP în mecanismele de consultare. |
| --- | --- |

50.

Concluzii

| 51. | solicită adoptarea urgentă a unor soluții pragmatice și adaptate, aplicând sistematic articolul 349 din TFUE, pentru a evita subminarea obiectivului de a asigura o redresare economică, socială și durabilă; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atrage atenția asupra necesității unei consolidări efective a promovării competitivității și unei evaluări prealabile a impactului politicilor UE asupra RUP, cu abordări bazate pe realitatea din teritoriu, care să asigure protecția veniturilor cetățenilor lor; |
| --- | --- |

52.

| 53. | invită Comisia Europeană să elaboreze, împreună cu RUP și cu statele lor membre, o foaie de parcurs operațională, însoțită de un calendar. |
| --- | --- |

53.

Bruxelles, 8 februarie 2023.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  JO C 37, 2.2.2021, p. 57.

1

(2)  Raport referitor la consolidarea parteneriatului cu regiunile ultraperiferice ale UE

2

(3)  Directiva 2001/55/CE a Consiliului din 20 iulie 2001 privind standardele minime pentru acordarea protecției temporare, în cazul unui aflux masiv de persoane strămutate, și măsurile de promovare a unui echilibru între eforturile statelor membre pentru primirea acestor persoane și suportarea consecințelor acestei primiri (JO L 212, 7.8.2001, p. 12).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2022/562 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 aprilie 2022 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 223/2014 în ceea ce privește Acțiunea de coeziune pentru refugiații din Europa (CARE) (JO L 109, 8.4.2022, p. 1).

4

---

| 3.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 157/23 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 157/23

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Crearea unui mediu favorabil economiei sociale – perspectiva locală și regională

(2023/C 157/05)

| Raportor: | Ricardo RIO (PT-PPE), primarul orașului Braga |
| --- | --- |

Raportor:

Ricardo RIO (PT-PPE), primarul orașului Braga

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR),

| 1. | susține comunicarea Comisiei Europene intitulată „Un plan de acțiune pentru economia socială” (2021) și consideră că aceasta a fost foarte importantă pentru a aborda provocările vitale cu care se confruntă sectorul; |
| --- | --- |

1.

| 2. | recunoaște caracterul transsectorial al economiei sociale și faptul că aceasta acoperă diferite tipuri de entități și semnificații în diferite țări. Autoritățile publice se confruntă cu provocări importante, mai ales la nivel local și regional, ceea ce îngreunează dezvoltarea unei abordări eficace; din acest motiv, subliniază valoarea adăugată a implicării Comitetului European al Regiunilor în dialoguri și în acțiuni de cooperare privind economia socială cu Comisia Europeană și alte părți interesate relevante; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută Planul de acțiune pentru economia socială și anunțarea, în programul de lucru al Comisiei pentru 2023, a unei propuneri ulterioare a Comisiei privind o recomandare a Consiliului de dezvoltare a unor condiții-cadru pentru economia socială. Prezentul aviz reprezintă contribuția CoR și a autorităților locale și regionale la aceste inițiative și reflectă rolul esențial al ALR-urilor în sprijinirea organizațiilor din economia socială în teritoriu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că actuala urgență climatică, consecințele pandemiei de COVID-19, agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei și actualele rate record ale inflației fac ca o tranziție justă către o economie mai rezilientă și sustenabilă să fie și mai presantă și, în acest context, interesul pentru economia socială a crescut, având în vedere nevoia de a încuraja politici și noi modele pentru o dezvoltare sustenabilă și susținută. Cu alte cuvinte, este necesar să se reînnoiască nu numai politicile de sprijin, ci și diverse politici sociale și normative; |
| --- | --- |

4.

| 5. | arată că a sosit momentul să se îmbunătățească vizibilitatea economiei sociale și să se obțină noi date cu privire la aceasta, inclusiv la nivel local și regional, precum și să se promoveze aceste date, bunele practici și inițiativele consacrate în rândul unor categorii noi de public, inclusiv în rândul tineretului; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sugerează crearea unui observator oficial pentru economia socială în Europa, care să poată implica diferite părți interesate, să monitorizeze evoluția sectorului economiei sociale și să sugereze inițiative de îmbunătățire a cadrului de dezvoltare a organizațiilor economiei sociale care participă la construcția în comun a politicii publice la nivel național, regional și local; |
| --- | --- |

6.

| 7. | accentuează importanța unor ecosisteme dinamice ale economiei sociale, care pot valorifica politicile și cadrele juridice favorabile pentru finanțare, impozitare și achiziții publice, dar și a creării unei structuri instituționale care să implice o abordare subsidiară între nivelurile european, național, regional și local de guvernare; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită instituțiile UE, statele membre și ALR-urile să dezvolte un plan comun pentru promovarea economiei sociale, traducând în practică viziunea de subsidiaritate; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază necesitatea unor investiții prioritare atât în consolidarea capacității instituționale, cât și în formarea resurselor umane, pentru a crește adaptabilitatea și reziliența sectorului; |
| --- | --- |

9.

| 10. | sprijină încurajarea campaniilor de educație și de comunicare privind antreprenoriatul în economia socială, inclusiv în ceea ce privește finanțarea și sprijinul UE disponibil pentru sector. Acestea ar trebui să se desfășoare în cooperare cu toate nivelurile de guvernare și în colaborare cu părțile interesate vizate; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită un „concept operațional” al economiei sociale, care să respecte diversitatea sistemelor deja existente și să includă toate întreprinderile care îndeplinesc anumite criterii organizatorice și operaționale, pentru a nu le exclude de la sprijinul esențial pentru dezvoltarea acestui sector. Aceasta ar asigura o mai mare coerență și convergență a politicilor la nivel european, național și regional și ar facilita recunoașterea reciprocă (capacitatea de a opera la nivel transfrontalier) și vizibilitatea modelului economiei sociale; |
| --- | --- |

11.

Economia socială în Europa și în statele membre

| 12. | subliniază nevoia de a gestiona diversitatea definițiilor și a cadrelor juridice, precum și diferitele metode de colectare a datelor, care îngreunează orice comparații naționale și regionale privind ponderea și contribuția sectorului; |
| --- | --- |

12.

| 13. | solicită încă o dată Comisiei Europene să elaboreze un cadru juridic european pentru economia socială, care să ofere un cadru juridic adecvat pentru o definiție comună și pentru organizarea și includerea întreprinderilor care îndeplinesc anumite criterii organizatorice și operaționale (1), pentru a nu le exclude de la sprijinul esențial pentru dezvoltarea acestui sector; |
| --- | --- |

13.

| 14. | îndeamnă autoritățile naționale, regionale și locale să valorifice mai bine potențialul normelor actuale privind dispozițiile specifice pentru serviciile de interes economic general (SIEG) pentru a utiliza pe deplin posibilitatea de a recunoaște entitățile din economia socială care desfășoară o activitate economică de tipul SIEG, dacă este cazul. De asemenea, CESE îndeamnă să fie valorificat potențialul entităților din economia socială de a dezvolta și îmbunătăți serviciile publice, prin participarea la gestionarea lor; |
| --- | --- |

14.

| 15. | recunoaște efectul pozitiv al Inițiativei pentru antreprenoriatul social (Social Business Initiative – SBI) a UE și al activităților subsecvente acesteia în ceea ce privește mediile operaționale instituționale și de reglementare ale economiei sociale și ale întreprinderilor sociale, însă regretă că punctele unice și clare de acces în administrațiile publice trebuie dezvoltate în continuare; |
| --- | --- |

15.

| 16. | apelează la toate nivelurile de guvernare pentru a crea strategii bine finanțate și pe termen lung pentru promovarea economiei sociale, dezvoltate în dialog cu sectorul și în conformitate cu Planul de acțiune al UE pentru economia socială și cu definiția economiei sociale; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că trebuie create sisteme de sprijin pentru economia socială mai informale și mai simple, întrucât – acolo unde există – acestea sunt deseori puternic formalizate și supraîncarcă organizațiile economiei sociale cu o sarcină administrativă; |
| --- | --- |

17.

| 18. | consideră că este recomandat ca statele membre să introducă în mod oficial noțiunea de economie socială în limbajul public, adoptând o definiție care să reflecte principalele valori și principii exprimate în definiția UE; |
| --- | --- |

18.

| 19. | susține numirea de „ambasadori naționali și regionali” pentru economia socială, pentru încurajarea sectorului. Trebuie facilitate experimentarea, proiectele-pilot și consolidarea capacităților în economia socială; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază rolul antreprenoriatului social și nevoia de a-l promova drept o alternativă valoroasă pentru activități lucrative și nelucrative și evidențiază rolul și utilitatea unui astfel de antreprenoriat în consolidarea coeziunii sociale în zonele defavorizate și mai slab dezvoltate, în impactul semnificativ pe care îl au aceste structuri în lupta împotriva depopulării și exodului rural, și în îndeplinirea unor misiuni de interes general, care să justifice un tratament diferențiat, mai ales în ceea ce privește sprijinul public; |
| --- | --- |

20.

| 21. | solicită punerea în aplicare a unor strategii care să consolideze capacitățile organizațiilor economiei sociale pentru tranziția digitală și pentru cea verde, oferind sprijin cu resurse și competențe, astfel încât acestea să se poată transforma și să își poată îmbunătăți performanța; |
| --- | --- |

21.

Crearea cadrului adecvat pentru economia socială

| 22. | subliniază urgența instituirii unor politici și a unor cadre juridice moderne și eficace pentru economia socială, care să faciliteze accesul la finanțare și la piețe, în vederea unei convergențe ascendente între regiuni și statele membre, și nevoia de a mobiliza fonduri publice și private adaptate nevoilor economiei sociale; în acest context, subliniază nevoia de a crea cadre propice pentru dezvoltarea cooperării transfrontaliere și a internaționalizării sectorului. În acest context, CoR salută anunțul Comisiei potrivit căruia, în 2023 va fi prezentată o inițiativă legislativă privind un statut pentru asociațiile și organizațiile non-profit transfrontaliere europene; |
| --- | --- |

22.

| 23. | evidențiază obstacolele suplimentare care îi împiedică pe actorii economiei sociale să opereze transnațional pe piața unică, ce derivă din diversitatea unor cadre juridice cuprinzătoare – și uneori din lipsa acestora – care acoperă toate formele juridice din cadrul economiei sociale, precum cooperative, societăți deținute de lucrători, societăți mutuale, asociații, fundații și întreprinderi sociale; |
| --- | --- |

23.

| 24. | constată că economia socială este transversală și ar trebui luată în considerare în mai multe domenii. constată că economia socială este transversală și ar trebui luată în considerare în mai multe domenii. Un bun exemplu al acestei abordări plurivalente sunt politicile privind piața internă și politica privind întreprinderile, prin care întreprinderile mici și mijlocii și cele nou-înființate pot fi ajutate să crească, să se extindă și, astfel, pot crea locuri de muncă și pot contribui la cooperare, la colaborare și la competitivitatea economiei UE; |
| --- | --- |

24.

| 25. | solicită integrarea într-un statut mai mult sau mai puțin omogen la nivel european, a diferitelor statute sau etichete care există în statele membre pentru a caracteriza întreprinderi care urmăresc un scop lucrativ, având totodată un impact social și ecologic pozitiv; |
| --- | --- |

25.

| 26. | recunoaște nevoia de a îmbunătăți datele privind economia socială, sugerând că UE ar trebui să introducă indicatori adecvați pentru evaluarea investițiilor în economia socială; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază modul în care autoritățile publice și beneficiarii ar putea valorifica mai bine oportunitățile existente oferite de flexibilitatea în ceea ce privește ajutoarele de stat, în sprijinul economiei sociale; |
| --- | --- |

27.

| 28. | invită la promovarea alianțelor și a proceselor comune de lucru între sectorul terțiar, sectorul public și sectorul privat, pentru a aborda provocările sociale, economice, educaționale, de mediu și ecologice prin furnizarea de competențe, resurse și know-how, pentru a atinge un obiectiv comun; |
| --- | --- |

28.

Cele mai bune practici în ceea ce privește rolul administrațiilor locale și regionale

| 29. | evidențiază că actorii din economia socială sunt puternic ancorați în realitatea locală și, prin urmare, au un mare potențial de a conferi teritoriilor o structură caracterizată de coeziune, reducând – pe de o parte – inegalitățile și – pe de altă parte – revitalizându-le din punct de vedere economic. De asemenea, invită autoritățile naționale să le permită entităților locale și regionale să pună în aplicare mijloacele cele mai adecvate contextului local, pentru a sprijini dezvoltarea economiei sociale pe teritoriul lor. Subliniază, prin urmare, că orașele și regiunile ar trebui să beneficieze de sisteme de finanțare accesibile, transparente, comparabile și stabile destinate economiei sociale; |
| --- | --- |

29.

| 30. | consideră că autoritățile locale și regionale ar trebui să aibă o funcție de coordonare, astfel încât să creeze platforme regionale de întrunire sau structuri externe de colaborare pentru economia socială. Ele ar trebui să promoveze mai ales crearea unei structuri de tip public-privat pentru a sprijini crearea și consolidarea întreprinderilor din economia socială ale regiunii, coordonând entitățile publice și private, în special pe cele din învățământ care își au sediul în regiune și sunt angajate în direcția dezvoltării sale economice și a coeziunii sociale. De asemenea, o astfel de funcție ar trebui să coordoneze dezvoltarea și experiențele dezvoltării de politici regionale și municipale în acest domeniu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pledează pentru creșterea participării organizațiilor economiei sociale la procesul decizional economic local. ALR-urile ar trebui să dezvolte procese și standarde de achiziții publice responsabile din punct de vedere social, acordând o atenție suficientă actorilor economici care prezintă o perspectivă de incluziune socială și preocupărilor ecologice; |
| --- | --- |

31.

| 32. | sugerează instituționalizarea mecanismelor regionale de dialog și de sprijin între administrațiile regionale și locale și rețelele economiei sociale, pentru a canaliza oportunități financiare, a crea oportunități de consolidare a capacităților și a sprijini mai bine entitățile de pe teren; în acest sens, este de părere că fiecare stat membru ar trebui să aibă ministere/departamente/agenții cu o responsabilitate clară pentru dezvoltarea economiei sociale și cu un mandat clar de a aborda temele aferente; |
| --- | --- |

32.

| 33. | solicită crearea unor oportunități de formare și de consolidare a capacităților pentru ca entitățile economice și sociale de la nivel local și regional să își poată modifica și extinde modelul de afaceri, către o reziliență, autonomie și atractivitate sporită a carierelor în economia socială. Se solicită, prin urmare, includerea formării specializate privind antreprenoriatul social în diferitele etape ale educației formale, ale formării profesionale și universitare și ale tuturor ciclurilor educative; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază importanța unei coordonări continue și îmbunătățite între nivelurile locale și regionale ale administrației, atât în cadrul aceluiași stat membru, cât și pe întreg teritoriul UE, în ceea ce privește economia socială și întreprinderile sociale; |
| --- | --- |

34.

| 35. | sugerează o abordare bazată pe mentorat, prin înfrățire între teritorii deja experimentate în dezvoltarea de ecosisteme locale și regionale și de cadre juridice asociate pentru economia socială și cele care nu au deloc experiență sau au mai puțină experiență în acest domeniu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | susține dezvoltarea și coordonarea constantă a cunoștințelor între municipalități și regiuni, inclusiv în statele membre, în ceea ce privește economia socială și întreprinderile sociale. Strategiile naționale ar putea promova această cooperare – inclusiv prin promovarea acțiunilor conexe în rețelele existente de autorități locale și regiuni la nivel național; |
| --- | --- |

36.

| 37. | susține rolul antreprenoriatului social de a facilita tranziția economiei către un model mai sustenabil din punct de vedere economic, social și ecologic. Pentru aceasta, ALR-urile trebuie să găsească mijloace de a îmbunătăți atractivitatea recunoașterii economiei sociale, de exemplu prin campanii de comunicare pe scară largă, prin consolidarea accesului actorilor economiei sociale la contracte publice și prin sprijin financiar țintit; |
| --- | --- |

37.

| 38. | solicită instituirea titlului oficial de Capitală europeană a economiei sociale; |
| --- | --- |

38.

| 39. | susține nevoia de a se asigura că măsurile adoptate de UE țin cont de perspectivele locale și regionale, precum și de diseminarea unor inițiative-pilot și bune practici de succes, conduse de părțile interesate de la nivelul economiei sociale în cadrul recomandărilor guvernului și de a promova reproducerea acestora prin rețele ale economiei sociale și comunicări publice. Acest lucru s-ar putea realiza printr-o platformă nouă dedicată în mod special pentru economia socială, cu participarea activă a Comitetului European al Regiunilor și colaborând cu toate părțile interesate relevante; |
| --- | --- |

39.

| 40. | propune îmbunătățirea accesului guvernelor locale și regionale la informații privind fondurile și programele europene, precum fondurile structurale și de investiții europene, și consolidarea legăturilor dintre nivelul UE și nivelul local și regional, dar și îmbunătățirea conștientizării cu privire la rolul sectorului economiei sociale în comunitățile locale și regionale; |
| --- | --- |

40.

Îmbunătățirea finanțării, a impozitării și a accesului pentru piețe

| 41. | salută propunerea Comisiei de a institui un portal pentru economia socială la nivelul UE, care să conțină un inventar de politici și finanțări publice pentru acest sector, precum și propunerea acesteia de a majora disponibilitatea finanțării publice; |
| --- | --- |

41.

| 42. | consideră că lipsa accesului la finanțare este unul dintre principalele obstacole care împiedică antreprenoriatul social să prospere. Prin urmare, este important să se încurajeze sinergiile între instrumentele de finanțare și să se mobilizeze în continuare finanțări private, „capital răbdător” și sprijin bazat pe consiliere, adaptate nevoilor întreprinderilor sociale și organizațiilor economiei sociale; |
| --- | --- |

42.

| 43. | solicită, de asemenea, ca potențialul economiei sociale să fie explorat în domeniul formării profesionale, al învățământului universitar și al tuturor ciclurilor de învățământ și în politicile active de ocupare a forței de muncă, precum și în domeniul dezvoltării de aptitudini și competențe; prin urmare, Comisia ar trebui să sprijine accesul la formare și la învățarea pe tot parcursul vieții al lucrătorilor din economia socială în domenii precum digitalizarea, conducerea participativă, reziliența și tranziția verde, pentru a-i sprijini să intre sau să rămână pe piața forței de muncă a întreprinderilor din economia socială; |
| --- | --- |

43.

| 44. | consideră că, în completarea taxonomiei ecologice, Comisia ar trebui să prezinte de urgență – ca o contribuție la punerea în aplicare a Pactului verde – o propunere de instituire a unei taxonomii sociale. O taxonomie socială ar oferi potențialilor investitori și întreprinderi orientări clare cu privire la ceea ce poate fi înțeles ca „investiții sociale”. Absența unei taxonomii sociale împiedică în prezent posibilele investiții private în economia socială; |
| --- | --- |

44.

| 45. | propune reducerea barierelor care îi împiedică pe actorii economiei sociale să acceseze fonduri naționale și europene, precum și o mai bună adaptare la realitățile locale. De exemplu, programele de sprijin financiar la nivel național și ale UE ar trebui adaptate la nevoi și contexte teritoriale specifice, constituind, în același timp, un sistem sigur și previzibil de finanțare a serviciilor sociale de la nivelul central până la autoritățile locale. Un bun exemplu au fost fondurile pentru inovare socială promovate în ultimul buget european, care au contribuit la apariția de noi proiecte sociale în toate statele membre; |
| --- | --- |

45.

| 46. | salută progresele în politica de coeziune generate prin instrumentul NextGenerationEU în ceea ce privește economia socială și noile oportunități oferite. Cu toate acestea, este în continuare necesar ca orașele și regiunile să aibă acces direct la aceste fonduri; |
| --- | --- |

46.

| 47. | subliniază nevoia de a dezvolta, la nivelul UE și al statelor membre, un cadru fiscal pentru economia socială care să abordeze concurența neloială, legat de faptul că actorii economiei sociale se bazează, în principal, pe fonduri proprii; |
| --- | --- |

47.

| 48. | încurajează statele membre să mobilizeze resurse din finanțarea oferită de UE, inclusiv din Mecanismul de redresare și reziliență, și să instituie, cu ajutorul InvestEU, un „fond de garantare pentru entitățile mici și mijlocii din economia socială”; |
| --- | --- |

48.

| 49. | încurajează o politică fiscală care să recunoască funcții de interes general. De exemplu, punerea în aplicare a unor soluții fiscale reale care să sprijine sectorul economiei sociale (concesii, scutiri, atât în ceea ce privește impozitul pe venit, cât și TVA), îmbunătățirea beneficiilor financiare asociate statutului de entitate a economiei sociale sau de întreprindere socială (atât direct pentru entitățile economiei sociale, cât și pentru persoanele/întreprinderile care folosesc servicii sau care cumpără anumite produse de la entitățile economiei sociale). Prin urmare, CoR solicită Comisiei să acorde o atenție deosebită dispozițiilor fiscale pentru entitățile din economia socială în cadrul inițiativei legislative „Întreprinderile din Europa: cadru de impozitare a profitului” (BEFIT); |
| --- | --- |

49.

| 50. | consideră că trebuie puse în aplicare de urgență măsuri fiscale benefice pentru sectorul economiei sociale și că trebuie garantate beneficii fiscale mai bune (securitate socială, impozit pe venitul persoanelor fizice) atunci când sunt angajate persoane în situație de vulnerabilitate sau expuse acestui risc, cu un sprijin special pentru modelele de afaceri care angajează cel mai mult aceste persoane (centre speciale de ocupare a forței de muncă și întreprinderi de inserție); |
| --- | --- |

50.

| 51. | sprijină condițiile de rezervare și de standardizare pentru garantarea accesului pe piața muncii pentru adulții cu un tip de dizabilitate cognitivă: reglementarea actuală (cotă de rezervare de 2 %) nu este suficientă și nu este respectată în multe situații. Ar trebui să se desfășoare campanii de informare specifice pe această temă; |
| --- | --- |

51.

| 52. | consideră că este nevoie în mod deosebit de elaborarea unor reglementări mai bune și mai simple pentru ca întreprinderile sociale să aibă acces la credit; |
| --- | --- |

52.

| 53. | solicită adoptarea de politici care să promoveze achizițiile publice responsabile din punct de vedere social și includerea cerințelor sociale în oferte, ca mijloc de a contribui la dezvoltarea sectorului economiei sociale; |
| --- | --- |

53.

| 54. | solicită facilitarea accesului economiei sociale la achizițiile publice folosind oportunitățile oferite deja de Directiva europeană privind achizițiile publice, precum și promovarea consolidării capacităților, atât în raport cu funcționarii publici, cât și în raport cu economia socială; |
| --- | --- |

54.

| 55. | solicită norme mai clare în ceea ce privește ajutorul de stat pentru entitățile economiei sociale și diferențierea față de alte tipuri de întreprinderi. În aceeași ordine de idei, economia socială ar trebui tratată în mod diferit din perspectiva compatibilității ajutoarelor de stat cu piața unică, în legătură cu aplicarea articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Ar fi important să existe un regim specific de ajutoare de stat pentru întreprinderile și actorii din economia socială activi în sectorul social, atunci când ei acționează acolo unde există o disfuncționalitate a pieței. De exemplu, în Franța există un fond de economii care este transformat într-o investiție în economia socială (10 %). De asemenea, această țară are o etichetă pentru întreprinderile ecologice extrem de inovatoare care îndeplinesc o funcție socială, ceea ce conferă beneficii fiscale investitorilor, întrucât aceste întreprinderi au o profitabilitate mai scăzută; |
| --- | --- |

55.

| 56. | susține ideea că prin cadrul juridic european ar trebui să se permită întreprinderilor sociale recunoscute să acceseze piețele achizițiilor publice europene fără a concura cu întreprinderile convenționale, acestea îndeplinind nevoi sociale sau misiuni de serviciu public în baza unui mandat în acest sens acordat de către guvern. Acest lucru ar putea fi un atu pentru autoritățile publice care au instituit un cadru juridic pentru economia socială, care implică un sistem de aprobare și finanțare. |
| --- | --- |

56.

Bruxelles, 8 februarie 2023.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  JO C 440, 29.10.2021, p. 62.

1

---

| 3.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 157/28 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 157/28

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor pe tema „Strategia europeană privind serviciile de îngrijire”

(2023/C 157/06)

| Raportor: | Heinrich DORNER (AT-PSE), membru al Guvernului landului Burgenland |
| --- | --- |
| Documente de referință: | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind Strategia europeană privind serviciile de îngrijire
  COM(2022) 440 final |

Raportor:

Heinrich DORNER (AT-PSE), membru al Guvernului landului Burgenland

Documente de referință:

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind Strategia europeană privind serviciile de îngrijire

COM(2022) 440 final

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR)

Priorități politice

| 1. | recunoaște că sunt necesare servicii de îngrijire de înaltă calitate atât în domeniul educației și îngrijirii timpurii, astfel încât copiii să își dezvolte aptitudinile și competențele cognitive, lingvistice și fizice, să aibă un stil de viață sănătos și activ și să nu fie expuși riscului de sărăcie și de excluziune socială, cât și în domeniul îngrijirii pe termen lung, astfel încât persoanele în vârstă și/sau persoanele cu handicap să fie capacitate să își mențină autonomia și să ducă o viață demnă. Prin acestea pot fi abordate, de asemenea, schimbările demografice și creșterea exponențială a cererii de servicii de îngrijire. Intervenția timpurie, promovarea corespunzătoare a sănătății și prevenirea bolilor pot sprijini și mai mult o viață independentă, sănătoasă și activă mai lungă și pot întârzia apariția nevoilor de îngrijire; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că accesibilitatea, disponibilitatea și caracterul abordabil din punctul de vedere al prețului serviciilor de îngrijire de înaltă calitate reprezintă condiții necesare pentru a răspunde creșterii permanente a cererii de servicii de educație și îngrijire timpurie, pentru a permite asigurarea dreptului la o viață independentă al persoanelor în vârstă și/sau al persoanelor cu handicap și, în același timp, pentru a sprijini familiile și a reduce povara asupra membrilor familiei care asigură servicii informale de îngrijire; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reamintește că persoanele care își desfășoară activitatea în domeniul serviciilor de îngrijire sunt insuficient apreciate, ceea ce se reflectă, în unele zone, în nivelul insuficient al remunerării, nivel scăzut de educație, perspective reduse de avansare în carieră, lipsa oportunităților de formare corespunzătoare și a sprijinului și consilierii psihologice, precum și, uneori, în caracterul precar al locurilor de muncă; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că lipsa serviciilor de îngrijire adecvate are un impact disproporționat asupra femeilor, deoarece în continuare responsabilitățile suplimentare sau informale de îngrijire le revin în principal lor, iar acest lucru le afectează echilibrul dintre viața profesională și cea privată și posibilitățile de a desfășura o activitate remunerată. Femeile reprezintă 90 % din forța de muncă din domeniul îngrijirii formale, ocupând în continuare adesea locuri de muncă precare și prost plătite. 92 % dintre femeile din UE prestează o muncă de îngrijire neremunerată în mod regulat, adică mai mult de o zi pe săptămână, iar 81 % dintre femeile din UE fac acest lucru zilnic. În Europa, responsabilitățile de îngrijire sunt motivul pentru care 7,7 milioane de femei nu participă la forța de muncă (1); |
| --- | --- |

4.

| 5. | constată că, în multe țări, în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19, sistemele de îngrijire s-au putut adapta rapid și au continuat să ofere îngrijire de calitate; în același timp, pandemia a scos la iveală o oarecare lipsă de reziliență a sistemelor de îngrijire și subliniază că locurile de muncă și continuitatea furnizării serviciilor de îngrijire pot fi asigurate prin crearea unor structuri patronale rezistente la crize, în special în ceea ce privește structura de proprietate și utilizarea profiturilor generate; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atrage atenția asupra lipsei de personal calificat din domeniul serviciilor de îngrijire în întreaga Europă, care are un impact societal important, în special în zonele afectate de depopulare sau în regiunile rămase în urmă, în care îngrijirea persoanelor în vârstă și dependente este mai puțin accesibilă, și subliniază potențialul enorm pe care îl are sectorul îngrijirii pentru piața forței de muncă, precizând în acest context că, în următorii zece ani, există potențialul asigurării a opt milioane de locuri de muncă în sectorul sănătății și al asistenței sociale (2); |
| --- | --- |

6.

Principii

| 7. | își afirmă angajamentul față de principiul 9 din Pilonul european al drepturilor sociale, potrivit căruia părinții și persoanele cu responsabilități de îngrijire au dreptul la un concediu adecvat, la formule flexibile de lucru și dreptul de acces la servicii de îngrijire; |
| --- | --- |

7.

| 8. | își afirmă angajamentul față de principiul 11 din Pilonul european al drepturilor sociale, potrivit căruia toți copiii au dreptul la servicii de educație și de îngrijire a copiilor preșcolari de calitate și abordabile financiar; |
| --- | --- |

8.

| 9. | își exprimă angajamentul față de principiul 17 al Pilonului european al drepturilor sociale și de dreptul, consacrat în acesta, al persoanelor cu handicap la incluziune, la sprijin pentru venit, la un mediu de lucru adaptat nevoilor lor și la servicii care să le permită să participe pe piața muncii și în societate; |
| --- | --- |

9.

| 10. | își afirmă angajamentul față de principiul 18 din Pilonul european al drepturilor sociale, care prevede dreptul la servicii de îngrijire pe termen lung de bună calitate și la prețuri abordabile, în special la servicii medicale la domiciliu și servicii în comunitate; |
| --- | --- |

10.

| 11. | își afirmă angajamentul față de Carta drepturilor fundamentale a UE, potrivit căreia persoanele în vârstă au dreptul de a duce o viață demnă și independentă și de a participa la viața socială și culturală; |
| --- | --- |

11.

| 12. | își afirmă angajamentul față de Carta drepturilor fundamentale a UE (3), potrivit căreia persoanele cu handicap au dreptul de a beneficia de măsuri care să le asigure autonomia, integrarea socială și profesională, precum și participarea la viața comunității; |
| --- | --- |

12.

| 13. | îndeamnă statele membre care nu au făcut încă acest lucru să ratifice și să pună în aplicare convențiile relevante ale OIM, în special convențiile nr. 189 privind munca decentă pentru personalul casnic, nr. 190 privind eliminarea violenței și a hărțuirii în lumea muncii și nr. 149 privind personalul de îngrijire; |
| --- | --- |

13.

| 14. | își exprimă sprijinul față de Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap și de obligația impusă de aceasta de a promova formarea profesioniștilor și a personalului care lucrează cu persoanele cu dizabilități cu privire la drepturile recunoscute în convenție, pentru a oferi mai bine asistența și serviciile garantate de aceste drepturi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | își exprimă angajamentul față de articolul 19 din Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap și dreptul consacrat în acesta de a oferi persoanelor cu handicap acces la o varietate de servicii la domiciliu, rezidențiale și de altă natură pentru a le face viața mai ușoară și a facilita integrarea lor în comunitate; |
| --- | --- |

15.

Observații generale

| 16. | își exprimă satisfacția că în Comunicarea sa privind Strategia europeană privind serviciile de îngrijire, Comisia abordează, de asemenea, problematicile pe care le-a analizat deja CoR în cadrul unui aviz din proprie inițiativă anterior (4) pe tema îngrijirii și preia parțial soluțiile recomandate în avizul respectiv, cum ar fi crearea unui sistem eficient de colectare și analiză cuprinzătoare a datelor; devine urgentă crearea unui sistem de interoperabilitate între sectoare (în special între sectorul sănătății și cel social); |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază necesitatea unei strategii comune, asumate de toate autoritățile locale și regionale europene competente în materie de sănătate, îngrijire și educație, de statele membre, precum și de instituțiile Uniunii Europene, pentru a asigura servicii de îngrijire pe termen lung accesibile, care să răspundă atât nevoilor beneficiarilor serviciilor de îngrijire, cât și nevoilor persoanelor care asigură astfel de servicii, precum și pentru a asigura servicii de calitate de îngrijire a copiilor, accesibile și la prețuri abordabile în întreaga Uniune Europeană. Prin urmare, această strategie trebuie să fie integrată și în procesul semestrului european. În acest demers, în conformitate cu principiul subsidiarității, ar trebui să se țină seama de faptul că îngrijirea și educația și îngrijirea copiilor preșcolari sunt reglementate în mod diferit în diferite state membre; |
| --- | --- |

17.

| 18. | consideră că Strategia europeană privind serviciile de îngrijire reprezintă un prim pas important și benefic pe calea realizării Pilonului european al drepturilor sociale și a îmbunătățirii sistemului de îngrijire în Europa și că această strategie are potențialul de a contribui la îmbunătățirea serviciilor de îngrijire pe termen lung și de educație timpurie și de a consolida egalitatea de gen și echitatea socială în sistemele de îngrijire; |
| --- | --- |

18.

| 19. | recunoaște că serviciile sociale, cum ar fi educația și îngrijirea timpurie și îngrijirea pe termen lung fac parte dintr-un sector economic important, care acoperă nevoile de îngrijire, creează locuri de muncă, contribuie la economii de costuri în domeniul sănătății și are, prin urmare, multiple beneficii societale; |
| --- | --- |

19.

| 20. | salută propunerile Comisiei care vizează acțiuni comune și concertate în domeniul îngrijirii pe termen lung și al serviciilor de îngrijire a copiilor, prin instituirea, în conformitate cu principiul subsidiarității, de măsuri de sprijin la nivel european (cum ar fi elaborarea de analize comune, schimbul de bune practici și sprijinirea reformelor și a investițiilor cu finanțare din partea UE), precum și de cadre de politică pentru realizarea de reforme și investiții la nivel național, regional și local. De asemenea, CoR invită Comisia să orienteze investițiile publice în serviciile de îngrijire pe termen lung în utilizarea programelor și a instrumentelor financiare ale UE; pentru a asigura un impact maxim este nevoie inclusiv de o complementaritate între fondurile europene ale diferitelor programe; |
| --- | --- |

20.

| 21. | consideră că, în completarea taxonomiei ecologice, Comisia ar trebui să prezinte de urgență – ca o contribuție la punerea în aplicare a Pactului verde – o propunere de instituire a unei taxonomii sociale. O taxonomie socială ar oferi potențialilor investitori și întreprinderi orientări clare cu privire la ceea ce poate fi înțeles ca „investiții sociale”. Absența unei taxonomii sociale împiedică în prezent posibilele investiții private în serviciile de sănătate și sociale; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că, în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență (MRR), 33 % din cheltuielile sociale planificate în cele 25 de planuri naționale de redresare și reziliență aprobate de Comisie și susținute de Consiliu până în prezent sunt dedicate sănătății și îngrijirii pe termen lung (aproximativ 45 de miliarde EUR), încă 33 % educației și îngrijirii copiilor (45,7 miliarde EUR) și 14 % politicilor sociale (19,7 miliarde EUR); |
| --- | --- |

22.

| 23. | consideră că prin crearea de servicii de îngrijire la prețuri abordabile, mai ușor accesibile, disponibile și de înaltă calitate se face un pas important pe calea asigurării participării femeilor pe piața forței de muncă și, astfel, pe calea egalității de gen; este important să se efectueze analize ale serviciilor existente, să se identifice complementaritățile și să se reducă suprapunerile sau duplicările pentru a direcționa resursele și a promova valoarea adăugată a multiprofesionalismului; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază importanța IMM-urilor locale și regionale și a organizațiilor non-profit ca furnizori de servicii de îngrijire. Subliniază, în acest sens, că piețele locale și regionale ale serviciilor de îngrijire ar trebui să permită IMM-urilor și organizațiilor fără scop lucrativ să concureze cu furnizorii de servicii mai mari în condiții de egalitate. Instituțiile UE, statele membre și autoritățile locale și regionale ar trebui să depună eforturi pentru a capacita multitudinea de furnizori de servicii și pentru a promova buna funcționare a piețelor locale și regionale privind serviciile de îngrijire. În cadrul achizițiilor publice responsabile social, Comitetul invită autoritățile locale și regionale să ia în considerare, în calitatea lor de achizitori publici, impactul social la nivel local/regional al modului în care sunt produse, obținute și furnizate serviciile; |
| --- | --- |

24.

Observații privind educația și îngrijirea timpurie

| 25. | consideră că propunerea de revizuire a obiectivelor de la Barcelona este un instrument util pentru îmbunătățirea accesului la serviciile de îngrijire a copiilor și subliniază că această propunere este complementară cu recomandarea Consiliului privind instituirea unei Garanții europene pentru copii (5). Încurajarea participării la educația și îngrijirea timpurie este în interesul copiilor din perspectiva realizării lor viitoare în viață, pentru a promova incluziunea socială; |
| --- | --- |

25.

| 26. | consideră că includerea intensității participării la educația și îngrijirea timpurie în evaluarea progreselor înregistrate în ceea ce privește furnizarea de servicii de educație și îngrijire timpurie în statele membre este o completare utilă, care permite evaluarea mai precisă a progreselor realizate în fiecare stat membru; |
| --- | --- |

26.

| 27. | recunoaște că, în domeniul educației și îngrijirii timpurii, condițiile de muncă, aprecierea, câștigurile salariale, continuitatea formării și perfecționării profesionale ale persoanelor care prestează aceste servicii sunt esențiale pentru asigurarea unui nivel optim de îngrijire de către personal calificat în domeniu și, prin urmare, pentru îmbunătățirea rezultatelor în ceea ce privește dezvoltarea tuturor copiilor; |
| --- | --- |

27.

Observații privind îngrijirea pe termen lung

| 28. | subliniază că atractivitatea locurilor de muncă din domeniul îngrijirii este indisolubil legată de îmbunătățirea condițiilor de muncă și adecvarea salariilor, de educație și formare, precum și de oportunitățile de perfecționare și recalificare; salută, în acest sens, Anul european al competențelor 2023; |
| --- | --- |

28.

| 29. | cunoaște importanța reprezentării solide a lucrătorilor atât pentru îmbunătățirea continuă a condițiilor de muncă în domeniul serviciilor de îngrijire, cât și pentru dialogul social, care reprezintă o componentă de bază a modelului social european. Salută, în acest context, faptul că Comisia Europeană a anunțat, în ianuarie 2023, instituirea unui nou dialog social sectorial pentru serviciile sociale la nivelul UE, inclusiv pentru subsectorul serviciilor de îngrijire, în cadrul căruia va fi garantată, de asemenea, reprezentarea autorităților locale și regionale în calitatea lor de angajatori din sectorul public; |
| --- | --- |

29.

| 30. | salută principiile de calitate pentru toți furnizorii de servicii de îngrijire pe termen lung, astfel cum sunt stabilite în propunerea de recomandare a Consiliului privind accesul la servicii de îngrijire pe termen lung de înaltă calitate și la prețuri abordabile, și subliniază că sectorul serviciilor de îngrijire pe termen lung ar trebui să fie definit pe viitor nu de profiturile obținute, ci de investițiile constante în măsuri de sporire a calității și în personalul înalt calificat. În acest context, CoR sprijină solicitarea Parlamentului European adresată Comisiei de a prezenta o directivă-cadru privind îngrijirea pe termen lung, formală și informală, care să stabilească principii fundamentale și să ofere criterii bazate pe dovezi pentru servicii accesibile și integrate de îngrijire și sprijin pe termen lung de calitate în întreaga UE (6); |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază că, în ceea ce privește apelul adresat statelor membre de a dezvolta un cadru de calitate pentru serviciile de îngrijire pe termen lung [punctul 6 din recomandarea respectivă a Consiliului (7)], adesea sistemele de asigurare a calității îngrijirii există deja la nivel național sau regional și, prin urmare, ar trebui luate în considerare în mod corespunzător, inclusiv în vederea respectării principiilor subsidiarității și proporționalității; |
| --- | --- |

31.

| 32. | consideră că investițiile în sectorul îngrijirii fac parte dintr-o abordare globală, care nu urmărește doar obiective de politică socială, ci vede investițiile în serviciile de îngrijire ca stimulente economice pozitive; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atrage atenția asupra importanței de a se acorda o atenție specială formării psihologice a persoanelor care oferă servicii de îngrijire; |
| --- | --- |

33.

Recomandări pentru domeniul educației și îngrijirii timpurii

| 34. | încurajează colectarea standardizată de date la nivel local și regional și sprijinirea practicilor de învățare reciprocă, pentru a se crea o bază de sprijin specific pentru regiuni și o comparabilitate europeană la nivel local și regional, precum și pentru a se putea sprijini autoritățile naționale și regionale, pe baza indicatorilor colectați, la monitorizarea calității serviciilor de îngrijire a copiilor; |
| --- | --- |

34.

| 35. | recomandă sporirea și diversificarea oportunităților de sprijin financiar pentru amenajarea și menținerea sau modernizarea centrelor de îngrijire a copiilor, în scopul combaterii diferențelor între regiunile și orașele Uniunii Europene în ceea ce privește viteza de dezvoltare; |
| --- | --- |

35.

| 36. | recomandă extinderea ofertei de servicii personalizate disponibile pentru a le include pe cele mai solicitate și care facilitează un model de viață independentă, cum ar fi asistența personală sau ajutorul la domiciliu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | consideră că punerea în aplicare a strategiei privind serviciile de îngrijire este legată în mod indisolubil de îmbunătățirea condițiilor de muncă și a aprecierii personalului din domeniul educației și îngrijirii timpurii, la fel ca și adecvarea remunerării sale; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază că este foarte important să se elimine decalajele dintre sfârșitul concediului de maternitate, de paternitate sau pentru creșterea copilului remunerat sau compensat în mod corespunzător și începutul educației și îngrijirii timpurii; în acest scop, recomandă statelor membre să ia în considerare introducerea unui drept legal la educație și îngrijire timpurie; |
| --- | --- |

38.

Recomandări pentru domeniul îngrijirii pe termen lung

| 39. | sugerează să se evalueze necesitatea adoptării de instrumente obligatorii sau acte cu putere de lege și majorarea corespunzătoare a fondurilor de coeziune, pentru a garanta, în întreaga Europă, accesul general, egal și efectiv al persoanelor care au nevoie de îngrijire la servicii de îngrijire de calitate, pentru a asigura condiții de muncă decente și sănătoase, sprijin profesional și salarii adecvate pentru toți lucrătorii din sectorul serviciilor de îngrijire, precum și locuri de muncă de calitate și pentru a spori atractivitatea locurilor de muncă din sectorul serviciilor de îngrijire, reflectând valoarea socială și societală a muncii lor; |
| --- | --- |

39.

| 40. | recomandă sporirea și diversificarea oportunităților de sprijin financiar pentru amenajarea și menținerea sau modernizarea centrelor de îngrijire a persoanelor în vârstă, pentru a se ține seama de diferențele dintre regiunile și orașele Uniunii Europene în ceea ce privește viteza de dezvoltare; |
| --- | --- |

40.

| 41. | recomandă elaborarea unei strategii globale privind evoluția viitoare a nevoii de specialiști în cadrul Uniunii Europene, în special pentru a reduce migrația creierelor în interiorul Uniunii Europene până la un nivel acceptabil pentru regiunile afectate, precum și stabilirea unor condiții-cadru unitare pentru activitățile desfășurate de lucrătorii din domeniul serviciilor de îngrijire și lucrătorii casnici din țări terțe; |
| --- | --- |

41.

| 42. | propune ca, pentru domeniul îngrijirii pe termen lung, să se stabilească, de asemenea, obiective și indicatori după modelul obiectivelor de la Barcelona și să se creeze, în mod corespunzător, un sistem de colectare a datelor la nivel local și regional, pentru a se crea o bază de sprijin specific pentru regiuni și o comparabilitate europeană la nivel local și regional; |
| --- | --- |

42.

| 43. | se exprimă în favoarea instituirii unui coordonator național pentru îngrijirea pe termen lung sau a unui alt mecanism de coordonare similar adecvat, în funcție de circumstanțele naționale, care să sprijine punerea în aplicare a măsurilor; |
| --- | --- |

43.

| 44. | consideră că este important să se recunoască rolul care le revine autorităților locale și regionale, în ceea ce privește îmbătrânirea activă, în alte sfere ale vieții, cum ar fi integrarea socială, apartenența la o comunitate și accesul la cultură, educație și locuințe; pe baza parteneriatului privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate, este important să se consolideze ecosistemele regionale și locale care să asigure o contribuție din partea tuturor politicilor și sectoarelor esențiale; |
| --- | --- |

44.

| 45. | solicită organizarea unei campanii europene pentru sporirea atractivității locurilor de muncă din domeniul îngrijirii și pentru crearea echilibrului de gen în sectoarele respective. |
| --- | --- |

45.

Bruxelles, 9 februarie 2023.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COM(2022) 440 final.

1

(2)  COM(2021) 50 final.

2

(3)  Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (JO C 202, 7.6.2016, p. 389).

3

(4)  Avizul CoR pe tema „Plan pentru viitorul îngrijitorilor și al serviciilor de îngrijire – oportunități la nivel local și regional pentru o provocare europeană” (JO C 440, 29.10.2021, p. 56)..

4

(5)  Recomandarea (UE) 2021/1004 a Consiliului din 14 iunie 2021 de instituire a unei Garanții europene pentru copii (JO L 223, 22.6.2021, p. 14).

5

(6)  Rezoluția Parlamentului European din 5 iulie 2022 – Acțiuni europene comune în domeniul îngrijirii [2021/2253(INI)] (JO C 47, 7.2.2023, p. 30), punctul 61.

6

(7)  Recomandarea Consiliului din 8 decembrie 2022 privind accesul la servicii de îngrijire pe termen lung de înaltă calitate și accesibile din punct de vedere financiar (JO C 476, 15.12.2022, p. 1).

7

---

| 3.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 157/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 157/33

---

Proiect de aviz al Comitetului European al Regiunilor pe tema „Un venit minim adecvat care să asigure incluziunea socială: perspectiva locală și regională”

(2023/C 157/07)

| Raportoare: | Anne KARJALAINEN (FI-PSE), membră a Consiliului Local Kerava |
| --- | --- |
| Document de referință: | Propunere de recomandare a Consiliului privind un venit minim adecvat care să asigure incluziunea activă
  COM(2022) 490 final |

Raportoare:

Anne KARJALAINEN (FI-PSE), membră a Consiliului Local Kerava

Document de referință:

Propunere de recomandare a Consiliului privind un venit minim adecvat care să asigure incluziunea activă

COM(2022) 490 final

I.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Punctul 5

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Menținând stimulentele pentru (re)integrarea pe piața muncii a persoanelor care sunt apte de muncă, sprijinul pentru venit ar trebui să crească treptat veniturile persoanelor care nu dispun de resurse suficiente, la un nivel
  cel puțin echivalent cu unul
  dintre următoarele elemente: | Menținând stimulentele pentru (re)integrarea pe piața muncii a persoanelor care sunt apte de muncă,
  astfel încât să depășească în mod semnificativ starea de sărăcie sau de expunere la riscul de sărăcie,
  sprijinul pentru venit ar trebui să crească treptat veniturile persoanelor care nu dispun de resurse suficiente, la un nivel
  care să depășească nivelul unuia
  dintre următoarele elemente: |
| (a) | pragul național de risc de sărăcie; sau |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Menținând stimulentele pentru (re)integrarea pe piața muncii a persoanelor care sunt apte de muncă, sprijinul pentru venit ar trebui să crească treptat veniturile persoanelor care nu dispun de resurse suficiente, la un nivel
  cel puțin echivalent cu unul
  dintre următoarele elemente:

Menținând stimulentele pentru (re)integrarea pe piața muncii a persoanelor care sunt apte de muncă,
  astfel încât să depășească în mod semnificativ starea de sărăcie sau de expunere la riscul de sărăcie,
  sprijinul pentru venit ar trebui să crească treptat veniturile persoanelor care nu dispun de resurse suficiente, la un nivel
  care să depășească nivelul unuia
  dintre următoarele elemente:

(a)

pragul național de risc de sărăcie; sau

| (b) | valoarea monetară a bunurilor
  și serviciilor
  necesare, inclusiv alimentația adecvată,
  locuințele, asistența medicală
  și
  serviciile
  esențiale, conform definițiilor naționale; sau |
| --- | --- |

(b)

valoarea monetară a bunurilor
  și serviciilor
  necesare, inclusiv alimentația adecvată,
  locuințele, asistența medicală
  și
  serviciile
  esențiale, conform definițiilor naționale; sau

| (c) | alte niveluri comparabile cu nivelurile menționate la litera (a) sau (b), stabilite prin legislația sau practica națională. |
| --- | --- |

(c)

alte niveluri comparabile cu nivelurile menționate la litera (a) sau (b), stabilite prin legislația sau practica națională.

| (a) | pragul național de risc de sărăcie; sau |
| --- | --- |

(a)

pragul național de risc de sărăcie; sau

| (b) | valoarea monetară a bunurilor necesare, inclusiv alimentația adecvată, și
  a serviciilor de facilitare și
  esențiale, conform definițiilor
  de la punctul (2) și astfel cum au fost completate de definițiile
  naționale; sau |
| --- | --- |

(b)

valoarea monetară a bunurilor necesare, inclusiv alimentația adecvată, și
  a serviciilor de facilitare și
  esențiale, conform definițiilor
  de la punctul (2) și astfel cum au fost completate de definițiile
  naționale; sau

| (c) | alte niveluri comparabile cu nivelurile menționate la litera (a) sau (b), stabilite prin legislația sau practica națională. |
| --- | --- |

(c)

alte niveluri comparabile cu nivelurile menționate la litera (a) sau (b), stabilite prin legislația sau practica națională.

Expunere de motive

Pentru a atinge obiectivul principal, sprijinul pentru venit ar trebui să ridice peste pragul sărăciei veniturile persoanelor care nu dispun de resurse suficiente; în caz contrar, obiectivul nu va fi atins.

În plus, definițiile naționale ale serviciilor „de facilitare” și „esențiale” ar trebui să se aplice numai atunci când acoperă mai multe servicii decât cele incluse în definițiile propuse în recomandarea supusă examinării.

Amendamentul 2

Punctul 6

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Se recomandă ca statele membre să atingă nivelul adecvat al sprijinului pentru venit prevăzut la punctul 5 până cel târziu la 31 decembrie
  2030
  , protejând în același timp sustenabilitatea finanțelor publice. | Se recomandă ca statele membre să atingă nivelul adecvat al sprijinului pentru venit prevăzut la punctul 5 până cel târziu la 31 decembrie
  2027
  , protejând în același timp sustenabilitatea finanțelor publice. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Se recomandă ca statele membre să atingă nivelul adecvat al sprijinului pentru venit prevăzut la punctul 5 până cel târziu la 31 decembrie
  2030
  , protejând în același timp sustenabilitatea finanțelor publice.

Se recomandă ca statele membre să atingă nivelul adecvat al sprijinului pentru venit prevăzut la punctul 5 până cel târziu la 31 decembrie
  2027
  , protejând în același timp sustenabilitatea finanțelor publice.

Expunere de motive

Termenul pentru ca statele membre să atingă un nivel adecvat al sprijinului pentru venit ar trebui să fie mai scurt, astfel încât să se acorde suficient timp pentru evaluarea impactului acestei politici asupra reducerii sărăciei și pentru eventuala revizuire a propunerii, pentru a-i îmbunătăți eficacitatea.

Amendamentul 3

Punctul 9 litera (a)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| criterii de eligibilitate transparente și nediscriminatorii, care să garanteze accesul efectiv la venitul minim pentru tinerii adulți și indiferent de existența unei adrese permanente, asigurând în același timp că durata șederii legale
  este proporțională
  ; | criterii de eligibilitate transparente și nediscriminatorii, care să garanteze accesul efectiv la venitul minim pentru tinerii adulți și indiferent de existența unei adrese permanente, asigurând în același timp că durata șederii legale
  nu depășește cei 5 ani de ședere legală neîntreruptă necesari pentru a obține statutul de rezident pe termen lung
  ; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

criterii de eligibilitate transparente și nediscriminatorii, care să garanteze accesul efectiv la venitul minim pentru tinerii adulți și indiferent de existența unei adrese permanente, asigurând în același timp că durata șederii legale
  este proporțională
  ;

criterii de eligibilitate transparente și nediscriminatorii, care să garanteze accesul efectiv la venitul minim pentru tinerii adulți și indiferent de existența unei adrese permanente, asigurând în același timp că durata șederii legale
  nu depășește cei 5 ani de ședere legală neîntreruptă necesari pentru a obține statutul de rezident pe termen lung
  ;

Expunere de motive

Divergențele evidente în ceea ce privește cerințele legate de durata minimă a șederii legale sunt recunoscute ca bariere importante în calea accesului resortisanților străini la venitul minim. Prin urmare, raționalizarea acestor cerințe este de o importanță capitală.

Amendamentul 4

Punctul 10 litera (d)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| luarea de măsuri pentru combaterea stigmatizării și a prejudecăților
  neconștientizate
  legate de sărăcie și excluziune socială; | luarea de măsuri pentru combaterea stigmatizării și a prejudecăților legate de sărăcie și excluziune socială; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

luarea de măsuri pentru combaterea stigmatizării și a prejudecăților
  neconștientizate
  legate de sărăcie și excluziune socială;

luarea de măsuri pentru combaterea stigmatizării și a prejudecăților legate de sărăcie și excluziune socială;

Expunere de motive

Prejudecățile legate de sărăcie și excluziune socială ar trebui combătute indiferent dacă sunt conștientizate sau nu.

Amendamentul 5

Punctul 16 litera (e)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| a face un bilanț al acțiunilor întreprinse ca răspuns la prezenta recomandare, în special în ceea ce privește impactul acesteia asupra reducerii sărăciei și a excluziunii sociale, a creșterii gradului de ocupare a forței de muncă și a îmbunătățirii participării la activități de formare, și de a prezenta un raport Consiliului
  până în 2032
  . | a face un bilanț al acțiunilor întreprinse ca răspuns la prezenta recomandare, în special în ceea ce privește impactul acesteia asupra reducerii sărăciei și a excluziunii sociale, a creșterii gradului de ocupare a forței de muncă și a îmbunătățirii participării la activități de formare, și de a prezenta un raport Consiliului
  o dată la patru ani, cu un raport final până în 2030
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

a face un bilanț al acțiunilor întreprinse ca răspuns la prezenta recomandare, în special în ceea ce privește impactul acesteia asupra reducerii sărăciei și a excluziunii sociale, a creșterii gradului de ocupare a forței de muncă și a îmbunătățirii participării la activități de formare, și de a prezenta un raport Consiliului
  până în 2032
  .

a face un bilanț al acțiunilor întreprinse ca răspuns la prezenta recomandare, în special în ceea ce privește impactul acesteia asupra reducerii sărăciei și a excluziunii sociale, a creșterii gradului de ocupare a forței de muncă și a îmbunătățirii participării la activități de formare, și de a prezenta un raport Consiliului
  o dată la patru ani, cu un raport final până în 2030
  .

Expunere de motive

Ajustarea calendarului conform căruia Comisia trebuie să raporteze Consiliului cu privire la termenul pentru atingerea obiectivelor principale ale Summitului social de la Porto.

II.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR)

| 1. | salută faptul că Comisia Europeană recunoaște necesitatea unor acțiuni suplimentare de combatere a sărăciei în întreaga Uniune Europeană, ceea ce necesită concentrarea atenției asupra cauzelor profunde ale sărăciei și măsuri eficiente de combatere și prevenire a acesteia. În acest sens, sistemele naționale de sprijin pentru venit și serviciile de sprijin conexe constituie nivelul de bază în ce privește asigurarea unui trai demn; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază necesitatea ca statele membre să se angajeze pe deplin să pună în aplicare recomandarea Consiliului pentru a atinge până în 2030 obiectivul de reducere a numărului de persoane expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială. CoR a subliniat deja cu alte ocazii (1) necesitatea unei legislații adecvate pentru a garanta un venit minim, care să depășească cel puțin pragul de sărăcie; |
| --- | --- |

2.

| 3. | insistă asupra faptului că această recomandare ar trebui să fie însoțită de punerea rapidă și deplină în aplicare a Directivei privind salariile minime adecvate. Subliniază, de asemenea, că, deși recomandarea reprezintă un prim pas în direcția cea bună, recunoașterea necesității urgente de a se lua măsuri pentru a garanta un venit minim în întreaga UE dă naștere unei reflecții suplimentare cu privire la cel mai eficace cadru de reglementare de punere în aplicare a unei astfel de acțiuni la nivel european; |
| --- | --- |

3.

| 4. | își afirmă sprijinul public clar pentru o Europă socială (2) și un cadru comun privind venitul minim, astfel cum s-a subliniat în cadrul Conferinței privind viitorul Europei (3); |
| --- | --- |

4.

| 5. | în ciuda eforturilor depuse, sărăcia și excluziunea socială s-au înrăutățit și mai mult, peste 90 de milioane de europeni fiind expuși riscului de sărăcie și de excluziune socială în 2021. Caracterul urgent al situației necesită un calendar mai strict pentru punerea în aplicare a recomandării și, prin urmare, CoR propune devansarea termenului, în 2027. CoR invită Comisia Europeană să analizeze mai îndeaproape, în 2027, progresele realizate până în prezent, iar statele membre să raporteze Consiliului o dată la patru ani cu privire la aceste progrese și să elaboreze un raport final în 2030; |
| --- | --- |

5.

| 6. | este preocupat de lipsa unei abordări bazate pe drepturi în recomandare. Introducerea unor sisteme moderne de venit minim ar putea garanta că oamenii duc un trai demn, ar putea consolida participarea și incluziunea lor în societate și ar putea promova integrarea lor pe piața muncii; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că sărăcia reprezintă o încălcare a drepturilor omului și că existența unor sisteme și servicii de venit minim funcționale are un efect stabilizator asupra economiei în ansamblu, deoarece eradicarea sărăciei și reducerea inegalităților în materie de venituri sunt importante nu numai pentru promovarea justiției sociale, ci și pentru sprijinirea creșterii economice. Reducerea inegalității veniturilor impune statelor membre să adopte măsuri bine orientate într-o serie de domenii de politică; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că femeile joacă un rol important în ruperea cercului vicios al sărăciei intergeneraționale în cadrul familiilor. Creșterea ratei de ocupare a forței de muncă în rândul femeilor și reducerea diferențelor de remunerare vor îmbunătăți, de asemenea, pensiile femeilor și vor reduce riscul de sărăcie la vârsta pensiei. Pentru a reduce sărăcia în rândul copiilor, este important ca aceștia să aibă acces la servicii cuprinzătoare, cum ar fi educația și îngrijirea copiilor preșcolari, învățământul primar, cantinele școlare, precum și accesul la activități recreative; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sugerează ca planurile naționale de acțiune privind sărăcia să se axeze pe dezvoltarea unor sisteme de venit minim, inclusiv a unor măsuri care să asigure salarii echitabile și locuri de muncă decente, servicii de bază de calitate și un sprijin adecvat pentru venit și servicii sociale individualizate. În acest sens, este important ca, la elaborarea unor astfel de sisteme de servicii sociale, să se țină seama de faptul că ele ar trebui să asigure o acoperire maximă și să încurajeze și să capaciteze beneficiarii apți de muncă să (re)intre pe piața muncii; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că, deși obiectivul de reducere a numărului de persoane expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială este prelungit până în 2030, pandemia de COVID-19, războiul în curs din Ucraina, creșterea prețurilor la energie și creșterea inflației au afectat cel mai mult gospodăriile cu venituri mici, accentuând sărăcia și inegalitatea. În același timp, această situație este deosebit de îngrijorătoare pentru grupurile vulnerabile, în special pentru persoanele cu handicap. Prin urmare, este nevoie de o concepție nouă și de măsuri care să se bazeze pe învățămintele desprinse din crizele din trecut și să reexamineze alocarea resurselor financiare și umane pentru a atinge acest obiectiv principal, pe baza unor revizuiri periodice ale numărului de persoane expuse riscului de sărăcie; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că tranziția verde și economia neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon trebuie să reflecte dimensiunea socială și să sprijine perfecționarea competențelor persoanelor expuse riscului de șomaj, ale șomerilor sau ale persoanelor inactive. Sistemele de venit minim ar trebui să joace un rol esențial în acordarea de sprijin și de stimulente pentru reintegrarea persoanelor pe piața forței de muncă. În aceeași ordine de idei, CoR remarcă cu interes progresele înregistrate în ceea ce privește salariile minime, recunoscând că „Comisia a introdus o schimbare de paradigmă, potrivit căreia salariile minime devin un drept fundamental și o condiție de bază pentru o economie de piață socială, echitabilă și sustenabilă, aflată la temelia pieței interne europene” (4); |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că schimbările climatice vor ridica și mai mult numărul persoanelor expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială, în special al celor care trăiesc în zone în care economia este dezechilibrată și vulnerabilă la schimbările climatice. Sistemele de securitate socială se confruntă cu necesitatea urgentă de a se adapta la schimbările climatice, în condițiile în care cererile de ajutor sunt în creștere și noi categorii de persoane solicită sprijin; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Uniunea Europeană și statele membre ca, în cooperare cu autoritățile locale și regionale, să caute măsuri specifice de reducere și eradicare a lipsei de adăpost și a sărăciei energetice. Creșterea prețurilor la energie îngreunează capacitatea gospodăriilor vulnerabile de a face față costurilor energiei; |
| --- | --- |

13.

| 14. | salută recunoașterea de către Comisia Europeană a necesității de a implica toate nivelurile de guvernare în combaterea sărăciei. Autoritățile locale și regionale joacă un rol esențial în aplicarea cu succes a recomandării, în special în ceea ce privește furnizarea de servicii sociale de calitate. Autoritățile locale și regionale sunt cele mai în măsură să stabilească contacte în mod activ cu persoanele care au nevoie de sprijin și să le identifice nevoile specifice pentru a elabora modalități de incluziune activă în societate care să fie centrate pe oameni; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază necesitatea de a dezvolta un cadru european complet și actualizat de evaluare comparativă pentru sistemele de venit minim, bazat pe o abordare transparentă și pe date comparabile, care ar facilita o înțelegere comună a conceptului la nivel european și la nivelul statelor membre, ar reflecta mai bine diferitele surse de venit și situațiile specifice cu care se confruntă gospodăriile și ar ajuta aceste persoane să se mențină deasupra pragului național de sărăcie, printre altele oferind persoanelor apte de muncă oportunități de a obține locuri de muncă remunerate și sigure; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că, pentru a-și atinge obiectivul de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale, venitul minim trebuie să țină pasul cu inflația, în special cu creșterea costului vieții în ceea ce privește alimentele și energia. Prin urmare, Comitetul sprijină pe deplin recomandarea propusă privind o revizuire anuală la nivelul statelor membre, considerând că aceasta este o condiție prealabilă esențială pentru punerea în aplicare eficientă și eficace a măsurii; |
| --- | --- |

16.

| 17. | consideră că ar trebui să fie posibil, de asemenea, să se plătească un venit minim unui singur membru al unei gospodării, ceea ce promovează egalitatea de gen, participarea și incluziunea tinerilor adulți și a persoanelor cu handicap în societate și integrarea pe piața muncii; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază necesitatea de a introduce criterii de eligibilitate transparente și nediscriminatorii în statele membre. CoR este preocupat de faptul că recomandarea nu precizează ce înseamnă o măsură „proporțională” sau „treptată”. În același timp, Comitetul solicită crearea unui cadru general pentru cerințele în materie de ședere legală; |
| --- | --- |

18.

| 19. | solicită ca definițiile serviciilor de facilitare și esențiale prevăzute în recomandare să fie completate, și nu înlocuite de definițiile de la nivel național, astfel încât această listă orientativă de servicii să poată fi aplicată în întreaga UE. Este, în special, cazul comunicațiilor digitale, cărora nu li se acordă statutul de serviciu esențial în întreaga UE; |
| --- | --- |

19.

| 20. | sugerează ca pragurile de testare a mijloacelor să fie stabilite în așa fel încât anumite persoane să nu fie excluse de la ajutorul pentru venitul minim din cauză că evaluarea acordă prea multă importanță activelor mici, locuințelor pentru uz personal, mijloacelor de transport esențiale sau bunurilor mobile. Acest lucru este valabil în special pentru solicitanții care se confruntă cu o criză acută sau pentru persoanele în vârstă; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază necesitatea unor indicatori cantitativi și calitativi la nivel local, regional și la nivelul UE pentru a monitoriza acoperirea sistemelor de venit minim, acordând atenție îmbunătățirii accesibilității digitale, accesului la tehnologiile informației și competențelor digitale; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că sistemele de venit minim trebuie să conțină elemente eficace, echitabile și individualizate, care să vizeze diferite grupuri-țintă și să sprijine ocuparea forței de muncă, care să elimine obstacolele ce împiedică revenirea și rămânerea în câmpul muncii și să garanteze că munca este atrăgătoare din punct de vedere financiar, sporind, în același timp, incluziunea socială. În acest context, ar trebui să se acorde o atenție deosebită integrării pe piața muncii a tinerilor, inclusiv a celor care au ieșit din sistemul de protecție a copilului. Comitetul subliniază, de asemenea, că este important să se sprijine măsurile care încurajează (re)intrarea pe piața forței de muncă a grupurilor-țintă, în măsura posibilului, la nivel local, pentru a reduce la minimum provocările legate de schimbarea locului de reședință. Statele membre ar trebui să colecteze date privind obstacolele din calea ocupării forței de muncă pentru cei care primesc sprijin pentru venitul minim, cum ar fi un nivel insuficient de formare, și să găsească soluții – de exemplu, crearea unor piețe intermediare ale forței de muncă, subvenții salariale și cursuri de perfecționare, recalificare și învățare pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază importanța distribuirii resurselor în mod echitabil, legitim și eficient. Prin urmare, este pe deplin de acord cu Comisia Europeană în ceea ce privește necesitatea de a revizui periodic stimulentele și măsurile disuasive care rezultă din sistemele fiscale și de prestații sociale; |
| --- | --- |

23.

| 24. | consideră că utilizarea corectă a achizițiilor publice poate contribui la angajarea șomerilor de lungă durată și a persoanelor expuse riscului de excluziune socială și de sărăcie; |
| --- | --- |

24.

| 25. | solicită să se clarifice care este autoritatea responsabilă cu elaborarea planurilor individuale, pentru a evita suprapunerea măsurilor. De asemenea, trebuie să se acorde o atenție deosebită protecției datelor în cadrul schimbului de informații. |
| --- | --- |

25.

Bruxelles, 9 februarie 2023.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Avizul Comitetului Regiunilor privind Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale (JO C 166, 7.6.2011, p. 18).

1

(2)  Sondaj Eurobarometru pe teme sociale, martie 2021.

2

(3)  Raport final (2022).

3

(4)  Avizul Comitetului European al Regiunilor – Salariile minime adecvate în Uniunea Europeană (JO C 175, 7.5.2021, p. 89).

4

---

| 3.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 157/38 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 157/38

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Legea UE privind refacerea naturii

(2023/C 157/08)

| Raportor: | Roby BIWER (LU-PSE), membru al Consiliului Local Bettembourg (Luxemburg) |
| --- | --- |
| Document de referință: | Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind refacerea naturii
  COM(2022) 304 final |

Raportor:

Roby BIWER (LU-PSE), membru al Consiliului Local Bettembourg (Luxemburg)

Document de referință:

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind refacerea naturii

COM(2022) 304 final

I.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Considerentul 25

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Pe baza Directivelor 92/43/CEE și 2009/147/CE și pentru a sprijini realizarea obiectivelor stabilite în directivele respective, statele membre ar trebui să instituie măsuri de refacere pentru a asigura refacerea habitatelor și a speciilor protejate, inclusiv a păsărilor sălbatice, din zonele Uniunii, inclusiv în zonele care nu fac parte din rețeaua Natura 2000. | Pe baza Directivelor 92/43/CEE și 2009/147/CE și pentru a sprijini realizarea obiectivelor stabilite în directivele respective, statele membre ar trebui să instituie măsuri de refacere pentru a asigura refacerea habitatelor și a speciilor protejate, inclusiv a păsărilor sălbatice, din zonele Uniunii, inclusiv în zonele care nu fac parte din rețeaua Natura 2000
  , ținând seama de cerințele economice, sociale și culturale și de particularitățile regionale și local
  e. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Pe baza Directivelor 92/43/CEE și 2009/147/CE și pentru a sprijini realizarea obiectivelor stabilite în directivele respective, statele membre ar trebui să instituie măsuri de refacere pentru a asigura refacerea habitatelor și a speciilor protejate, inclusiv a păsărilor sălbatice, din zonele Uniunii, inclusiv în zonele care nu fac parte din rețeaua Natura 2000.

Pe baza Directivelor 92/43/CEE și 2009/147/CE și pentru a sprijini realizarea obiectivelor stabilite în directivele respective, statele membre ar trebui să instituie măsuri de refacere pentru a asigura refacerea habitatelor și a speciilor protejate, inclusiv a păsărilor sălbatice, din zonele Uniunii, inclusiv în zonele care nu fac parte din rețeaua Natura 2000
  , ținând seama de cerințele economice, sociale și culturale și de particularitățile regionale și local
  e.

Expunere de motive

Evaluarea măsurilor necesare pentru refacerea naturii într-o anumită zonă este o chestiune de competență națională. Ar trebui integrate și considerente locale, sociale și economice, fără a pierde din vedere obiectivele legate de natură.

Amendamentul 2

Considerentul 39

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Pentru a atinge obiectivul de refacere continuă,
  pe termen lung
  și susținută a biodiversității și rezilienței naturii, statele membre ar trebui să utilizeze pe deplin posibilitățile oferite în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului. În cadrul competenței exclusive a Uniunii în ceea ce privește conservarea resurselor biologice marine, statele membre au posibilitatea de a lua măsuri nediscriminatorii pentru conservarea și gestionarea stocurilor de pește și menținerea sau îmbunătățirea stadiului de conservare a ecosistemelor marine în limita a 12 mile marine. În plus, statele membre care au un interes direct de gestionare au posibilitatea de a conveni să transmită recomandări comune vizând măsurile de conservare necesare pentru respectarea obligațiilor în temeiul dreptului Uniunii privind mediul. Aceste măsuri vor fi evaluate și adoptate în conformitate cu normele și procedurile prevăzute în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului. | Pentru a atinge obiectivul de refacere continuă,
  durabilă
  și susținută a biodiversității și rezilienței naturii, statele membre ar trebui să utilizeze pe deplin posibilitățile oferite în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului. În cadrul competenței exclusive a Uniunii în ceea ce privește conservarea resurselor biologice marine, statele membre au posibilitatea de a lua măsuri nediscriminatorii pentru conservarea și gestionarea stocurilor de pește și menținerea sau îmbunătățirea stadiului de conservare a ecosistemelor marine în limita a 12 mile marine. În plus, statele membre care au un interes direct de gestionare au posibilitatea de a conveni să transmită recomandări comune vizând măsurile de conservare necesare pentru respectarea obligațiilor în temeiul dreptului Uniunii privind mediul. Aceste măsuri vor fi evaluate și adoptate în conformitate cu normele și procedurile prevăzute în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Pentru a atinge obiectivul de refacere continuă,
  pe termen lung
  și susținută a biodiversității și rezilienței naturii, statele membre ar trebui să utilizeze pe deplin posibilitățile oferite în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului. În cadrul competenței exclusive a Uniunii în ceea ce privește conservarea resurselor biologice marine, statele membre au posibilitatea de a lua măsuri nediscriminatorii pentru conservarea și gestionarea stocurilor de pește și menținerea sau îmbunătățirea stadiului de conservare a ecosistemelor marine în limita a 12 mile marine. În plus, statele membre care au un interes direct de gestionare au posibilitatea de a conveni să transmită recomandări comune vizând măsurile de conservare necesare pentru respectarea obligațiilor în temeiul dreptului Uniunii privind mediul. Aceste măsuri vor fi evaluate și adoptate în conformitate cu normele și procedurile prevăzute în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului.

Pentru a atinge obiectivul de refacere continuă,
  durabilă
  și susținută a biodiversității și rezilienței naturii, statele membre ar trebui să utilizeze pe deplin posibilitățile oferite în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului. În cadrul competenței exclusive a Uniunii în ceea ce privește conservarea resurselor biologice marine, statele membre au posibilitatea de a lua măsuri nediscriminatorii pentru conservarea și gestionarea stocurilor de pește și menținerea sau îmbunătățirea stadiului de conservare a ecosistemelor marine în limita a 12 mile marine. În plus, statele membre care au un interes direct de gestionare au posibilitatea de a conveni să transmită recomandări comune vizând măsurile de conservare necesare pentru respectarea obligațiilor în temeiul dreptului Uniunii privind mediul. Aceste măsuri vor fi evaluate și adoptate în conformitate cu normele și procedurile prevăzute în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului.

Expunere de motive

Termenul „pe termen lung” pare să sugereze că refacerea va fi pusă în aplicare pe o perioadă lungă de timp. Este preferabil să se utilizeze termenul „durabil”, al cărui sens este lipsit de ambiguitate.

Amendamentul 3

Considerentul 44

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | | |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Expunere de motive

Ar trebui să se țină seama pe deplin de planurile existente de utilizare a terenurilor ale autorităților locale, deoarece multe orașe includ deja măsuri compensatorii/complementare în aceste planuri sau alte instrumente de alocare teritorială funcțională la nivel local.

Amendamentul 4

Considerentul 69

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Pentru a asigura o punere în aplicare eficace a prezentului regulament, Comisia ar trebui să sprijine statele membre
  , la cerere,
  prin intermediul Instrumentului de sprijin tehnic, care oferă sprijin tehnic personalizat pentru elaborarea
  și
  punerea în aplicare a reformelor. Sprijinul tehnic implică
  , de exemplu,
  consolidarea capacității administrative, armonizarea cadrelor legislative și schimbul de bune practici relevante. | Pentru a asigura o punere în aplicare eficace a prezentului regulament, Comisia ar trebui să sprijine
  , la cerere, statele membre, autoritățile de implementare și de management, precum și autoritățile locale și regionale,
  prin intermediul Instrumentului de sprijin tehnic, care oferă sprijin tehnic personalizat pentru elaborarea, punerea în aplicare
  , evaluarea și adaptarea
  reformelor. Sprijinul tehnic implică
  consolidarea capacităților privind factorii de decizie (transsectoriali) și mecanismele de implicare a părților interesate, precum și privind instrumentele de guvernanță pe mai multe niveluri; capacități de atragere și raționalizare a investițiilor din sectorul public și din cel privat; consiliere personalizată pentru expertiza tehnică, juridică și financiară necesară pentru conceperea, executarea și monitorizarea măsurilor de refacere; orientări privind
  consolidarea capacității administrative, armonizarea cadrelor legislative și schimbul de bune practici relevante.
  Instrumentul de sprijin tehnic ar trebui să se bazeze pe platformele și serviciile existente la nivel local/regional/național și să fie bine integrat cu acestea, care sunt deja utilizate de diferite părți interesate. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Pentru a asigura o punere în aplicare eficace a prezentului regulament, Comisia ar trebui să sprijine statele membre
  , la cerere,
  prin intermediul Instrumentului de sprijin tehnic, care oferă sprijin tehnic personalizat pentru elaborarea
  și
  punerea în aplicare a reformelor. Sprijinul tehnic implică
  , de exemplu,
  consolidarea capacității administrative, armonizarea cadrelor legislative și schimbul de bune practici relevante.

Pentru a asigura o punere în aplicare eficace a prezentului regulament, Comisia ar trebui să sprijine
  , la cerere, statele membre, autoritățile de implementare și de management, precum și autoritățile locale și regionale,
  prin intermediul Instrumentului de sprijin tehnic, care oferă sprijin tehnic personalizat pentru elaborarea, punerea în aplicare
  , evaluarea și adaptarea
  reformelor. Sprijinul tehnic implică
  consolidarea capacităților privind factorii de decizie (transsectoriali) și mecanismele de implicare a părților interesate, precum și privind instrumentele de guvernanță pe mai multe niveluri; capacități de atragere și raționalizare a investițiilor din sectorul public și din cel privat; consiliere personalizată pentru expertiza tehnică, juridică și financiară necesară pentru conceperea, executarea și monitorizarea măsurilor de refacere; orientări privind
  consolidarea capacității administrative, armonizarea cadrelor legislative și schimbul de bune practici relevante.
  Instrumentul de sprijin tehnic ar trebui să se bazeze pe platformele și serviciile existente la nivel local/regional/național și să fie bine integrat cu acestea, care sunt deja utilizate de diferite părți interesate.

Expunere de motive

Sistemul de asistență tehnică trebuie să se adreseze autorităților de management și autorităților locale și regionale care pun în aplicare legea. Lipsa de expertiză tehnică și, de asemenea, de experiență în ceea ce privește instrumentele financiare (din sectorul privat) se numără printre principalele provocări în ceea ce privește conceperea, executarea și monitorizarea măsurilor de refacere. Implicarea efectivă a factorilor de decizie și parteneriatele din care fac parte și parteneri diferiți decât cei obișnuiți sunt condiții prealabile pentru refacerea pe scară largă a ecosistemelor. Cu toate acestea, adesea funcționarii care elaborează planuri naționale de refacere nu dispun de experiența și resursele necesare pentru implicarea altor părți interesate decât actorii publici obișnuiți, de exemplu proprietarii privați de terenuri. Prin urmare, există o nevoie urgentă de a elimina aceste lacune cu ajutorul unui sistem eficient de asistență tehnică.

Amendamentul 5

Articolul 1

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (1) | Prezentul regulament stabilește norme pentru a contribui la: |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(1)

Prezentul regulament stabilește norme pentru a contribui la:

| (1) | Prezentul regulament stabilește norme pentru a contribui la: |
| --- | --- |

(1)

Prezentul regulament stabilește norme pentru a contribui la:

| | (a) | refacerea continuă,
  pe termen lung
  și susținută a biodiversității și rezilienței naturii în zonele terestre și maritime ale Uniunii prin refacerea ecosistemelor; |
| --- | --- | --- |

(a)

refacerea continuă,
  pe termen lung
  și susținută a biodiversității și rezilienței naturii în zonele terestre și maritime ale Uniunii prin refacerea ecosistemelor;

| | (a) | refacerea continuă,
  durabilă
  și susținută a biodiversității și rezilienței naturii
  indigene
  în zonele terestre și maritime ale Uniunii prin refacerea ecosistemelor
  europene
  ; |
| --- | --- | --- |

(a)

refacerea continuă,
  durabilă
  și susținută a biodiversității și rezilienței naturii
  indigene
  în zonele terestre și maritime ale Uniunii prin refacerea ecosistemelor
  europene
  ;

| | (b) | îndeplinirea obiectivelor generale ale Uniunii privind atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea; |
| --- | --- | --- |

(b)

îndeplinirea obiectivelor generale ale Uniunii privind atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea;

| | (b) | îndeplinirea obiectivelor generale ale Uniunii privind atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea; |
| --- | --- | --- |

(b)

îndeplinirea obiectivelor generale ale Uniunii privind atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea;

| | (c) | respectarea angajamentelor internaționale ale Uniunii. |
| --- | --- | --- |

(c)

respectarea angajamentelor internaționale ale Uniunii.

| | (c) | respectarea angajamentelor internaționale ale Uniunii
  ; cu alte cuvinte, o refacere menită să restabilească echilibrul ecologic pierdut
  . |
| --- | --- | --- |

(c)

respectarea angajamentelor internaționale ale Uniunii
  ; cu alte cuvinte, o refacere menită să restabilească echilibrul ecologic pierdut
  .

Expunere de motive

Termenul „pe termen lung” pare să sugereze că refacerea va fi pusă în aplicare pe o perioadă lungă de timp. Este preferabil să se utilizeze termenul „durabil”, al cărui sens este lipsit de ambiguitate.

Trebuie să se înțeleagă că introducerea constantă a speciilor alogene de plante și animale conduce la o degradare a ecosistemelor proprii din cauza deplasării, concurenței și dispariției speciilor indigene.

Amendamentul 6

Articolul 1

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (2) | Prezentul regulament stabilește un cadru în care statele membre pun în aplicare, fără întârziere, măsuri de refacere eficace și bazate pe suprafață care să acopere împreună, până în 2030, cel puțin 20 % din zonele terestre și maritime ale Uniunii și, până în 2050, toate ecosistemele care au nevoie de refacere. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(2)

Prezentul regulament stabilește un cadru în care statele membre pun în aplicare, fără întârziere, măsuri de refacere eficace și bazate pe suprafață care să acopere împreună, până în 2030, cel puțin 20 % din zonele terestre și maritime ale Uniunii și, până în 2050, toate ecosistemele care au nevoie de refacere.

| (2) | Prezentul regulament stabilește un cadru în care statele membre pun în aplicare, fără întârziere, măsuri de refacere eficace și bazate pe suprafață care să acopere împreună, până în 2030, cel puțin 20 % din zonele terestre și
  cel puțin 20 % din cele
  maritime ale Uniunii și, până în 2050, toate ecosistemele care au nevoie de refacere
  , pentru alinierea la Cadrul global pentru biodiversitate (Global Biodiversity Framework – GBF) de la Kunming-Montreal. |
| --- | --- |

(2)

Prezentul regulament stabilește un cadru în care statele membre pun în aplicare, fără întârziere, măsuri de refacere eficace și bazate pe suprafață care să acopere împreună, până în 2030, cel puțin 20 % din zonele terestre și
  cel puțin 20 % din cele
  maritime ale Uniunii și, până în 2050, toate ecosistemele care au nevoie de refacere
  , pentru alinierea la Cadrul global pentru biodiversitate (Global Biodiversity Framework – GBF) de la Kunming-Montreal.

Expunere de motive

Obiectivul general de refacere trebuie înțeles ca acoperind zonele terestre și, respectiv, maritime ale UE, mai degrabă decât în total (și anume, cel puțin 20 % din suprafața terestră a UE și 20 % din zonele maritime ale UE până în 2030).

Amendamentul 7

Articolul 3

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (13) | „spațiu verde urban” înseamnă toate zonele urbane verzi; păduri de foioase; păduri de conifere; păduri mixte; pajiști naturale; terenuri mlăștinoase și lande; zone împădurite de tranziție cu arbuști și zone cu vegetație rară – astfel cum se găsesc în
  orașe sau orașe mici și suburbii
  , calculate pe baza datelor furnizate de serviciul Copernicus de monitorizare a suprafeței terestre, astfel cum a fost instituit prin Regulamentul (UE) 2021/696. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(13)

„spațiu verde urban” înseamnă toate zonele urbane verzi; păduri de foioase; păduri de conifere; păduri mixte; pajiști naturale; terenuri mlăștinoase și lande; zone împădurite de tranziție cu arbuști și zone cu vegetație rară – astfel cum se găsesc în
  orașe sau orașe mici și suburbii
  , calculate pe baza datelor furnizate de serviciul Copernicus de monitorizare a suprafeței terestre, astfel cum a fost instituit prin Regulamentul (UE) 2021/696.

| (13) | (a) | „zone urbane” înseamnă suprafața unităților teritoriale clasificate ca centre urbane și clustere urbane utilizând tipologia bazată pe grilă stabilită în conformitate cu articolul 4b alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1059/2003; |
| --- | --- | --- |

(13)

(a)

„zone urbane” înseamnă suprafața unităților teritoriale clasificate ca centre urbane și clustere urbane utilizând tipologia bazată pe grilă stabilită în conformitate cu articolul 4b alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1059/2003;

| (b) | „spațiu verde urban” înseamnă toate zonele urbane verzi; păduri de foioase; păduri de conifere; păduri mixte; pajiști naturale; terenuri mlăștinoase și lande; zone împădurite de tranziție cu arbuști și zone cu vegetație rară;
  spațiul verde integrat în structurile construite
   – astfel cum se găsesc în
  centrele urbane și clusterele urbane și vecinătatea acestora
  , calculate pe baza datelor furnizate de serviciul Copernicus de monitorizare a suprafeței terestre, astfel cum a fost instituit prin Regulamentul (UE) 2021/696
  . Spațiile verzi urbane cuprind toate zonele urbane verzi cu potențialul de a promova biodiversitatea și furnizarea de servicii ecosistemice și de a aborda conectivitatea și diversitatea ecologică și evitând orice practici dăunătoare biodiversității în proiectarea, gestionarea și întreținerea lor, în conformitate cu dispozițiile Strategiei UE privind biodiversitatea pentru 2030. Scopul este de a dezvolta instrumente de măsurare a datelor pentru o evaluare individuală mai detaliată a spațiilor verzi, în care acoperișurile verzi, zidurile verzi și arborii individuali, de exemplu, să poată fi, de asemenea, luați în considerare; elementele menționate mai sus în cadrul definiției spațiilor verzi urbane ar trebui înțelese în conformitate cu tipurile respective de utilizare a terenurilor din cadrul Atlasului urban Copernicus (în special 14100 , 3100 și 32000 ). |
| --- | --- |

(b)

„spațiu verde urban” înseamnă toate zonele urbane verzi; păduri de foioase; păduri de conifere; păduri mixte; pajiști naturale; terenuri mlăștinoase și lande; zone împădurite de tranziție cu arbuști și zone cu vegetație rară;
  spațiul verde integrat în structurile construite
   – astfel cum se găsesc în
  centrele urbane și clusterele urbane și vecinătatea acestora
  , calculate pe baza datelor furnizate de serviciul Copernicus de monitorizare a suprafeței terestre, astfel cum a fost instituit prin Regulamentul (UE) 2021/696
  . Spațiile verzi urbane cuprind toate zonele urbane verzi cu potențialul de a promova biodiversitatea și furnizarea de servicii ecosistemice și de a aborda conectivitatea și diversitatea ecologică și evitând orice practici dăunătoare biodiversității în proiectarea, gestionarea și întreținerea lor, în conformitate cu dispozițiile Strategiei UE privind biodiversitatea pentru 2030. Scopul este de a dezvolta instrumente de măsurare a datelor pentru o evaluare individuală mai detaliată a spațiilor verzi, în care acoperișurile verzi, zidurile verzi și arborii individuali, de exemplu, să poată fi, de asemenea, luați în considerare; elementele menționate mai sus în cadrul definiției spațiilor verzi urbane ar trebui înțelese în conformitate cu tipurile respective de utilizare a terenurilor din cadrul Atlasului urban Copernicus (în special 14100 , 3100 și 32000 ).

Expunere de motive

Spațiile verzi urbane oferă servicii ecosistemice și beneficii pentru biodiversitate. Cu toate acestea, capacitatea acestor zone de a sprijini biodiversitatea este strâns legată de calitatea, configurația, structura și amploarea lor. Legea nu prevede dispoziții specifice privind calitatea, structura sau gestionarea spațiilor verzi urbane. De asemenea, este esențial să se reglementeze „spațiul verde urban” în propunerea de regulament pentru a exclude o punere în aplicare și o transpunere a legii pe teren incorecte.

Amendamentul 8

Articolul 3

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 14. | „acoperirea coronamentului în zona urbană” înseamnă suprafața totală acoperită cu arbori din orașe și din orașe mici și suburbii, calculată pe baza datelor privind densitatea acoperirii cu arbori furnizate de serviciul Copernicus de monitorizare a suprafeței terestre, astfel cum a fost instituit prin Regulamentul (UE) 2021/696; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

14.

„acoperirea coronamentului în zona urbană” înseamnă suprafața totală acoperită cu arbori din orașe și din orașe mici și suburbii, calculată pe baza datelor privind densitatea acoperirii cu arbori furnizate de serviciul Copernicus de monitorizare a suprafeței terestre, astfel cum a fost instituit prin Regulamentul (UE) 2021/696;

| 14. | „acoperirea coronamentului în zona urbană” înseamnă suprafața totală acoperită cu arbori din orașe și din orașe mici și suburbii, calculată pe baza datelor privind densitatea acoperirii cu arbori furnizate de serviciul Copernicus de monitorizare a suprafeței terestre, astfel cum a fost instituit prin Regulamentul (UE) 2021/696
  . Într-un stat membru sau într-o regiune pot fi utilizate, de asemenea, date de bază privind spațiul verde care sunt mai detaliate decât setul de date Copernicus.




  Speciile de arbori care să extindă coronamentul de arbori ar trebui selectate la alegerea autorității urbane relevante, în conformitate cu următoarele criterii: potențialul de promovare a biodiversității; specii autohtone rezistente la schimbările climatice mai degrabă decât specii alogene; speciile alogene invazive trebuie interzise; diversitatea speciilor de arbori mai degrabă decât monocultura, care trebuie evitată, în măsura posibilului.




  Selectarea criteriilor pentru o acoperire de calitate a coronamentului în zona urbană ar trebui să țină seama de serviciile ecosistemice pe care le-ar putea oferi un astfel de coronament și împrejurimile sale, printre care captarea precipitațiilor furtunilor, reducerea fenomenelor și efectelor meteorologice catastrofale și facilitarea migrației păsărilor și a altor specii. |
| --- | --- |

14.

„acoperirea coronamentului în zona urbană” înseamnă suprafața totală acoperită cu arbori din orașe și din orașe mici și suburbii, calculată pe baza datelor privind densitatea acoperirii cu arbori furnizate de serviciul Copernicus de monitorizare a suprafeței terestre, astfel cum a fost instituit prin Regulamentul (UE) 2021/696
  . Într-un stat membru sau într-o regiune pot fi utilizate, de asemenea, date de bază privind spațiul verde care sunt mai detaliate decât setul de date Copernicus.

Speciile de arbori care să extindă coronamentul de arbori ar trebui selectate la alegerea autorității urbane relevante, în conformitate cu următoarele criterii: potențialul de promovare a biodiversității; specii autohtone rezistente la schimbările climatice mai degrabă decât specii alogene; speciile alogene invazive trebuie interzise; diversitatea speciilor de arbori mai degrabă decât monocultura, care trebuie evitată, în măsura posibilului.

Selectarea criteriilor pentru o acoperire de calitate a coronamentului în zona urbană ar trebui să țină seama de serviciile ecosistemice pe care le-ar putea oferi un astfel de coronament și împrejurimile sale, printre care captarea precipitațiilor furtunilor, reducerea fenomenelor și efectelor meteorologice catastrofale și facilitarea migrației păsărilor și a altor specii.

Expunere de motive

Legea ar trebui să includă specificații privind caracteristicile și diversitatea speciilor de arbori care sunt importante pentru furnizarea de servicii ecosistemice și pentru creșterea biodiversității.

Amendamentul 9

Articolul 4

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (3) | Statele membre pun în aplicare măsurile de refacere pentru habitatele terestre, de coastă și de apă dulce ale speciilor enumerate în anexele II, IV și V la Directiva 92/43/CEE și pentru habitatele terestre, de coastă și de apă dulce ale păsărilor sălbatice aflate sub incidența Directivei 2009/147/CE, care sunt necesare pentru a îmbunătăți calitatea și cantitatea acestor habitate, inclusiv prin restabilirea lor, precum și pentru a spori conectivitatea, până la obținerea unui nivel suficient de calitate și de cantitate a habitatelor respective. [...] |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(3)

Statele membre pun în aplicare măsurile de refacere pentru habitatele terestre, de coastă și de apă dulce ale speciilor enumerate în anexele II, IV și V la Directiva 92/43/CEE și pentru habitatele terestre, de coastă și de apă dulce ale păsărilor sălbatice aflate sub incidența Directivei 2009/147/CE, care sunt necesare pentru a îmbunătăți calitatea și cantitatea acestor habitate, inclusiv prin restabilirea lor, precum și pentru a spori conectivitatea, până la obținerea unui nivel suficient de calitate și de cantitate a habitatelor respective. [...]

| (3) | Statele membre pun în aplicare măsurile de refacere pentru habitatele terestre, de coastă și de apă dulce ale speciilor enumerate în anexele II, IV și V la Directiva 92/43/CEE și pentru habitatele terestre, de coastă și de apă dulce ale păsărilor sălbatice aflate sub incidența Directivei 2009/147/CE, care sunt necesare pentru a îmbunătăți calitatea și cantitatea acestor habitate, inclusiv prin restabilirea lor, precum și pentru a spori conectivitatea
  prin coridoare ecologice
  , până la obținerea unui nivel suficient de calitate și de cantitate a habitatelor respective. [...] |
| --- | --- |

(3)

Statele membre pun în aplicare măsurile de refacere pentru habitatele terestre, de coastă și de apă dulce ale speciilor enumerate în anexele II, IV și V la Directiva 92/43/CEE și pentru habitatele terestre, de coastă și de apă dulce ale păsărilor sălbatice aflate sub incidența Directivei 2009/147/CE, care sunt necesare pentru a îmbunătăți calitatea și cantitatea acestor habitate, inclusiv prin restabilirea lor, precum și pentru a spori conectivitatea
  prin coridoare ecologice
  , până la obținerea unui nivel suficient de calitate și de cantitate a habitatelor respective. [...]

| 5. | Măsurile de refacere menționate la alineatele (1) și (2) iau în considerare necesitatea îmbunătățirii conectivității între tipurile de habitate enumerate în anexa I și țin seama de necesitățile ecologice ale speciilor menționate la alineatul (3) care apar în tipurile de habitate respective. |
| --- | --- |

5.

Măsurile de refacere menționate la alineatele (1) și (2) iau în considerare necesitatea îmbunătățirii conectivității între tipurile de habitate enumerate în anexa I și țin seama de necesitățile ecologice ale speciilor menționate la alineatul (3) care apar în tipurile de habitate respective.

| 5. | Măsurile de refacere menționate la alineatele (1) și (2) iau în considerare necesitatea îmbunătățirii conectivității
  prin coridoare ecologice
  între tipurile de habitate enumerate în anexa I și țin seama de necesitățile ecologice ale speciilor menționate la alineatul (3) care apar în tipurile de habitate respective. |
| --- | --- |

5.

Măsurile de refacere menționate la alineatele (1) și (2) iau în considerare necesitatea îmbunătățirii conectivității
  prin coridoare ecologice
  între tipurile de habitate enumerate în anexa I și țin seama de necesitățile ecologice ale speciilor menționate la alineatul (3) care apar în tipurile de habitate respective.

Expunere de motive

Este important să se menționeze că conectivitatea ar trebui să vizeze crearea sau reconectarea coridoarelor ecologice.

Amendamentul 10

Articolul 4

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (4) | Determinarea celor mai adecvate zone pentru măsuri de refacere în conformitate cu alineatele (1), (2) și (3) din prezentul articol se bazează pe cele mai bune cunoștințe disponibile și pe cele mai recente dovezi științifice privind starea tipurilor de habitate enumerate în anexa I, măsurate în funcție de structura și funcțiile necesare pentru menținerea lor pe termen lung, inclusiv speciile lor tipice menționate la articolul 1 litera (e) din Directiva 92/43/CEE, precum și calitatea și cantitatea habitatelor speciilor menționate la alineatul (3)
  din prezentul articol
  .
  Zonele
  în care tipurile de habitate enumerate în anexa I se află într-o stare necunoscută
  se consideră ca nefiind în stare bună
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(4)

Determinarea celor mai adecvate zone pentru măsuri de refacere în conformitate cu alineatele (1), (2) și (3) din prezentul articol se bazează pe cele mai bune cunoștințe disponibile și pe cele mai recente dovezi științifice privind starea tipurilor de habitate enumerate în anexa I, măsurate în funcție de structura și funcțiile necesare pentru menținerea lor pe termen lung, inclusiv speciile lor tipice menționate la articolul 1 litera (e) din Directiva 92/43/CEE, precum și calitatea și cantitatea habitatelor speciilor menționate la alineatul (3)
  din prezentul articol
  .
  Zonele
  în care tipurile de habitate enumerate în anexa I se află într-o stare necunoscută
  se consideră ca nefiind în stare bună
  .

| (4) | Determinarea celor mai adecvate zone pentru măsuri de refacere în conformitate cu alineatele (1), (2) și (3) din prezentul articol se bazează pe cele mai bune cunoștințe disponibile și pe cele mai recente dovezi științifice privind starea tipurilor de habitate enumerate în anexa I, măsurate în funcție de structura și funcțiile necesare pentru menținerea lor pe termen lung, inclusiv speciile lor tipice menționate la articolul 1 litera (e) din Directiva 92/43/CEE, precum și calitatea și cantitatea habitatelor speciilor menționate la alineatul (3).
  Pentru zonele
  în care tipurile de habitate enumerate în anexa I se află într-o stare necunoscută,
  dovezile științifice necesare privind scara spațială aplicabilă vor fi generate cât mai curând posibil, dar nu mai târziu de doi ani de la intrarea în vigoare a regulamentului, pentru a stabili măsuri și zone de refacere adecvate. PNR trebuie să includă un plan de acțiune specific, un calendar și o menționare a resurselor necesare pentru aceste măsuri. |
| --- | --- |

(4)

Determinarea celor mai adecvate zone pentru măsuri de refacere în conformitate cu alineatele (1), (2) și (3) din prezentul articol se bazează pe cele mai bune cunoștințe disponibile și pe cele mai recente dovezi științifice privind starea tipurilor de habitate enumerate în anexa I, măsurate în funcție de structura și funcțiile necesare pentru menținerea lor pe termen lung, inclusiv speciile lor tipice menționate la articolul 1 litera (e) din Directiva 92/43/CEE, precum și calitatea și cantitatea habitatelor speciilor menționate la alineatul (3).
  Pentru zonele
  în care tipurile de habitate enumerate în anexa I se află într-o stare necunoscută,
  dovezile științifice necesare privind scara spațială aplicabilă vor fi generate cât mai curând posibil, dar nu mai târziu de doi ani de la intrarea în vigoare a regulamentului, pentru a stabili măsuri și zone de refacere adecvate. PNR trebuie să includă un plan de acțiune specific, un calendar și o menționare a resurselor necesare pentru aceste măsuri.

Expunere de motive

Pentru mai multe tipuri de habitate, bazele de date existente nu conțin informații locale explicite din punct de vedere spațial cu privire la starea comunităților, la nivelurile de referință sau la elementele care determină degradarea habitatelor și, prin urmare, nu oferă o bază solidă din punct de vedere științific pentru prioritizarea zonelor sau pentru acțiunile de refacere. Colectarea de dovezi științifice trebuie prezentată cât mai curând posibil pentru a începe pregătirea planurilor și a le pune în aplicare în timp util.

Amendamentul 11

Articolul 4

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (8) | În afara siturilor Natura 2000, neîndeplinirea obligațiilor prevăzute la alineatele (6) și (7)
  este
  justificată dacă este cauzată de: |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(8)

În afara siturilor Natura 2000, neîndeplinirea obligațiilor prevăzute la alineatele (6) și (7)
  este
  justificată dacă este cauzată de:

| (8) | În afara siturilor Natura 2000, neîndeplinirea obligațiilor prevăzute la alineatele (6) și (7)
  poate fi
  justificată
  doar
  dacă statele membre
  furnizează dovezi concludente că
  este cauzată de: |
| --- | --- |

(8)

În afara siturilor Natura 2000, neîndeplinirea obligațiilor prevăzute la alineatele (6) și (7)
  poate fi
  justificată
  doar
  dacă statele membre
  furnizează dovezi concludente că
  este cauzată de:

| | (a) | forța majoră; |
| --- | --- | --- |

(a)

forța majoră;

| | (a) | forța majoră; |
| --- | --- | --- |

(a)

forța majoră;

| | (b) | transformări inevitabile ale habitatelor cauzate în mod direct de schimbările climatice; sau |
| --- | --- | --- |

(b)

transformări inevitabile ale habitatelor cauzate în mod direct de schimbările climatice; sau

| | (b) | transformări inevitabile ale habitatelor cauzate în mod direct de schimbările climatice; sau |
| --- | --- | --- |

(b)

transformări inevitabile ale habitatelor cauzate în mod direct de schimbările climatice; sau

| | (c) | un proiect de interes public major pentru care nu sunt disponibile soluții alternative mai puțin dăunătoare, care urmează să fie stabilite de la caz la caz. |
| --- | --- | --- |

(c)

un proiect de interes public major pentru care nu sunt disponibile soluții alternative mai puțin dăunătoare, care urmează să fie stabilite de la caz la caz.

| | (c) | un proiect
  în curs sau viitor
  de interes public major pentru care nu sunt disponibile soluții alternative mai puțin dăunătoare, care urmează să fie stabilit de la caz la caz
  , cu condiția ca statul membru în cauză să fi adoptat măsuri compensatorii adecvate și luând în considerare provocările de mediu naționale și pe cele specifice zonei. |
| --- | --- | --- |

(c)

un proiect
  în curs sau viitor
  de interes public major pentru care nu sunt disponibile soluții alternative mai puțin dăunătoare, care urmează să fie stabilit de la caz la caz
  , cu condiția ca statul membru în cauză să fi adoptat măsuri compensatorii adecvate și luând în considerare provocările de mediu naționale și pe cele specifice zonei.

Expunere de motive

Interzicerea deteriorării nu ar trebui să afecteze proiectele în curs care contribuie la rezolvarea altor provocări legate de tranziție, cum ar fi tranziția energetică, digitalizarea și consolidarea durabilității infrastructurii. Textul preia formularea de la articolul 6 alineatul (4) din Directiva 92/43/CEE a Consiliului (1) privind habitatele.

Amendamentul 12

Articolul 5

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (4) | Determinarea celor mai adecvate zone pentru măsuri de refacere în conformitate cu alineatele (1), (2) și (3) se bazează pe cele mai bune cunoștințe disponibile și pe cele mai recente dovezi științifice privind starea tipurilor de habitate enumerate în anexa II, măsurate în funcție de structura și funcțiile necesare pentru menținerea lor pe termen lung, inclusiv speciile lor tipice menționate la articolul 1 litera (e) din Directiva 92/43/CEE, precum și calitatea și cantitatea habitatelor speciilor menționate la alineatul (3).
  Zonele
  în care tipurile de habitate enumerate în anexa II se află într-o stare necunoscută
  se consideră ca nefiind în stare bună
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(4)

Determinarea celor mai adecvate zone pentru măsuri de refacere în conformitate cu alineatele (1), (2) și (3) se bazează pe cele mai bune cunoștințe disponibile și pe cele mai recente dovezi științifice privind starea tipurilor de habitate enumerate în anexa II, măsurate în funcție de structura și funcțiile necesare pentru menținerea lor pe termen lung, inclusiv speciile lor tipice menționate la articolul 1 litera (e) din Directiva 92/43/CEE, precum și calitatea și cantitatea habitatelor speciilor menționate la alineatul (3).
  Zonele
  în care tipurile de habitate enumerate în anexa II se află într-o stare necunoscută
  se consideră ca nefiind în stare bună
  .

| (4) | Determinarea celor mai adecvate zone pentru măsuri de refacere în conformitate cu alineatele (1), (2) și (3) se bazează pe cele mai bune cunoștințe disponibile și pe cele mai recente dovezi științifice privind starea tipurilor de habitate enumerate în anexa II, măsurate în funcție de structura și funcțiile necesare pentru menținerea lor pe termen lung, inclusiv speciile lor tipice menționate la articolul 1 litera (e) din Directiva 92/43/CEE, precum și calitatea și cantitatea habitatelor speciilor menționate la alineatul (3).
  Pentru zonele
  în care tipurile de habitate enumerate în anexa II se află într-o stare necunoscută
  , dovezile științifice necesare privind scara spațială aplicabilă vor fi generate cât mai curând posibil, dar nu mai târziu de doi ani de la intrarea în vigoare a regulamentului, pentru a stabili măsuri și zone de refacere adecvate. PNR trebuie să includă un plan de acțiune specific, un calendar și o menționare a resurselor necesare pentru aceste măsuri. |
| --- | --- |

(4)

Determinarea celor mai adecvate zone pentru măsuri de refacere în conformitate cu alineatele (1), (2) și (3) se bazează pe cele mai bune cunoștințe disponibile și pe cele mai recente dovezi științifice privind starea tipurilor de habitate enumerate în anexa II, măsurate în funcție de structura și funcțiile necesare pentru menținerea lor pe termen lung, inclusiv speciile lor tipice menționate la articolul 1 litera (e) din Directiva 92/43/CEE, precum și calitatea și cantitatea habitatelor speciilor menționate la alineatul (3).
  Pentru zonele
  în care tipurile de habitate enumerate în anexa II se află într-o stare necunoscută
  , dovezile științifice necesare privind scara spațială aplicabilă vor fi generate cât mai curând posibil, dar nu mai târziu de doi ani de la intrarea în vigoare a regulamentului, pentru a stabili măsuri și zone de refacere adecvate. PNR trebuie să includă un plan de acțiune specific, un calendar și o menționare a resurselor necesare pentru aceste măsuri.

Expunere de motive

Pentru mai multe tipuri de habitate, bazele de date existente nu conțin informații locale explicite din punct de vedere spațial cu privire la starea comunităților, la nivelurile de referință sau la elementele care determină degradarea habitatelor și, prin urmare, nu oferă o bază solidă din punct de vedere științific pentru prioritizarea zonelor sau pentru acțiunile de refacere. Colectarea de dovezi științifice trebuie prezentată cât mai curând posibil pentru a începe pregătirea planurilor și a le pune în aplicare în timp util.

Amendamentul 13

Articolul 5

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (8) | În afara siturilor Natura 2000, neîndeplinirea obligațiilor prevăzute la alineatele (6) și (7)
  este
  justificată dacă este cauzată de: |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(8)

În afara siturilor Natura 2000, neîndeplinirea obligațiilor prevăzute la alineatele (6) și (7)
  este
  justificată dacă este cauzată de:

| (8) | În afara siturilor Natura 2000, neîndeplinirea obligațiilor prevăzute la alineatele (6) și (7)
  poate fi
  justificată
  doar
  dacă statele membre
  furnizează dovezi concludente că
  este cauzată de: |
| --- | --- |

(8)

În afara siturilor Natura 2000, neîndeplinirea obligațiilor prevăzute la alineatele (6) și (7)
  poate fi
  justificată
  doar
  dacă statele membre
  furnizează dovezi concludente că
  este cauzată de:

| | (a) | forța majoră; |
| --- | --- | --- |

(a)

forța majoră;

| | (a) | forța majoră; |
| --- | --- | --- |

(a)

forța majoră;

| | (b) | transformări inevitabile ale habitatelor cauzate în mod direct de schimbările climatice sau |
| --- | --- | --- |

(b)

transformări inevitabile ale habitatelor cauzate în mod direct de schimbările climatice sau

| | (b) | transformări inevitabile ale habitatelor cauzate în mod direct de schimbările climatice sau |
| --- | --- | --- |

(b)

transformări inevitabile ale habitatelor cauzate în mod direct de schimbările climatice sau

| | (c) | un proiect de interes public major pentru care nu sunt disponibile soluții alternative mai puțin dăunătoare, care urmează să fie stabilite de la caz la caz. |
| --- | --- | --- |

(c)

un proiect de interes public major pentru care nu sunt disponibile soluții alternative mai puțin dăunătoare, care urmează să fie stabilite de la caz la caz.

| | (c) | un proiect
  în curs sau viitor
  de interes public major pentru care nu sunt disponibile soluții alternative mai puțin dăunătoare, care urmează să fie stabilit de la caz la caz
  , cu condiția ca statul membru în cauză să fi adoptat măsuri compensatorii adecvate și luând în considerare provocările de mediu naționale și pe cele specifice zonei. |
| --- | --- | --- |

(c)

un proiect
  în curs sau viitor
  de interes public major pentru care nu sunt disponibile soluții alternative mai puțin dăunătoare, care urmează să fie stabilit de la caz la caz
  , cu condiția ca statul membru în cauză să fi adoptat măsuri compensatorii adecvate și luând în considerare provocările de mediu naționale și pe cele specifice zonei.

Expunere de motive

Interzicerea deteriorării nu ar trebui să afecteze proiectele în curs care contribuie la rezolvarea altor provocări legate de tranziție, cum ar fi tranziția energetică, digitalizarea și consolidarea durabilității infrastructurii. Textul preia formularea de la articolul 6 alineatul (5) din Directiva 92/43/CEE privind habitatele.

Amendamentul 14

Articolul 6

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (1) | Statele membre se asigură că nu există nicio pierdere netă de spațiu verde urban
  și
  de acoperire a coronamentului în zona urbană până în 2030, comparativ cu
  2021
  , în
  toate orașele și în
  orașele mici și suburbii. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(1)

Statele membre se asigură că nu există nicio pierdere netă de spațiu verde urban
  și
  de acoperire a coronamentului în zona urbană până în 2030, comparativ cu
  2021
  , în
  toate orașele și în
  orașele mici și suburbii.

| (1) | Statele membre se asigură că nu există nicio pierdere netă de spațiu verde urban
  , inclusiv
  de acoperire a coronamentului în zona urbană, până în 2030, comparativ cu
  2024
  , în
  spațiul verde urban, definit în conformitate cu articolul 3, din orașe,
  orașele mici și suburbii. Statele membre
  cooperează îndeaproape cu autoritățile locale și regionale, precum și cu autoritățile de management în acest sens. |
| --- | --- |

(1)

Statele membre se asigură că nu există nicio pierdere netă de spațiu verde urban
  , inclusiv
  de acoperire a coronamentului în zona urbană, până în 2030, comparativ cu
  2024
  , în
  spațiul verde urban, definit în conformitate cu articolul 3, din orașe,
  orașele mici și suburbii. Statele membre
  cooperează îndeaproape cu autoritățile locale și regionale, precum și cu autoritățile de management în acest sens.

| (2) | Statele membre se asigură că, până în 2040, suprafața națională totală a spațiului verde urban din orașe
  și din orașe
  mici și suburbii crește cu cel puțin 3 % din suprafața totală a orașelor și a orașelor mici și suburbiilor în
  2021
  și, până în 2050, cu cel puțin 5 %. |
| --- | --- |

(2)

Statele membre se asigură că, până în 2040, suprafața națională totală a spațiului verde urban din orașe
  și din orașe
  mici și suburbii crește cu cel puțin 3 % din suprafața totală a orașelor și a orașelor mici și suburbiilor în
  2021
  și, până în 2050, cu cel puțin 5 %.

| (2) | Trebuie luate măsuri de îmbunătățire a calității ecologice a habitatelor și a conectivității, având în vedere complementaritatea măsurilor cu planurile locale de utilizare a terenurilor și cu planificarea urbană. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Statele membre se asigură că, până în 2040, suprafața națională totală a spațiului verde urban
  , definit în conformitate cu articolul 3,
  din orașe
  , orașele
  mici și suburbii crește
  în cantitate și calitate
  cu cel puțin 3 % din suprafața totală a orașelor și a orașelor mici și suburbiilor în 202
  4
  și, până în 2050, cu cel puțin 5 %.
  Obiectivele sunt stabilite în raport cu spațiul urban total al UAL dintr-un stat membru – nu cu spațiile verzi urbane existente în anul de referință 2024 – pentru a asigura o abordare echitabilă a refacerii în toate orașele, orașele mici și suburbiile, luând în considerare circumstanțele naționale. În pofida structurilor administrative ale UAL, zonele urbane trebuie abordate ca entități funcționale. |
| --- | --- |

(3)

Statele membre se asigură că, până în 2040, suprafața națională totală a spațiului verde urban
  , definit în conformitate cu articolul 3,
  din orașe
  , orașele
  mici și suburbii crește
  în cantitate și calitate
  cu cel puțin 3 % din suprafața totală a orașelor și a orașelor mici și suburbiilor în 202
  4
  și, până în 2050, cu cel puțin 5 %.
  Obiectivele sunt stabilite în raport cu spațiul urban total al UAL dintr-un stat membru – nu cu spațiile verzi urbane existente în anul de referință 2024 – pentru a asigura o abordare echitabilă a refacerii în toate orașele, orașele mici și suburbiile, luând în considerare circumstanțele naționale. În pofida structurilor administrative ale UAL, zonele urbane trebuie abordate ca entități funcționale.

| | În plus, statele membre asigură: |
| --- | --- |

În plus, statele membre asigură:

| | În plus, statele membre asigură: |
| --- | --- |

În plus, statele membre asigură:

| | (a) | o acoperire a coronamentului în zona urbană de cel puțin
  10 %
  în toate orașele, precum și în orașe mici și suburbii, până în 2050 și |
| --- | --- | --- |

(a)

o acoperire a coronamentului în zona urbană de cel puțin
  10 %
  în toate orașele, precum și în orașe mici și suburbii, până în 2050 și

| | (a) | o acoperire a coronamentului în zona urbană de cel puțin
  15 %
  în toate orașele, precum și în orașe mici și suburbii, până în 2050; și |
| --- | --- | --- |

(a)

o acoperire a coronamentului în zona urbană de cel puțin
  15 %
  în toate orașele, precum și în orașe mici și suburbii, până în 2050; și

| | (b) | un câștig net de spațiu verde urban integrat în clădirile și proiectele de infrastructură existente și noi, inclusiv prin renovări și reînnoiri, în toate orașele, precum și în orașe mici și suburbii. |
| --- | --- | --- |

(b)

un câștig net de spațiu verde urban integrat în clădirile și proiectele de infrastructură existente și noi, inclusiv prin renovări și reînnoiri, în toate orașele, precum și în orașe mici și suburbii.

| | (b) | un câștig net de spațiu verde urban integrat în clădirile și proiectele de infrastructură existente și noi, inclusiv prin renovări și reînnoiri, în toate orașele, precum și în orașe mici și suburbii; |
| --- | --- | --- |

(b)

un câștig net de spațiu verde urban integrat în clădirile și proiectele de infrastructură existente și noi, inclusiv prin renovări și reînnoiri, în toate orașele, precum și în orașe mici și suburbii;

| | c) | controlul speciilor alogene invazive în spațiul verde urban, favorizând, de asemenea, biodiversitatea și cantitatea de insecte, ceea ce îmbunătățește buna funcționare a ecosistemelor din aceste spații
  . |
| --- | --- | --- |

c)

controlul speciilor alogene invazive în spațiul verde urban, favorizând, de asemenea, biodiversitatea și cantitatea de insecte, ceea ce îmbunătățește buna funcționare a ecosistemelor din aceste spații
  .

Expunere de motive

Obiectivul este formulat într-un mod care a creat neînțelegeri. Mai mulți actori au interpretat-o în termeni de creștere cu 3 % și 5 % a suprafeței naționale totale a spațiului verde, în timp ce evaluarea impactului arată în mod clar că referința este suprafața națională totală acoperită de UAL.

Amendamentul 15

Articolul 7

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (1) | Statele membre realizează un inventar al barierelor din calea conectivității longitudinale și laterale a apelor de suprafață și identifică barierele care trebuie înlăturate pentru a contribui la îndeplinirea obiectivelor de refacere prevăzute la articolul 4 din prezentul regulament și a obiectivului de a readuce
  cel puțin 25 000
   km
  de râuri
  în stadiul de râuri cu curgere liberă în Uniune până în 2030,
  fără a aduce atingere prevederilor Directivei 2000/60/CE, în special articolului 4 alineatele (3), (5) și (7),
  și
  Regulamentului (UE) nr. 1315/2013, în special articolului 15
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(1)

Statele membre realizează un inventar al barierelor din calea conectivității longitudinale și laterale a apelor de suprafață și identifică barierele care trebuie înlăturate pentru a contribui la îndeplinirea obiectivelor de refacere prevăzute la articolul 4 din prezentul regulament și a obiectivului de a readuce
  cel puțin 25 000
   km
  de râuri
  în stadiul de râuri cu curgere liberă în Uniune până în 2030,
  fără a aduce atingere prevederilor Directivei 2000/60/CE, în special articolului 4 alineatele (3), (5) și (7),
  și
  Regulamentului (UE) nr. 1315/2013, în special articolului 15
  .

| (1) | Statele membre realizează un inventar al barierelor din calea conectivității longitudinale și laterale a apelor de suprafață și identifică barierele care trebuie înlăturate pentru a contribui la îndeplinirea obiectivelor de refacere prevăzute la articolul 4 din prezentul regulament și a obiectivului de a readuce
  15 % din lungimea râurilor (178 000
   km
  în întreaga UE)
  în stadiul de râuri cu curgere liberă în Uniune până în 2030
  , îmbunătățind biodiversitatea prin îndepărtarea barierelor și refacerea zonelor inundabile aferente, luând în considerare totodată cererea de energie din surse regenerabile.




  Acest inventar include acviferele subterane al căror nivel piezometric trebuie menținut, dată fiind contribuția lor la cursurile longitudinale și laterale ale apelor de suprafață, precum și la zonele umede și la izvoare. |
| --- | --- |

(1)

Statele membre realizează un inventar al barierelor din calea conectivității longitudinale și laterale a apelor de suprafață și identifică barierele care trebuie înlăturate pentru a contribui la îndeplinirea obiectivelor de refacere prevăzute la articolul 4 din prezentul regulament și a obiectivului de a readuce
  15 % din lungimea râurilor (178 000
   km
  în întreaga UE)
  în stadiul de râuri cu curgere liberă în Uniune până în 2030
  , îmbunătățind biodiversitatea prin îndepărtarea barierelor și refacerea zonelor inundabile aferente, luând în considerare totodată cererea de energie din surse regenerabile.

Acest inventar include acviferele subterane al căror nivel piezometric trebuie menținut, dată fiind contribuția lor la cursurile longitudinale și laterale ale apelor de suprafață, precum și la zonele umede și la izvoare.

Expunere de motive

Propunerea ar trebui să conțină obiective cuantificate și încadrate în timp pentru a elimina barierele și a restabili cu adevărat conectivitatea râurilor. Statele membre ar trebui să aibă obligația de a readuce 15 % din lungimea râurilor în stadiul de râuri cu curgere liberă până în 2030 prin îndepărtarea barierelor și refacerea zonelor inundabile aferente.

Amendamentul 16

Articolul 7

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (2) | Statele membre elimină barierele din calea conectivității longitudinale și laterale a apelor de suprafață identificate la alineatul (1) din prezentul articol, în conformitate cu planul de eliminare a acestora menționat la articolul 12 alineatul (2) litera (f). Atunci când elimină barierele, statele membre vizează în primul rând barierele învechite, care nu mai sunt necesare pentru producerea de energie din surse regenerabile, navigația interioară, alimentarea cu apă sau alte utilizări. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(2)

Statele membre elimină barierele din calea conectivității longitudinale și laterale a apelor de suprafață identificate la alineatul (1) din prezentul articol, în conformitate cu planul de eliminare a acestora menționat la articolul 12 alineatul (2) litera (f). Atunci când elimină barierele, statele membre vizează în primul rând barierele învechite, care nu mai sunt necesare pentru producerea de energie din surse regenerabile, navigația interioară, alimentarea cu apă sau alte utilizări.

| (2) | Statele membre elimină barierele din calea conectivității longitudinale și laterale a apelor de suprafață identificate la alineatul (1) din prezentul articol, în conformitate cu planul de eliminare a acestora menționat la articolul 12 alineatul (2) litera (f). Atunci când elimină barierele, statele membre vizează în primul rând: (i) barierele care, atunci când sunt eliminate; aduc beneficii ecologice; și (ii)
  barierele învechite, care nu mai sunt necesare pentru producerea de energie din surse regenerabile, navigația interioară, alimentarea cu apă sau alte utilizări.
  Nu sunt considerate învechite cele care fac parte din patrimoniul istoric și cultural, a căror conservare nu implică bariere insurmontabile și care au contribuit la crearea unor spații unice ca peisaje și biodiversitate sau care ajută la realimentarea acviferelor prin încetinirea vitezei apei. |
| --- | --- |

(2)

Statele membre elimină barierele din calea conectivității longitudinale și laterale a apelor de suprafață identificate la alineatul (1) din prezentul articol, în conformitate cu planul de eliminare a acestora menționat la articolul 12 alineatul (2) litera (f). Atunci când elimină barierele, statele membre vizează în primul rând: (i) barierele care, atunci când sunt eliminate; aduc beneficii ecologice; și (ii)
  barierele învechite, care nu mai sunt necesare pentru producerea de energie din surse regenerabile, navigația interioară, alimentarea cu apă sau alte utilizări.
  Nu sunt considerate învechite cele care fac parte din patrimoniul istoric și cultural, a căror conservare nu implică bariere insurmontabile și care au contribuit la crearea unor spații unice ca peisaje și biodiversitate sau care ajută la realimentarea acviferelor prin încetinirea vitezei apei.

Expunere de motive

Pe lângă propunerea ca statele membre să abordeze în primul rând eliminarea barierelor învechite, un alt criteriu important care să ghideze identificarea barierelor care trebuie înlăturate ar trebui să fie beneficiile ecologice asociate eliminării.

Amendamentul 17

Articolul 9

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (1) | Statele membre pun în aplicare măsurile de refacere necesare pentru sporirea biodiversității în ecosistemele agricole, pe lângă zonele care fac obiectul măsurilor de refacere în temeiul articolului 4 alineatele (1), (2) și (3). |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(1)

Statele membre pun în aplicare măsurile de refacere necesare pentru sporirea biodiversității în ecosistemele agricole, pe lângă zonele care fac obiectul măsurilor de refacere în temeiul articolului 4 alineatele (1), (2) și (3).

| (1) | Statele membre pun în aplicare măsurile de refacere necesare pentru sporirea biodiversității în ecosistemele agricole
  , care să vizeze, printre altele, echilibrul dintre fitofagi, parazitoizi și prădători, pentru a facilita o producție fără produse de protecție a plantelor
  , pe lângă zonele care fac obiectul măsurilor de refacere în temeiul articolului 4 alineatele (1), (2) și (3). |
| --- | --- |

(1)

Statele membre pun în aplicare măsurile de refacere necesare pentru sporirea biodiversității în ecosistemele agricole
  , care să vizeze, printre altele, echilibrul dintre fitofagi, parazitoizi și prădători, pentru a facilita o producție fără produse de protecție a plantelor
  , pe lângă zonele care fac obiectul măsurilor de refacere în temeiul articolului 4 alineatele (1), (2) și (3).

Expunere de motive

Ecosistemele agricole și productivitatea alimentară europeană sunt puse în pericol de pătrunderea unor noi dăunători pe teritoriul nostru, care provoacă pierderi de culturi, impunând utilizarea masivă a pesticidelor și afectând biodiversitatea ecosistemelor europene.

Amendamentul 18

Articolul 9

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (4) | Pentru solurile organice exploatate în scopuri agricole care constituie turbării drenate, statele membre instituie măsuri de refacere. Măsurile respective se instituie pe cel puțin: |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(4)

Pentru solurile organice exploatate în scopuri agricole care constituie turbării drenate, statele membre instituie măsuri de refacere. Măsurile respective se instituie pe cel puțin:

| (4) | Pentru solurile organice exploatate în scopuri agricole care constituie turbării drenate, statele membre instituie măsuri de refacere. Măsurile respective se instituie pe cel puțin: |
| --- | --- |

(4)

Pentru solurile organice exploatate în scopuri agricole care constituie turbării drenate, statele membre instituie măsuri de refacere. Măsurile respective se instituie pe cel puțin:

| | (a) | 30 % din aceste suprafețe până în 2030, din care cel puțin
  un sfert
  trebuie
  reumidificat
  ; |
| --- | --- | --- |

(a)

30 % din aceste suprafețe până în 2030, din care cel puțin
  un sfert
  trebuie
  reumidificat
  ;

| | (a) | 30 % din aceste suprafețe până în 2030, din care cel puțin
  o jumătate
  trebuie
  reumidificată
  ; |
| --- | --- | --- |

(a)

30 % din aceste suprafețe până în 2030, din care cel puțin
  o jumătate
  trebuie
  reumidificată
  ;

| | (b) | 50 % din aceste suprafețe până în 2040, din care cel puțin
  o jumătate
  trebuie
  reumidificată
  ; |
| --- | --- | --- |

(b)

50 % din aceste suprafețe până în 2040, din care cel puțin
  o jumătate
  trebuie
  reumidificată
  ;

| | (b) | 50 % din aceste suprafețe până în 2040, din care cel puțin
  două treimi
  trebuie
  reumidificate
  ; |
| --- | --- | --- |

(b)

50 % din aceste suprafețe până în 2040, din care cel puțin
  două treimi
  trebuie
  reumidificate
  ;

| | (c) | 70 % din aceste suprafețe până în 2050, din care cel puțin
  o jumătate
  trebuie
  reumidificată
  . |
| --- | --- | --- |

(c)

70 % din aceste suprafețe până în 2050, din care cel puțin
  o jumătate
  trebuie
  reumidificată
  .

| | (c) | 70 % din aceste suprafețe până în 2050, din care cel puțin
  două treimi
  trebuie
  reumidificate
  . |
| --- | --- | --- |

(c)

70 % din aceste suprafețe până în 2050, din care cel puțin
  două treimi
  trebuie
  reumidificate
  .

Expunere de motive

Turbăriile reprezintă cel mai mare depozit natural de carbon terestru și, dacă sunt deteriorate, devin o sursă majoră de emisii de GES. Prin urmare, se sugerează intensificarea reumidificării (cea mai eficace măsură de refacere a turbăriilor), ceea ce ar contribui la reducerea semnificativă a emisiilor și la îndeplinirea obiectivului general.

Amendamentul 19

Articolul 9

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (5) | Statele membre aplică măsurile prevăzute în Directiva 2009/128/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în vederea utilizării durabile a pesticidelor (JO L 309, 24.11.2009, p. 71), pentru a realiza utilizarea durabilă a produselor de protecție a plantelor, reducând riscurile și efectele acestora asupra sănătății umane și asupra mediului și promovând combaterea integrată a dăunătorilor și metodele și tehnicile alternative, cum ar fi mijloacele nechimice de control. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(5)

Expunere de motive

Este esențial să se reducă utilizarea pesticidelor și a îngrășămintelor, iar dacă este necesar, ele trebuie înlocuite cu produse naturale inofensive și cu tehnici alternative nepoluante.

Amendamentul 20

Articolul 10

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (2) | Statele membre realizează o tendință crescătoare
  la nivel național
  a fiecăruia dintre următorii indicatori din
  ecosistemele forestiere
  , astfel cum se prevede în continuare în anexa VI, măsurați în perioada cuprinsă între data intrării în vigoare a prezentului regulament și 31 decembrie 2030 și, ulterior, o dată la
  trei
  ani, până la atingerea nivelurilor satisfăcătoare, identificate în conformitate cu articolul 11 alineatul (3): |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(2)

Statele membre realizează o tendință crescătoare
  la nivel național
  a fiecăruia dintre următorii indicatori din
  ecosistemele forestiere
  , astfel cum se prevede în continuare în anexa VI, măsurați în perioada cuprinsă între data intrării în vigoare a prezentului regulament și 31 decembrie 2030 și, ulterior, o dată la
  trei
  ani, până la atingerea nivelurilor satisfăcătoare, identificate în conformitate cu articolul 11 alineatul (3):

| (2) | Statele membre realizează o tendință crescătoare a fiecăruia dintre următorii indicatori din
  fiecare ecosistem forestier
  , astfel cum se prevede în continuare în anexa VI, măsurați în perioada cuprinsă între data intrării în vigoare a prezentului regulament și 31 decembrie 2030 și, ulterior, o dată la
  cinci
  ani, până la atingerea nivelurilor satisfăcătoare, identificate în conformitate cu articolul 11 alineatul (3): |
| --- | --- |

(2)

Statele membre realizează o tendință crescătoare a fiecăruia dintre următorii indicatori din
  fiecare ecosistem forestier
  , astfel cum se prevede în continuare în anexa VI, măsurați în perioada cuprinsă între data intrării în vigoare a prezentului regulament și 31 decembrie 2030 și, ulterior, o dată la
  cinci
  ani, până la atingerea nivelurilor satisfăcătoare, identificate în conformitate cu articolul 11 alineatul (3):

| | (a) | lemnul mort pe picior; |
| --- | --- | --- |

(a)

lemnul mort pe picior;

| | (a) | lemnul mort pe picior; |
| --- | --- | --- |

(a)

lemnul mort pe picior;

| | (b) | lemnul mort căzut; |
| --- | --- | --- |

(b)

lemnul mort căzut;

| | (b) | lemnul mort căzut; |
| --- | --- | --- |

(b)

lemnul mort căzut;

| | (c) | ponderea pădurilor cu structură plurienă; |
| --- | --- | --- |

(c)

ponderea pădurilor cu structură plurienă;

| | (c) | ponderea pădurilor cu structură plurienă; |
| --- | --- | --- |

(c)

ponderea pădurilor cu structură plurienă;

| | (d) | conectivitatea pădurilor; |
| --- | --- | --- |

(d)

conectivitatea pădurilor;

| | (d) | conectivitatea pădurilor; |
| --- | --- | --- |

(d)

conectivitatea pădurilor;

| | (e) | indicele privind păsările comune specifice pădurilor; |
| --- | --- | --- |

(e)

indicele privind păsările comune specifice pădurilor;

| | (e) | indicele privind păsările comune specifice pădurilor; |
| --- | --- | --- |

(e)

indicele privind păsările comune specifice pădurilor;

| | (f) | stocul de carbon organic. |
| --- | --- | --- |

(f)

stocul de carbon organic.

| | (f) | stocul de carbon organic. |
| --- | --- | --- |

(f)

stocul de carbon organic.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 21

Articolul 10

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| | (3) | Statele membre aplică măsurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1737/2006 al Comisiei din 7 noiembrie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 2152/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind monitorizarea pădurilor și interacțiunile ecologice în Comunitate, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 2121/2004 și (CE) nr. 2278/1999. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

(3)

| (4) | Statele membre pun în aplicare Recomandarea CM/Rec (2008) 3 a Comitetului de Miniștri ai statelor membre privind orientările pentru punerea în aplicare a Convenției europene a peisajului. |
| --- | --- |

(4)

Expunere de motive

Există o nevoie urgentă de a pune în aplicare măsurile deja prevăzute de regulamente și recomandări la nivelul UE în ceea ce privește refacerea pădurilor.

Amendamentul 22

Articolul 11

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| (2) | Statele membre cuantifică suprafața care trebuie refăcută pentru a atinge obiectivele de refacere prevăzute la articolele 4 și 5, ținând seama de starea tipurilor de habitate menționate la articolul 4 alineatele (1) și (2), articolul 5 alineatele (1) și (2), precum și de calitatea și cantitatea habitatelor speciilor menționate la articolul 4 alineatul (3) și la articolul 5 alineatul (3) care sunt prezente pe teritoriul lor. Cuantificarea se bazează, printre altele, pe următoarele informații: |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

(2)

Statele membre cuantifică suprafața care trebuie refăcută pentru a atinge obiectivele de refacere prevăzute la articolele 4 și 5, ținând seama de starea tipurilor de habitate menționate la articolul 4 alineatele (1) și (2), articolul 5 alineatele (1) și (2), precum și de calitatea și cantitatea habitatelor speciilor menționate la articolul 4 alineatul (3) și la articolul 5 alineatul (3) care sunt prezente pe teritoriul lor. Cuantificarea se bazează, printre altele, pe următoarele informații:

| (2) | Statele membre cuantifică suprafața care trebuie refăcută pentru a atinge obiectivele de refacere prevăzute la articolele 4 și 5, ținând seama de starea tipurilor de habitate menționate la articolul 4 alineatele (1) și (2), articolul 5 alineatele (1) și (2), precum și de calitatea și cantitatea habitatelor speciilor menționate la articolul 4 alineatul (3) și la articolul 5 alineatul (3) care sunt prezente pe teritoriul lor. Cuantificarea se bazează, printre altele, pe următoarele informații: |
| --- | --- |

(2)

Statele membre cuantifică suprafața care trebuie refăcută pentru a atinge obiectivele de refacere prevăzute la articolele 4 și 5, ținând seama de starea tipurilor de habitate menționate la articolul 4 alineatele (1) și (2), articolul 5 alineatele (1) și (2), precum și de calitatea și cantitatea habitatelor speciilor menționate la articolul 4 alineatul (3) și la articolul 5 alineatul (3) care sunt prezente pe teritoriul lor. Cuantificarea se bazează, printre altele, pe următoarele informații:

| | (a) | pentru fiecare tip de habitat: |
| --- | --- | --- |

(a)

pentru fiecare tip de habitat:

| | (a) | pentru fiecare tip de habitat: |
| --- | --- | --- |

(a)

pentru fiecare tip de habitat:

| | | (i) | suprafața totală a habitatului și o hartă a distribuției sale actuale; |
| --- | --- | --- | --- |

(i)

suprafața totală a habitatului și o hartă a distribuției sale actuale;

| | | (i) | suprafața totală a habitatului și o hartă a distribuției sale actuale; |
| --- | --- | --- | --- |

(i)

suprafața totală a habitatului și o hartă a distribuției sale actuale;

| | | (ii) | suprafața habitatului care nu este în stare bună; |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

suprafața habitatului care nu este în stare bună;

| | | (ii) | suprafața habitatului care nu este în stare bună; |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

suprafața habitatului care nu este în stare bună;

| | | (iii) | suprafața de referință favorabilă, luând în considerare pierderile documentate înregistrate în cel puțin ultimii 70 de ani și modificările preconizate ale condițiilor de mediu ca urmare a schimbărilor climatice; |
| --- | --- | --- | --- |

(iii)

suprafața de referință favorabilă, luând în considerare pierderile documentate înregistrate în cel puțin ultimii 70 de ani și modificările preconizate ale condițiilor de mediu ca urmare a schimbărilor climatice;

| | | (iii) | suprafața de referință favorabilă, luând în considerare pierderile documentate înregistrate în cel puțin ultimii 70 de ani și modificările preconizate ale condițiilor de mediu ca urmare a schimbărilor climatice; |
| --- | --- | --- | --- |

(iii)

suprafața de referință favorabilă, luând în considerare pierderile documentate înregistrate în cel puțin ultimii 70 de ani și modificările preconizate ale condițiilor de mediu ca urmare a schimbărilor climatice;

| | | (iv) | zonele cele mai adecvate pentru restabilirea tipurilor de habitate, având în vedere modificările în curs și preconizate ale condițiilor de mediu ca urmare a schimbărilor climatice; |
| --- | --- | --- | --- |

(iv)

zonele cele mai adecvate pentru restabilirea tipurilor de habitate, având în vedere modificările în curs și preconizate ale condițiilor de mediu ca urmare a schimbărilor climatice;

| | | (iv) | zonele cele mai adecvate pentru restabilirea tipurilor de habitate, având în vedere modificările în curs și preconizate ale condițiilor de mediu ca urmare a schimbărilor climatice; |
| --- | --- | --- | --- |

(iv)

zonele cele mai adecvate pentru restabilirea tipurilor de habitate, având în vedere modificările în curs și preconizate ale condițiilor de mediu ca urmare a schimbărilor climatice;

| | (b) | nivelul suficient de calitate și cantitate a habitatelor speciilor necesar pentru atingerea stadiului corespunzător de conservare al acestora, luând în considerare zonele cele mai adecvate pentru restabilirea habitatelor respective, precum și conectivitatea necesară între habitate pentru ca populațiile speciilor să prospere, precum și modificările în curs și preconizate ale condițiilor de mediu ca urmare a schimbărilor climatice. |
| --- | --- | --- |

(b)

nivelul suficient de calitate și cantitate a habitatelor speciilor necesar pentru atingerea stadiului corespunzător de conservare al acestora, luând în considerare zonele cele mai adecvate pentru restabilirea habitatelor respective, precum și conectivitatea necesară între habitate pentru ca populațiile speciilor să prospere, precum și modificările în curs și preconizate ale condițiilor de mediu ca urmare a schimbărilor climatice.

| | (b) | nivelul suficient de calitate și cantitate a habitatelor speciilor necesar pentru atingerea stadiului corespunzător de conservare al acestora, luând în considerare zonele cele mai adecvate pentru restabilirea habitatelor respective, precum și conectivitatea necesară între habitate pentru ca populațiile speciilor să prospere, precum și modificările în curs și preconizate ale condițiilor de mediu ca urmare a schimbărilor climatice. |
| --- | --- | --- |

(b)

nivelul suficient de calitate și cantitate a habitatelor speciilor necesar pentru atingerea stadiului corespunzător de conservare al acestora, luând în considerare zonele cele mai adecvate pentru restabilirea habitatelor respective, precum și conectivitatea necesară între habitate pentru ca populațiile speciilor să prospere, precum și modificările în curs și preconizate ale condițiilor de mediu ca urmare a schimbărilor climatice.

| (3) | Atunci când identifică vecinătatea centrelor urbane și a clusterelor urbane în vederea definirii spațiului verde urban în conformitate cu articolul 3, statele membre includ zonele situate la o distanță de cel puțin 1 km de centrele urbane și de clusterele urbane. |
| --- | --- |

(3)

Expunere de motive

În funcție de circumstanțele și nevoile locale, fiecare stat membru ar trebui să aibă obligația de a identifica „vecinătatea” centrelor urbane și a clusterelor în planul său național, într-un mod compatibil cu structura urbană, cu limitele administrative și cu alți factori relevanți la nivel local și național.

Amendamentul 23

Articolul 11

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (3) | Statele membre stabilesc, până cel târziu în 2030, niveluri satisfăcătoare pentru fiecare dintre indicatorii menționați la articolul 8 alineatul (1), articolul 9 alineatul (2) și articolul 10 alineatul (2), printr-un proces și o evaluare deschise și eficace, bazate pe cele mai recente dovezi științifice și, dacă este disponibil, pe cadrul menționat la articolul 17 alineatul (9). |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(3)

Statele membre stabilesc, până cel târziu în 2030, niveluri satisfăcătoare pentru fiecare dintre indicatorii menționați la articolul 8 alineatul (1), articolul 9 alineatul (2) și articolul 10 alineatul (2), printr-un proces și o evaluare deschise și eficace, bazate pe cele mai recente dovezi științifice și, dacă este disponibil, pe cadrul menționat la articolul 17 alineatul (9).

| (3) | Statele membre stabilesc, până cel târziu în 2030, niveluri satisfăcătoare pentru fiecare dintre indicatorii menționați la articolul 8 alineatul (1), articolul 9 alineatul (2) și articolul 10 alineatul (2), printr-un proces și o evaluare deschise și eficace, bazate pe cele mai recente dovezi științifice
  , în coordonare cu alte state membre
  și, dacă este disponibil, pe cadrul menționat la articolul 17 alineatul (9).
  Pentru a garanta alinierea între statele membre, se furnizează și se adoptă în timp util cerințe minime și orientări pentru statele membre în vederea definirii unor niveluri satisfăcătoare, în conformitate cu articolul 17 alineatul (9)
  . |
| --- | --- |

(3)

Statele membre stabilesc, până cel târziu în 2030, niveluri satisfăcătoare pentru fiecare dintre indicatorii menționați la articolul 8 alineatul (1), articolul 9 alineatul (2) și articolul 10 alineatul (2), printr-un proces și o evaluare deschise și eficace, bazate pe cele mai recente dovezi științifice
  , în coordonare cu alte state membre
  și, dacă este disponibil, pe cadrul menționat la articolul 17 alineatul (9).
  Pentru a garanta alinierea între statele membre, se furnizează și se adoptă în timp util cerințe minime și orientări pentru statele membre în vederea definirii unor niveluri satisfăcătoare, în conformitate cu articolul 17 alineatul (9)
  .

Expunere de motive

Sunt necesare un cadru și orientări clare și comune privind cerințele minime pentru ca statele membre să definească niveluri satisfăcătoare (se aplică obiectivelor privind polenizatorii, ecosistemele agricole și forestiere).

Amendamentul 24

Articolul 11

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (6) | Statele membre coordonează elaborarea planurilor naționale de refacere cu desemnarea zonelor pretabile dezvoltării proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile. În cursul pregătirii planurilor de refacere a naturii, statele membre realizează sinergii cu zonele deja desemnate ca zone pretabile dezvoltării proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile și se asigură că funcționarea zonelor pretabile dezvoltării proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile, inclusiv procedurile de autorizare aplicabile în aceste zone în conformitate cu Directiva (UE) 2018/2001, rămân neschimbate. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(6)

Statele membre coordonează elaborarea planurilor naționale de refacere cu desemnarea zonelor pretabile dezvoltării proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile. În cursul pregătirii planurilor de refacere a naturii, statele membre realizează sinergii cu zonele deja desemnate ca zone pretabile dezvoltării proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile și se asigură că funcționarea zonelor pretabile dezvoltării proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile, inclusiv procedurile de autorizare aplicabile în aceste zone în conformitate cu Directiva (UE) 2018/2001, rămân neschimbate.

| (6) | Statele membre coordonează elaborarea planurilor naționale de refacere cu desemnarea zonelor pretabile dezvoltării proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile. În cursul pregătirii planurilor de refacere a naturii, statele membre realizează sinergii cu zonele deja desemnate ca zone pretabile dezvoltării proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile și se asigură că funcționarea zonelor pretabile dezvoltării proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile, inclusiv procedurile de autorizare aplicabile în aceste zone în conformitate cu Directiva (UE) 2018/2001, rămân neschimbate
  , fără a pune în pericol biodiversitatea și măsurile de refacere
  . |
| --- | --- |

(6)

Statele membre coordonează elaborarea planurilor naționale de refacere cu desemnarea zonelor pretabile dezvoltării proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile. În cursul pregătirii planurilor de refacere a naturii, statele membre realizează sinergii cu zonele deja desemnate ca zone pretabile dezvoltării proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile și se asigură că funcționarea zonelor pretabile dezvoltării proiectelor de producere a energiei din surse regenerabile, inclusiv procedurile de autorizare aplicabile în aceste zone în conformitate cu Directiva (UE) 2018/2001, rămân neschimbate
  , fără a pune în pericol biodiversitatea și măsurile de refacere
  .

Expunere de motive

Identificarea și alocarea zonelor favorabile producției de energie din surse regenerabile ar trebui să țină seama de spațiile și de funcționarea măsurilor de refacere a ecosistemelor care urmează să fie puse în aplicare.

Amendamentul 25

Articolul 11

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (7) | La elaborarea planurilor lor naționale de refacere, statele membre țin seama de următoarele aspecte:
  [...] |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(7)

La elaborarea planurilor lor naționale de refacere, statele membre țin seama de următoarele aspecte:

[...]

| (7) | La elaborarea planurilor lor naționale de refacere, statele membre țin seama de următoarele aspecte:
  [...] |
| --- | --- |

(7)

La elaborarea planurilor lor naționale de refacere, statele membre țin seama de următoarele aspecte:

[...]

| | (f) | strategiile și planurile de acțiune naționale privind biodiversitatea elaborate în conformitate cu articolul 6 din Convenția privind diversitatea biologică; |
| --- | --- | --- |

(f)

strategiile și planurile de acțiune naționale privind biodiversitatea elaborate în conformitate cu articolul 6 din Convenția privind diversitatea biologică;

| | [...] |
| --- | --- |

[...]

| | (f) | strategiile și planurile de acțiune naționale privind biodiversitatea elaborate în conformitate cu articolul 6 din Convenția privind diversitatea biologică
  , precum și strategiile și planurile de acțiune locale privind biodiversitatea

   (1)

  și mecanismele de colaborare pentru integrarea celor dintâi în cele din urmă și viceversa
  ; |
| --- | --- | --- |

(f)

strategiile și planurile de acțiune naționale privind biodiversitatea elaborate în conformitate cu articolul 6 din Convenția privind diversitatea biologică
  , precum și strategiile și planurile de acțiune locale privind biodiversitatea

   (1)

  și mecanismele de colaborare pentru integrarea celor dintâi în cele din urmă și viceversa
  ;

| | [...] |
| --- | --- |

[...]

| | (h) | planurile de ecologizare urbană și ambițiile acestora de a extinde spațiile și zonele verzi urbane, inclusiv măsurile de creare de păduri, parcuri și grădini urbane bogate în biodiversitate și accesibile, ferme urbane, acoperișuri și ziduri verzi, străzi pe care sunt plantați copaci, pajiști și garduri vii urbane și, de asemenea, indicatorii utilizați pentru raportare și monitorizare. |
| --- | --- | --- |

(h)

planurile de ecologizare urbană și ambițiile acestora de a extinde spațiile și zonele verzi urbane, inclusiv măsurile de creare de păduri, parcuri și grădini urbane bogate în biodiversitate și accesibile, ferme urbane, acoperișuri și ziduri verzi, străzi pe care sunt plantați copaci, pajiști și garduri vii urbane și, de asemenea, indicatorii utilizați pentru raportare și monitorizare.

Expunere de motive

Procese și mecanisme de implicare similare ar putea fi utilizate ca referință, de exemplu, strategiile și planurile de acțiune în domeniul biodiversității la nivel local (LBSAP) și planurile de înverzire urbană.

Amendamentul 26

Articolul 11

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (7) | [...]








  (i) | instrumentul de asistență tehnică utilizabil pentru punerea în aplicare a legii. Acest instrument include: capacitățile în ceea ce privește factorii de decizie (transsectoriali) și mecanismele de implicare a părților interesate, abordările integrate ale dezvoltării urbane și locale, precum și instrumente de guvernanță pe mai multe niveluri; atragerea și raționalizarea investițiilor din sectorul public și privat, consultanță personalizată pentru expertiza tehnică, juridică și financiară necesară pentru conceperea, executarea și monitorizarea măsurilor de refacere; instituirea unor instrumente și procese de monitorizare ușor de gestionat și raționalizat; orientări pentru alinierea instrumentelor, standardelor și protocoalelor de raportare între nivelurile de guvernanță; și bune practici în refacerea ecosistemelor în diferite contexte fizico-geografice. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(7)

[...]

(i)

instrumentul de asistență tehnică utilizabil pentru punerea în aplicare a legii. Acest instrument include: capacitățile în ceea ce privește factorii de decizie (transsectoriali) și mecanismele de implicare a părților interesate, abordările integrate ale dezvoltării urbane și locale, precum și instrumente de guvernanță pe mai multe niveluri; atragerea și raționalizarea investițiilor din sectorul public și privat, consultanță personalizată pentru expertiza tehnică, juridică și financiară necesară pentru conceperea, executarea și monitorizarea măsurilor de refacere; instituirea unor instrumente și procese de monitorizare ușor de gestionat și raționalizat; orientări pentru alinierea instrumentelor, standardelor și protocoalelor de raportare între nivelurile de guvernanță; și bune practici în refacerea ecosistemelor în diferite contexte fizico-geografice.

Expunere de motive

Instrumentul de asistență tehnică trebuie să se adreseze autorităților de management și autorităților locale și regionale care pun în aplicare legea. Lipsa de expertiză tehnică și, de asemenea, de experiență în ceea ce privește instrumentele financiare (din sectorul privat) se numără printre principalele provocări în ceea ce privește conceperea, executarea și monitorizarea măsurilor de refacere. Pentru a asigura succesul refacerii naturii, asistența tehnică ar trebui să includă, de asemenea, abordări integrate locale.

Amendamentul 27

Articolul 11

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (12) | Statele membre ar trebui să aplice o abordare la nivelul întregii administrații și să coordoneze elaborarea, preevaluarea, monitorizarea și raportarea planurilor naționale de refacere cu autoritățile locale și regionale, precum și cu autoritățile de management, ținând seama de toate ecosistemele pe care UAL le includ.



  Statele membre ar trebui să formalizeze mecanismele prin care părțile interesate și organizațiile contribuie în timp util la PNR, coevaluarea PNR înainte de depunere, să instituie procese de feedback și să ofere orientări și instrumente necesare pentru alinierea protocoalelor de monitorizare locale, regionale și naționale. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(12)

Statele membre ar trebui să formalizeze mecanismele prin care părțile interesate și organizațiile contribuie în timp util la PNR, coevaluarea PNR înainte de depunere, să instituie procese de feedback și să ofere orientări și instrumente necesare pentru alinierea protocoalelor de monitorizare locale, regionale și naționale.

Expunere de motive

Compartimentarea competențelor între administrații împiedică o viziune integrată, necesară pentru gestionarea eficace a habitatelor sau a bazinelor hidrografice care depășesc frontierele administrative. Implicarea autorităților locale, regionale și naționale și a autorităților de management în PNR este esențială pentru a stabili o astfel de viziune comună și integrată privind refacerea și pentru a evita punerea în aplicare incorectă (de exemplu, prin protejarea speciilor pe un teritoriu, dar nu și pe cel învecinat). Vor fi necesare structuri și procese de guvernanță formalizate pentru coordonarea și monitorizarea eficace a acțiunilor de refacere.

Amendamentul 28

Articolul 12

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (2) | (n) | un rezumat al procesului de elaborare și stabilire a planului național de refacere, inclusiv informații privind participarea publicului și modul în care au fost luate în considerare nevoile comunităților locale și ale părților interesate; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(2)

(n)

un rezumat al procesului de elaborare și stabilire a planului național de refacere, inclusiv informații privind participarea publicului și modul în care au fost luate în considerare nevoile comunităților locale și ale părților interesate;

| (2) | (n) | un rezumat al procesului de elaborare și stabilire a planului național de refacere, inclusiv informații privind participarea publicului și modul în care au fost luate în considerare nevoile comunităților locale și ale părților interesate
  , inclusiv ale autorităților locale și regionale, ale autorităților de management respective și ale proprietarilor de terenuri
  ; |
| --- | --- | --- |

(2)

(n)

un rezumat al procesului de elaborare și stabilire a planului național de refacere, inclusiv informații privind participarea publicului și modul în care au fost luate în considerare nevoile comunităților locale și ale părților interesate
  , inclusiv ale autorităților locale și regionale, ale autorităților de management respective și ale proprietarilor de terenuri
  ;

Expunere de motive

Este important ca autoritățile locale și regionale, autoritățile de management și proprietarii de terenuri să fie incluși în elaborarea planurilor naționale de refacere, deoarece ei vor fi cei care, în cele din urmă, vor concepe, pune în aplicare, monitoriza și cofinanța măsurile de refacere.

Amendamentul 29

Articolul 16

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (2) | Statele membre stabilesc ceea ce constituie un interes suficient și încălcarea unui drept, în conformitate cu obiectivul de a oferi publicului un acces larg la justiție. În sensul alineatului (1), orice organizație neguvernamentală care promovează protecția mediului și care îndeplinește toate cerințele prevăzute de dreptul intern este considerată ca având drepturi care pot fi încălcate, iar interesul acesteia este considerat suficient. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(2)

Statele membre stabilesc ceea ce constituie un interes suficient și încălcarea unui drept, în conformitate cu obiectivul de a oferi publicului un acces larg la justiție. În sensul alineatului (1), orice organizație neguvernamentală care promovează protecția mediului și care îndeplinește toate cerințele prevăzute de dreptul intern este considerată ca având drepturi care pot fi încălcate, iar interesul acesteia este considerat suficient.

| (2) | Statele membre stabilesc ceea ce constituie un interes suficient și încălcarea unui drept, în conformitate cu obiectivul de a oferi publicului un acces larg la justiție
  , în conformitate cu Convenția de la Aarhus și în special cu articolul 9 privind accesul la justiție
  . În sensul alineatului (1), orice organizație neguvernamentală care promovează protecția mediului și care îndeplinește toate cerințele prevăzute de dreptul intern este considerată ca având drepturi care pot fi încălcate, iar interesul acesteia este considerat suficient. |
| --- | --- |

(2)

Statele membre stabilesc ceea ce constituie un interes suficient și încălcarea unui drept, în conformitate cu obiectivul de a oferi publicului un acces larg la justiție
  , în conformitate cu Convenția de la Aarhus și în special cu articolul 9 privind accesul la justiție
  . În sensul alineatului (1), orice organizație neguvernamentală care promovează protecția mediului și care îndeplinește toate cerințele prevăzute de dreptul intern este considerată ca având drepturi care pot fi încălcate, iar interesul acesteia este considerat suficient.

Expunere de motive

Convenția privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în probleme de mediu, încheiată la Aarhus în 1998, oferă un cadru adecvat pentru asigurarea respectării protocoalelor necesare în ceea ce privește Legea privind refacerea naturii.

Amendamentul 30

Articolul 17

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (1) | (b) | zona spațiului verde urban și a acoperirii coronamentului din orașe și din orașe mici și suburbii, astfel cum se menționează la articolul 6; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(1)

(b)

zona spațiului verde urban și a acoperirii coronamentului din orașe și din orașe mici și suburbii, astfel cum se menționează la articolul 6;

| (1) | (b) | zona
  și calitatea
  spațiului verde urban și
  ale
  acoperirii coronamentului din orașe și din orașe mici și suburbii, astfel cum se menționează la articolul 6; |
| --- | --- | --- |

(1)

(b)

zona
  și calitatea
  spațiului verde urban și
  ale
  acoperirii coronamentului din orașe și din orașe mici și suburbii, astfel cum se menționează la articolul 6;

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

II.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR),

| 1. | recunoaște că propunerea de lege a UE privind refacerea naturii (LRN) este un factor de schimbare în lupta împotriva pierderii biodiversității și a impactului schimbărilor climatice și apreciază abordarea acesteia în ceea ce privește obiectivele obligatorii din punct de vedere juridic, cu termene precise și secvențiale, pentru a proteja și a reface toate ecosistemele din statele membre, cu scopul de a aborda de urgență degradarea acestora; consideră că această propunere, cu acceptarea modificărilor necesare, reprezintă un pas înainte crucial, care va orienta punerea în aplicare a unui cadru global ambițios privind biodiversitatea pentru perioada de după 2020; |
| --- | --- |

1.

| 2. | observă că evaluarea impactului a analizat dimensiunea spațiilor verzi și potențialul de extindere a acestora prin schimbarea destinației terenurilor la nivelul UE și a considerat că obiectivele sunt realiste. Cu toate acestea, analiza nu a luat în considerare circumstanțele și situațiile de plecare diverse ale diferitelor țări, regiuni și orașe. CoR subliniază că propunerea trebuie adaptată de urgență pentru a ține seama de situația actuală foarte diversificată din diferitele state membre, regiuni și localități în ceea ce privește cantitatea și calitatea diferitelor ecosisteme, structura regiunii, a orașului, a comunei sau a aglomerării urbane, precum și de structurile administrative și de proprietate funciară, care variază mult de la un stat membru la altul și de la o localitate la alta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atrage atenția asupra distrugerii extinse a mediului cauzate de agresiunea brutală și ilegală a Rusiei asupra Ucrainei; subliniază că degradarea mediului și problemele legate de aceasta vor avea consecințe transfrontaliere, afectând atât sănătatea umană, cât și ecosistemele locale; îndeamnă să se ia acum măsuri adecvate și să se reflecteze asupra unor acțiuni concrete care să fie puse în aplicare în ceea ce privește biodiversitatea și refacerea ecosistemelor după încheierea războiului; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază rolul-cheie al autorităților locale și regionale (ALR) în elaborarea în comun a planurilor naționale de refacere (PNR), în identificarea zonelor de refacere și în determinarea indicatorilor pe baza priorităților locale și a nevoilor comunității, a cofinanțării publice și private, a implicării părților interesate și a publicului, precum și în punerea în aplicare a unor acțiuni de refacere locale, integrate și bazate pe realitatea zonei; subliniază rolul-cheie al autorităților locale și regionale în monitorizarea și raportarea progreselor înregistrate în direcția atingerii obiectivelor pentru ecosistemele urbane și alte ecosisteme care se încadrează în limitele UAL; consideră că este important să se garanteze că monitorizarea și raportarea nu presupun o sarcină administrativă excesivă și că pot fi utilizate instrumente digitale pentru a facilita această activitate; |
| --- | --- |

4.

| 5. | insistă asupra faptului că autoritățile locale și regionale ar trebui să definească ecosistemele, cum ar fi, printre altele, zonele verzi urbane vizate și nevoile lor de dezvoltare cantitativă și calitativă, ținând seama de dezvoltarea urbană integrată locală a acestora, în strânsă colaborare cu statele membre și autoritățile de management, pentru a se asigura că sunt luate în considerare condițiile locale în ceea ce privește structura și natura urbană, precum și o abordare echitabilă a refacerii în zonele urbane și periurbane; |
| --- | --- |

5.

| 6. | îndeamnă statele membre să se asigure că PNR iau în considerare condițiile și caracteristicile socioeconomice, geografice și de mediu specifice ale zonei locale în cauză, comunitatea locală și contextul regional, precum și nevoile relevante de refacere, în special în ceea ce privește ecosistemele extrem de vulnerabile, cum ar fi regiunile ultraperiferice, insulele, regiunile montane, turbăriile și zonele umede sau alte zone bogate în specii endemice sau amenințate, precum și ecosistemele urbane; solicită să se pună un accent explicit în LRN pe ecosistemele deosebit de vulnerabile, recunoscând condițiile lor specifice și nevoile lor de refacere; |
| --- | --- |

6.

| 7. | insistă să se recunoască importanța interacțiunilor bioculturale în modelarea identităților locale și în promovarea peisajelor agricole cu valoare culturală și naturală ridicată, deoarece acestea reprezintă cheia succesului pentru reconectarea, la scară mondială, a identității culturale la ecosisteme; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută includerea de către Comisia Europeană în LRN a unei ample evaluări de impact privind aplicarea atât a subsidiarității, cât și a proporționalității. Raționamentul prezentat în legătură cu valoarea adăugată europeană a propunerilor și cu punerea în aplicare a măsurilor care decurg din competențele UE în domeniul transporturilor, al schimbărilor climatice, al mediului și al pieței interne este în conformitate cu principiile subsidiarității și proporționalității. Cu toate acestea, CoR subliniază că efectele directe și indirecte ale articolului 6, cum ar fi consecințele financiare și impactul asupra administrației interne și a sistemului judiciar al statului membru, nu sunt specificate; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază rolul indispensabil al ecosistemelor ca depozite de carbon și protecție împotriva efectelor schimbărilor climatice. Acest lucru necesită nu numai încetarea practicilor dăunătoare, cum ar fi defrișarea pădurilor, impermeabilizarea terenurilor sau extracția turbei, ci și protecția și reconstrucția specifice, cum ar fi refacerea cursurilor de apă, a turbăriilor și a zonelor umede; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că regulamentul trebuie să țină seama de condițiile și circumstanțele diferite atât la nivel național, cât și la nivel local, de exemplu în ceea ce privește unitățile administrative, densitatea și structura spațiului verde, precum și nevoile locale și naționale. Prin urmare, ar trebui consolidate abordările integrate ale dezvoltării urbane și comunitare la nivel local. Definițiile și cerințele trebuie să fie clare și relevante pentru întreaga Uniune; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază necesitatea ca orașele și comunele să își sporească reziliența la schimbările climatice prin protejarea, promovarea și refacerea infrastructurii albastre, prin revitalizarea canalelor și a cursurilor de apă și prin crearea de cursuri de apă de mici dimensiuni. Invită statele membre ca, în cadrul acestui regulament, să se asigure că toate orașele și comunele cu peste 20 000 de locuitori dezvoltă, adoptă și pun în aplicare planuri de extindere rapidă a zonelor verzi și albastre; |
| --- | --- |

11.

A.   Integrarea și coerența politicilor

| 12. | reiterează importanța integrării LRN în politicile și strategiile locale, regionale și subnaționale existente și subliniază necesitatea unor instrumente și mecanisme adecvate pentru a consolida caracterul obligatoriu și impactul calitativ al legii la nivel local și subnațional. Subliniază, în același timp, că capacitatea autorităților locale și regionale de a contribui cu cunoștințele și soluțiile lor locale la realizarea obiectivelor comune de conservare a naturii trebuie consolidată, și nu împiedicată. În pofida structurilor administrative ale UAL, zonele urbane trebuie abordate ca entități funcționale; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că măsurile de refacere a naturii, în special la nivel local, fac parte din acțiunile de combatere a schimbărilor climatice și din planificarea urbană, care trebuie puse în aplicare de orașe și regiuni prin politici ambițioase care depășesc limitele administrative, cu evaluarea eficacității globale a fiecărei măsuri; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază valoarea integrării PNR în planurile naționale privind energia și clima și în obiectivele obligatorii în temeiul actualei Directive privind energia din surse regenerabile (în conformitate cu obiectivul revizuit introdus de RePowerEU); consideră că este esențial ca zonele desemnate ca zone de utilizare a energiei din surse regenerabile să nu concureze cu măsurile de refacere a naturii, ci să se sprijine reciproc în realizarea ambițiilor stabilite; în acest sens, atrage atenția asupra necesității de a lua în considerare dimensiunea redusă a regiunilor ultraperiferice și a insulelor, pentru ca diferitele utilizări ale teritoriului să poată fi compatibile, astfel încât caracteristicile de protecție să nu împiedice sau să îngreuneze tranziția energetică indispensabilă care trebuie realizată prin dezvoltarea infrastructurii de energie din surse regenerabile, în special atunci când nu este posibilă conectarea acestora la rețeaua energetică europeană; |
| --- | --- |

14.

| 15. | îndeamnă la depășirea inconsecvențelor și conflictelor de interese cu alte domenii de politică (cum ar fi energia, pescuitul, producția de alimente și agricultura), care pot pune în pericol punerea în aplicare cu succes a LRN sau pot contraveni interesului public; solicită perspective puternic aliniate pentru a adăuga o „pondere” mai mare refacerii ecosistemelor în sfera utilizării terenurilor și a amenajării teritoriului, creând, de asemenea, un sistem echitabil de compensare pentru cei care au dreptul la ea. Interesele specifice din domeniul securității alimentare și al securității energetice, evidențiate de circumstanțele geopolitice, ar trebui să găsească sinergiile potrivite cu LRN și cu alte acte legislative ale UE în domeniul mediului; |
| --- | --- |

15.

B.   Finanțarea refacerii ecosistemelor, raționalizarea investițiilor din sectorul public și stimularea investițiilor din sectorul privat

| 16. | atrage atenția asupra resurselor financiare substanțiale necesare pentru măsurile prevăzute în propunerea de regulament; subliniază că ar trebui alocate resurse financiare adecvate pentru refacerea naturii, având în vedere că fondurile necesare nu sunt disponibile în programele de finanțare ale UE în anii următori sau nu pot fi utilizate în mod flexibil și că statele membre, regiunile și municipalitățile nu dispun de marje financiare adecvate în bugetele lor naționale; reiterează necesitatea de a spori finanțarea orientată către biodiversitate și refacerea ecosistemelor și de a facilita accesul la implementarea eficace și nebirocratică a instrumentelor de finanțare disponibile pentru autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

16.

| 17. | solicită alocarea unor fluxuri de finanțare naționale, în deplină concordanță cu prioritățile și nevoile identificate ale autorităților locale și regionale; solicită recunoașterea structurilor regionale ca organisme importante care pot raționaliza și coordona prioritățile autorităților locale și regionale, generând astfel linii de sprijin eficace pentru cofinanțare și promovând acțiuni eficace de refacere la scară teritorială; |
| --- | --- |

17.

| 18. | având în vedere decalajul în ceea ce privește punerea în aplicare a directivelor privind natura, solicită consolidarea mecanismelor de punere în aplicare și a infrastructurii de asigurare a conformității, astfel încât, pe lângă eforturile de combatere a încălzirii globale, refacerea ecosistemelor să aibă cel puțin același nivel de importanță ca și alte cerințe privind utilizarea terenurilor; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că investițiile din sectorul privat vor fi esențiale pentru eliminarea deficitului de finanțare pentru refacerea ecosistemelor; subliniază oportunitățile neexploatate care constau în experimentarea și extinderea utilizării instrumentelor de piață, cum ar fi investițiile de impact, plata pentru serviciile ecosistemice (PSE) sau creditele de eliminare a dioxidului de carbon cu ajutorul terenurilor. Astfel de proiecte-pilot ar trebui să meargă mână în mână cu consolidarea capacităților autorităților locale și regionale în ceea ce privește instrumentele de finanțare de acest tip – în mod ideal, unul dintre domeniile prioritare ale sistemului de asistență tehnică; |
| --- | --- |

19.

C.   Sprijin tehnic și consolidarea capacităților pentru autoritățile locale și regionale

| 20. | subliniază că proiectarea, executarea și monitorizarea eficace a acțiunilor de refacere vor necesita o expertiză tehnică considerabilă și investiții de resurse din partea autorităților locale și regionale responsabile cu punerea în aplicare; constată că o astfel de expertiză le lipsește în prezent autorităților locale și regionale; solicită ca acest lucru să fie dezvoltat, fie intern, fie pus în comun la nivelul autorităților locale și regionale din unul sau mai multe teritorii învecinate, fie externalizat; |
| --- | --- |

20.

| 21. | solicită un sistem cuprinzător de asistență tehnică, care să includă: consolidarea capacităților în cadrul autorităților locale și regionale pentru a obține expertiza tehnică necesară; instituirea instrumentelor și proceselor de monitorizare respective; orientări pentru alinierea instrumentelor, standardelor și protocoalelor de raportare între toate nivelurile de guvernanță și bune practici în ceea ce privește refacerea ecosistemelor în diferite contexte fizico-geografice; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că un astfel de sistem de sprijin ar trebui să se bazeze pe instrumentele/platformele existente de consolidare a capacităților și să fie integrat cu ele, exemple în acest sens fiind Platforma UE privind înverzirea urbană, NetworkNature, Biodiversa+, BioAgora, UrbanByNature, CitiesWithNature și RegionsWithNature; |
| --- | --- |

22.

| 23. | solicită punerea la dispoziție a unui sistem de monitorizare și raportare accesibil, incluziv și standardizat, care să permită metode simplificate pentru: identificarea zonelor de refacere; evaluarea stării ecosistemelor și stabilirea unor niveluri de indicatori și a unor obiective de monitorizare satisfăcătoare. |
| --- | --- |

23.

Bruxelles, 9 februarie 2023.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (JO L 206, 22.7.1992, p. 7).

1

(1)  
  Recunoscute de CBD în Decizia X/22 din cadrul CBD COP10.

1

Recunoscute de CBD în Decizia X/22 din cadrul CBD COP10.

---

III Acte pregătitoare

Comitetul Regiunilor

A 153-a sesiune plenară a CoR, 8.2.2023 - 9.2.2023

| 3.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 157/58 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 157/58

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor privind strategii regionale de adaptare pentru o agricultură cu emisii scăzute de dioxid de carbon

(2023/C 157/09)

| Document de referință: | Propunere de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui cadru de certificare al Uniunii pentru eliminările de dioxid de carbon [SEC(2022) 423 final] – [SWD(2022) 377 final] – [SWD(2022) 378 final]
  COM(2022) 672 final – 2022/0394(COD) |
| --- | --- |

Document de referință:

Propunere de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui cadru de certificare al Uniunii pentru eliminările de dioxid de carbon [SEC(2022) 423 final] – [SWD(2022) 377 final] – [SWD(2022) 378 final]

COM(2022) 672 final – 2022/0394(COD)

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Considerații generale

| 1. | reamintește că urgența abordării schimbărilor climatice globale ne obligă să atingem obiectivul european colectiv de neutralitate climatică până în 2050, încercând totodată să reducem la minimum impactul economic și social negativ al tranziției asupra teritoriilor, cetățenilor și întreprinderilor din Europa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că agricultura, care este responsabilă pentru 13 % din emisiile de gaze cu efect de seră ale UE, poate aduce o contribuție importantă la atingerea acestui obiectiv de neutralitate climatică până în 2050, inclusiv prin utilizarea practicilor de sechestrare a carbonului din atmosferă prin fotosinteză, a biomasei, a stocării carbonului în soluri și prin reducerea puternică a emisiilor; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sprijină, astfel cum a afirmat în avizul său privind revizuirea Regulamentului LULUCF (1), propunerea Comisiei Europene de a crește până în 2030 obiectivul de absorbție netă la 310 milioane de tone de CO2 echivalent în sectorul terenurilor; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reamintește rolul agriculturii europene ca sursă de produse alimentare, ea trebuind să garanteze securitatea alimentară a populației; |
| --- | --- |

4.

| 5. | constată că, în același timp cu crizele geopolitice conjuncturale, cum ar fi războiul din Ucraina, efectele schimbărilor climatice și prăbușirea biodiversității sunt cele care reprezintă amenințări structurale la adresa securității alimentare și a aprovizionării cu alimente în Europa și în lume; |
| --- | --- |

5.

| 6. | constată că fenomenele meteorologice extreme, cum ar fi seceta, incendiile, inundațiile și alte fenomene meteorologice extreme, în număr și amploare tot mai mari, exacerbează fragilitatea sectoarelor agricol și forestier din Europa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | consideră că o tranziție spre sisteme alimentare europene mai sustenabile, bazate pe practici care țin de agroecologie și de economia circulară, este esențială pentru a atinge obiectivele europene privind clima, securitatea alimentară, protecția biodiversității, reducerea utilizării îngrășămintelor și pesticidelor, defrișările importate și reziliența sistemelor de producție, astfel cum se prevede în Strategia „De la fermă la consumator” și, în plan mai general, în Pactul verde european; reamintește că produsele agricole importate în Europa ar trebui să îndeplinească aceleași cerințe de mediu ca și cele produse în UE; |
| --- | --- |

7.

| 8. | consideră, însă, că orice politică de tranziție a sistemelor alimentare europene ar trebui să aibă ca obiectiv consolidarea autonomiei alimentare europene și accesul universal la alimente durabile, sigure și nutritive la un preț accesibil; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reamintește că este importantă sprijinirea fermierilor în punerea în aplicare a acestei tranziții, prin politici europene de sprijin adecvate; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că activitatea agricolă trebuie să asigure un venit decent agricultorilor și că serviciile ecosistemice furnizate de fermieri trebuie să fie remunerate. Zonele rurale sunt adesea afectate de declinul populației, de conectivitatea mai scăzută și de lipsa de infrastructuri adecvate. Având în vedere importanța zonelor rurale pentru producția de alimente, profesia de agricultor trebuie să rămână atractivă pentru a evita ca generațiile mai tinere să părăsească mediul rural în căutarea unor oportunități mai bune; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reamintește rolul autorităților regionale și locale în îndrumarea fermierilor în această tranziție agroecologică; |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită ca aceste practici să poată genera venituri suplimentare pentru agricultori în contextul certificării; consideră că este, de asemenea, necesar, ca principiu general, să se asigure coerența, transparența și securitatea sistemului, astfel încât creditele acordate în acest sector să poată fi considerate fiabile; |
| --- | --- |

12.

Principiile și practicile agriculturii cu emisii scăzute de dioxid de carbon

| 13. | sprijină propunerea Comisiei de a explora noi forme de sprijin pentru practicile de stocare a carbonului în sectorul terenurilor, prezentată în comunicarea sa privind ciclurile durabile ale carbonului; |
| --- | --- |

13.

| 14. | consideră însă că este important ca ansamblul acestor practici să nu fie redus la un simplu model economic; |
| --- | --- |

14.

| 15. | consideră că agricultura cu emisii scăzute de dioxid de carbon ar trebui definită, înainte de toate, ca un set de practici agroecologice și de conservare a solului care vizează absorbția și reducerea emisiilor, dar într-o abordare mai cuprinzătoare de refacere a biodiversității, de protejare a apei și a calității solurilor, de securitate alimentară, de adaptare la schimbările climatice, de menținere a locurilor de muncă agricole în zonele rurale și de sporire a veniturilor agricultorilor; |
| --- | --- |

15.

| 16. | propune ca definirea noțiunii de agricultură cu emisii scăzute de dioxid de carbon să țină seama de cele două dimensiuni ale neutralității emisiilor de carbon, și anume de sechestrarea și de reducerea emisiilor în termeni absoluți, astfel încât agricultorii să poată fi recompensați pentru ambele; |
| --- | --- |

16.

| 17. | constată, în acest sens, că o abordare a practicilor cu emisii scăzute de carbon bazată exclusiv pe eficiența și intensitatea emisiilor de dioxid de carbon nu ține seama de complexitatea metodelor de producție agricolă și riscă să ducă la intensificarea unor moduri de producție cu impact contraproductiv asupra mediului în general; |
| --- | --- |

17.

| 18. | reamintește că practicile care vizează conservarea sau creșterea conținutului de carbon în sol aduc numeroase beneficii conexe mediului și fermierilor; subliniază, totuși, că fermierii care ar utiliza o tehnică de semănat direct în miriște în exploatația lor (tehnică ce contribuie la păstrarea carbonului în sol) ar putea fi nevoiți să utilizeze în continuare pesticidele într-o măsură limitată, deoarece tehnicile de semănat direct în miriște pot să modifice în mod semnificativ nevoile de combatere a dăunătorilor; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că, dacă nu este practicată în mod permanent, există riscul ca sechestrarea carbonului în solurile agricole să fie reversibilă și, prin urmare, ea nu ar constitui un mijloc permanent de eliminare a carbonului din atmosferă; |
| --- | --- |

19.

| 20. | consideră că agricultura cu emisii scăzute de dioxid de carbon ar trebui pusă în aplicare cu prioritate în sectoare precum protecția și refacerea turbăriilor, agrosilvicultura și menținerea pajiștilor permanente cu cel mai mare potențial de stocare și de reducere a emisiilor de CO2; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază importanța practicilor care vizează consolidarea sistemelor agroforestiere, cum ar fi refacerea rețelei de pajiști cu tufărișuri și gestionarea sa durabilă, sau a sistemelor silvo-pastorale, care – pe lângă capacitatea de stocare – sunt surse de biodiversitate și de venituri suplimentare pentru fermieri și a ecosistemelor expuse riscului de eroziune sau degradate, care au un potențial ridicat de absorbție a carbonului; |
| --- | --- |

21.

| 22. | regretă că suprafața pășunilor permanente continuă să scadă, deoarece cerințele de ecocondiționalitate ale politicii agricole comune (PAC) permit ca 5 % din aceste suprafețe să fie inversate în fiecare perioadă de programare, din cauza reactualizării anului de referință și a gestionării măsurii la o scară mult prea agregată; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că, astfel cum se menționează în avizul său privind agroecologia, ar trebui acordată prioritate sistemelor de creștere extensivă și semi-extensivă a animalelor, cum ar fi combinarea cu culturile mixte și păstoritul care promovează reducerea îngrășămintelor chimice pe bază de azot și întreținerea pajiștilor benefice pentru climă și care furnizează servicii ecosistemice; |
| --- | --- |

23.

| 24. | insistă asupra menținerii și creșterii stocurilor de carbon din sol pe terenurile arabile prin practici agroecologice și, în același timp, avertizează cu privire la dificultățile de persistență pe termen lung a carbonului stocat în terenurile arabile; |
| --- | --- |

24.

Principii generale pentru o certificare europeană a agriculturii cu emisii scăzute de dioxid de carbon

| 25. | ia act de disponibilitatea Comisiei de a introduce un sistem de certificare a emisiilor de dioxid de carbon care să fructifice practicile de sechestrare a carbonului, inclusiv în sectorul terenurilor; |
| --- | --- |

25.

| 26. | regretă, cu toate acestea, că din propunerea Comisiei Europene lipsesc detalii referitoare la anumite aspecte-cheie privind, printre altele, guvernanța sistemelor de certificare, și deplânge alegerea făcută de Comisia Europeană de a trata aceste aspecte prin intermediul legislației secundare; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită Comisia să țină seama de trăsăturile specifice sectorului agricol și forestier și să facă o distincție clară în certificarea viitoare între practicile bazate pe procese naturale și cele bazate pe practici tehnologice; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ia act de existența – în mai multe state membre – a etichetelor și certificărilor de emisii de carbon, inclusiv pentru agricultură, și invită Comisia să țină seama de acest lucru atunci când elaborează un cadru european exigent; este necesar să se stabilească o metodologie clară și transparentă care să asigure fiabilitatea sistemului și să permită transparența creditelor și obținerea, astfel, a celei mai bune remunerații cu putință; |
| --- | --- |

28.

| 29. | invită Comisia Europeană să clarifice modul în care intenționează să evite denaturarea concurenței cu certificatele de eliminare a dioxidului de carbon din afara UE, care nu se bazează pe aceleași cerințe; |
| --- | --- |

29.

| 30. | reamintește că, pentru a realiza neutralitatea climatică la nivel mondial, este nevoie să fie luate măsuri cu privire la două pârghii principale, și anume reducerea emisiilor antropice de gaze cu efect de seră și creșterea absorbanților de carbon prin împădurire, reîmpădurire, păstorit, tehnici agricole de îmbunătățire a solului și alte soluții tehnologice și industriale; |
| --- | --- |

30.

| 31. | consideră că prioritatea acțiunii europene în domeniul climei trebuie să rămână reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază că absorbțiile nu reprezintă o soluție alternativă la reducerea emisiilor și solicită ca ele să fie rezervate pentru absorbția emisiilor reziduale și inevitabile, pentru a evita inclusiv orice dinamică speculativă și orice piedică în calea eforturilor de atenuare; |
| --- | --- |

32.

| 33. | constată că realizarea neutralității la scara indivizilor, a actorilor economici și publici printr-o compensare a emisiilor cu ajutorul achiziționării de credite de carbon se bazează pe principii științifice eronate, deoarece nu poate fi echivalată o emisie sigură produsă la un moment dat cu o absorbție prezumată a avea loc în viitor și potențial reversibilă; |
| --- | --- |

33.

| 34. | propune un cadru european de certificare care să permită realizarea de contribuții la neutralitatea europeană și globală prin vânzarea de certificate de emisii de carbon, în cadrul lanțurilor de aprovizionare cu alimente pentru întreprinderile din sector, pentru a finanța proiecte de decarbonizare legate de nevoile regiunilor; |
| --- | --- |

34.

| 35. | consideră că toate sectoarele economice trebuie să contribuie direct proporțional cu capacitatea lor de combatere a schimbărilor climatice și, ca atare, se opune utilizării certificării carbonului pentru agricultură în scopuri compensatorii în afara sectoarelor agricol și agroalimentar, cu excepția sectorului transportului și a comercializării produselor agroalimentare; subliniază, cu toate acestea, că trebuie luate însă în considerare în ansamblu diversele utilizări ale terenurilor, astfel încât cadrul reglementar să nu încurajeze conversia lor; |
| --- | --- |

35.

| 36. | regretă că propunerea Comisiei Europene nu stabilește norme pentru utilizarea acestor certificate de eliminare dioxidului de carbon de către operatorii economici și, prin urmare, deschide posibilitatea unor compensări care nu sunt de dorit; |
| --- | --- |

36.

| 37. | recomandă ca viitoarea certificare să nu stimuleze practici cu externalități negative pentru biodiversitate și mediu în general, chiar dacă ele sunt benefice din perspectiva reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră, în conformitate cu principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative” („Do no significant harm” – DNSH); |
| --- | --- |

37.

| 38. | consideră că certificarea agriculturii cu emisii scăzute de carbon ar trebui să fie multidimensională și să contribuie la o tranziție sistemică de la sisteme alimentare la agroecologie, integrând sau luând ca referință indicatori privind biodiversitatea, calitatea apei, fertilitatea naturală a solurilor și utilizarea factorilor de producție, care urmează să fie stabiliți în conformitate cu metodologia adoptată; |
| --- | --- |

38.

| 39. | propune ca atât reducerea emisiilor din agricultură, cât și absorbția lor să fie luate în considerare în procesul de certificare, pentru a avea o imagine de ansamblu asupra impactului unui proiect asupra climei; |
| --- | --- |

39.

| 40. | consideră, de asemenea, că domeniul de aplicare al certificării europene pentru agricultură ar trebui să includă și să valorifice reducerea tuturor emisiilor de gaze cu efect de seră la nivel de exploatație agricolă, pentru a încuraja schimbări în sistemele și practicile de producție; |
| --- | --- |

40.

| 41. | regretă, în acest sens, că propunerea Comisiei Europene se axează numai pe eliminarea dioxidului de carbon și nu permite valorificarea bilanțului global al emisiilor de carbon și alte gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

41.

| 42. | solicită, cu toate acestea, ca reducerile și absorbțiile să fie contabilizate separat, pentru a favoriza transparența proiectelor și a monitoriza evoluția absorbantului de carbon, pe de o parte, și a emisiilor agricole, pe de altă parte, fără a fuziona cele două obiective; |
| --- | --- |

42.

| 43. | recomandă definirea unui nivel adecvat de punere în aplicare a certificării, în conformitate cu practicile, pentru a reduce riscul relocării emisiilor de carbon în interiorul și în afara fermei; |
| --- | --- |

43.

| 44. | solicită ca viitorul cadru de certificare să asigure respectarea criteriilor de permanență și de evitare a dublei contabilizări; |
| --- | --- |

44.

| 45. | cere Comisiei să stabilească reguli juste pentru a evita crearea de efecte negative prin penalizarea celor mai ecologici manageri și a fermierilor care au dezvoltat deja acțiuni și practici agricole care favorizează sechestrarea carbonului și, nu în cele din urmă, pentru a nu recompensa fermierii care au optat pentru practici dăunătoare referitoare la concentrația carbonului din sol; |
| --- | --- |

45.

| 46. | propune, în acest sens, ca – pentru agricultura cu emisii scăzute de dioxid de carbon – certificarea să țină seama și de nivelurile de saturație și de menținerea stocurilor de carbon, dincolo de ratele de absorbție; |
| --- | --- |

46.

| 47. | reamintește că problema permanenței în timp a carbonului stocat în soluri și în biomasă rămâne una din principalele probleme în contextul certificării carbonului; |
| --- | --- |

47.

| 48. | propune ca sistemele de certificare să se bazeze pe angajamente contractuale pe termen lung și pe angajamente nereversibile care să depășească perioada de contractare, în special pentru proiectele agroforestiere și pentru turbării; |
| --- | --- |

48.

| 49. | observă decizia Comisiei de a considera carbonul ca fiind reemis la sfârșitul perioadei de monitorizare; consideră, însă, că este extrem de important să se exploreze o modalitate de a asigura fezabilitatea pe termen lung a practicilor de stocare în vederea încurajării stocării permanente; |
| --- | --- |

49.

| 50. | recomandă ca clauzele contractuale să fie strict reglementate, astfel încât sarcina și riscul de reversibilitate să fie împărțite echitabil în caz de probleme legate de executarea contractului, indiferent de voința administratorului; |
| --- | --- |

50.

| 51. | propune, în acest sens, includerea în certificare a unui concept de management al riscurilor, pentru a-i proteja pe fermieri și pe administratori de pericolele legate de fenomenele climatice, cum ar fi incendiile forestiere; |
| --- | --- |

51.

| 52. | reamintește diversitatea condițiilor în termeni de sisteme de producție în cadrul statelor membre și al regiunilor acestora și consideră că cadrul de certificare trebuie să includă trăsăturile flexibile necesare pentru a ține seama de aceste particularități regionale; |
| --- | --- |

52.

| 53. | invită Comisia să realizeze o evaluare a consecințelor unei certificări europene asupra prețurilor terenurilor și la nivel socioeconomic; |
| --- | --- |

53.

Sistem de monitorizare, raportare și verificare

| 54. | observă numeroasele dificultăți legate de contabilizarea exactă a carbonului stocat în soluri; |
| --- | --- |

54.

| 55. | propune, în acest sens, adoptarea unei abordări bazate pe practici recunoscute, pentru a crește și menține conținutul de carbon din sol, contribuind în același timp la protejarea biodiversității, mai degrabă decât o abordare bazată doar pe rezultate; |
| --- | --- |

55.

| 56. | invită, în același timp, Comisia să dezvolte în continuare metode de monitorizare a stocării carbonului în solurile agricole și forestiere și să îmbunătățească evaluările potențialului de stocare a carbonului, înainte de a lansa viitorul cadru de certificare; |
| --- | --- |

56.

| 57. | propune ca metoda de contabilizare să țină seama de toate emisiile la nivel de exploatație, fie că sunt directe sau indirecte pentru a evita riscul relocării emisiilor de dioxid de carbon și a încuraja o tranziție sistemică a sistemelor agricole; |
| --- | --- |

57.

| 58. | propune, în acest sens, ca cadrul de monitorizare și verificare să depășească indicatorii pentru contabilizarea carbonului, incluzând și indicatori relevanți pentru biodiversitate și autonomia exploatațiilor agricole și sugerează contabilizarea emisiilor pe hectar, mai degrabă decât pe baza cantității produse, pentru a încuraja trecerea la o agricultură mai extensivă și a descuraja optimizarea prin intensificare; |
| --- | --- |

58.

| 59. | recomandă instituirea unui cadru de monitorizare și evaluare pentru certificare care să fie în același timp fiabil și accesibil, fără a genera costuri administrative și de control disproporționate; |
| --- | --- |

59.

| 60. | propune dezvoltarea, la nivelul statelor membre, a unor servicii de consiliere specifice privind cadrul de monitorizare și evaluare a proiectelor agricole cu emisii scăzute de dioxid de carbon, care să fie adaptate la diversele tipuri de exploatații agricole și contexte de producție; |
| --- | --- |

60.

| 61. | recomandă introducerea unor mecanisme de revizuire, pentru a adapta sistemul de monitorizare și verificare la schimbările intervenite în practicile agricole și forestiere; |
| --- | --- |

61.

| 62. | propune crearea unui registru european care să asigure trasabilitatea contribuțiilor la certificarea emisiilor de carbon și a creditelor pentru agricultură, pe baza experiențelor existente la nivel național sau regional; |
| --- | --- |

62.

Finanțarea agriculturii cu emisii scăzute de dioxid de carbon

| 63. | reamintește că PAC este și trebuie să rămână principalul instrument de orientare și de îndrumare a producției agricole europene către sisteme tot mai reziliente și mai durabile; |
| --- | --- |

63.

| 64. | consideră că introducerea unei certificări pentru agricultura cu emisii scăzute de dioxid de carbon, finanțată parțial de sectorul privat, nu este menită să înlocuiască finanțarea publică; |
| --- | --- |

64.

| 65. | consideră că instituirea unor piețe voluntare de compensații ar putea implica riscuri majore de financiarizare a agriculturii și de acaparare a terenurilor agricole pe termen mediu și lung și că Comisia ar trebui să ia aceste riscuri în considerare încă de acum; |
| --- | --- |

65.

| 66. | constată că, în prezent, prețul unei tone de dioxid de carbon pe piețele voluntare nu ar fi suficient pentru a-i sprijini pe fermieri în tranziția sistemică, ci – dimpotrivă – i-ar putea descuraja pe administratori, în special pe cei mai mici și mai puțin sensibili la economiile de scară, astfel încât finanțarea ar trebui cel puțin să compenseze introducerea noilor practici și certificarea; |
| --- | --- |

66.

| 67. | propune clauze de salvgardare în acest sens, care ar putea să ia mai ales forma unui preț maxim pentru certificatele de absorbție, pentru a preveni împădurirea terenurilor agricole productive și acapararea terenurilor agricole, precum și un preț minim care să garanteze că sistemele certificate sunt suficient de atractive pentru agricultori și disuasive pentru acele întreprinderi care nu doresc să depună suficiente eforturi de reducere a emisiilor; |
| --- | --- |

67.

| 68. | invită Comisia să favorizeze o abordare hibridă, cu o plată inițială parțială bazată pe acțiuni și practici agricole, soldul fiind plătit la sfârșitul proiectului multianual de 5-10 ani, în funcție de rezultatele reale; |
| --- | --- |

68.

| 69. | solicită introducerea unor criterii în raport cu ierarhia de atenuare, permițând astfel accesul la achiziționarea și finanțarea unor eventuale credite de carbon ce decurg din certificare, doar pentru cumpărătorii și finanțatorii care au demonstrat deja reduceri substanțiale ale emisiilor la sursă, pentru a limita dinamicile speculațiilor; |
| --- | --- |

69.

| 70. | solicită ca sistemele de certificare care implică finanțare privată să fie orientate prioritar către participarea actorilor din lanțul de aprovizionare alimentar și valoric, pentru a promova decarbonizarea sectorului agroalimentar prin dinamici activate prin parteneriate; |
| --- | --- |

70.

| 71. | solicită ca finanțarea legată de certificarea emisiilor de dioxid de carbon să fie complementară finanțării PAC; |
| --- | --- |

71.

| 72. | solicită ca, în cazul introducerii unor piețe voluntare, costurile legate de sistemul de monitorizare și evaluare să fie suportate în principal de cumpărătorul de credit; |
| --- | --- |

72.

| 73. | regretă faptul că propunerea Comisiei Europene nu specifică modul în care diversele surse de finanțare (în special complementaritatea cu PAC) pot fi utilizate împreună pentru a oferi o remunerare suficient de stimulativă pentru fermieri; |
| --- | --- |

73.

| 74. | propune utilizarea cadrului de certificare ca taxonomie pentru a atrage alte finanțări publice sau private pentru proiecte multidimensionale de tranziție, promovate mai ales de autoritățile locale și regionale, cu un impact pozitiv incontestabil de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

74.

Rolul autorităților locale și regionale

| 75. | subliniază că autoritățile locale și regionale joacă un rol fundamental în sprijinirea fermierilor pentru dezvoltarea agriculturii cu emisii scăzute de dioxid de carbon, în special pentru formarea tehnică a noilor fermieri, pentru sprijinirea instalării celor tineri, pentru consilierea fermierilor, pentru normele privind terenurile agricole și planificarea urbană, pentru crearea de ferme demonstrative și de instrumente de monitorizare a punerii în aplicare a tranziției agroecologice. Ele au un rol fundamental și în promovarea cercetării cu privire la sechestrarea carbonului în funcție de condițiile specifice ale regiunii respective, cum ar fi cele climatice și cele referitoare la tipul de sol; |
| --- | --- |

75.

| 76. | regretă, cu toate acestea, că propunerea Comisiei Europene ignoră consecințele pe care le-ar putea avea acest nou regulament asupra amenajării teritoriului și asupra strategiilor regionale agricole și alimentare; regretă, în acest sens, că propunerea Comisiei Europene nu este însoțită de o grilă cuprinzătoare de evaluare a subsidiarității; |
| --- | --- |

76.

| 77. | constată că schimbarea, transformarea și evoluția practicilor nu pot avea loc izolat și doar la nivel de exploatație; |
| --- | --- |

77.

| 78. | invită în acest sens Comisia să țină seama în mod structural de dimensiunea teritorială a dinamicii tranzițiilor, inclusiv pentru o agricultură cu emisii scăzute de carbon, și să încurajeze o mai mare implicare a autorităților locale și regionale în punerea în aplicare a politicilor agricole, inclusiv viitoarea certificare a emisiilor de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

78.

| 79. | observă că autoritățile locale și regionale pot juca un rol dublu, de stimulatori și de agregatori ai proiectelor agricole cu emisii scăzute de dioxid de carbon la scară teritorială, promovând în același timp dinamica cooperării între diversele părți interesate; |
| --- | --- |

79.

| 80. | invită Comisia să includă autoritățile locale și regionale în guvernanța europeană a certificării emisiilor de carbon, ca garanți ai dezvoltării unor proiecte bazate pe cooperarea în cadrul lanțului de aprovizionare și legate de nevoile și trăsăturile teritoriale specifice și de strategiile regionale de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră provenite din agricultură; |
| --- | --- |

80.

| 81. | regretă faptul că propunerea Comisiei Europene nu menționează în mod mai specific autoritățile locale și regionale în guvernanța cadrului pentru certificarea eliminării dioxidului de carbon, ceea ce ar putea amenința unele echilibre teritoriale pe termen mediu și lung (prețurile terenurilor, acapararea terenurilor și autonomia și reziliența alimentară a teritoriilor); |
| --- | --- |

81.

| 82. | sugerează să se exploreze posibilitatea ca autoritățile regionale să introducă sub responsabilitatea lor sisteme de certificare la scară regională, prin instituirea unui cadru de guvernanță adaptat la cerințele locale și prin identificarea unei serii de credite disponibile pe baza unui calcul al emisiilor agricole și al posibilităților de reducere și stocare; |
| --- | --- |

82.

| 83. | încurajează autoritățile locale și regionale să promoveze învățarea reciprocă (peer learning) cu privire la practicile agriculturii cu emisii scăzute de carbon, prin intermediul fermelor demonstrative și al rețelelor de consiliere la nivel teritorial. |
| --- | --- |

83.

Bruxelles, 8 februarie 2023.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Avizul Comitetului European al Regiunilor – Revizuirea Regulamentului privind exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultura (LULUCF) și a Regulamentului privind partajarea eforturilor (JO C 301, 5.8.2022, p. 221).

1

---

| 3.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 157/64 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 157/64

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor privind Spațiul european al datelor privind sănătatea

(2023/C 157/10)

| Raportoare: | Daniela CÎMPEAN (PPE-RO), președinta Consiliului Județean Sibiu |
| --- | --- |
| Document de referință: | Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului referitor la spațiul european al datelor privind sănătatea
  COM(2022) 197 final 2022/0140 (COD) |

Raportoare:

Daniela CÎMPEAN (PPE-RO), președinta Consiliului Județean Sibiu

Document de referință:

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului referitor la spațiul european al datelor privind sănătatea

COM(2022) 197 final 2022/0140 (COD)

I.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Articolul 1 alineatul (2) literă nouă (a1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Prezentul regulament:
  [...] | Prezentul regulament:
  [...]








  (a)



  1 | oferă utilizatorilor acces la date privind sănătatea în scopurile prevăzute în capitolul IV din regulament. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Prezentul regulament:

[...]

Prezentul regulament:

[...]

(a)



  1

Expunere de motive

Accesul utilizatorilor de date este un element important al regulamentului.

Amendamentul 2

Articolul 2 alineatul (2) litera (n)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (n) | „sistem DES” (sistem de dosare electronice de sănătate) înseamnă orice dispozitiv sau software
  destinat de către producător să fie
  utilizat pentru stocarea, intermedierea, importul, exportul, transformarea, editarea sau vizualizarea dosarelor electronice de sănătate; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(n)

„sistem DES” (sistem de dosare electronice de sănătate) înseamnă orice dispozitiv sau software
  destinat de către producător să fie
  utilizat pentru stocarea, intermedierea, importul, exportul, transformarea, editarea sau vizualizarea dosarelor electronice de sănătate;

| (n) | „sistem DES” (sistem de dosare electronice de sănătate) înseamnă orice dispozitiv sau software utilizat
  de furnizorul de servicii medicale
  pentru stocarea, intermedierea, importul, exportul, transformarea, editarea sau vizualizarea dosarelor electronice de sănătate; |
| --- | --- |

(n)

„sistem DES” (sistem de dosare electronice de sănătate) înseamnă orice dispozitiv sau software utilizat
  de furnizorul de servicii medicale
  pentru stocarea, intermedierea, importul, exportul, transformarea, editarea sau vizualizarea dosarelor electronice de sănătate;

Expunere de motive

Nu producătorul, ci furnizorul de servicii medicale este cel care definește cadrul de utilizare a sistemelor DES. Amendamentul urmărește să asigure coerența între țări și să crească nivelul de siguranță a pacienților.

Amendamentul 3

Articolul 2 alineatul (2) litera (y)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| „deținător de date” înseamnă orice persoană fizică sau juridică care este o entitate sau un organism din sectorul sănătății sau al îngrijirii sau care desfășoară activități de cercetare în legătură cu aceste sectoare, incluzând instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii, care are dreptul sau obligația, în conformitate cu prezentul regulament, cu legislația aplicabilă a Uniunii sau cu legislația națională de punere în aplicare a dreptului Uniunii sau, în cazul datelor fără caracter personal, prin controlul proiectării tehnice a unui produs și a serviciilor conexe, care are capacitatea de a pune la dispoziție anumite date, inclusiv de a înregistra, a furniza, a restricționa accesul sau a face schimb de anumite date; | „deținător de date” înseamnă orice persoană fizică sau juridică
  , la nivel național sau regional, în funcție de organizarea asistenței medicale a statului membru,
  care este o entitate sau un organism din sectorul sănătății sau al îngrijirii sau care desfășoară activități de cercetare în legătură cu aceste sectoare, incluzând instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii, care are dreptul sau obligația, în conformitate cu prezentul regulament, cu legislația aplicabilă a Uniunii sau cu legislația națională de punere în aplicare a dreptului Uniunii sau, în cazul datelor fără caracter personal, prin controlul proiectării tehnice a unui produs și a serviciilor conexe, care are capacitatea de a pune la dispoziție anumite date, inclusiv de a înregistra, a furniza, a restricționa accesul sau a face schimb de anumite date; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

„deținător de date” înseamnă orice persoană fizică sau juridică care este o entitate sau un organism din sectorul sănătății sau al îngrijirii sau care desfășoară activități de cercetare în legătură cu aceste sectoare, incluzând instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii, care are dreptul sau obligația, în conformitate cu prezentul regulament, cu legislația aplicabilă a Uniunii sau cu legislația națională de punere în aplicare a dreptului Uniunii sau, în cazul datelor fără caracter personal, prin controlul proiectării tehnice a unui produs și a serviciilor conexe, care are capacitatea de a pune la dispoziție anumite date, inclusiv de a înregistra, a furniza, a restricționa accesul sau a face schimb de anumite date;

„deținător de date” înseamnă orice persoană fizică sau juridică
  , la nivel național sau regional, în funcție de organizarea asistenței medicale a statului membru,
  care este o entitate sau un organism din sectorul sănătății sau al îngrijirii sau care desfășoară activități de cercetare în legătură cu aceste sectoare, incluzând instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii, care are dreptul sau obligația, în conformitate cu prezentul regulament, cu legislația aplicabilă a Uniunii sau cu legislația națională de punere în aplicare a dreptului Uniunii sau, în cazul datelor fără caracter personal, prin controlul proiectării tehnice a unui produs și a serviciilor conexe, care are capacitatea de a pune la dispoziție anumite date, inclusiv de a înregistra, a furniza, a restricționa accesul sau a face schimb de anumite date;

Expunere de motive

Motive evidente.

Amendamentul 4

Articolul 2 alineatul (2) litera (ad)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| „calitatea datelor” înseamnă măsura în care caracteristicile datelor
  electronice
  privind sănătatea
  sunt adecvate pentru utilizarea secundară
  ; | „calitatea datelor” înseamnă măsura în care caracteristicile datelor privind sănătatea
  îndeplinesc cerințele de utilizare
  ; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

„calitatea datelor” înseamnă măsura în care caracteristicile datelor
  electronice
  privind sănătatea
  sunt adecvate pentru utilizarea secundară
  ;

„calitatea datelor” înseamnă măsura în care caracteristicile datelor privind sănătatea
  îndeplinesc cerințele de utilizare
  ;

Expunere de motive

Definiția calității informațiilor generate în sectorul sănătății nu se poate baza exclusiv pe utilizarea secundară. Conceptul de calitate trebuie să țină seama și de scopul asistenței medicale. În plus, utilizările diferite pot avea cerințe diferite în materie de date. Aceleași date pot fi considerate ca fiind de o calitate diferită în funcție de utilizarea preconizată.

Amendamentul 5

Articolul 3 alineatul (6)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Persoanele
  fizice își pot introduce datele electronice privind sănătatea în propriul lor DES sau în cel al persoanelor fizice ale căror informații privind sănătatea le pot accesa, prin intermediul serviciilor de acces la datele electronice privind sănătatea sau al aplicațiilor conectate la aceste servicii. Informațiile respective sunt marcate ca fiind introduse de persoana fizică sau de reprezentantul acesteia. | În conformitate cu normele furnizorului de asistență medicală, persoanele
  fizice își pot introduce datele electronice privind sănătatea în propriul lor DES sau în cel al persoanelor fizice ale căror informații privind sănătatea le pot accesa, prin intermediul serviciilor de acces la datele electronice privind sănătatea sau al aplicațiilor conectate la aceste servicii. Informațiile respective sunt marcate ca fiind introduse de persoana fizică sau de reprezentantul acesteia. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Persoanele
  fizice își pot introduce datele electronice privind sănătatea în propriul lor DES sau în cel al persoanelor fizice ale căror informații privind sănătatea le pot accesa, prin intermediul serviciilor de acces la datele electronice privind sănătatea sau al aplicațiilor conectate la aceste servicii. Informațiile respective sunt marcate ca fiind introduse de persoana fizică sau de reprezentantul acesteia.

În conformitate cu normele furnizorului de asistență medicală, persoanele
  fizice își pot introduce datele electronice privind sănătatea în propriul lor DES sau în cel al persoanelor fizice ale căror informații privind sănătatea le pot accesa, prin intermediul serviciilor de acces la datele electronice privind sănătatea sau al aplicațiilor conectate la aceste servicii. Informațiile respective sunt marcate ca fiind introduse de persoana fizică sau de reprezentantul acesteia.

Expunere de motive

Pentru a sublinia că este important ca furnizorul de servicii medicale să poată decide ce date pot fi incluse în dosar. În caz contrar, există riscul colectării unor cantități mari de date sensibile cu caracter personal de slabă calitate.

Amendamentul 6

Articolul 3 alineatul (9)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În pofida articolului 6 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) 2016/679, persoanele fizice au dreptul de a restricționa accesul cadrelor medicale la toate sau la o parte din datele lor electronice privind sănătatea. Statele membre stabilesc normele și garanțiile specifice cu privire la astfel de mecanisme de restricționare. | În pofida articolului 6 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) 2016/679, persoanele fizice au dreptul de a restricționa accesul cadrelor medicale la toate sau la o parte din datele lor electronice privind sănătatea. Statele membre stabilesc normele și garanțiile specifice cu privire la astfel de mecanisme de restricționare.
  Aceste norme și măsuri de protecție nu trebuie să afecteze capacitatea serviciilor de sănătate de a furniza o asistență medicală de bună calitate, sigură, echitabilă și accesibilă. Persoanele fizice trebuie să fie informate cu privire la riscurile pentru siguranța pacienților asociate cu restricționarea accesului la date privind sănătatea. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

În pofida articolului 6 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) 2016/679, persoanele fizice au dreptul de a restricționa accesul cadrelor medicale la toate sau la o parte din datele lor electronice privind sănătatea. Statele membre stabilesc normele și garanțiile specifice cu privire la astfel de mecanisme de restricționare.

În pofida articolului 6 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) 2016/679, persoanele fizice au dreptul de a restricționa accesul cadrelor medicale la toate sau la o parte din datele lor electronice privind sănătatea. Statele membre stabilesc normele și garanțiile specifice cu privire la astfel de mecanisme de restricționare.
  Aceste norme și măsuri de protecție nu trebuie să afecteze capacitatea serviciilor de sănătate de a furniza o asistență medicală de bună calitate, sigură, echitabilă și accesibilă. Persoanele fizice trebuie să fie informate cu privire la riscurile pentru siguranța pacienților asociate cu restricționarea accesului la date privind sănătatea.

Expunere de motive

Scopul asistenței medicale trebuie să prevaleze asupra posibilităților de limitare a accesului. Anumite date, cum ar fi avertismentele, nu ar trebui să poată fi restricționate. De asemenea, tutorii nu ar trebui să aibă dreptul de a restricționa accesul la datele copiilor după cum consideră de cuviință.

Amendamentul 7

Articolul 3 alineatul (10)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Persoanele fizice au dreptul de a obține informații privind furnizorii de servicii medicale și cadrele medicale care le-au accesat datele electronice privind sănătatea în contextul asistenței medicale. Informațiile sunt furnizate imediat și gratuit prin intermediul serviciilor de acces la datele electronice privind sănătatea. | Persoanele fizice au dreptul de a obține informații privind furnizorii de servicii medicale și cadrele medicale care le-au accesat datele electronice privind sănătatea în contextul asistenței medicale
  , cu condiția ca acest lucru să nu aducă atingere vieții private a cadrelor medicale
  . Informațiile sunt furnizate imediat și gratuit prin intermediul serviciilor de acces la datele electronice privind sănătatea. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Persoanele fizice au dreptul de a obține informații privind furnizorii de servicii medicale și cadrele medicale care le-au accesat datele electronice privind sănătatea în contextul asistenței medicale. Informațiile sunt furnizate imediat și gratuit prin intermediul serviciilor de acces la datele electronice privind sănătatea.

Persoanele fizice au dreptul de a obține informații privind furnizorii de servicii medicale și cadrele medicale care le-au accesat datele electronice privind sănătatea în contextul asistenței medicale
  , cu condiția ca acest lucru să nu aducă atingere vieții private a cadrelor medicale
  . Informațiile sunt furnizate imediat și gratuit prin intermediul serviciilor de acces la datele electronice privind sănătatea.

Expunere de motive

Protecția vieții private a furnizorilor de servicii de sănătate sau a cadrelor medicale poate fi un criteriu relevant. Aspectele legate de siguranță devin relevante, de exemplu, atunci când personalul medical este amenințat de pacienți.

Amendamentul 8

Articolul 4 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În cazul în care prelucrează date în format electronic, cadrele medicale: | În cazul în care prelucrează date în format electronic, cadrele medicale: |
| (a) | au acces la datele electronice privind sănătatea ale persoanelor fizice pe care le tratează, indiferent de statul membru de afiliere și de statul membru în care se efectuează tratamentul; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

În cazul în care prelucrează date în format electronic, cadrele medicale:

În cazul în care prelucrează date în format electronic, cadrele medicale:

(a)

au acces la datele electronice privind sănătatea ale persoanelor fizice pe care le tratează, indiferent de statul membru de afiliere și de statul membru în care se efectuează tratamentul;

| (a) | au acces
  , în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679 și cu legislația națională,
  la datele electronice privind sănătatea ale persoanelor fizice pe care le tratează, indiferent de statul membru de afiliere și de statul membru în care se efectuează tratamentul; |
| --- | --- |

(a)

au acces
  , în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679 și cu legislația națională,
  la datele electronice privind sănătatea ale persoanelor fizice pe care le tratează, indiferent de statul membru de afiliere și de statul membru în care se efectuează tratamentul;

| (b) | se asigură că datele electronice cu caracter personal privind sănătatea ale persoanelor fizice pe care le tratează sunt actualizate cu informații referitoare la serviciile de sănătate furnizate. |
| --- | --- |

(b)

se asigură că datele electronice cu caracter personal privind sănătatea ale persoanelor fizice pe care le tratează sunt actualizate cu informații referitoare la serviciile de sănătate furnizate.

| (b) | se asigură că datele electronice cu caracter personal privind sănătatea ale persoanelor fizice pe care le tratează sunt actualizate cu informații referitoare la serviciile de sănătate furnizate. |
| --- | --- |

(b)

se asigură că datele electronice cu caracter personal privind sănătatea ale persoanelor fizice pe care le tratează sunt actualizate cu informații referitoare la serviciile de sănătate furnizate.

Expunere de motive

Clarificarea articolului. Trimitere la RGPD [Regulamentul (UE) 2016/679 (1)] pentru a identifica originea acestor obligații.

Amendamentul 9

Articolul 4 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În conformitate cu principiul reducerii la minimum a datelor prevăzut în Regulamentul (UE) 2016/679, statele membre pot stabili norme care să prevadă categoriile de date electronice cu caracter personal privind sănătatea solicitate
  de diferite profesii din
  domeniul sănătății.
  Aceste norme nu se bazează pe sursa datelor electronice privind sănătatea. | În conformitate cu principiul reducerii la minimum a datelor prevăzut în Regulamentul (UE) 2016/679, statele membre pot stabili norme care să prevadă categoriile de date electronice cu caracter personal privind sănătatea solicitate
  în
  domeniul sănătății. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

În conformitate cu principiul reducerii la minimum a datelor prevăzut în Regulamentul (UE) 2016/679, statele membre pot stabili norme care să prevadă categoriile de date electronice cu caracter personal privind sănătatea solicitate
  de diferite profesii din
  domeniul sănătății.
  Aceste norme nu se bazează pe sursa datelor electronice privind sănătatea.

În conformitate cu principiul reducerii la minimum a datelor prevăzut în Regulamentul (UE) 2016/679, statele membre pot stabili norme care să prevadă categoriile de date electronice cu caracter personal privind sănătatea solicitate
  în
  domeniul sănătății.

Expunere de motive

Stabilirea normelor pe baza sursei datelor și a categoriilor profesionale depășește competențele UE. De asemenea, aceasta ar prevala asupra cadrelor juridice naționale. Viața privată a pacientului poate fi compromisă, mai ales atunci când se modifică principiile care stau la baza transferului pentru sursele existente. Mai ales crearea unei conexiuni cu sursa poate submina principiul reducerii la minimum a datelor.

Amendamentul 10

Articolul 4 alineatul (3)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre asigură accesul cadrelor medicale la cel puțin categoriile prioritare de date electronice privind sănătatea menționate la articolul 5, prin intermediul serviciilor de acces pentru cadrele medicale. Cadrele medicale care dețin mijloace recunoscute de identificare electronică au dreptul de a utiliza gratuit respectivele servicii de acces pentru cadrele medicale. | Statele membre
  și, după caz, autoritățile locale sau regionale
  asigură accesul cadrelor medicale la cel puțin categoriile prioritare de date electronice privind sănătatea menționate la articolul 5,
  inclusiv pentru asistența medicală transfrontalieră,
  prin intermediul serviciilor de acces pentru cadrele medicale. Cadrele medicale care dețin mijloace recunoscute de identificare electronică au dreptul de a utiliza gratuit respectivele servicii de acces pentru cadrele medicale. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre asigură accesul cadrelor medicale la cel puțin categoriile prioritare de date electronice privind sănătatea menționate la articolul 5, prin intermediul serviciilor de acces pentru cadrele medicale. Cadrele medicale care dețin mijloace recunoscute de identificare electronică au dreptul de a utiliza gratuit respectivele servicii de acces pentru cadrele medicale.

Statele membre
  și, după caz, autoritățile locale sau regionale
  asigură accesul cadrelor medicale la cel puțin categoriile prioritare de date electronice privind sănătatea menționate la articolul 5,
  inclusiv pentru asistența medicală transfrontalieră,
  prin intermediul serviciilor de acces pentru cadrele medicale. Cadrele medicale care dețin mijloace recunoscute de identificare electronică au dreptul de a utiliza gratuit respectivele servicii de acces pentru cadrele medicale.

Expunere de motive

Ar trebui luate în considerare competențele regionale în domeniul sănătății în diferite state membre.

Amendamentul 11

Articolul 4 alineatul (4)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În cazul în care accesul la datele electronice privind sănătatea a fost restricționat de către persoana fizică, furnizorul de servicii medicale sau cadrele medicale nu sunt informați cu privire la conținutul datelor
  electronice
  privind sănătatea fără autorizare prealabilă din partea persoanei fizice
  , inclusiv în cazul în care
  furnizorul sau
  profesionistul este informat cu privire la existența și natura datelor electronice restricționate
  privind sănătatea. | În cazul în care accesul la datele electronice privind sănătatea a fost restricționat de către persoana fizică, furnizorul de servicii medicale sau cadrele medicale nu sunt informați cu privire la conținutul datelor privind sănătatea fără autorizare prealabilă din partea persoanei fizice
  . Cu toate acestea,
  furnizorul
  de servicii
  sau
  cadrul medical trebuie să poată constata că datele
  privind sănătatea
  au fost restricționate
  . |
| În cazurile în care prelucrarea este necesară pentru a proteja interesele vitale ale persoanei vizate sau ale unei alte persoane fizice, furnizorul de servicii medicale sau cadrul medical pot avea acces la datele electronice restricționate privind sănătatea. | În cazurile în care prelucrarea este necesară pentru a proteja interesele vitale ale persoanei vizate sau ale unei alte persoane fizice
  sau interesul public general
  , furnizorul de servicii medicale sau cadrul medical pot avea acces la datele electronice restricționate privind sănătatea. |
| În urma acestui acces, furnizorul de servicii medicale sau cadrul medical informează deținătorul de date și persoana fizică în cauză sau tutorii acesteia cu privire la acordarea accesului la datele electronice privind sănătatea. Legislația statelor membre poate adăuga garanții suplimentare. | În urma acestui acces, furnizorul de servicii medicale sau cadrul medical informează deținătorul de date și persoana fizică în cauză sau tutorii acesteia cu privire la acordarea accesului la datele electronice privind sănătatea. Legislația statelor membre poate adăuga garanții suplimentare. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

În cazul în care accesul la datele electronice privind sănătatea a fost restricționat de către persoana fizică, furnizorul de servicii medicale sau cadrele medicale nu sunt informați cu privire la conținutul datelor
  electronice
  privind sănătatea fără autorizare prealabilă din partea persoanei fizice
  , inclusiv în cazul în care
  furnizorul sau
  profesionistul este informat cu privire la existența și natura datelor electronice restricționate
  privind sănătatea.

În cazul în care accesul la datele electronice privind sănătatea a fost restricționat de către persoana fizică, furnizorul de servicii medicale sau cadrele medicale nu sunt informați cu privire la conținutul datelor privind sănătatea fără autorizare prealabilă din partea persoanei fizice
  . Cu toate acestea,
  furnizorul
  de servicii
  sau
  cadrul medical trebuie să poată constata că datele
  privind sănătatea
  au fost restricționate
  .

În cazurile în care prelucrarea este necesară pentru a proteja interesele vitale ale persoanei vizate sau ale unei alte persoane fizice, furnizorul de servicii medicale sau cadrul medical pot avea acces la datele electronice restricționate privind sănătatea.

În cazurile în care prelucrarea este necesară pentru a proteja interesele vitale ale persoanei vizate sau ale unei alte persoane fizice
  sau interesul public general
  , furnizorul de servicii medicale sau cadrul medical pot avea acces la datele electronice restricționate privind sănătatea.

În urma acestui acces, furnizorul de servicii medicale sau cadrul medical informează deținătorul de date și persoana fizică în cauză sau tutorii acesteia cu privire la acordarea accesului la datele electronice privind sănătatea. Legislația statelor membre poate adăuga garanții suplimentare.

În urma acestui acces, furnizorul de servicii medicale sau cadrul medical informează deținătorul de date și persoana fizică în cauză sau tutorii acesteia cu privire la acordarea accesului la datele electronice privind sănătatea. Legislația statelor membre poate adăuga garanții suplimentare.

Expunere de motive

Chiar dacă conținutul informațiilor nu este accesibil, furnizorii de servicii medicale sau cadrele medicale ar trebui să fie informate că informațiile au fost restricționate. O asistență medicală de calitate presupune să se știe dacă toate informațiile sunt disponibile sau nu. „Interesul public general” este adăugat ca motiv suplimentar în favoarea acordării accesului la date pentru protecția altor interese. Acestea ar putea fi, de exemplu, preocupări legate de controlul infecțiilor.

Amendamentul 12

Articolul 5 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 67 pentru a modifica lista categoriilor prioritare de date electronice privind sănătatea menționate la alineatul (1). [...]






  (c) | există standarde internaționale pentru categoria respectivă, care au fost examinate în vederea aplicării lor în Uniune. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 67 pentru a modifica lista categoriilor prioritare de date electronice privind sănătatea menționate la alineatul (1). [...]

(c)

există standarde internaționale pentru categoria respectivă, care au fost examinate în vederea aplicării lor în Uniune.

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 67 pentru a modifica lista categoriilor prioritare de date electronice privind sănătatea menționate la alineatul (1). [...]

| (c) | există standarde internaționale pentru categoria respectivă, care au fost examinate în vederea aplicării lor în Uniune
  ; |
| --- | --- |

(c)

există standarde internaționale pentru categoria respectivă, care au fost examinate în vederea aplicării lor în Uniune
  ;

| (d) | necesitatea schimbului de informații în categoriile prioritare este identificată de statele membre. |
| --- | --- |

(d)

necesitatea schimbului de informații în categoriile prioritare este identificată de statele membre.

Expunere de motive

Gradul de prioritate al noilor categorii trebuie să se bazeze pe nevoile reale din statele membre. În multe țări, nivelul regional și local este responsabil pentru serviciile de sănătate și trebuie să fie implicat în procesul de stabilire a priorităților.

Amendamentul 13

Articolul 7 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre se asigură că, în cazul în care datele sunt prelucrate în format electronic, cadrele medicale înregistrează în mod sistematic, în format electronic, într-un sistem DES, datele relevante privind sănătatea care se încadrează
  cel puțin
  în categoriile prioritare menționate la articolul 5 privind serviciile de sănătate pe care le furnizează persoanelor fizice. | Statele membre se asigură că, în cazul în care datele sunt prelucrate în format electronic, cadrele medicale înregistrează în mod sistematic, în format electronic, într-un sistem DES, datele relevante privind sănătatea care se încadrează în categoriile prioritare menționate la articolul 5 privind serviciile de sănătate pe care le furnizează persoanelor fizice. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre se asigură că, în cazul în care datele sunt prelucrate în format electronic, cadrele medicale înregistrează în mod sistematic, în format electronic, într-un sistem DES, datele relevante privind sănătatea care se încadrează
  cel puțin
  în categoriile prioritare menționate la articolul 5 privind serviciile de sănătate pe care le furnizează persoanelor fizice.

Statele membre se asigură că, în cazul în care datele sunt prelucrate în format electronic, cadrele medicale înregistrează în mod sistematic, în format electronic, într-un sistem DES, datele relevante privind sănătatea care se încadrează în categoriile prioritare menționate la articolul 5 privind serviciile de sănătate pe care le furnizează persoanelor fizice.

Expunere de motive

Mențiunea „cel puțin” este prea imprecisă. Regulamentul ar trebui să reglementeze în orice moment categoriile menționate la articolul 5. Atunci când sunt identificate nevoi suplimentare pentru schimbul mai multor categorii de date electronice privind sănătatea în scopuri de asistență medicală, lista categoriilor prioritare ar trebui extinsă.

Amendamentul 14

Articolul 9 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În cazul în care o persoană fizică utilizează serviciile de telemedicină sau serviciile de acces la date cu caracter personal privind sănătatea menționate la articolul 3 alineatul (5) litera (a), persoana fizică respectivă are dreptul de a se identifica electronic utilizând orice mijloc de identificare electronică care este recunoscut în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 910/2014. | În cazul în care o persoană fizică utilizează serviciile de telemedicină sau serviciile de acces la date cu caracter personal privind sănătatea menționate la articolul 3 alineatul (5) litera (a), persoana fizică respectivă are dreptul de a se identifica electronic utilizând orice mijloc de identificare electronică care este recunoscut în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 910/2014.
  În acest sens, trebuie să se țină seama de modelele de identificare electronică existente în statele membre
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

În cazul în care o persoană fizică utilizează serviciile de telemedicină sau serviciile de acces la date cu caracter personal privind sănătatea menționate la articolul 3 alineatul (5) litera (a), persoana fizică respectivă are dreptul de a se identifica electronic utilizând orice mijloc de identificare electronică care este recunoscut în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 910/2014.

În cazul în care o persoană fizică utilizează serviciile de telemedicină sau serviciile de acces la date cu caracter personal privind sănătatea menționate la articolul 3 alineatul (5) litera (a), persoana fizică respectivă are dreptul de a se identifica electronic utilizând orice mijloc de identificare electronică care este recunoscut în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 910/2014.
  În acest sens, trebuie să se țină seama de modelele de identificare electronică existente în statele membre
  .

Expunere de motive

Trebuie luate în considerare modelele existente în statele membre.

Amendamentul 15

Articolul 10 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Autoritatea privind sănătatea digitală






  1. | Fiecare stat membru desemnează o autoritate privind sănătatea digitală responsabilă de punerea în aplicare și asigurarea respectării prezentului capitol la nivel național. Statul membru comunică Comisiei identitatea autorității privind sănătatea digitală până la data aplicării prezentului regulament. În cazul în care o autoritate privind sănătatea digitală desemnată este o entitate formată din mai multe organizații, statul membru comunică Comisiei o descriere a separării sarcinilor între organizații. Comisia face publice informațiile respective. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Autoritatea privind sănătatea digitală

1.

Fiecare stat membru desemnează o autoritate privind sănătatea digitală responsabilă de punerea în aplicare și asigurarea respectării prezentului capitol la nivel național. Statul membru comunică Comisiei identitatea autorității privind sănătatea digitală până la data aplicării prezentului regulament. În cazul în care o autoritate privind sănătatea digitală desemnată este o entitate formată din mai multe organizații, statul membru comunică Comisiei o descriere a separării sarcinilor între organizații. Comisia face publice informațiile respective.

Autoritatea privind sănătatea digitală

| 1. | Fiecare stat membru desemnează o autoritate privind sănătatea digitală responsabilă de punerea în aplicare și asigurarea respectării prezentului capitol la nivel național. Statele membre
  pot desemna, de asemenea, autorități regionale în domeniul sănătății digitale responsabile cu punerea în aplicare și asigurarea respectării legislației la nivel regional.
  Statul membru comunică Comisiei identitatea autorității privind sănătatea digitală până la data aplicării prezentului regulament. În cazul în care o autoritate privind sănătatea digitală desemnată este o entitate formată din mai multe organizații, statul membru comunică Comisiei o descriere a separării sarcinilor între organizații. Comisia face publice informațiile respective. |
| --- | --- |

1.

Fiecare stat membru desemnează o autoritate privind sănătatea digitală responsabilă de punerea în aplicare și asigurarea respectării prezentului capitol la nivel național. Statele membre
  pot desemna, de asemenea, autorități regionale în domeniul sănătății digitale responsabile cu punerea în aplicare și asigurarea respectării legislației la nivel regional.
  Statul membru comunică Comisiei identitatea autorității privind sănătatea digitală până la data aplicării prezentului regulament. În cazul în care o autoritate privind sănătatea digitală desemnată este o entitate formată din mai multe organizații, statul membru comunică Comisiei o descriere a separării sarcinilor între organizații. Comisia face publice informațiile respective.

Expunere de motive

Pentru a introduce posibilitatea de a desemna și autorități regionale în domeniul sănătății digitale.

Amendamentul 16

Articolul 10 alineatul (2) litera (h)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Fiecărei autorități privind sănătatea digitală i se încredințează următoarele sarcini: [...]






  (h) | contribuie, la nivelul Uniunii, la dezvoltarea formatului european pentru schimbul de dosare electronice de sănătate și la elaborarea unor specificații comune abordând preocupările legate de interoperabilitate, securitate, siguranță sau drepturi fundamentale, în conformitate cu articolul 23, precum și a specificațiilor bazei de date a UE pentru sistemele DES și aplicațiile de wellness menționată la articolul 32; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Fiecărei autorități privind sănătatea digitală i se încredințează următoarele sarcini: [...]

(h)

contribuie, la nivelul Uniunii, la dezvoltarea formatului european pentru schimbul de dosare electronice de sănătate și la elaborarea unor specificații comune abordând preocupările legate de interoperabilitate, securitate, siguranță sau drepturi fundamentale, în conformitate cu articolul 23, precum și a specificațiilor bazei de date a UE pentru sistemele DES și aplicațiile de wellness menționată la articolul 32;

Fiecărei autorități privind sănătatea digitală i se încredințează următoarele sarcini: [...]

| (h) | contribuie, la nivelul Uniunii
  și în cooperare cu nivelul regional și local al statelor membre,
  la dezvoltarea formatului european pentru schimbul de dosare electronice de sănătate și la elaborarea unor specificații comune abordând preocupările legate de interoperabilitate, securitate, siguranță sau drepturi fundamentale
  și modele de interacțiune
  , în conformitate cu articolul 23, precum și a specificațiilor bazei de date a UE pentru sistemele DES și aplicațiile de wellness menționată la articolul 32; |
| --- | --- |

(h)

contribuie, la nivelul Uniunii
  și în cooperare cu nivelul regional și local al statelor membre,
  la dezvoltarea formatului european pentru schimbul de dosare electronice de sănătate și la elaborarea unor specificații comune abordând preocupările legate de interoperabilitate, securitate, siguranță sau drepturi fundamentale
  și modele de interacțiune
  , în conformitate cu articolul 23, precum și a specificațiilor bazei de date a UE pentru sistemele DES și aplicațiile de wellness menționată la articolul 32;

Expunere de motive

În cazurile în care nivelul regional și local este responsabil de asistența medicală într-un stat membru, nu este suficient ca o autoritate centrală să contribuie la dezvoltarea formatului.

Amendamentul 17

Articolul 10 alineatul (2) litera (k)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Fiecărei autorități privind sănătatea digitală i se încredințează următoarele sarcini: [...]






  (k) | oferă,
  în conformitate cu legislația națională, servicii de telemedicină și se asigură că aceste servicii sunt ușor de utilizat, accesibile diferitelor grupuri de persoane fizice și de cadre medicale, inclusiv persoanelor fizice cu handicap, nu discriminează și oferă posibilitatea de a alege între serviciile cu prezență fizică și cele digitale; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Fiecărei autorități privind sănătatea digitală i se încredințează următoarele sarcini: [...]

(k)

oferă,
  în conformitate cu legislația națională, servicii de telemedicină și se asigură că aceste servicii sunt ușor de utilizat, accesibile diferitelor grupuri de persoane fizice și de cadre medicale, inclusiv persoanelor fizice cu handicap, nu discriminează și oferă posibilitatea de a alege între serviciile cu prezență fizică și cele digitale;

Fiecărei autorități privind sănătatea digitală i se încredințează următoarele sarcini: [...]

| (k) | în cazul în care un stat membru acceptă furnizarea de servicii de telemedicină,
  în conformitate cu legislația națională,
  facilitează furnizarea acestor
  servicii de telemedicină și se asigură că aceste servicii sunt ușor de utilizat, accesibile diferitelor grupuri de persoane fizice și de cadre medicale, inclusiv persoanelor fizice cu handicap, nu discriminează și oferă posibilitatea de a alege între serviciile cu prezență fizică și cele digitale; |
| --- | --- |

(k)

în cazul în care un stat membru acceptă furnizarea de servicii de telemedicină,
  în conformitate cu legislația națională,
  facilitează furnizarea acestor
  servicii de telemedicină și se asigură că aceste servicii sunt ușor de utilizat, accesibile diferitelor grupuri de persoane fizice și de cadre medicale, inclusiv persoanelor fizice cu handicap, nu discriminează și oferă posibilitatea de a alege între serviciile cu prezență fizică și cele digitale;

Expunere de motive

Autoritățile din sectorul sănătății digitale nu trebuie să ofere servicii de telemedicină, ci să faciliteze furnizarea acestora în statele membre care oferă astfel de servicii.

Amendamentul 18

Articolul 10 alineatul (2) litera (m)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (m) | cooperează cu alte entități și organisme relevante la nivel național sau la nivelul Uniunii, pentru a asigura interoperabilitatea, portabilitatea datelor și securitatea datelor electronice privind sănătatea, precum și cu reprezentanți ai părților interesate, inclusiv cu reprezentanți ai pacienților, furnizori de servicii medicale, cadre medicale, asociații industriale; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(m)

cooperează cu alte entități și organisme relevante la nivel național sau la nivelul Uniunii, pentru a asigura interoperabilitatea, portabilitatea datelor și securitatea datelor electronice privind sănătatea, precum și cu reprezentanți ai părților interesate, inclusiv cu reprezentanți ai pacienților, furnizori de servicii medicale, cadre medicale, asociații industriale;

| (m) | cooperează cu alte entități și organisme relevante la nivel
  local, regional,
  național sau la nivelul Uniunii, pentru a asigura interoperabilitatea, portabilitatea datelor și securitatea datelor electronice privind sănătatea, precum și cu reprezentanți ai părților interesate, inclusiv reprezentanți ai pacienților, furnizori de servicii medicale, cadre medicale, asociații industriale; |
| --- | --- |

(m)

cooperează cu alte entități și organisme relevante la nivel
  local, regional,
  național sau la nivelul Uniunii, pentru a asigura interoperabilitatea, portabilitatea datelor și securitatea datelor electronice privind sănătatea, precum și cu reprezentanți ai părților interesate, inclusiv reprezentanți ai pacienților, furnizori de servicii medicale, cadre medicale, asociații industriale;

Expunere de motive

Ar trebui luate în considerare competențele regionale în domeniul sănătății în diferite state membre.

Amendamentul 19

Articolul 23 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, specificații comune cu privire la cerințele esențiale prevăzute în anexa II, inclusiv un termen pentru punerea în aplicare a specificațiilor comune respective. După caz, specificațiile comune țin seama de particularitățile dispozitivelor medicale și ale sistemelor de IA cu grad ridicat de risc menționate la articolul 14 alineatele (3) și (4). | Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, specificații comune cu privire la cerințele esențiale prevăzute în anexa II, inclusiv un termen pentru punerea în aplicare a specificațiilor comune respective. După caz, specificațiile comune țin seama de particularitățile dispozitivelor medicale și ale sistemelor de IA cu grad ridicat de risc menționate la articolul 14 alineatele (3) și (4).
  Punctul de plecare pentru elaborarea specificațiilor comune este utilizarea sistemelor de dosare electronice de sănătate pentru a sprijini asistența medicală de calitate. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, specificații comune cu privire la cerințele esențiale prevăzute în anexa II, inclusiv un termen pentru punerea în aplicare a specificațiilor comune respective. După caz, specificațiile comune țin seama de particularitățile dispozitivelor medicale și ale sistemelor de IA cu grad ridicat de risc menționate la articolul 14 alineatele (3) și (4).

Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, specificații comune cu privire la cerințele esențiale prevăzute în anexa II, inclusiv un termen pentru punerea în aplicare a specificațiilor comune respective. După caz, specificațiile comune țin seama de particularitățile dispozitivelor medicale și ale sistemelor de IA cu grad ridicat de risc menționate la articolul 14 alineatele (3) și (4).
  Punctul de plecare pentru elaborarea specificațiilor comune este utilizarea sistemelor de dosare electronice de sănătate pentru a sprijini asistența medicală de calitate.

Expunere de motive

Scopul principal al dosarelor pacienților este un nivel înalt al serviciilor medicale. Acesta trebuie să fie punctul de plecare pentru elaborarea unor specificații comune pentru a profita de bunele practici și de experiența statelor cu un nivel ridicat de dezvoltare a dosarelor electronice de sănătate.

Amendamentul 20

Articolul 29 alineatul (4)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Producătorii sistemelor DES introduse pe piață raportează orice incident grav care implică un sistem DES autorităților de supraveghere a pieței din statele membre în care a avut loc un astfel de incident grav, precum și măsurile corective luate sau avute în vedere de producător. | Producătorii sistemelor DES introduse pe piață raportează orice incident grav care implică un sistem DES autorităților de supraveghere a pieței din statele membre în care a avut loc un astfel de incident grav, precum și măsurile corective luate sau avute în vedere de producător. |
| O astfel de notificare se efectuează, fără a aduce atingere cerințelor de notificare a incidentelor în temeiul Directivei (UE) 2016/1148, imediat după ce producătorul a stabilit o legătură de cauzalitate între sistemul DES și incidentul grav sau probabilitatea rezonabilă a unei astfel de legături și, în orice caz, în termen de cel mult
  15
   zile de la data la care producătorul a luat cunoștință de incidentul grav care implică sistemul DES. | O astfel de notificare se efectuează, fără a aduce atingere cerințelor de notificare a incidentelor în temeiul Directivei (UE) 2016/1148, imediat după ce producătorul a stabilit o legătură de cauzalitate între sistemul DES și incidentul grav sau probabilitatea rezonabilă a unei astfel de legături și, în orice caz, în termen de cel mult 7 zile de la data la care producătorul a luat cunoștință de incidentul grav care implică sistemul DES. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Producătorii sistemelor DES introduse pe piață raportează orice incident grav care implică un sistem DES autorităților de supraveghere a pieței din statele membre în care a avut loc un astfel de incident grav, precum și măsurile corective luate sau avute în vedere de producător.

Producătorii sistemelor DES introduse pe piață raportează orice incident grav care implică un sistem DES autorităților de supraveghere a pieței din statele membre în care a avut loc un astfel de incident grav, precum și măsurile corective luate sau avute în vedere de producător.

O astfel de notificare se efectuează, fără a aduce atingere cerințelor de notificare a incidentelor în temeiul Directivei (UE) 2016/1148, imediat după ce producătorul a stabilit o legătură de cauzalitate între sistemul DES și incidentul grav sau probabilitatea rezonabilă a unei astfel de legături și, în orice caz, în termen de cel mult
  15
   zile de la data la care producătorul a luat cunoștință de incidentul grav care implică sistemul DES.

O astfel de notificare se efectuează, fără a aduce atingere cerințelor de notificare a incidentelor în temeiul Directivei (UE) 2016/1148, imediat după ce producătorul a stabilit o legătură de cauzalitate între sistemul DES și incidentul grav sau probabilitatea rezonabilă a unei astfel de legături și, în orice caz, în termen de cel mult 7 zile de la data la care producătorul a luat cunoștință de incidentul grav care implică sistemul DES.

Expunere de motive

Termenul nu ar trebui să depășească o săptămână. Termenul de 15 zile pentru notificarea cu privire la incidentul grav crește considerabil riscul de producere a unor daune grave.

Amendamentul 21

Articolul 33 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Deținătorii de date pun la dispoziție următoarele categorii
  de date electronice pentru utilizare secundară, în conformitate cu dispozițiile prezentului capitol
  : (a) [...] (o) | Statele membre, în cooperare cu Comisia, identifică categoriile
  de date electronice
  puse la dispoziție de deținătorii de date
  pentru utilizare secundară, în conformitate cu dispozițiile prezentului capitol.
  Acest lucru se poate realiza prin intermediul unor acte de punere în aplicare adoptate în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 68 alineatul (2). |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Deținătorii de date pun la dispoziție următoarele categorii
  de date electronice pentru utilizare secundară, în conformitate cu dispozițiile prezentului capitol
  : (a) [...] (o)

Statele membre, în cooperare cu Comisia, identifică categoriile
  de date electronice
  puse la dispoziție de deținătorii de date
  pentru utilizare secundară, în conformitate cu dispozițiile prezentului capitol.
  Acest lucru se poate realiza prin intermediul unor acte de punere în aplicare adoptate în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 68 alineatul (2).

Expunere de motive

Nu ar trebui enumerate toate categoriile în mod individual în regulament. Sunt necesare lucrări și studii suplimentare pentru a stabili tipurile de date care urmează să fie schimbate și, prin urmare, actele de punere în aplicare ar fi mai adecvate. Lista reprezintă o ingerință semnificativă în legislația națională existentă.

Amendamentul 22

Articolul 33 alineatul (5)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În cazul în care dreptul intern impune consimțământul persoanei fizice, organismele de acces la datele privind sănătatea se bazează pe obligațiile prevăzute în prezentul capitol pentru a oferi acces la datele electronice privind sănătatea. | În cazul în care dreptul intern impune consimțământul persoanei fizice,
  inclusiv prin intermediul reprezentantului acesteia,
  organismele de acces la datele privind sănătatea se bazează pe obligațiile prevăzute în prezentul capitol pentru a oferi acces la datele electronice privind sănătatea. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

În cazul în care dreptul intern impune consimțământul persoanei fizice, organismele de acces la datele privind sănătatea se bazează pe obligațiile prevăzute în prezentul capitol pentru a oferi acces la datele electronice privind sănătatea.

În cazul în care dreptul intern impune consimțământul persoanei fizice,
  inclusiv prin intermediul reprezentantului acesteia,
  organismele de acces la datele privind sănătatea se bazează pe obligațiile prevăzute în prezentul capitol pentru a oferi acces la datele electronice privind sănătatea.

Expunere de motive

Se consideră că ar trebui să se prevadă în mod explicit cazul în care persoana fizică dorește sau trebuie să apeleze la un reprezentant.

Amendamentul 23

Articolul 35 litera (e)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (e) | dezvoltarea de produse sau servicii care pot dăuna persoanelor și societăților în general, inclusiv, dar fără a se limita la droguri ilicite, băuturi alcoolice, produse din tutun
  sau mărfuri sau servicii care sunt concepute sau modificate astfel încât să contravină ordinii sau moralității publice
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(e)

dezvoltarea de produse sau servicii care pot dăuna persoanelor și societăților în general, inclusiv, dar fără a se limita la droguri ilicite, băuturi alcoolice, produse din tutun
  sau mărfuri sau servicii care sunt concepute sau modificate astfel încât să contravină ordinii sau moralității publice
  .

| (e) | dezvoltarea de produse sau servicii care pot dăuna persoanelor și societăților în general, inclusiv, dar fără a se limita la droguri ilicite, băuturi alcoolice
  sau
  produse din tutun. |
| --- | --- |

(e)

dezvoltarea de produse sau servicii care pot dăuna persoanelor și societăților în general, inclusiv, dar fără a se limita la droguri ilicite, băuturi alcoolice
  sau
  produse din tutun.

| (f) | dezvoltarea de produse sau servicii care pot genera discriminări (în ceea ce privește rasa, genul, vârsta sau orientarea sexuală). |
| --- | --- |

(f)

dezvoltarea de produse sau servicii care pot genera discriminări (în ceea ce privește rasa, genul, vârsta sau orientarea sexuală).

Expunere de motive

Ordinea publică și moralitatea sunt chestiuni supuse subiectivității. Prin urmare, este inadecvat ca UE să introducă norme privind moralitatea în spațiul european al datelor privind sănătatea. În ceea ce privește anumite bunuri și servicii, acestea ar trebui, în schimb, să fie menționate în mod explicit, eventual prin intermediul unui act de punere în aplicare. Pentru litera (f) motivele sunt evidente.

Amendamentul 24

Articolul 36 alineatul (3)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (3) | În îndeplinirea sarcinilor ce le revin, organismele de acces la datele privind sănătatea cooperează în mod activ cu reprezentanții părților interesate, în special cu reprezentanții pacienților, ai deținătorilor de date și ai utilizatorilor de date. Personalul organismelor de acces la datele privind sănătatea evită orice conflict de interese. Organismele de acces la datele privind sănătatea nu sunt obligate să respecte nicio instrucțiune atunci când iau decizii. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(3)

În îndeplinirea sarcinilor ce le revin, organismele de acces la datele privind sănătatea cooperează în mod activ cu reprezentanții părților interesate, în special cu reprezentanții pacienților, ai deținătorilor de date și ai utilizatorilor de date. Personalul organismelor de acces la datele privind sănătatea evită orice conflict de interese. Organismele de acces la datele privind sănătatea nu sunt obligate să respecte nicio instrucțiune atunci când iau decizii.

| (3) | În îndeplinirea sarcinilor ce le revin, organismele de acces la datele privind sănătatea cooperează în mod activ cu reprezentanții părților interesate, în special cu reprezentanții pacienților, ai deținătorilor de date și ai utilizatorilor de date. Personalul organismelor de acces la datele privind sănătatea evită orice conflict de interese.
  Prin conflict de interes se înțelege existența unei legături formale directe sau indirecte cu una sau mai multe entități care sunt deținători sau beneficiari ai datelor.
  Organismele de acces la datele privind sănătatea nu sunt obligate să respecte nicio instrucțiune
  provenită din partea unei alte entități externe
  atunci când iau decizii. |
| --- | --- |

(3)

În îndeplinirea sarcinilor ce le revin, organismele de acces la datele privind sănătatea cooperează în mod activ cu reprezentanții părților interesate, în special cu reprezentanții pacienților, ai deținătorilor de date și ai utilizatorilor de date. Personalul organismelor de acces la datele privind sănătatea evită orice conflict de interese.
  Prin conflict de interes se înțelege existența unei legături formale directe sau indirecte cu una sau mai multe entități care sunt deținători sau beneficiari ai datelor.
  Organismele de acces la datele privind sănătatea nu sunt obligate să respecte nicio instrucțiune
  provenită din partea unei alte entități externe
  atunci când iau decizii.

Expunere de motive

Termenul de „conflict de interese” necesită o mai clară definire. Formularea „nu sunt obligate să respecte nicio instrucțiune” necesită clarificare. Regulamentele/reglementările interne nu ar trebui să fie incluse în această categorie.

Amendamentul 25

Articolul 38 alineatul (3)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În cazul în care un organism de acces la datele privind sănătatea este informat de către un utilizator de date cu privire la o constatare care poate avea un impact asupra sănătății unei persoane fizice, organismul de acces la datele privind sănătatea
  poate informa
  persoana fizică și cadrul medical curant al acesteia cu privire la
  respectiva
  constatare. | În cazul în care un organism de acces la datele privind sănătatea este informat de către un utilizator de date cu privire la o constatare care poate avea un impact asupra sănătății unei persoane fizice, organismul de acces la datele privind sănătatea
  informează
  persoana fizică și cadrul medical curant al acesteia cu privire la
  faptul că există o
  constatare
  și oferă persoanei fizice posibilitatea de a autoriza sau de a interzice schimbul de informații cu privire la constatarea respectivă, inclusiv prin intermediul reprezentantului său
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

În cazul în care un organism de acces la datele privind sănătatea este informat de către un utilizator de date cu privire la o constatare care poate avea un impact asupra sănătății unei persoane fizice, organismul de acces la datele privind sănătatea
  poate informa
  persoana fizică și cadrul medical curant al acesteia cu privire la
  respectiva
  constatare.

În cazul în care un organism de acces la datele privind sănătatea este informat de către un utilizator de date cu privire la o constatare care poate avea un impact asupra sănătății unei persoane fizice, organismul de acces la datele privind sănătatea
  informează
  persoana fizică și cadrul medical curant al acesteia cu privire la
  faptul că există o
  constatare
  și oferă persoanei fizice posibilitatea de a autoriza sau de a interzice schimbul de informații cu privire la constatarea respectivă, inclusiv prin intermediul reprezentantului său
  .

Expunere de motive

Informarea cu privire la o constatare ar trebui să fie obligatorie. Cu toate acestea, persoana în cauză ar trebui să aibă posibilitatea de a formula observații cu privire la dorința sa de a primi sau nu mai multe informații cu privire la constatare.

Amendamentul 26

Articolul 43 alineatul (4)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Organismele de acces la datele privind sănătatea au competența de a revoca autorizația privind datele eliberată în temeiul articolului 46 și de a opri operațiunea afectată de prelucrare a datelor electronice privind sănătatea care este efectuată de utilizatorul de date, pentru a asigura încetarea neconformității menționate la alineatul (3), imediat sau într-un termen rezonabil, și adoptă măsuri adecvate și proporționale menite să asigure prelucrarea conformă de către utilizatorii de date. În acest sens, organismele de acces la datele privind sănătatea sunt în măsură, după caz, să revoce autorizația privind datele și să excludă utilizatorul de date de la orice acces la datele electronice privind sănătatea pentru o perioadă de până la cinci ani. | Organismele de acces la datele privind sănătatea au competența de a revoca autorizația privind datele eliberată în temeiul articolului 46 și de a opri operațiunea afectată de prelucrare a datelor electronice privind sănătatea care este efectuată de utilizatorul de date, pentru a asigura încetarea neconformității menționate la alineatul (3), imediat sau într-un termen rezonabil, și adoptă măsuri adecvate și proporționale menite să asigure prelucrarea conformă de către utilizatorii de date. În acest sens, organismele de acces la datele privind sănătatea sunt în măsură, după caz,
  să aplice amenzi (până la 10 % din cifra de afaceri anuală corespunzătoare exercițiului financiar anterior a utilizatorului de date)
  sau să revoce autorizația privind datele și să excludă utilizatorul de date de la orice acces la datele electronice privind sănătatea pentru o perioadă de până la cinci ani. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Organismele de acces la datele privind sănătatea au competența de a revoca autorizația privind datele eliberată în temeiul articolului 46 și de a opri operațiunea afectată de prelucrare a datelor electronice privind sănătatea care este efectuată de utilizatorul de date, pentru a asigura încetarea neconformității menționate la alineatul (3), imediat sau într-un termen rezonabil, și adoptă măsuri adecvate și proporționale menite să asigure prelucrarea conformă de către utilizatorii de date. În acest sens, organismele de acces la datele privind sănătatea sunt în măsură, după caz, să revoce autorizația privind datele și să excludă utilizatorul de date de la orice acces la datele electronice privind sănătatea pentru o perioadă de până la cinci ani.

Organismele de acces la datele privind sănătatea au competența de a revoca autorizația privind datele eliberată în temeiul articolului 46 și de a opri operațiunea afectată de prelucrare a datelor electronice privind sănătatea care este efectuată de utilizatorul de date, pentru a asigura încetarea neconformității menționate la alineatul (3), imediat sau într-un termen rezonabil, și adoptă măsuri adecvate și proporționale menite să asigure prelucrarea conformă de către utilizatorii de date. În acest sens, organismele de acces la datele privind sănătatea sunt în măsură, după caz,
  să aplice amenzi (până la 10 % din cifra de afaceri anuală corespunzătoare exercițiului financiar anterior a utilizatorului de date)
  sau să revoce autorizația privind datele și să excludă utilizatorul de date de la orice acces la datele electronice privind sănătatea pentru o perioadă de până la cinci ani.

Expunere de motive

Sancțiunile trebuie înăsprite în cazul utilizării abuzive a regulamentului.

Amendamentul 27

Articolul 44

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (1) | Organismul de acces la datele privind sănătatea se asigură că accesul este acordat numai pentru datele electronice privind sănătatea solicitate care sunt relevante pentru scopul prelucrării indicate în cererea de acces la date de către utilizatorul de date și în conformitate cu autorizația privind datele acordată. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(1)

Organismul de acces la datele privind sănătatea se asigură că accesul este acordat numai pentru datele electronice privind sănătatea solicitate care sunt relevante pentru scopul prelucrării indicate în cererea de acces la date de către utilizatorul de date și în conformitate cu autorizația privind datele acordată.

| (1) | Organismul de acces la datele privind sănătatea se asigură că accesul este acordat numai pentru datele electronice privind sănătatea solicitate care sunt relevante pentru scopul prelucrării indicate în cererea de acces la date de către utilizatorul de date și în conformitate cu autorizația privind datele acordată. |
| --- | --- |

(1)

Organismul de acces la datele privind sănătatea se asigură că accesul este acordat numai pentru datele electronice privind sănătatea solicitate care sunt relevante pentru scopul prelucrării indicate în cererea de acces la date de către utilizatorul de date și în conformitate cu autorizația privind datele acordată.

| (2) | Organismele de acces la datele privind sănătatea furnizează datele electronice privind sănătatea într-un format anonimizat, în cazul în care scopul prelucrării de către utilizatorul de date poate fi atins cu astfel de date, ținând seama de informațiile furnizate de utilizatorul de date. |
| --- | --- |

(2)

Organismele de acces la datele privind sănătatea furnizează datele electronice privind sănătatea într-un format anonimizat, în cazul în care scopul prelucrării de către utilizatorul de date poate fi atins cu astfel de date, ținând seama de informațiile furnizate de utilizatorul de date.

| (2) | Organismele de acces la datele privind sănătatea furnizează datele electronice privind sănătatea într-un format anonimizat, în cazul în care scopul prelucrării de către utilizatorul de date poate fi atins cu astfel de date, ținând seama de informațiile furnizate de utilizatorul de date. |
| --- | --- |

(2)

Organismele de acces la datele privind sănătatea furnizează datele electronice privind sănătatea într-un format anonimizat, în cazul în care scopul prelucrării de către utilizatorul de date poate fi atins cu astfel de date, ținând seama de informațiile furnizate de utilizatorul de date.

| (3) | În cazul în care scopul prelucrării datelor de către utilizatorul de date nu poate fi atins cu date anonimizate, ținând seama de informațiile furnizate de utilizatorul de date, organismele de acces la datele electronice privind sănătatea oferă acces la date electronice privind sănătatea în format pseudonimizat. Informațiile necesare pentru a anula pseudonimizarea sunt accesibile numai organismului de acces la datele privind sănătatea. Utilizatorii de date nu reidentifică datele electronice privind sănătatea care le sunt furnizate în format pseudonimizat. Nerespectarea de către utilizatorul de date a măsurilor organismului de acces la datele privind sănătatea care asigură pseudonimizarea face obiectul unor sancțiuni corespunzătoare. |
| --- | --- |

(3)

În cazul în care scopul prelucrării datelor de către utilizatorul de date nu poate fi atins cu date anonimizate, ținând seama de informațiile furnizate de utilizatorul de date, organismele de acces la datele electronice privind sănătatea oferă acces la date electronice privind sănătatea în format pseudonimizat. Informațiile necesare pentru a anula pseudonimizarea sunt accesibile numai organismului de acces la datele privind sănătatea. Utilizatorii de date nu reidentifică datele electronice privind sănătatea care le sunt furnizate în format pseudonimizat. Nerespectarea de către utilizatorul de date a măsurilor organismului de acces la datele privind sănătatea care asigură pseudonimizarea face obiectul unor sancțiuni corespunzătoare.

| (3) | În cazul în care scopul prelucrării datelor de către utilizatorul de date nu poate fi atins cu date anonimizate, ținând seama de informațiile furnizate de utilizatorul de date, organismele de acces la datele electronice privind sănătatea oferă acces la date electronice privind sănătatea în format pseudonimizat. Informațiile necesare pentru a anula pseudonimizarea sunt accesibile numai organismului de acces la datele privind sănătatea. Utilizatorii de date nu reidentifică datele electronice privind sănătatea care le sunt furnizate în format pseudonimizat. Nerespectarea de către utilizatorul de date a măsurilor organismului de acces la datele privind sănătatea care asigură pseudonimizarea face obiectul unor sancțiuni corespunzătoare. |
| --- | --- |

(3)

În cazul în care scopul prelucrării datelor de către utilizatorul de date nu poate fi atins cu date anonimizate, ținând seama de informațiile furnizate de utilizatorul de date, organismele de acces la datele electronice privind sănătatea oferă acces la date electronice privind sănătatea în format pseudonimizat. Informațiile necesare pentru a anula pseudonimizarea sunt accesibile numai organismului de acces la datele privind sănătatea. Utilizatorii de date nu reidentifică datele electronice privind sănătatea care le sunt furnizate în format pseudonimizat. Nerespectarea de către utilizatorul de date a măsurilor organismului de acces la datele privind sănătatea care asigură pseudonimizarea face obiectul unor sancțiuni corespunzătoare.

| (4) | Dacă este necesar, organismele de acces la datele privind sănătatea pot furniza date electronice cu caracter personal privind sănătatea, ținând seama de Regulamentul (UE) 2016/679 și de legislația națională. |
| --- | --- |

(4)

Expunere de motive

Circumstanțe excepționale pot necesita accesul la datele electronice cu caracter personal privind sănătatea pentru utilizare secundară, de exemplu în legătură cu cercetarea în interes public. Este de la sine înțeles că trebuie respectat RGPD al UE [Regulamentul (UE) 2016/679] și legislația națională.

Amendamentul 28

Articolul 46 alineatul (3)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (3) | Un organism de acces la datele privind sănătatea eliberează sau refuză o autorizație privind datele în termen de
  două
  luni de la primirea cererii de acces la date. Prin derogare de la Regulamentul [...] [Legea privind guvernanța datelor – COM/2020/767 final], organismul de acces la datele privind sănătatea poate prelungi perioada de răspuns la o cerere de acces la date cu o perioadă suplimentară de două luni, dacă este necesar, ținând seama de complexitatea cererii. În aceste cazuri, organismul de acces la datele privind sănătatea informează solicitantul cât mai curând posibil cu privire la faptul că este nevoie de mai mult timp pentru examinarea cererii, împreună cu motivele întârzierii. În cazul în care un organism de acces la datele privind sănătatea nu furnizează o decizie în termenul stabilit, se eliberează autorizația privind datele. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(3)

Un organism de acces la datele privind sănătatea eliberează sau refuză o autorizație privind datele în termen de
  două
  luni de la primirea cererii de acces la date. Prin derogare de la Regulamentul [...] [Legea privind guvernanța datelor – COM/2020/767 final], organismul de acces la datele privind sănătatea poate prelungi perioada de răspuns la o cerere de acces la date cu o perioadă suplimentară de două luni, dacă este necesar, ținând seama de complexitatea cererii. În aceste cazuri, organismul de acces la datele privind sănătatea informează solicitantul cât mai curând posibil cu privire la faptul că este nevoie de mai mult timp pentru examinarea cererii, împreună cu motivele întârzierii. În cazul în care un organism de acces la datele privind sănătatea nu furnizează o decizie în termenul stabilit, se eliberează autorizația privind datele.

| (3) | Un organism de acces la datele privind sănătatea eliberează sau refuză o autorizație privind datele în termen de
  trei
  luni de la primirea cererii de acces la date. Prin derogare de la Regulamentul [...] [Legea privind guvernanța datelor – COM/2020/767 final], organismul de acces la datele privind sănătatea poate prelungi perioada de răspuns la o cerere de acces la date cu o perioadă suplimentară de două luni, dacă este necesar, ținând seama de complexitatea cererii. În aceste cazuri, organismul de acces la datele privind sănătatea informează solicitantul cât mai curând posibil cu privire la faptul că este nevoie de mai mult timp pentru examinarea cererii, împreună cu motivele întârzierii. În cazul în care un organism de acces la datele privind sănătatea nu furnizează o decizie în termenul stabilit, se eliberează autorizația privind datele. |
| --- | --- |

(3)

Un organism de acces la datele privind sănătatea eliberează sau refuză o autorizație privind datele în termen de
  trei
  luni de la primirea cererii de acces la date. Prin derogare de la Regulamentul [...] [Legea privind guvernanța datelor – COM/2020/767 final], organismul de acces la datele privind sănătatea poate prelungi perioada de răspuns la o cerere de acces la date cu o perioadă suplimentară de două luni, dacă este necesar, ținând seama de complexitatea cererii. În aceste cazuri, organismul de acces la datele privind sănătatea informează solicitantul cât mai curând posibil cu privire la faptul că este nevoie de mai mult timp pentru examinarea cererii, împreună cu motivele întârzierii. În cazul în care un organism de acces la datele privind sănătatea nu furnizează o decizie în termenul stabilit, se eliberează autorizația privind datele.

Expunere de motive

Organismul de acces la datele privind sănătatea ar putea avea nevoie de un anumit timp pentru a evalua cererile.

Amendamentul 29

Articolul 46 alineatul (9)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Autorizația privind datele se eliberează pentru durata necesară îndeplinirii scopurilor solicitate, care nu depășește
  cinci
  ani. Această durată poate fi prelungită o singură dată, la cererea utilizatorului de date, pe baza argumentelor și a documentelor care justifică această prelungire, cu o lună înainte de expirarea autorizației privind datele
  , pentru o perioadă care nu poate depăși cinci ani
  . Prin derogare de la articolul 42, organismul de acces la datele privind sănătatea poate percepe taxe majorate pentru a reflecta costurile și riscurile stocării datelor electronice privind sănătatea pentru un interval mai lung de timp ce depășește cei
  cinci
  ani inițiali. Pentru a reduce aceste costuri și taxe, organismul de acces la datele privind sănătatea poate propune, de asemenea, utilizatorului de date să stocheze setul de date într-un sistem de stocare cu capacități reduse. Datele din mediul de prelucrare securizat se șterg în termen de șase luni de la expirarea autorizației privind datele. La cererea utilizatorului de date, formula de creare a setului de date solicitat este stocată de organismul de acces la datele privind sănătatea. | Autorizația privind datele se eliberează pentru durata necesară îndeplinirii scopurilor solicitate, care nu depășește
  zece
  ani. Această durată poate fi prelungită o singură dată, la cererea utilizatorului de date, pe baza argumentelor și a documentelor care justifică această prelungire, cu o lună înainte de expirarea autorizației privind datele
  , pentru o perioadă care nu poate depăși doi ani
  . Prin derogare de la articolul 42, organismul de acces la datele privind sănătatea poate percepe taxe majorate pentru a reflecta costurile și riscurile stocării datelor electronice privind sănătatea pentru un interval mai lung de timp ce depășește cei
  zece
  ani inițiali. Pentru a reduce aceste costuri și taxe, organismul de acces la datele privind sănătatea poate propune, de asemenea, utilizatorului de date să stocheze setul de date într-un sistem de stocare cu capacități reduse. Datele din mediul de prelucrare securizat se șterg în termen de șase luni de la expirarea autorizației privind datele. La cererea utilizatorului de date, formula de creare a setului de date solicitat este stocată de organismul de acces la datele privind sănătatea. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Autorizația privind datele se eliberează pentru durata necesară îndeplinirii scopurilor solicitate, care nu depășește
  cinci
  ani. Această durată poate fi prelungită o singură dată, la cererea utilizatorului de date, pe baza argumentelor și a documentelor care justifică această prelungire, cu o lună înainte de expirarea autorizației privind datele
  , pentru o perioadă care nu poate depăși cinci ani
  . Prin derogare de la articolul 42, organismul de acces la datele privind sănătatea poate percepe taxe majorate pentru a reflecta costurile și riscurile stocării datelor electronice privind sănătatea pentru un interval mai lung de timp ce depășește cei
  cinci
  ani inițiali. Pentru a reduce aceste costuri și taxe, organismul de acces la datele privind sănătatea poate propune, de asemenea, utilizatorului de date să stocheze setul de date într-un sistem de stocare cu capacități reduse. Datele din mediul de prelucrare securizat se șterg în termen de șase luni de la expirarea autorizației privind datele. La cererea utilizatorului de date, formula de creare a setului de date solicitat este stocată de organismul de acces la datele privind sănătatea.

Autorizația privind datele se eliberează pentru durata necesară îndeplinirii scopurilor solicitate, care nu depășește
  zece
  ani. Această durată poate fi prelungită o singură dată, la cererea utilizatorului de date, pe baza argumentelor și a documentelor care justifică această prelungire, cu o lună înainte de expirarea autorizației privind datele
  , pentru o perioadă care nu poate depăși doi ani
  . Prin derogare de la articolul 42, organismul de acces la datele privind sănătatea poate percepe taxe majorate pentru a reflecta costurile și riscurile stocării datelor electronice privind sănătatea pentru un interval mai lung de timp ce depășește cei
  zece
  ani inițiali. Pentru a reduce aceste costuri și taxe, organismul de acces la datele privind sănătatea poate propune, de asemenea, utilizatorului de date să stocheze setul de date într-un sistem de stocare cu capacități reduse. Datele din mediul de prelucrare securizat se șterg în termen de șase luni de la expirarea autorizației privind datele. La cererea utilizatorului de date, formula de creare a setului de date solicitat este stocată de organismul de acces la datele privind sănătatea.

Expunere de motive

Multe proiecte de cercetare necesită stocarea datelor pentru o perioadă mai mare de cinci ani. Amendamentul permite o evaluare mai flexibilă a duratei „perioadei necesare”, care permite stocarea pentru o perioadă de până la zece ani. În schimb, perioada de prelungire potențială ar trebui să fie mai scurtă decât cei cinci ani propuși inițial.

Amendamentul 30

Articolul 47 alineatul (3)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În cazul în care un solicitant a solicitat un rezultat într-o formă anonimizată, inclusiv în format statistic, pe baza unei cereri de date, organismul de acces la datele privind sănătatea evaluează, în termen de două luni, și, dacă este posibil, furnizează rezultatul utilizatorului de date în termen de două luni. | În cazul în care un solicitant a solicitat un rezultat într-o formă anonimizată, inclusiv în format statistic, pe baza unei cereri de date, organismul de acces la datele privind sănătatea evaluează, în termen de două luni, și, dacă este posibil, furnizează rezultatul utilizatorului de date în termen de două luni.
  Dacă furnizarea datelor nu este posibilă, organismul de acces la date va oferi solicitantului o justificare a refuzului. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

În cazul în care un solicitant a solicitat un rezultat într-o formă anonimizată, inclusiv în format statistic, pe baza unei cereri de date, organismul de acces la datele privind sănătatea evaluează, în termen de două luni, și, dacă este posibil, furnizează rezultatul utilizatorului de date în termen de două luni.

În cazul în care un solicitant a solicitat un rezultat într-o formă anonimizată, inclusiv în format statistic, pe baza unei cereri de date, organismul de acces la datele privind sănătatea evaluează, în termen de două luni, și, dacă este posibil, furnizează rezultatul utilizatorului de date în termen de două luni.
  Dacă furnizarea datelor nu este posibilă, organismul de acces la date va oferi solicitantului o justificare a refuzului.

Expunere de motive

Articolul prevede furnizarea datelor „dacă este posibil”. Dacă furnizarea datelor nu este posibilă, solicitantul ar trebui să primească o justificare a motivelor pentru care acest lucru nu este posibil.

Amendamentul 31

Articolul 49 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (1) | În cazul în care un solicitant solicită acces la date electronice privind sănătatea numai de la un singur deținător de date dintr-un singur stat membru, prin derogare de la articolul 45 alineatul (1), solicitantul respectiv poate depune o cerere de acces la date sau o cerere de date direct la respectivul deținător de date. Cererea de acces la date respectă cerințele prevăzute la articolul 45, iar cererea de date respectă cerințele prevăzute la articolul 47. Cererile multinaționale și cererile care necesită o combinație de seturi de date de la mai mulți deținători de date se adresează organismelor de acces la datele privind sănătatea. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(1)

În cazul în care un solicitant solicită acces la date electronice privind sănătatea numai de la un singur deținător de date dintr-un singur stat membru, prin derogare de la articolul 45 alineatul (1), solicitantul respectiv poate depune o cerere de acces la date sau o cerere de date direct la respectivul deținător de date. Cererea de acces la date respectă cerințele prevăzute la articolul 45, iar cererea de date respectă cerințele prevăzute la articolul 47. Cererile multinaționale și cererile care necesită o combinație de seturi de date de la mai mulți deținători de date se adresează organismelor de acces la datele privind sănătatea.

| (1) | În cazul în care un solicitant solicită acces la date electronice privind sănătatea numai de la un singur deținător de date dintr-un singur stat membru, prin derogare de la articolul 45 alineatul (1), solicitantul respectiv poate depune o cerere de acces la date sau o cerere de date direct la respectivul deținător de date.
  Deținătorul unic de date refuză autorizarea accesului la date în circumstanțele în care cazuri individuale pot fi atribuite unei anumite persoane în pofida pseudonimizării.
  Cererea de acces la date respectă cerințele prevăzute la articolul 45, iar cererea de date respectă cerințele prevăzute la articolul 47. Cererile multinaționale și cererile care necesită o combinație de seturi de date de la mai mulți deținători de date se adresează organismelor de acces la datele privind sănătatea. |
| --- | --- |

(1)

În cazul în care un solicitant solicită acces la date electronice privind sănătatea numai de la un singur deținător de date dintr-un singur stat membru, prin derogare de la articolul 45 alineatul (1), solicitantul respectiv poate depune o cerere de acces la date sau o cerere de date direct la respectivul deținător de date.
  Deținătorul unic de date refuză autorizarea accesului la date în circumstanțele în care cazuri individuale pot fi atribuite unei anumite persoane în pofida pseudonimizării.
  Cererea de acces la date respectă cerințele prevăzute la articolul 45, iar cererea de date respectă cerințele prevăzute la articolul 47. Cererile multinaționale și cererile care necesită o combinație de seturi de date de la mai mulți deținători de date se adresează organismelor de acces la datele privind sănătatea.

Expunere de motive

Anonimatul este esențial în ceea ce privește datele privind sănătatea.

Amendamentul 32

Articolul 50 alineatul (1), litera (f)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Organismele de acces la datele privind sănătatea oferă acces la datele electronice privind sănătatea numai printr-un mediu de prelucrare securizat, cu măsuri tehnice și organizatorice și cerințe de securitate și interoperabilitate. În special, acestea iau următoarele măsuri de securitate: | Organismele de acces la datele privind sănătatea oferă acces la datele electronice privind sănătatea numai printr-un mediu de prelucrare securizat, cu măsuri tehnice și organizatorice și cerințe de securitate și interoperabilitate. În special, acestea iau următoarele măsuri de securitate: |
| [...] | [...] |
| (f) | asigură conformitatea și monitorizează măsurile de securitate menționate la prezentul articol pentru a
  atenua
  potențialele amenințări la adresa securității. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Organismele de acces la datele privind sănătatea oferă acces la datele electronice privind sănătatea numai printr-un mediu de prelucrare securizat, cu măsuri tehnice și organizatorice și cerințe de securitate și interoperabilitate. În special, acestea iau următoarele măsuri de securitate:

Organismele de acces la datele privind sănătatea oferă acces la datele electronice privind sănătatea numai printr-un mediu de prelucrare securizat, cu măsuri tehnice și organizatorice și cerințe de securitate și interoperabilitate. În special, acestea iau următoarele măsuri de securitate:

[...]

[...]

(f)

asigură conformitatea și monitorizează măsurile de securitate menționate la prezentul articol pentru a
  atenua
  potențialele amenințări la adresa securității.

| (f) | asigură conformitatea și monitorizează măsurile de securitate menționate la prezentul articol pentru a
  reduce la minimum
  potențialele amenințări la adresa securității. |
| --- | --- |

(f)

asigură conformitatea și monitorizează măsurile de securitate menționate la prezentul articol pentru a
  reduce la minimum
  potențialele amenințări la adresa securității.

Expunere de motive

Scopul măsurilor de securitate ar trebui să fie reducerea la minimum a potențialelor amenințări la adresa securității, nu numai atenuarea acestora.

Amendamentul 33

Articolul 65 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Sarcinile Comitetului EHDS | Sarcinile Comitetului EHDS |
| (1) | Comitetul EHDS are următoarele sarcini legate de utilizarea primară a datelor electronice privind sănătatea în conformitate cu capitolele II și III:
  [...] |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Sarcinile Comitetului EHDS

Sarcinile Comitetului EHDS

(1)

Comitetul EHDS are următoarele sarcini legate de utilizarea primară a datelor electronice privind sănătatea în conformitate cu capitolele II și III:

[...]

| (1) | Comitetul EHDS are următoarele sarcini legate de utilizarea primară a datelor electronice privind sănătatea în conformitate cu capitolele II și III:
  [...] |
| --- | --- |

(1)

Comitetul EHDS are următoarele sarcini legate de utilizarea primară a datelor electronice privind sănătatea în conformitate cu capitolele II și III:

[...]

| | (b) | elaborarea de contribuții scrise și partajarea de bune practici cu privire la aspecte legate de coordonarea punerii în aplicare la nivelul statelor membre a prezentului regulament, a actelor delegate și a actelor de punere în aplicare adoptate în temeiul acestuia, în special în ceea ce privește: |
| --- | --- | --- |

(b)

elaborarea de contribuții scrise și partajarea de bune practici cu privire la aspecte legate de coordonarea punerii în aplicare la nivelul statelor membre a prezentului regulament, a actelor delegate și a actelor de punere în aplicare adoptate în temeiul acestuia, în special în ceea ce privește:

| | [...] |
| --- | --- |

[...]

| | (b) | elaborarea de contribuții scrise și partajarea de bune practici cu privire la aspecte legate de coordonarea punerii în aplicare la nivelul statelor membre a prezentului regulament, a actelor delegate și a actelor de punere în aplicare adoptate în temeiul acestuia,
  cu luarea în considerare a nivelului regional și local,
  și în special în ceea ce privește: |
| --- | --- | --- |

(b)

elaborarea de contribuții scrise și partajarea de bune practici cu privire la aspecte legate de coordonarea punerii în aplicare la nivelul statelor membre a prezentului regulament, a actelor delegate și a actelor de punere în aplicare adoptate în temeiul acestuia,
  cu luarea în considerare a nivelului regional și local,
  și în special în ceea ce privește:

| | [...] |
| --- | --- |

[...]

Expunere de motive

Pentru a sublinia importanța includerii nivelului regional și local.

II.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR)

Cu privire la securitatea și protecția datelor

| 1. | salută propunerea Comisiei privind un spațiu european al datelor privind sănătatea (EHDS) și subliniază necesitatea ca serviciile de asistență medicală să poată beneficia de o astfel de infrastructură, asigurând în același timp securitatea vieții private și a drepturilor pacienților în materie de date (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că așteptările cetățenilor față de UE în materie de sănătate au fost reflectate în concluziile Conferinței privind viitorul Europei, în special în ceea ce privește consolidarea rezilienței și a calității sistemelor de sănătate prin „crearea unui spațiu european al datelor medicale, care ar înlesni schimbul de date privind sănătatea; dosarele medicale individuale ar putea fi puse la dispoziție, în mod voluntar, cu ajutorul unui pașaport electronic individual de sănătate european, care să respecte normele de protecție a datelor”; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută obiectivul propunerii de a crea posibilități noi și extinse pentru utilizarea primară și secundară a datelor privind sănătatea în beneficiul pacienților, al asistenței medicale, al cercetării și al societății în ansamblu. Îmbunătățirea accesului la datele privind sănătatea este o condiție prealabilă pentru dezvoltarea unei asistențe medicale moderne; |
| --- | --- |

3.

| 4. | consideră că accesul pacienților la propriile date privind sănătatea și posibilitățile de a le partaja cu serviciile de sănătate facilitează continuitatea asistenței medicale și îmbunătățesc siguranța pacienților, permițându-le să contribuie mai activ la îngrijirea propriei sănătăți. De asemenea, în cercetare, în elaborarea de politici și în dezvoltarea de produse, utilizarea controlată a datelor privind sănătatea în conformitate cu protecția datelor este o condiție prealabilă importantă pentru a realiza noi progrese în domeniul medicinei, a îmbunătăți siguranța pacienților și a evalua mai bine performanța în materie de sănătate; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că obiectivul general al datelor privind sănătatea și al partajării lor este de a oferi pacienților cea mai bună asistență medicală posibilă, garantându-i calitatea. De asemenea, recomandă să se efectueze o evaluare a stării sistemului de sănătate, acordând o atenție deosebită satelor și orașelor, și să se dezvolte și organizeze sistemele de sănătate pe baza rezultatelor acestei evaluări, cu scopul de a reduce la minimum diferențele în calitatea asistenței medicale; |
| --- | --- |

5.

| 6. | consideră că libera circulație a bunurilor și serviciilor nu trebuie să prevaleze asupra posibilității unei asistențe medicale de calitate pentru pacienți în țara lor de origine și că acest lucru trebuie luat în considerare în lucrările ulterioare în temeiul regulamentului; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că dosarele medicale reprezintă unul dintre principalele instrumente utilizate de furnizorii de servicii medicale și de cadrele medicale în scopul organizării și furnizării de servicii medicale de bună calitate și sigure pentru pacienți. Prin urmare, documentația medicală trebuie să poată fi concepută cu respectarea atât a standardelor comune stabilite prin EHDS, cât și a celor suplimentare naționale și regionale, stabilite de fiecare membru, în funcție de nevoile specifice locale; |
| --- | --- |

7.

| 8. | consideră că este necesar să se clarifice în ce măsură serviciile sociale sunt sau nu reglementate de noul regulament, deoarece, în unele state membre, datele sociale și cele privind sănătatea sunt colectate împreună, în timp ce în altele există o separare a acestor două domenii; |
| --- | --- |

8.

| 9. | se așteaptă ca finalizarea regulamentului să necesite multe eforturi la nivel european, național, regional și local. Acest lucru va implica resurse financiare, de timp și umane considerabile. Estimările din propunere nu oferă o indicație suficient de clară a costurilor ce revin nivelului local și regional. Deși unele costuri pot fi, cu siguranță, finanțate parțial prin diferite programe ale UE, nu este clar în ce măsură sunt acoperite costurile de tranziție ale statelor membre și cum trebuie gestionate cele ale diverșilor actori; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că, întrucât digitalizarea datelor privind sănătatea crește riscurile în materie de securitate cibernetică, toate părțile implicate trebuie să respecte cele mai înalte standarde în materie de protecție și securitate a datelor. Cetățenii trebuie să aibă garanția că datele lor cu caracter personal privind sănătatea vor fi prelucrate cu cea mai mare atenție, pe baza unui cadru solid și a unor sisteme solide de protecție și securitate a datelor, cu garanții adecvate; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că, în contextul capacitării persoanelor fizice pentru a avea un acces și un control sporit la datele lor electronice privind sănătatea, Regulamentul trebuie să garanteze că grupurile vulnerabile și, în special, persoanele în vârstă cu competențe digitale limitate sau cu acces limitat la resurse digitale nu sunt neglijate (3); |
| --- | --- |

11.

| 12. | consideră că dreptul la autodeterminare al persoanelor fizice este extrem de important și subliniază importanța includerii unor garanții privind respectarea dispozițiilor Regulamentului (UE) 2016/679 (RGPD); |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că obiectivul creării EHDS ar putea fi îngreunat de lipsa experților și a know-how-ului tehnic și de numărul limitat de actori care dețin cunoștințele de specialitate necesare pentru a realiza și întreține un sistem și o infrastructură de date privind sănătatea care să îndeplinească cerințele ridicate în materie de securitate și protecție a datelor; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită Comisia să discute și să prezinte propuneri cu privire la modul în care Uniunea poate sprijini introducerea unei infrastructuri fizice suplimentare pentru stocarea datelor în statele membre, inclusiv la nivel local și regional; |
| --- | --- |

14.

Cu privire la interoperabilitate

| 15. | este preocupat că, în lipsa unor orientări clare, punerea în aplicare a EHDS ar putea duce la o abordare fragmentată, similară cu experiența legată de RGPD, din cauza punerii în aplicare inegale și a interpretării diferite la nivel național și chiar regional în întreaga UE; |
| --- | --- |

15.

| 16. | consideră, prin urmare, că sunt necesare norme specifice comune, modele de funcționare și soluții pentru a pune în aplicare uniform regulamentul în toate statele membre și pentru o utilizare transfrontalieră a datelor privind sănătatea care să respecte dreptul cetățenilor la viață privată; în acest context, își exprimă satisfacția că utilizarea formatului electronic de schimb de dosare medicale a devenit obligatorie în propunerea actuală; |
| --- | --- |

16.

Cu privire la calitatea datelor

| 17. | atrage atenția că datele utilizate pentru cercetare sau pentru elaborarea politicilor, dar și pentru furnizarea de asistență medicală trebuie să fie fiabile, prezentate într-un format uniform, coerente, adecvate scopului, reprezentative și măsurabile; salută cerințele prevăzute în propunere, care identifică tipurile și principalele trăsături specifice ale datelor privind sănătatea, dar consideră că cerințele de calitate ar merita mai multă atenție; |
| --- | --- |

17.

| 18. | constată, cu toate acestea, că mai multe state membre lucrează deja, la nivel național sau descentralizat, pentru a găsi soluții digitale pentru schimbul de date între diferite sectoare, precum și multe alte elemente abordate în regulament. Prin urmare, ar fi de dorit ca experiența dobândită prin astfel de inițiative să fie utilizată și fructificată în viitor prin EHDS; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază, în aceeași ordine de idei, că este necesar să se garanteze că dezvoltarea cadrului pentru schimbul de date între statele membre se bazează pe standarde internaționale, cum ar fi stabilirea profilului resurselor pentru interoperabilitatea rapidă a asistenței medicale (FHIR) sau cele din nomenclatorul medical sistematic al terminologiei clinice (SNOMED CT). Astfel, activitatea desfășurată la nivel european va deveni relevantă, după caz, și pentru țările terțe care iau în considerare modele din diverse state membre sau cooperează cu acestea, în special în schimbul fluid de date între sisteme; |
| --- | --- |

19.

| 20. | consideră că acordarea dreptului și a posibilității persoanelor fizice de a modifica și de a introduce date în dosarele lor medicale personale în format electronic ar putea genera probleme legate de calitatea înregistrărilor respective și sugerează să se analizeze mai în detaliu modul în care ar putea fi abordate aceste aspecte; |
| --- | --- |

20.

Cu privire la guvernanță

| 21. | subliniază că succesul EHDS necesită o abordare bazată pe guvernanța pe mai multe niveluri și soluții nu numai la nivelul UE și la nivel național, ci și la nivel regional și local; |
| --- | --- |

21.

| 22. | consideră că una dintre provocările legate de punerea în aplicare a EHDS va fi să se furnizeze la nivel național, regional și local resurse și infrastructuri adecvate, inclusiv fizice, pentru a asigura stocarea, accesul și schimbul de date privind sănătatea în diverse scopuri: furnizare de asistență medicală, cercetare, elaborarea de politici și activități de reglementare; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază necesitatea de a clarifica mai bine rolul și competențele Comitetului EHDS. Deși comitetul va fi format din reprezentanți ai autorităților din domeniul sănătății digitale și ai organismelor din toate statele membre care reglementează accesul la date privind sănătatea, rolul observatorilor, al experților, al părților interesate și al altor părți terțe și modalitățile de participare a lor la lucrările comitetului sunt neclare; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că propunerea implică standardizarea datelor între statele membre, astfel încât să poată fi schimbate. Acest lucru poate avea consecințe administrative și financiare semnificative pentru autoritățile locale și regionale, deoarece acestea vor trebui să includă, dacă este cazul, noi standarde în materie de date în sistemele lor informatice deja operaționale și să se pregătească personal pentru gestionarea lor; |
| --- | --- |

24.

| 25. | solicită ca CoR, în calitate de reprezentant al autorităților locale și regionale, să fie reprezentat în Comitetul EHDS; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atrage atenția, având în vedere marja de manevră pentru ca multe dintre aspectele concrete ale propunerii actuale să fie puse în aplicare prin acte de punere în aplicare, asupra dificultății de a dispune, în această fază, de o viziune globală asupra a ceea ce va însemna în practică regulamentul pentru pacienți, asistența medicală, cercetare, inovatori și alți utilizatori ai datelor privind sănătatea; |
| --- | --- |

26.

Cu privire la subsidiaritate

| 27. | în forma sa actuală, propunerea de regulament nu pare să ridice nicio problemă de conformitate cu principiul subsidiarității în privința obiectivelor propuse de portabilitate și interoperabilitate a datelor, deoarece aceste aspecte nu pot fi reglementate în mod corespunzător de statele membre/regiunile și/sau autoritățile locale de unele singure. Mai mult, beneficiile EHDS contribuie la reducerea disparităților dintre regiunile UE și la furnizarea de informații de calitate pentru elaborarea de politici de sănătate adaptate la nevoile locale. Deloc de neglijat sunt și beneficiile științifice privind efectele pozitive sau negative (adverse) ale diverselor tehnologii medicale utilizate, ale căror rezultate vor putea fi implementate cu celeritate și în regiunile mai îndepărtate sau defavorizate. Totuși, este necesară o atenție sporită pentru ca Regulamentul propus să nu exceadă competențele UE și să respecte drepturile statelor membre și/sau autorităților regionale sau locale privind organizarea sistemului de sănătate, știind că mai multe țări au optat pentru a aloca mai multe responsabilități autorităților regionale/locale în privința organizării serviciilor de sănătate, permițând astfel ca deciziile să fie luate cât mai aproape de cetățeni. |
| --- | --- |

27.

Bruxelles, 8 februarie 2023.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

1

(2)  Avizul Comitetului European al Regiunilor – Strategia farmaceutică pentru Europa și propunere legislativă de modificare a mandatului Agenției Europene pentru Medicamente (EMA) (JO C 300, 27.7.2021, p. 87).

2

(3)  Directiva (UE) 2016/2102 a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2016 privind accesibilitatea site-urilor web și a aplicațiilor mobile ale organismelor din sectorul public (JO L 327, 2.12.2016, p. 1).

3

---

| 3.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 157/82 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 157/82

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor privind Instrumentul pentru situații de urgență pe piața unică

(2023/C 157/11)

| Raportoare: | Muhterem ARAS (DE-Verzi), președinta Parlamentului landului Baden-Württemberg |
| --- | --- |
| Documente de referință: | Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui instrument pentru situații de urgență pe piața unică și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2679/98 al Consiliului
  COM(2022) 459 final
  Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (UE) 2016/424, (UE) 2016/425, (UE) 2016/426, (UE) 20019/1009 și (UE) nr. 305/2011 privind procedurile de urgență pentru evaluarea conformității, adoptarea specificațiilor comune și supravegherea pieței ca urmare a unei situații de urgență pe piața unică
  COM(2022) 461 final
  Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2000/14/CE, 2006/42/CE, 2010/35/UE, 2013/29/UE, 2014/28/UE, 2014/29/UE, 2014/30/UE, 2014/31/UE, 2014/32/UE, 2014/33/UE, 2014/34/UE, 2014/35/UE, 2014/53/UE și 2014/68/UE privind procedurile de urgență pentru evaluarea conformității, adoptarea specificațiilor comune și supravegherea pieței ca urmare a unei situații de urgență pe piața unică
  COM(2022) 462 final |

Raportoare:

Muhterem ARAS (DE-Verzi), președinta Parlamentului landului Baden-Württemberg

Documente de referință:

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui instrument pentru situații de urgență pe piața unică și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2679/98 al Consiliului

COM(2022) 459 final

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (UE) 2016/424, (UE) 2016/425, (UE) 2016/426, (UE) 20019/1009 și (UE) nr. 305/2011 privind procedurile de urgență pentru evaluarea conformității, adoptarea specificațiilor comune și supravegherea pieței ca urmare a unei situații de urgență pe piața unică

COM(2022) 461 final

Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2000/14/CE, 2006/42/CE, 2010/35/UE, 2013/29/UE, 2014/28/UE, 2014/29/UE, 2014/30/UE, 2014/31/UE, 2014/32/UE, 2014/33/UE, 2014/34/UE, 2014/35/UE, 2014/53/UE și 2014/68/UE privind procedurile de urgență pentru evaluarea conformității, adoptarea specificațiilor comune și supravegherea pieței ca urmare a unei situații de urgență pe piața unică

COM(2022) 462 final

I.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui instrument pentru situații de urgență pe piața unică și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2679/98 al Consiliului

COM(2022) 459 final

Amendamentul 1

Considerentul 33

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În plus, pentru a asigura disponibilitatea bunurilor relevante în situații de criză pe perioada situației de urgență pe piața unică, Comisia poate recomanda statelor membre să distribuie rezervele strategice, ținând seama în mod corespunzător de principiile solidarității, necesității și proporționalității. | În plus, pentru a asigura disponibilitatea bunurilor relevante în situații de criză pe perioada situației de urgență pe piața unică, Comisia poate recomanda statelor membre să distribuie rezervele strategice, ținând seama în mod corespunzător de principiile solidarității, necesității și proporționalității.
  În acest context trebuie luate în considerare diferitele nevoi locale și regionale, cum ar fi cele ale regiunilor ultraperiferice, ale orașelor dens populate, ale zonelor rurale sau ale regiunilor de frontieră. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

În plus, pentru a asigura disponibilitatea bunurilor relevante în situații de criză pe perioada situației de urgență pe piața unică, Comisia poate recomanda statelor membre să distribuie rezervele strategice, ținând seama în mod corespunzător de principiile solidarității, necesității și proporționalității.

În plus, pentru a asigura disponibilitatea bunurilor relevante în situații de criză pe perioada situației de urgență pe piața unică, Comisia poate recomanda statelor membre să distribuie rezervele strategice, ținând seama în mod corespunzător de principiile solidarității, necesității și proporționalității.
  În acest context trebuie luate în considerare diferitele nevoi locale și regionale, cum ar fi cele ale regiunilor ultraperiferice, ale orașelor dens populate, ale zonelor rurale sau ale regiunilor de frontieră.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 2

Articolul 1 alineatul (3)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre fac schimb periodic de informații cu privire la toate aspectele care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament, atât între ele, cât și cu Comisia. | Statele membre fac schimb periodic de informații cu privire la toate aspectele care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament, atât între ele, cât și cu Comisia
  , cu Parlamentul European, cu Comitetul European al Regiunilor și cu Comitetul Economic și Social European
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre fac schimb periodic de informații cu privire la toate aspectele care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament, atât între ele, cât și cu Comisia.

Statele membre fac schimb periodic de informații cu privire la toate aspectele care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament, atât între ele, cât și cu Comisia
  , cu Parlamentul European, cu Comitetul European al Regiunilor și cu Comitetul Economic și Social European
  .

Expunere de motive

Autoritățile locale și regionale sunt invitate să pună în aplicare multe dintre măsurile activate în cadrul instrumentului pentru situații de urgență pe piața unică. Prin urmare, ele ar trebui să fie informate în acest sens, cel puțin prin intermediul CoR.

Amendamentul 3

Articolul 2 alineatul (8)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Prezentul regulament nu aduce atingere responsabilității statelor membre de a proteja securitatea națională și nici competenței acestora de a proteja funcțiile esențiale ale statului, inclusiv asigurarea integrității teritoriale a statului și menținerea legii și ordinii publice. | Prezentul regulament nu aduce atingere responsabilității
  generale a statelor membre
  de a proteja securitatea națională și nici competenței acestora de a proteja funcțiile esențiale ale statului, inclusiv asigurarea integrității teritoriale a statului și menținerea legii și ordinii publice. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Prezentul regulament nu aduce atingere responsabilității statelor membre de a proteja securitatea națională și nici competenței acestora de a proteja funcțiile esențiale ale statului, inclusiv asigurarea integrității teritoriale a statului și menținerea legii și ordinii publice.

Prezentul regulament nu aduce atingere responsabilității
  generale a statelor membre
  de a proteja securitatea națională și nici competenței acestora de a proteja funcțiile esențiale ale statului, inclusiv asigurarea integrității teritoriale a statului și menținerea legii și ordinii publice.

Expunere de motive

Trebuie adăugat termenul „general” pentru a clarifica faptul că sunt menținute în practică normele privind libera circulație prevăzute la articolul 16 și următoarele.

Amendamentul 4

Articolul 4 alineatul (3)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Comisia prezidează grupul consultativ și asigură secretariatul acestuia. Comisia poate invita
  un reprezentant al Parlamentului European,
  reprezentanți ai statelor AELS care sunt părți contractante la Acordul privind Spațiul Economic European[49], reprezentanți ai operatorilor economici, ai organizațiilor părților interesate, ai partenerilor sociali și experți pentru a participa la reuniunile grupului consultativ în calitate de observatori. Comisia invită reprezentanți ai altor organisme relevante în situații de criză de la nivelul Uniunii în calitate de observatori la reuniunile relevante ale grupului consultativ. | Comisia prezidează grupul consultativ și asigură secretariatul acestuia.
  De asemenea, membrii permanenți ai grupului consultativ sunt reprezentanți ai Parlamentului European și ai Comitetului European al Regiunilor.
  Comisia poate invita reprezentanți ai statelor AELS care sunt părți contractante la Acordul privind Spațiul Economic European[49], reprezentanți ai operatorilor economici, ai organizațiilor părților interesate, ai partenerilor sociali și experți pentru a participa la reuniunile grupului consultativ în calitate de observatori. Comisia invită reprezentanți ai altor organisme relevante în situații de criză de la nivelul Uniunii în calitate de observatori la reuniunile relevante ale grupului consultativ. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Comisia prezidează grupul consultativ și asigură secretariatul acestuia. Comisia poate invita
  un reprezentant al Parlamentului European,
  reprezentanți ai statelor AELS care sunt părți contractante la Acordul privind Spațiul Economic European[49], reprezentanți ai operatorilor economici, ai organizațiilor părților interesate, ai partenerilor sociali și experți pentru a participa la reuniunile grupului consultativ în calitate de observatori. Comisia invită reprezentanți ai altor organisme relevante în situații de criză de la nivelul Uniunii în calitate de observatori la reuniunile relevante ale grupului consultativ.

Comisia prezidează grupul consultativ și asigură secretariatul acestuia.
  De asemenea, membrii permanenți ai grupului consultativ sunt reprezentanți ai Parlamentului European și ai Comitetului European al Regiunilor.
  Comisia poate invita reprezentanți ai statelor AELS care sunt părți contractante la Acordul privind Spațiul Economic European[49], reprezentanți ai operatorilor economici, ai organizațiilor părților interesate, ai partenerilor sociali și experți pentru a participa la reuniunile grupului consultativ în calitate de observatori. Comisia invită reprezentanți ai altor organisme relevante în situații de criză de la nivelul Uniunii în calitate de observatori la reuniunile relevante ale grupului consultativ.

Expunere de motive

Parlamentul European și Comitetul European al Regiunilor trebuie să aibă reprezentanți permanenți în grupul consultativ, pentru a asigura controlul parlamentar și a implica autoritățile locale și regionale (ALR) în punerea în aplicare a legislației UE pe teren. De asemenea, autoritățile locale și regionale se confruntă în mod direct cu problemele și impactul crizelor și au experiențe la prima mână în acest context. Prin intermediul Comitetului European al Regiunilor pot fi reprezentate interesele autorităților locale și regionale în grupul consultativ.

Amendamentul 5

Articolul 5 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre desemnează birouri centrale de legătură responsabile cu contactele, coordonarea și schimbul de informații cu birourile centrale de legătură ale altor state membre și cu biroul central de legătură de la nivelul Uniunii instituit prin prezentul regulament. Aceste birouri de legătură coordonează și compilează contribuțiile autorităților
  naționale
  competente relevante. | Statele membre desemnează
  , cu implicarea autorităților locale și regionale,
  birouri centrale de legătură responsabile cu contactele, coordonarea și schimbul de informații cu birourile centrale de legătură ale altor state membre și cu biroul central de legătură de la nivelul Uniunii instituit prin prezentul regulament. Aceste birouri de legătură coordonează și compilează contribuțiile autorităților competente relevante 
  – naționale, regionale și locale
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre desemnează birouri centrale de legătură responsabile cu contactele, coordonarea și schimbul de informații cu birourile centrale de legătură ale altor state membre și cu biroul central de legătură de la nivelul Uniunii instituit prin prezentul regulament. Aceste birouri de legătură coordonează și compilează contribuțiile autorităților
  naționale
  competente relevante.

Statele membre desemnează
  , cu implicarea autorităților locale și regionale,
  birouri centrale de legătură responsabile cu contactele, coordonarea și schimbul de informații cu birourile centrale de legătură ale altor state membre și cu biroul central de legătură de la nivelul Uniunii instituit prin prezentul regulament. Aceste birouri de legătură coordonează și compilează contribuțiile autorităților competente relevante 
  – naționale, regionale și locale
  .

Expunere de motive

Se include implicarea autorităților regionale și locale, deoarece birourile naționale de legătură nu sunt suficiente pentru a garanta schimbul de informații. În funcție de structura politică și constituțională a statelor membre, birourile regionale sau locale pot avea un rol de jucat.

Amendamentul 6

Articolul 6 alineatul (1) litera (a)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (a) | cooperarea dintre autoritățile competente de la nivel național și de la nivelul Uniunii pentru gestionarea regimurilor de vigilență și de urgență ale pieței unice în regimurile de vigilență și de urgență în toate sectoarele pieței unice; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(a)

cooperarea dintre autoritățile competente de la nivel național și de la nivelul Uniunii pentru gestionarea regimurilor de vigilență și de urgență ale pieței unice în regimurile de vigilență și de urgență în toate sectoarele pieței unice;

| (a) | cooperarea dintre autoritățile competente de la nivel
  local, regional și
  național și de la nivelul Uniunii pentru gestionarea regimurilor de vigilență și de urgență ale pieței unice în regimurile de vigilență și de urgență în toate sectoarele pieței unice; |
| --- | --- |

(a)

cooperarea dintre autoritățile competente de la nivel
  local, regional și
  național și de la nivelul Uniunii pentru gestionarea regimurilor de vigilență și de urgență ale pieței unice în regimurile de vigilență și de urgență în toate sectoarele pieței unice;

Expunere de motive

Includerea autorităților locale și regionale.

Amendamentul 7

Articolul 6 alineatul (2) litera (a)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| un inventar al autorităților
  naționale
  competente relevante, al birourilor centrale de legătură desemnate în conformitate cu articolul 5 și al punctelor unice de contact menționate la articolul 21, cu datele de contact ale acestora, precum și cu rolurile și responsabilitățile atribuite pe perioada regimurilor de vigilență și de urgență prevăzute în prezentul regulament în temeiul dreptului intern; | un inventar al autorităților competente relevante – naționale
  , regionale și locale –,
  al birourilor centrale de legătură desemnate în conformitate cu articolul 5 și al punctelor unice de contact menționate la articolul 21, cu datele de contact ale acestora, precum și cu rolurile și responsabilitățile atribuite pe perioada regimurilor de vigilență și de urgență prevăzute în prezentul regulament în temeiul dreptului intern; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

un inventar al autorităților
  naționale
  competente relevante, al birourilor centrale de legătură desemnate în conformitate cu articolul 5 și al punctelor unice de contact menționate la articolul 21, cu datele de contact ale acestora, precum și cu rolurile și responsabilitățile atribuite pe perioada regimurilor de vigilență și de urgență prevăzute în prezentul regulament în temeiul dreptului intern;

un inventar al autorităților competente relevante – naționale
  , regionale și locale –,
  al birourilor centrale de legătură desemnate în conformitate cu articolul 5 și al punctelor unice de contact menționate la articolul 21, cu datele de contact ale acestora, precum și cu rolurile și responsabilitățile atribuite pe perioada regimurilor de vigilență și de urgență prevăzute în prezentul regulament în temeiul dreptului intern;

Expunere de motive

Includerea nivelului local și regional, în funcție de structura administrativă a statelor membre.

Amendamentul 8

Articolul 8 alineatul (3) litera (c)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| zona geografică; proporția pieței unice afectată de perturbare sau de perturbarea potențială; impactul asupra anumitor zone geografice deosebit de vulnerabile sau expuse perturbărilor lanțului de aprovizionare, inclusiv asupra regiunilor ultraperiferice ale UE; | zona geografică; proporția pieței unice afectată de perturbare sau de perturbarea potențială; impactul asupra anumitor zone geografice deosebit de vulnerabile sau expuse perturbărilor lanțului de aprovizionare, inclusiv asupra
  regiunilor de frontieră și
  regiunilor ultraperiferice ale UE; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

zona geografică; proporția pieței unice afectată de perturbare sau de perturbarea potențială; impactul asupra anumitor zone geografice deosebit de vulnerabile sau expuse perturbărilor lanțului de aprovizionare, inclusiv asupra regiunilor ultraperiferice ale UE;

zona geografică; proporția pieței unice afectată de perturbare sau de perturbarea potențială; impactul asupra anumitor zone geografice deosebit de vulnerabile sau expuse perturbărilor lanțului de aprovizionare, inclusiv asupra
  regiunilor de frontieră și
  regiunilor ultraperiferice ale UE;

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 9

Articolul 9 alineatul (1) litera (a)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În cazul în care, luând în considerare avizul emis de grupul consultativ, Comisia consideră că este prezentă amenințarea menționată la articolul 3 alineatul (2), aceasta activează regimul de vigilență pentru o durată maximă de șase luni prin intermediul unui act de punere în aplicare. Actul de punere în aplicare conține următoarele:






  (a) | o evaluare a impactului potențial al crizei; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

În cazul în care, luând în considerare avizul emis de grupul consultativ, Comisia consideră că este prezentă amenințarea menționată la articolul 3 alineatul (2), aceasta activează regimul de vigilență pentru o durată maximă de șase luni prin intermediul unui act de punere în aplicare. Actul de punere în aplicare conține următoarele:

(a)

o evaluare a impactului potențial al crizei;

În cazul în care, luând în considerare avizul emis de grupul consultativ, Comisia consideră că este prezentă amenințarea menționată la articolul 3 alineatul (2), aceasta activează regimul de vigilență pentru o durată maximă de șase luni prin intermediul unui act de punere în aplicare. Actul de punere în aplicare conține următoarele:

| (a) | o evaluare a impactului potențial al crizei
  , inclusiv a situației specifice a regiunilor de frontieră
  ; |
| --- | --- |

(a)

o evaluare a impactului potențial al crizei
  , inclusiv a situației specifice a regiunilor de frontieră
  ;

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 10

Articolul 11 alineatul (5)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Autoritățile naționale competente țin seama în mod corespunzător de sarcina administrativă a operatorilor economici, în special a IMM-urilor, care poate fi asociată cu cererile de informații și se asigură că
  aceasta este menținută la un nivel minim
  . | Autoritățile naționale competente țin seama în mod corespunzător de sarcina administrativă a operatorilor economici, în special a IMM-urilor, care poate fi asociată cu cererile de informații și se asigură că
  conținutul cererilor este proporțional și se limitează strict la îndeplinirea prevederilor articolului 9
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Autoritățile naționale competente țin seama în mod corespunzător de sarcina administrativă a operatorilor economici, în special a IMM-urilor, care poate fi asociată cu cererile de informații și se asigură că
  aceasta este menținută la un nivel minim
  .

Autoritățile naționale competente țin seama în mod corespunzător de sarcina administrativă a operatorilor economici, în special a IMM-urilor, care poate fi asociată cu cererile de informații și se asigură că
  conținutul cererilor este proporțional și se limitează strict la îndeplinirea prevederilor articolului 9
  .

Expunere de motive

Evitarea sarcinilor inutile pentru întreprinderi.

Amendamentul 11

Articolul 12 alineatul (2) litera (a)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Comisia poate solicita, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, ca statele membre să furnizeze informații cu privire la bunurile enumerate într-un act de punere în aplicare adoptat în temeiul articolului 9 alineatul (1), în ceea ce privește toate elementele următoare:






  (a) | stocul actual de pe teritoriul lor; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Comisia poate solicita, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, ca statele membre să furnizeze informații cu privire la bunurile enumerate într-un act de punere în aplicare adoptat în temeiul articolului 9 alineatul (1), în ceea ce privește toate elementele următoare:

(a)

stocul actual de pe teritoriul lor;

Comisia poate solicita, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, ca statele membre să furnizeze informații cu privire la bunurile enumerate într-un act de punere în aplicare adoptat în temeiul articolului 9 alineatul (1), în ceea ce privește toate elementele următoare:

| (a) | stocul actual de pe teritoriul lor
  și localizarea bunurilor respective
  ; |
| --- | --- |

(a)

stocul actual de pe teritoriul lor
  și localizarea bunurilor respective
  ;

Expunere de motive

Este important să se solicite informații cu privire la locul în care statele membre depozitează bunurile relevante în situații de criză, astfel încât, în caz de urgență, acestea să poată fi distribuite în timp util și în zonele îndepărtate.

Amendamentul 12

Articolul 12 alineatul (3)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Ținând seama în mod corespunzător de stocurile deținute sau în curs de constituire de către operatorii economici pe teritoriul lor, statele membre depun toate eforturile pentru a constitui rezerve strategice cu bunurile de importanță strategică identificate în conformitate cu alineatul (1). Comisia oferă sprijin statelor membre pentru a-și coordona și raționaliza eforturile. | Ținând seama în mod corespunzător de stocurile deținute sau în curs de constituire de către operatorii economici pe teritoriul lor,
  precum și de echilibrul teritorial care ține cont în special de insule, regiunile muntoase și alte regiuni îndepărtate, statele membre
  depun toate eforturile pentru a constitui rezerve strategice cu bunurile de importanță strategică identificate în conformitate cu alineatul (1). Comisia oferă sprijin statelor membre pentru a-și coordona și raționaliza eforturile. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Ținând seama în mod corespunzător de stocurile deținute sau în curs de constituire de către operatorii economici pe teritoriul lor, statele membre depun toate eforturile pentru a constitui rezerve strategice cu bunurile de importanță strategică identificate în conformitate cu alineatul (1). Comisia oferă sprijin statelor membre pentru a-și coordona și raționaliza eforturile.

Ținând seama în mod corespunzător de stocurile deținute sau în curs de constituire de către operatorii economici pe teritoriul lor,
  precum și de echilibrul teritorial care ține cont în special de insule, regiunile muntoase și alte regiuni îndepărtate, statele membre
  depun toate eforturile pentru a constitui rezerve strategice cu bunurile de importanță strategică identificate în conformitate cu alineatul (1). Comisia oferă sprijin statelor membre pentru a-și coordona și raționaliza eforturile.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 13

Articolul 15 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În cazul în care, luând în considerare avizul emis de grupul consultativ, Comisia consideră că este necesară o prelungire a regimului de urgență al pieței unice, aceasta propune Consiliului prelungirea regimului de urgență al pieței unice. Sub rezerva unor modificări urgente și excepționale ale circumstanțelor, Comisia depune eforturi pentru a face acest lucru cel târziu cu 30 de zile înainte de expirarea perioadei pentru care a fost activat regimul de urgență al pieței unice. Consiliul poate prelungi regimul de urgență al pieței unice cu perioade de cel mult șase luni fiecare, prin intermediul unui act de punere în aplicare. | În cazul în care, luând în considerare avizul emis de grupul consultativ, Comisia consideră că este necesară o prelungire a regimului de urgență al pieței unice, aceasta propune Consiliului prelungirea regimului de urgență al pieței unice. Sub rezerva unor modificări urgente și excepționale ale circumstanțelor, Comisia depune eforturi pentru a face acest lucru cel târziu cu 30 de zile înainte de expirarea perioadei pentru care a fost activat regimul de urgență al pieței unice. Consiliul poate prelungi regimul de urgență al pieței unice cu perioade de cel mult șase luni fiecare, prin intermediul unui act de punere în aplicare.
  În absența unei prelungiri, regimul de urgență al pieței unice va expira automat. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

În cazul în care, luând în considerare avizul emis de grupul consultativ, Comisia consideră că este necesară o prelungire a regimului de urgență al pieței unice, aceasta propune Consiliului prelungirea regimului de urgență al pieței unice. Sub rezerva unor modificări urgente și excepționale ale circumstanțelor, Comisia depune eforturi pentru a face acest lucru cel târziu cu 30 de zile înainte de expirarea perioadei pentru care a fost activat regimul de urgență al pieței unice. Consiliul poate prelungi regimul de urgență al pieței unice cu perioade de cel mult șase luni fiecare, prin intermediul unui act de punere în aplicare.

În cazul în care, luând în considerare avizul emis de grupul consultativ, Comisia consideră că este necesară o prelungire a regimului de urgență al pieței unice, aceasta propune Consiliului prelungirea regimului de urgență al pieței unice. Sub rezerva unor modificări urgente și excepționale ale circumstanțelor, Comisia depune eforturi pentru a face acest lucru cel târziu cu 30 de zile înainte de expirarea perioadei pentru care a fost activat regimul de urgență al pieței unice. Consiliul poate prelungi regimul de urgență al pieței unice cu perioade de cel mult șase luni fiecare, prin intermediul unui act de punere în aplicare.
  În absența unei prelungiri, regimul de urgență al pieței unice va expira automat.

Expunere de motive

Măsurile de urgență trebuie să fie întotdeauna limitate în timp și să se încheie automat pentru a preveni abuzurile. Acest lucru este menționat la articolul 14 alineatul (3) privind activarea, dar nu și la articolul privind dezactivarea, prin urmare se aduc clarificări prin acest amendament.

Amendamentul 14

Articolul 16 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Atunci când adoptă și aplică măsuri naționale ca răspuns la o situație de urgență pe piața unică și la criza subiacentă, statele membre se asigură că acțiunile lor respectă pe deplin tratatul și dreptul Uniunii și, în special, cerințele prevăzute la prezentul articol. | Atunci când adoptă și aplică măsuri naționale ca răspuns la o situație de urgență pe piața unică și la criza subiacentă, statele membre se asigură că acțiunile lor respectă pe deplin tratatul și dreptul Uniunii și, în special, cerințele prevăzute la prezentul articol
  , care au prioritate în acest sens, mai ales în ceea ce privește măsurile prevăzute de Codul frontierelor Schengen
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Atunci când adoptă și aplică măsuri naționale ca răspuns la o situație de urgență pe piața unică și la criza subiacentă, statele membre se asigură că acțiunile lor respectă pe deplin tratatul și dreptul Uniunii și, în special, cerințele prevăzute la prezentul articol.

Atunci când adoptă și aplică măsuri naționale ca răspuns la o situație de urgență pe piața unică și la criza subiacentă, statele membre se asigură că acțiunile lor respectă pe deplin tratatul și dreptul Uniunii și, în special, cerințele prevăzute la prezentul articol
  , care au prioritate în acest sens, mai ales în ceea ce privește măsurile prevăzute de Codul frontierelor Schengen
  .

Expunere de motive

Pentru ca normele privind libera circulație ale SMEI să fie eficace în practică, ele trebuie să aibă prioritate parțială față de Codul frontierelor Schengen; în caz contrar, statele membre pot introduce controale unilaterale și necoordonate la frontiere, care, prin însăși natura lor, ar putea echivala cu închiderea frontierelor.

Amendamentul 15

Articolul 16 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Orice restricție este limitată în timp și eliminată de îndată ce situația o permite. În plus, orice restricție ar trebui să țină seama de situația regiunilor de frontieră. | Orice restricție este limitată în timp
  , revizuită periodic
  și eliminată de îndată ce situația o permite. În plus, orice restricție ar trebui să țină seama de situația regiunilor de frontieră. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Orice restricție este limitată în timp și eliminată de îndată ce situația o permite. În plus, orice restricție ar trebui să țină seama de situația regiunilor de frontieră.

Orice restricție este limitată în timp
  , revizuită periodic
  și eliminată de îndată ce situația o permite. În plus, orice restricție ar trebui să țină seama de situația regiunilor de frontieră.

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 16

Articolul 16 alineatul (5)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre se asigură că toate părțile interesate afectate sunt informate cu privire la măsurile de restricționare a liberei circulații a mărfurilor, a serviciilor și a persoanelor, inclusiv a lucrătorilor și a prestatorilor de servicii, înainte de intrarea lor în vigoare. Statele membre asigură un dialog continuu cu părțile interesate, inclusiv prin comunicarea cu partenerii sociali și cu partenerii internaționali. | Statele membre se asigură că toate părțile interesate afectate
  și autoritățile locale și regionale
  sunt informate cu privire la măsurile de restricționare a liberei circulații a mărfurilor, a serviciilor și a persoanelor, inclusiv a lucrătorilor și a prestatorilor de servicii, înainte de intrarea lor în vigoare. Statele membre asigură un dialog continuu cu părțile interesate, inclusiv prin comunicarea cu
  Comitetul European al Regiunilor,
  partenerii sociali și cu partenerii internaționali. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre se asigură că toate părțile interesate afectate sunt informate cu privire la măsurile de restricționare a liberei circulații a mărfurilor, a serviciilor și a persoanelor, inclusiv a lucrătorilor și a prestatorilor de servicii, înainte de intrarea lor în vigoare. Statele membre asigură un dialog continuu cu părțile interesate, inclusiv prin comunicarea cu partenerii sociali și cu partenerii internaționali.

Statele membre se asigură că toate părțile interesate afectate
  și autoritățile locale și regionale
  sunt informate cu privire la măsurile de restricționare a liberei circulații a mărfurilor, a serviciilor și a persoanelor, inclusiv a lucrătorilor și a prestatorilor de servicii, înainte de intrarea lor în vigoare. Statele membre asigură un dialog continuu cu părțile interesate, inclusiv prin comunicarea cu
  Comitetul European al Regiunilor,
  partenerii sociali și cu partenerii internaționali.

Expunere de motive

Ne asigurăm că sunt implicate autoritățile locale și regionale.

Amendamentul 17

Articolul 19 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre prezintă Comisiei o expunere a motivelor care fac ca adoptarea unei astfel de măsuri să fie justificată și proporțională, în cazul în care motivele respective nu au fost deja precizate în măsura notificată. Statele membre comunică Comisiei textul integral al actelor cu putere de lege
  sau al normelor de reglementare naționale
  care conțin măsura respectivă sau sunt modificate prin măsura respectivă. | Statele membre prezintă Comisiei o expunere a motivelor care fac ca adoptarea unei astfel de măsuri să fie justificată și proporțională, în cazul în care motivele respective nu au fost deja precizate în măsura notificată. Statele membre comunică Comisiei textul integral al actelor cu putere de lege
  relevante aplicabile în prezent în statul lor
  care conțin măsura respectivă sau sunt modificate prin măsura respectivă. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre prezintă Comisiei o expunere a motivelor care fac ca adoptarea unei astfel de măsuri să fie justificată și proporțională, în cazul în care motivele respective nu au fost deja precizate în măsura notificată. Statele membre comunică Comisiei textul integral al actelor cu putere de lege
  sau al normelor de reglementare naționale
  care conțin măsura respectivă sau sunt modificate prin măsura respectivă.

Statele membre prezintă Comisiei o expunere a motivelor care fac ca adoptarea unei astfel de măsuri să fie justificată și proporțională, în cazul în care motivele respective nu au fost deja precizate în măsura notificată. Statele membre comunică Comisiei textul integral al actelor cu putere de lege
  relevante aplicabile în prezent în statul lor
  care conțin măsura respectivă sau sunt modificate prin măsura respectivă.

Expunere de motive

În unele state membre, regiunile pot adopta norme proprii sau norme suplimentare, așadar ar trebui menționate nu numai legislația națională, ci și toate normele aplicabile în statul membru în cauză.

Amendamentul 18

Articolul 21 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre se asigură că cetățenii, consumatorii, operatorii economici și lucrătorii, precum și reprezentanții acestora pot primi, la cererea acestora și prin intermediul punctelor unice de contact respective, informații din partea autorităților competente cu privire la modul în care măsurile naționale respective de răspuns în situații de criză sunt interpretate și aplicate în general. Dacă este cazul, aceste informații includ un ghid pas cu pas. Informațiile se transmit într-un limbaj clar, ușor de înțeles și inteligibil. Acestea trebuie să fie ușor accesibile de la distanță și prin mijloace electronice și trebuie să fie actualizate. | Statele membre se asigură că cetățenii, consumatorii,
  autoritățile locale și regionale,
  operatorii economici și lucrătorii, precum și reprezentanții acestora pot primi, la cererea acestora și prin intermediul punctelor unice de contact respective, informații din partea autorităților competente cu privire la modul în care măsurile naționale respective de răspuns în situații de criză sunt interpretate și aplicate în general. Dacă este cazul, aceste informații includ un ghid pas cu pas. Informațiile se transmit într-un limbaj clar, ușor de înțeles și inteligibil. Acestea trebuie să fie ușor accesibile de la distanță și prin mijloace electronice și trebuie să fie actualizate. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre se asigură că cetățenii, consumatorii, operatorii economici și lucrătorii, precum și reprezentanții acestora pot primi, la cererea acestora și prin intermediul punctelor unice de contact respective, informații din partea autorităților competente cu privire la modul în care măsurile naționale respective de răspuns în situații de criză sunt interpretate și aplicate în general. Dacă este cazul, aceste informații includ un ghid pas cu pas. Informațiile se transmit într-un limbaj clar, ușor de înțeles și inteligibil. Acestea trebuie să fie ușor accesibile de la distanță și prin mijloace electronice și trebuie să fie actualizate.

Statele membre se asigură că cetățenii, consumatorii,
  autoritățile locale și regionale,
  operatorii economici și lucrătorii, precum și reprezentanții acestora pot primi, la cererea acestora și prin intermediul punctelor unice de contact respective, informații din partea autorităților competente cu privire la modul în care măsurile naționale respective de răspuns în situații de criză sunt interpretate și aplicate în general. Dacă este cazul, aceste informații includ un ghid pas cu pas. Informațiile se transmit într-un limbaj clar, ușor de înțeles și inteligibil. Acestea trebuie să fie ușor accesibile de la distanță și prin mijloace electronice și trebuie să fie actualizate.

Expunere de motive

Toți ar trebui să aibă acces la punctele unice de contact ale statelor membre. Accesul poate fi facilitat de nivelul regional. Acest lucru este esențial în special în regiunile de frontieră și în zonele periferice.

Amendamentul 19

Articolul 22 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Punctul unic de contact de la nivelul Uniunii oferă cetățenilor, consumatorilor, operatorilor economici, lucrătorilor și reprezentanților acestora următoarele tipuri de asistență: [...] | Punctul unic de contact de la nivelul Uniunii oferă cetățenilor, consumatorilor,
  autorităților locale și regionale,
  operatorilor economici, lucrătorilor și reprezentanților acestora următoarele tipuri de asistență: [...] |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Punctul unic de contact de la nivelul Uniunii oferă cetățenilor, consumatorilor, operatorilor economici, lucrătorilor și reprezentanților acestora următoarele tipuri de asistență: [...]

Punctul unic de contact de la nivelul Uniunii oferă cetățenilor, consumatorilor,
  autorităților locale și regionale,
  operatorilor economici, lucrătorilor și reprezentanților acestora următoarele tipuri de asistență: [...]

Expunere de motive

Ne asigurăm că sunt implicate autoritățile locale și regionale.

Amendamentul 20

Articolul 24 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În cazul în care există deficite grave cauzate de criză sau o amenințare imediată de apariție a unor astfel de deficite, Comisia poate invita organizații reprezentative sau operatori economici reprezentativi din lanțurile de aprovizionare relevante pentru situații de criză să transmită Comisiei în mod voluntar, într-un termen stabilit, informații specifice cu privire la capacitățile de producție și la eventualele stocuri de bunuri relevante în situații de criză și de componente ale acestora existente în unitățile de producție ale Uniunii și în unitățile din țările terțe pe care le exploatează, cu care au încheiat contracte sau de la care se aprovizionează, precum și informații cu privire la orice perturbări relevante ale lanțului de aprovizionare într-un anumit termen. | În cazul în care există deficite grave cauzate de criză sau o amenințare imediată de apariție a unor astfel de deficite, Comisia poate invita organizații reprezentative sau operatori economici reprezentativi din lanțurile de aprovizionare relevante pentru situații de criză să transmită Comisiei în mod voluntar, într-un termen stabilit, informații specifice cu privire la capacitățile de producție și la eventualele stocuri de bunuri relevante în situații de criză și de componente ale acestora existente în unitățile de producție ale Uniunii și în unitățile din țările terțe pe care le exploatează, cu care au încheiat contracte sau de la care se aprovizionează, precum și informații cu privire la orice perturbări relevante ale lanțului de aprovizionare într-un anumit termen.
  Comisia se asigură că sarcina administrativă și comercială pentru operatorii economici, în special pentru IMM-uri, este redusă la minimum, că termenele de răspuns sunt realiste și că conținutul cererilor de propuneri respectă principiile proporționalității și al strictei necesități. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

În cazul în care există deficite grave cauzate de criză sau o amenințare imediată de apariție a unor astfel de deficite, Comisia poate invita organizații reprezentative sau operatori economici reprezentativi din lanțurile de aprovizionare relevante pentru situații de criză să transmită Comisiei în mod voluntar, într-un termen stabilit, informații specifice cu privire la capacitățile de producție și la eventualele stocuri de bunuri relevante în situații de criză și de componente ale acestora existente în unitățile de producție ale Uniunii și în unitățile din țările terțe pe care le exploatează, cu care au încheiat contracte sau de la care se aprovizionează, precum și informații cu privire la orice perturbări relevante ale lanțului de aprovizionare într-un anumit termen.

În cazul în care există deficite grave cauzate de criză sau o amenințare imediată de apariție a unor astfel de deficite, Comisia poate invita organizații reprezentative sau operatori economici reprezentativi din lanțurile de aprovizionare relevante pentru situații de criză să transmită Comisiei în mod voluntar, într-un termen stabilit, informații specifice cu privire la capacitățile de producție și la eventualele stocuri de bunuri relevante în situații de criză și de componente ale acestora existente în unitățile de producție ale Uniunii și în unitățile din țările terțe pe care le exploatează, cu care au încheiat contracte sau de la care se aprovizionează, precum și informații cu privire la orice perturbări relevante ale lanțului de aprovizionare într-un anumit termen.
  Comisia se asigură că sarcina administrativă și comercială pentru operatorii economici, în special pentru IMM-uri, este redusă la minimum, că termenele de răspuns sunt realiste și că conținutul cererilor de propuneri respectă principiile proporționalității și al strictei necesități.

Expunere de motive

Evitarea sarcinilor inutile pentru întreprinderi.

II.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR)

| 1. | salută propunerea Comisiei privind un instrument pentru situații de urgență pe piața unică pentru a asigura funcționarea pieței unice, inclusiv libera circulație a persoanelor, în situații viitoare de criză; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază modul în care măsurile coordonate ale UE au permis restabilirea libertăților pieței unice în contextul pandemiei de COVID-19 și faptul că războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, care încalcă dreptul internațional, arată cât de repede poate apărea o nouă criză; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că crizele pot avea consecințe grave asupra pieței unice; scoate în evidență importanța unor măsuri bazate pe nevoi pentru a aborda divergențele la nivel european, național, regional și local în context de criză și a unei politici de coeziune bazate pe nevoi, care să promoveze reziliența la crize urmărind aceleași obiective; |
| --- | --- |

3.

| 4. | își reiterează opinia potrivit căreia, în special, libera circulație a bunurilor, a persoanelor și a serviciilor trebuie protejată împotriva crizelor; subliniază rolul special al regiunilor frontaliere pentru funcționarea pieței unice; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că domeniile care intră sub incidența articolului 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene sunt afectate în mod deosebit de impactul crizelor, deoarece acestea se confruntă deja cu provocări cauzate de localizarea lor; |
| --- | --- |

5.

| 6. | consideră, prin urmare, că este necesar un cadru general solid al UE pentru situații de criză pe piața unică, care să completeze normele sectoriale existente și cele planificate; |
| --- | --- |

6.

Gestionarea frontierelor în cadrul Instrumentului pentru situații de urgență pe piața unică

| 7. | subliniază că în special regiunile de frontieră au de suferit din cauza închiderii unilaterale și pe termen scurt a frontierelor în contextul crizelor; această măsură afectează întreaga cooperare transfrontalieră în domenii precum educația, sănătatea și energia, precum și transportul de bunuri, lucrătorii transfrontalieri, prestatorii de servicii, dar și familiile și alte relații între oameni; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază mai ales că, din cauza congestionării pe distanțe lungi a traficului la punctele de trecere a frontierei, controalele la frontieră sunt similare cu închiderea frontierelor; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită, prin urmare, Comisia Europeană să acorde prioritate parțială normelor privind libera circulație din cadrul Instrumentului pentru situații de urgență pe piața unică față de Codul frontierelor Schengen, pentru a asigura libera circulație a persoanelor, serviciilor și bunurilor în perioade de criză; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Consiliul ca după intrarea în vigoare a regulamentului să înceapă negocierile cu țările terțe de la frontierele externe ale UE pentru a asigura respectarea acestor norme privind libera circulație; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reamintește, în acest sens, avizul său privind revizuirea guvernanței spațiului Schengen (1), care solicită limitarea strictă a controalelor la frontierele interne la maximum 24 luni în total și explicarea motivelor pentru care măsurile alternative nu sunt adecvate; |
| --- | --- |

11.

| 12. | îndeamnă, de asemenea, Consiliul să deblocheze crearea mecanismului transfrontalier european (MTFE) pentru a pune în aplicare de-a lungul frontierelor a unor soluții interguvernamentale simple; |
| --- | --- |

12.

Instrumentul pentru situații de urgență pe piața unică dintr-o perspectivă regională

| 13. | salută, în general, abordarea bazată pe realitatea zonei a propunerii și accentul pe care aceasta îl pune pe deplasări și pe activitățile de afaceri; solicită, în același timp, o mai mare concentrare teritorială a instrumentului de urgență pentru a asigura eficacitatea acestuia pe teren; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită, pe această bază, implicarea permanentă a reprezentanților Comitetului European al Regiunilor în grupul consultativ; |
| --- | --- |

14.

| 15. | solicită, de asemenea, implicarea autorităților locale și regionale în organizarea birourilor centrale de legătură și acces egal la punctele de contact naționale și unice la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

15.

| 16. | reamintește că bunurile (potențial) necesare în situații de criză sunt distribuite inegal în interiorul pieței unice; subliniază nevoia absolută de solidaritate europeană pentru a asigura distribuirea acestor bunuri în zonele grav afectate; salută, în acest sens, interzicerea restricțiilor la export; |
| --- | --- |

16.

| 17. | propune ca definițiile și criteriile relevante să fie mai coerente în cadrul propunerii și ca, în acest context, preocupările regionale să fie luate în considerare mai îndeaproape; |
| --- | --- |

17.

Guvernanța Instrumentului pentru situații de urgență pe piața unică

| 18. | subliniază, în acest context, necesitatea de a clarifica unele definiții pentru a garanta securitatea juridică și a clarifica în ce condiții, circumstanțe și crize urmează să fie utilizat instrumentul de urgență; |
| --- | --- |

18.

| 19. | salută sistemul de tip semafor propus, cu cele trei etape – planificarea pentru eventuale situații de urgență, supravegherea pieței unice și situația de urgență propriu-zisă pe piața internă – pentru o mai bună prevenire, pregătire și gestionare a crizelor; |
| --- | --- |

19.

| 20. | salută călduros accentul pus pe schimbul de informații, comunicarea și coordonarea între statele membre și încurajează crearea unei interfețe comune de informare online pentru crizele viitoare, asemănătoare aplicației „Re-open EU”, folosită în timpul pandemiei de COVID-19; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază necesitatea de a asigura complementaritatea și coerența cu normele sectoriale și alte norme generale, în special cu Codul frontierelor Schengen, pentru a nu duce la o mai mare incertitudine juridică; |
| --- | --- |

21.

| 22. | reamintește principiile subsidiarității și proporționalității și constată că propunerea Comisiei este foarte cuprinzătoare; subliniază, în acest context, importanța de a garanta controlul și transparența instrumentului într-o măsură suficientă, precum și de a analiza și echilibra extinderea, potențial de mare anvergură, a competențelor delegate Comisiei și subliniază că acest lucru se poate realiza numai în condițiile unor criterii clare și univoce și a unor limite cuantificabile, aplicate printr-o procedură conformă normelor, care să garanteze nu doar implicarea statelor membre și a Parlamentului European, ci și a parlamentelor naționale și regionale; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că orice măsură de urgență trebuie să respecte și să garanteze aplicarea efectivă și respectarea deplină a legislației muncii și a drepturilor fundamentale, inclusiv a drepturilor sociale, de muncă și sindicale; |
| --- | --- |

23.

| 24. | solicită să se reevalueze caracterul necesar și proporționalitatea monitorizării lanțurilor de aprovizionare, a colectării de informații de la întreprinderi și a obligațiilor privind comenzile prioritare, deoarece, cu precădere în situații de criză, ar trebui reduse poverile suplimentare ale întreprinderilor, mai ales ale întreprinderilor mici și mijlocii; ar trebui prelungite termenele de răspuns, cel puțin; |
| --- | --- |

24.

| 25. | salută accelerarea evaluărilor conformității produselor importante din punct de vedere strategic; propune extinderea acestora și la alte grupe de produse; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită Comisia Europeană să asigure transparența achizițiilor publice comune și să desprindă învățăminte din deficiențele legate de încheierea de contracte cu producătorii de vaccinuri împotriva COVID-19; |
| --- | --- |

26.

| 27. | salută, în cele din urmă, dezbaterile recente privind consolidarea autonomiei strategice europene independent de crize și așteaptă cu interes proiectul de lege al Comisiei Europene privind materiile prime critice; în acest context, îndeamnă Comisia să țină cont în propunerea sa legislativă de propunerile prezentate în avizul CoR „Planul de acțiune privind materiile prime critice” (2). |
| --- | --- |

27.

Bruxelles, 8 februarie 2023.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Avizul Comitetului European al Regiunilor – Guvernanța revizuită a spațiului Schengen (COR-2022-01129-00-01) (JO C 498, 30.12.2022, p. 114).

1

(2)  Avizul Comitetului European al Regiunilor – Planul de acțiune privind materiile prime critice (COR-2020-04292-00-01) (JO C 175, 7.5.2021, p. 10).

2

---