# Jurnalul Oficial C 214/16 i

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 214 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6616 iunie 2023 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 214

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6616 iunie 2023

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2022-2023Ședințele dintre 16 și 19 ianuarie 2023TEXTE ADOPTATE | 1 |

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2022-2023Ședințele dintre 16 și 19 ianuarie 2023TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 17 ianuarie 2023 |
| 2023/C 214/01 | Rezoluția Parlamentului European din 17 ianuarie 2023 referitoare la crearea unei capitale europene a comerțului local (2022/2874(RSP)) | 2 |
| | Miercuri, 18 ianuarie 2023 |
| 2023/C 214/02 | Rezoluția Parlamentului European din 18 ianuarie 2023 referitoare la cea de a 30-a aniversare a pieței unice sărbătorirea realizărilor și perspective pentru evoluții viitoare (2022/3015(RSP)) | 8 |
| 2023/C 214/03 | Rezoluția Parlamentului European din 18 ianuarie 2023 referitoare la protecția consumatorilor în domeniul jocurilor video online: o abordare la nivelul pieței unice europene (2022/2014(INI)) | 15 |
| 2023/C 214/04 | Rezoluția Parlamentului European din 18 ianuarie 2023 referitoare la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune – raportul anual pe 2022 (2022/2048(INI)) | 26 |
| 2023/C 214/05 | Rezoluția Parlamentului European din 18 ianuarie 2023 referitoare la punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comune – raportul anual pe 2022 (2022/2050(INI)) | 54 |
| 2023/C 214/06 | Rezoluția Parlamentului European din 18 ianuarie 2023 referitoare la drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în acest domeniu – raport anual pe 2022 (2022/2049(INI)) | 77 |
| | Joi, 19 ianuarie 2023 |
| 2023/C 214/07 | Rezoluția Parlamentului European din 19 ianuarie 2023 referitoare la consecințele umanitare ale blocadei din Nagorno-Karabah (2023/2504(RSP)) | 104 |
| 2023/C 214/08 | Rezoluția Parlamentului European din 19 ianuarie 2023 referitoare la luarea cu asalt a instituțiilor democratice din Brazilia (2023/2505(RSP)) | 106 |
| 2023/C 214/09 | Rezoluția Parlamentului European din 19 ianuarie 2023 referitoare la situația jurnaliștilor din Maroc, în special cazul lui Omar Radi (2023/2506(RSP)) | 107 |
| 2023/C 214/10 | Rezoluția Parlamentului European din 19 ianuarie 2023 referitoare la înființarea unui tribunal pentru crima de agresiune împotriva Ucrainei (2022/3017(RSP)) | 109 |
| 2023/C 214/11 | Rezoluția Parlamentului European din 19 ianuarie 2023 referitoare la răspunsul UE la protestele și execuțiile din Iran (2023/2511(RSP)) | 114 |
| 2023/C 214/12 | Rezoluția Parlamentului European din 19 ianuarie 2023 referitoare la controlul activităților financiare ale Băncii Europene de Investiții – raportul anual pe 2021 (2022/2153(INI)) | 123 |
| 2023/C 214/13 | Rezoluția Parlamentului European din 19 ianuarie 2023 referitoare la protejarea intereselor financiare ale Uniunii Europene – combaterea fraudei – raport anual 2021 (2022/2152(INI)) | 133 |
| 2023/C 214/14 | Rezoluția Parlamentului European din 19 ianuarie 2023 referitoare la situația pescuitului la scară mică în UE și la perspectivele viitoare (2021/2056(INI)) | 150 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 17 ianuarie 2023

2023/C 214/01

Rezoluția Parlamentului European din 17 ianuarie 2023 referitoare la crearea unei capitale europene a comerțului local (2022/2874(RSP))

2

Miercuri, 18 ianuarie 2023

2023/C 214/02

Rezoluția Parlamentului European din 18 ianuarie 2023 referitoare la cea de a 30-a aniversare a pieței unice sărbătorirea realizărilor și perspective pentru evoluții viitoare (2022/3015(RSP))

8

2023/C 214/03

Rezoluția Parlamentului European din 18 ianuarie 2023 referitoare la protecția consumatorilor în domeniul jocurilor video online: o abordare la nivelul pieței unice europene (2022/2014(INI))

15

2023/C 214/04

Rezoluția Parlamentului European din 18 ianuarie 2023 referitoare la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune – raportul anual pe 2022 (2022/2048(INI))

26

2023/C 214/05

Rezoluția Parlamentului European din 18 ianuarie 2023 referitoare la punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comune – raportul anual pe 2022 (2022/2050(INI))

54

2023/C 214/06

Rezoluția Parlamentului European din 18 ianuarie 2023 referitoare la drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în acest domeniu – raport anual pe 2022 (2022/2049(INI))

77

Joi, 19 ianuarie 2023

2023/C 214/07

Rezoluția Parlamentului European din 19 ianuarie 2023 referitoare la consecințele umanitare ale blocadei din Nagorno-Karabah (2023/2504(RSP))

104

2023/C 214/08

Rezoluția Parlamentului European din 19 ianuarie 2023 referitoare la luarea cu asalt a instituțiilor democratice din Brazilia (2023/2505(RSP))

106

2023/C 214/09

Rezoluția Parlamentului European din 19 ianuarie 2023 referitoare la situația jurnaliștilor din Maroc, în special cazul lui Omar Radi (2023/2506(RSP))

107

2023/C 214/10

Rezoluția Parlamentului European din 19 ianuarie 2023 referitoare la înființarea unui tribunal pentru crima de agresiune împotriva Ucrainei (2022/3017(RSP))

109

2023/C 214/11

Rezoluția Parlamentului European din 19 ianuarie 2023 referitoare la răspunsul UE la protestele și execuțiile din Iran (2023/2511(RSP))

114

2023/C 214/12

Rezoluția Parlamentului European din 19 ianuarie 2023 referitoare la controlul activităților financiare ale Băncii Europene de Investiții – raportul anual pe 2021 (2022/2153(INI))

123

2023/C 214/13

Rezoluția Parlamentului European din 19 ianuarie 2023 referitoare la protejarea intereselor financiare ale Uniunii Europene – combaterea fraudei – raport anual 2021 (2022/2152(INI))

133

2023/C 214/14

Rezoluția Parlamentului European din 19 ianuarie 2023 referitoare la situația pescuitului la scară mică în UE și la perspectivele viitoare (2021/2056(INI))

150

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 17 ianuarie 2023 |
| 2023/C 214/15 | Decizia Parlamentului European din 17 ianuarie 2023 privind modificarea articolului 7 referitor la apărarea privilegiilor și imunității și a articolului 9 referitor la procedurile privind imunitatea din Regulamentul de procedură al Parlamentului European (2022/2210(REG)) | 167 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 17 ianuarie 2023

2023/C 214/15

Decizia Parlamentului European din 17 ianuarie 2023 privind modificarea articolului 7 referitor la apărarea privilegiilor și imunității și a articolului 9 referitor la procedurile privind imunitatea din Regulamentul de procedură al Parlamentului European (2022/2210(REG))

167

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 17 ianuarie 2023 |
| 2023/C 214/16 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 ianuarie 2023 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană, pe de o parte, și Noua Zeelandă, pe de altă parte, privind schimbul de date cu caracter personal între Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Aplicare a Legii (Europol) și autoritățile din Noua Zeelandă competente pentru combaterea criminalității grave și a terorismului (10092/2022 – C9-0288/2022 – 2022/0157(NLE)) | 170 |
| 2023/C 214/17 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 ianuarie 2023 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de autorizare a statelor membre să ratifice, în interesul Uniunii Europene, cel de Al doilea protocol adițional la Convenția privind criminalitatea informatică referitor la cooperarea consolidată și la divulgarea probelor electronice (06438/2022 – C9-0146/2022 – 2021/0383(NLE)) | 171 |
| 2023/C 214/18 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 17 ianuarie 2023 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind expedierile de deșeuri și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1257/2013 și (UE) 2020/1056 (COM(2021)0709 – C9-0426/2021 – 2021/0367(COD)) | 172 |
| 2023/C 214/19 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 ianuarie 2023 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de stabilire a unor norme pentru prevenirea utilizării abuzive în scopuri fiscale a entităților fictive și de modificare a Directivei 2011/16/UE (COM(2021)0565 – C9-0041/2022 – 2021/0434(CNS)) | 223 |

III   Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 17 ianuarie 2023

2023/C 214/16

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 ianuarie 2023 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană, pe de o parte, și Noua Zeelandă, pe de altă parte, privind schimbul de date cu caracter personal între Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Aplicare a Legii (Europol) și autoritățile din Noua Zeelandă competente pentru combaterea criminalității grave și a terorismului (10092/2022 – C9-0288/2022 – 2022/0157(NLE))

170

2023/C 214/17

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 ianuarie 2023 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de autorizare a statelor membre să ratifice, în interesul Uniunii Europene, cel de Al doilea protocol adițional la Convenția privind criminalitatea informatică referitor la cooperarea consolidată și la divulgarea probelor electronice (06438/2022 – C9-0146/2022 – 2021/0383(NLE))

171

2023/C 214/18

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 17 ianuarie 2023 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind expedierile de deșeuri și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1257/2013 și (UE) 2020/1056 (COM(2021)0709 – C9-0426/2021 – 2021/0367(COD))

172

2023/C 214/19

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 ianuarie 2023 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de stabilire a unor norme pentru prevenirea utilizării abuzive în scopuri fiscale a entităților fictive și de modificare a Directivei 2011/16/UE (COM(2021)0565 – C9-0041/2022 – 2021/0434(CNS))

223

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

16.6.2023

| 16.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 214/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 214/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2022-2023

Ședințele dintre 16 și 19 ianuarie 2023

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 17 ianuarie 2023

| 16.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 214/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 214/2

---

P9_TA(2023)0006

Crearea unei capitale europene a comerțului local

Rezoluția Parlamentului European din 17 ianuarie 2023 referitoare la crearea unei capitale europene a comerțului local (2022/2874(RSP))

(2023/C 214/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere petiția nr. 0699/2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere petiția nr. 0699/2021,

| — | având în vedere articolul 3 alineatele (3), (4) și (5) din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 alineatele (3), (4) și (5) din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolele 24, 153, 173 și 227 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 24, 153, 173 și 227 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/690 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a unui program privind piața internă, competitivitatea întreprinderilor, inclusiv a întreprinderilor mici și mijlocii, domeniul plantelor, animalelor, produselor alimentare și hranei pentru animale și statisticile europene (Programul privind piața unică) și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 99/2013, (UE) nr. 1287/2013, (UE) nr. 254/2014 și (UE) nr. 652/2014 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/690 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a unui program privind piața internă, competitivitatea întreprinderilor, inclusiv a întreprinderilor mici și mijlocii, domeniul plantelor, animalelor, produselor alimentare și hranei pentru animale și statisticile europene (Programul privind piața unică) și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 99/2013, (UE) nr. 1287/2013, (UE) nr. 254/2014 și (UE) nr. 652/2014 (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1287/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a unui program pentru competitivitatea întreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (COSME) (2014 – 2020) și de abrogare a Deciziei nr. 1639/2006/CE (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1287/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a unui program pentru competitivitatea întreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (COSME) (2014 – 2020) și de abrogare a Deciziei nr. 1639/2006/CE (3),

| — | având în vedere recomandarea Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii [notificată cu numărul de document C(2003) 1422] (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii [notificată cu numărul de document C(2003) 1422] (4),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Gândiți mai întâi la scară mică”: Prioritate pentru IMM-uri – Un „Small Business Act” pentru Europa (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Gândiți mai întâi la scară mică”: Prioritate pentru IMM-uri – Un „Small Business Act” pentru Europa (COM(2008)0394),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (5),

| — | având în vedere rezoluția Parlamentului European din 17 februarie 2022 referitoare la eliminarea barierelor netarifare și nefiscale de pe piața unică (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Parlamentului European din 17 februarie 2022 referitoare la eliminarea barierelor netarifare și nefiscale de pe piața unică (6),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Acum este momentul Europei: să reparăm prejudiciile aduse de criză și să pregătim viitorul pentru noua generație” (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Acum este momentul Europei: să reparăm prejudiciile aduse de criză și să pregătim viitorul pentru noua generație” (COM(2020)0456),

| — | având în vedere Comunicarea Comisei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „O strategie pentru IMM-uri pentru o Europă sustenabilă și digitală” (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „O strategie pentru IMM-uri pentru o Europă sustenabilă și digitală” (COM(2020)0103),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Un sector european al comerțului cu amănuntul adaptat la secolul XXI” (COM(2018)0219), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Un sector european al comerțului cu amănuntul adaptat la secolul XXI” (COM(2018)0219),

| — | având în vedere studiul din iulie 2020 al Direcției Generale Piață Internă, Industrie, Antreprenoriat și IMM-uri a Comisiei Europene intitulat „Limitele teritoriale legate de aprovizionare în sectorul comerțului cu amănuntul din UE”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din iulie 2020 al Direcției Generale Piață Internă, Industrie, Antreprenoriat și IMM-uri a Comisiei Europene intitulat „Limitele teritoriale legate de aprovizionare în sectorul comerțului cu amănuntul din UE”,

| — | având în vedere articolul 227 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 227 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Comisia pentru petiții a primit petiția nr. 0699/2021 prin care se propune crearea unei capitale europene a comerțului local și cu amănuntul; |
| --- | --- |

A.

întrucât Comisia pentru petiții a primit petiția nr. 0699/2021 prin care se propune crearea unei capitale europene a comerțului local și cu amănuntul;

| B. | întrucât propunerile petiționarului ar putea servi drept sursă de inspirație pentru procedura de selecție a capitalei europene a comerțului local și cu amănuntul; |
| --- | --- |

B.

întrucât propunerile petiționarului ar putea servi drept sursă de inspirație pentru procedura de selecție a capitalei europene a comerțului local și cu amănuntul;

| C. | întrucât comerțul cu amănuntul este un ecosistem foarte important în economia UE, reprezentând 11,5 % din valoarea adăugată a UE și angajând în mod direct peste 29 de milioane de persoane; întrucât performanța sa este esențială pentru bugetele gospodăriilor și pentru furnizori, deoarece consumatorii au cheltuit în medie 30 % din bugetul lor pentru a face cumpărături; |
| --- | --- |

C.

întrucât comerțul cu amănuntul este un ecosistem foarte important în economia UE, reprezentând 11,5 % din valoarea adăugată a UE și angajând în mod direct peste 29 de milioane de persoane; întrucât performanța sa este esențială pentru bugetele gospodăriilor și pentru furnizori, deoarece consumatorii au cheltuit în medie 30 % din bugetul lor pentru a face cumpărături;

| D. | întrucât întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile), inclusiv întreprinderile familiale, reprezintă coloana vertebrală a economiei europene; întrucât acestea reprezintă 99 % din totalul întreprinderilor din UE și angajează aproximativ 100 de milioane de persoane (7); |
| --- | --- |

D.

întrucât întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile), inclusiv întreprinderile familiale, reprezintă coloana vertebrală a economiei europene; întrucât acestea reprezintă 99 % din totalul întreprinderilor din UE și angajează aproximativ 100 de milioane de persoane (7);

| E. | întrucât IMM-urile din sectorul comerțului cu amănuntul sunt esențiale pentru comunitățile locale urbane și rurale, fac parte din structura socială și contribuie în mod direct la menținerea centrelor orașelor ca zone dinamice, în care nevoile cetățenilor sunt satisfăcute prin servicii furnizate aproape de domiciliu; întrucât IMM-urile din sectorul comerțului cu amănuntul contribuie și la combaterea depopulării zonelor rurale; întrucât IMM-urile din sectorul comerțului cu amănuntul contribuie în mod direct la prosperitatea, incluziunea și bunăstarea cetățenilor, la viața culturală locală și la patrimoniul orașelor din UE, asigurând în același timp un număr semnificativ de oportunități de angajare în aceste comunități, ceea ce, la rândul său, conduce la experiențe mai bune pentru consumatori; |
| --- | --- |

E.

întrucât IMM-urile din sectorul comerțului cu amănuntul sunt esențiale pentru comunitățile locale urbane și rurale, fac parte din structura socială și contribuie în mod direct la menținerea centrelor orașelor ca zone dinamice, în care nevoile cetățenilor sunt satisfăcute prin servicii furnizate aproape de domiciliu; întrucât IMM-urile din sectorul comerțului cu amănuntul contribuie și la combaterea depopulării zonelor rurale; întrucât IMM-urile din sectorul comerțului cu amănuntul contribuie în mod direct la prosperitatea, incluziunea și bunăstarea cetățenilor, la viața culturală locală și la patrimoniul orașelor din UE, asigurând în același timp un număr semnificativ de oportunități de angajare în aceste comunități, ceea ce, la rândul său, conduce la experiențe mai bune pentru consumatori;

| F. | întrucât, pe de altă parte, absența unui comerț local contribuie la degradarea socială, economică și fizică a centrelor și cartierelor urbane și conduce chiar la un cerc vicios de deteriorare a siguranței; întrucât lipsa serviciilor cu amănuntul este recunoscută ca fiind unul dintre motivele depopulării zonelor rurale; |
| --- | --- |

F.

întrucât, pe de altă parte, absența unui comerț local contribuie la degradarea socială, economică și fizică a centrelor și cartierelor urbane și conduce chiar la un cerc vicios de deteriorare a siguranței; întrucât lipsa serviciilor cu amănuntul este recunoscută ca fiind unul dintre motivele depopulării zonelor rurale;

| G. | întrucât comerțul local permite oferirea unor servicii mai personalizate și mai directe consumatorilor; |
| --- | --- |

G.

întrucât comerțul local permite oferirea unor servicii mai personalizate și mai directe consumatorilor;

| H. | întrucât ecosistemul comerțului cu amănuntul a fost grav afectat de criza provocată de pandemia de COVID-19; întrucât IMM-urile au fost afectate de șocul fără precedent al economiei mondiale, când magazinele au fost fie închise, fie supuse unor măsuri de precauție stricte; întrucât, în al doilea rând, sectorul s-a confruntat cu presiuni cauzate de criza actuală, inclusiv de conflictul din Ucraina și de creșterea costurilor energiei; întrucât viabilitatea multor IMM-uri, adesea microîntreprinderi familiale, este pusă în pericol și întrucât locurile de muncă sunt amenințate; |
| --- | --- |

H.

întrucât ecosistemul comerțului cu amănuntul a fost grav afectat de criza provocată de pandemia de COVID-19; întrucât IMM-urile au fost afectate de șocul fără precedent al economiei mondiale, când magazinele au fost fie închise, fie supuse unor măsuri de precauție stricte; întrucât, în al doilea rând, sectorul s-a confruntat cu presiuni cauzate de criza actuală, inclusiv de conflictul din Ucraina și de creșterea costurilor energiei; întrucât viabilitatea multor IMM-uri, adesea microîntreprinderi familiale, este pusă în pericol și întrucât locurile de muncă sunt amenințate;

| I. | întrucât este adesea foarte dificil pentru IMM-uri să își mențină o poziție competitivă în contextul globalizării întregului lanț valoric al comerțului cu amănuntul, condus de întreprinderile mari; întrucât printre consecințele colaterale se numără standardizarea ofertei comerciale și a peisajului urban, golirea centrelor urbane, creșterea amprentei ecologice și impactul asupra condițiilor de muncă; întrucât consolidarea comerțului local ar putea contribui la abordarea acestor consecințe; |
| --- | --- |

I.

întrucât este adesea foarte dificil pentru IMM-uri să își mențină o poziție competitivă în contextul globalizării întregului lanț valoric al comerțului cu amănuntul, condus de întreprinderile mari; întrucât printre consecințele colaterale se numără standardizarea ofertei comerciale și a peisajului urban, golirea centrelor urbane, creșterea amprentei ecologice și impactul asupra condițiilor de muncă; întrucât consolidarea comerțului local ar putea contribui la abordarea acestor consecințe;

| J. | întrucât, odată cu dezvoltarea rapidă a comerțului electronic, sectorul comerțului cu amănuntul trece în prezent printr-o transformare dramatică, comerțul cu amănuntul cu canale multiple, care combină vânzările offline și online, oferind atât noi oportunități, cât și provocări pentru acest sector; |
| --- | --- |

J.

întrucât, odată cu dezvoltarea rapidă a comerțului electronic, sectorul comerțului cu amănuntul trece în prezent printr-o transformare dramatică, comerțul cu amănuntul cu canale multiple, care combină vânzările offline și online, oferind atât noi oportunități, cât și provocări pentru acest sector;

| K. | întrucât inflația din zona euro continuă să crească; întrucât prețurile la energie și combustibili continuă să crească într-un ritm care depășește considerabil inflația medie, rămân foarte volatile și reprezintă unul dintre principalele motive de încheiere a activității IMM-urilor; întrucât acești factori fac ca IMM-urile și microîntreprinderile din sectorul comerțului cu amănuntul să fie deosebit de vulnerabile; |
| --- | --- |

K.

întrucât inflația din zona euro continuă să crească; întrucât prețurile la energie și combustibili continuă să crească într-un ritm care depășește considerabil inflația medie, rămân foarte volatile și reprezintă unul dintre principalele motive de încheiere a activității IMM-urilor; întrucât acești factori fac ca IMM-urile și microîntreprinderile din sectorul comerțului cu amănuntul să fie deosebit de vulnerabile;

| L. | întrucât micii comercianți sunt adesea afectați de marile platforme de vânzare care oferă prețuri mai mici deoarece și-au transferat costurile de producție către țări terțe; |
| --- | --- |

L.

întrucât micii comercianți sunt adesea afectați de marile platforme de vânzare care oferă prețuri mai mici deoarece și-au transferat costurile de producție către țări terțe;

| M. | întrucât, pentru a asigura un comerț cu amănuntul egal și echitabil în întreaga Uniune Europeană, este esențial să se instaleze rețele digitale de mare capacitate în toate regiunile UE; întrucât, potrivit Curții de Conturi Europene, există încă deficiențe grave în ceea ce privește implementarea acestor rețele în UE, deficiențe care pot adânci decalajul digital și pune în pericol sustenabilitatea magazinelor locale situate în zone slab populate în comparație cu cele situate în orașe mari; |
| --- | --- |

M.

întrucât, pentru a asigura un comerț cu amănuntul egal și echitabil în întreaga Uniune Europeană, este esențial să se instaleze rețele digitale de mare capacitate în toate regiunile UE; întrucât, potrivit Curții de Conturi Europene, există încă deficiențe grave în ceea ce privește implementarea acestor rețele în UE, deficiențe care pot adânci decalajul digital și pune în pericol sustenabilitatea magazinelor locale situate în zone slab populate în comparație cu cele situate în orașe mari;

| N. | întrucât comunicarea Comisiei intitulată „Un sector european al comerțului cu amănuntul adaptat la secolul XXI” vizează consolidarea competitivității sectorului comerțului cu amănuntul; |
| --- | --- |

N.

întrucât comunicarea Comisiei intitulată „Un sector european al comerțului cu amănuntul adaptat la secolul XXI” vizează consolidarea competitivității sectorului comerțului cu amănuntul;

| O. | întrucât inițiativa „Revitalizarea comerțului cu amănuntul” prezentată de Comisie sprijină digitalizarea și modernizarea IMM-urilor cu amănuntul; întrucât sprijinirea capacității micilor comercianți cu amănuntul de a se adapta la aceste schimbări este unul dintre cei mai importanți pași care trebuie realizați de factorii de decizie din UE; |
| --- | --- |

O.

întrucât inițiativa „Revitalizarea comerțului cu amănuntul” prezentată de Comisie sprijină digitalizarea și modernizarea IMM-urilor cu amănuntul; întrucât sprijinirea capacității micilor comercianți cu amănuntul de a se adapta la aceste schimbări este unul dintre cei mai importanți pași care trebuie realizați de factorii de decizie din UE;

| P. | întrucât Comisia a salutat propunerea petiționarilor de a crea o capitală europeană a comerțului local și cu amănuntul și va analiza opțiunile de abordare a chestiunilor specifice ridicate în cadrul acestei petiții; întrucât, având în vedere prioritatea de a garanta că programele de sprijin ale Comisiei produc un impact, Comisia va analiza, în special, importanța de a depăși simpla sensibilizare și de a contribui în mod direct la soluționarea provocărilor cu care se confruntă IMM-urile din sectorul comerțului cu amănuntul și la crearea unui impact pozitiv pentru acestea; |
| --- | --- |

P.

întrucât Comisia a salutat propunerea petiționarilor de a crea o capitală europeană a comerțului local și cu amănuntul și va analiza opțiunile de abordare a chestiunilor specifice ridicate în cadrul acestei petiții; întrucât, având în vedere prioritatea de a garanta că programele de sprijin ale Comisiei produc un impact, Comisia va analiza, în special, importanța de a depăși simpla sensibilizare și de a contribui în mod direct la soluționarea provocărilor cu care se confruntă IMM-urile din sectorul comerțului cu amănuntul și la crearea unui impact pozitiv pentru acestea;

| Q. | întrucât propunerea ar putea consolida activitatea în curs din orașe în cadrul politicii industriale și privind IMM-urile, în special inițiativa „Orașe inteligente – o provocare”, care reunește o comunitate activă de 136 de orașe din 21 de țări pentru a mobiliza tehnologii de vârf și pentru a stimula o transformare verde și digitală și reziliența socială; |
| --- | --- |

Q.

întrucât propunerea ar putea consolida activitatea în curs din orașe în cadrul politicii industriale și privind IMM-urile, în special inițiativa „Orașe inteligente – o provocare”, care reunește o comunitate activă de 136 de orașe din 21 de țări pentru a mobiliza tehnologii de vârf și pentru a stimula o transformare verde și digitală și reziliența socială;

| R. | întrucât crearea unei comunități solide a comerțului cu amănuntul poate fi foarte utilă pentru cei care doresc să își modernizeze și să își îmbunătățească poziția competitivă; |
| --- | --- |

R.

întrucât crearea unei comunități solide a comerțului cu amănuntul poate fi foarte utilă pentru cei care doresc să își modernizeze și să își îmbunătățească poziția competitivă;

| S. | întrucât îndeplinirea formalităților administrative afectează IMM-urile mai mult decât întreprinderile mai mari din cauza resurselor lor financiare și umane limitate; |
| --- | --- |

S.

întrucât îndeplinirea formalităților administrative afectează IMM-urile mai mult decât întreprinderile mai mari din cauza resurselor lor financiare și umane limitate;

| T. | întrucât sarcina reglementării sectorului comerțului cu amănuntul le revine în primul rând statelor membre; întrucât orice evaluare a barierelor cu care se confruntă sectorul comerțului cu amănuntul ar trebui să se bazeze, printre altele, pe experiențele și percepțiile întreprinderilor, ale lucrătorilor și ale consumatorilor; întrucât statele membre ar trebui să se asigure că reglementările existente nu afectează în mod disproporționat IMM-urile și microîntreprinderile și nu creează obstacole în calea activității acestora; |
| --- | --- |

T.

întrucât sarcina reglementării sectorului comerțului cu amănuntul le revine în primul rând statelor membre; întrucât orice evaluare a barierelor cu care se confruntă sectorul comerțului cu amănuntul ar trebui să se bazeze, printre altele, pe experiențele și percepțiile întreprinderilor, ale lucrătorilor și ale consumatorilor; întrucât statele membre ar trebui să se asigure că reglementările existente nu afectează în mod disproporționat IMM-urile și microîntreprinderile și nu creează obstacole în calea activității acestora;

| U. | întrucât comerțul cu amănuntul este un sector cu o contribuție fiscală semnificativă, care participă la plata cheltuielilor publice pentru serviciile publice destinate tuturor cetățenilor; |
| --- | --- |

U.

întrucât comerțul cu amănuntul este un sector cu o contribuție fiscală semnificativă, care participă la plata cheltuielilor publice pentru serviciile publice destinate tuturor cetățenilor;

| V. | întrucât obiectivul prezentei propuneri este de a promova comerțul local cu amănuntul și de a contribui la înțelegerea colectivă a importanței sale economice și sociale; |
| --- | --- |

V.

întrucât obiectivul prezentei propuneri este de a promova comerțul local cu amănuntul și de a contribui la înțelegerea colectivă a importanței sale economice și sociale;

| W. | întrucât comerțul local este alimentat adesea de furnizori regionali sau naționali, ceea ce contribuie la reducerea amprentei de carbon a produselor lor; întrucât producția în interiorul Uniunii garantează standarde și condiții de muncă de calitate; |
| --- | --- |

W.

întrucât comerțul local este alimentat adesea de furnizori regionali sau naționali, ceea ce contribuie la reducerea amprentei de carbon a produselor lor; întrucât producția în interiorul Uniunii garantează standarde și condiții de muncă de calitate;

| X. | întrucât sprijinirea IMM-urilor cu amănuntul și a comerțului local în UE este esențială pentru stimularea economiei UE și pentru ca lanțurile de aprovizionare să devină mai scurte, mai flexibile și mai sigure; |
| --- | --- |

X.

întrucât sprijinirea IMM-urilor cu amănuntul și a comerțului local în UE este esențială pentru stimularea economiei UE și pentru ca lanțurile de aprovizionare să devină mai scurte, mai flexibile și mai sigure;

| Y. | întrucât promovarea comerțului local contribuie la tranziția verde în sectorul comercial pentru produsele cu circuite scurte; întrucât este necesar să se sensibilizeze publicul cu privire la importanța comerțului local și de proximitate pentru a contribui la combaterea schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

Y.

întrucât promovarea comerțului local contribuie la tranziția verde în sectorul comercial pentru produsele cu circuite scurte; întrucât este necesar să se sensibilizeze publicul cu privire la importanța comerțului local și de proximitate pentru a contribui la combaterea schimbărilor climatice;

| Z. | întrucât este necesar să se promoveze și să se mențină produsele și serviciile din orașele și regiunile Uniunii Europene pentru a consolida patrimoniul acestora și piața unică europeană; întrucât, dacă dă curs propunerii din petiție, Comisia ar putea urmări și defini mai bine indicațiile geografice protejate pentru a promova produsele noastre pe piața internă și la nivel mondial și pentru a le proteja de concurența neloială; |
| --- | --- |

Z.

întrucât este necesar să se promoveze și să se mențină produsele și serviciile din orașele și regiunile Uniunii Europene pentru a consolida patrimoniul acestora și piața unică europeană; întrucât, dacă dă curs propunerii din petiție, Comisia ar putea urmări și defini mai bine indicațiile geografice protejate pentru a promova produsele noastre pe piața internă și la nivel mondial și pentru a le proteja de concurența neloială;

| AA. | întrucât majoritatea politicilor și actelor legislative ale UE sunt puse în aplicare la nivel local și regional și acoperă în prezent aproape toate domeniile politice, economice și sociale; |
| --- | --- |

AA.

întrucât majoritatea politicilor și actelor legislative ale UE sunt puse în aplicare la nivel local și regional și acoperă în prezent aproape toate domeniile politice, economice și sociale;

| AB. | întrucât, potrivit datelor Eurostat, comerțul cu amănuntul în UE a scăzut cu 1,3 % în august 2022, comparativ cu aceeași perioadă din 2021 (8); |
| --- | --- |

AB.

întrucât, potrivit datelor Eurostat, comerțul cu amănuntul în UE a scăzut cu 1,3 % în august 2022, comparativ cu aceeași perioadă din 2021 (8);

| AC. | întrucât Comisia gestionează deja programe care sprijină crearea și sustenabilitatea locurilor de muncă și a activităților economice locale, pe care această propunere ar putea și ar trebui să le sprijine, cum ar fi Consiliul European pentru Inovare, Agenția Executivă pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii (EASME) și programele Erasmus+, |
| --- | --- |

AC.

întrucât Comisia gestionează deja programe care sprijină crearea și sustenabilitatea locurilor de muncă și a activităților economice locale, pe care această propunere ar putea și ar trebui să le sprijine, cum ar fi Consiliul European pentru Inovare, Agenția Executivă pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii (EASME) și programele Erasmus+,

| 1. | invită Comisia să analizeze și să dezvolte propunerea de creare a unei capitale europene a comerțului local și cu amănuntul și să prezinte un program specific pe această temă, precum și să se asigure că programele de sprijin prezintă propuneri concrete privind resursele și implicațiile bugetare care vor contribui în mod direct la provocările cu care se confruntă sectorul local al comerțului cu amănuntul; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Comisia să propună o acțiune a Uniunii intitulată „Capitala europeană a comerțului local și cu amănuntul”, al cărei obiectiv ar trebui să fie evidențierea rolului esențial pe care îl joacă comerțul local cu amănuntul în ceea ce privește sprijinirea semnificativă a coeziunii sociale, promovarea și protejarea unicității și diversității orașelor și regiunilor europene și sprijinirea întreprinderilor locale la gestionarea provocărilor generate de concurența neloială; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Comisia să constituie în fiecare an un comitet de selecție compus din diverse părți interesate, cum ar fi reprezentanți ai IMM-urilor, ai asociațiilor profesionale locale, ai organizațiilor civice, ai tinerilor antreprenori, reprezentanți locali, deputați în Parlamentul European și membri ai Comitetului Regiunilor; solicită ca acest comitet de selecție să stabilească criteriile de eligibilitate și de selecție, care ar putea lua în considerare factori precum condițiile bune de muncă, protecția mediului sau promovarea produselor locale; consideră că procesul de selecție ar trebui să fie deschis orașelor indiferent de numărul lor de locuitori; precizează că comitetul de selecție trebuie să prezinte Comisiei, Parlamentului și Consiliului un raport privind candidaturile, evaluate în funcție de obiectivele și caracteristicile acestei acțiuni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită Comisia să promoveze găzduirea anuală de către un oraș european a unor conferințe, ateliere și inițiative privind, de exemplu, modalitățile de digitalizare a comerțului, de stimulare a inovării tehnologice în comerțul cu amănuntul local, de participare la protecția mediului, de intensificare a tendințelor sale culturale sau de optimizare a comunicării cu consumatorii și a implicării acestora; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază importanța Comisiei în ceea ce privește sprijinirea și consilierea statelor membre în eforturile lor de a crea o piață a comerțului cu amănuntul mai echitabilă, mai deschisă și mai integrată, ținând seama de cele mai bune practici și orientări care ar ajuta statele membre să identifice măsuri mai puțin restrictive pentru a asigura un echilibru între atingerea obiectivelor de politică publică și asigurarea dezvoltării și extinderii comercianților cu amănuntul; invită, în special, Comisia și statele membre să ia măsuri pentru a facilita crearea și/sau consolidarea lanțurilor de aprovizionare; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită statele membre să adopte măsuri pentru revitalizarea, modernizarea și adaptarea modelelor de afaceri din sectorul comerțului cu amănuntul de mici dimensiuni, inclusiv întreprinderile familiale, astfel încât autoritățile publice să poată ajuta micii comercianți cu amănuntul să adopte schimbări tehnologice și digitale și să se modernizeze pentru a face față provocărilor viitorului, cum ar fi cele legate de aprovizionarea cu energie și provocările de mediu, în special ca urmare a pandemiei de COVID-19 și a schimbărilor semnificative ale obiceiurilor de cumpărare; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită Comisia și statele membre să ofere stimulente pentru dezvoltarea unor strategii locale funcționale care ar putea orienta politica locală către un impact real asupra vieții și muncii micilor comercianți cu amănuntul, inclusiv promovarea formării în domeniul noilor tehnologii din sectorul comerțului cu amănuntul, pentru a garanta că toți comercianții se pot adapta la noile forme de vânzări online; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că comerțul local are un impact major asupra zonelor rurale și că, în orașele mijlocii, este un motor economic vital pentru o întreagă regiune; subliniază că acest tip de comerț stimulează economia și ocuparea forței de muncă în aceste zone și este foarte strâns legat de alte sectoare, cum ar fi turismul sau cultura, în care sinergiile și parteneriatele stimulează adesea dezvoltarea economică a orașelor din regiune; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită Comisia și statele membre să sprijine și să ajute activ micii comercianți cu amănuntul în toate etapele, de la crearea lor până la funcționarea lor de zi cu zi, ținând seama, în același timp, de principiul subsidiarității și de necesitatea de a ușura sarcinile administrative pentru întreprinderile mici și comercianții cu amănuntul; solicită ca micii comercianți cu amănuntul să fie sprijiniți pentru a depăși obstacolele și dificultățile din calea transformării lor digitale; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia să lanseze o campanie de comunicare specifică a UE privind comerțul cu amănuntul prin intermediul unei mărci de „comerț local în UE”, cu scopul de a promova comerțul local în UE și de a încuraja cetățenii să participe la sectorul comerțului cu amănuntul, atât în calitate de consumatori, cât și de furnizori; invită Comisia să lanseze campanii de sensibilizare a publicului cu privire la importanța și avantajele comerțului local; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Comisia să utilizeze pe deplin Programul privind piața unică pentru a oferi sprijin întreprinderilor locale, în special IMM-urilor, cu scopul de a stimula competitivitatea și sustenabilitatea acestora, inclusiv în sectorul comerțului cu amănuntul, facilitând astfel accesul la piețe, consolidând rețelele de distribuție, promovând antreprenoriatul și dobândirea de competențe antreprenoriale, stimulând modernizarea industriei și reducând amprenta sa ecologică și energetică; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Comisia și statele membre să asigure viabilitatea sectorului într-un moment deosebit de complex și să stabilească fondurile și ajutoarele suplimentare necesare pentru supraviețuirea comerțului cu amănuntul în UE; subliniază că actuala criză a aprovizionării, precum și creșterea prețurilor afectează mai acut IMM-urile; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită statele membre și autoritățile regionale și locale să includă sectorul comerțului cu amănuntul ca prioritate orizontală în programele lor operaționale, în politicile lor de dezvoltare urbană și rurală, în strategiile lor de specializare inteligentă și în acordurile lor de parteneriat pentru perioada 2021-2027, în vederea finanțării proiectelor de sprijinire a comerțului cu amănuntul; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită Comisia să includă în continuare promovarea comerțului local în cadrul obiectivului de consolidare a dimensiunii urbane a politicii de coeziune, deoarece este un sector-cheie pentru economiile locale și regionale; |
| --- | --- |

14.

| 15. | încurajează statele membre să promoveze stimulente fiscale pentru micii comercianți care aleg să se stabilească în zone slab populate, utilizând acest instrument pentru a combate provocarea demografică din UE; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită, de asemenea, Comisia să țină seama de posibilele sinergii dintre diferitele sale direcții generale, având în vedere caracterul transversal al comerțului local, în domenii precum turismul, transporturile, cultura, dezvoltarea regională, politica urbană, ocuparea forței de muncă și clima; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită Comisia să colaboreze cu Consiliul european pentru inovare și cu EASME pentru crearea unei capitale europene a comerțului local și cu amănuntul; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită Comisia să elaboreze un raport anual de evaluare a rezultatelor evenimentului din anul anterior, care să includă o analiză realizată de organizatorii evenimentului, cu mărturii și o compilație de bune practici și know-how care să fie transmise de la un oraș la altul; solicită ca acest raport să fie prezentat Parlamentului, Consiliului și Comitetului Regiunilor; solicită Comisiei să revizuiască această inițiativă făcând propunerile pe care le consideră necesare pentru buna funcționare a acestei acțiuni și, în special, în vederea viitoarei extinderi a Uniunii; |
| --- | --- |

18.

| 19. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Comitetului Regiunilor și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  JO L 376, 27.12.2006, p. 36.

(2)  JO L 153, 3.5.2021, p. 1.

(3)  JO L 347, 20.12.2013, p. 33.

(4)  JO L 124, 20.5.2003, p. 36.

(5)  JO C 316, 6.8.2021, p. 2.

(6)  JO C 342, 6.9.2022, p. 212.

(7)  https://single-market-economy.ec.europa.eu/smes_en.

(8)  Euroeindicatori Eurostat, 5 septembrie 2022: https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/14698165/4-05092022-AP-EN.pdf/e19fec60-f51a-dde7-51cb-0b8d0bd7f6fc

---

Miercuri, 18 ianuarie 2023

| 16.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 214/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 214/8

---

P9_TA(2023)0007

Cea de a 30-a aniversare a pieței unice

Rezoluția Parlamentului European din 18 ianuarie 2023 referitoare la cea de a 30-a aniversare a pieței unice sărbătorirea realizărilor și perspective pentru evoluții viitoare (2022/3015(RSP))

(2023/C 214/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolele 9 și 26 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolele 9 și 26 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere audierea publică din 27 octombrie 2022 organizată de Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor cu ocazia celei de a 30-a aniversări a pieței unice, |
| --- | --- |

—

având în vedere audierea publică din 27 octombrie 2022 organizată de Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor cu ocazia celei de a 30-a aniversări a pieței unice,

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 ianuarie 2021 referitoare la întărirea pieței unice: viitorul liberei circulații a serviciilor (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 ianuarie 2021 referitoare la întărirea pieței unice: viitorul liberei circulații a serviciilor (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2020 intitulată „Către o piață unică mai sustenabilă pentru întreprinderi și consumatori” (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2020 intitulată „Către o piață unică mai sustenabilă pentru întreprinderi și consumatori” (2),

| — | având în vedere Raportul special 13/2022 al Curții de Conturi Europene intitulat „Libera circulație în UE în timpul pandemiei de COVID-19 – O supraveghere limitată a controalelor la frontierele interne și acțiuni necoordonate ale statelor membre”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special 13/2022 al Curții de Conturi Europene intitulat „Libera circulație în UE în timpul pandemiei de COVID-19 – O supraveghere limitată a controalelor la frontierele interne și acțiuni necoordonate ale statelor membre”,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „Plan de acțiune pe termen lung pentru o mai bună implementare și asigurare a respectării normelor privind piața unică” (COM(2020)0094), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „Plan de acțiune pe termen lung pentru o mai bună implementare și asigurare a respectării normelor privind piața unică” (COM(2020)0094),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 2 februarie 2022 intitulată „O strategie a UE privind standardizarea: Stabilirea unor standarde globale în sprijinul unei piețe unice a UE reziliente, verzi și digitale” (COM(2022)0031), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 2 februarie 2022 intitulată „O strategie a UE privind standardizarea: Stabilirea unor standarde globale în sprijinul unei piețe unice a UE reziliente, verzi și digitale” (COM(2022)0031),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 26 septembrie 2022 intitulat „Ajutorul dat de SOLVIT pe piața unică: sărbătorirea a 20 de ani (SWD(2022)0325), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 26 septembrie 2022 intitulat „Ajutorul dat de SOLVIT pe piața unică: sărbătorirea a 20 de ani (SWD(2022)0325),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 13 octombrie 2022 intitulată „Asigurarea respectării dreptului Uniunii pentru o Europă care răspunde așteptărilor” (COM(2022)0518), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 13 octombrie 2022 intitulată „Asigurarea respectării dreptului Uniunii pentru o Europă care răspunde așteptărilor” (COM(2022)0518),

| — | având în vedere declarațiile Consiliului și ale Comisiei din 16 ianuarie 2023 cu ocazia celei de a 30-a aniversări a pieței unice, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Consiliului și ale Comisiei din 16 ianuarie 2023 cu ocazia celei de a 30-a aniversări a pieței unice,

| — | având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor,

| A. | întrucât, în urmă cu 30 de ani, o viziune comună, eforturi comune și hotărâre din partea instituțiilor europene și a statelor membre, în strânsă colaborare cu consumatorii, întreprinderile, lucrătorii și societatea civilă din Europa, au condus la crearea pieței unice a UE, protejând standardele sociale, marcând astfel un pas important în istoria integrării europene și a cooperării transfrontaliere din ce în ce mai strânse; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în urmă cu 30 de ani, o viziune comună, eforturi comune și hotărâre din partea instituțiilor europene și a statelor membre, în strânsă colaborare cu consumatorii, întreprinderile, lucrătorii și societatea civilă din Europa, au condus la crearea pieței unice a UE, protejând standardele sociale, marcând astfel un pas important în istoria integrării europene și a cooperării transfrontaliere din ce în ce mai strânse;

| B. | întrucât piața unică este în prezent cea mai mare piață internă din lume, asigurând 56 de milioane de locuri de muncă în Europa și generând 25 % din produsul intern brut (PIB) al UE, și întrucât ea a dezvoltat standarde ridicate de protecție a consumatorilor; |
| --- | --- |

B.

întrucât piața unică este în prezent cea mai mare piață internă din lume, asigurând 56 de milioane de locuri de muncă în Europa și generând 25 % din produsul intern brut (PIB) al UE, și întrucât ea a dezvoltat standarde ridicate de protecție a consumatorilor;

| C. | întrucât, după trei decenii, piața unică continuă să se confrunte cu schimbări; întrucât recentele deficite de aprovizionare care decurg din crize multiple subliniază necesitatea de a transforma piața unică într-un instrument care să consolideze reziliența UE și să accelereze tranziția către o economie pe deplin circulară până în 2050; |
| --- | --- |

C.

întrucât, după trei decenii, piața unică continuă să se confrunte cu schimbări; întrucât recentele deficite de aprovizionare care decurg din crize multiple subliniază necesitatea de a transforma piața unică într-un instrument care să consolideze reziliența UE și să accelereze tranziția către o economie pe deplin circulară până în 2050;

| D. | întrucât rămâne necesar să se abordeze în continuare problema fragmentării, în principal prin introducerea unor politici comune ale UE pentru a promova competitivitatea globală și internă a Europei și concurența loială, pentru a spori impactul geopolitic al acesteia, recunoscând, în același timp, rolul specific jucat de serviciile de interes public; |
| --- | --- |

D.

întrucât rămâne necesar să se abordeze în continuare problema fragmentării, în principal prin introducerea unor politici comune ale UE pentru a promova competitivitatea globală și internă a Europei și concurența loială, pentru a spori impactul geopolitic al acesteia, recunoscând, în același timp, rolul specific jucat de serviciile de interes public;

| E. | întrucât numai o Europă socială și competitivă va fi în măsură să impulsioneze redresarea economică și creșterea durabilă, crearea de locuri de muncă și inovarea, să contribuie la realizarea tranziției verzi și digitale și să permită „autonomia strategică deschisă”; |
| --- | --- |

E.

întrucât numai o Europă socială și competitivă va fi în măsură să impulsioneze redresarea economică și creșterea durabilă, crearea de locuri de muncă și inovarea, să contribuie la realizarea tranziției verzi și digitale și să permită „autonomia strategică deschisă”;

| F. | întrucât pandemia de COVID-19 și Brexitul au pus probleme grave la adresa integrității pieței unice, în special în ceea ce privește libera circulație a mărfurilor și a persoanelor și buna funcționare a lanțurilor de aprovizionare; |
| --- | --- |

F.

întrucât pandemia de COVID-19 și Brexitul au pus probleme grave la adresa integrității pieței unice, în special în ceea ce privește libera circulație a mărfurilor și a persoanelor și buna funcționare a lanțurilor de aprovizionare;

| G. | întrucât războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei subliniază și mai mult importanța unității și cooperării dintre statele membre; |
| --- | --- |

G.

întrucât războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei subliniază și mai mult importanța unității și cooperării dintre statele membre;

| H. | întrucât cercetările arată că acțiunile suplimentare în domeniul facilitării liberei circulații a mărfurilor ar putea stimula în mod semnificativ comerțul în interiorul UE, cu beneficii economice potențiale cuprinse între 228 și 372 de miliarde EUR pe an; |
| --- | --- |

H.

întrucât cercetările arată că acțiunile suplimentare în domeniul facilitării liberei circulații a mărfurilor ar putea stimula în mod semnificativ comerțul în interiorul UE, cu beneficii economice potențiale cuprinse între 228 și 372 de miliarde EUR pe an;

| I. | întrucât cercetările arată, de asemenea, că ar putea fi benefice acțiuni suplimentare în sectoarele serviciilor, cu o creștere a PIB-ului pe an între 279 și 457 de miliarde EUR pe termen lung; întrucât se estimează că realizările UE pe piața unică digitală au contribuit în fiecare an la creșterea economică a UE cu 177 miliarde EUR; |
| --- | --- |

I.

întrucât cercetările arată, de asemenea, că ar putea fi benefice acțiuni suplimentare în sectoarele serviciilor, cu o creștere a PIB-ului pe an între 279 și 457 de miliarde EUR pe termen lung; întrucât se estimează că realizările UE pe piața unică digitală au contribuit în fiecare an la creșterea economică a UE cu 177 miliarde EUR;

| J. | întrucât dezvoltarea unei piețe unice funcționale pentru bunuri și servicii face parte integrantă din calea către o autonomie strategică mai deschisă și o mai mare reziliență prin intermediul dezvoltării durabile; întrucât piața unică digitală este coloana vertebrală a unui ecosistem tehnologic european care poate stimula creșterea economică și totodată poate contribui la respectarea principiilor democratice, a libertăților civile și a unui internet deschis; |
| --- | --- |

J.

întrucât dezvoltarea unei piețe unice funcționale pentru bunuri și servicii face parte integrantă din calea către o autonomie strategică mai deschisă și o mai mare reziliență prin intermediul dezvoltării durabile; întrucât piața unică digitală este coloana vertebrală a unui ecosistem tehnologic european care poate stimula creșterea economică și totodată poate contribui la respectarea principiilor democratice, a libertăților civile și a unui internet deschis;

| K. | întrucât Conferința privind viitorul Europei a prezentat propuneri pentru a spori competitivitatea și reziliența economiei UE și pentru a consolida piața unică, inclusiv măsuri de digitalizare pentru a consolida economia și piața unică într-un mod echitabil și sustenabil, pentru a consolida piața unică digitală pentru întreprinderile de toate dimensiunile și pentru a transforma Europa într-un lider mondial, într-o transformare digitală centrată pe factorul uman; |
| --- | --- |

K.

întrucât Conferința privind viitorul Europei a prezentat propuneri pentru a spori competitivitatea și reziliența economiei UE și pentru a consolida piața unică, inclusiv măsuri de digitalizare pentru a consolida economia și piața unică într-un mod echitabil și sustenabil, pentru a consolida piața unică digitală pentru întreprinderile de toate dimensiunile și pentru a transforma Europa într-un lider mondial, într-o transformare digitală centrată pe factorul uman;

| L. | întrucât piața unică s-a extins și s-a dezvoltat întotdeauna ca răspuns la provocările cu care s-a confruntat; întrucât aceasta trebuie din nou transformată și actualizată pentru a face față noilor provocări și pentru a rămâne un motor al integrării europene, |
| --- | --- |

L.

întrucât piața unică s-a extins și s-a dezvoltat întotdeauna ca răspuns la provocările cu care s-a confruntat; întrucât aceasta trebuie din nou transformată și actualizată pentru a face față noilor provocări și pentru a rămâne un motor al integrării europene,

Piața unică rămâne importantă și la fel de valoroasă. Provocările actuale

| 1. | reamintește că, prin stimularea întreprinderilor, protejarea consumatorilor și sprijinirea cetățenilor atât pe termen scurt, cât și pe termen lung, precum și prin promovarea competitivității și a creșterii durabile în întreaga UE, piața unică este motorul integrării europene și coloana vertebrală a economiei sale; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reamintește că piața unică a fost și continuă să fie principala cale către pace, stabilitate și prosperitate pe continentul european și să aibă o contribuție vitală la rolul Europei pe scena mondială; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că toate cele patru libertăți ale pieței unice, astfel cum sunt prevăzute în tratate, sunt esențiale pentru aceste obiective și trebuie puse în aplicare pentru a aprofunda piața unică; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că piața unică nu poate fi considerată un bun dobândit pentru totdeauna, care poate fi păstrat fără eforturi; subliniază că provocările cu care se confruntă sunt puternice, de la provocările geopolitice pe termen lung și efectele acestora asupra economiei și comerțului mondial, la schimbările climatice și la provocările din UE și din vecinătatea sa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că impactul puternic al Brexitului asupra întreprinderilor din Regatul Unit și din UE, în special asupra întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), precum și asupra multor cetățeni, confirmă rolul central al pieței unice nu numai în a promova integrarea economică, ci și în a aduce împreună cetățenii Europei și subliniază importanța pieței unice, a uniunii vamale și a valorii apartenenței la UE; |
| --- | --- |

5.

| 6. | observă că criza provocată de pandemia de COVID-19 și diversele restricții naționale unilaterale impuse au avut un impact grav și perturbator asupra liberei circulații a mărfurilor și a cetățenilor, în special a lucrătorilor transfrontalieri, afectând negativ întreprinderile din UE; subliniază, cu toate acestea, că piața unică s-a dovedit a fi unul dintre cele mai importante instrumente ale Europei pentru a răspunde crizei prin cooperare; recunoaște rolul pieței unice în ridicarea interdicțiilor naționale la export în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19, în furnizarea de bunuri și servicii esențiale pentru cetățeni și în accelerarea producției de echipamente medicale; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei a pus din nou la încercare reziliența pieței unice, deoarece a perturbat lanțurile de aprovizionare și fluxurile comerciale, generând deficite, inclusiv penurie de anumite materii prime critice; |
| --- | --- |

7.

| 8. | consideră că piața unică este un instrument esențial în perioade de criză, dacă statele membre pot acționa în mod coordonat; consideră că Instrumentul pentru situații de urgență al pieței unice (SMEI) ar trebui să fie esențial pentru asigurarea unei astfel de coordonări, astfel încât să se prevină deficitele și să se asigure buna funcționare a pieței unice, inclusiv libera circulație a bunurilor și serviciilor esențiale în întreaga UE; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că eforturile de a asigura buna funcționare a pieței unice trebuie să meargă mână în mână cu eforturile de realizare a obiectivelor fundamentale ale UE în ceea ce privește dezvoltarea durabilă și economia socială de piață; îndeamnă, prin urmare, Comisia să direcționeze resursele către aspecte care afectează piața unică, în special barierele nejustificate care împiedică realizarea întregului potențial al pieței unice pentru consumatori, lucrători și întreprinderi, în special pentru IMM-uri; consideră, în acest sens, că ar trebui intensificate eforturile, în special prin intermediul Grupului operativ pentru asigurarea respectării normelor privind piața unică (SMET); își reiterează apelul adresat Comisiei de a prezenta rezultatele concrete ale activității SMET până la sfârșitul anului 2023; |
| --- | --- |

9.

| 10. | susține că, pentru a consolida și mai mult piața unică și pentru a obține beneficii pentru consumatorii și întreprinderile din UE, sunt necesare eforturi suplimentare, inclusiv elaborarea în timp util a unor politici adecvate; subliniază contribuțiile la politica și cadrul legislativ privind piața unică realizate prin activitatea Comisiei sale pentru piața internă și protecția consumatorilor (IMCO); subliniază că actualizarea pieței unice include integrarea obiectivelor comune ale tratatului în politicile privind piața internă; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că recenta intrare în vigoare a Actului legislativ privind piețele digitale și a Actului legislativ privind serviciile digitale reprezintă o contribuție esențială la crearea unei piețe unice digitale armonizate, echitabile, competitive și de încredere; consideră că este esențial să se asigure implementarea și respectarea efectivă a acestor două acte legislative, inclusiv prin punerea la dispoziție a unor resurse financiare și umane suficiente; invită Comisia să monitorizeze permanent și îndeaproape punerea în aplicare a acestor acte și să informeze comisia parlamentară competentă în consecință; |
| --- | --- |

11.

| 12. | este hotărât să obțină rezultate bune în privința viitoarelor acte legislative privind inteligența artificială, privind datele și privind reziliența cibernetică, care vor fi instrumente-cheie pentru promovarea unei abordări bazate pe piața unică a inteligenței artificiale și pentru crearea unei piețe unice a datelor, precum și pentru o protecție solidă a consumatorilor și a utilizatorilor deopotrivă; subliniază că aceste propuneri sunt de o importanță crucială pentru conturarea normelor care stau la baza tranziției digitale pe piața unică și pentru consolidarea poziției de lider a Europei în domeniul tehnologiilor inovatoare; adaugă că actul legislativ privind inteligența artificială trebuie să se bazeze pe o abordare centrată pe factorul uman; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că normele convenite recent privind un încărcător comun pentru telefoanele mobile și alte dispozitive electronice demonstrează rolul benefic pe care piața unică îl poate juca pentru cetățeni, întreprinderi și mediu; subliniază, în acest sens, rolul pe care Parlamentul European și, în special, Comisia IMCO l-au jucat în elaborarea unor astfel de norme în ultimii 12 ani; |
| --- | --- |

13.

| 14. | recunoaște contribuția pozitivă a noului cadru legislativ la integrarea pieței unice; |
| --- | --- |

14.

| 15. | recunoaște necesitatea unui sistem european de standardizare eficient, care să permită publicarea rapidă a unor standarde armonizate care conferă prezumția de conformitate și care să fie aliniat la standardele internaționale pentru a sprijini comerțul mondial; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază importanța recunoașterii efective a calificărilor profesionale și a eliminării barierelor nejustificate din calea liberei circulații a profesioniștilor, pentru ca serviciile profesioniștilor din UE să devină competitive la nivel mondial în deceniile viitoare; încurajează Comisia să rămână vigilentă în desfășurarea procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, în cazul în care statele membre nu respectă legislația UE privind recunoașterea calificărilor; |
| --- | --- |

16.

| 17. | reamintește că Comisia ar trebui să prezinte un raport privind punerea în aplicare a Directivei privind practicile comerciale neloiale (3) până în mai 2024; consideră că modificarea directivei urmărește să actualizeze și să îmbunătățească aplicarea normelor de protecție a consumatorilor pentru a aborda noile evoluții de pe piața unică; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază, de asemenea, necesitatea de a evalua și de a gestiona dependența strategică a UE de țări din afara Uniunii într-o serie de domenii critice, inclusiv prin creșterea gradului de reutilizare sau reciclare a produselor, și își menține angajamentul de a oferi un cadru legislativ ambițios privind bateriile și semiconductorii, precum și de a promova standardizarea europeană și Instrumentul pentru IMM-uri ca factori importanți în asigurarea securității aprovizionării, a gestionării crizelor și a rezilienței UE; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că consumatorii se află în centrul pieței unice; subliniază rolul important al protecției consumatorilor în asigurarea funcționării corespunzătoare și eficiente a pieței unice; |
| --- | --- |

19.

| 20. | își exprimă angajamentul deplin față de menținerea unui nivel ridicat de protecție a consumatorilor, inclusiv în tranziția digitală și tranziția verde, precum și față de lucrările în curs referitoare la regulamentul privind siguranța generală a produselor, directiva privind creditele de consum și directiva privind comercializarea la distanță a serviciilor financiare de consum; |
| --- | --- |

20.

| 21. | consideră că economia circulară este un obiectiv important, că este esențial ca produsele să fie concepute astfel încât să dureze mai mult și să fie reparate cu ușurință și în siguranță, iar consumatorii să primească informații fiabile și clare privind durabilitatea și posibilitatea de reparare, evitând, în același timp, sarcinile disproporționate pentru comercianți, în special pentru IMM-uri; intenționează să contribuie în mod constructiv în acest sens prin activitatea sa la inițiativele privind capacitarea consumatorilor pentru tranziția verde și privind proiectarea ecologică a produselor durabile; invită, în acest sens, Comisia să prezinte rapid propunerea sa legislativă anunțată privind dreptul la reparare; |
| --- | --- |

21.

| 22. | consideră că produsele introduse pe piața unică ar trebui nu numai să îndeplinească cele mai înalte standarde de siguranță a produselor, ci și să respecte cele mai înalte standarde de producție; subliniază, prin urmare, că produsele fabricate prin muncă forțată ar trebui interzise pe piața unică; subliniază rolul esențial atât al autorităților de supraveghere a pieței, cât și al întreprinderilor în a se asigura că toate bunurile care intră pe piața unică din țări din afara UE respectă legislația UE; |
| --- | --- |

22.

| 23. | recunoaște rolul pe care normele UE privind achizițiile publice îl pot juca în tranziția către o economie sustenabilă și circulară; |
| --- | --- |

23.

| 24. | crede cu tărie în importanța unui cadru juridic eficace pentru vămi și subliniază importanța digitalizării și a interconectării sistemelor vamale și nevamale până în 2025, ca obiectiv strategic al UE; este de părere că procedurile vamale electronice pot contribui la buna funcționare a pieței unice digitale; salută, în acest sens, Raportul de evaluare intermediară al Comisiei privind punerea în aplicare a Codului vamal al Uniunii (CVU) și intenția sa de a reforma uniunea vamală printr-un pachet legislativ pentru a îmbunătăți CVU și a o adapta pentru a face față provocărilor și riscurilor generate în special de comerțul electronic; încurajează Comisia să ia în considerare concluziile și recomandările „grupului de înțelepți” însărcinați să reflecteze asupra provocărilor cu care se confruntă uniunea vamală; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază că statelor membre le revine responsabilitatea principală de a pune în aplicare și de a asigura respectarea legislației existente privind piața unică în mod eficace și uniform; |
| --- | --- |

25.

Modernizarea pieței unice pentru reînnoirea promisiunilor

| 26. | consideră că cea mai bună modalitate de a sărbători cea de a 30-a aniversare a pieței unice este de a o moderniza pentru reînnoirea promisiunilor de a aduce beneficii consumatorilor și întreprinderilor; consideră că o piață unică cu un nivel ridicat de protecție a consumatorilor, care să țină seama de considerentele sociale și de mediu, precum și un cadru fără fricțiuni pentru întreprinderi este ceea ce face ca piața unică să fie atractivă la nivel mondial și ceea ce stimulează și mai mult integrarea europeană; |
| --- | --- |

26.

| 27. | consideră că dezvoltarea în continuare a pieței unice este un proces în care trebuie să se reînnoiască angajamentele față de toți cetățenii și în care trebuie să se ofere stimulente educaționale pentru a se asigura că sunt oferite oportunități de a dobândi noile competențe necesare pentru tranziția verde și cea digitală a economiilor noastre; |
| --- | --- |

27.

| 28. | este convins că parteneriatul și cooperarea în cadrul pieței unice reprezintă un motor al integrării europene, deși subliniază că este necesar să existe și concurență pe piața unică; consideră că cooperarea și colaborarea trebuie dezvoltate în continuare, deoarece acestea pot consolida punctele forte și pot compensa punctele slabe ale pieței unice, în special în perioade de criză; consideră că piața unică ar trebui să rămână un instrument esențial pentru cetățeni și întreprinderi în astfel de situații; |
| --- | --- |

28.

| 29. | susține că politica privind piața unică nu ar trebui să vizeze doar reducerea barierelor, ci mai curând ar trebui să ghideze UE către o dezvoltare bazată pe valori comune, în special definind clar ceea ce trebuie făcut pentru a ajuta întreprinderile și lucrătorii în decursul tranziției și pentru a proteja consumatorii și mediul; |
| --- | --- |

29.

| 30. | invită Comisia să analizeze în continuare noile oportunități și tendințe digitale, inclusiv în lumea virtuală, pentru a se asigura că piața unică continuă să funcționeze în mod corespunzător și că consumatorii sunt bine protejați; invită Comisia să examineze impactul măsurilor de mediu asupra sectoarelor serviciilor, inclusiv asupra serviciilor digitale, și dacă este necesară actualizarea acestor măsuri; |
| --- | --- |

30.

| 31. | reiterează necesitatea de a facilita fluxul liber al datelor fără caracter personal pentru a permite inovarea europeană și pentru a sprijini creșterea întreprinderilor și piața unică digitală; își exprimă sprijinul pentru trecerea la un sistem pe deplin funcțional de achiziții publice electronice și de facturare electronică; |
| --- | --- |

31.

| 32. | consideră că Europa ar trebui să evalueze cadrul de reglementare pentru produse și servicii și dacă trebuie instituite norme privind compensațiile și drepturile de garanție, pentru a stimula consumul sustenabil; |
| --- | --- |

32.

| 33. | consideră, de asemenea, că Europa trebuie să dezvolte în continuare piața produselor de mâna a doua; |
| --- | --- |

33.

| 34. | susține consolidarea în continuare a dimensiunii externe a pieței unice și menținerea intereselor UE și a independenței sale strategice; consideră că standardele ridicate ale pieței unice se pot difuza și extinde în întreaga lume și ele ar trebui aplicate în mod corespunzător pentru a crea condiții de concurență echitabile pentru întreprinderile europene; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază importanța standardelor europene și a produselor standardizării europene pentru piața unică, competitivitatea industriei europene și pentru siguranța și securitatea cetățenilor; salută noua strategie a UE prezentată de Comisie; subliniază că este important să se consulte toate părțile interesate relevante, printre care IMM-uri, organizații de consumatori și părți interesate din domeniul social și al mediului, și să se ia în considerare interes public în general; consideră că UE trebuie să dezvolte o abordare mai strategică a standardelor, inclusiv în ceea ce privește activitățile internaționale de standardizare în formate globale relevante, în special în domeniul digital; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază că este necesar să se creeze un cadru de reglementare privind închirierea pe termen scurt a proprietăților și cazarea în cadrul acestora, inclusiv prin îmbunătățirea transparenței și a securității juridice, în special în ceea ce privește generarea și schimbul de date; |
| --- | --- |

36.

| 37. | consideră că protecția consumatorilor trebuie modernizată, astfel încât să țină seama și de asimetriile digitale, pentru a acoperi sectorul serviciilor digitale, cum ar fi jocurile de noroc, realitatea virtuală, realitatea augmentată și lumea virtuală; subliniază importanța stimulării inovației și noilor afaceri; |
| --- | --- |

37.

| 38. | consideră că Actul european privind accesibilitatea și Directiva privind accesibilitatea site-urilor web au fost realizări notabile în ceea ce privește eliminarea barierelor pentru persoanele cu dizabilități, permițând astfel tuturor cetățenilor UE să participe la piața unică a produselor și serviciilor, precum și la piața unică digitală în sens mai larg; consideră, cu toate acestea, că punerea în aplicare a unei astfel de legislații esențiale variază foarte mult de la un stat membru la altul și, în general, nu a fost încă satisfăcătoare; invită statele membre să țină seama în mod corespunzător de normele privind accesibilitatea în cadrul procedurilor de achiziții publice; subliniază, în acest context, că Centrului UE pentru accesibilitate ar trebui să i se acorde un rol central în sprijinirea statelor membre în faza de punere în aplicare; consideră, de asemenea, că întreprinderile au beneficiat de norme comune și armonizate privind accesibilitatea; solicită Comisiei să analizeze modalități de eliminare a barierelor rămase și de îmbunătățire a accesibilității, pentru ca cetățenii și întreprinderile să beneficieze în continuare de avantaje; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază că măsurile privind comerțul electronic care vizează geoblocarea nejustificată, în special Regulamentul (UE) 2018/302 (4), au contribuit la crearea cadrului pentru o piață unică mai puțin fragmentată și la îmbunătățirea posibilităților de alegere ale consumatorilor pentru cumpărăturile online; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază rolul important pe care îl joacă rețeaua SOLVIT în îmbunătățirea funcționării pieței unice prin sprijinirea întreprinderilor, a cetățenilor și a autorităților publice în aplicarea corectă a normelor privind piața unică; subliniază că SOLVIT se evidențiază ca lider în furnizarea digitală a serviciilor UE și ca promotor al unei abordări alternative pentru asigurarea conformității cu normele UE; reafirmă că sistemul SOLVIT nu înlocuiește supravegherea de către Comisie a aplicării normelor de către statele membre; |
| --- | --- |

40.

| 41. | solicită actualizarea tabloului de bord al pieței unice; consideră că tabloul de bord necesită o actualizare continuă, deoarece nu măsoară toate aspectele pieței unice, în special în cazul serviciilor; sugerează explorarea unor noi indicatori de măsurare calitativă a succeselor pieței unice, pentru a analiza modul în care aceasta aduce beneficii întreprinderilor și consumatorilor; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază importanța aplicării și a asigurării respectării efective, oportune și corecte a cadrului de reglementare a pieței unice; subliniază că acest lucru necesită o cooperare strânsă între Comisie și statele membre, angajamentul deplin al autorităților naționale responsabile cu aplicarea și asigurarea respectării corespunzătoare a legii, o mai bună cooperare între autoritățile vamale și autoritățile de supraveghere a pieței și o mai mare implicare a părților interesate, cum ar fi organizațiile de consumatori, alte organizații publice și întreprinderile; |
| --- | --- |

42.

| 43. | subliniază că aplicarea corespunzătoare și respectarea normelor privind piața unică sunt esențiale pentru consolidarea încrederii consumatorilor, precum și pentru crearea unor condiții de concurență echitabile pentru toate întreprinderile, inclusiv pentru cele din țări din afara UE care vând produse și servicii pe piața unică, cu un accent deosebit pe cadrul de supraveghere a pieței, siguranța produselor și recunoașterea reciprocă; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază că este necesar să se asigure o aplicare riguroasă a legilor, care, în unele cazuri, ar putea însemna mai mult decât măsuri de remediere tradiționale, cum ar fi proceduri privind încălcarea normelor; subliniază că este necesar să se pună un accent mult mai mare pe prevenire și, în special, pe creșterea colaborării și cooperării dintre autoritățile naționale competente în ceea ce privește punerea în aplicare a normelor UE; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază că, pentru o uniune vamală funcțională, trebuie eliminate obstacolele naționale pentru a preveni traficul dăunător de mărfuri și pentru a proteja piața unică a UE de produsele ilegale; invită Comisia să înființeze o agenție vamală a UE; |
| --- | --- |

45.

| 46. | susține consolidarea finanțării politicilor privind piața unică prin actualizarea cadrului financiar multianual actual; |
| --- | --- |

46.

Concluzii: un moment crucial pentru consolidarea și dezvoltarea pieței unice

| 47. | consideră că UE va putea valorifica la maximum puterea sa economică numai dacă statele membre și instituțiile UE își reafirmă angajamentul față de piața unică; consideră că, pentru a reuși, este nevoie de o voință politică puternică, precum și de un nou program global cu o agendă de acțiune în perspectiva anului 2030 și după 2030; |
| --- | --- |

47.

| 48. | consideră că consolidarea și dezvoltarea pieței unice necesită o strategie mai amplă de consolidare a pieței unice a serviciilor, precum și o piață unică digitală reală, în care datele să poată circula liber în interiorul UE și între sectoare, în beneficiul întreprinderilor, al cercetătorilor și al administrațiilor publice, în conformitate cu normele privind protecția vieții private și a datelor; |
| --- | --- |

48.

| 49. | recunoaște statutul special al serviciilor de interes general și necesitatea de a le garanta în interesul public, astfel cum a hotărât Curtea de Justiție a Uniunii Europene, luând în considerare principiile subsidiarității și proporționalității, astfel cum prevede Protocolul nr. 26 la TFUE privind serviciile de interes general; |
| --- | --- |

49.

| 50. | consideră că, pentru a promova reziliența, a asigura securitatea aprovizionării, a atinge obiectivele Uniunii în materie de conectivitate și a promova autonomia strategică deschisă în sectoare-cheie, Comisia și statele membre ar trebui să depună eforturi în vederea creării unei veritabile piețe unice a energiei și a serviciilor de telecomunicații, cu un angajament ferm și o protecție solidă a consumatorilor, cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

50.

| 51. | recunoaște că noul cadru legislativ pentru produse a fost un succes pentru reglementarea produselor în Europa de decenii; subliniază că acest cadru trebuie actualizat în lumina evoluțiilor tehnologice și a economiei digitale și circulare; |
| --- | --- |

51.

| 52. | consideră că instituțiile UE, statele membre și toate părțile interesate ar trebui să se angajeze în mod real să dezvolte piața unică în interesul colectiv și să consolideze poziția UE în lume; |
| --- | --- |

52.

| 53. | invită Comisia să vină cu o viziune și cu orientări pentru noul program; invită statele membre să se angajeze la un parteneriat și la cooperare; își reafirmă disponibilitatea de a juca în continuare un rol constructiv în acest proces; |
| --- | --- |

53.

| 54. | urează la mulți ani pieței unice cu ocazia împlinirii a 30 de ani; |
| --- | --- |

54.

o

o o

| 55. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

55.

---

(1)  JO C 456, 10.11.2021, p. 14.

(2)  JO C 425, 20.10.2021, p. 10.

(3)  Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori (JO L 149, 11.6.2005, p. 22).

(4)  Regulamentul (UE) 2018/302 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 februarie 2018 privind prevenirea geoblocării nejustificate și a altor forme de discriminare bazate pe cetățenia sau naționalitatea, domiciliul sau sediul clienților pe piața internă (JO L 60 I, 2.3.2018, p. 1).

---

| 16.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 214/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 214/15

---

P9_TA(2023)0008

Protecția consumatorilor în domeniul jocurilor video online: o abordare la nivelul pieței unice europene

Rezoluția Parlamentului European din 18 ianuarie 2023 referitoare la protecția consumatorilor în domeniul jocurilor video online: o abordare la nivelul pieței unice europene (2022/2014(INI))

(2023/C 214/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului din 20 noiembrie 1989 și Comentariul general nr. 25 al Comitetului ONU pentru drepturile copilului (2021) privind drepturile copiilor în contextul mediului digital, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului din 20 noiembrie 1989 și Comentariul general nr. 25 al Comitetului ONU pentru drepturile copilului (2021) privind drepturile copiilor în contextul mediului digital,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 22 aprilie 2008 privind protecția consumatorilor, în special a minorilor, în ceea ce privește utilizarea jocurilor video (COM(2008)0207), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 22 aprilie 2008 privind protecția consumatorilor, în special a minorilor, în ceea ce privește utilizarea jocurilor video (COM(2008)0207),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 19 februarie 2020 intitulată „Conturarea viitorului digital al Europei” (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 19 februarie 2020 intitulată „Conturarea viitorului digital al Europei” (COM(2020)0067),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 24 martie 2021 intitulată „Strategia UE privind drepturile copilului” (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 24 martie 2021 intitulată „Strategia UE privind drepturile copilului” (COM(2021)0142),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 11 mai 2022 intitulată „Un deceniu digital pentru copii și tineri: noua strategie europeană „Un internet mai bun pentru copii (BIK+)” (COM(2022)0212), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 11 mai 2022 intitulată „Un deceniu digital pentru copii și tineri: noua strategie europeană „Un internet mai bun pentru copii (BIK+)” (COM(2022)0212),

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului din 1 martie 2002 referitoare la protecția consumatorilor, în special a tinerilor, prin etichetarea anumitor jocuri video și pe calculator în funcție de categoria de vârstă (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului din 1 martie 2002 referitoare la protecția consumatorilor, în special a tinerilor, prin etichetarea anumitor jocuri video și pe calculator în funcție de categoria de vârstă (1),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2018/1808 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 noiembrie 2018 de modificare a Directivei 2010/13/UE privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) având în vedere evoluția realităților pieței (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2018/1808 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 noiembrie 2018 de modificare a Directivei 2010/13/UE privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) având în vedere evoluția realităților pieței (2),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2019/770 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2019 privind anumite aspecte referitoare la contractele de furnizare de conținut digital și de servicii digitale (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2019/770 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2019 privind anumite aspecte referitoare la contractele de furnizare de conținut digital și de servicii digitale (3),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2019/2161 a Parlamentului European și a Consiliului din 27 noiembrie 2019 de modificare a Directivei 93/13/CEE a Consiliului și a Directivelor 98/6/CE, 2005/29/CE și 2011/83/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului în ceea ce privește o mai bună asigurare a respectării normelor Uniunii în materie de protecție a consumatorilor și modernizarea acestor norme (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2019/2161 a Parlamentului European și a Consiliului din 27 noiembrie 2019 de modificare a Directivei 93/13/CEE a Consiliului și a Directivelor 98/6/CE, 2005/29/CE și 2011/83/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului în ceea ce privește o mai bună asigurare a respectării normelor Uniunii în materie de protecție a consumatorilor și modernizarea acestor norme (4),

| — | având în vedere Directiva 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind drepturile consumatorilor, de modificare a Directivei 93/13/CEE a Consiliului și a Directivei 1999/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 85/577/CEE a Consiliului și a Directivei 97/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind drepturile consumatorilor, de modificare a Directivei 93/13/CEE a Consiliului și a Directivei 1999/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 85/577/CEE a Consiliului și a Directivei 97/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 29 decembrie 2021, intitulată „Orientări privind interpretarea și aplicarea Directivei 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori” (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 29 decembrie 2021, intitulată „Orientări privind interpretarea și aplicarea Directivei 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori” (6),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 29 decembrie 2021 intitulată „ Orientări privind interpretarea și aplicarea Directivei 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind drepturile consumatorilor (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 29 decembrie 2021 intitulată „ Orientări privind interpretarea și aplicarea Directivei 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind drepturile consumatorilor (7),

| — | având în vedere verificarea adecvării cu privire la legislația UE în materie de protecție a consumatorilor în ceea ce privește echitatea digitală, care s-a lansat printr-o cerere de contribuții la 17 mai 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere verificarea adecvării cu privire la legislația UE în materie de protecție a consumatorilor în ceea ce privește echitatea digitală, care s-a lansat printr-o cerere de contribuții la 17 mai 2022,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE („Regulamentul general privind protecția datelor”) (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE („Regulamentul general privind protecția datelor”) (8),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2022/2065 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 octombrie 2022 privind o piață unică pentru serviciile digitale și de modificare a Directivei 2000/31/CE (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2022/2065 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 octombrie 2022 privind o piață unică pentru serviciile digitale și de modificare a Directivei 2000/31/CE (9),

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 martie 2009 referitoare la protecția consumatorilor, în special a minorilor, în ceea ce privește utilizarea jocurilor video (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 martie 2009 referitoare la protecția consumatorilor, în special a minorilor, în ceea ce privește utilizarea jocurilor video (10),

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 referitoare la protecția copiilor în lumea digitală (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 referitoare la protecția copiilor în lumea digitală (11),

| — | având în vedere poziția sa din 28 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului „Europa creativă” (2021-2027) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1295/2013 (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 28 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului „Europa creativă” (2021-2027) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1295/2013 (12),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 13 aprilie 2022 privind elaborarea unei strategii europene pentru ecosistemul industriilor culturale și creative (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 13 aprilie 2022 privind elaborarea unei strategii europene pentru ecosistemul industriilor culturale și creative (13),

| — | având în vedere studiul Departamentului tematic pentru politici economice, științifice și privind calitatea vieții din cadrul Direcției Generale Politici Interne a Parlamentului European, din iulie 2020 intitulat „Loot boxes in online game and their effect on consumers, in particular young consumers” („Cutiile de pradă din jocurile online și efectul acestora asupra consumatorilor, în special asupra tinerilor consumatori”), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Departamentului tematic pentru politici economice, științifice și privind calitatea vieții din cadrul Direcției Generale Politici Interne a Parlamentului European, din iulie 2020 intitulat „Loot boxes in online game and their effect on consumers, in particular young consumers” („Cutiile de pradă din jocurile online și efectul acestora asupra consumatorilor, în special asupra tinerilor consumatori”),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A9-0300/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A9-0300/2022),

| A. | întrucât jocurile video sunt jucate de toate grupele de vârstă din Europa, jumătate din populația europeană cu vârste între 6 și 64 de ani joacă jocuri video, iar cea mai mare grupă de vârstă fiind cea cuprinsă între 45 și 64 de ani; întrucât,73 % dintre copiii cu vârste cuprinse între 6 și 10 ani, 84 % dintre copiii cu vârste cuprinse între 11 și 14 ani și 74 % dintre tinerii cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani joacă jocuri video (14); |
| --- | --- |

A.

întrucât jocurile video sunt jucate de toate grupele de vârstă din Europa, jumătate din populația europeană cu vârste între 6 și 64 de ani joacă jocuri video, iar cea mai mare grupă de vârstă fiind cea cuprinsă între 45 și 64 de ani; întrucât,73 % dintre copiii cu vârste cuprinse între 6 și 10 ani, 84 % dintre copiii cu vârste cuprinse între 11 și 14 ani și 74 % dintre tinerii cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani joacă jocuri video (14);

| B. | întrucât sectorul european al jocurilor video este sectorul cultural și creativ cu cea mai rapidă creștere din Europa, cu o valoare estimată a pieței europene de 23,3 miliarde EUR în 2020 și cu o cifră de afaceri mai mare la nivel mondial în comparație cu firmele din domeniul muzicii și cinematografiei (15), întrucât acest sector are un important potențial de creștere economică și de creare de locuri de muncă și contribuie la piața unică digitală a Europei; întrucât această industrie este una dintre puținele industrii culturale și creative care a înregistrat o creștere a cifrei de afaceri în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19 (16); |
| --- | --- |

B.

întrucât sectorul european al jocurilor video este sectorul cultural și creativ cu cea mai rapidă creștere din Europa, cu o valoare estimată a pieței europene de 23,3 miliarde EUR în 2020 și cu o cifră de afaceri mai mare la nivel mondial în comparație cu firmele din domeniul muzicii și cinematografiei (15), întrucât acest sector are un important potențial de creștere economică și de creare de locuri de muncă și contribuie la piața unică digitală a Europei; întrucât această industrie este una dintre puținele industrii culturale și creative care a înregistrat o creștere a cifrei de afaceri în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19 (16);

| C. | întrucât jocurile video au o valoare creativă unică comparativ cu programele de calculator, după cum recunoaște și Curtea de Justiție a UE (17), și sunt protejate de Directiva 2009/24/CE (18) privind protecția juridică a programelor pentru calculator și de Directiva 2001/29/CE (19) privind armonizarea anumitor aspecte ale dreptului de autor și drepturilor conexe în societatea informațională; |
| --- | --- |

C.

întrucât jocurile video au o valoare creativă unică comparativ cu programele de calculator, după cum recunoaște și Curtea de Justiție a UE (17), și sunt protejate de Directiva 2009/24/CE (18) privind protecția juridică a programelor pentru calculator și de Directiva 2001/29/CE (19) privind armonizarea anumitor aspecte ale dreptului de autor și drepturilor conexe în societatea informațională;

| D. | întrucât, în ciuda rolului său central în ecosistemul cultural și creativ european, sectorul jocurilor video online este încă neglijat de cei care fac politicile publice în comparație cu alte industrii media, în special cu filmele și alte produse audiovizuale, care primesc în general mai multe fonduri și sunt folosite ca model pentru a contura reglementările și politicile privind jocurile video, o abordare care nu ia în considerare diferențele dintre acestea; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în ciuda rolului său central în ecosistemul cultural și creativ european, sectorul jocurilor video online este încă neglijat de cei care fac politicile publice în comparație cu alte industrii media, în special cu filmele și alte produse audiovizuale, care primesc în general mai multe fonduri și sunt folosite ca model pentru a contura reglementările și politicile privind jocurile video, o abordare care nu ia în considerare diferențele dintre acestea;

| E. | întrucât industria europeană a jocurilor video este formată în principal din întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri) și start-up-uri, care au un rol important în inovarea și creșterea acestui sector (20); |
| --- | --- |

E.

întrucât industria europeană a jocurilor video este formată în principal din întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri) și start-up-uri, care au un rol important în inovarea și creșterea acestui sector (20);

| F. | întrucât industria jocurilor video are un lanț valoric complet bazat pe inovare și creativitate, reunind o gamă largă de competențe și know-how; întrucât evoluțiile tehnologice din sectorul jocurilor video online sunt din ce în ce mai importante și se revarsă și asupra altor sectoare și industrii, cum ar fi construcțiile, designul, comerțul cu amănuntul, educația, marketingul, realitatea virtuală/augmentată și cumpărăturile online; |
| --- | --- |

F.

întrucât industria jocurilor video are un lanț valoric complet bazat pe inovare și creativitate, reunind o gamă largă de competențe și know-how; întrucât evoluțiile tehnologice din sectorul jocurilor video online sunt din ce în ce mai importante și se revarsă și asupra altor sectoare și industrii, cum ar fi construcțiile, designul, comerțul cu amănuntul, educația, marketingul, realitatea virtuală/augmentată și cumpărăturile online;

| G. | întrucât unele dintre companiile din acest sector folosesc conținut creat de minori sau de copii de vârstă mică; întrucât ar trebui adoptate măsuri pentru a proteja minorii și copiii de vârstă mică împotriva exploatării comerciale ca creatori de conținut pentru jocuri online (21); |
| --- | --- |

G.

întrucât unele dintre companiile din acest sector folosesc conținut creat de minori sau de copii de vârstă mică; întrucât ar trebui adoptate măsuri pentru a proteja minorii și copiii de vârstă mică împotriva exploatării comerciale ca creatori de conținut pentru jocuri online (21);

| H. | întrucât jocurile video reprezintă una din cele mai populare forme de divertisment în Europa, alături de alte activități de divertisment, după cum rezultă dintr-un studiu Eurobarometru din 201 – 27 % dintre europeni joacă jocuri online cel puțin o dată pe lună, în comparație cu 48 % care fac streaming de muzică și 47 % care urmăresc filme sau emisiuni TV pe platforme online; |
| --- | --- |

H.

întrucât jocurile video reprezintă una din cele mai populare forme de divertisment în Europa, alături de alte activități de divertisment, după cum rezultă dintr-un studiu Eurobarometru din 201 – 27 % dintre europeni joacă jocuri online cel puțin o dată pe lună, în comparație cu 48 % care fac streaming de muzică și 47 % care urmăresc filme sau emisiuni TV pe platforme online;

| I. | întrucât funcționarea jocurilor online se bazează pe conectivitate pentru a oferi o experiență stabilă și de înaltă calitate; întrucât nivelul de satisfacție al europenilor legat de vitezele de încărcare și descărcare ale conexiunilor lor la internet variază în Europa, depășind 90 % în unele state membre și ajungând la 65 % în altele (22); întrucât, în zonele rurale, procentul celor nemulțumiți de conectivitatea serviciul de internet este cu 30 % mai mare decât în zonele urbane; |
| --- | --- |

I.

întrucât funcționarea jocurilor online se bazează pe conectivitate pentru a oferi o experiență stabilă și de înaltă calitate; întrucât nivelul de satisfacție al europenilor legat de vitezele de încărcare și descărcare ale conexiunilor lor la internet variază în Europa, depășind 90 % în unele state membre și ajungând la 65 % în altele (22); întrucât, în zonele rurale, procentul celor nemulțumiți de conectivitatea serviciul de internet este cu 30 % mai mare decât în zonele urbane;

| J. | întrucât jocurile video online pot fi jucate pe multe dispozitive diferite și există multiple funcționalități și mecanisme care le fac atractive, cum ar fi funcția care permite participarea mai multor jucători (multiplayer), sistemele de conversație vocală în timp real, achizițiile online, realitatea augmentată, realitatea virtuală, conținutul gratuit care poate fi descărcat, abonamentele sau „cutiile de pradă”, care pot influența experiența jucătorilor din timpul jocului; întrucât nu toate jocurile video permit interacțiunea online cu alți jucători; întrucât există instrumente de control parental pentru a dezactiva orice interacțiune cu alți jucători; |
| --- | --- |

J.

întrucât jocurile video online pot fi jucate pe multe dispozitive diferite și există multiple funcționalități și mecanisme care le fac atractive, cum ar fi funcția care permite participarea mai multor jucători (multiplayer), sistemele de conversație vocală în timp real, achizițiile online, realitatea augmentată, realitatea virtuală, conținutul gratuit care poate fi descărcat, abonamentele sau „cutiile de pradă”, care pot influența experiența jucătorilor din timpul jocului; întrucât nu toate jocurile video permit interacțiunea online cu alți jucători; întrucât există instrumente de control parental pentru a dezactiva orice interacțiune cu alți jucători;

| K. | întrucât așa-numitele „cutii de pradă” care conțin obiecte aparent aleatorii sunt de obicei accesibile prin joc sau pot fi plătite opțional cu bani reali; întrucât ele pot fi vândute folosind forme problematice de jocuri, cunoscute sub numele de „modele negre”, care ar putea avea consecințe psihologice și financiare negative prin achiziții nedorite sau necontrolate, în special pentru minori și copii de vârstă mică; întrucât în Țările de Jos se desfășoară un proces vizând măsurile care trebuie aplicate „cutiilor de pradă”; întrucât Slovacia analizează și ea ce măsuri ara trebui luate; întrucât absența unei abordări armonizate duce la fragmentarea pieței jocurilor video în UE; întrucât nu există mecanisme specifice de protecție a consumatorilor la nivel european care să asigure protecția tuturor jucătorilor, în special a minorilor și a copiilor mici, în ceea ce privește „cutiile de pradă” care se cumpără; |
| --- | --- |

K.

întrucât așa-numitele „cutii de pradă” care conțin obiecte aparent aleatorii sunt de obicei accesibile prin joc sau pot fi plătite opțional cu bani reali; întrucât ele pot fi vândute folosind forme problematice de jocuri, cunoscute sub numele de „modele negre”, care ar putea avea consecințe psihologice și financiare negative prin achiziții nedorite sau necontrolate, în special pentru minori și copii de vârstă mică; întrucât în Țările de Jos se desfășoară un proces vizând măsurile care trebuie aplicate „cutiilor de pradă”; întrucât Slovacia analizează și ea ce măsuri ara trebui luate; întrucât absența unei abordări armonizate duce la fragmentarea pieței jocurilor video în UE; întrucât nu există mecanisme specifice de protecție a consumatorilor la nivel european care să asigure protecția tuturor jucătorilor, în special a minorilor și a copiilor mici, în ceea ce privește „cutiile de pradă” care se cumpără;

| L. | întrucât industria jocurilor a evoluat în ultimele decenii de la un model de venituri din jocurile de tip arcade și din cele pe suport fizic la un model de afaceri de tip games-as-a-service (jocuri ca serviciu), pay-to-win sau freemium, folosit acum pe scară; întrucât, în pofida costurilor de dezvoltare tot mai mari, prețurile jocului s-au stabilizat datorită posibilității de a repartiza aceste costuri prin extinderi ale jocului, constată, însă, că costul final al experienței extinse a jocului poate crește în mod semnificativ cu timpul; |
| --- | --- |

L.

întrucât industria jocurilor a evoluat în ultimele decenii de la un model de venituri din jocurile de tip arcade și din cele pe suport fizic la un model de afaceri de tip games-as-a-service (jocuri ca serviciu), pay-to-win sau freemium, folosit acum pe scară; întrucât, în pofida costurilor de dezvoltare tot mai mari, prețurile jocului s-au stabilizat datorită posibilității de a repartiza aceste costuri prin extinderi ale jocului, constată, însă, că costul final al experienței extinse a jocului poate crește în mod semnificativ cu timpul;

| M. | întrucât o serie de jocuri video online se bazează pe monetizarea utilizatorilor prin colectarea de date și reclame, creând un stimulent pentru ca utilizatorii, inclusiv copiii, să petreacă cât mai mult timp posibil jucându-se; |
| --- | --- |

M.

întrucât o serie de jocuri video online se bazează pe monetizarea utilizatorilor prin colectarea de date și reclame, creând un stimulent pentru ca utilizatorii, inclusiv copiii, să petreacă cât mai mult timp posibil jucându-se;

| N. | întrucât petrecerea unui timp excesiv de îndelungat cu jocurile video online, intensificată de designul manipulator, poate crea dependență și duce la așa-numita „tulburare provocată de jocurile video”, așa cum a fost definită în Clasificarea Internațională a Bolilor a Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) (23); |
| --- | --- |

N.

întrucât petrecerea unui timp excesiv de îndelungat cu jocurile video online, intensificată de designul manipulator, poate crea dependență și duce la așa-numita „tulburare provocată de jocurile video”, așa cum a fost definită în Clasificarea Internațională a Bolilor a Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) (23);

| O. | întrucât, în cazul jocurilor video, pot apărea multe probleme legate de protecția consumatorilor, în special în ceea ce îi privește pe minori și copii de vârstă mică, indiferent de timpul petrecut jucându-se; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în cazul jocurilor video, pot apărea multe probleme legate de protecția consumatorilor, în special în ceea ce îi privește pe minori și copii de vârstă mică, indiferent de timpul petrecut jucându-se;

| P. | întrucât minorii și copiii de vârstă mică au dreptul, sub supravegherea părinților și îngrijitorilor lor, să participe la lumea digitală într-un mod compatibil cu capacitățile în curs de dezvoltare ale copilului; |
| --- | --- |

P.

întrucât minorii și copiii de vârstă mică au dreptul, sub supravegherea părinților și îngrijitorilor lor, să participe la lumea digitală într-un mod compatibil cu capacitățile în curs de dezvoltare ale copilului;

| Q. | întrucât articolul 31 din Convenția ONU cu privire la drepturile copilului prevede că toți copiii au dreptul de a se juca și de a experimenta liber și pe deplin viața și activitățile culturale adecvate vârstei; |
| --- | --- |

Q.

întrucât articolul 31 din Convenția ONU cu privire la drepturile copilului prevede că toți copiii au dreptul de a se juca și de a experimenta liber și pe deplin viața și activitățile culturale adecvate vârstei;

| R. | întrucât achizițiile efectuate în timpul jocului le pot permite jucătorilor, de exemplu, să primească produse cosmetice, cum ar fi piei sau conținut care le oferă un avantaj de joc, pentru a evita publicitatea, pentru a elimina timpii de pauză sau pentru a evita timpii de așteptare excesive și pentru a scăpa de mișcările și operațiile repetitive („grinding”); |
| --- | --- |

R.

întrucât achizițiile efectuate în timpul jocului le pot permite jucătorilor, de exemplu, să primească produse cosmetice, cum ar fi piei sau conținut care le oferă un avantaj de joc, pentru a evita publicitatea, pentru a elimina timpii de pauză sau pentru a evita timpii de așteptare excesive și pentru a scăpa de mișcările și operațiile repetitive („grinding”);

| S. | întrucât majoritatea părinților folosesc un instrument de control parental; întrucât majoritatea părinților sunt preocupați de cantitatea de timp petrecut de copiii lor la jocurile video și de riscurile de expunere la conținuturi dăunătoare, intimidare, contact cu adulți străini și achiziții în interiorul jocului; |
| --- | --- |

S.

întrucât majoritatea părinților folosesc un instrument de control parental; întrucât majoritatea părinților sunt preocupați de cantitatea de timp petrecut de copiii lor la jocurile video și de riscurile de expunere la conținuturi dăunătoare, intimidare, contact cu adulți străini și achiziții în interiorul jocului;

| T. | întrucât mulți dintre părinții din Europa cunosc sistemul Pan European Game Information (PEGI) și consideră că eticheta PEGI este utilă pentru a decide dacă să cumpere sau nu un joc pentru copiii lor (24); |
| --- | --- |

T.

întrucât mulți dintre părinții din Europa cunosc sistemul Pan European Game Information (PEGI) și consideră că eticheta PEGI este utilă pentru a decide dacă să cumpere sau nu un joc pentru copiii lor (24);

| U. | întrucât cifrele din industrie indică faptul că timpul petrecut jucând jocuri este în general stabil, europenii petrecând în medie 9 ore pe săptămână cu jocuri video în 2021, comparativ cu 9,5 ore în 2020, 8,6 ore în 2019 și 8,8 în 2018 și 9,2 în 2017 (25); întrucât timpul dedicat jocurilor video este în orice caz mai mic decât timpul dedicat altor activități desfășurate în fața ecranului, cum ar fi privitul la televizor, care dura în medie 25 de ore pe săptămână în 2020; |
| --- | --- |

U.

întrucât cifrele din industrie indică faptul că timpul petrecut jucând jocuri este în general stabil, europenii petrecând în medie 9 ore pe săptămână cu jocuri video în 2021, comparativ cu 9,5 ore în 2020, 8,6 ore în 2019 și 8,8 în 2018 și 9,2 în 2017 (25); întrucât timpul dedicat jocurilor video este în orice caz mai mic decât timpul dedicat altor activități desfășurate în fața ecranului, cum ar fi privitul la televizor, care dura în medie 25 de ore pe săptămână în 2020;

| V. | întrucât sănătatea reprezintă o stare de confort fizic, mental și social deplin, nu doar absența unei boli sau infirmități; întrucât sănătatea mintală și starea de bine sunt aspecte interdependente și ar trebui luate în considerare în toate domeniile, cum ar fi educația, sănătatea, ocuparea forței de muncă și incluziunea socială; întrucât jocurile video pot fi instrumente importante pentru a trata tema sănătății și stării de bine fizice și psihice și pot fi utilizate pentru a avansa în aceste domenii, precum și pentru a ajuta să dezvolte mai multe aptitudini care sunt esențiale într-o societate digitală și pentru construirea pieței unice digitale; |
| --- | --- |

V.

întrucât sănătatea reprezintă o stare de confort fizic, mental și social deplin, nu doar absența unei boli sau infirmități; întrucât sănătatea mintală și starea de bine sunt aspecte interdependente și ar trebui luate în considerare în toate domeniile, cum ar fi educația, sănătatea, ocuparea forței de muncă și incluziunea socială; întrucât jocurile video pot fi instrumente importante pentru a trata tema sănătății și stării de bine fizice și psihice și pot fi utilizate pentru a avansa în aceste domenii, precum și pentru a ajuta să dezvolte mai multe aptitudini care sunt esențiale într-o societate digitală și pentru construirea pieței unice digitale;

| W. | întrucât, în 2019, 20 % dintre persoanele angajate în industria jocurilor video erau femei; întrucât lipsa de reprezentare a femeilor este o problemă bine cunoscută și sistemică în disciplinele STIM și, în special, în sectorul jocurilor video, atât în industria în sine, cât și în reprezentarea hipersexualizată a multor personaje feminine în designul jocurilor; întrucât 37 % dintre jucătoare sunt hărțuite din cauza genului lor în cadrul jocurilor online cu mai mulți jucători (26); întrucât, în pofida eforturilor de a realiza o reprezentare corectă, egală și fără stereotipuri a femeilor în jocurile video, progresele trebuie să continue și să meargă în paralel cu o prezență egală a femeilor în toate posturile din lanțul valoric, precum și cu combaterea abuzului sexual și a discriminării; |
| --- | --- |

W.

întrucât, în 2019, 20 % dintre persoanele angajate în industria jocurilor video erau femei; întrucât lipsa de reprezentare a femeilor este o problemă bine cunoscută și sistemică în disciplinele STIM și, în special, în sectorul jocurilor video, atât în industria în sine, cât și în reprezentarea hipersexualizată a multor personaje feminine în designul jocurilor; întrucât 37 % dintre jucătoare sunt hărțuite din cauza genului lor în cadrul jocurilor online cu mai mulți jucători (26); întrucât, în pofida eforturilor de a realiza o reprezentare corectă, egală și fără stereotipuri a femeilor în jocurile video, progresele trebuie să continue și să meargă în paralel cu o prezență egală a femeilor în toate posturile din lanțul valoric, precum și cu combaterea abuzului sexual și a discriminării;

| X. | întrucât în 2020, o cincime din populația UE erau persoane cu dizabilități; întrucât Uniunea s-a angajat să le îmbunătățească situația socială și economică; întrucât există anumite dizabilități care pot fi deosebit de dificile pentru jocurile video online, cum ar fi daltonismul, probleme de vedere sau deficiențele de mobilitate a mâinilor; întrucât daltonismul afectează 10 % din populația masculină, |
| --- | --- |

X.

întrucât în 2020, o cincime din populația UE erau persoane cu dizabilități; întrucât Uniunea s-a angajat să le îmbunătățească situația socială și economică; întrucât există anumite dizabilități care pot fi deosebit de dificile pentru jocurile video online, cum ar fi daltonismul, probleme de vedere sau deficiențele de mobilitate a mâinilor; întrucât daltonismul afectează 10 % din populația masculină,

Jocurile video online în UE

| 1. | subliniază valoarea jocurilor video, atât în cazul celor online, cât și al celor offline, ca divertisment popular de care se bucură un număr semnificativ de europeni, de toate vârstele și din toate statele membre, și ca expresii culturale a creatorilor, a jucătorilor individuali și a comunităților mai largi de jucători; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că jocurile video reprezintă un sector digital extrem de inovator în UE și că este responsabil pentru peste 90 000 de locuri de muncă directe în Europa; subliniază că sectorul jocurilor video oferă un număr din ce în ce mai mare de noi posibilități de angajare pentru mulți creatori culturali, cum ar fi creatorii de jocuri, designerii, scriitorii, producătorii de muzică și alți artiști, de care ar trebui să țină seama orice acțiune a Uniunii în acest domeniu, în special, activitățile de finanțare; subliniază că jocurile video se încadrează atât în sectorul digital, cât și în cel cultural, deoarece jocurile video reprezintă, de asemenea, o parte esențială a ecosistemului cultural și creativ, reprezentând peste 50 % din valoarea adăugată a pieței globale a UE pentru conținutul audiovizual; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază importanța industriei jocurilor video în sprijinirea inovării în Europa; accentuează că sectorul jocurilor video a contribuit la dezvoltarea de noi tehnologii, cum ar fi inteligența artificială și tehnologiile de realitate virtuală și augmentată, printre altele; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reamintește importanța IMM-urilor în lanțul valoric european al jocurilor video și importanța globală de care se bucură multe companii europene care dezvoltă produse pentru piețele de jocuri pentru console, PC și dispozitive mobile; își exprimă dezamăgirea că un astfel de succes internațional și o astfel de atractivitate culturală sunt adesea trecute cu vederea atunci când se analizează poziția de lider european în domeniul tehnologiilor și serviciilor digitale; |
| --- | --- |

4.

| 5. | salută lansarea proiectului-pilot propus de Parlament, intitulat „Înțelegerea valorii unei societăți europene a jocurilor”, care are ca scop colectarea de date complete pentru a sprijini elaborarea de politici cu impact asupra acestui sector; constată că unele dintre problemele cu care se confruntă sectorul includ dezvoltarea și păstrarea talentelor, un cadru de reglementare complex și fragmentat într-o piață globală, accesul la finanțare și impactul social și cultural al jocurilor video; |
| --- | --- |

5.

Consolidarea protecției consumatorilor în domeniul jocurilor video online

| 6. | subliniază că protecția consumatorilor este esențială pentru a asigura un mediu online sigur și demn de încredere pentru jocurile video și jucători și că, dacă se creează un climat de încredere între consumatori, atunci se poate stimula creșterea economică a industriei jocurilor video; crede însă, că protecția consumatorilor ar putea fi îmbunătățită în continuare; invită Comisia să ia în considerare aspectele legate de protecția consumatorilor în cazul jocurilor video online, în cadrul verificării continue a adecvării legislației UE privind protecția consumatorilor, pentru a asigura echitatea digitală online și offline; |
| --- | --- |

6.

| 7. | recunoaște că acquis-ul UE în materie de drept al consumatorului prevede o protecție solidă a consumatorilor, care se aplică pe deplin în cazul jocurilor video; ia act de comunicarea Comisei din 29 decembrie 2021 privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața unică față de consumatori, care oferă îndrumări pentru aplicarea legislației UE în materie de protecție a consumatorilor în ceea ce privește promovarea și publicitatea integrate în jocuri, inclusiv pentru copii, achizițiile integrate în jocuri și prezența unui conținut aleatoriu plătit; remarcă, cu toate acestea, că este nevoie de o abordare consistentă și coordonată între statele membre și autoritățile din domeniul protecției consumatorilor pentru a evita fragmentarea pieței unice și pentru a proteja consumatorii din Europa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | îndeamnă Comisia și autoritățile naționale de protecție a consumatorilor din cadrul Rețelei de cooperare pentru protecția consumatorilor să se asigure că legislația europeană în materie de protecție a consumatorilor este pe deplin respectată și pusă în aplicare în sectorul jocurilor video; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ia act de existența platformelor de jocuri video online care permit jucătorilor, inclusiv minorilor și copiilor de vârstă mică să își creeze propriile jocuri cu ajutorul instrumentelor puse la dispoziție sau deținute de dezvoltator; invită Comisia să adopte, dacă este necesar, măsuri de reglementare pentru a proteja utilizatorii, mai ales minorii ți copii de vârstă mică, împotriva practicilor ilegale în care ar putea fi implicate aceste platforme; |
| --- | --- |

9.

| 10. | salută faptul că, din ianuarie 2022, Directiva (UE) 2019/770 privind furnizarea de conținut digital și de servicii digitale se aplică jocurilor video, inclusiv celor care se joacă gratuite, și oferă astfel o protecție suplimentară pentru consumatori; regretă, însă, că unele state membre nu au transpus încă directiva și îndeamnă statele membre să o aplice aplicare fără întârziere și să asigure o mai bună protecție a consumatorilor în întreaga Uniune; invită Comisia să monitorizeze cu atenție procesul de transpunere a directivei, să mențină un dialog strâns cu statele membre în care este întârziată aplicarea și să ia în considerare lansarea procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, dacă este necesar; |
| --- | --- |

10.

| 11. | salută dezvoltarea și utilizarea unor instrumente de control parental care să contribuie la filtrarea conținutului și a jocurilor video în funcție de vârstă, să monitorizeze timpul dedicat jocurilor, să dezactiveze sau să limiteze posibilitățile de a face cheltuieli online și să restricționeze comunicarea cu alte persoane sau vizualizarea de conținut creat de alți jucători; reamintește că controalele parentale la nivel de platformă nu sunt singura metodă folosită de părinți pentru a monitoriza și gestiona accesul copiilor lor la conținut; subliniază, însă, că este posibil ca părinții să nu cunoască aceste instrumente, chiar când sunt disponibile, sau să aibă dificultăți în a le aplica, ceea ce le reduce eficacitatea; crede că industria este responsabilă să elaboreze astfel de mecanisme; consideră că astfel de mecanisme trebuie să fie ușor de folosit, de înțeles și de instalat și trebuie să protejeze consumatorii „începând cu momentul conceperii” și „în mod implicit”; crede că aplicarea controlului parental revine atât părinților, cât și industriei; solicită crearea unor mecanisme care să ajute la exercitarea unui control parental mai strict, printre altele și asupra banilor cheltuiți și a timpului petrecut de minori și de copiii de vârstă mică la jocurile video, respectând însă drepturile și dezvoltarea minorilor; încurajează platformele să crească gradul de conștientizare și de informare cu privire la modul de folosire a acestor instrumente; invită Comisia și statele membre să sprijine promovarea campaniilor publice și private de educare și informare, adresate părinților și persoanelor care au grijă de copii, pentru a-i informa despre instrumentele existente, cum ar fi aplicația telefonică PEGI, și pentru a încuraja utilizarea acestora; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că există o varietate de modele de afaceri adoptate în sectorul jocurilor video; constată că o serie de jocuri video online oferă utilizatorilor achiziții integrate în jocuri folosind valute din cadrul jocului care pot fi cumpărate cu bani reali sau câștigate în cadrul jocului, pentru a obține articole prin intermediul „cutiilor de pradă” sau al oricărui alt tip de achiziție aparent aleatorie în joc, al cărui conținut jucătorul nu îl poate ști înainte de a-l plăti; subliniază că există diferite tipuri de „cutii de pradă” (27), observă că astfel de sisteme nu sunt lipsite de consecințe pentru consumatori și că jocurile cu un model „pay-to-win”(plătește pentru a câștiga), în special modelele agresive „pay-to-win” sau care deblochează conținutul popular doar cu condiția efectuării unor plăți au primit reacții negative din partea comunităților de jucători, ceea ce a condus la recenzii negative și chiar la modificări ale jocurilor înainte de lansarea lor sau la scurt timp după aceasta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că achizițiile integrate în jocuri există de mulți ani în jocurile video; sprijină orientările adoptate recent de Comisie legate de Directiva privind practicile comerciale neloiale (28), care clarifică normele legate de prezența în jocurile video a elementelor aleatorii plătite; subliniază că achizițiile integrate în jocuri trebuie să respecte Directiva privind practicile comerciale neloiale și orientările adoptate recent, pentru a se asigura că nu au ca rezultat practici nocive pentru consumatori, în special pentru minori și copii de vârstă mică; cere ca Directiva privind practicile comerciale neloiale să fie respectată și aplicată rapid, pentru a asigura protecția consumatorilor pe piața unică, în special a minorilor și a copiilor de vârstă mică; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ia act de studiul comandat de Parlament referitor la cutiile de pradă și efectele acestora asupra consumatorilor, în special asupra minorilor și copiilor de vârstă mică; remarcă faptul că studiul a recomandat ca cutiile de pradă să fie examinate din perspectiva legislației privind protecția consumatorilor, pentru a evita efectele nocive și practicile de exploatare a acestora, în special pentru minori și copiii de vârstă mică (29); invită Comisia să analizeze modul în care sunt vândute cutiile de pradă și să ia măsurile necesare pentru a produce o abordare europeană comună în privința cutiilor de pradă, pentru a asigura o protecție adecvată a consumatorilor, în special a minorilor și a copiilor de vârstă mică; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atrage atenția că anumite modele de jocuri folosire pentru achizițiile integrate în joc manipulatoare și abuzive prin concepție, aplicând practici comerciale agresive care afectează în mod semnificativ libertatea de alegere a consumatorilor și îi determină să ia decizii financiare pe care altfel nu le-ar fi luat; remarcă faptul că astfel de practici sunt în mod clar interzise în temeiul Directivei (UE) 2019/2161; invită dezvoltatorii și vânzătorii de jocuri video să se asigure că jocurile care sunt concepute pentru minori și copii de vârstă mică respectă drepturile copiilor, inclusiv în ceea ce privește viața privată, publicitatea direcționată și practicile de manipulare; consideră că minorii și copiii de vârstă mică, atunci când joacă jocuri video online, ar trebui să beneficieze de un nivel de protecție egal cu cel oferit de Actul legislativ privind serviciile digitale; |
| --- | --- |

15.

| 16. | remarcă faptul că, pe lângă sistemele de achiziții integrate în joc și elemente aleatorii plătite, în jocurile video apar și alte modele înșelătoare și pot altera comportamentul consumatorilor; invită autoritățile naționale să pună efectiv în aplicare legislația europeană și națională în materie de protecție a consumatorilor, în special Directiva privind practicile comerciale neloiale, precum și orientările aferente, care interzic o serie de practici nocive, practicile comerciale agresive și transparența înșelătoare în ceea ce privește informațiile care trebuie furnizate consumatorilor; invită, de asemenea, Comisia să continue să analizeze aceste aspecte, în special modelele întunecate, ca parte a verificării în curs a adecvării legislației UE în materie de protecție a consumatorilor privind echitatea digitală și să prezinte inițiative adecvate, dacă se consideră necesar; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că dezvoltatorii jocurilor online care vizează minori și copii de vârstă mică, trebuie să țină seama de vârsta lor, de drepturile și vulnerabilitățile lor; subliniază că dezvoltatorii trebuie să respecte cele mai înalte standarde posibile încă din faza de proiectare și în mod implicit în ceea ce privește siguranța, securitatea, confidențialitatea și stabilirea de limite; remarcă faptul că, pe lângă completarea standardelor în mod implicită, părinții pot juca un rol important în protejarea minorilor și a copiilor de vârstă mică atunci când joacă jocuri video; subliniază, însă, că industria jocurilor ar trebui să desfășoare campanii de conștientizare și să se ofere sprijin prin folosirea unor instrumente și informații adecvate despre la modul în care își pot proteja mai bine copiii; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că jocurile video sunt atât instrumente de joacă, cât și obiecte artistice cu valoare culturală; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că consumatorii ar trebui să dispună de toate informațiile necesare despre jocurile video online, inclusiv cu privire la prezența achizițiilor integrate în joc, cum ar fi cutiile de pradă și alte achiziții integrate în joc, aparent aleatorii, și ar trebui să fie cunoască tipul de conținut înainte de a începe să joace și în timpul jocului; subliniază că aceste informații ar trebui să fie afișate în mod clar și ușor de înțeles de către toți consumatorii înainte de achiziționarea jocului și înainte de fiecare achiziție integrată în joc, pentru a proteja mai bine consumatorii, în special minorii și copiii de vârstă mică, și pentru a-i ajuta pe părinți să înțeleagă și să le controleze cheltuielile; atrage atenția că, atunci când în jocurile online sunt folosite valute virtuale, valoarea valutei reale ar trebui să fie întotdeauna indicată clar și vizibil pentru consumatori pentru fiecare achiziție; reamintește că absența unor astfel de practici este clar interzisă prin Directiva (UE) 2019/2161; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază că jocurile video online care oferă jucătorilor opțiunea de a obține un avantaj în schimbul unor plăți în cadrul modelelor de tip „pay-to-win” trebuie să informeze clar jucătorii despre această opțiune înainte să înceapă să joace; admite că astfel de modele de tip „pay-to-win” pot crea diferențe mari între jucători în funcție de mijloacele financiare ale acestora; încurajează, deci, jocurile care folosesc astfel de modele să introducă un mod de joc fără tranzacții „pay-to-win”; |
| --- | --- |

20.

| 21. | salută faptul că Comisia va examina reînnoirea automată a abonamentelor și a contractelor în cadrul viitoarei verificări a adecvării legislației privind protecția consumatorilor; remarcă că reînnoirea automată poate fi benefică atât pentru utilizator, cât și pentru comerciant, îmbunătățind confortul utilizatorilor și reducând procesul de administrare a abonamentelor pentru comerciant, dar poate fi, de asemenea, problematică dacă reînnoirea automată continuă pe termen nelimitat, contrar intențiilor consumatorului; încurajează și Comisia, în cadrul analizei, și comercianții, prin politicile lor, să ia în considerare cele mai bune practici ale statelor membre sau ale întreprinderilor care au deja în vigoare politici de reînnoire automată favorabile consumatorilor; invită Comisia să introducă o obligație la nivelul UE prin care comercianții trebuie să le ofere utilizatorilor o propunere de acceptare în momentul achiziționării, în loc să fie o caracteristică implicită, precum și să ofere informații clare și ușor accesibile despre modul de anulare a reînnoirii automate în orice moment și să facă procesul de anulare a reînnoirii automate simplu și la fel de ușor ca și cel de înregistrare; |
| --- | --- |

21.

| 22. | cere o mai mare transparență din partea dezvoltatorilor de jocuri video cu privire la probabilitățile mecanismelor de tip „cutii de pradă”, inclusiv informații într-un limbaj simplu despre ceea ce sunt antrenați să facă algoritmii; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că politicile privind garanția de returnare și de rambursare reprezintă o piatră de temelie a drepturilor consumatorilor din Uniune, și că consumatorii au același drept de a returna sau de a cere o rambursare pentru achizițiile online la fel ca în cazul achizițiilor făcute în persoană; remarcă faptul că, în cazul conținutului online și digital, indiferent dacă este descărcat sau transmis în flux continuu, dreptul la rambursare se aplică dacă produsul sau serviciul este defect sau dacă consumatorul nu are acces la produs conform așteptărilor; invită comercianții să respecte pe deplin normele UE de protecție a consumatorilor și să ofere informații clare, transparente și fiabile privind modul în care se poate cere o rambursare sau se poate face uz de dreptul de retragere; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că persoanele cu dizabilități ar trebui să aibă posibilitatea de a juca toate tipurile de jocuri video online; și că atât caracteristicile tehnice și comunicaționale ale tuturor jocurilor video online, cât și orice informații relevante legate de jocul sau de achiziționarea acestuia trebuie să fie incluzive și accesibile; invită Comisia să prezinte inițiative de îmbunătățire a accesibilității jocurilor video online pentru persoanele cu dizabilități; încurajează furnizorii de jocuri video online să facă jocurile accesibile prin aplicarea cerințelor de accesibilitate din anexa I la Directiva (UE) 2019/882 (30); |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază că, odată ce un articol este obținut într-un joc video, în anumite cazuri, poate fi schimbat în cadrul jocului sau prin intermediul site-urilor web ale unor terțe părți în bani adevărați, ceea ce vine în contradicție cu termenii și condițiile aplicate celor dezvoltă jocuri video; invită autoritățile naționale să pună capăt practicilor ilegale care permit schimbul, vânzarea sau pariurile în cadrul jocului; subliniază că, pe lângă aspectele legate de protecția consumatorilor, aceste servicii ar putea duce la spălarea banilor; invită Comisia să interzică această practică; consideră că Actul legislativ privind serviciile digitale poate contribui la atenuarea acestei probleme, în special prin punerea în aplicare a obligațiilor de cunoaștere a clientului comercial; |
| --- | --- |

25.

| 26. | este preocupat de faptul că fermele de aur pot avea legătură cu munca forțată și exploatarea în țările în curs de dezvoltare și cu spălarea de bani; invită Comisia să analizeze folosirea fermelor de au în contextul infracțiunilor financiare și al încălcărilor drepturilor omului și să prezinte inițiative adecvate, dacă este necesar; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită Comisia să prezinte o strategie europeană privind jocurile video care să deblocheze potențialul economic, social, educațional, cultural și inovator al acestui sector pentru a-i permite să devină un lider pe piața mondială a jocurilor video; invită Comisia să evalueze, în cadrul viitoarei sale verificări a adecvării legislației UE legate de protecția consumatorilor din perspectiva echității digitale, dacă actualul cadru legislativ privind protecția consumatorilor este suficient pentru a se ocupa de toate aspectele legate de legislația privind protecția consumatorilor ridicate de „cutiile de pradă” și achizițiile integrate în jocuri; în caz contrar, invită Comisia să prezinte o propunere legislativă de adaptare a cadrului legislativ actual al UE privind protecția consumatorilor pentru jocurile video online sau să prezinte o propunere legislativă de sine stătătoare privind jocurile video online, pentru a stabili un cadru de reglementare european armonizat care să asigure un nivel ridicat de protecție a consumatorilor, în special pentru minori și copii de vârstă mică; consideră că aceste propuneri ar trebui să analizeze dacă ar trebui propusă o obligație de a dezactiva în mod implicit mecanismele de plată integrate în joc și cele de tip „cutie de pradă” sau o interdicție a acestora pentru a proteja minorii, pentru a evita fragmentarea pieței unice și pentru a garanta că consumatorii beneficiază de același nivel de protecție, indiferent de locul lor de reședință; |
| --- | --- |

27.

| 28. | invită Comisia să evalueze posibilitatea de a cere furnizorilor de jocuri video online care sunt destinate minorilor și copiilor să efectueze evaluări ex ante ale impactului asupra copiilor, pe baza cadrului 4C de clasificare a riscurilor (conținut, contact, comportament, contract) și să atenueze eficient orice riscuri identificate la adresa drepturilor minorilor; |
| --- | --- |

28.

Alte beneficii și riscuri pentru consumatori

| 29. | subliniază importanța sănătății mintale, în special în cazul minorilor și al copiilor de vârstă mică; remarcă faptul că jocurile video au oferit ajutor în perioadele stricte de izolare în timpul pandemiei de COVID-19; reamintește rolul pozitiv pe care conectivitatea online l-a jucat în asigurarea faptului că europenii pot în continuare să comunice, să interacționeze și să creeze împreună, inclusiv prin intermediul jocurilor video online; reamintește că jocurile pot oferi căi interactive pentru persoanele care se confruntă cu deconectarea sau izolarea socială în mediul real; constată că acest lucru a fost valabil în special pentru persoanele în vârstă, care se numără printre cele care au suferit cel mai mult din cauza izolării din timpul pandemiei COVID-19; remarcă faptul că OMS consideră că jocurile online pot deveni un instrument esențial în stimularea legăturilor noastre cu ceilalți (31); remarcă beneficiile jocurilor online între platforme pentru consumatori și experiența utilizatorilor, întrucât permit jucătorilor să interacționeze cu ușurință între diferite platforme, precum și pentru dezvoltatorii de jocuri, și invită industria jocurilor video să depună toate eforturile pentru a profita la maximum de această oportunitate; ia act, la nivel mai general, de oportunitățile și noile perspective oferite de accesul la expresia creativă și la conținutul cultural, în special pentru persoanele mai tinere; invită Comisia să continue să acționeze pentru a îmbunătăți infrastructura digitală a Europei, care sprijină nu numai industriile creative ce dezvoltă conținuturi de înaltă calitate, ci și accesul cetățenilor europeni lucrări semnificative din punct de vedere cultural; |
| --- | --- |

29.

| 30. | consideră că pentru multe persoane jocurile video reprezintă nu numai ca activități în timpul liber, ci și activități mentale, cum ar fi rezolvarea unor sarcini solicitante, activități de explorare și concursuri cu alți jucători, care necesită un grad ridicat de concentrare și dezvoltarea competențelor, cum ar fi soluționarea problemelor, coordonarea spațială și coordonarea mână-ochi, lucrul în echipă și vederea și viteza; |
| --- | --- |

30.

| 31. | propune organizarea anuală a decernării unui premiu al UE pentru jocuri video online la Parlament la Bruxelles, pentru a sublinia importanța pentru piața unică digitală europeană a companiilor producătoare de jocuri video online, dintre care multe sunt IMM-uri, în ceea ce privește locurile de muncă, creșterea economică, inovarea și promovarea valorilor europene; consideră că acest premiu ar trebui să urmărească să promoveze jocurile video online care respectă drepturile consumatorilor sau care au un impact pozitiv asupra unor domenii specifice, cum ar fi educația, sau asupra dezvoltării unor aptitudini; |
| --- | --- |

31.

| 32. | salută proiectul inovator de cercetare EU Kids Online, care colectează date de înaltă calitate din întreaga Europă despre perspectivele copiilor cu privire la experiența lor online; cere să se facă actualizări mai frecvente ale acestei inițiative de vârf la nivel mondial; invită Comisia să finanțeze această inițiativă și altele similare în viitor; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că jocurile video sunt importante pentru educație, deoarece pot fi un instrument util în timpul proceselor de învățare și că multe jocuri sunt concepute special în scopuri educative, pentru a provoca dezbateri pe teme sociale sau pentru a îmbunătăți înțelegerea unor evenimente istorice sau culturale; reamintește că jocurile video figurează în programele naționale de învățământ; remarcă faptul că jocurile video comerciale sunt utilizate și în scopuri educaționale; subliniază că jocurile video sunt utilizate, de asemenea, pentru a dezvolta gândirea critică, competențele și pentru a stimula creativitatea; atrage, de asemenea, atenția că jocurile video au și alte aplicații mai târziu în viață, unde pot oferi stimulare mentală și oportunități de conectivitate pentru persoanele în vârstă; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază că utilizarea abuzivă a jocurilor video online poate avea un impact negativ asupra relațiilor sociale, a serviciului, a ratelor de abandon școlar și pot duce la probleme de sănătate mintală și fizică, performanțe școlare scăzute, dar în același timp studiile arată că jocurile video pot avea și un impact pozitiv; subliniază, prin urmare, că trebuie găsit un echilibru corect; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază că dependența de jocurile video, cunoscută și sub denumirea de „tulburare provocată de jocurile video”, reprezintă o problemă pentru unii jucători; remarcă faptul că OMS a clasificat „tulburarea provocată de jocurile video” drept un comportament de dependență caracterizată prin afectarea controlului asupra jocurilor, prin prioritate mai mare acordată jocurilor față de alte activități până la punctul în care jocurile au prioritate față de alte interese și activități zilnice, precum și prin continuarea sau intensificarea jocurilor în pofida unor consecințe negative; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază că industria jocurilor video, utilizatorii și părinții nu trebuie să subestimeze riscurile și efectele cauzate de tulburarea provocată de jocurile video; reamintește că cercetările științifice au arătat că pubertatea și adolescența sunt perioade de viață în care oamenii sunt mai vulnerabili la comportamentele care induc dependențe; solicită să se continue colaborarea între dezvoltatorii de jocuri video, editori, platforme și comunitatea generală a părților interesate, inclusiv autoritățile naționale competente și Comisia, pentru a contribui la atenuarea riscului de dependență față de jocurile video; propune lansarea mai multor campanii de conștientizare pentru a se asigura că părinții și tinerii jucători sunt conștienți de riscurile legate de tulburarea jocurilor de noroc și invită dezvoltatorii de jocuri să evite conceperea unor jocuri manipulatoare care pot duce la dependență de jocuri, izolare și hărțuire cibernetică; |
| --- | --- |

36.

| 37. | observă că nu există date defalcate la nivelul UE privind timpul mediu petrecut jucând jocuri, cheltuielile medii legate de jucat, experiența generală de joc și efectele sociopsihologice care decurg din aceasta; invită Comisia să colecteze anual aceste date și să prezinte un raport pe această temă Parlamentului; |
| --- | --- |

37.

| 38. | remarcă faptul că industria jocurilor de noroc are acces la volume mari de date cu caracter personal, uneori sensibile; subliniază că industria trebuie să se asigure că prelucrarea datelor cu caracter personal este făcută cu respectarea Regulamentului general privind protecția datelor și că profilurile utilizatorilor create cu ajutorul datelor comportamentale nu sunt folosite în scopuri de manipulare și discriminatorii; invită autoritățile competente să se asigure că legislația relevantă a UE și cea națională sunt aplicate în mod riguros; subliniază că analiza modelelor de jucătorilor prin colectarea de date nu ar trebui să favorizeze tehnicile de „agățare” a jucătorilor, ci să se concentreze pe îmbunătățirea experienței de joc; încurajează dezvoltatorii să ia în considerare conceperea jocului în capitole sau să economisească frecvent puncte pentru a înlesni pauzele de atenție în timpul cărora jucătorii se pot deconecta; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atrage atenția că platformele de jocuri video online pot fi folosite de impostori pentru phishing; cere să se desfășoare campanii de informare pentru a crește gradul de conștientizare legat de riscurile implicate, în special în rândul minorilor și al tinerilor; |
| --- | --- |

39.

| 40. | îndeamnă industria jocurilor video, Comisia și statele membre să elaboreze un plan de acțiune pentru a asigura un echilibru de gen la toate nivelurile de dezvoltare în industria jocurilor online; invită, în plus, industria să evite obiectificarea femeilor, și să evite crearea, repetarea sau exacerbarea stereotipurilor de gen; subliniază că aceste practici mult prea frecvente creează un mediu ostil pentru femei și fete în jocurile online; |
| --- | --- |

40.

Garantarea unui mediu online sigur pentru utilizatorii de jocuri video online

| 41. | salută inițiativele lansate de industrie, cum ar fi Pan European Game Information (PEGI), care este folosit în 38 de țări; consideră că acest sistem de clasificare poate fi folositor mai ales pentru furnizarea de descriptori de conținut și informații cu privire la vârsta recomandată pentru a juca un anumit joc, ceea ce ar ajuta părinții să selecteze conținuturi de joc adecvate pentru copiii lor; subliniază că sistemul de clasificare reprezintă o parte a Codului de conduită PEGI, care are ca obiectiv colectiv asigurarea unui mediu sigur pentru jucători; salută abordarea actualizată adoptată de PEGI prin care consumatorii sunt informați în prezent dacă un joc include conținuturi plătite aparent aleatorii; subliniază că prezența conținutului plătit integrat în jocuri, inclusiv a conținutului aparent aleatoriu plătit, nu împiedică părinții să gestioneze accesul la acest tip de conținut, permițând în același timp unui copil să acceseze jocul de bază dacă este considerat adecvat vârstei sale; remarcă faptul că unele țări au introdus în legislație sistemul PEGI; invită Comisia să evalueze modul în care sistemul PEGI este aplicat în diferitele tipuri de jocuri disponibile pe piață și în întreaga Uniune, precum și să exploreze posibilitățile de consacrare a acestuia în legislația UE pentru ca sistemul PEGI și codul său de conduită să devină un sistem armonizat și obligatoriu de clasificare în funcție de vârstă aplicabil tuturor dezvoltatorilor de jocuri video, magazinelor de aplicații și platformelor online, pentru a evita fragmentarea pieței unice și pentru a oferi securitate juridică industriei jocurilor video; |
| --- | --- |

41.

| 42. | recunoaște potențialul sistemului PEGI de a furniza consumatorilor informații precontractuale importante; consideră însă că această inițiativă luată de industrie ar trebui să fie însoțită de măsuri suplimentare care să asigure cel mai înalt nivel de protecție a consumatorilor și pentru a rezolva problemele de drept al consumatorului create de mecanismele de achiziții în joc și de „cutiile de pradă”. |
| --- | --- |

42.

| 43. | încurajează industria, inclusiv platformele de jocuri și cei care le publică, experții independenți și agențiile de rating să continue campaniile de conștientizare legate de sistemul PEGI pentru ca cât mai mulți părinți să îl cunoască, și să rămână receptivi pentru a adapta sistemul de rating la evoluțiile din domeniul jocurilor video și al conținutului acestora, pentru a continua să înlesnească deciziile părinților; |
| --- | --- |

43.

| 44. | invită Comisia să elaboreze standarde minime pentru protecția vieții private și să evalueze necesitatea unui sistem sigur și incluziv de asigurare a respectării vârstei; |
| --- | --- |

44.

| 45. | remarcă cu îngrijorare riscurile asociate cu folosirea discursului care instigă la ură și hărțuirea cibernetică pe platformele de jocuri video online, care este deosebit de periculoasă atunci când este îndreptată împotriva minorilor; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază că jocurile video online trebuie să asigure un mediu digital sigur pentru utilizatori; salută adoptarea Actului legislativ privind serviciile digitale care actualizează normele privind moderarea conținutului în Europa, pentru a lupta mai eficient împotriva conținuturilor ilegale online, inclusiv în jocurile video; solicită transpunerea rapidă în legislația națională și implementarea sa rapidă; |
| --- | --- |

46.

| 47. | subliniază că, pe lângă conținutul ilegal, conținutul dăunător poate fi difuzat în jocurile video și prin funcțiile de comunicare ale jocurilor sau pe platformele sociale ale jocurilor; subliniază că industria jocurilor video trebuie să ia măsurile și să adopte instrumentele adecvate pentru a-i proteja de conținut dăunător pe toți utilizatorii, în conformitate cu legislația națională și europeană aplicabilă; |
| --- | --- |

47.

| 48. | invită Comisia și autoritățile din domeniul protecției consumatorilor din statele membre să se asigure că legislația în materie de protecție a consumatorilor este pe deplin respectată și aplicată și în sectorul jocurilor video, prin desfășurarea de acțiuni de verificare sectoriale sau prin lansarea unei acțiuni coordonate de punere în aplicare, în temeiul Regulamentului (UE) 2017/2394 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure respectarea legislației în materie de protecție a consumatorului (32), atunci când este necesar; |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  JO C 65, 14.3.2002, p. 2.

(2)  JO L 303, 28.11.2018, p. 69.

(3)  JO L 136, 22.5.2019, p. 1.

(4)  JO L 328, 18.12.2019, p. 7.

(5)  JO L 304, 22.11.2011, p. 64.

(6)  JO C 526, 29.12.2021, p. 1.

(7)  JO C 525, 29.12.2021, p. 1.

(8)  JO L 119, 4.5.2016, p. 1.

(9)  JO L 277, 27.10.2022, p. 1.

(10)  JO C 87 E, 1.4.2010, p. 122.

(11)  JO C 419, 16.12.2015, p. 33.

(12)  JO C 108, 26.3.2021, p. 934.

(13)  JO C 160, 13.4.2022, p. 13.

(14)  COM(2022)0212.

(15)  Interactive Software Federation of Europe and European Games Developer Federation,„Key facts from 2021: Video games – a force for good” accesat la 19 decembrie 2022.

(16)  EY, „Rebuilding Europe: The cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis”, ianuarie 2021.

(17)  Hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene din 23 ianuarie 2014, Nintendo Co. Ltd și alții v PC Box Srl and 9Net Srl., C-355/12, ECLI:EU:C:2014:25.

(18)  Directiva 2009/24/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind protecția juridică a programelor pentru calculator (JO L 111, 5.5.2009, p. 16).

(19)  Directiva 2001/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 mai 2001 privind armonizarea anumitor aspecte ale dreptului de autor și drepturilor conexe în societatea informațională (JO L 167, 22.6.2001, p. 10).

(20)  Comisia Europeană, „Valoarea societății europene a jocurilor video”, 30 mai 2022.

(21)  Parker, S.„The trouble with Roblox, the video game empire built on child labour” (Problema cu Roblox, imperiul jocurilor video ridicat pe munca copiilor), The Guardian, 9 ianuarie 2022.

(22)  Kantar, la solicitarea Comisiei Europene,Special Eurobarometer – Report – E-Communications in the Single Market’ (Eurobarometru special – Raport – Comunicațiile electronice pe piața unică), iunie 2021.

(23)  WHO, „Gaming disorder” accesată la 15 decembrie 2022.

(24)  Interactive Software Federation of Europe and European Games Developer Federation,„Key facts from 2020: The year we played together”, 24 august 2021.

(25)  Interactive Software Federation of Europe and European Games Developer Federation,„Key facts from 2021: Video games – a force for good” accesat la 19 decembrie 2022.

(26)  Probe scrise prezentate de Liga împotriva defăimării în fața Comitetului mixt privind proiectul de lege privind siguranța online al Parlamentului Regatului Unit (OSB0030), „How Algorithms Influence Harmful Online Conduct”, (Cum influențează algoritmii conduita online nocivă), septembrie 2021.

(27)  Aceste tipuri de „cutii de pradă” pot fi diferite, în funcție de condițiile de eligibilitate (timp de așteptare, afișarea de reclame, plata cu bani reali), de recompensă, de transparența acesteia, de șansele de a obține articolul și de posibilitatea de a converti elementul obținut în valuta jocului sau în bani reali, printre altele;

(28)  Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori și de modificare a Directivei 84/450/CEE a Consiliului, a Directivelor 97/7/CE, 98/27/CE și 2002/65/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 149, 11.6.2005, p. 22).

(29)  Forbrukerrådet, „Insert coin –How the gaming industry exploits consumers using loot boxes”, 31 mai 2022.

(30)  Directiva (UE) 2019/882 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 privind cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor (JO L 151, 7.6.2019, p. 70).

(31)  Bloomberg, „Games Industry Unites to Promote World Health Organization Messages Against COVID-19; Launch #PlayApartTogether Campaign”, 10 aprilie 2020.

(32)  Regulamentul (UE) 2017/2394 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 decembrie 2017 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure respectarea legislației în materie de protecție a consumatorului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 (JO L 345, 27.12.2017, p. 1).

---

| 16.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 214/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 214/26

---

P9_TA(2023)0009

Punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune – raportul anual pe 2022

Rezoluția Parlamentului European din 18 ianuarie 2023 referitoare la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune – raportul anual pe 2022 (2022/2048(INI))

(2023/C 214/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolele 21 și 36, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolele 21 și 36,

| — | având în vedere raportul din 14 iunie 2022 al Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) intitulat „Raportul PESC – prioritățile noastre în 2022”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 14 iunie 2022 al Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) intitulat „Raportul PESC – prioritățile noastre în 2022”,

| — | având în vedere „Busola strategică pentru securitate și apărare – Pentru o Uniune Europeană care își protejează cetățenii, valorile și interesele și contribuie la pacea și securitatea internaționale”, aprobată de Consiliu la 21 martie 2022 și confirmată de Consiliul European la 24 martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Busola strategică pentru securitate și apărare – Pentru o Uniune Europeană care își protejează cetățenii, valorile și interesele și contribuie la pacea și securitatea internaționale”, aprobată de Consiliu la 21 martie 2022 și confirmată de Consiliul European la 24 martie 2022,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 24 și 25 martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 24 și 25 martie 2022,

| — | având în vedere Declarația de la Versailles din 11 martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Versailles din 11 martie 2022,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 23 și din 24 iunie 2022 privind Europa în sens larg, Ucraina, cererile de aderare ale Ucrainei, Republicii Moldova și Georgiei, Balcanii de Vest, aspecte economice, Conferința privind viitorul Europei și relațiile externe, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 23 și din 24 iunie 2022 privind Europa în sens larg, Ucraina, cererile de aderare ale Ucrainei, Republicii Moldova și Georgiei, Balcanii de Vest, aspecte economice, Conferința privind viitorul Europei și relațiile externe,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind comunicarea pe 2022 referitoare la politica de extindere a UE din 12 octombrie 2022 (COM(2022)0528), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind comunicarea pe 2022 referitoare la politica de extindere a UE din 12 octombrie 2022 (COM(2022)0528),

| — | având în vedere rezoluțiile adoptate de Adunarea Generală a ONU la 2 martie 2022, intitulată „Agresiunea împotriva Ucrainei” (A/RES/ES-11/L.1) și la 12 octombrie 2022, intitulată „Integritatea teritorială a Ucrainei: respectarea principiilor Cartei Organizației Națiunilor Unite” (A/RES/ES - 11/L.5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile adoptate de Adunarea Generală a ONU la 2 martie 2022, intitulată „Agresiunea împotriva Ucrainei” (A/RES/ES-11/L.1) și la 12 octombrie 2022, intitulată „Integritatea teritorială a Ucrainei: respectarea principiilor Cartei Organizației Națiunilor Unite” (A/RES/ES - 11/L.5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 9 martie 2022 referitoare la ingerințele străine în toate procesele democratice din Uniunea Europeană, inclusiv dezinformarea (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 9 martie 2022 referitoare la ingerințele străine în toate procesele democratice din Uniunea Europeană, inclusiv dezinformarea (1),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2021 intitulată „Comunicarea din 2021 privind politica de extindere a UE” (COM(2021)0644), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2021 intitulată „Comunicarea din 2021 privind politica de extindere a UE” (COM(2021)0644),

| — | având în vedere rezoluția adoptată de Adunarea Generală a ONU la 7 aprilie 2022 intitulată „Suspendarea calității de membru a Federației Ruse în Consiliul pentru Drepturile Omului” (A/RES/ES-11/L.4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția adoptată de Adunarea Generală a ONU la 7 aprilie 2022 intitulată „Suspendarea calității de membru a Federației Ruse în Consiliul pentru Drepturile Omului” (A/RES/ES-11/L.4),

| — | având în vedere raportul privind rezultatul final al Conferinței privind viitorul Europei din 9 mai 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul privind rezultatul final al Conferinței privind viitorul Europei din 9 mai 2022,

| — | având în vedere rezoluția sa din 4 mai 2022 referitoare la acțiunile de întreprins în urma concluziilor Conferinței privind viitorul Europei (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 4 mai 2022 referitoare la acțiunile de întreprins în urma concluziilor Conferinței privind viitorul Europei (2),

| — | având în vedere Decizia (PESC) 2021/509 a Consiliului din 22 martie 2021 de instituire a Instrumentului european pentru pace și de abrogare a Deciziei (PESC) 2015/528 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (PESC) 2021/509 a Consiliului din 22 martie 2021 de instituire a Instrumentului european pentru pace și de abrogare a Deciziei (PESC) 2015/528 (3),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European privind COVID-19, gestionarea crizelor și reziliența, securitatea și apărarea, aspectele externe ale migrației și relațiile externe, adoptate la 16 decembrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European privind COVID-19, gestionarea crizelor și reziliența, securitatea și apărarea, aspectele externe ale migrației și relațiile externe, adoptate la 16 decembrie 2021,

| — | având în vedere recomandarea sa din 23 noiembrie 2022 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind noua strategie de extindere a UE (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa din 23 noiembrie 2022 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind noua strategie de extindere a UE (4),

| — | având în vedere conceptul strategic al NATO 2022 adoptat de șefii de stat și de guvern ai NATO la summitul NATO de la Madrid din 29 iunie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere conceptul strategic al NATO 2022 adoptat de șefii de stat și de guvern ai NATO la summitul NATO de la Madrid din 29 iunie 2022,

| — | având în vedere Rezoluția 1325 a Consiliului de Securitate al ONU din 31 octombrie 2000, care a instituit Agenda privind femeile, pacea și securitatea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 1325 a Consiliului de Securitate al ONU din 31 octombrie 2000, care a instituit Agenda privind femeile, pacea și securitatea,

| — | având în vedere comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei din 25 noiembrie 2020 intitulată „Planul de acțiune al UE pentru egalitatea de gen (GAP) III – o agendă ambițioasă pentru egalitatea de gen și emanciparea femeilor în acțiunile externe ale UE” (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei din 25 noiembrie 2020 intitulată „Planul de acțiune al UE pentru egalitatea de gen (GAP) III – o agendă ambițioasă pentru egalitatea de gen și emanciparea femeilor în acțiunile externe ale UE” (JOIN(2020)0017),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 decembrie 2022 referitoare la perspectivele soluției bazate pe coexistența a două state pentru Israel și Palestina (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 decembrie 2022 referitoare la perspectivele soluției bazate pe coexistența a două state pentru Israel și Palestina (5),

| — | având în vedere cea de a doua declarație comună privind cooperarea UE-NATO, semnată la 10 ianuarie 2023 de președintele Consiliului European, președintele Comisiei Europene și secretarul-general al Organizației Tratatului Atlanticului de Nord, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a doua declarație comună privind cooperarea UE-NATO, semnată la 10 ianuarie 2023 de președintele Consiliului European, președintele Comisiei Europene și secretarul-general al Organizației Tratatului Atlanticului de Nord,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri constituționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri constituționale,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0292/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0292/2022),

| A. | întrucât agresiunea militară neprovocată și nejustificată a Federației Ruse împotriva Ucrainei, cu sprijinul regimului Lukașenko din Belarus, a readus războiul pe continentul european și a provocat distrugeri și suferințe grave; întrucât Rusia a comis crime de război împotriva Ucrainei; întrucât toate acestea amenință și continuă să pună în pericol în mod semnificativ securitatea europeană și mondială; întrucât Rusia a amenințat să folosească arme nucleare; întrucât lanțurile de aprovizionare globale au fost afectate negativ, iar securitatea alimentară a fost periclitată în mai multe zone ale lumii; întrucât războiul ilegal de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei a creat incertitudine economică, a dus la o creștere a prețurilor la energie, a accentuat criza climatică și are un potențial considerabil de a destabiliza și mai grav multe state membre și țări terțe, în special cele din Balcanii de Vest și din cadrul Parteneriatului estic și, prin urmare, a modificat în mod semnificativ contextul geopolitic al politicii externe și de securitate comune (PESC) a UE; întrucât războiul de agresiune împotriva Ucrainei face parte din planul lui Putin de a remodela arhitectura de securitate euro-atlantică; întrucât acest plan a fost contracarat datorită apărării eroice a armatei ucrainene; întrucât, din 2014, UE nu a fost în măsură să își utilizeze pe deplin instrumentele de securitate și apărare comune (PSAC) pentru a sprijini în mod efectiv lupta Ucrainei împotriva Rusiei, dar în acest an sunt vizibile unele îmbunătățiri; întrucât, pentru a fi percepută ca un actor global de succes și credibil, UE trebuie să își dezvolte în continuare capabilitățile și să își consolideze voința politică de a oferi securitate în vecinătatea sa imediată; |
| --- | --- |

A.

întrucât agresiunea militară neprovocată și nejustificată a Federației Ruse împotriva Ucrainei, cu sprijinul regimului Lukașenko din Belarus, a readus războiul pe continentul european și a provocat distrugeri și suferințe grave; întrucât Rusia a comis crime de război împotriva Ucrainei; întrucât toate acestea amenință și continuă să pună în pericol în mod semnificativ securitatea europeană și mondială; întrucât Rusia a amenințat să folosească arme nucleare; întrucât lanțurile de aprovizionare globale au fost afectate negativ, iar securitatea alimentară a fost periclitată în mai multe zone ale lumii; întrucât războiul ilegal de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei a creat incertitudine economică, a dus la o creștere a prețurilor la energie, a accentuat criza climatică și are un potențial considerabil de a destabiliza și mai grav multe state membre și țări terțe, în special cele din Balcanii de Vest și din cadrul Parteneriatului estic și, prin urmare, a modificat în mod semnificativ contextul geopolitic al politicii externe și de securitate comune (PESC) a UE; întrucât războiul de agresiune împotriva Ucrainei face parte din planul lui Putin de a remodela arhitectura de securitate euro-atlantică; întrucât acest plan a fost contracarat datorită apărării eroice a armatei ucrainene; întrucât, din 2014, UE nu a fost în măsură să își utilizeze pe deplin instrumentele de securitate și apărare comune (PSAC) pentru a sprijini în mod efectiv lupta Ucrainei împotriva Rusiei, dar în acest an sunt vizibile unele îmbunătățiri; întrucât, pentru a fi percepută ca un actor global de succes și credibil, UE trebuie să își dezvolte în continuare capabilitățile și să își consolideze voința politică de a oferi securitate în vecinătatea sa imediată;

| B. | întrucât vecinătatea estică și Balcanii de Vest au nevoie de o soluționare pașnică a conflictelor, de o stabilitate și o securitate îmbunătățite și de o cooperare reciprocă mai amplă; întrucât securitatea în aceste regiuni este amenințată în mare măsură de invadarea Ucrainei de către Rusia și de posibilitatea ca agresiunea să se extindă către țările învecinate; întrucât destabilizarea vecinătății noastre imediate amenință stabilitatea, pacea și securitatea UE; |
| --- | --- |

B.

întrucât vecinătatea estică și Balcanii de Vest au nevoie de o soluționare pașnică a conflictelor, de o stabilitate și o securitate îmbunătățite și de o cooperare reciprocă mai amplă; întrucât securitatea în aceste regiuni este amenințată în mare măsură de invadarea Ucrainei de către Rusia și de posibilitatea ca agresiunea să se extindă către țările învecinate; întrucât destabilizarea vecinătății noastre imediate amenință stabilitatea, pacea și securitatea UE;

| C. | întrucât războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei evidențiază necesitatea unei acțiuni a UE mai puternice, mai ambițioase, credibile, strategice și unificate pe scena mondială și accentuează faptul că UE trebuie să își stabilească în mod autonom propriile obiective strategice și să dezvolte și să desfășoare capabilitățile de urmărire a acestora; întrucât pune încă o dată în evidență necesitatea ca Europa să acorde prioritate independenței sale energetice; |
| --- | --- |

C.

întrucât războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei evidențiază necesitatea unei acțiuni a UE mai puternice, mai ambițioase, credibile, strategice și unificate pe scena mondială și accentuează faptul că UE trebuie să își stabilească în mod autonom propriile obiective strategice și să dezvolte și să desfășoare capabilitățile de urmărire a acestora; întrucât pune încă o dată în evidență necesitatea ca Europa să acorde prioritate independenței sale energetice;

| D. | întrucât războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei este un semnal de alarmă pentru UE, prezentând o amenințare imediată la adresa ordinii europene și mondiale de securitate și a securității UE și a statelor sale membre; întrucât invadarea Ucrainei de către Rusia a dat un nou impuls încercării de redefinire geopolitică a PESC și a acțiunii externe a UE în general, caracterizată de o viziune îndrăzneață ghidată de interesele Uniunii în noua realitate geopolitică, de o voință reală de a acționa și de cooperarea transatlantică, pentru a obține rezultate relevante din punct de vedere strategic; întrucât, ca urmare a agresiunii ruse, Finlanda și Suedia au solicitat aderarea la NATO; întrucât acest conflict demonstrează nevoia urgentă ca statele membre să definească o percepție comună a amenințărilor și să dea dovadă de solidaritate reală cu statele membre aflate în prima linie; întrucât acest război a reafirmat rolul NATO ca piatră de temelie a securității europene și caracterul indispensabil al unei legături transatlantice puternice; |
| --- | --- |

D.

întrucât războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei este un semnal de alarmă pentru UE, prezentând o amenințare imediată la adresa ordinii europene și mondiale de securitate și a securității UE și a statelor sale membre; întrucât invadarea Ucrainei de către Rusia a dat un nou impuls încercării de redefinire geopolitică a PESC și a acțiunii externe a UE în general, caracterizată de o viziune îndrăzneață ghidată de interesele Uniunii în noua realitate geopolitică, de o voință reală de a acționa și de cooperarea transatlantică, pentru a obține rezultate relevante din punct de vedere strategic; întrucât, ca urmare a agresiunii ruse, Finlanda și Suedia au solicitat aderarea la NATO; întrucât acest conflict demonstrează nevoia urgentă ca statele membre să definească o percepție comună a amenințărilor și să dea dovadă de solidaritate reală cu statele membre aflate în prima linie; întrucât acest război a reafirmat rolul NATO ca piatră de temelie a securității europene și caracterul indispensabil al unei legături transatlantice puternice;

| E. | întrucât este imperativ ca Uniunea să abordeze principalele vulnerabilități, precum recenta sa dependență excesivă de Rusia și de Republica Populară Chineză (RPC), să își întărească reziliența și pregătirea în fața amenințărilor din partea regimurilor totalitare și nedemocratice; |
| --- | --- |

E.

întrucât este imperativ ca Uniunea să abordeze principalele vulnerabilități, precum recenta sa dependență excesivă de Rusia și de Republica Populară Chineză (RPC), să își întărească reziliența și pregătirea în fața amenințărilor din partea regimurilor totalitare și nedemocratice;

| F. | întrucât invazia Rusiei mai scoate în evidență că este nevoie, după cum au subliniat concluziile bazate pe opiniile cetățenilor ale Conferinței privind viitorul Europei, ca statele membre să demonstreze voința politică necesară de a transforma PESC într-o politică europeană de sine stătătoare; |
| --- | --- |

F.

întrucât invazia Rusiei mai scoate în evidență că este nevoie, după cum au subliniat concluziile bazate pe opiniile cetățenilor ale Conferinței privind viitorul Europei, ca statele membre să demonstreze voința politică necesară de a transforma PESC într-o politică europeană de sine stătătoare;

| G. | întrucât potențialul de acțiune rapidă, eficientă și eficace în materie de politică externă, securitate și apărare, astfel cum se prevede în Tratatul de la Lisabona, a fost utilizat și exploatat într-un mod foarte limitat în ultimul deceniu din cauza lipsei de voință politică a statelor membre; întrucât, din cauza mediului de securitate european în schimbare, este deja timpul să se utilizeze toate instrumentele prevăzute de TUE, în special în ceea ce privește PSAC; întrucât Tratatul de la Lisabona conține caracteristici, cum ar fi un fond militar de lansare în temeiul articolului 41 alineatul (3) litera (b), posibilitatea de a forma un grup mic cu obiective mai ambițioase în materie de securitate și apărare în temeiul articolului 44 sau de a defini o politică cu adevărat europeană în materie de capabilități și armament în temeiul articolului 42 alineatul (3), care există din decembrie 2009; |
| --- | --- |

G.

întrucât potențialul de acțiune rapidă, eficientă și eficace în materie de politică externă, securitate și apărare, astfel cum se prevede în Tratatul de la Lisabona, a fost utilizat și exploatat într-un mod foarte limitat în ultimul deceniu din cauza lipsei de voință politică a statelor membre; întrucât, din cauza mediului de securitate european în schimbare, este deja timpul să se utilizeze toate instrumentele prevăzute de TUE, în special în ceea ce privește PSAC; întrucât Tratatul de la Lisabona conține caracteristici, cum ar fi un fond militar de lansare în temeiul articolului 41 alineatul (3) litera (b), posibilitatea de a forma un grup mic cu obiective mai ambițioase în materie de securitate și apărare în temeiul articolului 44 sau de a defini o politică cu adevărat europeană în materie de capabilități și armament în temeiul articolului 42 alineatul (3), care există din decembrie 2009;

| H. | întrucât clauzele pasarelă ar putea fi utilizate imediat pentru a trece de la cerința unanimității la votul cu majoritate calificată în domenii de politici specifice; întrucât amenințarea actuală la adresa securității europene necesită adaptarea imediată a anumitor metode de lucru; |
| --- | --- |

H.

întrucât clauzele pasarelă ar putea fi utilizate imediat pentru a trece de la cerința unanimității la votul cu majoritate calificată în domenii de politici specifice; întrucât amenințarea actuală la adresa securității europene necesită adaptarea imediată a anumitor metode de lucru;

| I. | întrucât Consiliul a acționat rapid și unit și a adoptat până în prezent nouă pachete de sancțiuni împotriva Rusiei din cauza acțiunilor acesteia în Ucraina, inclusiv sancțiuni la adresa indivizilor, cum ar fi înghețarea activelor și restricții de călătorie, sancțiuni economice care vizează sectoarele financiar, comercial, energetic, al transporturilor, al tehnologiei și al apărării; restricții privind mijloacele de informare în masă; măsuri diplomatice; restricții privind relațiile economice cu Crimeea și Sevastopol, ambele sub ocupație, și zonele Donețk și Luhansk care nu sunt controlate de guvern și măsuri privind cooperarea economică, toate acestea demonstrând solidaritate și unitate, dar nefiind suficiente pentru a opri agresorul; |
| --- | --- |

I.

întrucât Consiliul a acționat rapid și unit și a adoptat până în prezent nouă pachete de sancțiuni împotriva Rusiei din cauza acțiunilor acesteia în Ucraina, inclusiv sancțiuni la adresa indivizilor, cum ar fi înghețarea activelor și restricții de călătorie, sancțiuni economice care vizează sectoarele financiar, comercial, energetic, al transporturilor, al tehnologiei și al apărării; restricții privind mijloacele de informare în masă; măsuri diplomatice; restricții privind relațiile economice cu Crimeea și Sevastopol, ambele sub ocupație, și zonele Donețk și Luhansk care nu sunt controlate de guvern și măsuri privind cooperarea economică, toate acestea demonstrând solidaritate și unitate, dar nefiind suficiente pentru a opri agresorul;

| J. | întrucât declinul libertății mass-mediei și intensificarea campaniilor de dezinformare, a ingerinței străine și a atacurilor împotriva ziariștilor reprezintă o tendință mondială, aceasta fiind cu atât mai evidentă în state unde democrația este în regres și în statele totalitare refractare; întrucât, la nivel internațional, consecințele asupra drepturilor omului, democrației, participării publice și dezvoltării sunt îngrijorătoare; întrucât UE trebuie să își întărească colaborarea cu țările partenere care împărtășesc aceeași viziune pentru a promova și a apăra libertatea mass-mediei și libertatea de exprimare și pentru a combate dezinformarea și ingerința străină în țările terțe; |
| --- | --- |

J.

întrucât declinul libertății mass-mediei și intensificarea campaniilor de dezinformare, a ingerinței străine și a atacurilor împotriva ziariștilor reprezintă o tendință mondială, aceasta fiind cu atât mai evidentă în state unde democrația este în regres și în statele totalitare refractare; întrucât, la nivel internațional, consecințele asupra drepturilor omului, democrației, participării publice și dezvoltării sunt îngrijorătoare; întrucât UE trebuie să își întărească colaborarea cu țările partenere care împărtășesc aceeași viziune pentru a promova și a apăra libertatea mass-mediei și libertatea de exprimare și pentru a combate dezinformarea și ingerința străină în țările terțe;

| K. | întrucât instabilitatea și imprevizibilitatea pe termen lung în materie de securitate la frontierele UE și în vecinătatea imediată a acesteia reprezintă o amenințare directă la adresa securității UE și a statelor sale membre; |
| --- | --- |

K.

întrucât instabilitatea și imprevizibilitatea pe termen lung în materie de securitate la frontierele UE și în vecinătatea imediată a acesteia reprezintă o amenințare directă la adresa securității UE și a statelor sale membre;

| L. | întrucât, sub conducerea lui Vladimir Putin, guvernul Federației Ruse a continuat să comită acte de terorism internațional împotriva oponenților politici și a statelor suverane, care au culminat cu invadarea și ocuparea Ucrainei, din 2014 încoace; |
| --- | --- |

L.

întrucât, sub conducerea lui Vladimir Putin, guvernul Federației Ruse a continuat să comită acte de terorism internațional împotriva oponenților politici și a statelor suverane, care au culminat cu invadarea și ocuparea Ucrainei, din 2014 încoace;

| M. | întrucât consecințele globale ale invadării nejustificate a Ucrainei de către Federația Rusă sunt agravate de efectele pandemiei de COVID-19 care este fără precedent și continuă încă și care își are originile la Wuhan, în RPC; întrucât revenirea războiului la scară largă pe continentul european, instabilitatea economică și instrumentalizarea deliberată de către Federația Rusă a volatilității energetice au ca rezultat o incertitudine geopolitică imediată pentru cetățenii Uniunii Europene, statele membre candidate și potențialele state membre candidate, precum și pentru partenerii din întreaga lume; |
| --- | --- |

M.

întrucât consecințele globale ale invadării nejustificate a Ucrainei de către Federația Rusă sunt agravate de efectele pandemiei de COVID-19 care este fără precedent și continuă încă și care își are originile la Wuhan, în RPC; întrucât revenirea războiului la scară largă pe continentul european, instabilitatea economică și instrumentalizarea deliberată de către Federația Rusă a volatilității energetice au ca rezultat o incertitudine geopolitică imediată pentru cetățenii Uniunii Europene, statele membre candidate și potențialele state membre candidate, precum și pentru partenerii din întreaga lume;

| N. | întrucât pentru a atinge autonomia strategică Uniunea trebuie să poată găsi soluții la toate chestiunile de importanță strategică pentru UE fără a se baza în mod excesiv pe capacitățile statelor terțe și ale actorilor din statele terțe, inclusiv prin eliminarea vulnerabilităților care expun Uniunea la divizare internă și concesii forțate față de actorii autoritari; întrucât realizarea autonomiei strategice va permite Uniunii să își consolideze și mai mult acțiunea externă pornind de la o bază de forță, să urmărească și să își proiecteze mai eficient interesele bazate pe valori și să își amplifice contribuția la multilateralismul mondial, la soluționarea pașnică a conflictelor și la dezvoltarea democrației, a statului de drept și a drepturilor fundamentale în întreaga lume; întrucât UE nu va fi în măsură să se apere sau să fie un actor credibil fără investiții reale în apărarea statelor membre; întrucât, în pofida agresiunii continue a Rusiei împotriva Ucrainei începând cu 2014, decizia liderilor NATO de a aloca cel puțin 2 % din PIB cheltuielilor pentru apărare a fost pusă în aplicare doar de câteva țări aliate care sunt state membre, în special de cele de pe flancul estic; întrucât atingerea acestui prag demonstrează voința reală de a consolida securitatea europeană și, în același timp, poziția UE; |
| --- | --- |

N.

întrucât pentru a atinge autonomia strategică Uniunea trebuie să poată găsi soluții la toate chestiunile de importanță strategică pentru UE fără a se baza în mod excesiv pe capacitățile statelor terțe și ale actorilor din statele terțe, inclusiv prin eliminarea vulnerabilităților care expun Uniunea la divizare internă și concesii forțate față de actorii autoritari; întrucât realizarea autonomiei strategice va permite Uniunii să își consolideze și mai mult acțiunea externă pornind de la o bază de forță, să urmărească și să își proiecteze mai eficient interesele bazate pe valori și să își amplifice contribuția la multilateralismul mondial, la soluționarea pașnică a conflictelor și la dezvoltarea democrației, a statului de drept și a drepturilor fundamentale în întreaga lume; întrucât UE nu va fi în măsură să se apere sau să fie un actor credibil fără investiții reale în apărarea statelor membre; întrucât, în pofida agresiunii continue a Rusiei împotriva Ucrainei începând cu 2014, decizia liderilor NATO de a aloca cel puțin 2 % din PIB cheltuielilor pentru apărare a fost pusă în aplicare doar de câteva țări aliate care sunt state membre, în special de cele de pe flancul estic; întrucât atingerea acestui prag demonstrează voința reală de a consolida securitatea europeană și, în același timp, poziția UE;

| O. | întrucât aderarea voluntară a statelor europene la UE rămâne cel mai de succes instrument de politică externă al Uniunii; întrucât, la 23 iunie 2022, liderii europeni au acordat Ucrainei și Republicii Moldova statutul de țări candidate la aderarea la UE și au recunoscut perspectiva europeană a Georgiei; întrucât, la 15 decembrie 2022, Consiliul European a acordat Bosniei și Herțegovinei statutul de țară candidată la aderarea la UE, iar Republica Kosovo și-a depus cererea de aderare la UE; |
| --- | --- |

O.

întrucât aderarea voluntară a statelor europene la UE rămâne cel mai de succes instrument de politică externă al Uniunii; întrucât, la 23 iunie 2022, liderii europeni au acordat Ucrainei și Republicii Moldova statutul de țări candidate la aderarea la UE și au recunoscut perspectiva europeană a Georgiei; întrucât, la 15 decembrie 2022, Consiliul European a acordat Bosniei și Herțegovinei statutul de țară candidată la aderarea la UE, iar Republica Kosovo și-a depus cererea de aderare la UE;

| P. | întrucât PESC a Uniunii se ghidează după valorile democrației, ale statului de drept, ale universalității și indivizibilității drepturilor omului și ale libertăților fundamentale, ale respectului pentru demnitatea umană, ale principiilor egalității și solidarității, precum și ale respectării principiilor Cartei ONU și ale dreptului internațional; întrucât valorile Uniunii, astfel cum sunt consacrate la articolul 2, la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 21 din TUE, sunt în interesul său imediat; întrucât presiunea autocratică asupra acestor valori democratice continuă să crească, erodând controlul abuzului de putere, crescând incidența și gravitatea încălcărilor drepturilor omului și limitând spațiul pentru societatea civilă, mass-media independentă și mișcările democratice de opoziție; întrucât, potrivit Freedom House, 2021 a fost cel de-al 16-lea an consecutiv de declin al democrației la nivel mondial; |
| --- | --- |

P.

întrucât PESC a Uniunii se ghidează după valorile democrației, ale statului de drept, ale universalității și indivizibilității drepturilor omului și ale libertăților fundamentale, ale respectului pentru demnitatea umană, ale principiilor egalității și solidarității, precum și ale respectării principiilor Cartei ONU și ale dreptului internațional; întrucât valorile Uniunii, astfel cum sunt consacrate la articolul 2, la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 21 din TUE, sunt în interesul său imediat; întrucât presiunea autocratică asupra acestor valori democratice continuă să crească, erodând controlul abuzului de putere, crescând incidența și gravitatea încălcărilor drepturilor omului și limitând spațiul pentru societatea civilă, mass-media independentă și mișcările democratice de opoziție; întrucât, potrivit Freedom House, 2021 a fost cel de-al 16-lea an consecutiv de declin al democrației la nivel mondial;

| Q. | întrucât efectele schimbărilor climatice afectează din ce în ce mai grav diferitele aspecte ale vieții umane, precum și oportunitățile în materie de dezvoltare, ordinea geopolitică și stabilitatea la nivel mondial; întrucât cei care dispun de resurse mai reduse pentru adaptarea la schimbările climatice vor resimți cel mai acut impactul acestora; întrucât politica externă a UE ar trebui să se axeze mai mult pe promovarea activităților multilaterale, cooperând în chestiuni specifice legate de climă, edificând parteneriate strategice și întărind cooperarea și interacțiunile dintre actorii statali și cei nestatali, inclusiv cei care contribuie în mod semnificativ la poluare la nivel mondial; |
| --- | --- |

Q.

întrucât efectele schimbărilor climatice afectează din ce în ce mai grav diferitele aspecte ale vieții umane, precum și oportunitățile în materie de dezvoltare, ordinea geopolitică și stabilitatea la nivel mondial; întrucât cei care dispun de resurse mai reduse pentru adaptarea la schimbările climatice vor resimți cel mai acut impactul acestora; întrucât politica externă a UE ar trebui să se axeze mai mult pe promovarea activităților multilaterale, cooperând în chestiuni specifice legate de climă, edificând parteneriate strategice și întărind cooperarea și interacțiunile dintre actorii statali și cei nestatali, inclusiv cei care contribuie în mod semnificativ la poluare la nivel mondial;

| R. | întrucât ordinea internațională bazată pe norme, întemeiată pe dreptul internațional și pe instituțiile multilateralismului, este supusă unui risc din ce în ce mai mare, atât din interior, cât și din exterior; întrucât statele autocratice, acționând singure și prin acțiuni concertate, încearcă să submineze organizațiile și agențiile multilaterale, precum și dreptul internațional umanitar și dreptul internațional al drepturilor omului, să îi deturneze sensul prin cooptare, să eludeze sau să împiedice punerea sa în aplicare, promovând în același timp dezvoltarea în continuare a normelor autocratice în UE și în țările terțe, inclusiv prin stimulente și metode coercitive diplomatice, economice sau militare, precum și prin campanii de dezinformare; întrucât invadarea Ucrainei de către Rusia și crimele sale de război deliberate constituie un atac asupra fundamentelor ordinii mondiale multilaterale bazate pe norme; |
| --- | --- |

R.

întrucât ordinea internațională bazată pe norme, întemeiată pe dreptul internațional și pe instituțiile multilateralismului, este supusă unui risc din ce în ce mai mare, atât din interior, cât și din exterior; întrucât statele autocratice, acționând singure și prin acțiuni concertate, încearcă să submineze organizațiile și agențiile multilaterale, precum și dreptul internațional umanitar și dreptul internațional al drepturilor omului, să îi deturneze sensul prin cooptare, să eludeze sau să împiedice punerea sa în aplicare, promovând în același timp dezvoltarea în continuare a normelor autocratice în UE și în țările terțe, inclusiv prin stimulente și metode coercitive diplomatice, economice sau militare, precum și prin campanii de dezinformare; întrucât invadarea Ucrainei de către Rusia și crimele sale de război deliberate constituie un atac asupra fundamentelor ordinii mondiale multilaterale bazate pe norme;

| S. | întrucât UE trebuie să își îmbunătățească capacitatea de a lua decizii rapide și eficace, în special în cadrul PESC, de a avea o poziție unitară și de a acționa ca un actor cu adevărat global ca răspuns la crize, |
| --- | --- |

S.

întrucât UE trebuie să își îmbunătățească capacitatea de a lua decizii rapide și eficace, în special în cadrul PESC, de a avea o poziție unitară și de a acționa ca un actor cu adevărat global ca răspuns la crize,

1.

subliniază că răspunsul rapid, unitar și susținut al UE la războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei și capacitatea sa de a învăța din greșelile geostrategice din trecut și de a le corecta demonstrează eficacitatea politicii externe, de securitate și de apărare a UE, ghidate de valorile noastre comune privind drepturile omului, democrația și statul de drepte; subliniază că, pentru a-și consolida rolul său de actor credibil în domeniul politicii externe bazat pe valori, de partener internațional de încredere și de actor credibil în materie de securitate și apărare, Uniunea trebuie să adopte și, în domeniile în care acestea sunt disponibile în prezent, să pună în aplicare proceduri decizionale favorabile acestui obiectiv;

2.

ia act de faptul că răspunsul UE la războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei este urmărit îndeaproape de numeroase autocrații din întreaga lume și va avea o influență decisivă în influențarea comportamentului lor pe scena internațională; subliniază că, pentru a fi un actor credibil, UE și statele sale membre trebuie să majoreze asistența militară, politică și umanitară acordată Ucrainei și să își întărească apărarea contracarând amenințările Rusiei la adresa securității europene;

3.

este convins că asigurarea securității, prosperității și leadership-ului UE la nivel global este strâns legată de consolidarea procesului de extindere, de accelerarea ritmului aderării statelor candidate și potențial candidate și de consolidarea politicii de vecinătate a Uniunii;

4.

reliefează că bulversarea zguduitoare a peisajului geopolitic produsă de războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei și de alte provocări internaționale, printre care ascensiunea continuă a autoritarismului mondial, intensificarea cooperării sino-ruse, politica externă asertivă a RPC, urgența climatică și impactul pandemiei de COVID-19 necesită o implementare mai rapidă a conceptului de autonomie strategică, solidaritate și renaștere geopolitică a UE, prin acțiuni concrete și credibile privind aspecte tematice și geografice prioritare și, în același timp, arată că e nevoie de o cooperare mai strânsă cu NATO și cu aliații care împărtășesc aceeași viziune la nivel mondial; subliniază că, în acest sens, sprijinul direct sau indirect al unei țări terțe față de pozițiile ilegale ale Rusiei, și anume, votând cu Rusia în cadrul Adunării Generale a ONU în cazul rezoluțiilor relevante sau ajutând-o să eludeze sancțiunile UE, ar trebui să aibă consecințe clare, rapide și specifice în relațiile noastre politice și comerciale cu țara respectivă;

5.

scoate în evidență că Uniunea își poate împlini vocația de actor global și furnizor de securitate pe baza unui proces decizional mai flexibil și mai eficient, inclusiv în domeniul politicii de securitate și apărare;

6.

accentuează că acțiunile Uniunii ar trebui să reflecte și să fie coerente cu valorile și principiile pe care s-a întemeiat Uniunea, în conformitate cu articolul 21 din TUE;

7.

consideră că articolul 21 alineatul (2) din TUE ar trebui modificat pentru a include conceptul de „autonomie strategică” pe lista obiectivelor PESC, astfel încât UE să devină un actor diplomatic și de securitate eficace, care implementează politica externă și de securitate proprie, bazată pe acțiuni ferme prin măsuri, politici, bugete și angajamente concrete;

8.

reamintește că Busola strategică, adoptată de Consiliu în martie 2022, oferă UE și statelor sale membre orientările și instrumentele necesare pentru a-și consolida capacitățile de apărare, pentru a deveni un furnizor de securitate eficient într-un mediu global și regional tot mai ostil și un actor global mai asertiv în apărarea păcii și a securității umane; invită, prin urmare, VP/ÎR, Comisia și statele membre să acorde prioritate punerii sale în aplicare mai rapide și complete în cooperare cu parteneri care împărtășesc aceeași viziune și în deplină complementaritate cu NATO și cu conceptul său strategic din 29 iunie 2022, ținând seama, în același timp, de lecțiile învățate în urma războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei;

9.

subliniază necesitatea unei campanii puternice de comunicare a beneficiilor Busolei strategice pentru securitatea europeană și cetățenii europeni;

10.

| — | adaptarea mecanismelor instituționale și decizionale ale UE și generarea voinței politice și a unității în domeniul politicii externe și de securitate adoptând votul cu majoritate calificată, pentru a permite acțiuni preventive timpurii și reacții rapide; |
| --- | --- |

—

adaptarea mecanismelor instituționale și decizionale ale UE și generarea voinței politice și a unității în domeniul politicii externe și de securitate adoptând votul cu majoritate calificată, pentru a permite acțiuni preventive timpurii și reacții rapide;

| — | operaționalizarea autonomiei strategice și a solidarității, aprofundându-și totodată abordarea față de multilateralism și alianțe, reducând dependențele strategice de regimurile nedemocratice și îmbunătățind reziliența Uniunii; |
| --- | --- |

—

operaționalizarea autonomiei strategice și a solidarității, aprofundându-și totodată abordarea față de multilateralism și alianțe, reducând dependențele strategice de regimurile nedemocratice și îmbunătățind reziliența Uniunii;

| — | asumarea rolului de lider în întărirea multilateralismului, consolidarea și potențarea alianțelor și parteneriatelor și construirea de noi parteneriate strategice pentru o lume mai bună cu parteneri democratici care împărtășesc aceeași viziune, abordând în același timp asertivitatea regimurilor autoritare și totalitare; |
| --- | --- |

—

asumarea rolului de lider în întărirea multilateralismului, consolidarea și potențarea alianțelor și parteneriatelor și construirea de noi parteneriate strategice pentru o lume mai bună cu parteneri democratici care împărtășesc aceeași viziune, abordând în același timp asertivitatea regimurilor autoritare și totalitare;

| — | consolidarea diplomației parlamentare ca instrument de politică externă preventivă și efectivă; |
| --- | --- |

—

consolidarea diplomației parlamentare ca instrument de politică externă preventivă și efectivă;

11.

subliniază că angajamentul ambițios și retorica politicii externe a UE privind drepturile omului impun ca aceasta să fie consecventă și exemplară; regretă, prin urmare, că, în practică, UE continuă să fie inconsecventă în ceea ce privește situații comparabile în materie de drepturi ale omului la nivel mondial; regretă, de asemenea, deteriorarea situației drepturilor omului și a statului de drept în mai multe state membre, ceea ce zădărnicește credibilitatea UE; cere UE și statelor sale membre să conducă prin puterea exemplului și să respecte cu strictețe drepturile omului;

12.

subliniază că UE ar trebui să își mențină angajamentul față de controlul armamentelor și acordurile multilaterale privind dezarmarea și neproliferarea;

Întărirea mecanismelor instituționale și decizionale ale UE în domeniul politicii externe și de securitate

Întărirea mecanismelor instituționale și decizionale ale UE în domeniul politicii externe și de securitate

| 13. | salută nivelul remarcabil de unitate și hotărâre al UE demonstrat prin răspunsul rapid și ferm la războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei; îndeamnă statele membre să mențină și, dacă este necesar, să crească acest nivel ridicat și coerent de sprijin pentru Ucraina și cetățenii săi, în deplină concordanță cu nevoile în continuă evoluție ale Ucrainei și cu angajamentul UE față de independența, suveranitatea și integritatea teritorială a Ucrainei; cere același nivel de unitate atunci când ne confruntăm cu atacuri împotriva democrațiilor noastre sau a valorilor noastre comune în viitor; |
| --- | --- |

13.

salută nivelul remarcabil de unitate și hotărâre al UE demonstrat prin răspunsul rapid și ferm la războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei; îndeamnă statele membre să mențină și, dacă este necesar, să crească acest nivel ridicat și coerent de sprijin pentru Ucraina și cetățenii săi, în deplină concordanță cu nevoile în continuă evoluție ale Ucrainei și cu angajamentul UE față de independența, suveranitatea și integritatea teritorială a Ucrainei; cere același nivel de unitate atunci când ne confruntăm cu atacuri împotriva democrațiilor noastre sau a valorilor noastre comune în viitor;

| 14. | îndeamnă statele membre să își mențină unitatea și hotărârea și să valorifice acest nivel de cooperare fără precedent; evidențiază că sunt importante unitatea și consecvența față de valorile și principiile fondatoare ale Uniunii, menținerea acestei unități și întărirea și mai mult a suveranității, securității și rezilienței strategice ale UE și statelor sale membre printr-un proces decizional mai eficient în PESC, care ar putea fi realizat prin:






  (a) | trecerea cât mai curând posibil la votul cu majoritate calificată pentru deciziile din toate domeniile PESC, începând cu domeniile prioritare în termen de un an, cum ar fi regimul mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului (Legea Magnițki a UE) și alte domenii de politică externă, prin utilizarea clauzelor pasarelă prevăzute în tratate, cu excepția creării de misiuni sau operațiuni militare cu mandat executiv în cadrul PSAC, caz în care trebuie aplicată în continuare unanimitatea; |
| --- | --- | --- |

14.

îndeamnă statele membre să își mențină unitatea și hotărârea și să valorifice acest nivel de cooperare fără precedent; evidențiază că sunt importante unitatea și consecvența față de valorile și principiile fondatoare ale Uniunii, menținerea acestei unități și întărirea și mai mult a suveranității, securității și rezilienței strategice ale UE și statelor sale membre printr-un proces decizional mai eficient în PESC, care ar putea fi realizat prin:

(a)

trecerea cât mai curând posibil la votul cu majoritate calificată pentru deciziile din toate domeniile PESC, începând cu domeniile prioritare în termen de un an, cum ar fi regimul mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului (Legea Magnițki a UE) și alte domenii de politică externă, prin utilizarea clauzelor pasarelă prevăzute în tratate, cu excepția creării de misiuni sau operațiuni militare cu mandat executiv în cadrul PSAC, caz în care trebuie aplicată în continuare unanimitatea;

| (b) | convocarea unei convenții prin activarea procedurii de revizuire a tratatelor prevăzută la articolul 48 din TUE, cu scopul, printre altele, de a consacra în tratate votul cu majoritate calificată pentru toate chestiunile legate de PESC a UE; |
| --- | --- |

(b)

convocarea unei convenții prin activarea procedurii de revizuire a tratatelor prevăzută la articolul 48 din TUE, cu scopul, printre altele, de a consacra în tratate votul cu majoritate calificată pentru toate chestiunile legate de PESC a UE;

| (c) | eforturi pentru a realiza o veritabilă uniune militară și de apărare, care să fie interoperabilă cu Alianța NATO și complementară acesteia și care să poată acționa independent atunci când este necesar; |
| --- | --- |

(c)

eforturi pentru a realiza o veritabilă uniune militară și de apărare, care să fie interoperabilă cu Alianța NATO și complementară acesteia și care să poată acționa independent atunci când este necesar;

| (d) | încurajarea, până la aplicarea integrală a votului cu majoritate calificată în cazul deciziilor fără implicații militare sau din domeniul apărării, recursului la abținerea constructivă, în conformitate cu articolul 31 alineatul (1) din TUE; |
| --- | --- |

(d)

încurajarea, până la aplicarea integrală a votului cu majoritate calificată în cazul deciziilor fără implicații militare sau din domeniul apărării, recursului la abținerea constructivă, în conformitate cu articolul 31 alineatul (1) din TUE;

| (e) | asigurarea respectării principiilor tratatelor de către statele membre, atât în teorie, cât și în practică, în special articolul 24 și articolul 42 alineatul (7) din TUE și articolul 222 din Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene, care solicită statelor membre să sprijine în mod activ și fără rezerve politica externă și de securitate a Uniunii, într-un spirit de loialitate și solidaritate reciprocă; subliniază că condițiile pentru activarea articolului 42 alineatul (7) din TUE și modalitățile de sprijin nu au fost niciodată clar definite; consideră că este necesar să se elaboreze de urgență o strategie privind politica de solidaritate și măsuri operaționale de punere în aplicare a clauzei de apărare reciprocă prevăzută la articolul 42 alineatul (7) din TUE; |
| --- | --- |

(e)

asigurarea respectării principiilor tratatelor de către statele membre, atât în teorie, cât și în practică, în special articolul 24 și articolul 42 alineatul (7) din TUE și articolul 222 din Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene, care solicită statelor membre să sprijine în mod activ și fără rezerve politica externă și de securitate a Uniunii, într-un spirit de loialitate și solidaritate reciprocă; subliniază că condițiile pentru activarea articolului 42 alineatul (7) din TUE și modalitățile de sprijin nu au fost niciodată clar definite; consideră că este necesar să se elaboreze de urgență o strategie privind politica de solidaritate și măsuri operaționale de punere în aplicare a clauzei de apărare reciprocă prevăzută la articolul 42 alineatul (7) din TUE;

| (f) | folosirea completă a mecanismului integrat pentru un răspuns politic la crize (IPCR) crearea unui Consiliu European de Securitate, alcătuit din miniștrii statelor membre, care să reacționeze rapid în situații de urgență, pentru a dezvolta o abordare integrată a conflictelor și a crizelor, precum și un Consiliu al Miniștrilor Apărării; |
| --- | --- |

(f)

folosirea completă a mecanismului integrat pentru un răspuns politic la crize (IPCR) crearea unui Consiliu European de Securitate, alcătuit din miniștrii statelor membre, care să reacționeze rapid în situații de urgență, pentru a dezvolta o abordare integrată a conflictelor și a crizelor, precum și un Consiliu al Miniștrilor Apărării;

| (g) | implementarea și utilizarea deplină a abordării „Echipa Europa” pentru a coordona și a evita duplicarea politicii externe și de securitate a UE, proiectând în același timp unitatea; |
| --- | --- |

(g)

implementarea și utilizarea deplină a abordării „Echipa Europa” pentru a coordona și a evita duplicarea politicii externe și de securitate a UE, proiectând în același timp unitatea;

| (h) | asigurarea unei finanțări suficiente, a unei capacități instituționale și a unui sprijin tehnic la nivelul UE și al statelor membre pentru a se pregăti și a răspunde fără întârziere provocărilor actuale, emergente și viitoare; solicită, în special, creșterea finanțării pentru toate acțiunile externe ale UE; |
| --- | --- |

(h)

asigurarea unei finanțări suficiente, a unei capacități instituționale și a unui sprijin tehnic la nivelul UE și al statelor membre pentru a se pregăti și a răspunde fără întârziere provocărilor actuale, emergente și viitoare; solicită, în special, creșterea finanțării pentru toate acțiunile externe ale UE;

| (i) | introducerea unui rol al Parlamentului în luarea deciziilor de a trimite misiuni militare și civile de securitate în străinătate; |
| --- | --- |

(i)

introducerea unui rol al Parlamentului în luarea deciziilor de a trimite misiuni militare și civile de securitate în străinătate;

consideră, în lumina celor mai sus-menționate, că ar fi oportun ca Parlamentul să țină o dezbatere în plen înainte de deciziile relevante ale Consiliului și să adopte o rezoluție care să autorizeze din punct de vedere politic o operațiune, inclusiv obiectivele, mijloacele și durata acesteia;

| 15. | îndeamnă statele membre să urmărească aplicarea strictă a articolului 31 din TUE, care, printre altele, permite Consiliului să ia anumite decizii cu majoritate calificată în chestiuni legate de PESC fără implicații militare, în special cele privind sancțiunile și drepturile omului; și, în cazul articolului 42 alineatul (7) din TUE, să treacă la votul cu majoritate calificată consolidată; invită statele membre să utilizeze pe deplin clauza-pasarelă prevăzută la articolul 31 alineatul (3) din TUE fără alte întârzieri, îndeosebi în domeniile prioritare; |
| --- | --- |

15.

îndeamnă statele membre să urmărească aplicarea strictă a articolului 31 din TUE, care, printre altele, permite Consiliului să ia anumite decizii cu majoritate calificată în chestiuni legate de PESC fără implicații militare, în special cele privind sancțiunile și drepturile omului; și, în cazul articolului 42 alineatul (7) din TUE, să treacă la votul cu majoritate calificată consolidată; invită statele membre să utilizeze pe deplin clauza-pasarelă prevăzută la articolul 31 alineatul (3) din TUE fără alte întârzieri, îndeosebi în domeniile prioritare;

| 16. | își reiterează sprijinul pentru adoptarea și punerea în aplicare a regimului mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului, care permite UE să impună rapid măsuri restrictive specifice împotriva persoanelor, entităților și organismelor responsabile, implicate sau asociate cu încălcări grave ale drepturilor omului și abuzuri grave împotriva drepturilor omului la nivel mondial; salută intenția Comisiei de a extinde domeniul de aplicare al regimului mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului în timp util, pentru a include actele de corupție, recunoscând astfel legătura strânsă dintre corupție și încălcările drepturilor omului; îndeamnă Comisia să adauge la această propunere legislativă mijloace care să permită un rol mai amplu al Parlamentului European atunci când prezintă cazuri de încălcări grave ale drepturilor omului; își reiterează apelul adresat Consiliului de a introduce votul cu majoritate calificată pentru adoptarea măsurilor restrictive impuse în temeiul regimului mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului; |
| --- | --- |

16.

își reiterează sprijinul pentru adoptarea și punerea în aplicare a regimului mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului, care permite UE să impună rapid măsuri restrictive specifice împotriva persoanelor, entităților și organismelor responsabile, implicate sau asociate cu încălcări grave ale drepturilor omului și abuzuri grave împotriva drepturilor omului la nivel mondial; salută intenția Comisiei de a extinde domeniul de aplicare al regimului mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului în timp util, pentru a include actele de corupție, recunoscând astfel legătura strânsă dintre corupție și încălcările drepturilor omului; îndeamnă Comisia să adauge la această propunere legislativă mijloace care să permită un rol mai amplu al Parlamentului European atunci când prezintă cazuri de încălcări grave ale drepturilor omului; își reiterează apelul adresat Consiliului de a introduce votul cu majoritate calificată pentru adoptarea măsurilor restrictive impuse în temeiul regimului mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului;

| 17. | solicită UE și statelor sale membre să intensifice sprijinul acordat organizațiilor societății civile, activiștilor și jurnaliștilor de investigație implicați în lupta împotriva corupției, prin promovarea înființării unor instituții anticorupție eficace, adoptarea unor cadre de reglementare solide și abordarea jurisdicțiilor opace și a paradisurilor fiscale, în particular în propriile jurisdicții; |
| --- | --- |

17.

solicită UE și statelor sale membre să intensifice sprijinul acordat organizațiilor societății civile, activiștilor și jurnaliștilor de investigație implicați în lupta împotriva corupției, prin promovarea înființării unor instituții anticorupție eficace, adoptarea unor cadre de reglementare solide și abordarea jurisdicțiilor opace și a paradisurilor fiscale, în particular în propriile jurisdicții;

| 18. | subliniază că aplicarea sancțiunilor impuse Federației Ruse este esențială pentru a limita capacitatea acesteia de a-și continua războiul de agresiune împotriva Ucrainei și, prin urmare, trebuie să fie de maximă prioritate; îndeamnă Consiliul să impună măsuri restrictive țărilor terțe care permit invadarea Ucrainei de către Rusia, prin facilitarea eludării sancțiunilor sau prin furnizarea de asistență militară directă; salută măsurile restrictive impuse regimului din Belarus; salută decizia Consiliului de a impune măsuri restrictive Republicii Islamice Iran în urma aprovizionării cu vehicule aeriene fără pilot și a furnizării planificate de rachete sol-sol Federației Ruse pentru a fi folosite împotriva Ucrainei, în special împotriva țintelor civile; solicită extinderea măsurilor restrictive având în vedere furnizarea continuă de vehicule aeriene fără pilot de către Republica Islamică Iran și furnizarea planificată de rachete sol-sol; sprijină ferm propunerea de directivă (6) care incriminează încălcarea măsurilor restrictive ale Uniunii și solicită ca Parchetul European să primească misiunea de a asigura anchetarea și urmărirea penală coerentă și uniformă a acestor infracțiuni în întreaga UE; |
| --- | --- |

18.

subliniază că aplicarea sancțiunilor impuse Federației Ruse este esențială pentru a limita capacitatea acesteia de a-și continua războiul de agresiune împotriva Ucrainei și, prin urmare, trebuie să fie de maximă prioritate; îndeamnă Consiliul să impună măsuri restrictive țărilor terțe care permit invadarea Ucrainei de către Rusia, prin facilitarea eludării sancțiunilor sau prin furnizarea de asistență militară directă; salută măsurile restrictive impuse regimului din Belarus; salută decizia Consiliului de a impune măsuri restrictive Republicii Islamice Iran în urma aprovizionării cu vehicule aeriene fără pilot și a furnizării planificate de rachete sol-sol Federației Ruse pentru a fi folosite împotriva Ucrainei, în special împotriva țintelor civile; solicită extinderea măsurilor restrictive având în vedere furnizarea continuă de vehicule aeriene fără pilot de către Republica Islamică Iran și furnizarea planificată de rachete sol-sol; sprijină ferm propunerea de directivă (6

| 19. | își exprimă îngrijorarea cu privire la frecvența și intensitatea în creștere ale dezastrelor climatice și ecologice, care au consecințe deosebit de grave pentru persoanele și comunitățile cele mai sărace și mai vulnerabile din lume; reamintește că efectele directe și indirecte ale schimbărilor climatice subminează pacea și securitatea la nivel mondial, adâncind în același timp vulnerabilitățile și inegalitățile existente și prezentând riscuri pentru drepturile omului; subliniază rolul fundamental pe care Comisia și statele membre, în cadrul unei abordări comune a „Echipei Europa”, trebuie să îl joace în promovarea diplomației în domeniul climei la nivel mondial, pentru a proteja pacea și securitatea, în special printr-un angajament bilateral și multilateral sporit cu partenerii internaționali, prin punerea în aplicare deplină a Acordului de la Paris și a angajamentelor suplimentare asumate, în special față de partenerii în curs de dezvoltare, precum și prin integrarea acțiunilor în domeniul climei în toate dimensiunile acțiunii sale externe; îndeamnă Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) să conceapă și să desfășoare o diplomație puternică a UE în domeniul climei, al cărei scop este de a promova cooperarea internațională cu privire la Acordul de la Paris, de a întări dimensiunea externă a noului Pact verde și de a sprijini obiectivele ambițioase de reducere a emisiilor de CO2 în țările terțe; |
| --- | --- |

19.

își exprimă îngrijorarea cu privire la frecvența și intensitatea în creștere ale dezastrelor climatice și ecologice, care au consecințe deosebit de grave pentru persoanele și comunitățile cele mai sărace și mai vulnerabile din lume; reamintește că efectele directe și indirecte ale schimbărilor climatice subminează pacea și securitatea la nivel mondial, adâncind în același timp vulnerabilitățile și inegalitățile existente și prezentând riscuri pentru drepturile omului; subliniază rolul fundamental pe care Comisia și statele membre, în cadrul unei abordări comune a „Echipei Europa”, trebuie să îl joace în promovarea diplomației în domeniul climei la nivel mondial, pentru a proteja pacea și securitatea, în special printr-un angajament bilateral și multilateral sporit cu partenerii internaționali, prin punerea în aplicare deplină a Acordului de la Paris și a angajamentelor suplimentare asumate, în special față de partenerii în curs de dezvoltare, precum și prin integrarea acțiunilor în domeniul climei în toate dimensiunile acțiunii sale externe; îndeamnă Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) să conceapă și să desfășoare o diplomație puternică a UE în domeniul climei, al cărei scop este de a promova cooperarea internațională cu privire la Acordul de la Paris, de a întări dimensiunea externă a noului Pact verde și de a sprijini obiectivele ambițioase de reducere a emisiilor de CO2

| 20. | insistă asupra punerii depline în aplicare și integrării sistematice a abordării integratoare a egalității de gen și a Planului de acțiune al UE privind egalitatea de gen III (GAP III) în toate acțiunile externe ale UE, incluzând politica comercială și de dezvoltare sustenabilă, la toate nivelurile de angajament și în toate activitățile și conceptele relevante, chiar și după încheierea duratei de derulare a GAP III; îndeamnă SEAE să consolideze echilibrul geografic, pentru a avea o reprezentare națională adecvată, care să reflecte diversitatea tuturor statelor membre, așa cum se indică la articolul 27 din Statutul funcționarilor; |
| --- | --- |

20.

insistă asupra punerii depline în aplicare și integrării sistematice a abordării integratoare a egalității de gen și a Planului de acțiune al UE privind egalitatea de gen III (GAP III) în toate acțiunile externe ale UE, incluzând politica comercială și de dezvoltare sustenabilă, la toate nivelurile de angajament și în toate activitățile și conceptele relevante, chiar și după încheierea duratei de derulare a GAP III; îndeamnă SEAE să consolideze echilibrul geografic, pentru a avea o reprezentare națională adecvată, care să reflecte diversitatea tuturor statelor membre, așa cum se indică la articolul 27 din Statutul funcționarilor;

| 21. | invită UE și statele membre să preia inițiativa în aplicarea Rezoluției 1325 (2000) a Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea; subliniază că femeile joacă un rol esențial în prevenirea conflictelor, negocierile de pace, consolidarea păcii, menținerea păcii, răspunsul umanitar și reconstrucția post-conflict; accentuează că este nevoie ca UE să asigure participarea egală a femeilor și implicarea deplină în toate eforturile de menținere a păcii și securității; |
| --- | --- |

21.

invită UE și statele membre să preia inițiativa în aplicarea Rezoluției 1325 (2000) a Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea; subliniază că femeile joacă un rol esențial în prevenirea conflictelor, negocierile de pace, consolidarea păcii, menținerea păcii, răspunsul umanitar și reconstrucția post-conflict; accentuează că este nevoie ca UE să asigure participarea egală a femeilor și implicarea deplină în toate eforturile de menținere a păcii și securității;

| 22. | solicită consolidarea capacităților SEAE și ale delegațiilor UE, oferindu-le instrumente și resurse permanente proprii și ale UE pentru acțiunile legate de afaceri externe, protecția și promovarea drepturilor omului și combaterea dezinformării; cere actualizarea Deciziei Consiliului din 26 iulie 2010 pentru a putea îndeplini mai bine obiectivele, valorile și interesele UE la nivel mondial; |
| --- | --- |

22.

solicită consolidarea capacităților SEAE și ale delegațiilor UE, oferindu-le instrumente și resurse permanente proprii și ale UE pentru acțiunile legate de afaceri externe, protecția și promovarea drepturilor omului și combaterea dezinformării; cere actualizarea Deciziei Consiliului din 26 iulie 2010 pentru a putea îndeplini mai bine obiectivele, valorile și interesele UE la nivel mondial;

| 23. | îndeamnă statele membre și Comisia să consolideze rolul VP/ÎR; subliniază că acest lucru poate fi realizat printr-o modificare a tratatului care l-ar transforma pe VP/ÎR în ministru de externe al Uniunii, devenind principalul reprezentant extern al Uniunii în forurile internaționale și fiind autorizat să fie prezent din oficiu în formate de negociere inițiate sau conduse de statele membre; sprijină apelul lansat de cetățenii Uniunii în cadrul Conferinței privind viitorul Europei, care doresc ca UE să se exprime cu o singură voce; |
| --- | --- |

23.

îndeamnă statele membre și Comisia să consolideze rolul VP/ÎR; subliniază că acest lucru poate fi realizat printr-o modificare a tratatului care l-ar transforma pe VP/ÎR în ministru de externe al Uniunii, devenind principalul reprezentant extern al Uniunii în forurile internaționale și fiind autorizat să fie prezent din oficiu în formate de negociere inițiate sau conduse de statele membre; sprijină apelul lansat de cetățenii Uniunii în cadrul Conferinței privind viitorul Europei, care doresc ca UE să se exprime cu o singură voce;

| 24. | ia act de discursul VP/ÎR la Conferința anuală a ambasadorilor UE din 2022 și se așteaptă ca deficiențele serviciului diplomatic al UE identificate să fie abordate în mod eficace pentru a consolida capacitatea și eficiența serviciului; pledează pentru o diplomație europeană autonomă în toate domeniile, inclusiv în diplomația publică, culturală, economică, climatică, digitală și cibernetică, printre altele, determinată de o cultură diplomatică comună și un veritabil spirit de echipă al UE; salută demararea proiectului-pilot intitulat „Către crearea unei Academii diplomatice europene” care urmărește să promoveze dobândirea de aptitudini și competențe comune pentru a susține și apăra în mod eficace principiile și interesele UE în lume; subliniază că acest proiect-pilot ar trebui să se axeze deopotrivă pe grupurile-țintă ale unei viitoare academii și să permită celor care nu sunt diplomați ai statelor membre să devină diplomați ai UE în viitor; |
| --- | --- |

24.

ia act de discursul VP/ÎR la Conferința anuală a ambasadorilor UE din 2022 și se așteaptă ca deficiențele serviciului diplomatic al UE identificate să fie abordate în mod eficace pentru a consolida capacitatea și eficiența serviciului; pledează pentru o diplomație europeană autonomă în toate domeniile, inclusiv în diplomația publică, culturală, economică, climatică, digitală și cibernetică, printre altele, determinată de o cultură diplomatică comună și un veritabil spirit de echipă al UE; salută demararea proiectului-pilot intitulat „Către crearea unei Academii diplomatice europene” care urmărește să promoveze dobândirea de aptitudini și competențe comune pentru a susține și apăra în mod eficace principiile și interesele UE în lume; subliniază că acest proiect-pilot ar trebui să se axeze deopotrivă pe grupurile-țintă ale unei viitoare academii și să permită celor care nu sunt diplomați ai statelor membre să devină diplomați ai UE în viitor;

| 25. | subliniază rolurile strategice pe care le joacă cooperarea culturală internațională și diplomația culturală din cadrul politicii externe a UE, în consolidarea relațiilor cu țările partenere, promovarea valorilor democratice ale UE, protejarea patrimoniului cultural în străinătate, încurajarea dialogului intercultural, mobilitatea artiștilor și a profesioniștilor din domeniul culturii, prevenirea conflictelor, combaterea dezinformării și a ingerinței străine în țările terțe și în combaterea traficului ilicit, a jefuirii și a distrugerii bunurilor culturale; solicită consolidarea diplomației culturale a UE prin integrarea culturii ca pilon strategic al acțiunii externe a Uniunii și prin dezvoltarea unui instrument al UE care să integreze aspectele culturale ale Uniunii la nivel mondial și să promoveze relațiile culturale internaționale bazate pe cooperare și cocreare culturală, cu implicarea activă a societății civile și a sectoarelor culturale ale țărilor terțe; subliniază că acest instrument ar putea furniza asistență din partea UE pentru consolidarea capacităților și asistență financiară sectoarelor culturale, creative și inovatoare ale societății civile din țările terțe; sprijină includerea culturii în toate acordurile bilaterale și multilaterale actuale și viitoare, cu respectarea angajamentelor asumate în cadrul Convenției UNESCO asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale; |
| --- | --- |

25.

subliniază rolurile strategice pe care le joacă cooperarea culturală internațională și diplomația culturală din cadrul politicii externe a UE, în consolidarea relațiilor cu țările partenere, promovarea valorilor democratice ale UE, protejarea patrimoniului cultural în străinătate, încurajarea dialogului intercultural, mobilitatea artiștilor și a profesioniștilor din domeniul culturii, prevenirea conflictelor, combaterea dezinformării și a ingerinței străine în țările terțe și în combaterea traficului ilicit, a jefuirii și a distrugerii bunurilor culturale; solicită consolidarea diplomației culturale a UE prin integrarea culturii ca pilon strategic al acțiunii externe a Uniunii și prin dezvoltarea unui instrument al UE care să integreze aspectele culturale ale Uniunii la nivel mondial și să promoveze relațiile culturale internaționale bazate pe cooperare și cocreare culturală, cu implicarea activă a societății civile și a sectoarelor culturale ale țărilor terțe; subliniază că acest instrument ar putea furniza asistență din partea UE pentru consolidarea capacităților și asistență financiară sectoarelor culturale, creative și inovatoare ale societății civile din țările terțe; sprijină includerea culturii în toate acordurile bilaterale și multilaterale actuale și viitoare, cu respectarea angajamentelor asumate în cadrul Convenției UNESCO asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale;

| 26. | subliniază că crizele geopolitice și umanitare mondiale demonstrează necesitatea ca UE să obțină informații credibile și directe despre amenințările externe actuale și posibile la adresa UE, pentru a putea reacționa rapid și eficient, precum și pentru a-și proteja mai bine interesele în străinătate; solicită consolidarea Centrului de situații și de analiză a informațiilor al UE și a Centrului de răspuns în caz de criză al SEAE prin sporirea resurselor și a capacităților; |
| --- | --- |

26.

subliniază că crizele geopolitice și umanitare mondiale demonstrează necesitatea ca UE să obțină informații credibile și directe despre amenințările externe actuale și posibile la adresa UE, pentru a putea reacționa rapid și eficient, precum și pentru a-și proteja mai bine interesele în străinătate; solicită consolidarea Centrului de situații și de analiză a informațiilor al UE și a Centrului de răspuns în caz de criză al SEAE prin sporirea resurselor și a capacităților;

| 27. | subliniază că trebuie să se definească în mod clar competențele VP/ÎR, ale Președintelui Comisiei și ale Președintelui Consiliului European, întrucât cadrul de reglementare actual prevăzut de tratate și de acordurile interinstituționale privind reprezentarea externă a UE în străinătate este neclar cu privire la competențele fiecărui rol instituțional; consideră că această lipsă de claritate poate conduce la o anumită suprapunere a acțiunii externe a UE sau poate crea confuzie în rândul omologilor și/sau interlocutorilor UE din întreaga lume în relațiile lor cu Uniunea; |
| --- | --- |

27.

subliniază că trebuie să se definească în mod clar competențele VP/ÎR, ale Președintelui Comisiei și ale Președintelui Consiliului European, întrucât cadrul de reglementare actual prevăzut de tratate și de acordurile interinstituționale privind reprezentarea externă a UE în străinătate este neclar cu privire la competențele fiecărui rol instituțional; consideră că această lipsă de claritate poate conduce la o anumită suprapunere a acțiunii externe a UE sau poate crea confuzie în rândul omologilor și/sau interlocutorilor UE din întreaga lume în relațiile lor cu Uniunea;

Operaționalizarea autonomiei strategice

Operaționalizarea autonomiei strategice

| 28. | subliniază că războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, distrugerile grave și masive, crimele de război și încălcările intenționate ale drepturilor omului și ale normelor fundamentale ale dreptului internațional de către Federația Rusă au evidențiat necesitatea unei prezențe și acțiuni a UE mai puternice, mai ambițioase, mai credibile, strategice și unificate pe scena mondială; scoate în evidență că UE trebuie să își definească mai viguros propriile obiective strategice, așa cum sunt prevăzute în Busola strategică, și să dezvolte capacitățile și mecanismele de îndeplinire a lor, lucrând atât în mod autonom, cât și în strânsă cooperare cu parteneri care împărtășesc aceeași viziune; este de părere că recâștigarea tuturor teritoriilor ocupate ale Ucrainei, salvgardarea independenței, suveranității și integrității teritoriale a acesteia, finalizarea rapidă a procedurii juridice de confiscare a activelor înghețate prin sancțiuni, precum și aducerea în fața justiției la nivel internațional a autorilor infracțiunilor, inclusiv a lui Vladimir Putin și a principalilor lideri militari și civili ai Federației Ruse, ar trebui să fie considerate un obiectiv al politicii UE față de Ucraina; |
| --- | --- |

28.

subliniază că războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, distrugerile grave și masive, crimele de război și încălcările intenționate ale drepturilor omului și ale normelor fundamentale ale dreptului internațional de către Federația Rusă au evidențiat necesitatea unei prezențe și acțiuni a UE mai puternice, mai ambițioase, mai credibile, strategice și unificate pe scena mondială; scoate în evidență că UE trebuie să își definească mai viguros propriile obiective strategice, așa cum sunt prevăzute în Busola strategică, și să dezvolte capacitățile și mecanismele de îndeplinire a lor, lucrând atât în mod autonom, cât și în strânsă cooperare cu parteneri care împărtășesc aceeași viziune; este de părere că recâștigarea tuturor teritoriilor ocupate ale Ucrainei, salvgardarea independenței, suveranității și integrității teritoriale a acesteia, finalizarea rapidă a procedurii juridice de confiscare a activelor înghețate prin sancțiuni, precum și aducerea în fața justiției la nivel internațional a autorilor infracțiunilor, inclusiv a lui Vladimir Putin și a principalilor lideri militari și civili ai Federației Ruse, ar trebui să fie considerate un obiectiv al politicii UE față de Ucraina;

| 29. | reamintește că UE va deveni un actor diplomatic și de securitate eficace doar prin acțiuni ferme, și că UE își va spori suveranitatea și solidaritatea strategică numai prin măsuri, politici, bugete și angajamente concrete; |
| --- | --- |

29.

reamintește că UE va deveni un actor diplomatic și de securitate eficace doar prin acțiuni ferme, și că UE își va spori suveranitatea și solidaritatea strategică numai prin măsuri, politici, bugete și angajamente concrete;

| 30. | se bucură de schimbarea de abordare a statelor membre, ceea ce înseamnă o evoluție către o autonomie strategică sporită a UE prin punerea rapidă în aplicare a principalelor acțiuni prevăzute în Declarația de la Versailles și în Busola strategică; ia act de faptul că acestea evidențiază necesitatea de a consolida capabilitățile de apărare ale UE și ale statelor membre și de a contribui în mod pozitiv la securitatea europeană, transatlantică și mondială, în strânsă colaborare, complementaritate și coordonare cu NATO, atunci când este relevant pentru UE, mai ales în procesul de creare a unei autonomii strategice mai mari a UE; |
| --- | --- |

30.

se bucură de schimbarea de abordare a statelor membre, ceea ce înseamnă o evoluție către o autonomie strategică sporită a UE prin punerea rapidă în aplicare a principalelor acțiuni prevăzute în Declarația de la Versailles și în Busola strategică; ia act de faptul că acestea evidențiază necesitatea de a consolida capabilitățile de apărare ale UE și ale statelor membre și de a contribui în mod pozitiv la securitatea europeană, transatlantică și mondială, în strânsă colaborare, complementaritate și coordonare cu NATO, atunci când este relevant pentru UE, mai ales în procesul de creare a unei autonomii strategice mai mari a UE;

| 31. | salută adoptarea, la 10 ianuarie 2023, a celei de a treia declarații comune privind cooperarea UE-NATO; îndeamnă Uniunea și acele state membre care sunt și aliați ai NATO să garanteze punerea în aplicare coerentă a obiectivelor și priorităților evidențiate în Busola strategică, în Conceptul strategic al NATO și în cea de a treia declarație comună; subliniază că aceste procese strategice din cadrul NATO și al UE oferă o oportunitate unică de a ne intensifica și mai mult consultările și cooperarea pentru a consolida securitatea cetățenilor noștri și pentru a promova pacea și stabilitatea în zona euro-atlantică și dincolo de aceasta; |
| --- | --- |

31.

salută adoptarea, la 10 ianuarie 2023, a celei de a treia declarații comune privind cooperarea UE-NATO; îndeamnă Uniunea și acele state membre care sunt și aliați ai NATO să garanteze punerea în aplicare coerentă a obiectivelor și priorităților evidențiate în Busola strategică, în Conceptul strategic al NATO și în cea de a treia declarație comună; subliniază că aceste procese strategice din cadrul NATO și al UE oferă o oportunitate unică de a ne intensifica și mai mult consultările și cooperarea pentru a consolida securitatea cetățenilor noștri și pentru a promova pacea și stabilitatea în zona euro-atlantică și dincolo de aceasta;

| 32. | observă că capabilitățile europene de apărare ar trebui să fie compatibile și complementare cu NATO, care rămâne principalul garant al securității în Europa; subliniază că UE este un partener al NATO și că cooperarea UE-NATO se întărește reciproc și se bazează pe transparență, reciprocitate, incluziune și respectarea reciprocă a autonomiei decizionale; |
| --- | --- |

32.

observă că capabilitățile europene de apărare ar trebui să fie compatibile și complementare cu NATO, care rămâne principalul garant al securității în Europa; subliniază că UE este un partener al NATO și că cooperarea UE-NATO se întărește reciproc și se bazează pe transparență, reciprocitate, incluziune și respectarea reciprocă a autonomiei decizionale;

| 33. | reliefează că orice proces vizând realizarea autonomiei strategice a UE trebuie să fie complementar și compatibil cu NATO; ia act, prin urmare, de faptul că dezvoltarea unor capacități de apărare coerente, complementare și interoperabile este esențială pentru creșterea securității zonei euro-atlantice, în conformitate cu principiul pachetului unic de forțe; reiterează că o capacitate europeană de a acționa, fie în parteneriat, fie în mod autonom, este esențială pentru complementaritate și pentru a contribui la îndeplinirea sarcinilor principale ale NATO, precum și pentru a consolida prevenirea conflictelor, și este, așadar, fundamentală pentru securitatea continentului european în ansamblu; |
| --- | --- |

33.

reliefează că orice proces vizând realizarea autonomiei strategice a UE trebuie să fie complementar și compatibil cu NATO; ia act, prin urmare, de faptul că dezvoltarea unor capacități de apărare coerente, complementare și interoperabile este esențială pentru creșterea securității zonei euro-atlantice, în conformitate cu principiul pachetului unic de forțe; reiterează că o capacitate europeană de a acționa, fie în parteneriat, fie în mod autonom, este esențială pentru complementaritate și pentru a contribui la îndeplinirea sarcinilor principale ale NATO, precum și pentru a consolida prevenirea conflictelor, și este, așadar, fundamentală pentru securitatea continentului european în ansamblu;

| 34. | consideră că Busola strategică reprezintă un pas important către o uniune a apărării europene reale și trebuie să constituie baza pentru dezvoltarea unei culturi strategice comune atât la nivelul Uniunii, cât și la nivelul statelor sale membre; solicită UE și statelor membre să dea dovadă de unitatea și voința politică necesare pentru a pune rapid în aplicare măsurile ambițioase la care s-au angajat în Busola strategică, inclusiv operaționalizarea la timp a Capacității de desfășurare rapidă a UE; consideră că punerea în aplicare a Busolei strategice ar aduce UE mai aproape de obiectivul autonomiei strategice; subliniază necesitatea de a ține seama de efectele războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei și de a scurta termenele pentru realizarea acțiunilor și proiectelor individuale; |
| --- | --- |

34.

consideră că Busola strategică reprezintă un pas important către o uniune a apărării europene reale și trebuie să constituie baza pentru dezvoltarea unei culturi strategice comune atât la nivelul Uniunii, cât și la nivelul statelor sale membre; solicită UE și statelor membre să dea dovadă de unitatea și voința politică necesare pentru a pune rapid în aplicare măsurile ambițioase la care s-au angajat în Busola strategică, inclusiv operaționalizarea la timp a Capacității de desfășurare rapidă a UE; consideră că punerea în aplicare a Busolei strategice ar aduce UE mai aproape de obiectivul autonomiei strategice; subliniază necesitatea de a ține seama de efectele războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei și de a scurta termenele pentru realizarea acțiunilor și proiectelor individuale;

| 35. | reamintește, cu toate acestea, că de mai mulți ani Agenția Europeană de Apărare, Statul-Major al Uniunii Europene, SEAE și Comisia au identificat corect decalajele în materie de capabilități dintre statele membre și principalele sectoare ale apărării în care sunt necesare eforturi; consideră, prin urmare, că ambițiile exprimate atât în Busola strategică, cât și în concluziile Consiliului de la Versailles vor fi utile doar dacă vor fi puse în aplicare efectiv de către statele membre; |
| --- | --- |

35.

reamintește, cu toate acestea, că de mai mulți ani Agenția Europeană de Apărare, Statul-Major al Uniunii Europene, SEAE și Comisia au identificat corect decalajele în materie de capabilități dintre statele membre și principalele sectoare ale apărării în care sunt necesare eforturi; consideră, prin urmare, că ambițiile exprimate atât în Busola strategică, cât și în concluziile Consiliului de la Versailles vor fi utile doar dacă vor fi puse în aplicare efectiv de către statele membre;

| 36. | salută utilizarea rapidă și repetată a Instrumentului european pentru pace (IEP) pentru a oferi sprijinul necesar Ucrainei astfel încât să se poată apăra și să recâștige controlul efectiv asupra întregului său teritoriu în cadrul frontierelor sale recunoscute la nivel internațional; subliniază necesitatea de a îmbunătăți capacitatea Uniunii de a acționa prin finanțare durabilă și adecvată, pe baza sprijinului deja acordat Ucrainei în cadrul IEP, inclusiv prin intermediul celulei de coordonare, și de a folosi lecțiile învățate în sprijinul acordat de Uniune Ucrainei ca să fie mai bine pregătită pentru scenariile viitoare; salută decizia Consiliului din 12 decembrie 2022 de a majora bugetul IEP cu 2 miliarde EUR, permițând totodată posibilitatea unei creșteri suplimentare a plafonului financiar global al IEP cu un total maxim de 5,5 miliarde EUR până în 2027, având în vedere necesitatea de a sprijini în continuare livrarea de arme și muniții către Ucraina și alte țări partenere, inclusiv pe continentul african; îndeamnă VP/ÎR să prezinte rapid o propunere de modificare a Deciziei (PESC) 2021/509 a Consiliului; subliniază, așadar, că e nevoie să se instituie un al doilea instrument extrabugetar care să gestioneze dezvoltarea și generarea întregului ciclu de viață al capabilităților, care să includă cercetare și dezvoltare militare comune, achiziții publice, formare, întreținere și securitatea aprovizionării; |
| --- | --- |

36.

salută utilizarea rapidă și repetată a Instrumentului european pentru pace (IEP) pentru a oferi sprijinul necesar Ucrainei astfel încât să se poată apăra și să recâștige controlul efectiv asupra întregului său teritoriu în cadrul frontierelor sale recunoscute la nivel internațional; subliniază necesitatea de a îmbunătăți capacitatea Uniunii de a acționa prin finanțare durabilă și adecvată, pe baza sprijinului deja acordat Ucrainei în cadrul IEP, inclusiv prin intermediul celulei de coordonare, și de a folosi lecțiile învățate în sprijinul acordat de Uniune Ucrainei ca să fie mai bine pregătită pentru scenariile viitoare; salută decizia Consiliului din 12 decembrie 2022 de a majora bugetul IEP cu 2 miliarde EUR, permițând totodată posibilitatea unei creșteri suplimentare a plafonului financiar global al IEP cu un total maxim de 5,5 miliarde EUR până în 2027, având în vedere necesitatea de a sprijini în continuare livrarea de arme și muniții către Ucraina și alte țări partenere, inclusiv pe continentul african; îndeamnă VP/ÎR să prezinte rapid o propunere de modificare a Deciziei (PESC) 2021/509 a Consiliului; subliniază, așadar, că e nevoie să se instituie un al doilea instrument extrabugetar care să gestioneze dezvoltarea și generarea întregului ciclu de viață al capabilităților, care să includă cercetare și dezvoltare militare comune, achiziții publice, formare, întreținere și securitatea aprovizionării;

| 37. | solicită creșterea asistenței financiare și militare acordate Ucrainei și mobilizarea imediată a echipamentelor moderne, a armelor și a unui sistem de apărare aeriană de nouă generație; își exprimă sprijinul pentru decizia mai multor state membre și parteneri internaționali de a furniza Ucrainei vehicule de luptă pentru infanterie și transportoare blindate de trupe; își reiterează apelul adresat statelor membre de a iniția livrarea unor tancuri principale de luptă moderne, inclusiv a tancurilor Leopard 2, în cadrul unei inițiative coordonate a UE prin intermediul celulei de compensare a Statului-Major al UE găzduită de SEAE; sprijină înființarea Misiunii de asistență militară pentru formarea forțelor armate ucrainene pe teritoriul UE și solicită ca aceasta să devină operațională cât mai rapid; recunoaște activitatea actuală a Misiunii UE de consiliere pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina și salută recenta ajustare a mandatului acesteia pentru a sprijini autoritățile ucrainene să faciliteze investigarea și urmărirea penală a oricăror crime internaționale comise de forțele armate și de mercenarii ruși în contextul războiului de agresiune a Rusiei împotriva Ucrainei; |
| --- | --- |

37.

solicită creșterea asistenței financiare și militare acordate Ucrainei și mobilizarea imediată a echipamentelor moderne, a armelor și a unui sistem de apărare aeriană de nouă generație; își exprimă sprijinul pentru decizia mai multor state membre și parteneri internaționali de a furniza Ucrainei vehicule de luptă pentru infanterie și transportoare blindate de trupe; își reiterează apelul adresat statelor membre de a iniția livrarea unor tancuri principale de luptă moderne, inclusiv a tancurilor Leopard 2, în cadrul unei inițiative coordonate a UE prin intermediul celulei de compensare a Statului-Major al UE găzduită de SEAE; sprijină înființarea Misiunii de asistență militară pentru formarea forțelor armate ucrainene pe teritoriul UE și solicită ca aceasta să devină operațională cât mai rapid; recunoaște activitatea actuală a Misiunii UE de consiliere pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina și salută recenta ajustare a mandatului acesteia pentru a sprijini autoritățile ucrainene să faciliteze investigarea și urmărirea penală a oricăror crime internaționale comise de forțele armate și de mercenarii ruși în contextul războiului de agresiune a Rusiei împotriva Ucrainei;

| 38. | își reiterează apelul adresat VP/ÎR, statelor membre și partenerilor internaționali de a pregăti un răspuns rapid și decisiv în cazul în care Rusia desfășoară arme chimice, biologice, radiologice sau nucleare împotriva Ucrainei; |
| --- | --- |

38.

își reiterează apelul adresat VP/ÎR, statelor membre și partenerilor internaționali de a pregăti un răspuns rapid și decisiv în cazul în care Rusia desfășoară arme chimice, biologice, radiologice sau nucleare împotriva Ucrainei;

| 39. | salută adoptarea Comunicării comune din 18 mai 2022 privind analiza deficitelor de investiții în domeniul apărării și calea de urmat de către Comisie și Înaltul Reprezentant și solicită statelor membre ale UE să dezvolte și să achiziționeze în comun capabilitățile necesare pentru a acoperi aceste lacune, utilizând pe deplin cooperarea structurată permanentă (PESCO), procesul anual coordonat de revizuire privind apărarea (CARD), Fondul european de apărare (FEA), precum și noile instrumente ale UE pentru a stimula mai multe achiziții publice comune, ceea ce va contribui la creșterea securității statelor membre și a aliaților NATO deopotrivă; |
| --- | --- |

39.

salută adoptarea Comunicării comune din 18 mai 2022 privind analiza deficitelor de investiții în domeniul apărării și calea de urmat de către Comisie și Înaltul Reprezentant și solicită statelor membre ale UE să dezvolte și să achiziționeze în comun capabilitățile necesare pentru a acoperi aceste lacune, utilizând pe deplin cooperarea structurată permanentă (PESCO), procesul anual coordonat de revizuire privind apărarea (CARD), Fondul european de apărare (FEA), precum și noile instrumente ale UE pentru a stimula mai multe achiziții publice comune, ceea ce va contribui la creșterea securității statelor membre și a aliaților NATO deopotrivă;

| 40. | salută faptul că, la 1 decembrie 2021, Comisia și VP/ÎR au lansat Strategia „Global Gateway” pentru a stimula legăturile inteligente, curate și sigure în domeniul digital, al energiei și al transporturilor și pentru a consolida sistemele de sănătate, educație și cercetare din întreaga lume și, în special, din sudul global; scoate în relief rolul central geopolitic al acestei strategii de conectivitate fiabilă, care integrează dezvoltarea sustenabilă, cu dimensiuni orientate, transformaționale, de întărire a rezilienței și bazate pe valori într-o abordare de tip „Echipa Europa”; solicită guvernanța efectivă a inițiativei „Global Gateway”; salută prima reuniune a Consiliului de administrație al inițiativei „Global Gateway”, care a avut loc la 11 decembrie 2022 și la care Parlamentul a fost invitat în calitate de observator; cere să fie implicat în mod corespunzător în deciziile privind programele de investiții „Global Gateway” și să fie informat periodic despre evoluțiile respective, inclusiv implicațiile bugetare; |
| --- | --- |

40.

salută faptul că, la 1 decembrie 2021, Comisia și VP/ÎR au lansat Strategia „Global Gateway” pentru a stimula legăturile inteligente, curate și sigure în domeniul digital, al energiei și al transporturilor și pentru a consolida sistemele de sănătate, educație și cercetare din întreaga lume și, în special, din sudul global; scoate în relief rolul central geopolitic al acestei strategii de conectivitate fiabilă, care integrează dezvoltarea sustenabilă, cu dimensiuni orientate, transformaționale, de întărire a rezilienței și bazate pe valori într-o abordare de tip „Echipa Europa”; solicită guvernanța efectivă a inițiativei „Global Gateway”; salută prima reuniune a Consiliului de administrație al inițiativei „Global Gateway”, care a avut loc la 11 decembrie 2022 și la care Parlamentul a fost invitat în calitate de observator; cere să fie implicat în mod corespunzător în deciziile privind programele de investiții „Global Gateway” și să fie informat periodic despre evoluțiile respective, inclusiv implicațiile bugetare;

| 41. | consideră că sunt necesare mult mai multe eforturi pentru ca această strategie să își atingă întregul potențial și invită instituțiile UE și toate statele membre să accelereze dezvoltarea ulterioară și punerea în aplicare a acesteia; consideră că este esențial să se colaboreze cu parteneri care împărtășesc aceeași viziune pentru a extinde amploarea și impactul acestei strategii; solicită măsuri decisive la nivelul G7 pentru a aborda lacunele globale în materie de investiții în infrastructură, inclusiv prin furnizarea finanțării necesare; |
| --- | --- |

41.

consideră că sunt necesare mult mai multe eforturi pentru ca această strategie să își atingă întregul potențial și invită instituțiile UE și toate statele membre să accelereze dezvoltarea ulterioară și punerea în aplicare a acesteia; consideră că este esențial să se colaboreze cu parteneri care împărtășesc aceeași viziune pentru a extinde amploarea și impactul acestei strategii; solicită măsuri decisive la nivelul G7 pentru a aborda lacunele globale în materie de investiții în infrastructură, inclusiv prin furnizarea finanțării necesare;

| 42. | subliniază importanța geopolitică ridicată a Pactului verde al UE ca instrument pe termen lung care va influența relațiile UE cu țările terțe; |
| --- | --- |

42.

subliniază importanța geopolitică ridicată a Pactului verde al UE ca instrument pe termen lung care va influența relațiile UE cu țările terțe;

| 43. | subliniază importanța unei politici ambițioase a UE în domeniul climei pentru a atinge obiectivele Pactului verde european, în special internaționalizarea acestuia și inițiativele sale de a răspunde riscurilor de securitate legate de climă; se așteaptă ca, având în vedere schimbările și provocările geopolitice actuale, punerea în aplicare a Pactului verde european să contribuie la construirea de noi parteneriate și la diversificarea mixului energetic al UE, ca alternative la aprovizionarea cu combustibili fosili din Rusia; |
| --- | --- |

43.

subliniază importanța unei politici ambițioase a UE în domeniul climei pentru a atinge obiectivele Pactului verde european, în special internaționalizarea acestuia și inițiativele sale de a răspunde riscurilor de securitate legate de climă; se așteaptă ca, având în vedere schimbările și provocările geopolitice actuale, punerea în aplicare a Pactului verde european să contribuie la construirea de noi parteneriate și la diversificarea mixului energetic al UE, ca alternative la aprovizionarea cu combustibili fosili din Rusia;

| 44. | subliniază că este important să se intensifice eforturile UE, în cooperare cu NATO și cu alți parteneri internaționali, pentru a contracara amenințările hibride, atacurile cibernetice, dezinformarea și campaniile de propagandă și pentru a promova reziliența față de acestea, atât în interiorul Uniunii, cât și în țările terțe; invită Comisia și statele membre ca, în strânsă cooperare cu partenerii NATO și din afara NATO, să trateze protecția infrastructurii europene critice, inclusiv a conductelor offshore și a cablurilor de comunicații și electrice submarine, ca o chestiune de maximă prioritate; reiterează necesitatea urgentă ca instituțiile, agențiile și alte organisme europene să fie protejate corespunzător împotriva amenințărilor și atacurilor hibride ale actorilor statali străini; subliniază că este nevoie ca ele să-și dezvolte totodată capacitățile de comunicare strategică prin grupurile operative StratCom, inclusiv cele care vizează țările terțe, punând un accent deosebit pe populațiile din Rusia și Belarus, precum și să aloce resurse financiare adecvate în acest scop și să se doteze cu sisteme de comunicații sigure și cu o capacitate de reacție rapidă pentru a contracara atacurile și pentru a le întări mai mult reziliența; |
| --- | --- |

44.

subliniază că este important să se intensifice eforturile UE, în cooperare cu NATO și cu alți parteneri internaționali, pentru a contracara amenințările hibride, atacurile cibernetice, dezinformarea și campaniile de propagandă și pentru a promova reziliența față de acestea, atât în interiorul Uniunii, cât și în țările terțe; invită Comisia și statele membre ca, în strânsă cooperare cu partenerii NATO și din afara NATO, să trateze protecția infrastructurii europene critice, inclusiv a conductelor offshore și a cablurilor de comunicații și electrice submarine, ca o chestiune de maximă prioritate; reiterează necesitatea urgentă ca instituțiile, agențiile și alte organisme europene să fie protejate corespunzător împotriva amenințărilor și atacurilor hibride ale actorilor statali străini; subliniază că este nevoie ca ele să-și dezvolte totodată capacitățile de comunicare strategică prin grupurile operative StratCom, inclusiv cele care vizează țările terțe, punând un accent deosebit pe populațiile din Rusia și Belarus, precum și să aloce resurse financiare adecvate în acest scop și să se doteze cu sisteme de comunicații sigure și cu o capacitate de reacție rapidă pentru a contracara atacurile și pentru a le întări mai mult reziliența;

| 45. | salută hotărârea de care au dat dovadă Uniunea și majoritatea statelor membre de a urmări independența energetică deplină față de Federația Rusă și de a-și diversifica sursele de aprovizionare cu energie; solicită din nou un embargo imediat și total asupra importurilor rusești de combustibili fosili și uraniu, precum și ca gazoductele Nord Stream 1 și 2 să rămână închise și să fie complet abandonate; pune în lumină faptul că diversificarea pe termen scurt a surselor de energie nu ar trebui să aibă loc în detrimentul unui dialog semnificativ privind drepturile omului cu furnizorii alternativi de energie; constată că acest lucru evidențiază caracterul esențial al accelerării tranziției verzi; |
| --- | --- |

45.

salută hotărârea de care au dat dovadă Uniunea și majoritatea statelor membre de a urmări independența energetică deplină față de Federația Rusă și de a-și diversifica sursele de aprovizionare cu energie; solicită din nou un embargo imediat și total asupra importurilor rusești de combustibili fosili și uraniu, precum și ca gazoductele Nord Stream 1 și 2 să rămână închise și să fie complet abandonate; pune în lumină faptul că diversificarea pe termen scurt a surselor de energie nu ar trebui să aibă loc în detrimentul unui dialog semnificativ privind drepturile omului cu furnizorii alternativi de energie; constată că acest lucru evidențiază caracterul esențial al accelerării tranziției verzi;

| 46. | solicită inițiative de consolidare a rezilienței lanțurilor de aprovizionare strategice și a infrastructurii critice a UE prin exerciții periodice cuprinzătoare de testare la stres efectuate de Comisie, inclusiv în ceea ce privește sănătatea, energia, produsele alimentare, semiconductorii și materiile prime critice, precum și conductele și cablurile offshore, cu scopul de a preveni perturbările grave ale lanțului de aprovizionare și de a reduce la niveluri necritice dependențele UE de țările terțe, în primul rând de cele care nu împărtășesc valorile Uniunii sau cu care Uniunea se află într-o stare de rivalitate sistemică; subliniază importanța consolidării capabilităților proprii ale Uniunii în cooperare cu parteneri care împărtășesc aceeași viziune; subliniază că este necesară o cooperare mai strânsă cu partenerii democratici pentru a asigura resursele strategice utilizate în producția de baterii, cipuri, semiconductori și alte tehnologii esențiale și a reduce dependența de regimurile nedemocratice în furnizarea acestor resurse; |
| --- | --- |

46.

solicită inițiative de consolidare a rezilienței lanțurilor de aprovizionare strategice și a infrastructurii critice a UE prin exerciții periodice cuprinzătoare de testare la stres efectuate de Comisie, inclusiv în ceea ce privește sănătatea, energia, produsele alimentare, semiconductorii și materiile prime critice, precum și conductele și cablurile offshore, cu scopul de a preveni perturbările grave ale lanțului de aprovizionare și de a reduce la niveluri necritice dependențele UE de țările terțe, în primul rând de cele care nu împărtășesc valorile Uniunii sau cu care Uniunea se află într-o stare de rivalitate sistemică; subliniază importanța consolidării capabilităților proprii ale Uniunii în cooperare cu parteneri care împărtășesc aceeași viziune; subliniază că este necesară o cooperare mai strânsă cu partenerii democratici pentru a asigura resursele strategice utilizate în producția de baterii, cipuri, semiconductori și alte tehnologii esențiale și a reduce dependența de regimurile nedemocratice în furnizarea acestor resurse;

| 47. | evidențiază dimensiunea strategică pentru Europa a sectorului spațial; subliniază necesitatea de a asigura vizibilitatea și credibilitatea Uniunii ca actor spațial internațional și de a promova dezvoltarea de tehnologii care ar asigura autonomia strategică europeană; solicită ca UE să se angajeze mai mult în elaborarea unor reglementări internaționale cuprinzătoare privind spațiul, care să se bazeze pe tratatele, declarațiile și principiile juridice actuale ale ONU care stau la baza guvernanței spațiale, să le actualizeze și consolideze și să țină seama de progresele tehnologice rapid; pune în evidență că acest cadru de reglementare actualizat privind spațiul ar favoriza dezvoltarea durabilă și pașnică a spațiului, limitând și reglementând în același timp înarmarea și militarizarea acestuia; salută anunțul Comisiei că va prezenta o strategie spațială a UE pentru securitate și apărare; consideră că consolidarea suveranității strategice a UE în spațiu este esențială pentru eforturile sale mai ample de a realiza o autonomie strategică atotcuprinzătoare; |
| --- | --- |

47.

evidențiază dimensiunea strategică pentru Europa a sectorului spațial; subliniază necesitatea de a asigura vizibilitatea și credibilitatea Uniunii ca actor spațial internațional și de a promova dezvoltarea de tehnologii care ar asigura autonomia strategică europeană; solicită ca UE să se angajeze mai mult în elaborarea unor reglementări internaționale cuprinzătoare privind spațiul, care să se bazeze pe tratatele, declarațiile și principiile juridice actuale ale ONU care stau la baza guvernanței spațiale, să le actualizeze și consolideze și să țină seama de progresele tehnologice rapid; pune în evidență că acest cadru de reglementare actualizat privind spațiul ar favoriza dezvoltarea durabilă și pașnică a spațiului, limitând și reglementând în același timp înarmarea și militarizarea acestuia; salută anunțul Comisiei că va prezenta o strategie spațială a UE pentru securitate și apărare; consideră că consolidarea suveranității strategice a UE în spațiu este esențială pentru eforturile sale mai ample de a realiza o autonomie strategică atotcuprinzătoare;

| 48. | subliniază că accesul la apă potabilă sigură este una dintre problemele majore ale secolului XXI, mai ales că aproape 60 % din resursele acvifere traversează frontiere teritoriale politice; consideră că stresul hidric, ca urmare a necesarului crescut de apă dulce al populației mondiale care se confruntă cu un control strategic al râurilor la izvoarele lor de către unele țări, poate conduce la cele mai grave conflicte dacă utilizarea cursurilor nu se face într-o manieră integrată și partajată; îndeamnă UE să instituie o strategie politică pentru a facilita soluții în aceste zone cu un mare potențial de destabilizare, încurajând țările aflate în cele mai importante zone ale conflictului legat de apă să semneze Convenția privind protecția și utilizarea cursurilor de apă transfrontaliere și a lacurilor internaționale din 1992; |
| --- | --- |

48.

subliniază că accesul la apă potabilă sigură este una dintre problemele majore ale secolului XXI, mai ales că aproape 60 % din resursele acvifere traversează frontiere teritoriale politice; consideră că stresul hidric, ca urmare a necesarului crescut de apă dulce al populației mondiale care se confruntă cu un control strategic al râurilor la izvoarele lor de către unele țări, poate conduce la cele mai grave conflicte dacă utilizarea cursurilor nu se face într-o manieră integrată și partajată; îndeamnă UE să instituie o strategie politică pentru a facilita soluții în aceste zone cu un mare potențial de destabilizare, încurajând țările aflate în cele mai importante zone ale conflictului legat de apă să semneze Convenția privind protecția și utilizarea cursurilor de apă transfrontaliere și a lacurilor internaționale din 1992;

| 49. | solicită Uniunii să își dezvolte suveranitatea digitală, în special securitatea cibernetică, pentru a proteja democrația și instituțiile sale; subliniază amenințarea specifică pe care noile tehnologii digitale o reprezintă pentru apărătorii drepturilor omului și alte persoane, deoarece pot fi folosite în controlul, restricționarea și subminarea activităților acestora, după cum au arătat recent dezvăluirile despre proiectul Pegasus; |
| --- | --- |

49.

solicită Uniunii să își dezvolte suveranitatea digitală, în special securitatea cibernetică, pentru a proteja democrația și instituțiile sale; subliniază amenințarea specifică pe care noile tehnologii digitale o reprezintă pentru apărătorii drepturilor omului și alte persoane, deoarece pot fi folosite în controlul, restricționarea și subminarea activităților acestora, după cum au arătat recent dezvăluirile despre proiectul Pegasus;

| 50. | subliniază că Uniunea, în cooperare cu parteneri care împărtășesc aceeași viziune, ar trebui să depună eforturi pentru a asigura competitivitatea globală în ceea ce privește cercetarea, dezvoltarea, producția și implementarea dronelor; |
| --- | --- |

50.

subliniază că Uniunea, în cooperare cu parteneri care împărtășesc aceeași viziune, ar trebui să depună eforturi pentru a asigura competitivitatea globală în ceea ce privește cercetarea, dezvoltarea, producția și implementarea dronelor;

| 51. | salută anunțul Comisiei că va lucra la un pachet privind apărarea democrației, care ar proteja Uniunea de interferențele răuvoitoare; |
| --- | --- |

51.

salută anunțul Comisiei că va lucra la un pachet privind apărarea democrației, care ar proteja Uniunea de interferențele răuvoitoare;

Preluarea inițiativei în consolidarea multilateralismului și construirea de parteneriate pentru o lume mai bună

Preluarea inițiativei în consolidarea multilateralismului și construirea de parteneriate pentru o lume mai bună

| 52. | subliniază că e nevoie de consolidarea ONU în mod prioritar și de dezvoltarea unui parteneriat cu adevărat strategic între ONU și UE cu privire la prioritățile globale, cum ar fi acțiunile climatice și drepturile omului, dar și pentru gestionarea crizelor; subliniază că Uniunea trebuie să își asume în continuare rolul de lider în promovarea unui multilateralism mai relevant, mai rezilient și mai eficace, care să stea la baza unui dialog politic favorabil incluziunii, a cooperării și a convergenței menite să promoveze securitatea umană, dezvoltarea durabilă și prevenirea și soluționarea pașnică a conflictelor, cu respectarea deplină a dreptului internațional și a drepturilor omului; îndeamnă Uniunea și statele sale membre să se exprime cu o singură voce în forurile multilaterale, să consolideze legăturile cu parteneri care împărtășesc aceeași viziune din întreaga lume, să intensifice comunicarea cu țările terțe și cu populațiile acestora, precum și să urmărească soluții sectoriale multilaterale pragmatice în domeniile în care această acțiune este în conformitate cu interesele sale bazate pe valori; |
| --- | --- |

52.

subliniază că e nevoie de consolidarea ONU în mod prioritar și de dezvoltarea unui parteneriat cu adevărat strategic între ONU și UE cu privire la prioritățile globale, cum ar fi acțiunile climatice și drepturile omului, dar și pentru gestionarea crizelor; subliniază că Uniunea trebuie să își asume în continuare rolul de lider în promovarea unui multilateralism mai relevant, mai rezilient și mai eficace, care să stea la baza unui dialog politic favorabil incluziunii, a cooperării și a convergenței menite să promoveze securitatea umană, dezvoltarea durabilă și prevenirea și soluționarea pașnică a conflictelor, cu respectarea deplină a dreptului internațional și a drepturilor omului; îndeamnă Uniunea și statele sale membre să se exprime cu o singură voce în forurile multilaterale, să consolideze legăturile cu parteneri care împărtășesc aceeași viziune din întreaga lume, să intensifice comunicarea cu țările terțe și cu populațiile acestora, precum și să urmărească soluții sectoriale multilaterale pragmatice în domeniile în care această acțiune este în conformitate cu interesele sale bazate pe valori;

| 53. | invită Comisia, Consiliul, SEAE și statele membre ale UE să prezinte propuneri solide cu privire la modul în care se poate obține și garanta un sediu propriu și permanent pentru Uniune în toate forurile multilaterale, inclusiv la Consiliul de Securitate al ONU, pentru a consolida acțiunea, coerența și credibilitatea UE în lume; |
| --- | --- |

53.

invită Comisia, Consiliul, SEAE și statele membre ale UE să prezinte propuneri solide cu privire la modul în care se poate obține și garanta un sediu propriu și permanent pentru Uniune în toate forurile multilaterale, inclusiv la Consiliul de Securitate al ONU, pentru a consolida acțiunea, coerența și credibilitatea UE în lume;

| 54. | subliniază importanța eforturilor diplomatice intensificate pentru a ne afirma poziția cât mai eficient și pentru a ne coordona cu parteneri democrați care au aceeași viziune, pentru a menține o unitate cât mai puternică la nivelul comunității internaționale în condamnarea Rusiei și apărarea principiilor suveranității și integrității teritoriale, a dreptului internațional și a ordinii internaționale bazate pe norme și valori, la nivelul ONU și al Cartei sale, precum și în alte foruri internaționale; subliniază importanța unor acțiuni diplomatice consistente față de țările care au obstrucționat votul sau care s-au abținut de la votarea rezoluțiilor ONU din 2 martie și 12 octombrie 2022 pentru a evidenția gravitatea agresiunii Rusiei și necesitatea unui răspuns unanim din partea comunității internaționale; subliniază că ar trebui să se acorde prioritate consolidării unor alianțe, parteneriate și acorduri multilaterale puternice și fiabile și creării unei solidarități strategice cu țări care au aceeași viziune; |
| --- | --- |

54.

subliniază importanța eforturilor diplomatice intensificate pentru a ne afirma poziția cât mai eficient și pentru a ne coordona cu parteneri democrați care au aceeași viziune, pentru a menține o unitate cât mai puternică la nivelul comunității internaționale în condamnarea Rusiei și apărarea principiilor suveranității și integrității teritoriale, a dreptului internațional și a ordinii internaționale bazate pe norme și valori, la nivelul ONU și al Cartei sale, precum și în alte foruri internaționale; subliniază importanța unor acțiuni diplomatice consistente față de țările care au obstrucționat votul sau care s-au abținut de la votarea rezoluțiilor ONU din 2 martie și 12 octombrie 2022 pentru a evidenția gravitatea agresiunii Rusiei și necesitatea unui răspuns unanim din partea comunității internaționale; subliniază că ar trebui să se acorde prioritate consolidării unor alianțe, parteneriate și acorduri multilaterale puternice și fiabile și creării unei solidarități strategice cu țări care au aceeași viziune;

| 55. | reliefează că UE trebuie să condamne în unanimitate agresiunea Rusiei și că liderii anumitor țări ale UE nu trebuie să deschidă linii separate de contact cu Putin; subliniază că negocierile cu Rusia nu ar trebui să aibă loc până când și doar dacă autoritățile ucrainene decid să le lanseze, iar, până atunci, UE ar trebui să continue să furnizeze asistență financiară, materială și militară Ucrainei; |
| --- | --- |

55.

reliefează că UE trebuie să condamne în unanimitate agresiunea Rusiei și că liderii anumitor țări ale UE nu trebuie să deschidă linii separate de contact cu Putin; subliniază că negocierile cu Rusia nu ar trebui să aibă loc până când și doar dacă autoritățile ucrainene decid să le lanseze, iar, până atunci, UE ar trebui să continue să furnizeze asistență financiară, materială și militară Ucrainei;

| 56. | pune în lumină faptul că invadarea Ucrainei de către Rusia a evidențiat și mai mult necesitatea ca UE să continue să construiască alianțe și înțelegeri între parteneri și să intensifice cooperarea cu partenerii actuali din întreaga lume care împărtășesc aceeași viziune, în special cu aliații transatlantici ai NATO, extinzându-și în același timp parteneriatele, în special cu țările din sudul global; |
| --- | --- |

56.

pune în lumină faptul că invadarea Ucrainei de către Rusia a evidențiat și mai mult necesitatea ca UE să continue să construiască alianțe și înțelegeri între parteneri și să intensifice cooperarea cu partenerii actuali din întreaga lume care împărtășesc aceeași viziune, în special cu aliații transatlantici ai NATO, extinzându-și în același timp parteneriatele, în special cu țările din sudul global;

| 57. | reliefează că, întrucât NATO rămâne fundamentală pentru ordinea europeană în materie de securitate, Uniunea și statele membre trebuie să se angajeze să consolideze pilonul european al NATO, printre altele, acele state membre care sunt și state membre ale NATO, îndeplinind în mod consecvent criteriul de referință al NATO privind cheltuielile pentru apărare de 2 % din produsul intern brut începând din 2024, prevenind, în același timp, duplicarea, reducând fragmentarea și îmbunătățind interoperabilitatea; îndeamnă ultimii doi aliați din NATO care nu au făcut încă acest lucru să ratifice fără întârziere aderarea Suediei și a Finlandei la NATO; consideră că parteneriatul strategic cu NATO ar trebui să se întemeieze pe încredere; insistă asupra consolidării și clarificării parteneriatului strategic cu NATO în mod reciproc; |
| --- | --- |

57.

reliefează că, întrucât NATO rămâne fundamentală pentru ordinea europeană în materie de securitate, Uniunea și statele membre trebuie să se angajeze să consolideze pilonul european al NATO, printre altele, acele state membre care sunt și state membre ale NATO, îndeplinind în mod consecvent criteriul de referință al NATO privind cheltuielile pentru apărare de 2 % din produsul intern brut începând din 2024, prevenind, în același timp, duplicarea, reducând fragmentarea și îmbunătățind interoperabilitatea; îndeamnă ultimii doi aliați din NATO care nu au făcut încă acest lucru să ratifice fără întârziere aderarea Suediei și a Finlandei la NATO; consideră că parteneriatul strategic cu NATO ar trebui să se întemeieze pe încredere; insistă asupra consolidării și clarificării parteneriatului strategic cu NATO în mod reciproc;

| 58. | solicită consolidarea în continuare a cooperării cu NATO și cu alte parteneriate, cum ar fi G7, și cu alți parteneri care împărtășesc aceeași viziune; atrage atenția că astfel de parteneriate ar trebui să constituie un pilon integral al PESC; |
| --- | --- |

58.

solicită consolidarea în continuare a cooperării cu NATO și cu alte parteneriate, cum ar fi G7, și cu alți parteneri care împărtășesc aceeași viziune; atrage atenția că astfel de parteneriate ar trebui să constituie un pilon integral al PESC;

| 59. | solicită UE și partenerilor săi internaționali să utilizeze pe deplin toate instrumentele relevante pentru a combate impunitatea, inclusiv prin intensificarea sprijinului pentru Curtea Penală Internațională și tribunalele speciale la nivel național și internațional, și să instituie mecanisme de cooperare și de finanțare flexibile cu scopul de a colecta și a analiza rapid dovezi ale crimelor internaționale; invită comunitatea internațională să se asigure că toți instigatorii și autorii crimelor de război și ale crimelor împotriva umanității sunt trași pe deplin la răspundere; îndeamnă UE și statele sale membre să depună eforturi în vederea înființării unui tribunal special, urmând inițiativa Ucrainei și cu sprijinul comunității internaționale, care să investigheze și să tragă la răspundere conducerea militară și politică rusă pentru crima de agresiune, precum și să continue să sprijine ancheta Curții Penale Internaționale cu privire la acuzațiile de crime de război, crime împotriva umanității și genocid comise în prezent; invită din nou Comisia să prezinte un plan de acțiune al UE privind impunitatea; subliniază că acest plan de acțiune ar trebui să urmărească o mai bună coordonare și armonizare a resurselor și eforturilor statelor membre pentru urmărirea penală a criminalilor de război din UE; consideră că justiția de tranziție joacă un rol fundamental în asigurarea păcii pe termen lung și îndeamnă Comisia să elaboreze un program ambițios de consolidare a capacității statelor membre și a țărilor terțe de a aplica principiul jurisdicției universale în sistemele lor juridice interne; |
| --- | --- |

59.

solicită UE și partenerilor săi internaționali să utilizeze pe deplin toate instrumentele relevante pentru a combate impunitatea, inclusiv prin intensificarea sprijinului pentru Curtea Penală Internațională și tribunalele speciale la nivel național și internațional, și să instituie mecanisme de cooperare și de finanțare flexibile cu scopul de a colecta și a analiza rapid dovezi ale crimelor internaționale; invită comunitatea internațională să se asigure că toți instigatorii și autorii crimelor de război și ale crimelor împotriva umanității sunt trași pe deplin la răspundere; îndeamnă UE și statele sale membre să depună eforturi în vederea înființării unui tribunal special, urmând inițiativa Ucrainei și cu sprijinul comunității internaționale, care să investigheze și să tragă la răspundere conducerea militară și politică rusă pentru crima de agresiune, precum și să continue să sprijine ancheta Curții Penale Internaționale cu privire la acuzațiile de crime de război, crime împotriva umanității și genocid comise în prezent; invită din nou Comisia să prezinte un plan de acțiune al UE privind impunitatea; subliniază că acest plan de acțiune ar trebui să urmărească o mai bună coordonare și armonizare a resurselor și eforturilor statelor membre pentru urmărirea penală a criminalilor de război din UE; consideră că justiția de tranziție joacă un rol fundamental în asigurarea păcii pe termen lung și îndeamnă Comisia să elaboreze un program ambițios de consolidare a capacității statelor membre și a țărilor terțe de a aplica principiul jurisdicției universale în sistemele lor juridice interne;

| 60. | salută prima reuniune a Comunității Politice Europene din octombrie 2022 ca platformă de discuții, dialog și cooperare cu parteneri apropiați pe tema provocărilor de politică externă și securitate cu care ne confruntăm, cu scopul de a consolida securitatea continentului european și de a continua cooperarea politică și de securitate bazată pe interese comune; consideră salutar faptul că 44 de țări au participat la prima reuniune de la Praga, inclusiv parteneri apropiați, cum ar fi Regatul Unit; solicită o implicare strânsă a Parlamentului în clarificarea domeniului de aplicare și a activității viitoare a acestei comunități; accentuează că, pentru succesul și coerența viitoare a acestui format, este esențial un anumit nivel de aliniere la valorile și principiile democratice; reiterează faptul că Comunitatea Politică Europeană nu poate în niciun caz să grăbească sau să constituie un pretext pentru a întârzia aderarea la UE a țărilor candidate; |
| --- | --- |

60.

salută prima reuniune a Comunității Politice Europene din octombrie 2022 ca platformă de discuții, dialog și cooperare cu parteneri apropiați pe tema provocărilor de politică externă și securitate cu care ne confruntăm, cu scopul de a consolida securitatea continentului european și de a continua cooperarea politică și de securitate bazată pe interese comune; consideră salutar faptul că 44 de țări au participat la prima reuniune de la Praga, inclusiv parteneri apropiați, cum ar fi Regatul Unit; solicită o implicare strânsă a Parlamentului în clarificarea domeniului de aplicare și a activității viitoare a acestei comunități; accentuează că, pentru succesul și coerența viitoare a acestui format, este esențial un anumit nivel de aliniere la valorile și principiile democratice; reiterează faptul că Comunitatea Politică Europeană nu poate în niciun caz să grăbească sau să constituie un pretext pentru a întârzia aderarea la UE a țărilor candidate;

| 61. | subliniază necesitatea de a intensifica dialogul cu Regatul Unit cu privire la posibile căi de cooperare și coordonare viitoare în domeniul politicii externe, de securitate și apărare, în conformitate cu dispozițiile Declarației politice, și inclusiv în cadrul parteneriatului UE-NATO, al Organizației Națiunilor Unite, al Comunității Politice Europene și al altor foruri internaționale; îndeamnă UE să coopereze mai strâns cu vecinii noștri britanici, deoarece ne confruntăm cu provocări comune în materie de afaceri externe și de securitate; regretă că Acordul comercial și de cooperare nu include dispoziții privind cooperarea în domeniul politicii externe și al apărării; subliniază importanța coordonării regimurilor de sancțiuni; pledează pentru o implicare mai puternică a Regatului Unit în proiectele europene de securitate și apărare; salută, în acest sens, decizia membrilor PESCO și a Consiliului din 14 noiembrie 2022 de a invita Regatul Unit să se alăture proiectului PESCO privind mobilitatea militară, care ar îmbunătăți asistența reciprocă rapidă în materie de securitate și apărare; |
| --- | --- |

61.

subliniază necesitatea de a intensifica dialogul cu Regatul Unit cu privire la posibile căi de cooperare și coordonare viitoare în domeniul politicii externe, de securitate și apărare, în conformitate cu dispozițiile Declarației politice, și inclusiv în cadrul parteneriatului UE-NATO, al Organizației Națiunilor Unite, al Comunității Politice Europene și al altor foruri internaționale; îndeamnă UE să coopereze mai strâns cu vecinii noștri britanici, deoarece ne confruntăm cu provocări comune în materie de afaceri externe și de securitate; regretă că Acordul comercial și de cooperare nu include dispoziții privind cooperarea în domeniul politicii externe și al apărării; subliniază importanța coordonării regimurilor de sancțiuni; pledează pentru o implicare mai puternică a Regatului Unit în proiectele europene de securitate și apărare; salută, în acest sens, decizia membrilor PESCO și a Consiliului din 14 noiembrie 2022 de a invita Regatul Unit să se alăture proiectului PESCO privind mobilitatea militară, care ar îmbunătăți asistența reciprocă rapidă în materie de securitate și apărare;

| 62. | îndeamnă Regatul Unit să asigure punerea în aplicare deplină a Acordului de retragere, inclusiv a Protocolului privind Irlanda/Irlanda de Nord, și să urmărească soluții comune practice, flexibile și durabile în cadrul legal al protocolului; subliniază că implementarea completă a protocolului este esențială pentru menținerea păcii și stabilității la frontiera de nord a Irlandei, garantate de Acordul din Vinerea Mare (Belfast), precum și pentru integritatea și buna funcționare a pieței unice europene; |
| --- | --- |

62.

îndeamnă Regatul Unit să asigure punerea în aplicare deplină a Acordului de retragere, inclusiv a Protocolului privind Irlanda/Irlanda de Nord, și să urmărească soluții comune practice, flexibile și durabile în cadrul legal al protocolului; subliniază că implementarea completă a protocolului este esențială pentru menținerea păcii și stabilității la frontiera de nord a Irlandei, garantate de Acordul din Vinerea Mare (Belfast), precum și pentru integritatea și buna funcționare a pieței unice europene;

| 63. | subliniază importanța unei cooperări transatlantice puternice, scoasă din nou în evidență în contextul războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, întemeiată pe valori și obiective comune și pe principiul parteneriatului în leadership și responsabilitate, respectând în același timp autonomia, interesele și aspirațiile celeilalte părți; salută rolul SUA în descurajarea agresiunii Rusiei, în special prin schimbul de informații, asistență militară, ajutor umanitar și sprijin politic și prin consolidarea celei mai expuse părți a flancului estic al NATO; subliniază necesitatea de a întări și mai mult cooperarea transatlantică UE-SUA printr-o agendă transatlantică ambițioasă; invită conducerea politică și instituțiile Statelor Unite să continue pe calea unei cooperări și coordonări din ce în ce mai strânse în toate domeniile de interes pentru contracararea amenințărilor globale care ne afectează valorile comune, securitatea și prosperitatea; |
| --- | --- |

63.

subliniază importanța unei cooperări transatlantice puternice, scoasă din nou în evidență în contextul războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, întemeiată pe valori și obiective comune și pe principiul parteneriatului în leadership și responsabilitate, respectând în același timp autonomia, interesele și aspirațiile celeilalte părți; salută rolul SUA în descurajarea agresiunii Rusiei, în special prin schimbul de informații, asistență militară, ajutor umanitar și sprijin politic și prin consolidarea celei mai expuse părți a flancului estic al NATO; subliniază necesitatea de a întări și mai mult cooperarea transatlantică UE-SUA printr-o agendă transatlantică ambițioasă; invită conducerea politică și instituțiile Statelor Unite să continue pe calea unei cooperări și coordonări din ce în ce mai strânse în toate domeniile de interes pentru contracararea amenințărilor globale care ne afectează valorile comune, securitatea și prosperitatea;

| 64. | salută cooperarea în curs, hotărârea și poziția unită în sprijinirea Ucrainei și în punerea în aplicare a unui regim de sancțiuni fără precedent, cu scopul de a descuraja Rusia să își continue agresiunea ilegală și de a sprijini eliberarea completă a Ucrainei în cadrul frontierelor sale recunoscute la nivel internațional; sprijină pe deplin și se angajează să urmărească sinergiile și obiectivele externe și de securitate împărtășite prin aprofundarea în continuare a cooperării în cadrul dialogului transatlantic UE-SUA, precum și prin diplomația parlamentară transatlantică, pentru a aborda multe din încercările cruciale la nivel mondial, cum ar fi schimbările climatice și amenințarea pe care o constituie regimurile autoritate și totalitare la nivel mondial, inclusiv în Europa și Asia; |
| --- | --- |

64.

salută cooperarea în curs, hotărârea și poziția unită în sprijinirea Ucrainei și în punerea în aplicare a unui regim de sancțiuni fără precedent, cu scopul de a descuraja Rusia să își continue agresiunea ilegală și de a sprijini eliberarea completă a Ucrainei în cadrul frontierelor sale recunoscute la nivel internațional; sprijină pe deplin și se angajează să urmărească sinergiile și obiectivele externe și de securitate împărtășite prin aprofundarea în continuare a cooperării în cadrul dialogului transatlantic UE-SUA, precum și prin diplomația parlamentară transatlantică, pentru a aborda multe din încercările cruciale la nivel mondial, cum ar fi schimbările climatice și amenințarea pe care o constituie regimurile autoritate și totalitare la nivel mondial, inclusiv în Europa și Asia;

| 65. | recomandă ca summiturile dintre UE și Statele Unite să aibă loc în mod regulat și cel puțin o dată pe an, pentru a da un impuls continuu la nivel înalt cooperării transatlantice; salută, în acest sens, activitatea Consiliului transatlantic pentru comerț și tehnologie și își reiterează propunerea de a înființa un Consiliu politic transatlantic, care ar servi drept forum pentru un dialog instituțional regulat și eficient privind politica externă și de securitate; salută angajamentul ferm al SUA față de securitatea europeană, în special ajutorul militar masiv acordat Ucrainei și desfășurarea trupelor pe flancul estic al NATO; |
| --- | --- |

65.

recomandă ca summiturile dintre UE și Statele Unite să aibă loc în mod regulat și cel puțin o dată pe an, pentru a da un impuls continuu la nivel înalt cooperării transatlantice; salută, în acest sens, activitatea Consiliului transatlantic pentru comerț și tehnologie și își reiterează propunerea de a înființa un Consiliu politic transatlantic, care ar servi drept forum pentru un dialog instituțional regulat și eficient privind politica externă și de securitate; salută angajamentul ferm al SUA față de securitatea europeană, în special ajutorul militar masiv acordat Ucrainei și desfășurarea trupelor pe flancul estic al NATO;

| 66. | ia act de cel de-al 23-lea summit UE-China din aprilie 2022; este profund îngrijorat de rezultatul celui de al 20-lea Congres Național al Partidului Comunist Chinez, care evidențiază ambițiile geopolitice ale lui Xi Jinping; constată că relația dintre UE și RPC se caracterizează din ce în ce mai mult prin concurență economică și rivalitate sistemică; își reiterează solicitările privind o strategie UE-China reînnoită, mai categorică, cuprinzătoare și coerentă, care să modeleze relațiile cu RPC în interesul UE în ansamblu și să țină seama pe deplin de provocările generate de ascensiunea RPC ca actor mondial, de politicile sale interne tot mai opresive și de politica sa externă din ce în ce mai categorică, inclusiv față de Uniune și față de statele candidate și potențial candidate; |
| --- | --- |

66.

ia act de cel de-al 23-lea summit UE-China din aprilie 2022; este profund îngrijorat de rezultatul celui de al 20-lea Congres Național al Partidului Comunist Chinez, care evidențiază ambițiile geopolitice ale lui Xi Jinping; constată că relația dintre UE și RPC se caracterizează din ce în ce mai mult prin concurență economică și rivalitate sistemică; își reiterează solicitările privind o strategie UE-China reînnoită, mai categorică, cuprinzătoare și coerentă, care să modeleze relațiile cu RPC în interesul UE în ansamblu și să țină seama pe deplin de provocările generate de ascensiunea RPC ca actor mondial, de politicile sale interne tot mai opresive și de politica sa externă din ce în ce mai categorică, inclusiv față de Uniune și față de statele candidate și potențial candidate;

| 67. | își exprimă îngrijorarea cu privire la gama largă de instrumente politice, economice și militare utilizate de RPC pentru a supune țările prin utilizarea forței și pentru a încerca să impună ideologia sa autoritară organizațiilor internaționale, cum ar fi ONU, pentru a-și extinde prezența și a-și afirma puterea, precum și pentru a-și adapta strategia, intențiile și rearmarea militară în consecință; este deosebit de preocupat de parteneriatul acesteia cu Federația Rusă și de încercările comune ale acestora de a submina ordinea mondială bazată pe norme, care sunt contrare intereselor și valorilor noastre; condamnă poziția de facto pro-rusă a RPC față de războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei; |
| --- | --- |

67.

își exprimă îngrijorarea cu privire la gama largă de instrumente politice, economice și militare utilizate de RPC pentru a supune țările prin utilizarea forței și pentru a încerca să impună ideologia sa autoritară organizațiilor internaționale, cum ar fi ONU, pentru a-și extinde prezența și a-și afirma puterea, precum și pentru a-și adapta strategia, intențiile și rearmarea militară în consecință; este deosebit de preocupat de parteneriatul acesteia cu Federația Rusă și de încercările comune ale acestora de a submina ordinea mondială bazată pe norme, care sunt contrare intereselor și valorilor noastre; condamnă poziția de facto

| 68. | invită UE și statele membre să reconsidere dependența lor de RPC și să abordeze dependența economică în sectoarele strategice care pot duce la vulnerabilități; solicită o mai bună coordonare și cooperare între partenerii care împărtășesc aceeași viziune în chestiunile de interes comun, în special, dar nu exclusiv, în probleme precum dependența strategică, constrângerea economică, ingerințele politice și dezinformarea, și să promoveze multilateralismul bazat pe norme și solidaritatea strategică între democrații; |
| --- | --- |

68.

invită UE și statele membre să reconsidere dependența lor de RPC și să abordeze dependența economică în sectoarele strategice care pot duce la vulnerabilități; solicită o mai bună coordonare și cooperare între partenerii care împărtășesc aceeași viziune în chestiunile de interes comun, în special, dar nu exclusiv, în probleme precum dependența strategică, constrângerea economică, ingerințele politice și dezinformarea, și să promoveze multilateralismul bazat pe norme și solidaritatea strategică între democrații;

| 69. | condamnă în termenii cei mai fermi sistemul de muncă forțată condus de guvernul chinez și crimele sale împotriva umanității din Xinjiang, care reprezintă un risc ridicat de genocid; îndeamnă guvernul chinez să înceteze persecuția sistematică a uigurilor, inclusiv faptul revoltător că femeile uigure sunt vizate în mod specific de autorități, prin punerea în aplicare a unui program oficial de măsuri specifice de prevenire a nașterilor împotriva femeilor uigure, inclusiv prin forțarea femeilor aflate la vârsta maternității să fie supuse avorturilor, injecțiilor intrauterine și sterilizării, măsuri care ar putea îndeplini criteriile pentru cele mai grave crime împotriva umanității; rămâne profund îngrijorat de situația din Tibet și de politica Partidului Comunist Chinez împotriva libertății de exprimare și a libertății de gândire, de credință și de religie; |
| --- | --- |

69.

condamnă în termenii cei mai fermi sistemul de muncă forțată condus de guvernul chinez și crimele sale împotriva umanității din Xinjiang, care reprezintă un risc ridicat de genocid; îndeamnă guvernul chinez să înceteze persecuția sistematică a uigurilor, inclusiv faptul revoltător că femeile uigure sunt vizate în mod specific de autorități, prin punerea în aplicare a unui program oficial de măsuri specifice de prevenire a nașterilor împotriva femeilor uigure, inclusiv prin forțarea femeilor aflate la vârsta maternității să fie supuse avorturilor, injecțiilor intrauterine și sterilizării, măsuri care ar putea îndeplini criteriile pentru cele mai grave crime împotriva umanității; rămâne profund îngrijorat de situația din Tibet și de politica Partidului Comunist Chinez împotriva libertății de exprimare și a libertății de gândire, de credință și de religie;

| 70. | reiterează apelul său urgent ca celelalte 10 state membre care nu au făcut deja acest lucru să suspende tratatele de extrădare în vigoare cu RPC și Hong Kong; condamnă cu fermitate campania RPC de represiune transnațională care vizează persoane din străinătate și diaspora din China și Hong Kong și membri ai comunităților minorităților etnice și religioase, în special pe teritoriul UE; îndeamnă Comisia și statele membre ca, în coordonare cu partenerii care împărtășesc aceeași viziune, să identifice și să închidă toate căile care facilitează în prezent eforturile transnaționale de represiune ale RPC; |
| --- | --- |

70.

reiterează apelul său urgent ca celelalte 10 state membre care nu au făcut deja acest lucru să suspende tratatele de extrădare în vigoare cu RPC și Hong Kong; condamnă cu fermitate campania RPC de represiune transnațională care vizează persoane din străinătate și diaspora din China și Hong Kong și membri ai comunităților minorităților etnice și religioase, în special pe teritoriul UE; îndeamnă Comisia și statele membre ca, în coordonare cu partenerii care împărtășesc aceeași viziune, să identifice și să închidă toate căile care facilitează în prezent eforturile transnaționale de represiune ale RPC;

| 71. | condamnă din nou subminarea de către RPC a democrației în Regiunea Administrativă Specială Hong Kong și impunerea Legii privind securitatea națională în Hong Kong; invită Comisia să revizuiască statutul autonom al Hong Kong-ului, având în vedere încălcarea de către RPC a Declarației comune chino-britanice și reprimarea autonomiei Hong Kong-ului; |
| --- | --- |

71.

condamnă din nou subminarea de către RPC a democrației în Regiunea Administrativă Specială Hong Kong și impunerea Legii privind securitatea națională în Hong Kong; invită Comisia să revizuiască statutul autonom al Hong Kong-ului, având în vedere încălcarea de către RPC a Declarației comune chino-britanice și reprimarea autonomiei Hong Kong-ului;

| 72. | reamintește că politica noastră „O singură Chină” este una dintre pietrele de temelie ale relațiilor UE-China; subliniază că menținerea păcii, a stabilității și a libertății de navigație în regiunea indo-pacifică are, în continuare, o importanță crucială pentru interesele UE și ale statelor sale membre; condamnă cu fermitate provocările militare continue ale RPC împotriva Taiwanului și reafirmă respingerea fermă a oricărei modificări unilaterale a statu-quo-ului în Strâmtoarea Taiwan; își exprimă profunda îngrijorare față de poziția guvernului chinez exprimată cu ocazia celui de al 20-lea Congres al Partidului Comunist Chinez, potrivit căreia RPC nu va renunța niciodată la dreptul de a utiliza forța în Taiwan; reafirmă că statu-quo-ul în Strâmtoarea Taiwan nu ar trebui modificat unilateral împotriva voinței poporului taiwanez; salută condamnarea clară a exercițiilor militare ale RPC de către statele membre și de către parteneri-cheie din regiune și subliniază că unitatea noastră este esențială pentru a descuraja orice agresiune din partea RPC și pentru a menține pacea și stabilitatea în Strâmtoarea Taiwan; consideră că diferendul dintre Taiwan și China ar trebui soluționat prin dialog pașnic, fără condiții prealabile; |
| --- | --- |

72.

reamintește că politica noastră „O singură Chină” este una dintre pietrele de temelie ale relațiilor UE-China; subliniază că menținerea păcii, a stabilității și a libertății de navigație în regiunea indo-pacifică are, în continuare, o importanță crucială pentru interesele UE și ale statelor sale membre; condamnă cu fermitate provocările militare continue ale RPC împotriva Taiwanului și reafirmă respingerea fermă a oricărei modificări unilaterale a statu-quo-ului în Strâmtoarea Taiwan; își exprimă profunda îngrijorare față de poziția guvernului chinez exprimată cu ocazia celui de al 20-lea Congres al Partidului Comunist Chinez, potrivit căreia RPC nu va renunța niciodată la dreptul de a utiliza forța în Taiwan; reafirmă că statu-quo-ul în Strâmtoarea Taiwan nu ar trebui modificat unilateral împotriva voinței poporului taiwanez; salută condamnarea clară a exercițiilor militare ale RPC de către statele membre și de către parteneri-cheie din regiune și subliniază că unitatea noastră este esențială pentru a descuraja orice agresiune din partea RPC și pentru a menține pacea și stabilitatea în Strâmtoarea Taiwan; consideră că diferendul dintre Taiwan și China ar trebui soluționat prin dialog pașnic, fără condiții prealabile;

| 73. | invită toate instituțiile competente ale UE să elaboreze de urgență o strategie bazată pe scenarii pentru abordarea provocărilor în materie de securitate din Taiwan; |
| --- | --- |

73.

invită toate instituțiile competente ale UE să elaboreze de urgență o strategie bazată pe scenarii pentru abordarea provocărilor în materie de securitate din Taiwan;

| 74. | își exprimă solidaritatea fermă cu poporul taiwanez și consideră Taiwan un partener care împărtășește aceeași viziune și valorile comune ale libertății, democrației, drepturilor omului și statului de drept; invită Comisia și VP/ÎR să stabilească o cooperare strategică cu Taiwanul și să dea curs rapid recomandărilor din rezoluția sa din 21 octombrie 2021 referitoare la relațiile politice și cooperarea UE-Taiwan și să consolideze relațiile economice, comerciale și de investiții cu insula, inclusiv prin intermediul unui acord bilateral de investiții și al unor acorduri sectoriale, de exemplu în aspecte legate de lanțurile de aprovizionare reziliente, cooperarea privind sistemele de inspecție vamală și certificarea originii și acordurile privind accesul pe piață; invită VP/ÎR și Comisia să înceapă de urgență o evaluare a impactului, o consultare publică și un exercițiu de analiză privind un acord bilateral de investiții cu autoritățile din Taiwan, în pregătirea negocierilor pentru aprofundarea legăturilor economice bilaterale, ca o modalitate de diversificare a lanțurilor de aprovizionare pentru a aborda vulnerabilitățile UE față de RPC; recomandă detașarea unui ofițer de legătură la Biroul economic și comercial european, care să coordoneze eforturile comune de combatere a dezinformării și a imixtiunilor; recomandă Comisiei să conecteze și să integreze inițiativa „Global Gateway” cu noua politică a Taiwanului de deschidere către sud; |
| --- | --- |

74.

își exprimă solidaritatea fermă cu poporul taiwanez și consideră Taiwan un partener care împărtășește aceeași viziune și valorile comune ale libertății, democrației, drepturilor omului și statului de drept; invită Comisia și VP/ÎR să stabilească o cooperare strategică cu Taiwanul și să dea curs rapid recomandărilor din rezoluția sa din 21 octombrie 2021 referitoare la relațiile politice și cooperarea UE-Taiwan și să consolideze relațiile economice, comerciale și de investiții cu insula, inclusiv prin intermediul unui acord bilateral de investiții și al unor acorduri sectoriale, de exemplu în aspecte legate de lanțurile de aprovizionare reziliente, cooperarea privind sistemele de inspecție vamală și certificarea originii și acordurile privind accesul pe piață; invită VP/ÎR și Comisia să înceapă de urgență o evaluare a impactului, o consultare publică și un exercițiu de analiză privind un acord bilateral de investiții cu autoritățile din Taiwan, în pregătirea negocierilor pentru aprofundarea legăturilor economice bilaterale, ca o modalitate de diversificare a lanțurilor de aprovizionare pentru a aborda vulnerabilitățile UE față de RPC; recomandă detașarea unui ofițer de legătură la Biroul economic și comercial european, care să coordoneze eforturile comune de combatere a dezinformării și a imixtiunilor; recomandă Comisiei să conecteze și să integreze inițiativa „Global Gateway” cu noua politică a Taiwanului de deschidere către sud;

| 75. | invită UE și statele sale membre să coopereze cu partenerii internaționali cu scopul de a contribui la susținerea, în Taiwan, a unei democrații care nu se confruntă cu amenințări din exterior; |
| --- | --- |

75.

invită UE și statele sale membre să coopereze cu partenerii internaționali cu scopul de a contribui la susținerea, în Taiwan, a unei democrații care nu se confruntă cu amenințări din exterior;

| 76. | subliniază că Taiwanul este un partener esențial al UE și un aliat democratic în regiunea indo-pacifică, care contribuie la menținerea unei ordini internaționale bazate pe norme și susține valorile fundamentale; îndeamnă cu fermitate UE și statele sale membre să își intensifice cooperarea și să urmărească un parteneriat consolidat cuprinzător cu Taiwanul, în special cooperarea esențială privind reziliența critică a lanțului de aprovizionare, precum și combaterea dezinformării și a ingerințelor străine; |
| --- | --- |

76.

subliniază că Taiwanul este un partener esențial al UE și un aliat democratic în regiunea indo-pacifică, care contribuie la menținerea unei ordini internaționale bazate pe norme și susține valorile fundamentale; îndeamnă cu fermitate UE și statele sale membre să își intensifice cooperarea și să urmărească un parteneriat consolidat cuprinzător cu Taiwanul, în special cooperarea esențială privind reziliența critică a lanțului de aprovizionare, precum și combaterea dezinformării și a ingerințelor străine;

| 77. | își reafirmă sprijinul pentru participarea semnificativă a Taiwanului în calitate de observator la reuniunile, mecanismele și activitățile organizațiilor internaționale și multilaterale; |
| --- | --- |

77.

își reafirmă sprijinul pentru participarea semnificativă a Taiwanului în calitate de observator la reuniunile, mecanismele și activitățile organizațiilor internaționale și multilaterale;

| 78. | încurajează intensificarea interacțiunii economice, științifice, culturale și politice dintre UE și Taiwan, inclusiv la cele mai înalte niveluri posibile; subliniază importanța consolidării dialogului UE-Taiwan prin aprofundarea relațiilor cu societatea civilă și prin încurajarea schimburilor cu organizațiile mass-media taiwaneze și a schimburilor culturale, inclusiv prin înființarea de școli de limbi străine; |
| --- | --- |

78.

încurajează intensificarea interacțiunii economice, științifice, culturale și politice dintre UE și Taiwan, inclusiv la cele mai înalte niveluri posibile; subliniază importanța consolidării dialogului UE-Taiwan prin aprofundarea relațiilor cu societatea civilă și prin încurajarea schimburilor cu organizațiile mass-media taiwaneze și a schimburilor culturale, inclusiv prin înființarea de școli de limbi străine;

| 79. | invită RPC, având în vedere redeschiderea frontierelor sale, să divulge date complete și corecte privind COVID-19 într-un mod inteligibil și ușor accesibil, inclusiv date absente până în prezent privind spitalizările, internările în unitățile de terapie intensivă și decesele; |
| --- | --- |

79.

invită RPC, având în vedere redeschiderea frontierelor sale, să divulge date complete și corecte privind COVID-19 într-un mod inteligibil și ușor accesibil, inclusiv date absente până în prezent privind spitalizările, internările în unitățile de terapie intensivă și decesele;

| 80. | salută buna cooperare dintre UE și Republica Coreea ca partener strategic esențial, care împărtășește același angajament față de democrație, drepturile omului, statul de drept și economia de piață; salută alinierea Republicii Coreea la UE și SUA ca răspuns la războiul Rusiei împotriva Ucrainei, în special prin adoptarea de sancțiuni împotriva Rusiei și Belarusului; subliniază rolul jucat de Republica Coreea în sprijinirea eforturilor de eliminare completă, verificabilă și ireversibilă a programului de rachete nucleare și balistice ale Republicii Populare Democrate Coreea (RPDC); invită statele membre să sprijine o soluționare pașnică și diplomatică a acestei chestiuni, în strânsă coordonare cu partenerii internaționali; salută cooperarea consolidată a Coreei de Sud cu NATO; |
| --- | --- |

80.

salută buna cooperare dintre UE și Republica Coreea ca partener strategic esențial, care împărtășește același angajament față de democrație, drepturile omului, statul de drept și economia de piață; salută alinierea Republicii Coreea la UE și SUA ca răspuns la războiul Rusiei împotriva Ucrainei, în special prin adoptarea de sancțiuni împotriva Rusiei și Belarusului; subliniază rolul jucat de Republica Coreea în sprijinirea eforturilor de eliminare completă, verificabilă și ireversibilă a programului de rachete nucleare și balistice ale Republicii Populare Democrate Coreea (RPDC); invită statele membre să sprijine o soluționare pașnică și diplomatică a acestei chestiuni, în strânsă coordonare cu partenerii internaționali; salută cooperarea consolidată a Coreei de Sud cu NATO;

| 81. | condamnă cu fermitate continuarea testelor de rachete balistice și a testelor nucleare de către RPDC și a altor activități legate de proliferarea nucleară, precum și intensificarea testelor de armament de la începutul anului 2022, care reprezintă o amenințare majoră la adresa păcii și securității internaționale; |
| --- | --- |

81.

condamnă cu fermitate continuarea testelor de rachete balistice și a testelor nucleare de către RPDC și a altor activități legate de proliferarea nucleară, precum și intensificarea testelor de armament de la începutul anului 2022, care reprezintă o amenințare majoră la adresa păcii și securității internaționale;

| 82. | denunță în termenii cei mai fermi presupusele încercări ale Qatarului și ale Marocului de a influența deputați, foști deputați și membri ai personalului Parlamentului European prin acte de corupție, subminând astfel procesele democratice ale UE printr-o ingerință nocivă; |
| --- | --- |

82.

denunță în termenii cei mai fermi presupusele încercări ale Qatarului și ale Marocului de a influența deputați, foști deputați și membri ai personalului Parlamentului European prin acte de corupție, subminând astfel procesele democratice ale UE printr-o ingerință nocivă;

| 83. | invită Comisia și VP/ÎR să consolideze și să mențină parteneriatul cu Marocul, având în vedere caracterul său strategic pentru UE și interesele sale în regiune; îndeamnă Marocul să înceteze hărțuirea și intimidarea jurnaliștilor, a apărătorilor drepturilor omului și a activiștilor din diaspora, să elibereze prizonierii politici și să lucreze, în parteneriat cu UE, pentru a dezvolta mai mult oportunitățile de educație, de ocupare a forței de muncă și de asistență medicală, cu un accent deosebit pe regiunile marginalizate de-a lungul timpului, cum ar fi regiunea Rif; |
| --- | --- |

83.

invită Comisia și VP/ÎR să consolideze și să mențină parteneriatul cu Marocul, având în vedere caracterul său strategic pentru UE și interesele sale în regiune; îndeamnă Marocul să înceteze hărțuirea și intimidarea jurnaliștilor, a apărătorilor drepturilor omului și a activiștilor din diaspora, să elibereze prizonierii politici și să lucreze, în parteneriat cu UE, pentru a dezvolta mai mult oportunitățile de educație, de ocupare a forței de muncă și de asistență medicală, cu un accent deosebit pe regiunile marginalizate de-a lungul timpului, cum ar fi regiunea Rif;

| 84. | condamnă cu fermitate atacurile regimurilor autoritare și neliberale împotriva drepturilor omului și a caracterului lor universal, precum și erodarea asociată a protecției lor; invită democrațiile mature și partenerii care împărtășesc aceeași viziune să adopte o atitudine sfidătoare și publică care să reafirme angajamentul nostru de a apăra universalitatea drepturilor omului și statul de drept; invită democrațiile mature și organizațiile internaționale și regionale să își unească forțele prin unirea acestora într-un cadru global privind drepturile omului pentru a gestiona amenințările și a promova drepturile omului în întreaga lume; |
| --- | --- |

84.

condamnă cu fermitate atacurile regimurilor autoritare și neliberale împotriva drepturilor omului și a caracterului lor universal, precum și erodarea asociată a protecției lor; invită democrațiile mature și partenerii care împărtășesc aceeași viziune să adopte o atitudine sfidătoare și publică care să reafirme angajamentul nostru de a apăra universalitatea drepturilor omului și statul de drept; invită democrațiile mature și organizațiile internaționale și regionale să își unească forțele prin unirea acestora într-un cadru global privind drepturile omului pentru a gestiona amenințările și a promova drepturile omului în întreaga lume;

| 85. | subliniază că UE este angajată în favoarea unei regiuni indo-pacifice libere, deschise, conectate și bazate pe norme; reiterează faptul că noua strategie indo-pacifică a UE trebuie pusă în aplicare rapid, deoarece oferă partenerilor noștri din regiune ocazia de a aborda împreună provocările comune, de a apăra ordinea internațională bazată pe norme și dreptul internațional și de a proteja valorile și principiile pe care le împărtășim; subliniază importanța respectării unor rute maritime libere și deschise în regiunea indo-pacifică, în conformitate cu Convenția ONU privind dreptul mării; se opune acțiunilor unilaterale din Marea Chinei de Sud și își reiterează sprijinul pentru soluționarea litigiilor prin mijloace pașnice, în conformitate cu dreptul internațional; |
| --- | --- |

85.

subliniază că UE este angajată în favoarea unei regiuni indo-pacifice libere, deschise, conectate și bazate pe norme; reiterează faptul că noua strategie indo-pacifică a UE trebuie pusă în aplicare rapid, deoarece oferă partenerilor noștri din regiune ocazia de a aborda împreună provocările comune, de a apăra ordinea internațională bazată pe norme și dreptul internațional și de a proteja valorile și principiile pe care le împărtășim; subliniază importanța respectării unor rute maritime libere și deschise în regiunea indo-pacifică, în conformitate cu Convenția ONU privind dreptul mării; se opune acțiunilor unilaterale din Marea Chinei de Sud și își reiterează sprijinul pentru soluționarea litigiilor prin mijloace pașnice, în conformitate cu dreptul internațional;

| 86. | solicită o prezență mai pregnantă a UE în regiunea indo-pacifică extinsă; subliniază că cooperarea cu țările din Pacific ar trebui consolidată ținând seama de nevoile reale ale partenerilor noștri de pe teren și subliniază importanța cooperării noastre atât cu Forumul insulelor din Pacific, cât și cu Organizația Statelor din Africa, Zona Caraibilor și Pacific, pentru a pune în aplicare obiectivele stabilite în Strategia indo-pacifică a UE; pledează pentru o cooperare mai solidă cu țările din regiune, în special cu Japonia, Coreea de Sud, Australia, Noua Zeelandă, India, precum și cu Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN); salută summitul comemorativ UE-ASEAN, care a avut loc la 14 decembrie 2022; salută încheierea Acordului de liber schimb cu Noua Zeelandă și intrarea în vigoare a Acordului-cadru UE-Australia; |
| --- | --- |

86.

solicită o prezență mai pregnantă a UE în regiunea indo-pacifică extinsă; subliniază că cooperarea cu țările din Pacific ar trebui consolidată ținând seama de nevoile reale ale partenerilor noștri de pe teren și subliniază importanța cooperării noastre atât cu Forumul insulelor din Pacific, cât și cu Organizația Statelor din Africa, Zona Caraibilor și Pacific, pentru a pune în aplicare obiectivele stabilite în Strategia indo-pacifică a UE; pledează pentru o cooperare mai solidă cu țările din regiune, în special cu Japonia, Coreea de Sud, Australia, Noua Zeelandă, India, precum și cu Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN); salută summitul comemorativ UE-ASEAN, care a avut loc la 14 decembrie 2022; salută încheierea Acordului de liber schimb cu Noua Zeelandă și intrarea în vigoare a Acordului-cadru UE-Australia;

| 87. | evidențiază rolul important jucat de Japonia în promovarea stabilității în regiune și solicită un parteneriat strategic mai puternic între UE și Japonia într-o gamă largă de domenii, inclusiv regiunea indo-pacifică, conectivitate, apărarea ordinii multilaterale bazate pe norme, comerț și investiții, securitate, transformarea digitală, acțiunile climatice, cercetare și inovare, tehnologii de frontieră și analizarea/cartografierea resurselor; reamintește că Japonia este unul dintre partenerii cei mai apropiați ai UE, cu aceeași viziune, cu care împărtășește valori și principii precum democrația, statul de drept, drepturile omului, buna guvernanță și multilateralismul; sprijină ferm încheierea Acordului de parteneriat strategic (APS) UE-Japonia și invită celelalte state membre să ratifice acordul; încurajează negocierea unui acord privind securitatea și informațiile între UE și Japonia, ca un pas către facilitarea unei colaborări mai ample în domeniul securității și apărării; |
| --- | --- |

87.

evidențiază rolul important jucat de Japonia în promovarea stabilității în regiune și solicită un parteneriat strategic mai puternic între UE și Japonia într-o gamă largă de domenii, inclusiv regiunea indo-pacifică, conectivitate, apărarea ordinii multilaterale bazate pe norme, comerț și investiții, securitate, transformarea digitală, acțiunile climatice, cercetare și inovare, tehnologii de frontieră și analizarea/cartografierea resurselor; reamintește că Japonia este unul dintre partenerii cei mai apropiați ai UE, cu aceeași viziune, cu care împărtășește valori și principii precum democrația, statul de drept, drepturile omului, buna guvernanță și multilateralismul; sprijină ferm încheierea Acordului de parteneriat strategic (APS) UE-Japonia și invită celelalte state membre să ratifice acordul; încurajează negocierea unui acord privind securitatea și informațiile între UE și Japonia, ca un pas către facilitarea unei colaborări mai ample în domeniul securității și apărării;

| 88. | ia act de faptul că ASEAN este un partener-cheie pentru UE; solicită să se pună în continuare accentul pe continentul asiatic, întrucât multe țări sunt expuse fragilității tot mai mari a lanțurilor de aprovizionare și a sistemelor agroalimentare, precum și erodării stabilității macroeconomice cauzate de războiul de agresiune nejustificat, neprovocat și ilegal al Rusiei împotriva Ucrainei, care a evidențiat și mai mult sistemul mondial deja afectat de criza provocată de pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

88.

ia act de faptul că ASEAN este un partener-cheie pentru UE; solicită să se pună în continuare accentul pe continentul asiatic, întrucât multe țări sunt expuse fragilității tot mai mari a lanțurilor de aprovizionare și a sistemelor agroalimentare, precum și erodării stabilității macroeconomice cauzate de războiul de agresiune nejustificat, neprovocat și ilegal al Rusiei împotriva Ucrainei, care a evidențiat și mai mult sistemul mondial deja afectat de criza provocată de pandemia de COVID-19;

| 89. | condamnă cu fermitate regimul nelegitim al juntei militare din Myanmar/Birmania și reprimarea violentă continuă a aspirațiilor democratice ale poporului din Myanmar/Birmania în urma loviturii de stat ilegale, precum și sprijinul Rusiei și RPCpentru Tatmadaw; își reafirmă solidaritatea cu aspirațiile democratice ale poporului din Myanmar/Birmania, reprezentat de guvernul de unitate națională (GUN), și solicită UE și statelor sale membre să asigure sau, după caz, să consolideze angajamentul și sprijinul pentru GUN, întărind, în același timp, sancțiunile împotriva Tatmadaw; îndeamnă ASEAN, având în vedere lipsa de voință a Tatmadaw de a realiza progrese în ceea ce privește consensul în cinci puncte, să colaboreze cu GUN, cu societatea civilă independentă și cu comunitatea internațională pentru a ajunge la o soluție democratică sustenabilă pentru Myanmar/Birmania; |
| --- | --- |

89.

condamnă cu fermitate regimul nelegitim al juntei militare din Myanmar/Birmania și reprimarea violentă continuă a aspirațiilor democratice ale poporului din Myanmar/Birmania în urma loviturii de stat ilegale, precum și sprijinul Rusiei și RPCpentru Tatmadaw; își reafirmă solidaritatea cu aspirațiile democratice ale poporului din Myanmar/Birmania, reprezentat de guvernul de unitate națională (GUN), și solicită UE și statelor sale membre să asigure sau, după caz, să consolideze angajamentul și sprijinul pentru GUN, întărind, în același timp, sancțiunile împotriva Tatmadaw; îndeamnă ASEAN, având în vedere lipsa de voință a Tatmadaw de a realiza progrese în ceea ce privește consensul în cinci puncte, să colaboreze cu GUN, cu societatea civilă independentă și cu comunitatea internațională pentru a ajunge la o soluție democratică sustenabilă pentru Myanmar/Birmania;

| 90. | subliniază că trebuie consolidate parteneriatele strategice ale UE cu India într-un mod cuprinzător; subliniază că relațiile cu India sunt din ce în ce mai importante și ar trebui aprofundate prin intermediul negocierilor comerciale în curs și prin îmbunătățirea sinergiilor în cooperarea bilaterală cu partenerii interesați din Africa; reamintește importanța acestui parteneriat pentru realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD); încurajează UE și India să utilizeze pe deplin Parteneriatul pentru conectivitate încheiat în 2021; salută consultările mai strânse privind securitatea și apărarea și exercițiile navale comune cu India și cu alți parteneri din regiunea indo-pacifică; solicită ca drepturile omului și valorile democratice să fie abordate în mod adecvat în angajamentul UE față de India; |
| --- | --- |

90.

subliniază că trebuie consolidate parteneriatele strategice ale UE cu India într-un mod cuprinzător; subliniază că relațiile cu India sunt din ce în ce mai importante și ar trebui aprofundate prin intermediul negocierilor comerciale în curs și prin îmbunătățirea sinergiilor în cooperarea bilaterală cu partenerii interesați din Africa; reamintește importanța acestui parteneriat pentru realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD); încurajează UE și India să utilizeze pe deplin Parteneriatul pentru conectivitate încheiat în 2021; salută consultările mai strânse privind securitatea și apărarea și exercițiile navale comune cu India și cu alți parteneri din regiunea indo-pacifică; solicită ca drepturile omului și valorile democratice să fie abordate în mod adecvat în angajamentul UE față de India;

| 91. | este îngrijorat de poziția Indiei față de războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, abținerea sa la voturile privind rezoluțiile ONU și în special de acordarea de sprijin financiar Kremlinului nu numai prin nealinierea la sancțiunile împotriva Rusiei, ci și prin creșterea importurilor și achiziționarea de arme și combustibili fosili rusești; își exprimă speranța că India își va alinia poziția privind invadarea Ucrainei de către Rusia la cea a Uniunii Europene și invită Consiliul și ÎR/HR să continue să depună eforturi diplomatice în acest sens; |
| --- | --- |

91.

este îngrijorat de poziția Indiei față de războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, abținerea sa la voturile privind rezoluțiile ONU și în special de acordarea de sprijin financiar Kremlinului nu numai prin nealinierea la sancțiunile împotriva Rusiei, ci și prin creșterea importurilor și achiziționarea de arme și combustibili fosili rusești; își exprimă speranța că India își va alinia poziția privind invadarea Ucrainei de către Rusia la cea a Uniunii Europene și invită Consiliul și ÎR/HR să continue să depună eforturi diplomatice în acest sens;

| 92. | își reafirmă sprijinul ferm pentru independența, suveranitatea și integritatea teritorială a țărilor Parteneriatului estic în cadrul frontierelor lor recunoscute la nivel internațional; recunoaște că războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei are un impact negativ în primul rând asupra țărilor Parteneriatului estic; solicită instituțiilor UE și statelor membre să demareze fără întârziere o reflecție aprofundată asupra unei reforme a politicii privind Parteneriatul estic pentru a o adapta la viitor, având în vedere înrăutățirea situației geopolitice și pe baza importanței strategice și politice a regiunii pentru UE și a diferitelor provocări cu care se confruntă țările Parteneriatului estic; constată că securitatea și pacea în vecinătatea estică presupune susținerea dreptului internațional, a integrității teritoriale și a drepturilor și libertăților fundamentale; subliniază importanța consolidării sprijinului politic și financiar și a prezenței Uniunii în regiune, în strânsă cooperare cu societatea civilă independentă; |
| --- | --- |

92.

își reafirmă sprijinul ferm pentru independența, suveranitatea și integritatea teritorială a țărilor Parteneriatului estic în cadrul frontierelor lor recunoscute la nivel internațional; recunoaște că războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei are un impact negativ în primul rând asupra țărilor Parteneriatului estic; solicită instituțiilor UE și statelor membre să demareze fără întârziere o reflecție aprofundată asupra unei reforme a politicii privind Parteneriatul estic pentru a o adapta la viitor, având în vedere înrăutățirea situației geopolitice și pe baza importanței strategice și politice a regiunii pentru UE și a diferitelor provocări cu care se confruntă țările Parteneriatului estic; constată că securitatea și pacea în vecinătatea estică presupune susținerea dreptului internațional, a integrității teritoriale și a drepturilor și libertăților fundamentale; subliniază importanța consolidării sprijinului politic și financiar și a prezenței Uniunii în regiune, în strânsă cooperare cu societatea civilă independentă;

| 93. | subliniază că Rusia aplică o politică agresivă și față de Georgia și Moldova; subliniază că Federația Rusă continuă să submineze suveranitatea și integritatea teritorială a Moldovei prin prezența trupelor sale în regiunea Transnistria și încurajează tulburările politice și sociale prin utilizarea energiei ca armă și prin campanii de dezinformare pentru a exercita presiuni asupra guvernului Moldovei și asupra orientării europene a țării; invită Federația Rusă să își retragă complet și necondiționat forțele militare și armamentul din regiunea Transnistria în mod ordonat, în conformitate cu solicitările repetate ale autorităților moldovene; subliniază că, indiferent de soluția aleasă pentru a rezolva problema transnistreană, ea trebuie să respecte dreptul suveran al Moldovei de a-și alege orientarea în materie de politică externă și apărare; recunoaște că Georgia a fost prima țară care s-a confruntat cu o agresiune militară la scară largă a Rusiei în august 2008, când aceasta a încercat să schimbe forțat frontierele unui stat suveran în Europa, să ocupe regiuni care sunt o parte indivizibilă a Georgiei – Abhazia și Osetia de Sud – și să ia măsuri în direcția anexării efective a acestora, de a expulza sute de mii de persoane din casele lor ca urmare a epurării etnice și de a diviza societățile cu liniile de ocupație; îndeamnă UE să solicite în continuare ca Rusia să își pună în aplicare obligațiile care îi revin în temeiul Acordului de încetare a focului din 12 august 2008 mediat de UE; încurajează UE să își întărească angajamentul privind soluționarea pașnică a conflictelor în regiunea Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

93.

subliniază că Rusia aplică o politică agresivă și față de Georgia și Moldova; subliniază că Federația Rusă continuă să submineze suveranitatea și integritatea teritorială a Moldovei prin prezența trupelor sale în regiunea Transnistria și încurajează tulburările politice și sociale prin utilizarea energiei ca armă și prin campanii de dezinformare pentru a exercita presiuni asupra guvernului Moldovei și asupra orientării europene a țării; invită Federația Rusă să își retragă complet și necondiționat forțele militare și armamentul din regiunea Transnistria în mod ordonat, în conformitate cu solicitările repetate ale autorităților moldovene; subliniază că, indiferent de soluția aleasă pentru a rezolva problema transnistreană, ea trebuie să respecte dreptul suveran al Moldovei de a-și alege orientarea în materie de politică externă și apărare; recunoaște că Georgia a fost prima țară care s-a confruntat cu o agresiune militară la scară largă a Rusiei în august 2008, când aceasta a încercat să schimbe forțat frontierele unui stat suveran în Europa, să ocupe regiuni care sunt o parte indivizibilă a Georgiei – Abhazia și Osetia de Sud – și să ia măsuri în direcția anexării efective a acestora, de a expulza sute de mii de persoane din casele lor ca urmare a epurării etnice și de a diviza societățile cu liniile de ocupație; îndeamnă UE să solicite în continuare ca Rusia să își pună în aplicare obligațiile care îi revin în temeiul Acordului de încetare a focului din 12 august 2008 mediat de UE; încurajează UE să își întărească angajamentul privind soluționarea pașnică a conflictelor în regiunea Parteneriatului estic;

| 94. | salută angajamentul sporit al Uniunii față de țările din Caucazul de Sud, în special adoptarea rapidă a unei misiuni a UE privind capacitatea de monitorizare de-a lungul frontierei internaționale a Armeniei cu Azerbaidjan, pentru a monitoriza situația din regiune, a consolida încrederea și a contribui la restabilirea păcii și a securității; subliniază importanța scăderii influenței Rusiei în regiune printr-o prezență sporită a UE; invită Consiliul să mărească numărul de experți detașați și să crească capacitatea misiunilor și solicită o prezență mai puternică în regiune; |
| --- | --- |

94.

salută angajamentul sporit al Uniunii față de țările din Caucazul de Sud, în special adoptarea rapidă a unei misiuni a UE privind capacitatea de monitorizare de-a lungul frontierei internaționale a Armeniei cu Azerbaidjan, pentru a monitoriza situația din regiune, a consolida încrederea și a contribui la restabilirea păcii și a securității; subliniază importanța scăderii influenței Rusiei în regiune printr-o prezență sporită a UE; invită Consiliul să mărească numărul de experți detașați și să crească capacitatea misiunilor și solicită o prezență mai puternică în regiune;

| 95. | condamnă cu fermitate cea mai recentă agresiune militară a Azerbaidjanului din 12 septembrie 2022 pe teritoriul suveran al Armeniei, care a constituit o încălcare a acordului de încetare a focului și are consecințe grave asupra procesului de pace; este preocupat și de presupusele crime de război și tratamente inumane comise de forțele armate din Azerbaidjan împotriva prizonierilor de război și a civililor armeni; reiterează că integritatea teritorială a Armeniei trebuie respectată pe deplin și subliniază disponibilitatea UE de a se implica mai activ în soluționarea conflictelor prelungite din regiune; invită, prin urmare, autoritățile azere să se retragă imediat din toate părțile teritoriului Armeniei și să-i elibereze pe prizonierii de război aflați sub controlul lor; denunță cu fermitate blocada ilegală a coridorului Lachin impusă de către Azerbaidjan, care a încălcat astfel declarația trilaterală din 9 noiembrie 2020, amenințând să provoace o criză umanitară intenționată pentru populația din Nagorno-Karabah; le solicită autorităților azere să restabilească cu efect imediat libertatea de mișcare în coridorul Lachin; reamintește că numai mijloacele diplomatice vor oferi un răspuns just și de durată la conflict, care va aduce beneficii populațiilor din Armenia și Azerbaidjan; |
| --- | --- |

95.

condamnă cu fermitate cea mai recentă agresiune militară a Azerbaidjanului din 12 septembrie 2022 pe teritoriul suveran al Armeniei, care a constituit o încălcare a acordului de încetare a focului și are consecințe grave asupra procesului de pace; este preocupat și de presupusele crime de război și tratamente inumane comise de forțele armate din Azerbaidjan împotriva prizonierilor de război și a civililor armeni; reiterează că integritatea teritorială a Armeniei trebuie respectată pe deplin și subliniază disponibilitatea UE de a se implica mai activ în soluționarea conflictelor prelungite din regiune; invită, prin urmare, autoritățile azere să se retragă imediat din toate părțile teritoriului Armeniei și să-i elibereze pe prizonierii de război aflați sub controlul lor; denunță cu fermitate blocada ilegală a coridorului Lachin impusă de către Azerbaidjan, care a încălcat astfel declarația trilaterală din 9 noiembrie 2020, amenințând să provoace o criză umanitară intenționată pentru populația din Nagorno-Karabah; le solicită autorităților azere să restabilească cu efect imediat libertatea de mișcare în coridorul Lachin; reamintește că numai mijloacele diplomatice vor oferi un răspuns just și de durată la conflict, care va aduce beneficii populațiilor din Armenia și Azerbaidjan;

| 96. | este convins că o pace durabilă între Armenia și Azerbaidjan nu poate fi realizată prin mijloace militare, ci necesită un acord politic cuprinzător în concordanță cu dreptul internațional, inclusiv cu principiile consacrate în Carta ONU, în Actul final de la Helsinki al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) din 1975 și cu principiile de bază ale Grupului de la Minsk al OSCE din 2009 de integritate teritorială, autodeterminare și neutilizarea forței; |
| --- | --- |

96.

este convins că o pace durabilă între Armenia și Azerbaidjan nu poate fi realizată prin mijloace militare, ci necesită un acord politic cuprinzător în concordanță cu dreptul internațional, inclusiv cu principiile consacrate în Carta ONU, în Actul final de la Helsinki al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) din 1975 și cu principiile de bază ale Grupului de la Minsk al OSCE din 2009 de integritate teritorială, autodeterminare și neutilizarea forței;

| 97. | sprijină inițiativa președintelui Consiliului European, Charles Michel, de a convoca și a mijloci reuniunile bilaterale ale liderilor Armeniei și Azerbaidjanului la Bruxelles și încurajează activitatea desfășurată la fața locului de reprezentantul special al UE pentru Caucazul de Sud și criza din Georgia; consideră că UE poate juca rolul de intermediar onest pentru a preveni escaladarea în continuare a situației și pentru a obține pace durabilă; îndeamnă Armenia și Azerbaidjan să se implice pe deplin în elaborarea unui tratat de pace cuprinzător; reiterează faptul că un astfel de tratat trebuie să abordeze toate cauzele profunde ale conflictului, inclusiv drepturile și securitatea populației armene care trăiește în Nagorno-Karabah, întoarcerea persoanelor strămutate și a refugiaților la casele lor sub controlul Înaltului Comisar al ONU pentru Refugiați, dialogul interreligios, protecția și conservarea patrimoniului cultural, religios și istoric și integritatea teritorială; |
| --- | --- |

97.

sprijină inițiativa președintelui Consiliului European, Charles Michel, de a convoca și a mijloci reuniunile bilaterale ale liderilor Armeniei și Azerbaidjanului la Bruxelles și încurajează activitatea desfășurată la fața locului de reprezentantul special al UE pentru Caucazul de Sud și criza din Georgia; consideră că UE poate juca rolul de intermediar onest pentru a preveni escaladarea în continuare a situației și pentru a obține pace durabilă; îndeamnă Armenia și Azerbaidjan să se implice pe deplin în elaborarea unui tratat de pace cuprinzător; reiterează faptul că un astfel de tratat trebuie să abordeze toate cauzele profunde ale conflictului, inclusiv drepturile și securitatea populației armene care trăiește în Nagorno-Karabah, întoarcerea persoanelor strămutate și a refugiaților la casele lor sub controlul Înaltului Comisar al ONU pentru Refugiați, dialogul interreligios, protecția și conservarea patrimoniului cultural, religios și istoric și integritatea teritorială;

| 98. | solicită punerea în aplicare deplină a Acordului de parteneriat cuprinzător și consolidat cu Armenia și subliniază că trebuie să se continue negocierile privind Acordul de parteneriat cuprinzător și consolidat dintre UE și Azerbaidjan; |
| --- | --- |

98.

solicită punerea în aplicare deplină a Acordului de parteneriat cuprinzător și consolidat cu Armenia și subliniază că trebuie să se continue negocierile privind Acordul de parteneriat cuprinzător și consolidat dintre UE și Azerbaidjan;

| 99. | insistă asupra faptului că orice aprofundare a relațiilor UE cu Azerbaidjanul trebuie să rămână condiționată de realizarea de progrese substanțiale în ceea ce privește respectarea drepturilor omului, a statului de drept, a democrației și a libertăților fundamentale; |
| --- | --- |

99.

insistă asupra faptului că orice aprofundare a relațiilor UE cu Azerbaidjanul trebuie să rămână condiționată de realizarea de progrese substanțiale în ceea ce privește respectarea drepturilor omului, a statului de drept, a democrației și a libertăților fundamentale;

| 100. | subliniază importanța unui Belarus liber, democratic, suveran și prosper; își reiterează sprijinul pentru opoziția democratică din Belarus, care continuă să reziste în fața regimului liderului nelegitim și complicității regimului la invadarea Ucrainei de către Rusia, în ciuda represiunilor continue; insistă asupra faptului că toate sancțiunile aplicate Federației Ruse trebuie să fie aceleași pentru regimul belarus, evitând, în același timp, consecințele negative, în special acordarea de vize, pentru poporul belarus; denunță dezinformarea regimului lui Lukașenko și a Rusiei cu privire la presupuse amenințări la adresa teritoriului belarus; recunoaște aspirațiile majorității poporului belarus de a trăi într-o țară liberă, suverană și democratică și îndeamnă Comisia și statele membre să facă pregătiri adecvate, în cooperare cu reprezentanții oficiali ai opoziției democratice, pentru a sprijini viitoarea tranziție democratică a țării; condamnă încercările de destabilizare a Europei prin crize artificiale ale migrației și solicită ca UE și toți partenerii să blocheze și să investigheze traficul de ființe umane și introducerea ilegală de persoane de către regimul lui Lukașenko și complicii săi; |
| --- | --- |

100.

subliniază importanța unui Belarus liber, democratic, suveran și prosper; își reiterează sprijinul pentru opoziția democratică din Belarus, care continuă să reziste în fața regimului liderului nelegitim și complicității regimului la invadarea Ucrainei de către Rusia, în ciuda represiunilor continue; insistă asupra faptului că toate sancțiunile aplicate Federației Ruse trebuie să fie aceleași pentru regimul belarus, evitând, în același timp, consecințele negative, în special acordarea de vize, pentru poporul belarus; denunță dezinformarea regimului lui Lukașenko și a Rusiei cu privire la presupuse amenințări la adresa teritoriului belarus; recunoaște aspirațiile majorității poporului belarus de a trăi într-o țară liberă, suverană și democratică și îndeamnă Comisia și statele membre să facă pregătiri adecvate, în cooperare cu reprezentanții oficiali ai opoziției democratice, pentru a sprijini viitoarea tranziție democratică a țării; condamnă încercările de destabilizare a Europei prin crize artificiale ale migrației și solicită ca UE și toți partenerii să blocheze și să investigheze traficul de ființe umane și introducerea ilegală de persoane de către regimul lui Lukașenko și complicii săi;

| 101. | subliniază ezitarea și, în anumite cazuri, lipsa de voință a statelor din Asia Centrală de a sprijini invadarea Ucrainei de către Rusia, ca semn al scăderii influenței regionale a Rusiei; ia act de implicarea tot mai mare a RPC și a Turciei în regiune, în special prin intermediul Organizației pentru Cooperare de la Shanghai și al inițiativei „O centură, un drum”; solicită o implicare mai mare a UE în Asia Centrală, pe baza respectării drepturilor fundamentale și a intereselor Uniunii bazate pe valori, inclusiv prin intermediul „Global Gateway”; |
| --- | --- |

101.

subliniază ezitarea și, în anumite cazuri, lipsa de voință a statelor din Asia Centrală de a sprijini invadarea Ucrainei de către Rusia, ca semn al scăderii influenței regionale a Rusiei; ia act de implicarea tot mai mare a RPC și a Turciei în regiune, în special prin intermediul Organizației pentru Cooperare de la Shanghai și al inițiativei „O centură, un drum”; solicită o implicare mai mare a UE în Asia Centrală, pe baza respectării drepturilor fundamentale și a intereselor Uniunii bazate pe valori, inclusiv prin intermediul „Global Gateway”;

| 102. | invită Comisia și SEAE să acorde o atenție deosebită țărilor din Asia Centrală pentru a menține stabilitatea și conectivitatea în această regiune, care se confruntă cu o situație delicată, având în vedere poziția sa geografică; consideră că strategia UE privind Asia Centrală necesită o revizuire temeinică pentru a reflecta schimbările profunde care au avut loc în regiune și în jurul acesteia de la adoptarea sa în 2019, cum ar fi impactul războiului ilegal de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei asupra concurenței geopolitice și a economiilor statelor din regiune, retragerea SUA din Afganistan și preluarea violentă a puterii de către talibani acolo, tranzițiile puterii în Kazahstan și Turkmenistan, conflictul violent dintre Tadjikistan și Kârgâzstan și rolul regional în creștere al RPC, printre altele; consideră că Asia Centrală este o regiune de interes strategic pentru UE în ceea ce privește securitatea, conectivitatea, diversificarea energetică, soluționarea conflictelor și apărarea ordinii internaționale multilaterale bazate pe norme; |
| --- | --- |

102.

invită Comisia și SEAE să acorde o atenție deosebită țărilor din Asia Centrală pentru a menține stabilitatea și conectivitatea în această regiune, care se confruntă cu o situație delicată, având în vedere poziția sa geografică; consideră că strategia UE privind Asia Centrală necesită o revizuire temeinică pentru a reflecta schimbările profunde care au avut loc în regiune și în jurul acesteia de la adoptarea sa în 2019, cum ar fi impactul războiului ilegal de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei asupra concurenței geopolitice și a economiilor statelor din regiune, retragerea SUA din Afganistan și preluarea violentă a puterii de către talibani acolo, tranzițiile puterii în Kazahstan și Turkmenistan, conflictul violent dintre Tadjikistan și Kârgâzstan și rolul regional în creștere al RPC, printre altele; consideră că Asia Centrală este o regiune de interes strategic pentru UE în ceea ce privește securitatea, conectivitatea, diversificarea energetică, soluționarea conflictelor și apărarea ordinii internaționale multilaterale bazate pe norme;

| 103. | salută faptul că invazia neprovocată a Rusiei de către Ucraina a determinat UE să își reprioritizeze politica de extindere; subliniază că, deși extinderea și aprofundarea Uniunii trebuie să meargă mână în mână, necesitatea de reforme interne ale UE nu ar trebui să constituie un pretext pentru încetinirea procesului de aderare bazat pe merite; salută acordarea statutului de țară candidată Ucrainei, Moldovei și Bosniei și Herțegovinei și solicită ca acesta să fie acordat Georgiei, cu condiția ca prioritățile specificate în avizul Comisiei să fi fost abordate; încurajează Consiliul și Comisia să lanseze negocieri de aderare cu noile state candidate cât mai curând posibil după îndeplinirea condițiilor specifice stabilite de Comisie; salută cererea Republicii Kosovo de aderare la UE; subliniază că, deși extinderea s-a dovedit a fi cel mai eficace instrument de politică externă al Uniunii care lărgește zona în care valorile și principiile europene au un impact semnificativ, punerea sa în aplicare ar trebui reevaluată pentru a permite integrarea accelerată a țărilor în curs de aderare care demonstrează o orientare strategică către UE și un angajament ferm față de reformele legate de UE, consolidarea democratică și alinierea politicii externe, inclusiv prin integrarea lor treptată în politici și inițiative specifice ale Uniunii; |
| --- | --- |

103.

salută faptul că invazia neprovocată a Rusiei de către Ucraina a determinat UE să își reprioritizeze politica de extindere; subliniază că, deși extinderea și aprofundarea Uniunii trebuie să meargă mână în mână, necesitatea de reforme interne ale UE nu ar trebui să constituie un pretext pentru încetinirea procesului de aderare bazat pe merite; salută acordarea statutului de țară candidată Ucrainei, Moldovei și Bosniei și Herțegovinei și solicită ca acesta să fie acordat Georgiei, cu condiția ca prioritățile specificate în avizul Comisiei să fi fost abordate; încurajează Consiliul și Comisia să lanseze negocieri de aderare cu noile state candidate cât mai curând posibil după îndeplinirea condițiilor specifice stabilite de Comisie; salută cererea Republicii Kosovo de aderare la UE; subliniază că, deși extinderea s-a dovedit a fi cel mai eficace instrument de politică externă al Uniunii care lărgește zona în care valorile și principiile europene au un impact semnificativ, punerea sa în aplicare ar trebui reevaluată pentru a permite integrarea accelerată a țărilor în curs de aderare care demonstrează o orientare strategică către UE și un angajament ferm față de reformele legate de UE, consolidarea democratică și alinierea politicii externe, inclusiv prin integrarea lor treptată în politici și inițiative specifice ale Uniunii;

| 104. | subliniază necesitatea unui sprijin suficient și susținut pentru securitatea energetică a țărilor în curs de aderare la UE, cu un accent deosebit pe țările care rămân expuse în mod substanțial manipulării aprovizionării de către Rusia, precum și pentru instituirea unor pacte de securitate cu țările în curs de aderare vulnerabile la agresiunea Rusiei; |
| --- | --- |

104.

subliniază necesitatea unui sprijin suficient și susținut pentru securitatea energetică a țărilor în curs de aderare la UE, cu un accent deosebit pe țările care rămân expuse în mod substanțial manipulării aprovizionării de către Rusia, precum și pentru instituirea unor pacte de securitate cu țările în curs de aderare vulnerabile la agresiunea Rusiei;

| 105. | solicită o strategie de comunicare mai activă și mai eficace și să se intensifice eforturile de promovare a rolului și beneficiilor extinderii și a parteneriatului strâns dintre UE și țările din Balcanii de Vest, precum și de avansare a proiectelor, reformelor și misiunilor PSAC finanțate de UE; |
| --- | --- |

105.

solicită o strategie de comunicare mai activă și mai eficace și să se intensifice eforturile de promovare a rolului și beneficiilor extinderii și a parteneriatului strâns dintre UE și țările din Balcanii de Vest, precum și de avansare a proiectelor, reformelor și misiunilor PSAC finanțate de UE;

| 106. | subliniază că impunitatea care a urmat invaziei Georgiei din 2008 este unul dintre factorii care au permis războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei; este de părere că victoria ucraineană nu numai că va aduce libertate pentru regiunile ocupate ale Ucrainei, inclusiv Donbas și Crimeea, ci și pentru Belarus, și va fi, de asemenea, decisivă pentru restabilirea integrității teritoriale a Georgiei și a Moldovei; |
| --- | --- |

106.

subliniază că impunitatea care a urmat invaziei Georgiei din 2008 este unul dintre factorii care au permis războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei; este de părere că victoria ucraineană nu numai că va aduce libertate pentru regiunile ocupate ale Ucrainei, inclusiv Donbas și Crimeea, ci și pentru Belarus, și va fi, de asemenea, decisivă pentru restabilirea integrității teritoriale a Georgiei și a Moldovei;

| 107. | invită SEAE să pregătească un raport detaliat privind încălcările acordului de încetare a focului din 2008, având în vedere că UE are o responsabilitate specială în calitate de mediator al acordului de încetare a focului din 12 august 2008; invită SEAE să identifice și să comunice dispozițiile care nu au fost încă îndeplinite de Federația Rusă și să prezinte recomandări care ar putea determina Federația Rusă să le îndeplinească, în special să își retragă forțele militare din teritoriile ocupate ale Georgiei, să îngăduie instituirea unor mecanisme internaționale de securitate în țară și să-i permită EU să aibă acces neîngrădit pe întreg teritoriul Georgiei în temeiul mandatului său; |
| --- | --- |

107.

invită SEAE să pregătească un raport detaliat privind încălcările acordului de încetare a focului din 2008, având în vedere că UE are o responsabilitate specială în calitate de mediator al acordului de încetare a focului din 12 august 2008; invită SEAE să identifice și să comunice dispozițiile care nu au fost încă îndeplinite de Federația Rusă și să prezinte recomandări care ar putea determina Federația Rusă să le îndeplinească, în special să își retragă forțele militare din teritoriile ocupate ale Georgiei, să îngăduie instituirea unor mecanisme internaționale de securitate în țară și să-i permită EU să aibă acces neîngrădit pe întreg teritoriul Georgiei în temeiul mandatului său;

| 108. | reafirmă că viitorul popoarelor din Ucraina, Moldova și Georgia, precum și al Balcanilor de Vest se află în cadrul UE; își reafirmă angajamentul față de extindere, care este absolut necesară și care reprezintă, mai mult ca niciodată, o investiție geostrategică într-o UE stabilă, puternică și unită; este ferm convins că perspectiva aderării depline la UE pentru țările care se străduiesc să devină state membre ale UE servește propriilor interese politice, economice și de securitate ale Uniunii; invită Georgia să realizeze în mod concret prioritățile stabilite de Comisie și aprobate de Consiliul European în concluziile sale din 23 și 24 iunie 2022; |
| --- | --- |

108.

reafirmă că viitorul popoarelor din Ucraina, Moldova și Georgia, precum și al Balcanilor de Vest se află în cadrul UE; își reafirmă angajamentul față de extindere, care este absolut necesară și care reprezintă, mai mult ca niciodată, o investiție geostrategică într-o UE stabilă, puternică și unită; este ferm convins că perspectiva aderării depline la UE pentru țările care se străduiesc să devină state membre ale UE servește propriilor interese politice, economice și de securitate ale Uniunii; invită Georgia să realizeze în mod concret prioritățile stabilite de Comisie și aprobate de Consiliul European în concluziile sale din 23 și 24 iunie 2022;

| 109. | salută măsurile anunțate de Comisie pentru consolidarea Ucrainei, cum ar fi accesul la piața noastră internă și eliminarea taxelor de roaming; își exprimă încrederea că aceleași măsuri vor fi extinse și la Republica Moldova și Georgia, care au nevoie, în egală măsură, de semnale puternice de sprijin din partea UE și de măsuri concrete în direcția integrării în UE, având în vedere forțele puternice de destabilizare care le amenință democrațiile; |
| --- | --- |

109.

salută măsurile anunțate de Comisie pentru consolidarea Ucrainei, cum ar fi accesul la piața noastră internă și eliminarea taxelor de roaming; își exprimă încrederea că aceleași măsuri vor fi extinse și la Republica Moldova și Georgia, care au nevoie, în egală măsură, de semnale puternice de sprijin din partea UE și de măsuri concrete în direcția integrării în UE, având în vedere forțele puternice de destabilizare care le amenință democrațiile;

| 110. | reiterează angajamentul UE față de suveranitatea, integritatea teritorială și independența politică a Ucrainei, Republicii Moldova și Georgiei în cadrul frontierelor lor recunoscute internațional și sprijină eforturile acestor țări de a asigura aplicarea deplină a acestor principii; subliniază importanța unității și a solidarității statelor membre în această privință; |
| --- | --- |

110.

reiterează angajamentul UE față de suveranitatea, integritatea teritorială și independența politică a Ucrainei, Republicii Moldova și Georgiei în cadrul frontierelor lor recunoscute internațional și sprijină eforturile acestor țări de a asigura aplicarea deplină a acestor principii; subliniază importanța unității și a solidarității statelor membre în această privință;

| 111. | îndeamnă Comisia să monitorizeze îndeaproape acțiunile destabilizatoare ale Rusiei în Republica Moldova și să ofere sprijinul necesar autorităților și societății civile din Moldova pentru a răspunde amenințărilor emergente; |
| --- | --- |

111.

îndeamnă Comisia să monitorizeze îndeaproape acțiunile destabilizatoare ale Rusiei în Republica Moldova și să ofere sprijinul necesar autorităților și societății civile din Moldova pentru a răspunde amenințărilor emergente;

| 112. | insistă asupra faptului că politica externă și de securitate a UE trebuie să fie modificată pentru a fi orientată către prevenirea crizelor, cooperarea regională în materie de securitate, combaterea schimbărilor climatice și protecția mediului la nivel mondial, consolidarea atât a drepturilor politice, cât și a drepturilor sociale ale omului, și asigurarea punerii în aplicare a obiectivelor Agendei ONU 2030 pentru dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

112.

insistă asupra faptului că politica externă și de securitate a UE trebuie să fie modificată pentru a fi orientată către prevenirea crizelor, cooperarea regională în materie de securitate, combaterea schimbărilor climatice și protecția mediului la nivel mondial, consolidarea atât a drepturilor politice, cât și a drepturilor sociale ale omului, și asigurarea punerii în aplicare a obiectivelor Agendei ONU 2030 pentru dezvoltare durabilă;

| 113. | își reiterează sprijinul ferm pentru viitorul european și aderarea la UE a tuturor țărilor din Balcanii de Vest în calitate de membri cu drepturi depline ai familiei UE; invită statele membre să își reînnoiască angajamentul față de extindere prin îndeplinirea angajamentelor UE față de țările din Balcanii de Vest, în special prin eliminarea imediată a obligativității vizelor pentru cetățenii kosovari; salută acordarea statutului de țară candidată Bosniei și Herțegovinei; subliniază importanța integrării europene a acestor state partenere pentru stabilitatea și securitatea întregului continent european; |
| --- | --- |

113.

își reiterează sprijinul ferm pentru viitorul european și aderarea la UE a tuturor țărilor din Balcanii de Vest în calitate de membri cu drepturi depline ai familiei UE; invită statele membre să își reînnoiască angajamentul față de extindere prin îndeplinirea angajamentelor UE față de țările din Balcanii de Vest, în special prin eliminarea imediată a obligativității vizelor pentru cetățenii kosovari; salută acordarea statutului de țară candidată Bosniei și Herțegovinei; subliniază importanța integrării europene a acestor state partenere pentru stabilitatea și securitatea întregului continent european;

| 114. | subliniază că UE trebuie să consolideze credibilitatea procesului de extindere prin protejarea caracterului său bazat pe merite, inclusiv prin menținerea rolului central acordat democrației, drepturilor fundamentale și statului de drept, astfel cum se prevede în capitolele 23 și 24 din acquis în cadrul metodologiei revizuite de extindere, evitând, în același timp, politizarea procesului de extindere prin litigii bilaterale; subliniază că progresele pe calea aderării la UE ar trebui să depindă de realizarea unor progrese susținute și ireversibile prin reforme necesare în raport cu UE, în special în domeniul statului de drept; |
| --- | --- |

114.

subliniază că UE trebuie să consolideze credibilitatea procesului de extindere prin protejarea caracterului său bazat pe merite, inclusiv prin menținerea rolului central acordat democrației, drepturilor fundamentale și statului de drept, astfel cum se prevede în capitolele 23 și 24 din acquis în cadrul metodologiei revizuite de extindere, evitând, în același timp, politizarea procesului de extindere prin litigii bilaterale; subliniază că progresele pe calea aderării la UE ar trebui să depindă de realizarea unor progrese susținute și ireversibile prin reforme necesare în raport cu UE, în special în domeniul statului de drept;

| 115. | salută începerea negocierilor de aderare cu Albania și Macedonia de Nord și îndeamnă toate părțile relevante să ia măsurile necesare pentru a permite progresul rapid al Albaniei și al Macedoniei de Nord; denunță influența negativă a actorilor regionali, a Rusiei și a altor ingerințe externe în țările din Balcanii de Vest; |
| --- | --- |

115.

salută începerea negocierilor de aderare cu Albania și Macedonia de Nord și îndeamnă toate părțile relevante să ia măsurile necesare pentru a permite progresul rapid al Albaniei și al Macedoniei de Nord; denunță influența negativă a actorilor regionali, a Rusiei și a altor ingerințe externe în țările din Balcanii de Vest;

| 116. | subliniază importanța alinierii depline a țărilor din Balcanii de Vest la politica externă și de securitate a UE, în special la politica sa de sancțiuni împotriva țărilor terțe; regretă nivelul scăzut continuu de aliniere a Serbiei la PESC, în special în ceea ce privește războiul de agresiune al Federației Ruse împotriva Ucrainei; își reiterează poziția potrivit căreia capitolele de negociere suplimentare ar trebui deschise numai atunci când Serbia își consolidează angajamentul față de reformă în domeniul democrației și al statului de drept și demonstrează alinierea deplină la PESC; reamintește că Serbia, în calitate de țară care depune eforturi pentru integrarea europeană, trebuie să adere la valorile și drepturile comune ale UE; |
| --- | --- |

116.

subliniază importanța alinierii depline a țărilor din Balcanii de Vest la politica externă și de securitate a UE, în special la politica sa de sancțiuni împotriva țărilor terțe; regretă nivelul scăzut continuu de aliniere a Serbiei la PESC, în special în ceea ce privește războiul de agresiune al Federației Ruse împotriva Ucrainei; își reiterează poziția potrivit căreia capitolele de negociere suplimentare ar trebui deschise numai atunci când Serbia își consolidează angajamentul față de reformă în domeniul democrației și al statului de drept și demonstrează alinierea deplină la PESC; reamintește că Serbia, în calitate de țară care depune eforturi pentru integrarea europeană, trebuie să adere la valorile și drepturile comune ale UE;

| 117. | subliniază nevoia urgentă de intensificare a procesului de dialog Priștina-Belgrad, condus de UE, pentru a normaliza relațiile bilaterale pe baza recunoașterii reciproce; denunță acțiunile de escaladare continuă ale Serbiei și ale entităților susținute de Serbia, inclusiv prin blocade nelegitime, atacuri violente și amenințarea cu acțiuni militare, cu scopul de a forța concesiile și de a submina Republica Kosovo; reamintește poziția sa potrivit căreia independența Republicii Kosovo este ireversibilă și le solicită din nou celor cinci state membre care nu au făcut încă acest lucru să recunoască independența Kosovoului cu efect imediat; |
| --- | --- |

117.

subliniază nevoia urgentă de intensificare a procesului de dialog Priștina-Belgrad, condus de UE, pentru a normaliza relațiile bilaterale pe baza recunoașterii reciproce; denunță acțiunile de escaladare continuă ale Serbiei și ale entităților susținute de Serbia, inclusiv prin blocade nelegitime, atacuri violente și amenințarea cu acțiuni militare, cu scopul de a forța concesiile și de a submina Republica Kosovo; reamintește poziția sa potrivit căreia independența Republicii Kosovo este ireversibilă și le solicită din nou celor cinci state membre care nu au făcut încă acest lucru să recunoască independența Kosovoului cu efect imediat;

| 118. | salută decizia Consiliul European de a acorda statutul de țară candidată Bosniei și Herțegovinei la 15 decembrie 2022, cu condiția să se ia o serie de măsuri pentru a consolida pregătirea țării pentru negocierile de aderare; îndeamnă actorii politici ai țării să dea dovadă de angajament și să ia măsuri semnificative în vederea aderării la UE prin abordarea celor opt etape din recomandarea Comisiei, prin realizarea de progrese semnificative în ceea ce privește cele 14 priorități-cheie și prin punerea în aplicare a setului substanțial de reforme, inclusiv a reformelor electorale, în conformitate cu deciziile instanțelor naționale și internaționale, pentru a asigura principiile egalității și nediscriminării pentru toți cetățenii și popoarele constitutive, astfel cum sunt consacrate în constituția sa și cu respectarea deplină a hotărârii Curții Europene a Drepturilor Omului în cauza Sejdić și Finci/Bosnia și Herțegovina din 22 decembrie 2009; invită Comisia și SEAE să sprijine Bosnia și Herțegovina în punerea rapidă în aplicare a priorităților-cheie și în prevenirea regresului în direcția politicilor naționaliste din trecut; reiterează necesitatea de a se asigura că drepturile fiecărui cetățean, indiferent de apartenența etnică, politică și religioasă, sunt pe deplin respectate în conformitate cu hotărârile CEDO, cu deciziile Curții Constituționale și cu recomandările Comisiei de la Veneția; |
| --- | --- |

118.

salută decizia Consiliul European de a acorda statutul de țară candidată Bosniei și Herțegovinei la 15 decembrie 2022, cu condiția să se ia o serie de măsuri pentru a consolida pregătirea țării pentru negocierile de aderare; îndeamnă actorii politici ai țării să dea dovadă de angajament și să ia măsuri semnificative în vederea aderării la UE prin abordarea celor opt etape din recomandarea Comisiei, prin realizarea de progrese semnificative în ceea ce privește cele 14 priorități-cheie și prin punerea în aplicare a setului substanțial de reforme, inclusiv a reformelor electorale, în conformitate cu deciziile instanțelor naționale și internaționale, pentru a asigura principiile egalității și nediscriminării pentru toți cetățenii și popoarele constitutive, astfel cum sunt consacrate în constituția sa și cu respectarea deplină a hotărârii Curții Europene a Drepturilor Omului în cauza Sejdić și Finci/Bosnia și Herțegovina

| 119. | denunță retorica și activitatea secesionistă actuală din Bosnia și Herțegovina, inclusiv celebrarea de către statul bosniac și actorii din țările terțe a sărbătorilor naționale proclamate neconstituționale de către Curtea Constituțională a Bosniei și Herțegovinei; își reiterează apelul pentru adoptarea de sancțiuni specifice împotriva actorilor destabilizatori din Bosnia și Herțegovina, inclusiv a celor care îi amenință suveranitatea și integritatea teritorială, în special împotriva lui Milorad Dodik, precum și a altor înalți funcționari ai Republicii Srpska și a funcționarilor din țări terțe care oferă sprijin politic și material pentru politicile secesioniste; le invită pe toate statele membre ale UE să asigure că Consiliul poate adopta astfel de sancțiuni specifice; |
| --- | --- |

119.

denunță retorica și activitatea secesionistă actuală din Bosnia și Herțegovina, inclusiv celebrarea de către statul bosniac și actorii din țările terțe a sărbătorilor naționale proclamate neconstituționale de către Curtea Constituțională a Bosniei și Herțegovinei; își reiterează apelul pentru adoptarea de sancțiuni specifice împotriva actorilor destabilizatori din Bosnia și Herțegovina, inclusiv a celor care îi amenință suveranitatea și integritatea teritorială, în special împotriva lui Milorad Dodik, precum și a altor înalți funcționari ai Republicii Srpska și a funcționarilor din țări terțe care oferă sprijin politic și material pentru politicile secesioniste; le invită pe toate statele membre ale UE să asigure că Consiliul poate adopta astfel de sancțiuni specifice;

| 120. | felicită activitatea Operațiunii Militare a Uniunii Europene (EUFOR) Althea și salută prelungirea mandatului acesteia după noiembrie 2022; reamintește că această misiune joacă în continuare un rol esențial pentru securitatea și stabilitatea Bosniei și Herțegovinei și solicită UE și partenerilor săi internaționali să-i mărească capacitatea; |
| --- | --- |

120.

felicită activitatea Operațiunii Militare a Uniunii Europene (EUFOR) Althea și salută prelungirea mandatului acesteia după noiembrie 2022; reamintește că această misiune joacă în continuare un rol esențial pentru securitatea și stabilitatea Bosniei și Herțegovinei și solicită UE și partenerilor săi internaționali să-i mărească capacitatea;

| 121. | ia act de faptul că Consiliul a recunoscut în Busola strategică că securitatea și stabilitatea în Balcanii de Vest nu este încă realizată întru totul și că există riscul unor posibile repercusiuni în urma deteriorării actuale a situației securității europene; reamintește că Busola strategică solicită sprijin pentru suveranitatea, unitatea și integritatea teritorială a Bosniei și Herțegovinei; |
| --- | --- |

121.

ia act de faptul că Consiliul a recunoscut în Busola strategică că securitatea și stabilitatea în Balcanii de Vest nu este încă realizată întru totul și că există riscul unor posibile repercusiuni în urma deteriorării actuale a situației securității europene; reamintește că Busola strategică solicită sprijin pentru suveranitatea, unitatea și integritatea teritorială a Bosniei și Herțegovinei;

| 122. | își exprimă îngrijorarea cu privire la calendarul, conținutul și modul de introducere a modificărilor la legea electorală din Bosnia și Herțegovina și la constituția Federației Bosnia și Herțegovina, care au fost propuse de Înaltul Reprezentant pentru Bosnia și Herțegovina în ziua alegerilor și care riscă să submineze legitimitatea democratică și să consolideze etno-naționalismul; |
| --- | --- |

122.

își exprimă îngrijorarea cu privire la calendarul, conținutul și modul de introducere a modificărilor la legea electorală din Bosnia și Herțegovina și la constituția Federației Bosnia și Herțegovina, care au fost propuse de Înaltul Reprezentant pentru Bosnia și Herțegovina în ziua alegerilor și care riscă să submineze legitimitatea democratică și să consolideze etno-naționalismul;

| 123. | subliniază că țările candidate și potențial candidate din Balcanii de Vest trebuie să își alinieze pe deplin politicile la PESC a UE și invită Comisia și statele membre să utilizeze PESC ca instrument de consolidare a cooperării cu țările din Balcanii de Vest; accentuează că țările care doresc să adere la UE trebuie să se alinieze pe deplin la valorile fundamentale și la politicile comune, având în vedere războiul ilegal de agresiune al Rusiei; relevă că drepturile omului și demnitatea umană nu sunt negociabile și că, prin urmare, țările candidate trebuie să integreze drepturile persoanelor cu dizabilități, ale comunității LGTBI+, ale femeilor și fetelor și ale altor grupuri vulnerabile în toate sectoarele și politicile; solicită o colaborare mai strânsă între UE și statele candidate și potențial candidate în materie de securitate și apărare; |
| --- | --- |

123.

subliniază că țările candidate și potențial candidate din Balcanii de Vest trebuie să își alinieze pe deplin politicile la PESC a UE și invită Comisia și statele membre să utilizeze PESC ca instrument de consolidare a cooperării cu țările din Balcanii de Vest; accentuează că țările care doresc să adere la UE trebuie să se alinieze pe deplin la valorile fundamentale și la politicile comune, având în vedere războiul ilegal de agresiune al Rusiei; relevă că drepturile omului și demnitatea umană nu sunt negociabile și că, prin urmare, țările candidate trebuie să integreze drepturile persoanelor cu dizabilități, ale comunității LGTBI+, ale femeilor și fetelor și ale altor grupuri vulnerabile în toate sectoarele și politicile; solicită o colaborare mai strânsă între UE și statele candidate și potențial candidate în materie de securitate și apărare;

| 124. | este în continuare profund îngrijorat de rapoartele potrivit cărora comisarul pentru vecinătate și extindere încearcă în mod deliberat să eludeze și să submineze caracterul central al reformelor democratice și ale statului de drept în țările în curs de aderare la UE; îndeamnă Comisia să inițieze o anchetă independentă și imparțială pentru a stabili dacă conduita afișată și politicile promovate de comisarul pentru vecinătate și extindere constituie o încălcare a Codului de conduită al membrilor Comisiei și a obligațiilor care îi revin în temeiul tratatelor; |
| --- | --- |

124.

este în continuare profund îngrijorat de rapoartele potrivit cărora comisarul pentru vecinătate și extindere încearcă în mod deliberat să eludeze și să submineze caracterul central al reformelor democratice și ale statului de drept în țările în curs de aderare la UE; îndeamnă Comisia să inițieze o anchetă independentă și imparțială pentru a stabili dacă conduita afișată și politicile promovate de comisarul pentru vecinătate și extindere constituie o încălcare a Codului de conduită al membrilor Comisiei și a obligațiilor care îi revin în temeiul tratatelor;

| 125. | ia act de raportul privind Turcia pe anul 2022, prezentat de Comisie la 12 octombrie 2022; este profund îngrijorat de faptul că guvernul Turciei nu a remediat tendința negativă în ceea ce privește deteriorarea democrației, a statului de drept, a drepturilor fundamentale și a independenței sistemului judiciar și că politica externă a Turciei continuă să contravină priorităților UE în cadrul PESC, cu o rată de aliniere de numai 7 % în perioada de raportare; își reiterează poziția din 18 mai 2022, conform căreia nu poate avea în vedere reluarea negocierilor de aderare cu Turcia; își menține, cu toate acestea, angajamentul față de dialogul democratic și politic cu Turcia, în special cu societatea civilă a acesteia; |
| --- | --- |

125.

ia act de raportul privind Turcia pe anul 2022, prezentat de Comisie la 12 octombrie 2022; este profund îngrijorat de faptul că guvernul Turciei nu a remediat tendința negativă în ceea ce privește deteriorarea democrației, a statului de drept, a drepturilor fundamentale și a independenței sistemului judiciar și că politica externă a Turciei continuă să contravină priorităților UE în cadrul PESC, cu o rată de aliniere de numai 7 % în perioada de raportare; își reiterează poziția din 18 mai 2022, conform căreia nu poate avea în vedere reluarea negocierilor de aderare cu Turcia; își menține, cu toate acestea, angajamentul față de dialogul democratic și politic cu Turcia, în special cu societatea civilă a acesteia;

| 126. | regretă faptul că Turcia nu a ratificat încă cererile Suediei și Finlandei de a adera la NATO; |
| --- | --- |

126.

regretă faptul că Turcia nu a ratificat încă cererile Suediei și Finlandei de a adera la NATO;

| 127. | își reiterează aprecierea pentru condamnarea de către Turcia a invaziei și agresiunii militare nejustificate a Rusiei împotriva Ucrainei și pentru rolul său de facilitator între Ucraina și Rusia, inclusiv prin contribuția sa vitală la un acord important privind exportul cerealelor ucrainene; își exprimă, cu toate acestea, profunda îngrijorare cu privire la lipsa continuă de aliniere la sancțiunile UE împotriva Rusiei, în special la libera circulație a mărfurilor derivate din uniunea vamală actuală și în contextul relațiilor sale comerciale și financiare recent consolidate cu Rusia; subliniază că rolul geopolitic al Turciei nu prevalează în fața deficiențelor grave în situația drepturilor omului în această țară, care rămân principalul obstacol în calea progresului relațiilor UE-Turcia; |
| --- | --- |

127.

își reiterează aprecierea pentru condamnarea de către Turcia a invaziei și agresiunii militare nejustificate a Rusiei împotriva Ucrainei și pentru rolul său de facilitator între Ucraina și Rusia, inclusiv prin contribuția sa vitală la un acord important privind exportul cerealelor ucrainene; își exprimă, cu toate acestea, profunda îngrijorare cu privire la lipsa continuă de aliniere la sancțiunile UE împotriva Rusiei, în special la libera circulație a mărfurilor derivate din uniunea vamală actuală și în contextul relațiilor sale comerciale și financiare recent consolidate cu Rusia; subliniază că rolul geopolitic al Turciei nu prevalează în fața deficiențelor grave în situația drepturilor omului în această țară, care rămân principalul obstacol în calea progresului relațiilor UE-Turcia;

| 128. | reiterează apelul său anterior ca UE să definească de urgență o strategie cuprinzătoare pentru relațiile sale pe termen scurt, mediu și lung cu Turcia, combinând toate aspectele și politicile, pentru a promova un parteneriat mai stabil, mai credibil și mai previzibil, având în vedere că Turcia joacă un rol esențial în regiune și ținând seama de activitățile destabilizatoare continue ale țării în Balcanii de Vest, estul Mării Mediterane, Orientul Mijlociu și Caucazul de Sud, precum și de regresul democratic continuu al acesteia; regretă retorica amenințătoare recentă a guvernului turc cu privire la Grecia, un stat membru și aliatul său NATO; îndeamnă toate părțile implicate să reducă tensiunile și să promoveze reluarea dialogului diplomatic pentru a găsi soluții durabile la disputele din regiune; |
| --- | --- |

128.

reiterează apelul său anterior ca UE să definească de urgență o strategie cuprinzătoare pentru relațiile sale pe termen scurt, mediu și lung cu Turcia, combinând toate aspectele și politicile, pentru a promova un parteneriat mai stabil, mai credibil și mai previzibil, având în vedere că Turcia joacă un rol esențial în regiune și ținând seama de activitățile destabilizatoare continue ale țării în Balcanii de Vest, estul Mării Mediterane, Orientul Mijlociu și Caucazul de Sud, precum și de regresul democratic continuu al acesteia; regretă retorica amenințătoare recentă a guvernului turc cu privire la Grecia, un stat membru și aliatul său NATO; îndeamnă toate părțile implicate să reducă tensiunile și să promoveze reluarea dialogului diplomatic pentru a găsi soluții durabile la disputele din regiune;

| 129. | regretă că, la peste 25 de ani de la lansarea așa-numitului Proces de la Barcelona, nu a fost creat un spațiu de prosperitate comună, stabilitate și libertate cu țările mediteraneene din vecinătatea sudică; invită Comisia să sprijine țările din vecinătatea sudică să se redreseze în urma pandemiei de COVID-19 și să atenueze efectele sale negative asupra acestor țări, precum și șocurile de aprovizionare și creșterea prețurilor, cauzate de războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, în special în domeniul securității alimentare și al fertilizatorilor; salută inițiativa privind cerealele din Marea Neagră intermediată de ONU; îndeamnă Rusia să pună capăt noii utilizări ca armă a exporturilor de alimente, care riscă în mod iresponsabil să genereze insecuritate alimentară în Africa, Asia și Orientul Mijlociu, și să respecte pe deplin termenii acordului; solicită consolidarea parteneriatelor energetice cu țările relevante din regiune, ținând seama pe deplin de necesitatea de a diversifica atât furnizorii de energie, cât și resursele, sprijinind, în același timp, țările partenere în tranziția lor verde și digitală; solicită promovarea unui acces sigur, corect și echitabil la vaccinuri în întreaga lume, inclusiv prin eliminarea temporară a drepturilor relevante de brevet; |
| --- | --- |

129.

regretă că, la peste 25 de ani de la lansarea așa-numitului Proces de la Barcelona, nu a fost creat un spațiu de prosperitate comună, stabilitate și libertate cu țările mediteraneene din vecinătatea sudică; invită Comisia să sprijine țările din vecinătatea sudică să se redreseze în urma pandemiei de COVID-19 și să atenueze efectele sale negative asupra acestor țări, precum și șocurile de aprovizionare și creșterea prețurilor, cauzate de războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, în special în domeniul securității alimentare și al fertilizatorilor; salută inițiativa privind cerealele din Marea Neagră intermediată de ONU; îndeamnă Rusia să pună capăt noii utilizări ca armă a exporturilor de alimente, care riscă în mod iresponsabil să genereze insecuritate alimentară în Africa, Asia și Orientul Mijlociu, și să respecte pe deplin termenii acordului; solicită consolidarea parteneriatelor energetice cu țările relevante din regiune, ținând seama pe deplin de necesitatea de a diversifica atât furnizorii de energie, cât și resursele, sprijinind, în același timp, țările partenere în tranziția lor verde și digitală; solicită promovarea unui acces sigur, corect și echitabil la vaccinuri în întreaga lume, inclusiv prin eliminarea temporară a drepturilor relevante de brevet;

| 130. | invită Comisia să pună în aplicare pe deplin inițiativele prezentate în comunicarea comună a Comisiei și a VP/ÎR din 9 februarie 2021 privind parteneriatul reînnoit cu vecinătatea sudică și astfel cum au fost adoptate în Recomandarea Parlamentului privind parteneriatul reînnoit cu vecinătatea sudică; |
| --- | --- |

130.

invită Comisia să pună în aplicare pe deplin inițiativele prezentate în comunicarea comună a Comisiei și a VP/ÎR din 9 februarie 2021 privind parteneriatul reînnoit cu vecinătatea sudică și astfel cum au fost adoptate în Recomandarea Parlamentului privind parteneriatul reînnoit cu vecinătatea sudică;

| 131. | subliniază că instabilitatea și insecuritatea din vecinătatea sudică a Europei rămân o provocare permanentă; invită UE și statele sale membre să intensifice cooperarea cu țările din vecinătatea sudică pentru a atenua consecințele traficului de persoane și ale contrabandei cu arme și bunuri culturale ilicite și pentru a preveni extremismul violent în scopul de a menține securitatea și stabilitatea în vecinătatea sudică a Europei; |
| --- | --- |

131.

subliniază că instabilitatea și insecuritatea din vecinătatea sudică a Europei rămân o provocare permanentă; invită UE și statele sale membre să intensifice cooperarea cu țările din vecinătatea sudică pentru a atenua consecințele traficului de persoane și ale contrabandei cu arme și bunuri culturale ilicite și pentru a preveni extremismul violent în scopul de a menține securitatea și stabilitatea în vecinătatea sudică a Europei;

| 132. | subliniază că instabilitatea din Libia are consecințe nu numai pentru țările învecinate, ci și pentru Europa; accentuează că lipsa unui stat funcțional, diviziunile dintre facțiuni și proliferarea grupărilor armate oferă un teren fertil pentru traficanții de droguri, arme și ființe umane; |
| --- | --- |

132.

subliniază că instabilitatea din Libia are consecințe nu numai pentru țările învecinate, ci și pentru Europa; accentuează că lipsa unui stat funcțional, diviziunile dintre facțiuni și proliferarea grupărilor armate oferă un teren fertil pentru traficanții de droguri, arme și ființe umane;

| 133. | denunță amenințarea continuă pe care Rusia o reprezintă în cadrul Consiliului de Securitate al ONU cu privire la extinderea ultimului coridor de ajutor umanitar al Siriei, Bab al-Hawa, punând în pericol peste patru milioane de persoane care depind de ajutorul umanitar pentru a-și satisface nevoile de bază în materie de alimente, medicamente și alte materiale vitale; |
| --- | --- |

133.

denunță amenințarea continuă pe care Rusia o reprezintă în cadrul Consiliului de Securitate al ONU cu privire la extinderea ultimului coridor de ajutor umanitar al Siriei, Bab al-Hawa, punând în pericol peste patru milioane de persoane care depind de ajutorul umanitar pentru a-și satisface nevoile de bază în materie de alimente, medicamente și alte materiale vitale;

| 134. | este preocupat de situația economică și umanitară dezastruoasă din Afganistan în urma preluării violente a puterii de către talibani, cu efecte negative în special asupra drepturilor femeilor și fetelor, minorităților etnice și religioase, apărătorilor drepturilor omului, reprezentanților independenți ai mass-mediei și persoanelor care au oferit asistență UE și statelor sale membre; își exprimă profunda îngrijorare față de instabilitatea din regiune cauzată de preluarea puterii de către talibani și, în special, de ambițiile talibanilor de a-și extinde influența în țările învecinate prin construirea și consolidarea rețelelor teroriste în întreaga regiune; constată că Pakistanul este deosebit de vulnerabil în această privință; |
| --- | --- |

134.

este preocupat de situația economică și umanitară dezastruoasă din Afganistan în urma preluării violente a puterii de către talibani, cu efecte negative în special asupra drepturilor femeilor și fetelor, minorităților etnice și religioase, apărătorilor drepturilor omului, reprezentanților independenți ai mass-mediei și persoanelor care au oferit asistență UE și statelor sale membre; își exprimă profunda îngrijorare față de instabilitatea din regiune cauzată de preluarea puterii de către talibani și, în special, de ambițiile talibanilor de a-și extinde influența în țările învecinate prin construirea și consolidarea rețelelor teroriste în întreaga regiune; constată că Pakistanul este deosebit de vulnerabil în această privință;

| 135. | îndeamnă Comisia și ÎR/VP să asigure evacuarea completă și în timp util a personalului Reprezentantului Special al UE în Afganistan și EUPOL Afganistan, a altor persoane deosebit de vulnerabile, precum și a soților/soțiilor, copiilor, părinților și surorilor necăsătorite aflate în întreținerea acestora, în conformitate cu Decizia (PESC) 2022/151 a Consiliului (7); |
| --- | --- |

135.

îndeamnă Comisia și ÎR/VP să asigure evacuarea completă și în timp util a personalului Reprezentantului Special al UE în Afganistan și EUPOL Afganistan, a altor persoane deosebit de vulnerabile, precum și a soților/soțiilor, copiilor, părinților și surorilor necăsătorite aflate în întreținerea acestora, în conformitate cu Decizia (PESC) 2022/151 a Consiliului (7

| 136. | invită Comisia și statele membre să asigure finanțare suplimentară pentru ajutorul umanitar acordat populației afgane; își reiterează nerecunoașterea regimului taliban; sprijină cele cinci criterii de referință esențiale care au fost adoptate de Consiliu la 21 septembrie 2021 și care servesc drept principii directoare pentru viitorul dialog cu talibanii, dar consideră că este necesar un efort major în definirea unei strategii pe termen lung pentru a gestiona situația de urgență în materie de drepturi ale omului și apartheidul de gen care au loc în prezent în Afganistan; invită UE să își intensifice sprijinul pentru justiție pentru victimele crimelor odioase comise în Afganistan, inclusiv pentru femei și fete, minorități etnice și persoane LGBTIQ +, și să ofere toată asistența necesară pentru ancheta recent reînnoită a Curții Penale Internaționale privind crimele împotriva umanității și crimele de război din Afganistan; condamnă în termenii cei mai fermi deciziile talibanilor de a interzice femeilor și fetelor să frecventeze învățământul secundar și universitar și de a interzice angajarea femeilor în organizații neguvernamentale, cu ramificații umanitare potențial catastrofale; îndeamnă Comisia și statele membre, împreună cu ONU, societatea civilă și partenerii internaționali, să exercite o mai mare presiune asupra talibanilor pentru a anula neîntârziat aceste decizii; |
| --- | --- |

136.

invită Comisia și statele membre să asigure finanțare suplimentară pentru ajutorul umanitar acordat populației afgane; își reiterează nerecunoașterea regimului taliban; sprijină cele cinci criterii de referință esențiale care au fost adoptate de Consiliu la 21 septembrie 2021 și care servesc drept principii directoare pentru viitorul dialog cu talibanii, dar consideră că este necesar un efort major în definirea unei strategii pe termen lung pentru a gestiona situația de urgență în materie de drepturi ale omului și apartheidul de gen care au loc în prezent în Afganistan; invită UE să își intensifice sprijinul pentru justiție pentru victimele crimelor odioase comise în Afganistan, inclusiv pentru femei și fete, minorități etnice și persoane LGBTIQ +, și să ofere toată asistența necesară pentru ancheta recent reînnoită a Curții Penale Internaționale privind crimele împotriva umanității și crimele de război din Afganistan; condamnă în termenii cei mai fermi deciziile talibanilor de a interzice femeilor și fetelor să frecventeze învățământul secundar și universitar și de a interzice angajarea femeilor în organizații neguvernamentale, cu ramificații umanitare potențial catastrofale; îndeamnă Comisia și statele membre, împreună cu ONU, societatea civilă și partenerii internaționali, să exercite o mai mare presiune asupra talibanilor pentru a anula neîntârziat aceste decizii;

| 137. | condamnă reprimarea brutală de către Iran, inclusiv de către Corpul Gardienilor Revoluției Islamice (IRGC), a demonstrațiilor care au avut loc după moartea lui Mahsa Amini, în urma arestării sale violente, a abuzurilor și a maltratării de către poliția iraniană a „moralității”; solicită ca UE și statele sale membre să includă IRGC pe lista UE a persoanelor, grupurilor și entităților implicate în acte teroriste (lista organizațiilor teroriste a UE), având în vedere activitatea sa teroristă, reprimarea protestatarilor și furnizarea de drone către Rusia de către IRGC; își reiterează sprijinul pentru mișcarea de protest pașnică din întreaga țară, care protestează împotriva uciderii Mahsei Amini, a oprimării sistemice și crescânde a femeilor și împotriva încălcărilor grave și în masă ale drepturilor omului și ale libertăților fundamentale; este revoltat de utilizarea neîngrădită și disproporționată a forței de către forțele de poliție și de securitate iraniene împotriva protestatarilor pașnici; condamnă în termenii cei mai fermi execuția de către Republica Islamică a protestatarilor pașnici; consideră că nerespectarea flagrantă de către regimul iranian a demnității umane și a aspirațiilor democratice ale propriilor cetățeni, precum și sprijinul său pentru Federația Rusă face necesare ajustări suplimentare ale poziției UE față de Iran; îndeamnă autoritățile Republicii Islamice să anuleze neîntârziat toate sentințele de condamnare la moarte pronunțate în contextul actualelor proteste și să impună un moratoriu imediat asupra pedepsei cu moartea în vederea abolirii complete a acesteia; solicită un răspuns ferm al UE la implicarea Iranului în războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei; |
| --- | --- |

137.

condamnă reprimarea brutală de către Iran, inclusiv de către Corpul Gardienilor Revoluției Islamice (IRGC), a demonstrațiilor care au avut loc după moartea lui Mahsa Amini, în urma arestării sale violente, a abuzurilor și a maltratării de către poliția iraniană a „moralității”; solicită ca UE și statele sale membre să includă IRGC pe lista UE a persoanelor, grupurilor și entităților implicate în acte teroriste (lista organizațiilor teroriste a UE), având în vedere activitatea sa teroristă, reprimarea protestatarilor și furnizarea de drone către Rusia de către IRGC; își reiterează sprijinul pentru mișcarea de protest pașnică din întreaga țară, care protestează împotriva uciderii Mahsei Amini, a oprimării sistemice și crescânde a femeilor și împotriva încălcărilor grave și în masă ale drepturilor omului și ale libertăților fundamentale; este revoltat de utilizarea neîngrădită și disproporționată a forței de către forțele de poliție și de securitate iraniene împotriva protestatarilor pașnici; condamnă în termenii cei mai fermi execuția de către Republica Islamică a protestatarilor pașnici; consideră că nerespectarea flagrantă de către regimul iranian a demnității umane și a aspirațiilor democratice ale propriilor cetățeni, precum și sprijinul său pentru Federația Rusă face necesare ajustări suplimentare ale poziției UE față de Iran; îndeamnă autoritățile Republicii Islamice să anuleze neîntârziat toate sentințele de condamnare la moarte pronunțate în contextul actualelor proteste și să impună un moratoriu imediat asupra pedepsei cu moartea în vederea abolirii complete a acesteia; solicită un răspuns ferm al UE la implicarea Iranului în războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei;

| 138. | sprijină ferm aspirațiile poporului iranian, care dorește să trăiască într-o țară liberă, stabilă, incluzivă și democratică, ce își respectă angajamentele naționale și internaționale referitoare la drepturile omului și libertățile fundamentale; salută, în acest sens, măsurile restrictive impuse persoanelor și entităților iraniene, inclusiv așa-numitei „poliții a moralității”, pentru rolul lor în reprimarea actualelor proteste din Iran, conduse de femei, care solicită drepturi egale și încetarea discriminării sistematice a femeilor, precum și oprirea încălcărilor mai ample ale drepturilor omului în Republica Islamică; salută Rezoluția S35/1 a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din 24 noiembrie 2022 privind instituirea unei misiuni internaționale de informare independente cu privire la Republica Islamică Iran și solicită UE să sprijine pe deplin pregătirile pentru misiune și punerea sa în aplicare; invită SEAE, Comisia și statele membre să continue să abordeze chestiuni legate de drepturile omului în toate schimburile cu Iranul; |
| --- | --- |

138.

sprijină ferm aspirațiile poporului iranian, care dorește să trăiască într-o țară liberă, stabilă, incluzivă și democratică, ce își respectă angajamentele naționale și internaționale referitoare la drepturile omului și libertățile fundamentale; salută, în acest sens, măsurile restrictive impuse persoanelor și entităților iraniene, inclusiv așa-numitei „poliții a moralității”, pentru rolul lor în reprimarea actualelor proteste din Iran, conduse de femei, care solicită drepturi egale și încetarea discriminării sistematice a femeilor, precum și oprirea încălcărilor mai ample ale drepturilor omului în Republica Islamică; salută Rezoluția S35/1 a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din 24 noiembrie 2022 privind instituirea unei misiuni internaționale de informare independente cu privire la Republica Islamică Iran și solicită UE să sprijine pe deplin pregătirile pentru misiune și punerea sa în aplicare; invită SEAE, Comisia și statele membre să continue să abordeze chestiuni legate de drepturile omului în toate schimburile cu Iranul;

| 139. | reiterează faptul că nu trebuie îndepărtate sancțiunile împotriva conducerii IRGC și solicită măsuri restrictive suplimentare împotriva IRGC; invită Consiliul să includă IRGC și forțele sale subsidiare, inclusiv miliția paramilitară Basij și Forța Quds, pe lista organizațiilor teroriste a UE; |
| --- | --- |

139.

reiterează faptul că nu trebuie îndepărtate sancțiunile împotriva conducerii IRGC și solicită măsuri restrictive suplimentare împotriva IRGC; invită Consiliul să includă IRGC și forțele sale subsidiare, inclusiv miliția paramilitară Basij și Forța Quds, pe lista organizațiilor teroriste a UE;

| 140. | observă că neproliferarea este o piatră de temelie pentru stabilizarea Orientului Mijlociu și a regiunii Golfului; solicită continuarea eforturilor diplomatice pentru a se asigura că Iranul nu dezvoltă arme nucleare; consideră, cu toate acestea, că orice negocieri ulterioare privind Planul comun de acțiune cuprinzător (JCPOA) nu pot ignora alte politici, proiecte și programe militare prejudiciabile ale Iranului; |
| --- | --- |

140.

observă că neproliferarea este o piatră de temelie pentru stabilizarea Orientului Mijlociu și a regiunii Golfului; solicită continuarea eforturilor diplomatice pentru a se asigura că Iranul nu dezvoltă arme nucleare; consideră, cu toate acestea, că orice negocieri ulterioare privind Planul comun de acțiune cuprinzător (JCPOA) nu pot ignora alte politici, proiecte și programe militare prejudiciabile ale Iranului;

| 141. | reiterează necesitatea de a sprijini Tratatul JCPOA, precum și negocierile în curs pentru punerea sa în aplicare; |
| --- | --- |

141.

reiterează necesitatea de a sprijini Tratatul JCPOA, precum și negocierile în curs pentru punerea sa în aplicare;

| 142. | consideră că UE ar trebui să consolideze capabilitățile Grupului operativ StratCom Sud, cu scopul de a elabora în continuare o strategie concretă de combatere a dezinformării în vecinătatea sudică, inclusiv în Republica Islamică Iran, cu scopul de a combate știrile false și propaganda, pentru a consolida democrația și stabilitatea; |
| --- | --- |

142.

consideră că UE ar trebui să consolideze capabilitățile Grupului operativ StratCom Sud, cu scopul de a elabora în continuare o strategie concretă de combatere a dezinformării în vecinătatea sudică, inclusiv în Republica Islamică Iran, cu scopul de a combate știrile false și propaganda, pentru a consolida democrația și stabilitatea;

| 143. | salută ambiția de a consolida relațiile UE cu țările din Golf, astfel cum se subliniază în comunicarea comună către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Un parteneriat strategic cu Golful” din 18 mai 2022; constată că există un interes comun de a colabora mai strategic cu partenerii din Golf, în special în ceea ce privește promovarea securității regionale, a cooperării, a acțiunilor climatice și a drepturilor omului ca obiective strategice esențiale; invită UE și statele membre să continue să evidențieze respectarea drepturilor omului și a egalității de gen, precum și alinierea progresivă a valorilor, în special pentru contracararea războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei și a consecințelor acestuia; regretă profund decizia OPEC+, de a reduce producția de petrol, influențată în special de Arabia Saudită, care va agrava inflația la nivel mondial și va submina eforturile internaționale de combatere a războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei; ia act de faptul că Emiratele Arabe Unite au fost adăugate pe lista jurisdicțiilor care fac obiectul unei monitorizări sporite din partea Grupului de Acțiune Financiară Internațională din cauza deficiențelor sale strategice în prevenirea spălării banilor; este preocupat de faptul că acestea au devenit un refugiu sigur pentru oligarhii ruși sancționați de UE; evidențiază că un veritabil parteneriat strategic cu Golful necesită dialog și cooperare în domeniul drepturilor omului, precum și o aliniere în combaterea agresiunii Rusiei în Ucraina; |
| --- | --- |

143.

salută ambiția de a consolida relațiile UE cu țările din Golf, astfel cum se subliniază în comunicarea comună către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Un parteneriat strategic cu Golful” din 18 mai 2022; constată că există un interes comun de a colabora mai strategic cu partenerii din Golf, în special în ceea ce privește promovarea securității regionale, a cooperării, a acțiunilor climatice și a drepturilor omului ca obiective strategice esențiale; invită UE și statele membre să continue să evidențieze respectarea drepturilor omului și a egalității de gen, precum și alinierea progresivă a valorilor, în special pentru contracararea războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei și a consecințelor acestuia; regretă profund decizia OPEC+, de a reduce producția de petrol, influențată în special de Arabia Saudită, care va agrava inflația la nivel mondial și va submina eforturile internaționale de combatere a războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei; ia act de faptul că Emiratele Arabe Unite au fost adăugate pe lista jurisdicțiilor care fac obiectul unei monitorizări sporite din partea Grupului de Acțiune Financiară Internațională din cauza deficiențelor sale strategice în prevenirea spălării banilor; este preocupat de faptul că acestea au devenit un refugiu sigur pentru oligarhii ruși sancționați de UE; evidențiază că un veritabil parteneriat strategic cu Golful necesită dialog și cooperare în domeniul drepturilor omului, precum și o aliniere în combaterea agresiunii Rusiei în Ucraina;

| 144. | își reiterează sprijinul pentru Acordurile avraamice, care au normalizat relațiile diplomatice dintre Emiratele Arabe Unite și Bahrain și care au condus ulterior la semnarea de către Maroc și Sudan a unui acord de normalizare cu Israelul; |
| --- | --- |

144.

își reiterează sprijinul pentru Acordurile avraamice, care au normalizat relațiile diplomatice dintre Emiratele Arabe Unite și Bahrain și care au condus ulterior la semnarea de către Maroc și Sudan a unui acord de normalizare cu Israelul;

| 145. | evidențiază că în conflictul israeliano-palestinian, UE rămâne unită în angajamentul său de a ajunge la o soluție bazată pe coexistența a două state – pe baza parametrilor stabiliți în concluziile Consiliului din iulie 2014, care să permită Statului Israel să coexiste în pace, securitate și recunoaștere reciprocă cu un stat al Palestinei independent, democratic, contiguu, suveran și viabil, cu Ierusalimul drept viitoare capitală a ambelor state; reamintește că coloniile din teritoriile palestiniene ocupate sunt ilegale conform dreptului internațional; invită noul guvern israelian să își demonstreze în mod activ și credibil angajamentul față de soluția bazată pe coexistența a două state, care rămâne atât un obiectiv-cheie al politicii UE privind procesul de pace din Orientul Mijlociu, cât și un element fundamental al parteneriatului UE-Israel; |
| --- | --- |

145.

evidențiază că în conflictul israeliano-palestinian, UE rămâne unită în angajamentul său de a ajunge la o soluție bazată pe coexistența a două state – pe baza parametrilor stabiliți în concluziile Consiliului din iulie 2014, care să permită Statului Israel să coexiste în pace, securitate și recunoaștere reciprocă cu un stat al Palestinei independent, democratic, contiguu, suveran și viabil, cu Ierusalimul drept viitoare capitală a ambelor state; reamintește că coloniile din teritoriile palestiniene ocupate sunt ilegale conform dreptului internațional; invită noul guvern israelian să își demonstreze în mod activ și credibil angajamentul față de soluția bazată pe coexistența a două state, care rămâne atât un obiectiv-cheie al politicii UE privind procesul de pace din Orientul Mijlociu, cât și un element fundamental al parteneriatului UE-Israel;

| 146. | ia act de reluarea Consiliului de asociere UE-Israel în 2022; consideră că scopul Consiliului de asociere nu este doar cel de a consolida parteneriatul UE-Israel, ci și cel de a fi un forum de dialog pe teme legate de conflictul israeliano-palestinian și un mijloc de relansare a procesului de pace din Orientul Mijlociu; reamintește și sprijină poziția UE stabilită și aprobată în unanimitate de Consiliu în pregătirea celui de al 12-lea Consiliu de asociere, care a avut loc la Bruxelles la 3 octombrie 2022; sprijină eforturile Înaltului Reprezentant de a reuni liderii arabi în vederea realizării de progrese în direcția unei păci regionale cuprinzătoare care să pună capăt conflictului israeliano-palestinian și să aducă o cooperare substanțială în materie de securitate, comerț și alte tipuri de cooperare în regiune; |
| --- | --- |

146.

ia act de reluarea Consiliului de asociere UE-Israel în 2022; consideră că scopul Consiliului de asociere nu este doar cel de a consolida parteneriatul UE-Israel, ci și cel de a fi un forum de dialog pe teme legate de conflictul israeliano-palestinian și un mijloc de relansare a procesului de pace din Orientul Mijlociu; reamintește și sprijină poziția UE stabilită și aprobată în unanimitate de Consiliu în pregătirea celui de al 12-lea Consiliu de asociere, care a avut loc la Bruxelles la 3 octombrie 2022; sprijină eforturile Înaltului Reprezentant de a reuni liderii arabi în vederea realizării de progrese în direcția unei păci regionale cuprinzătoare care să pună capăt conflictului israeliano-palestinian și să aducă o cooperare substanțială în materie de securitate, comerț și alte tipuri de cooperare în regiune;

| 147. | își reafirmă poziția conform căreia toate manualele și materialele școlare finanțate din fondurile Uniunii trebuie să respecte standardele UNESCO privind pacea, toleranța, coexistența și nonviolența; |
| --- | --- |

147.

își reafirmă poziția conform căreia toate manualele și materialele școlare finanțate din fondurile Uniunii trebuie să respecte standardele UNESCO privind pacea, toleranța, coexistența și nonviolența;

| 148. | salută adoptarea contribuției multianuale a Uniunii la Agenția Organizației Națiunilor Unite de Ajutorare și Lucrări pentru Refugiații Palestinieni din Orientul Apropiat (UNRWA), asigurând un sprijin previzibil pentru refugiații palestinieni în conformitate cu Declarația comună UE-UNRWA 2021-2024; salută contribuția suplimentară a Uniunii la Agenție în cadrul Mecanismului pentru alimente și reziliență pentru a aborda insecuritatea alimentară; evidențiază că UNRWA continuă să contribuie la stabilitatea și la pacea din regiune; |
| --- | --- |

148.

salută adoptarea contribuției multianuale a Uniunii la Agenția Organizației Națiunilor Unite de Ajutorare și Lucrări pentru Refugiații Palestinieni din Orientul Apropiat (UNRWA), asigurând un sprijin previzibil pentru refugiații palestinieni în conformitate cu Declarația comună UE-UNRWA 2021-2024; salută contribuția suplimentară a Uniunii la Agenție în cadrul Mecanismului pentru alimente și reziliență pentru a aborda insecuritatea alimentară; evidențiază că UNRWA continuă să contribuie la stabilitatea și la pacea din regiune;

| 149. | consideră că Israelul este un partener important al UE; felicită Israelul și Libanul pentru acordul privind delimitarea frontierei lor maritime; |
| --- | --- |

149.

consideră că Israelul este un partener important al UE; felicită Israelul și Libanul pentru acordul privind delimitarea frontierei lor maritime;

| 150. | condamnă în termenii cei mai fermi războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, precum și rolul de catalizator al regimului Lukașenko în Belarus; solicită conducerii ruse să îi pună capăt imediat și să se retragă necondiționat din întregul teritoriu recunoscut la nivel internațional al Ucrainei și al oricărei alte țări, în special Georgia și Republica Moldova, al căror teritoriu sau părți ale acestuia îl ocupă ilegal; îndeamnă Rusia să garanteze libera circulație a cerealelor și a altor materii prime în întreaga lume; solicită Consiliului să desemneze Rusia drept sponsor statal al terorismului și stat care recurge la mijloace teroriste; îndeamnă comunitatea internațională să sprijine toate procesele internaționale și naționale legitime în fața unei instanțe judecătorești, inclusiv în temeiul principiului jurisdicției universale, pentru a investiga crimele împotriva umanității și crimele de război, cu scopul de a-i trage la răspundere pe toți cei responsabili de nenumăratele crime de război și încălcări ale drepturilor omului, inclusiv violurile în masă și deportarea forțată a ucrainenilor; reafirmă că Rusia va trebui să compenseze toate daunele și distrugerile pe care le-a cauzat în Ucraina; observă că mulți cetățeni ruși părăsesc Rusia pentru a evita recrutările; solicită ca toți cei care au sprijinit în mod voluntar Rusia în acest război sau în organizarea referendumurilor nelegitime să fie trași la răspundere și sancționați individual; |
| --- | --- |

150.

condamnă în termenii cei mai fermi războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, precum și rolul de catalizator al regimului Lukașenko în Belarus; solicită conducerii ruse să îi pună capăt imediat și să se retragă necondiționat din întregul teritoriu recunoscut la nivel internațional al Ucrainei și al oricărei alte țări, în special Georgia și Republica Moldova, al căror teritoriu sau părți ale acestuia îl ocupă ilegal; îndeamnă Rusia să garanteze libera circulație a cerealelor și a altor materii prime în întreaga lume; solicită Consiliului să desemneze Rusia drept sponsor statal al terorismului și stat care recurge la mijloace teroriste; îndeamnă comunitatea internațională să sprijine toate procesele internaționale și naționale legitime în fața unei instanțe judecătorești, inclusiv în temeiul principiului jurisdicției universale, pentru a investiga crimele împotriva umanității și crimele de război, cu scopul de a-i trage la răspundere pe toți cei responsabili de nenumăratele crime de război și încălcări ale drepturilor omului, inclusiv violurile în masă și deportarea forțată a ucrainenilor; reafirmă că Rusia va trebui să compenseze toate daunele și distrugerile pe care le-a cauzat în Ucraina; observă că mulți cetățeni ruși părăsesc Rusia pentru a evita recrutările; solicită ca toți cei care au sprijinit în mod voluntar Rusia în acest război sau în organizarea referendumurilor nelegitime să fie trași la răspundere și sancționați individual;

| 151. | salută suspendarea Acordului de facilitare a eliberării vizelor UE-Rusia; invită statele membre să pună în aplicare pe deplin orientările Comisiei privind procesul general de eliberare a vizelor pentru solicitanții ruși și controlul cetățenilor ruși la frontierele externe ale UE, în deplină conformitate cu dreptul UE și cu dreptul internațional, și să se asigure că fiecare cerere de azil depusă, printre altele, de disidenți, dezertori, persoane care evită recrutarea și activiști este tratată în mod individual, ținând cont de preocupările de securitate ale statului membru gazdă și în conformitate cu acquis-ul UE în materie de azil; solicită Consiliului și Comisiei să monitorizeze îndeaproape situația vizelor pentru Rusia; |
| --- | --- |

151.

salută suspendarea Acordului de facilitare a eliberării vizelor UE-Rusia; invită statele membre să pună în aplicare pe deplin orientările Comisiei privind procesul general de eliberare a vizelor pentru solicitanții ruși și controlul cetățenilor ruși la frontierele externe ale UE, în deplină conformitate cu dreptul UE și cu dreptul internațional, și să se asigure că fiecare cerere de azil depusă, printre altele, de disidenți, dezertori, persoane care evită recrutarea și activiști este tratată în mod individual, ținând cont de preocupările de securitate ale statului membru gazdă și în conformitate cu acquis

| 152. | salută adoptarea celui mai recent pachet de sancțiuni împotriva Rusiei; invită totuși Consiliul să extindă lista persoanelor vizate direct de sancțiunile UE, ținând cont de lista cu numele a 6 000 de persoane prezentată de Fundația Anticorupție a lui Alexei Navalnîi; |
| --- | --- |

152.

salută adoptarea celui mai recent pachet de sancțiuni împotriva Rusiei; invită totuși Consiliul să extindă lista persoanelor vizate direct de sancțiunile UE, ținând cont de lista cu numele a 6 000 de persoane prezentată de Fundația Anticorupție a lui Alexei Navalnîi;

| 153. | este ferm convins că numai victoria finală a Ucrainei asupra Rusiei va apăra ordinea mondială și va descuraja alți actori agresivi să desfășoare războaie de agresiune; invită instituțiile competente ale UE să elaboreze în comun scenarii privind încheierea războiului, ținând seama de posibilitatea unei Rusii destabilizate și slăbite și de planificarea unei potențiale reforme a acesteia; |
| --- | --- |

153.

este ferm convins că numai victoria finală a Ucrainei asupra Rusiei va apăra ordinea mondială și va descuraja alți actori agresivi să desfășoare războaie de agresiune; invită instituțiile competente ale UE să elaboreze în comun scenarii privind încheierea războiului, ținând seama de posibilitatea unei Rusii destabilizate și slăbite și de planificarea unei potențiale reforme a acesteia;

| 154. | invită Comisia și statele membre să preia inițiativa în pregătirea unui mecanism multilateral de supraveghere, aplicare și plată de către Rusia a despăgubirilor către Ucraina; |
| --- | --- |

154.

invită Comisia și statele membre să preia inițiativa în pregătirea unui mecanism multilateral de supraveghere, aplicare și plată de către Rusia a despăgubirilor către Ucraina;

| 155. | ia act de prevalența sprijinului pentru invadarea neprovocată și nejustificabilă a Ucrainei de către Rusia în multe țări, în special din cauza naturii eficace a campaniilor de dezinformare rusești și chineze; încurajează ÎR/HR, Comisia și statele membre să amelioreze dialogul diplomatic cu aceste țări, să consolideze cooperarea bilaterală și multilaterală și să intensifice comunicarea strategică; reliefează rolul central pe care trebuie să îl joace Global Gateway în abordarea provocărilor comune pe baza valorilor democratice, a parteneriatelor egale și a sustenabilității mediului; |
| --- | --- |

155.

ia act de prevalența sprijinului pentru invadarea neprovocată și nejustificabilă a Ucrainei de către Rusia în multe țări, în special din cauza naturii eficace a campaniilor de dezinformare rusești și chineze; încurajează ÎR/HR, Comisia și statele membre să amelioreze dialogul diplomatic cu aceste țări, să consolideze cooperarea bilaterală și multilaterală și să intensifice comunicarea strategică; reliefează rolul central pe care trebuie să îl joace Global Gateway în abordarea provocărilor comune pe baza valorilor democratice, a parteneriatelor egale și a sustenabilității mediului;

| 156. | invită comunitatea internațională să atenueze cât mai mult posibil propagarea negativă a consecințelor războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei asupra Arcticii, unde menținerea păcii, a prosperității și a stabilității ar trebui să rămână o prioritate; își exprimă îngrijorarea cu privire la activitățile militare ale Rusiei în Arctica și la peisajul de securitate în schimbare din regiune și reafirmă importanța strategică a zonei arctice; solicită un angajament mai puternic al UE în regiune, ținând seama de noile realități în materie de securitate care rezultă din războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, deoarece acesta este de importanță strategică esențială pentru UE în ceea ce privește schimbările climatice, politicile industriale și economice, libera navigație, precum și influența geostrategică și din cauza intereselor și mișcărilor din ce în ce mai mari ale Rusiei și Chinei în această regiune; |
| --- | --- |

156.

invită comunitatea internațională să atenueze cât mai mult posibil propagarea negativă a consecințelor războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei asupra Arcticii, unde menținerea păcii, a prosperității și a stabilității ar trebui să rămână o prioritate; își exprimă îngrijorarea cu privire la activitățile militare ale Rusiei în Arctica și la peisajul de securitate în schimbare din regiune și reafirmă importanța strategică a zonei arctice; solicită un angajament mai puternic al UE în regiune, ținând seama de noile realități în materie de securitate care rezultă din războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, deoarece acesta este de importanță strategică esențială pentru UE în ceea ce privește schimbările climatice, politicile industriale și economice, libera navigație, precum și influența geostrategică și din cauza intereselor și mișcărilor din ce în ce mai mari ale Rusiei și Chinei în această regiune;

| 157. | solicită implicarea activă a liderilor UE în prevenirea amenințărilor nucleare generate de războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, inclusiv în ce privește siguranța centralei nucleare de la Zaporijia; |
| --- | --- |

157.

solicită implicarea activă a liderilor UE în prevenirea amenințărilor nucleare generate de războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, inclusiv în ce privește siguranța centralei nucleare de la Zaporijia;

| 158. | subliniază importanța întăririi relațiilor cu America Latină și zona Caraibilor (ALC) prin actualizarea strategiei UE-ALC, cu un accent puternic pe eforturile comune de consolidare a ordinii mondiale multilaterale, a dreptului internațional și a respectării democrației și drepturilor omului, în special în contextul influenței crescânde și disproporționate a RPC și Rusiei în regiune în comparație cu UE și al amenințărilor tot mai mari la adresa lanțurilor de aprovizionare europene din cauza războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei; invită statele membre și SEAE să continue diplomația proactivă în regiune și să consolideze în continuare parteneriatele existente cu țările care împărtășesc aceeași viziune, relațiile comerciale, investițiile, sprijinirea democrației și cooperarea interparlamentară; subliniază, în acest context, importanța drepturilor de gen, a schimbărilor climatice și a drepturilor popoarelor indigene, precum și de a semna și ratifica rapid acordurile de asociere echilibrate și modernizate planificate cu Chile, Mexic și Mercosur, care să includă un capitol obligatoriu din punct de vedere juridic și aplicabil privind comerțul și dezvoltarea sustenabile, cu o puternică dimensiune a drepturilor omului și aliniere la obiectivele Pactului verde european, cu condiția ca, în cazul Mercosur, să se ajungă la un acord cu privire la instrumentul suplimentar pentru pre-ratificarea semnificativă a angajamentelor; salută încheierea negocierilor privind Acordul-cadru avansat UE-Chile; în acest sens, îndeamnă Comisia ca, după mai mult de doi ani de negociere a instrumentului suplimentar, să prezinte un acord final cât mai curând posibil; subliniază necesitatea ratificării Acordului de asociere dintre UE și țările Americii Centrale de către toate părțile; |
| --- | --- |

158.

subliniază importanța întăririi relațiilor cu America Latină și zona Caraibilor (ALC) prin actualizarea strategiei UE-ALC, cu un accent puternic pe eforturile comune de consolidare a ordinii mondiale multilaterale, a dreptului internațional și a respectării democrației și drepturilor omului, în special în contextul influenței crescânde și disproporționate a RPC și Rusiei în regiune în comparație cu UE și al amenințărilor tot mai mari la adresa lanțurilor de aprovizionare europene din cauza războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei; invită statele membre și SEAE să continue diplomația proactivă în regiune și să consolideze în continuare parteneriatele existente cu țările care împărtășesc aceeași viziune, relațiile comerciale, investițiile, sprijinirea democrației și cooperarea interparlamentară; subliniază, în acest context, importanța drepturilor de gen, a schimbărilor climatice și a drepturilor popoarelor indigene, precum și de a semna și ratifica rapid acordurile de asociere echilibrate și modernizate planificate cu Chile, Mexic și Mercosur, care să includă un capitol obligatoriu din punct de vedere juridic și aplicabil privind comerțul și dezvoltarea sustenabile, cu o puternică dimensiune a drepturilor omului și aliniere la obiectivele Pactului verde european, cu condiția ca, în cazul Mercosur, să se ajungă la un acord cu privire la instrumentul suplimentar pentru pre-ratificarea semnificativă a angajamentelor; salută încheierea negocierilor privind Acordul-cadru avansat UE-Chile; în acest sens, îndeamnă Comisia ca, după mai mult de doi ani de negociere a instrumentului suplimentar, să prezinte un acord final cât mai curând posibil; subliniază necesitatea ratificării Acordului de asociere dintre UE și țările Americii Centrale de către toate părțile;

| 159. | își exprimă sprijinul față de ordinea democratică și constituțională din Peru, care a fost amenințată de fostul președinte Pedro Castillo și de aliații săi atunci când a încercat să dizolve în mod ilegal Congresul la 7 decembrie 2022, pentru a evita punerea sa sub acuzare; își exprimă speranța că comportamentul impecabil și responsabil al autorităților peruane nu va face decât să consolideze democrația în țară și solicită organizarea de alegeri prezidențiale și legislative cât mai curând posibil pentru a depăși impasul politic; |
| --- | --- |

159.

își exprimă sprijinul față de ordinea democratică și constituțională din Peru, care a fost amenințată de fostul președinte Pedro Castillo și de aliații săi atunci când a încercat să dizolve în mod ilegal Congresul la 7 decembrie 2022, pentru a evita punerea sa sub acuzare; își exprimă speranța că comportamentul impecabil și responsabil al autorităților peruane nu va face decât să consolideze democrația în țară și solicită organizarea de alegeri prezidențiale și legislative cât mai curând posibil pentru a depăși impasul politic;

| 160. | își reiterează angajamentul ferm față de apărarea și promovarea democrației în America Latină; condamnă agresiunea antidemocratică flagrantă și violentă de extremă dreaptă asupra instituțiilor democratice ale Braziliei, care a avut loc la 8 ianuarie 2023, stimulată de dezinformarea deliberată și larg răspândită în legătură cu legitimitatea recentelor alegeri prezidențiale din Brazilia; își exprimă sprijinul deplin pentru președintele Braziliei, ales în mod democratic, Lula da Silva, și pentru reacția rapidă și decisivă a guvernului brazilian la insurecție; |
| --- | --- |

160.

își reiterează angajamentul ferm față de apărarea și promovarea democrației în America Latină; condamnă agresiunea antidemocratică flagrantă și violentă de extremă dreaptă asupra instituțiilor democratice ale Braziliei, care a avut loc la 8 ianuarie 2023, stimulată de dezinformarea deliberată și larg răspândită în legătură cu legitimitatea recentelor alegeri prezidențiale din Brazilia; își exprimă sprijinul deplin pentru președintele Braziliei, ales în mod democratic, Lula da Silva, și pentru reacția rapidă și decisivă a guvernului brazilian la insurecție;

| 161. | subliniază că relațiile UE cu Uniunea Africană sunt extrem de importante pentru a răspunde nevoilor și a dezvolta potențialul extraordinar al țărilor partenere din Africa, precum și pentru a urmări interese comune; invită Comisia și VP/ÎR să pună în aplicare angajamentele convenite la summitul UA-UE, să pună rapid în aplicare proiectele Global Gateway în Africa și să întărească parteneriatele cu țările de pe continentul african în domeniul securității, comerțului, sănătății, dezvoltării și asistenței pentru atenuarea pandemiei de COVID-19, în concordanță cu Busola strategică, pe baza egalității și în special cu scopul de a promova obiectivele de dezvoltare durabilă, transformările digitale și ecologice, drepturile omului și soluționarea pașnică a conflictelor, în conformitate cu principiile dreptului internațional; subliniază că, în cadrul relațiilor UE cu Africa, inclusiv al cooperării pentru dezvoltare și al cooperării comerciale, trebuie să se acorde prioritate contribuției la societăți puternice și reziliente, consolidării egalității și securității sociale și sprijinirii structurilor democratice de la fața locului; |
| --- | --- |

161.

subliniază că relațiile UE cu Uniunea Africană sunt extrem de importante pentru a răspunde nevoilor și a dezvolta potențialul extraordinar al țărilor partenere din Africa, precum și pentru a urmări interese comune; invită Comisia și VP/ÎR să pună în aplicare angajamentele convenite la summitul UA-UE, să pună rapid în aplicare proiectele Global Gateway în Africa și să întărească parteneriatele cu țările de pe continentul african în domeniul securității, comerțului, sănătății, dezvoltării și asistenței pentru atenuarea pandemiei de COVID-19, în concordanță cu Busola strategică, pe baza egalității și în special cu scopul de a promova obiectivele de dezvoltare durabilă, transformările digitale și ecologice, drepturile omului și soluționarea pașnică a conflictelor, în conformitate cu principiile dreptului internațional; subliniază că, în cadrul relațiilor UE cu Africa, inclusiv al cooperării pentru dezvoltare și al cooperării comerciale, trebuie să se acorde prioritate contribuției la societăți puternice și reziliente, consolidării egalității și securității sociale și sprijinirii structurilor democratice de la fața locului;

| 162. | salută alocarea de fonduri din Fondul european de dezvoltare pentru atenuarea insecurității alimentare din ce în ce mai mari cauzate, printre altele, de invadarea Ucrainei de către Rusia; solicită luarea unor măsuri similare suplimentare, după caz; își reiterează apelul de a avansa către un parteneriat deplin între egali, care să se axeze pe dezvoltarea umană și protecția resurselor naturale; |
| --- | --- |

162.

salută alocarea de fonduri din Fondul european de dezvoltare pentru atenuarea insecurității alimentare din ce în ce mai mari cauzate, printre altele, de invadarea Ucrainei de către Rusia; solicită luarea unor măsuri similare suplimentare, după caz; își reiterează apelul de a avansa către un parteneriat deplin între egali, care să se axeze pe dezvoltarea umană și protecția resurselor naturale;

| 163. | solicită o comunicare strategică puternică a UE și o campanie de dialog cu țările africane pentru a contracara discursurile dăunătoare, în special cele răspândite în regiune de Federația Rusă și RPC; |
| --- | --- |

163.

solicită o comunicare strategică puternică a UE și o campanie de dialog cu țările africane pentru a contracara discursurile dăunătoare, în special cele răspândite în regiune de Federația Rusă și RPC;

| 164. | denunță ingerința Rusiei în Africa, care amenință democrația, în special prin creșterea amprentei grupului Wagner pe continent; condamnă cu fermitate abuzurile și crimele comise de grupul Wagner; |
| --- | --- |

164.

denunță ingerința Rusiei în Africa, care amenință democrația, în special prin creșterea amprentei grupului Wagner pe continent; condamnă cu fermitate abuzurile și crimele comise de grupul Wagner;

| 165. | solicită un parteneriat Africa-Europa care să vizeze crearea unui spațiu de solidaritate, securitate, pace și prosperitate durabilă; solicită acțiuni rapide ale UE pentru a contracara prezența tot mai mare a grupului Wagner în câteva țări africane, alimentând instabilitatea și mai mult și subminând eforturile de combatere a terorismului; |
| --- | --- |

165.

solicită un parteneriat Africa-Europa care să vizeze crearea unui spațiu de solidaritate, securitate, pace și prosperitate durabilă; solicită acțiuni rapide ale UE pentru a contracara prezența tot mai mare a grupului Wagner în câteva țări africane, alimentând instabilitatea și mai mult și subminând eforturile de combatere a terorismului;

Consolidarea diplomației parlamentare ca instrument de politică externă

Consolidarea diplomației parlamentare ca instrument de politică externă

| 166. | subliniază contribuția specifică a Parlamentului la politica externă și de securitate a UE prin intermediul activelor sale de diplomație parlamentară; solicită un control parlamentar mai strict asupra chestiunilor de importanță strategică în afacerile externe europene; reamintește, printre altele, că există o cooperare intensă la nivel politic și tehnic între Verkhovna Rada din Ucraina și Parlament; |
| --- | --- |

166.

subliniază contribuția specifică a Parlamentului la politica externă și de securitate a UE prin intermediul activelor sale de diplomație parlamentară; solicită un control parlamentar mai strict asupra chestiunilor de importanță strategică în afacerile externe europene; reamintește, printre altele, că există o cooperare intensă la nivel politic și tehnic între Verkhovna Rada din Ucraina și Parlament;

| 167. | ia act de faptul că Parlamentul este implicat activ în PESC prin intermediul instrumentelor sale specifice; subliniază importanța și caracterul unic al programelor de democratizare ale Parlamentului, cum ar fi „Dialogul Jean Monnet”, care vizează stimularea și întărirea activității parlamentelor; reamintește că toate instituțiile UE ar trebui să participe și să colaboreze la activitățile menite să contracareze regresul democrației pe plan mondial, inclusiv prin observarea alegerilor, activități de mediere și dialog, prevenirea conflictelor, decernarea Premiului Saharov și rețeaua aferentă, precum și diplomația parlamentară; |
| --- | --- |

167.

ia act de faptul că Parlamentul este implicat activ în PESC prin intermediul instrumentelor sale specifice; subliniază importanța și caracterul unic al programelor de democratizare ale Parlamentului, cum ar fi „Dialogul Jean Monnet”, care vizează stimularea și întărirea activității parlamentelor; reamintește că toate instituțiile UE ar trebui să participe și să colaboreze la activitățile menite să contracareze regresul democrației pe plan mondial, inclusiv prin observarea alegerilor, activități de mediere și dialog, prevenirea conflictelor, decernarea Premiului Saharov și rețeaua aferentă, precum și diplomația parlamentară;

| 168. | invită SEAE să adopte libertatea presei și libertatea de exprimare ca priorități și să ia toate măsurile necesare pentru a susține pe deplin Orientările UE privind libertatea de exprimare online și offline; îndeamnă delegațiile UE să îmbunătățească măsurile preventive de protecție, să planifice răspunsuri de urgență la deteriorarea libertății presei și să ofere un sprijin demonstrabil și vizibil jurnaliștilor locali și societății civile; |
| --- | --- |

168.

invită SEAE să adopte libertatea presei și libertatea de exprimare ca priorități și să ia toate măsurile necesare pentru a susține pe deplin Orientările UE privind libertatea de exprimare online și offline; îndeamnă delegațiile UE să îmbunătățească măsurile preventive de protecție, să planifice răspunsuri de urgență la deteriorarea libertății presei și să ofere un sprijin demonstrabil și vizibil jurnaliștilor locali și societății civile;

| 169. | solicită îmbunătățirea diplomației preventive a UE ca instrument proactiv de politică externă pentru a evita apariția de conflicte între părți terțe și pentru a le sprijini să găsească soluții pașnice la tensiunile în creștere; |
| --- | --- |

169.

solicită îmbunătățirea diplomației preventive a UE ca instrument proactiv de politică externă pentru a evita apariția de conflicte între părți terțe și pentru a le sprijini să găsească soluții pașnice la tensiunile în creștere;

| 170. | subliniază importanța adunărilor parlamentare ca forumuri de cooperare și dialog instituțional și contribuția lor valoroasă la acțiunea de politică externă europeană în materie de securitate, precum și necesitatea de a promova activitatea acestora și de a garanta funcționarea și dezvoltarea lor adecvată; |
| --- | --- |

170.

subliniază importanța adunărilor parlamentare ca forumuri de cooperare și dialog instituțional și contribuția lor valoroasă la acțiunea de politică externă europeană în materie de securitate, precum și necesitatea de a promova activitatea acestora și de a garanta funcționarea și dezvoltarea lor adecvată;

| 171. | invită Comisia și statele membre să permită și să întărească controlul parlamentar asupra acțiunii externe a UE, inclusiv prin continuarea consultărilor periodice cu VP/ÎR și cu Comisia și prin implicarea Parlamentului în punerea în aplicare și monitorizarea corespunzătoare a Instrumentului european pentru pace și a Busolei strategice; reamintește că Parlamentul se implică într-o anumită cooperare informală cu SEAE, care a fost consolidată ca urmare a Deciziei Consiliului din 26 iulie 2010 și a Declarației Înaltului Reprezentant privind responsabilitatea politică din 2010; evidențiază că este necesar să se consolideze în continuare cadrul relațiilor interinstituționale dintre Parlament și SEAE, inclusiv delegațiile sale; solicită un acord-cadru privind consolidarea cooperării în domeniul acțiunii externe între SEAE și Parlamentul European, care ar putea consolida propriul set de instrumente al UE pentru politica externă; reliefează necesitatea de a utiliza evaluarea la jumătatea perioadei a Fondului european de apărare (FEA) pentru a introduce un control parlamentar adecvat prin intermediul actelor delegate pentru programele de lucru; subliniază, de asemenea, necesitatea de a stabili un nivel similar de control parlamentar pentru viitorul act privind achizițiile publice în comun (EDIRPA) și pentru Programul european de investiții în domeniul apărării (EDIP); subliniază că, pentru ca Parlamentul să își îndeplinească în mod corespunzător rolul important de control democratic, acesta ar trebui să obțină informațiile și documentele necesare în mod transparent și în timp util; |
| --- | --- |

171.

invită Comisia și statele membre să permită și să întărească controlul parlamentar asupra acțiunii externe a UE, inclusiv prin continuarea consultărilor periodice cu VP/ÎR și cu Comisia și prin implicarea Parlamentului în punerea în aplicare și monitorizarea corespunzătoare a Instrumentului european pentru pace și a Busolei strategice; reamintește că Parlamentul se implică într-o anumită cooperare informală cu SEAE, care a fost consolidată ca urmare a Deciziei Consiliului din 26 iulie 2010 și a Declarației Înaltului Reprezentant privind responsabilitatea politică din 2010; evidențiază că este necesar să se consolideze în continuare cadrul relațiilor interinstituționale dintre Parlament și SEAE, inclusiv delegațiile sale; solicită un acord-cadru privind consolidarea cooperării în domeniul acțiunii externe între SEAE și Parlamentul European, care ar putea consolida propriul set de instrumente al UE pentru politica externă; reliefează necesitatea de a utiliza evaluarea la jumătatea perioadei a Fondului european de apărare (FEA) pentru a introduce un control parlamentar adecvat prin intermediul actelor delegate pentru programele de lucru; subliniază, de asemenea, necesitatea de a stabili un nivel similar de control parlamentar pentru viitorul act privind achizițiile publice în comun (EDIRPA) și pentru Programul european de investiții în domeniul apărării (EDIP); subliniază că, pentru ca Parlamentul să își îndeplinească în mod corespunzător rolul important de control democratic, acesta ar trebui să obțină informațiile și documentele necesare în mod transparent și în timp util;

| 172. | reamintește rolul important al parlamentelor naționale în statele membre; subliniază rolul-cheie pe care îl poate juca Adunarea parlamentară a NATO și solicită întărirea în continuare a relațiilor Parlamentului European cu aceasta; |
| --- | --- |

172.

reamintește rolul important al parlamentelor naționale în statele membre; subliniază rolul-cheie pe care îl poate juca Adunarea parlamentară a NATO și solicită întărirea în continuare a relațiilor Parlamentului European cu aceasta;

| 173. | invită toate instituțiile și agențiile UE, precum și statele membre să se angajeze suficient în lupta împotriva dezinformării și a propagandei care subminează politicile lor, intensificând comunicarea strategică și prezentarea activității lor; solicită să se acorde delegațiilor și misiunilor UE sprijin sporit pentru comunicarea strategică; |
| --- | --- |

173.

invită toate instituțiile și agențiile UE, precum și statele membre să se angajeze suficient în lupta împotriva dezinformării și a propagandei care subminează politicile lor, intensificând comunicarea strategică și prezentarea activității lor; solicită să se acorde delegațiilor și misiunilor UE sprijin sporit pentru comunicarea strategică;

| 174. | condamnă orice încercare a țărilor terțe de a interveni sau de a corupe funcționari aleși; este hotărât să investigheze pe deplin și să abordeze în mod corespunzător cazurile de corupție și acțiunile necorespunzătoare ale țărilor terțe care încearcă să cumpere influență în Parlament; |
| --- | --- |

174.

condamnă orice încercare a țărilor terțe de a interveni sau de a corupe funcționari aleși; este hotărât să investigheze pe deplin și să abordeze în mod corespunzător cazurile de corupție și acțiunile necorespunzătoare ale țărilor terțe care încearcă să cumpere influență în Parlament;

| 175. | insistă asupra dreptului Parlamentului la informare în chestiuni legate de PESC în temeiul articolului 36 din TUE; atrage atenția asupra hotărârilor Curții de Justiție a Uniunii Europene referitoare la Acordul UE-Mauritius (8) și la Acordul UE-Tanzania (9), conform cărora furnizarea la timp și cuprinzătoare de informații către Parlament este esențială pentru a-i permite acestuia să își îndeplinească rolul democratic de control și consiliere în chestiuni legate de PESC; |
| --- | --- |

175.

insistă asupra dreptului Parlamentului la informare în chestiuni legate de PESC în temeiul articolului 36 din TUE; atrage atenția asupra hotărârilor Curții de Justiție a Uniunii Europene referitoare la Acordul UE-Mauritius (8

9

| 176. | afirmă că Parlamentul ar trebui să își utilizeze pe deplin competențele bugetare și de supraveghere asupra deciziilor Uniunii privind afacerile internaționale; evidențiază importanța programelor Parlamentului de sprijinire a democrației, care au un puternic potențial de întărire a rolului UE în întreaga lume prin implicarea principalelor părți interesate politice și prin facilitarea unei guvernări democratice sustenabile în țările care nu sunt membre ale UE și în țările în curs de aderare la UE; |
| --- | --- |

176.

afirmă că Parlamentul ar trebui să își utilizeze pe deplin competențele bugetare și de supraveghere asupra deciziilor Uniunii privind afacerile internaționale; evidențiază importanța programelor Parlamentului de sprijinire a democrației, care au un puternic potențial de întărire a rolului UE în întreaga lume prin implicarea principalelor părți interesate politice și prin facilitarea unei guvernări democratice sustenabile în țările care nu sunt membre ale UE și în țările în curs de aderare la UE;

o

o o

| 177. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Consiliului European, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

177.

încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Consiliului European, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO C 347, 9.9.2022, p. 61.

1

(2)  JO C 465, 6.12.2022, p. 109.

2

(3)  JO L 102, 24.3.2021, p. 14.

3

(4)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0406.

4

(5)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0443.

5

(6)  COM(2022)0684.

6

(7)  Decizia (PESC) 2022/151 a Consiliului din 3 februarie 2022 privind o acțiune a Uniunii Europene în sprijinul evacuării anumitor persoane deosebit de vulnerabile din Afganistan (JO L 25, 4.2.2022, p. 11)

7

(8)  Hotărârea din 24 iunie 2014, Parlamentul European/Consiliul Uniunii Europene, C-658/11, ECLI:EU:C:2014:2025.

8

(9)  Hotărârea din 14 iunie 2016, Parlamentul European/Consiliul Uniunii Europene, C-263/14, ECLI:EU:C:2016:435.

9

Parlamentul European

Consiliul Uniunii Europene

---

| 16.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 214/54 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 214/54

---

P9_TA(2023)0010

Punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comune – raportul anual pe 2022

Rezoluția Parlamentului European din 18 ianuarie 2023 referitoare la punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comune – raportul anual pe 2022 (2022/2050(INI))

(2023/C 214/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere titlul V din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special capitolul 2 secțiunea 2 privind dispozițiile referitoare la politica de securitate și apărare comună (PSAC), |
| --- | --- |

—

având în vedere titlul V din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special capitolul 2 secțiunea 2 privind dispozițiile referitoare la politica de securitate și apărare comună (PSAC),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/697 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2021 de instituire a Fondului european de apărare (FEA) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/697 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2021 de instituire a Fondului european de apărare (FEA) (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/947 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iunie 2021 de instituire a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – Europa globală (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/947 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iunie 2021 de instituire a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – Europa globală (2),

| — | având în vedere Propunerea Comisiei din 19 iulie 2022 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Actului privind consolidarea industriei europene de apărare prin achiziții publice în comun (EDIRPA) (COM(2022)0349), |
| --- | --- |

—

având în vedere Propunerea Comisiei din 19 iulie 2022 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Actului privind consolidarea industriei europene de apărare prin achiziții publice în comun (EDIRPA) (COM(2022)0349),

| — | având în vedere Decizia (PESC) 2017/2315 a Consiliului din 11 decembrie 2017 de stabilire a cooperării structurate permanente (PESCO) și de adoptare a listei statelor membre participante (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (PESC) 2017/2315 a Consiliului din 11 decembrie 2017 de stabilire a cooperării structurate permanente (PESCO) și de adoptare a listei statelor membre participante (3),

| — | având în vedere concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, referitoare la instituirea unui pact privind PSAC civilă, astfel cum au fost adoptate de Consiliul Afaceri Externe în cadrul reuniunii sale care a avut loc la 19 noiembrie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, referitoare la instituirea unui pact privind PSAC civilă, astfel cum au fost adoptate de Consiliul Afaceri Externe în cadrul reuniunii sale care a avut loc la 19 noiembrie 2018,

| — | având în vedere Decizia (PESC) 2021/509 a Consiliului din 22 martie 2021 de instituire a unui Instrument european pentru pace (4) (EPF), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (PESC) 2021/509 a Consiliului din 22 martie 2021 de instituire a unui Instrument european pentru pace (4) (EPF),

| — | având în vedere deciziile (PESC) 2021/748 (5), (PESC) 2021/749 (6) și (PESC) 2021/750 (7) ale Consiliului din 6 mai 2021 privind participarea Canadei, a Regatului Norvegiei și a Statelor Unite ale Americii la proiectul PESCO de mobilitate militară, |
| --- | --- |

—

având în vedere deciziile (PESC) 2021/748 (5), (PESC) 2021/749 (6) și (PESC) 2021/750 (7) ale Consiliului din 6 mai 2021 privind participarea Canadei, a Regatului Norvegiei și a Statelor Unite ale Americii la proiectul PESCO de mobilitate militară,

| — | având în vedere Decizia (PESC) 2021/1143 a Consiliului din 12 iulie 2021 privind o misiune de instruire militară a Uniunii Europene în Mozambic (EUTM Mozambic) (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (PESC) 2021/1143 a Consiliului din 12 iulie 2021 privind o misiune de instruire militară a Uniunii Europene în Mozambic (EUTM Mozambic) (8),

| — | având în vedere Decizia (PESC) 2022/638 a Consiliului din 13 aprilie 2022 de modificare a Deciziei 2014/486/PESC privind misiunea Uniunii Europene de consiliere pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina (EUAM Ucraina) (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (PESC) 2022/638 a Consiliului din 13 aprilie 2022 de modificare a Deciziei 2014/486/PESC privind misiunea Uniunii Europene de consiliere pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina (EUAM Ucraina) (9),

| — | având în vedere Decizia (PESC) 2022/1968 a Consiliului din 17 octombrie 2022 privind o misiune de asistență militară a Uniunii Europene în sprijinul Ucrainei (EUMAM Ucraina) (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (PESC) 2022/1968 a Consiliului din 17 octombrie 2022 privind o misiune de asistență militară a Uniunii Europene în sprijinul Ucrainei (EUMAM Ucraina) (10),

| — | având în vedere Decizia (PESC) 2022/1970 a Consiliului din 17 octombrie 2022 de modificare a Deciziei 2010/452/PESC privind misiunea de monitorizare a Uniunii Europene în Georgia (EUMM Georgia) (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (PESC) 2022/1970 a Consiliului din 17 octombrie 2022 de modificare a Deciziei 2010/452/PESC privind misiunea de monitorizare a Uniunii Europene în Georgia (EUMM Georgia) (11),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 22 octombrie 2021 și din 24-25 martie, 30-31 mai și 23-24 iunie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 22 octombrie 2021 și din 24-25 martie, 30-31 mai și 23-24 iunie 2022,

| — | având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din 12 decembrie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din 12 decembrie 2022,

| — | având în vedere Decizia (PESC) 2022/2444 a Consiliului din 12 decembrie 2022 privind o misiune de parteneriat militar a Uniunii Europene în Niger (EUMPM Niger) (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (PESC) 2022/2444 a Consiliului din 12 decembrie 2022 privind o misiune de parteneriat militar a Uniunii Europene în Niger (EUMPM Niger) (12),

| — | având în vedere Decizia (PESC) 2022/1970 a Consiliului din 17 octombrie 2022 (13) de instituire a unei capacități de monitorizare a UE în Armenia și decizia sa din 19 decembrie 2022 de a trimite o echipă de asistență pentru planificarea tranziției în Armenia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (PESC) 2022/1970 a Consiliului din 17 octombrie 2022 (13) de instituire a unei capacități de monitorizare a UE în Armenia și decizia sa din 19 decembrie 2022 de a trimite o echipă de asistență pentru planificarea tranziției în Armenia,

| — | având în vedere Declarația de la Versailles adoptată la reuniunea informală a șefilor de stat și de guvern din 11 martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Versailles adoptată la reuniunea informală a șefilor de stat și de guvern din 11 martie 2022,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 22 ianuarie 2018 privind abordarea integrată în materie de conflicte și crize externe și din 24 ianuarie 2022 privind situația în materie de securitate europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 22 ianuarie 2018 privind abordarea integrată în materie de conflicte și crize externe și din 24 ianuarie 2022 privind situația în materie de securitate europeană,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 25 noiembrie 2013, 18 noiembrie 2014, 18 mai 2015, 27 iunie 2016, 14 noiembrie 2016, 18 mai 2017, 17 iulie 2017, 25 iunie 2018, 17 iunie 2019, 10 decembrie 2019, 17 iunie 2020, 12 octombrie 2020, 20 noiembrie 2020, 7 decembrie 2020 și 10 mai 2021 privind PSAC, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 25 noiembrie 2013, 18 noiembrie 2014, 18 mai 2015, 27 iunie 2016, 14 noiembrie 2016, 18 mai 2017, 17 iulie 2017, 25 iunie 2018, 17 iunie 2019, 10 decembrie 2019, 17 iunie 2020, 12 octombrie 2020, 20 noiembrie 2020, 7 decembrie 2020 și 10 mai 2021 privind PSAC,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 5 iunie 2020 privind tineretul în cadrul acțiunii externe, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 5 iunie 2020 privind tineretul în cadrul acțiunii externe,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 16 aprilie 2021 privind un parteneriat reînnoit cu vecinătatea sudică – O nouă agendă pentru Mediterana, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 16 aprilie 2021 privind un parteneriat reînnoit cu vecinătatea sudică – O nouă agendă pentru Mediterana,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 18 octombrie 2021 privind Bosnia și Herțegovina/operația EUFOR Althea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 18 octombrie 2021 privind Bosnia și Herțegovina/operația EUFOR Althea,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 24 ianuarie 2022 privind trecerea la un nivel superior a parteneriatului strategic ONU-UE privind operațiile de pace și gestionarea crizelor: prioritățile pentru perioada 2022-2024, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 24 ianuarie 2022 privind trecerea la un nivel superior a parteneriatului strategic ONU-UE privind operațiile de pace și gestionarea crizelor: prioritățile pentru perioada 2022-2024,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 21 februarie 2022 privind prelungirea și consolidarea punerii în aplicare a conceptului prezențelor maritime coordonate în Golful Guineei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 21 februarie 2022 privind prelungirea și consolidarea punerii în aplicare a conceptului prezențelor maritime coordonate în Golful Guineei,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 23 mai 2022 privind dezvoltarea posturii de securitate a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 23 mai 2022 privind dezvoltarea posturii de securitate a Uniunii Europene,

| — | având în vedere reuniunea Consiliului Afaceri Externe din 16 mai 2022 și cea a Consiliului Afaceri Externe cu miniștrii Apărării din 17 mai 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere reuniunea Consiliului Afaceri Externe din 16 mai 2022 și cea a Consiliului Afaceri Externe cu miniștrii Apărării din 17 mai 2022,

| — | având în vedere strategia globală intitulată „Viziune comună, acțiuni comune: o Europă mai puternică – o strategie globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene”, prezentată de Vicepreședinta Comisiei/Înalta Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) la 28 iunie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere strategia globală intitulată „Viziune comună, acțiuni comune: o Europă mai puternică – o strategie globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene”, prezentată de Vicepreședinta Comisiei/Înalta Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) la 28 iunie 2016,

| — | având în vedere „Busola strategică pentru securitate și apărare – Pentru o Uniune Europeană care își protejează cetățenii, valorile și interesele și contribuie la pacea și securitatea internaționale”, aprobată de Consiliu la reuniunea sa din 21 martie 2022 și confirmată de Consiliul European la 25 martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Busola strategică pentru securitate și apărare – Pentru o Uniune Europeană care își protejează cetățenii, valorile și interesele și contribuie la pacea și securitatea internaționale”, aprobată de Consiliu la reuniunea sa din 21 martie 2022 și confirmată de Consiliul European la 25 martie 2022,

| — | având în vedere Foaia de parcurs a Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) privind schimbările climatice și apărarea din 6 noiembrie 2020 și rezoluția Parlamentului din 7 iunie 2022 referitoare la aceasta (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Foaia de parcurs a Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) privind schimbările climatice și apărarea din 6 noiembrie 2020 și rezoluția Parlamentului din 7 iunie 2022 referitoare la aceasta (14),

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 6 martie 2014, intitulată „Pentru un domeniu maritim mondial deschis și sigur: elemente pentru o strategie a Uniunii Europene în materie de securitate maritimă” (JOIN(2014)0009), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 6 martie 2014, intitulată „Pentru un domeniu maritim mondial deschis și sigur: elemente pentru o strategie a Uniunii Europene în materie de securitate maritimă” (JOIN(2014)0009),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 24 iulie 2020 referitoare la Strategia UE privind uniunea securității (COM(2020)0605), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 24 iulie 2020 referitoare la Strategia UE privind uniunea securității (COM(2020)0605),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 15 februarie 2022 referitoare la contribuția Comisiei la apărarea europeană (COM(2022)0060), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 15 februarie 2022 referitoare la contribuția Comisiei la apărarea europeană (COM(2022)0060),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 15 februarie 2022 intitulată „Foaie de parcurs privind tehnologiile critice pentru securitate și apărare” (COM(2022)0061), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 15 februarie 2022 intitulată „Foaie de parcurs privind tehnologiile critice pentru securitate și apărare” (COM(2022)0061),

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 18 mai 2022 intitulată „Analiza decalajelor în materie de investiții în domeniul apărării și calea de urmat” (JOIN(2022)0024), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 18 mai 2022 intitulată „Analiza decalajelor în materie de investiții în domeniul apărării și calea de urmat” (JOIN(2022)0024),

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 16 decembrie 2020 intitulată „Strategia de securitate cibernetică a UE pentru deceniul digital” (JOIN(2020)0018), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 16 decembrie 2020 intitulată „Strategia de securitate cibernetică a UE pentru deceniul digital” (JOIN(2020)0018),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 22 februarie 2021 intitulată „Planul de acțiune privind sinergiile dintre industria civilă, industria de apărare și industria spațială” (COM(2021)0070), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 22 februarie 2021 intitulată „Planul de acțiune privind sinergiile dintre industria civilă, industria de apărare și industria spațială” (COM(2021)0070),

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 10 noiembrie 2022 intitulată „Planul de acțiune vizând mobilitatea militară 2.0” (JOIN(2022)0048), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 10 noiembrie 2022 intitulată „Planul de acțiune vizând mobilitatea militară 2.0” (JOIN(2022)0048),

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 10 noiembrie 2022 intitulată „Politica UE în domeniul apărării cibernetice” (JOIN(2022)0049), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 10 noiembrie 2022 intitulată „Politica UE în domeniul apărării cibernetice” (JOIN(2022)0049),

| — | având în vedere cel de al doilea program anual de lucru al Fondului european de apărare pentru 2022, adoptat de Comisie la 25 mai 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de al doilea program anual de lucru al Fondului european de apărare pentru 2022, adoptat de Comisie la 25 mai 2022,

| — | având în vedere Tratatul Atlanticului de Nord, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul Atlanticului de Nord,

| — | având în vedere declarația de la summitul de la Madrid, făcută de șefii de stat și de guvern ai NATO care au luat parte la reuniunea Consiliului Atlanticului de Nord de la Madrid, la 29 iunie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația de la summitul de la Madrid, făcută de șefii de stat și de guvern ai NATO care au luat parte la reuniunea Consiliului Atlanticului de Nord de la Madrid, la 29 iunie 2022,

| — | având în vedere cererile Suediei și Finlandei de aderare la NATO, prezentate împreună la 18 mai 2022, precum și semnarea de către aliații NATO a protocoalelor de aderare pentru Finlanda și Suedia la 5 iulie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererile Suediei și Finlandei de aderare la NATO, prezentate împreună la 18 mai 2022, precum și semnarea de către aliații NATO a protocoalelor de aderare pentru Finlanda și Suedia la 5 iulie 2022,

| — | având în vedere conceptul strategic NATO 2022 adoptat de șefii de stat și de guvern ai NATO la summitul NATO de la Madrid din 29 iunie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere conceptul strategic NATO 2022 adoptat de șefii de stat și de guvern ai NATO la summitul NATO de la Madrid din 29 iunie 2022,

| — | având în vedere cele trei declarații comune privind cooperarea UE-NATO semnate la 8 iulie 2016, la 10 iulie 2018 și la 10 ianuarie 2023, |
| --- | --- |

—

având în vedere cele trei declarații comune privind cooperarea UE-NATO semnate la 8 iulie 2016, la 10 iulie 2018 și la 10 ianuarie 2023,

| — | având în vedere ansamblul comun de 74 de propuneri de implementare ale Declarației comune de la Varșovia aprobat de Consiliile UE și NATO la 6 decembrie 2016 și la 5 decembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere ansamblul comun de 74 de propuneri de implementare ale Declarației comune de la Varșovia aprobat de Consiliile UE și NATO la 6 decembrie 2016 și la 5 decembrie 2017,

| — | având în vedere cel de-al șaptelea raport din 20 iunie 2022 privind progresele înregistrate în punerea în aplicare a setului comun de propuneri aprobat de Consiliul UE și de Consiliul NATO la 6 decembrie 2016 și la 5 decembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al șaptelea raport din 20 iunie 2022 privind progresele înregistrate în punerea în aplicare a setului comun de propuneri aprobat de Consiliul UE și de Consiliul NATO la 6 decembrie 2016 și la 5 decembrie 2017,

| — | având în vedere rapoartele și recomandările pertinente adoptate de Adunarea Parlamentară a NATO (AP NATO), |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele și recomandările pertinente adoptate de Adunarea Parlamentară a NATO (AP NATO),

| — | având în vedere declarația de la summitul UE-SUA din 15 iunie 2021 intitulată „Către un parteneriat transatlantic reînnoit”, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația de la summitul UE-SUA din 15 iunie 2021 intitulată „Către un parteneriat transatlantic reînnoit”,

| — | având în vedere declarația comună a Secretarului de Stat al Statelor Unite ale Americii și a VP/ÎR din 3 decembrie 2021 privind lansarea dialogului UE-SUA privind securitatea și apărarea, precum și reuniunile ulterioare din cadrul acestui dialog, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a Secretarului de Stat al Statelor Unite ale Americii și a VP/ÎR din 3 decembrie 2021 privind lansarea dialogului UE-SUA privind securitatea și apărarea, precum și reuniunile ulterioare din cadrul acestui dialog,

| — | având în vedere războiul de agresiune nejustificat și neprovocat al Rusiei împotriva Ucrainei, invazia și anexarea ilegală a Crimeei și a regiunilor Donețk, Herson, Lugansk și Zaporijia, precum și ocuparea regiunilor Abhazia și Oseția de Sud ale Georgiei și a regiunii Transnistria a Republicii Moldova, |
| --- | --- |

—

având în vedere războiul de agresiune nejustificat și neprovocat al Rusiei împotriva Ucrainei, invazia și anexarea ilegală a Crimeei și a regiunilor Donețk, Herson, Lugansk și Zaporijia, precum și ocuparea regiunilor Abhazia și Oseția de Sud ale Georgiei și a regiunii Transnistria a Republicii Moldova,

| — | având în vedere noile tehnologii, cum ar fi inteligența artificială, capacitățile spațiale și informatica cuantică, ce prezintă noi posibilități pentru umanitate, dar creează și noi probleme în materie de apărare și de politică externă, care necesită o strategie clară și un consens între aliați, |
| --- | --- |

—

având în vedere noile tehnologii, cum ar fi inteligența artificială, capacitățile spațiale și informatica cuantică, ce prezintă noi posibilități pentru umanitate, dar creează și noi probleme în materie de apărare și de politică externă, care necesită o strategie clară și un consens între aliați,

| — | având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite,

| — | având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite, în special articolul 2 alineatul (4) care interzice utilizarea forței și articolul 51 privind dreptul inerent la autoapărare individuală și colectivă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite, în special articolul 2 alineatul (4) care interzice utilizarea forței și articolul 51 privind dreptul inerent la autoapărare individuală și colectivă,

| — | având în vedere Convenția ONU asupra Dreptului Mării (UNCLOS), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU asupra Dreptului Mării (UNCLOS),

| — | având în vedere rezoluțiile 1325 (2000), 1889 (2013), 2122 (2013), 2242 (2015) și 2493 (2019) ale Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea și rezoluțiile 2250 (2015), 2419 (2018) și 2535 (2020) privind tineretul, pacea și securitatea, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile 1325 (2000), 1889 (2013), 2122 (2013), 2242 (2015) și 2493 (2019) ale Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea și rezoluțiile 2250 (2015), 2419 (2018) și 2535 (2020) privind tineretul, pacea și securitatea,

| — | având în vedere rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU referitoare la Cipru, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU referitoare la Cipru,

| — | având în vedere Actul final de la Helsinki al Conferinței pentru Securitate și Cooperare în Europa din 1975, |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul final de la Helsinki al Conferinței pentru Securitate și Cooperare în Europa din 1975,

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 septembrie 2018 referitoare la sistemele de arme autonome (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 septembrie 2018 referitoare la sistemele de arme autonome (15),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 decembrie 2018 referitoare la mobilitatea militară (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 decembrie 2018 referitoare la mobilitatea militară (16),

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 martie 2019 referitoare la construirea capacității UE de prevenire a conflictelor și de mediere (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 martie 2019 referitoare la construirea capacității UE de prevenire a conflictelor și de mediere (17),

| — | având în vedere rezoluția sa legislativă din 26 noiembrie 2019 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată și a Directivei 2008/118/CE privind regimul general al accizelor, în ceea ce privește acțiunile de apărare din cadrul Uniunii (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa legislativă din 26 noiembrie 2019 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată și a Directivei 2008/118/CE privind regimul general al accizelor, în ceea ce privește acțiunile de apărare din cadrul Uniunii (18),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 privind exportul de arme: punerea în aplicare a Poziției comune 2008/944/PESC (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 privind exportul de arme: punerea în aplicare a Poziției comune 2008/944/PESC (19),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la punerea în aplicare a Directivei 2009/81/CE privind achizițiile publice în domeniul apărării și securității („Directiva privind achizițiile publice”), și a Directivei 2009/43/CE privind transferul de produse din domeniul apărării (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la punerea în aplicare a Directivei 2009/81/CE privind achizițiile publice în domeniul apărării și securității („Directiva privind achizițiile publice”), și a Directivei 2009/43/CE privind transferul de produse din domeniul apărării (20),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 iulie 2021 referitoare la cooperarea UE-NATO în contextul relațiilor transatlantice (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 iulie 2021 referitoare la cooperarea UE-NATO în contextul relațiilor transatlantice (21),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2021 referitoare la situația capabilităților de apărare cibernetică ale UE (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2021 referitoare la situația capabilităților de apărare cibernetică ale UE (22),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 februarie 2022 referitoare la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune – raportul anual pe 2021 (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 februarie 2022 referitoare la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune – raportul anual pe 2021 (23),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 februarie 2022 referitoare la aplicarea Politicii de securitate și apărare comune – raport anual pe 2021 (24), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 februarie 2022 referitoare la aplicarea Politicii de securitate și apărare comune – raport anual pe 2021 (24),

| — | având în vedere rezoluția sa din 1 martie 2022 referitoare la agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei (25), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 1 martie 2022 referitoare la agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei (25),

| — | având în vedere rezoluția sa din 9 martie 2022 referitoare la ingerințele străine în toate procesele democratice din Uniunea Europeană, inclusiv dezinformarea (26), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 9 martie 2022 referitoare la ingerințele străine în toate procesele democratice din Uniunea Europeană, inclusiv dezinformarea (26),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 aprilie 2022 referitoare la concluziile reuniunii Consiliului European din 24-25 martie 2022, inclusiv ultimele evoluții ale războiului din Ucraina și sancțiunile aplicate de UE împotriva Rusiei și implementarea acestora (27), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 aprilie 2022 referitoare la concluziile reuniunii Consiliului European din 24-25 martie 2022, inclusiv ultimele evoluții ale războiului din Ucraina și sancțiunile aplicate de UE împotriva Rusiei și implementarea acestora (27),

| — | având în vedere recomandarea sa din 8 iunie 2022 adresată Consiliului și VP/ÎR privind politica externă, de securitate și apărare a UE după războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei (28), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa din 8 iunie 2022 adresată Consiliului și VP/ÎR privind politica externă, de securitate și apărare a UE după războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei (28),

| — | având în vedere rezoluția sa din 8 iunie 2022 referitoare la punerea în aplicare a Strategiei europene de securitate și a politicii de securitate și apărare comune (29), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 8 iunie 2022 referitoare la punerea în aplicare a Strategiei europene de securitate și a politicii de securitate și apărare comune (29),

| — | având în vedere recomandarea sa din 14 septembrie 2022 adresată Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind parteneriatul reînnoit cu vecinătatea sudică – o nouă agendă pentru Mediterana, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa din 14 septembrie 2022 adresată Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind parteneriatul reînnoit cu vecinătatea sudică – o nouă agendă pentru Mediterana,

| — | având în vedere rezoluția sa legislativă din 14 decembrie 2022 referitoare la poziția Consiliului la prima lectură în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui instrument pentru acordarea de sprijin Ucrainei pentru 2023 (asistență macrofinanciară +) (30), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa legislativă din 14 decembrie 2022 referitoare la poziția Consiliului la prima lectură în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui instrument pentru acordarea de sprijin Ucrainei pentru 2023 (asistență macrofinanciară +) (30),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri constituționale și al Comisiei pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri constituționale și al Comisiei pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0296/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0296/2022),

| A. | întrucât Europa se confruntă cu cea mai complexă combinație de amenințări militare și nemilitare de la sfârșitul Războiului Rece, accentuată de războiul de agresiune neprovocat, nejustificat și ilegal al Rusiei împotriva Ucrainei; întrucât amenințările nemilitare includ dezinformarea, atacurile cibernetice, atacurile asupra infrastructurii critice, asasinatele și actele de sabotaj, presiunea economică, șantajul alimentar și energetic, instrumentalizarea migrației și influența politică subversivă; întrucât orice perturbare deliberată a infrastructurii energetice europene active este inacceptabilă și ar trebui să conducă la cel mai puternic răspuns posibil; întrucât invadarea Ucrainei de către Rusia este un atac împotriva ordinii internaționale bazate pe norme; întrucât acest război de agresiune este un atac la adresa arhitecturii europene de securitate care a fost construită după cel de Al Doilea Război Mondial și după sfârșitul Războiului Rece la care Rusia a fost parte; întrucât, în războiul său împotriva Ucrainei și în agresiunea sa împotriva Europei și a Occidentului, președintele Putin alege în mod deliberat escaladarea situației pe baza unor inițiative precum organizarea de simulacre de referendumuri în teritoriile ucrainene ocupate, anexând teritoriile Lugansk, Donețk, Herson și Zaporijia, mobilizarea parțială a forțelor ruse și amenințările repetate și crescânde, inclusiv amenințarea cu folosirea armelor nucleare; întrucât decretul Președintelui Vladimir Putin din 21 septembrie 2022 ce anunța mobilizarea parțială în Federația Rusă a generat presiuni migratorii din partea rușilor care fug din țara lor la frontierele cu Georgia, Kazahstan și țările baltice, dar, mai presus de toate, odată cu agresiunea brutală împotriva Ucrainei și genocidul comis împotriva ucrainenilor, acesta a provocat suferințe de neimaginat, ceea ce a generat cel mai mare val de refugiați după cel de-al Doilea Război Mondial; întrucât Ucraina își apără nu numai suveranitatea și integritatea teritorială, ci și valorile comune europene ale democrației; întrucât nu au fost instituite măsuri consistente și eficiente pentru a descuraja agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei; întrucât Rusia a amenințat în mod repetat Ucraina, precum și statele membre ale NATO și ale UE, cu războiul nuclear; |
| --- | --- |

A.

întrucât Europa se confruntă cu cea mai complexă combinație de amenințări militare și nemilitare de la sfârșitul Războiului Rece, accentuată de războiul de agresiune neprovocat, nejustificat și ilegal al Rusiei împotriva Ucrainei; întrucât amenințările nemilitare includ dezinformarea, atacurile cibernetice, atacurile asupra infrastructurii critice, asasinatele și actele de sabotaj, presiunea economică, șantajul alimentar și energetic, instrumentalizarea migrației și influența politică subversivă; întrucât orice perturbare deliberată a infrastructurii energetice europene active este inacceptabilă și ar trebui să conducă la cel mai puternic răspuns posibil; întrucât invadarea Ucrainei de către Rusia este un atac împotriva ordinii internaționale bazate pe norme; întrucât acest război de agresiune este un atac la adresa arhitecturii europene de securitate care a fost construită după cel de Al Doilea Război Mondial și după sfârșitul Războiului Rece la care Rusia a fost parte; întrucât, în războiul său împotriva Ucrainei și în agresiunea sa împotriva Europei și a Occidentului, președintele Putin alege în mod deliberat escaladarea situației pe baza unor inițiative precum organizarea de simulacre de referendumuri în teritoriile ucrainene ocupate, anexând teritoriile Lugansk, Donețk, Herson și Zaporijia, mobilizarea parțială a forțelor ruse și amenințările repetate și crescânde, inclusiv amenințarea cu folosirea armelor nucleare; întrucât decretul Președintelui Vladimir Putin din 21 septembrie 2022 ce anunța mobilizarea parțială în Federația Rusă a generat presiuni migratorii din partea rușilor care fug din țara lor la frontierele cu Georgia, Kazahstan și țările baltice, dar, mai presus de toate, odată cu agresiunea brutală împotriva Ucrainei și genocidul comis împotriva ucrainenilor, acesta a provocat suferințe de neimaginat, ceea ce a generat cel mai mare val de refugiați după cel de-al Doilea Război Mondial; întrucât Ucraina își apără nu numai suveranitatea și integritatea teritorială, ci și valorile comune europene ale democrației; întrucât nu au fost instituite măsuri consistente și eficiente pentru a descuraja agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei; întrucât Rusia a amenințat în mod repetat Ucraina, precum și statele membre ale NATO și ale UE, cu războiul nuclear;

| B. | întrucât victoria Ucrainei este, de asemenea, o chestiune de credibilitate a UE și a politicii sale de securitate și apărare; |
| --- | --- |

B.

întrucât victoria Ucrainei este, de asemenea, o chestiune de credibilitate a UE și a politicii sale de securitate și apărare;

| C. | întrucât, ca răspuns la aceste amenințări, UE trebuie să își întărească urgent eficacitatea politicii externe, de securitate și de apărare pentru a-și apăra interesele, valorile și cetățenii, atât în interiorul, cât și în afara frontierelor sale și, în primul rând, în vecinătatea sa, pentru a asigura pacea, securitatea umană, dezvoltarea durabilă și democrația și pentru a-și sprijini partenerii; întrucât Busola strategică urmărește să doteze UE cu orientările strategice necesare, cu instrumentele realiste și operaționale pentru a se îndrepta către o politică a apărării coerentă și credibilă și pentru a deveni un furnizor eficace și capabil de securitate și un actor puternic la nivel mondial; întrucât în prezent este foarte urgent să se întărească capabilitățile de securitate și apărare ale UE, luând drept bază sprijinul fără precedent acordat Ucrainei, cu precădere prin Instrumentul european pentru pace (IEP), precum și asigurarea complementarității cu NATO; întrucât agresiunea hibridă a Rusiei face necesară conceperea apărării unei Europe libere într-un mod cuprinzător și multidimensional, care să includă toate domeniile critice, de la îmbunătățirea capacităților militare tradiționale la protecția infrastructurii civile critice, a lanțurilor de aprovizionare și a instalațiilor energetice, precum și combaterea activă a dezinformării și a amenințărilor la adresa securității cibernetice; întrucât agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei a evidențiat lipsa de investiții în securitate și apărare în numeroase state membre ale UE și NATO; întrucât NATO a trimis mii de militari din forțele terestre, aeriene și maritime suplimentare pe flancul de est; întrucât NATO contribuie la coordonarea cererilor de asistență în numele Ucrainei; întrucât explozia care a avariat gazoductele Nord Stream a fost un atac țintit împotriva infrastructurii critice a UE; întrucât Belarus a devenit complice la războiul Rusiei împotriva Ucrainei; |
| --- | --- |

C.

întrucât, ca răspuns la aceste amenințări, UE trebuie să își întărească urgent eficacitatea politicii externe, de securitate și de apărare pentru a-și apăra interesele, valorile și cetățenii, atât în interiorul, cât și în afara frontierelor sale și, în primul rând, în vecinătatea sa, pentru a asigura pacea, securitatea umană, dezvoltarea durabilă și democrația și pentru a-și sprijini partenerii; întrucât Busola strategică urmărește să doteze UE cu orientările strategice necesare, cu instrumentele realiste și operaționale pentru a se îndrepta către o politică a apărării coerentă și credibilă și pentru a deveni un furnizor eficace și capabil de securitate și un actor puternic la nivel mondial; întrucât în prezent este foarte urgent să se întărească capabilitățile de securitate și apărare ale UE, luând drept bază sprijinul fără precedent acordat Ucrainei, cu precădere prin Instrumentul european pentru pace (IEP), precum și asigurarea complementarității cu NATO; întrucât agresiunea hibridă a Rusiei face necesară conceperea apărării unei Europe libere într-un mod cuprinzător și multidimensional, care să includă toate domeniile critice, de la îmbunătățirea capacităților militare tradiționale la protecția infrastructurii civile critice, a lanțurilor de aprovizionare și a instalațiilor energetice, precum și combaterea activă a dezinformării și a amenințărilor la adresa securității cibernetice; întrucât agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei a evidențiat lipsa de investiții în securitate și apărare în numeroase state membre ale UE și NATO; întrucât NATO a trimis mii de militari din forțele terestre, aeriene și maritime suplimentare pe flancul de est; întrucât NATO contribuie la coordonarea cererilor de asistență în numele Ucrainei; întrucât explozia care a avariat gazoductele Nord Stream a fost un atac țintit împotriva infrastructurii critice a UE; întrucât Belarus a devenit complice la războiul Rusiei împotriva Ucrainei;

| D. | întrucât la 12 decembrie 2022 Consiliul Afaceri Externe a decis să majoreze plafonul financiar global al IEP cu 2 miliarde EUR în 2023, cu posibilitatea unei majorări suplimentare într-o etapă ulterioară; |
| --- | --- |

D.

întrucât la 12 decembrie 2022 Consiliul Afaceri Externe a decis să majoreze plafonul financiar global al IEP cu 2 miliarde EUR în 2023, cu posibilitatea unei majorări suplimentare într-o etapă ulterioară;

| E. | întrucât în decembrie 2022 Parlamentul și Consiliul au convenit asupra unui pachet de sprijin în valoare de 18 miliarde EUR care urmează să fie transferat Ucrainei ca sprijin pe parcursul anului 2023; |
| --- | --- |

E.

întrucât în decembrie 2022 Parlamentul și Consiliul au convenit asupra unui pachet de sprijin în valoare de 18 miliarde EUR care urmează să fie transferat Ucrainei ca sprijin pe parcursul anului 2023;

| F. | întrucât, conform Busolei strategice, „o UE mai puternică și mai capabilă în domeniul securității și al apărării va aduce o contribuție pozitivă la securitatea mondială și transatlantică și este complementară NATO, care rămâne baza apărării colective pentru membrii săi. Cele două merg mână în mână.”; |
| --- | --- |

F.

întrucât, conform Busolei strategice, „o UE mai puternică și mai capabilă în domeniul securității și al apărării va aduce o contribuție pozitivă la securitatea mondială și transatlantică și este complementară NATO, care rămâne baza apărării colective pentru membrii săi. Cele două merg mână în mână.”;

| G. | întrucât abordarea integrată a UE în materie de conflicte și crize externe prevede o utilizare coerentă a diferitelor capacități ale UE, în cadrul căreia politica sa de securitate și apărare ar trebui să completeze și să fie completată de alte instrumente civile pentru a contribui la securitatea umană și la pacea sustenabilă în Europa și în întreaga lume; |
| --- | --- |

G.

întrucât abordarea integrată a UE în materie de conflicte și crize externe prevede o utilizare coerentă a diferitelor capacități ale UE, în cadrul căreia politica sa de securitate și apărare ar trebui să completeze și să fie completată de alte instrumente civile pentru a contribui la securitatea umană și la pacea sustenabilă în Europa și în întreaga lume;

| H. | întrucât Republica Populară Chineză și-a mărit cheltuielile pentru apărare în ultimul deceniu cu aproximativ 600 % și folosește puterea militară pentru a-și intimida și amenința vecinii, îndeosebi Taiwanul, după cum o demonstrează recent manevrele militare efectuate în urma vizitei lui Nancy Pelosi, președinta Camerei Reprezentanților a Statelor Unite, în Taiwan, în august 2022; întrucât China își continuă zilnic acțiunile militare periculoase și provocările; întrucât Republica Populară Chineză nu adoptă o poziție clară împotriva războiului de agresiune al Rusiei în Ucraina, care încalcă principiile fundamentale ale dreptului internațional; întrucât cooperarea militară ruso-chineză s-a intensificat semnificativ în 2022, după cum o demonstrează mai multe exerciții militare comune; |
| --- | --- |

H.

întrucât Republica Populară Chineză și-a mărit cheltuielile pentru apărare în ultimul deceniu cu aproximativ 600 % și folosește puterea militară pentru a-și intimida și amenința vecinii, îndeosebi Taiwanul, după cum o demonstrează recent manevrele militare efectuate în urma vizitei lui Nancy Pelosi, președinta Camerei Reprezentanților a Statelor Unite, în Taiwan, în august 2022; întrucât China își continuă zilnic acțiunile militare periculoase și provocările; întrucât Republica Populară Chineză nu adoptă o poziție clară împotriva războiului de agresiune al Rusiei în Ucraina, care încalcă principiile fundamentale ale dreptului internațional; întrucât cooperarea militară ruso-chineză s-a intensificat semnificativ în 2022, după cum o demonstrează mai multe exerciții militare comune;

| I. | întrucât, la sfârșitul lunii decembrie 2022, Japonia și Coreea de Sud, doi parteneri importanți ai UE, au subliniat în strategiile lor de securitate actualizate necesitatea cooperării cu UE; întrucât Japonia a anunțat, de asemenea, dublarea cheltuielilor pentru apărare, care vor ajunge la 2 % din produsul intern brut (PIB); întrucât atât Japonia, cât și Coreea de Sud se confruntă cu o triplă provocare în materie de securitate din cauza amenințărilor pe care le prezintă Rusia, China și Coreea de Nord; întrucât, în 2022, Coreea de Nord a efectuat peste 90 de teste cu rachete, de departe cel mai mare număr înregistrat vreodată, și circulă totodată zvonuri cu privire la un al 7-lea test nuclear, primul din 2017, ceea ce ar înrăutăți grav situația securității regionale și mondiale; |
| --- | --- |

I.

întrucât, la sfârșitul lunii decembrie 2022, Japonia și Coreea de Sud, doi parteneri importanți ai UE, au subliniat în strategiile lor de securitate actualizate necesitatea cooperării cu UE; întrucât Japonia a anunțat, de asemenea, dublarea cheltuielilor pentru apărare, care vor ajunge la 2 % din produsul intern brut (PIB); întrucât atât Japonia, cât și Coreea de Sud se confruntă cu o triplă provocare în materie de securitate din cauza amenințărilor pe care le prezintă Rusia, China și Coreea de Nord; întrucât, în 2022, Coreea de Nord a efectuat peste 90 de teste cu rachete, de departe cel mai mare număr înregistrat vreodată, și circulă totodată zvonuri cu privire la un al 7-lea test nuclear, primul din 2017, ceea ce ar înrăutăți grav situația securității regionale și mondiale;

| J. | întrucât vecinătatea estică și Balcanii de Vest au nevoie de o soluționare pașnică a conflictelor, de o stabilitate și o securitate îmbunătățite și de o cooperare reciprocă mai amplă; întrucât securitatea în aceste regiuni este afectată negativ de invadarea Ucrainei de către Rusia; |
| --- | --- |

J.

întrucât vecinătatea estică și Balcanii de Vest au nevoie de o soluționare pașnică a conflictelor, de o stabilitate și o securitate îmbunătățite și de o cooperare reciprocă mai amplă; întrucât securitatea în aceste regiuni este afectată negativ de invadarea Ucrainei de către Rusia;

| K. | întrucât regiunea arctică devine din ce în ce mai importantă în domenii precum geopolitica, dezvoltarea economică și transporturile și, în același timp, se confruntă cu provocări legate de schimbările climatice, militarizare și migrație; întrucât intensificarea activității militare a Rusiei și creșterea concentrării de forțe militare în Arctica sunt alarmante; |
| --- | --- |

K.

întrucât regiunea arctică devine din ce în ce mai importantă în domenii precum geopolitica, dezvoltarea economică și transporturile și, în același timp, se confruntă cu provocări legate de schimbările climatice, militarizare și migrație; întrucât intensificarea activității militare a Rusiei și creșterea concentrării de forțe militare în Arctica sunt alarmante;

| L. | întrucât influența Rusiei în Africa a crescut în special prin extinderea implicării grupului Wagner pe continent; întrucât grupul Wagner a dobândit o poziție puternică în țări precum Mali și Republica Centrafricană (RCA); întrucât se pare că grupul Wagner a comis atrocități în Ucraina, Mali, Libia, Siria și RCA; în Mali, aceasta este consolidată de poziția necooperantă a autorităților față de partenerii occidentali [misiunea de instruire a Uniunii Europene (EUTM) în Mali], organizațiile regionale și Misiunea multidimensională integrată a Organizației Națiunilor Unite de stabilizare în Mali (MINUSMA); |
| --- | --- |

L.

întrucât influența Rusiei în Africa a crescut în special prin extinderea implicării grupului Wagner pe continent; întrucât grupul Wagner a dobândit o poziție puternică în țări precum Mali și Republica Centrafricană (RCA); întrucât se pare că grupul Wagner a comis atrocități în Ucraina, Mali, Libia, Siria și RCA; în Mali, aceasta este consolidată de poziția necooperantă a autorităților față de partenerii occidentali [misiunea de instruire a Uniunii Europene (EUTM) în Mali], organizațiile regionale și Misiunea multidimensională integrată a Organizației Națiunilor Unite de stabilizare în Mali (MINUSMA);

| M. | întrucât fragmentarea industrială la nivel național a dezvoltării și achiziționării de capabilități militare europene costă între 25 și 100 de miliarde EUR în fiecare an și are un impact considerabil asupra competitivității globale a sectorului apărării; întrucât statele membre au achiziționat doar aproximativ 11 % din totalul echipamentelor lor în colaborare în 2020 și 8 % în 2021, în ciuda cofinanțării prin programele finanțate din bugetul UE, cum ar fi Acțiunea pregătitoare privind cercetarea în materie de apărare (PADR) și Programul european de dezvoltare industrială în domeniul apărării (EDIDP), și în ciuda angajamentului lor de a ajunge la 35 % din achizițiile publice comune în domeniul apărării; întrucât, în perioada 1999-2021, cheltuielile combinate ale UE pentru apărare au crescut cu 20 %, față de 66 % în SUA, 292 % în Rusia și 592 % în China; întrucât statele membre au convenit cheltuieli mai mari și mai eficiente pentru apărare, care ar trebui să fie direcționate în primul rând către inițiative de cooperare și să reflecte angajamentele în materie de cheltuieli pentru apărare ale membrilor NATO ai UE; întrucât UE trebuie să stimuleze în continuare cercetarea, dezvoltarea tehnologică și inovarea în domeniul securității și apărării; întrucât ambiția UE de a deveni un actor capabil în materie de securitate datează de peste 20 de ani, în timp ce rezultatele în materie de capabilități, interoperabilitate și cooperare eficientă din punctul de vedere al costurilor rămân destul de limitate, în pofida instituirii diferitelor structuri și procese, cum ar fi Agenția Europeană de Apărare, Planul de dezvoltare a capabilităților, cooperarea structurată permanentă (PESCO), Capacitatea militară de planificare și conducere (MPCC) și procesul anual coordonat de revizuire privind apărarea (CARD); întrucât, din 2017, au fost lansate în total 61 de proiecte PESCO, dar niciunul nu a obținut rezultate tangibile; întrucât Comisia și SEAE au propus adoptarea Actului privind consolidarea industriei europene de apărare prin achiziții publice în comun (EDIRPA), un instrument pe termen scurt al UE menit să stimuleze achizițiile publice comune pentru a răspunde celor mai importante nevoi ale noastre; întrucât acest instrument va fi finanțat cu 500 de milioane EUR din bugetul UE, pe lângă investițiile proprii ale statelor membre; întrucât în 2023, după finalizarea EDIRPA, se așteaptă ca Comisia să prezinte un regulament de instituire a unui program european de investiții în domeniul apărării (EDIP), care va stabili condițiile în care statele membre pot achiziționa în comun, beneficiind în același timp de scutirea de TVA și de sprijinul financiar al UE; întrucât apărarea rămâne una dintre competențele fundamentale ale statelor membre; |
| --- | --- |

M.

întrucât fragmentarea industrială la nivel național a dezvoltării și achiziționării de capabilități militare europene costă între 25 și 100 de miliarde EUR în fiecare an și are un impact considerabil asupra competitivității globale a sectorului apărării; întrucât statele membre au achiziționat doar aproximativ 11 % din totalul echipamentelor lor în colaborare în 2020 și 8 % în 2021, în ciuda cofinanțării prin programele finanțate din bugetul UE, cum ar fi Acțiunea pregătitoare privind cercetarea în materie de apărare (PADR) și Programul european de dezvoltare industrială în domeniul apărării (EDIDP), și în ciuda angajamentului lor de a ajunge la 35 % din achizițiile publice comune în domeniul apărării; întrucât, în perioada 1999-2021, cheltuielile combinate ale UE pentru apărare au crescut cu 20 %, față de 66 % în SUA, 292 % în Rusia și 592 % în China; întrucât statele membre au convenit cheltuieli mai mari și mai eficiente pentru apărare, care ar trebui să fie direcționate în primul rând către inițiative de cooperare și să reflecte angajamentele în materie de cheltuieli pentru apărare ale membrilor NATO ai UE; întrucât UE trebuie să stimuleze în continuare cercetarea, dezvoltarea tehnologică și inovarea în domeniul securității și apărării; întrucât ambiția UE de a deveni un actor capabil în materie de securitate datează de peste 20 de ani, în timp ce rezultatele în materie de capabilități, interoperabilitate și cooperare eficientă din punctul de vedere al costurilor rămân destul de limitate, în pofida instituirii diferitelor structuri și procese, cum ar fi Agenția Europeană de Apărare, Planul de dezvoltare a capabilităților, cooperarea structurată permanentă (PESCO), Capacitatea militară de planificare și conducere (MPCC) și procesul anual coordonat de revizuire privind apărarea (CARD); întrucât, din 2017, au fost lansate în total 61 de proiecte PESCO, dar niciunul nu a obținut rezultate tangibile; întrucât Comisia și SEAE au propus adoptarea Actului privind consolidarea industriei europene de apărare prin achiziții publice în comun (EDIRPA), un instrument pe termen scurt al UE menit să stimuleze achizițiile publice comune pentru a răspunde celor mai importante nevoi ale noastre; întrucât acest instrument va fi finanțat cu 500 de milioane EUR din bugetul UE, pe lângă investițiile proprii ale statelor membre; întrucât în 2023, după finalizarea EDIRPA, se așteaptă ca Comisia să prezinte un regulament de instituire a unui program european de investiții în domeniul apărării (EDIP), care va stabili condițiile în care statele membre pot achiziționa în comun, beneficiind în același timp de scutirea de TVA și de sprijinul financiar al UE; întrucât apărarea rămâne una dintre competențele fundamentale ale statelor membre;

| N. | întrucât PSAC are 12 misiuni civile și opt operațiuni militare în curs, cu aproximativ 5 000 de membri ai personalului desfășurați pe trei continente; întrucât numai trei dintre acestea sunt operațiuni cu mandat executiv [Atalanta, Operațiunea forțelor navale ale Uniunii Europene în Mediterana (IRINI) (EU NAVFOR MED IRINI), EUFOR Althea]; întrucât misiunile și operațiunile PSAC suferă din cauza procesului decizional lent și a microgestionării excesive din partea Consiliului, agravate de coordonarea insuficientă între activitățile de formare și furnizarea de echipamente militare partenerilor; întrucât numărul total al membrilor personalului desfășurat de statele membre a scăzut constant în ultimii ani, iar misiunile și operațiunile suferă în permanență din cauză că statele membre nu își respectă angajamentele de a furniza personal militar sau civil suficient; întrucât astfel de disfuncționalități operaționale împiedică eficacitatea generală a misiunilor și operațiilor PSAC; întrucât misiunile și operațiunile PSAC consolidează în mare măsură reziliența și stabilitatea vecinătății europene; întrucât Pactul privind PSAC civilă este instrumentul-cheie pentru consolidarea PSAC civile; întrucât misiunile și operațiunile PSAC ale UE sunt adesea vizate de amenințări hibride, inclusiv de dezinformare, ceea ce le pune în pericol eficacitatea în stabilizarea țării în care sunt desfășurate și, în schimb, întărește instabilitatea preexistentă, ai cărei unici beneficiari sunt state terțe răuvoitoare; întrucât operațiunea EUFOR Althea are drept scop garantarea aplicării acordurilor de la Dayton negociate în 1995 și încă joacă un rol esențial pentru securitatea și stabilitatea Bosniei și Herțegovinei și a regiunii; întrucât mandatul EUFOR Althea a fost prelungit cu încă un an de către Consiliul de Securitate al ONU; întrucât continuarea operațiunii EUFOR Althea este în interesul Bosniei și Herțegovinei și al regiunii; întrucât Misiunea UE de asistență la frontieră în Libia și EU NAVFOR MED IRINI contribuie la pacea, securitatea și stabilitatea sustenabile prin punerea în aplicare a embargoului asupra armelor impus Libiei de către Consiliul de Securitate al ONU și combaterea armelor ilicite și a traficului de ființe umane; |
| --- | --- |

N.

întrucât PSAC are 12 misiuni civile și opt operațiuni militare în curs, cu aproximativ 5 000 de membri ai personalului desfășurați pe trei continente; întrucât numai trei dintre acestea sunt operațiuni cu mandat executiv [Atalanta, Operațiunea forțelor navale ale Uniunii Europene în Mediterana (IRINI) (EU NAVFOR MED IRINI), EUFOR Althea]; întrucât misiunile și operațiunile PSAC suferă din cauza procesului decizional lent și a microgestionării excesive din partea Consiliului, agravate de coordonarea insuficientă între activitățile de formare și furnizarea de echipamente militare partenerilor; întrucât numărul total al membrilor personalului desfășurat de statele membre a scăzut constant în ultimii ani, iar misiunile și operațiunile suferă în permanență din cauză că statele membre nu își respectă angajamentele de a furniza personal militar sau civil suficient; întrucât astfel de disfuncționalități operaționale împiedică eficacitatea generală a misiunilor și operațiilor PSAC; întrucât misiunile și operațiunile PSAC consolidează în mare măsură reziliența și stabilitatea vecinătății europene; întrucât Pactul privind PSAC civilă este instrumentul-cheie pentru consolidarea PSAC civile; întrucât misiunile și operațiunile PSAC ale UE sunt adesea vizate de amenințări hibride, inclusiv de dezinformare, ceea ce le pune în pericol eficacitatea în stabilizarea țării în care sunt desfășurate și, în schimb, întărește instabilitatea preexistentă, ai cărei unici beneficiari sunt state terțe răuvoitoare; întrucât operațiunea EUFOR Althea are drept scop garantarea aplicării acordurilor de la Dayton negociate în 1995 și încă joacă un rol esențial pentru securitatea și stabilitatea Bosniei și Herțegovinei și a regiunii; întrucât mandatul EUFOR Althea a fost prelungit cu încă un an de către Consiliul de Securitate al ONU; întrucât continuarea operațiunii EUFOR Althea este în interesul Bosniei și Herțegovinei și al regiunii; întrucât Misiunea UE de asistență la frontieră în Libia și EU NAVFOR MED IRINI contribuie la pacea, securitatea și stabilitatea sustenabile prin punerea în aplicare a embargoului asupra armelor impus Libiei de către Consiliul de Securitate al ONU și combaterea armelor ilicite și a traficului de ființe umane;

| O. | întrucât conflictele afectează în mod disproporționat femeile și fetele și, printre altele, intensifică violența de gen, fapt demonstrat și de războiul de agresiune nejustificat al Rusiei împotriva Ucrainei; întrucât participarea femeilor la operațiunile militare și de menținere a păcii ar trebui încurajată și consolidată; întrucât femeile reprezintă 24 % dintre participanții la misiunile civile ale PSAC și doar 5 % dintre participanții la misiunile militare, respectiv 6 % dintre participanții la operațiunile militare (31); întrucât, având în vedere importanța egalității de gen și contribuția femeilor la procesele de pace, includerea perspectivei de gen în politica de securitate și apărare a UE este esențială; |
| --- | --- |

O.

întrucât conflictele afectează în mod disproporționat femeile și fetele și, printre altele, intensifică violența de gen, fapt demonstrat și de războiul de agresiune nejustificat al Rusiei împotriva Ucrainei; întrucât participarea femeilor la operațiunile militare și de menținere a păcii ar trebui încurajată și consolidată; întrucât femeile reprezintă 24 % dintre participanții la misiunile civile ale PSAC și doar 5 % dintre participanții la misiunile militare, respectiv 6 % dintre participanții la operațiunile militare (31); întrucât, având în vedere importanța egalității de gen și contribuția femeilor la procesele de pace, includerea perspectivei de gen în politica de securitate și apărare a UE este esențială;

| P. | întrucât parteneriatele în materie de securitate și apărare, precum și cooperarea sustenabilă în domeniul securității și al apărării, sunt instrumente esențiale pentru a sprijini ambiția UE de a fi un actor global; întrucât cooperarea UE-NATO și alte parteneriate, cum ar fi cu ONU, cu OSCE, cu Statele Unite, cu Regatul Unit, cu Canada, Norvegia, Ucraina, Georgia, cu țările din Balcanii de Vest, cu Japonia, Australia, precum și cu Uniunea Africană și anumite țări africane, constituie un pilon integral al PSAC; |
| --- | --- |

P.

întrucât parteneriatele în materie de securitate și apărare, precum și cooperarea sustenabilă în domeniul securității și al apărării, sunt instrumente esențiale pentru a sprijini ambiția UE de a fi un actor global; întrucât cooperarea UE-NATO și alte parteneriate, cum ar fi cu ONU, cu OSCE, cu Statele Unite, cu Regatul Unit, cu Canada, Norvegia, Ucraina, Georgia, cu țările din Balcanii de Vest, cu Japonia, Australia, precum și cu Uniunea Africană și anumite țări africane, constituie un pilon integral al PSAC;

| Q. | întrucât patrimoniul cultural are o dimensiune universală, fiind o mărturie a istoriei inseparabilă de identitatea popoarelor, pe care comunitatea internațională trebuie să o protejeze și să o păstreze pentru generațiile viitoare; întrucât diversitatea culturală joacă un rol important în promovarea prevenirii conflictelor, reconcilierii și combaterii extremismului; |
| --- | --- |

Q.

întrucât patrimoniul cultural are o dimensiune universală, fiind o mărturie a istoriei inseparabilă de identitatea popoarelor, pe care comunitatea internațională trebuie să o protejeze și să o păstreze pentru generațiile viitoare; întrucât diversitatea culturală joacă un rol important în promovarea prevenirii conflictelor, reconcilierii și combaterii extremismului;

| R. | întrucât datele și noile tehnologii, cum ar fi IA, sunt din ce în ce mai importante în menținerea competitivității militare și sunt utilizate în dezvoltarea de capabilități militare noi sau ameliorate, cum ar fi armele cibernetice bazate pe IA, dronele și armele și vehiculele autonome sau semiautonome, precum și instrumentele de informații secrete și de înțelegere a situațiilor, toate acestea având un efect transformator asupra operațiunilor și strategiei militare; |
| --- | --- |

R.

întrucât datele și noile tehnologii, cum ar fi IA, sunt din ce în ce mai importante în menținerea competitivității militare și sunt utilizate în dezvoltarea de capabilități militare noi sau ameliorate, cum ar fi armele cibernetice bazate pe IA, dronele și armele și vehiculele autonome sau semiautonome, precum și instrumentele de informații secrete și de înțelegere a situațiilor, toate acestea având un efect transformator asupra operațiunilor și strategiei militare;

| S. | întrucât rolul activ al Parlamentului în conceperea politicilor PSAC consolidează fundamentele democratice ale UE; întrucât Parlamentul poate exercita în mod legitim controlul politic și supravegherea asupra executivului la nivelul UE; întrucât nu există competențe oficiale de control în ceea ce privește IEP și FED; întrucât diplomația Parlamentului este un mijloc dovedit și complementar de îmbunătățire a comunicării strategice, precum și a vizibilității și eficacității misiunilor și operațiunilor PSAC, |
| --- | --- |

S.

întrucât rolul activ al Parlamentului în conceperea politicilor PSAC consolidează fundamentele democratice ale UE; întrucât Parlamentul poate exercita în mod legitim controlul politic și supravegherea asupra executivului la nivelul UE; întrucât nu există competențe oficiale de control în ceea ce privește IEP și FED; întrucât diplomația Parlamentului este un mijloc dovedit și complementar de îmbunătățire a comunicării strategice, precum și a vizibilității și eficacității misiunilor și operațiunilor PSAC,

Utilizarea impulsului pentru consolidarea PSAC

| 1. | subliniază deteriorarea dramatică a securității europene, cauzată de agresiunea militară nejustificată, neprovocată și ilegală a Rusiei împotriva Ucrainei; subliniază că această situație impune ca UE să își intensifice autonomia strategică și eforturile comune de a dobândi capacitățile de apărare necesare și să dea dovadă de o mai mare disponibilitate de a acționa în continuare unită pentru a asigura securitatea la care se așteaptă cetățenii UE; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază răspunsul fără precedent și unit al UE la războiul Rusiei împotriva Ucrainei, inclusiv furnizarea de echipamente militare prin intermediul IEP; își menține angajamentul de a sprijini apărarea de către Ucraina a integrității sale teritoriale, a suveranității sale și a valorilor europene; invită UE să își intensifice și să își accelereze eforturile și să ofere Ucrainei toate ajutoarele financiare, umanitare și militare necesare, precum și echipamentul necesar pentru a câștiga acest război, inclusiv echipamente letale și, în special, armament greu, inclusiv tancuri Leopard și sisteme moderne de apărare aeriană; salută călduros decizia Consiliului de a înființa, în urma unui apel anterior al Parlamentului, o misiune de asistență militară în sprijinul Ucrainei (EUMAM Ucraina), menită să consolideze capacitatea militară a forțelor armate ucrainene de a desfășura în mod eficace operațiuni militare, pentru a permite Ucrainei să își apere integritatea teritorială în cadrul frontierelor sale recunoscute la nivel internațional, să își exercite efectiv suveranitatea și să protejeze civilii; invită statele membre să acorde mai rapid asistență militară Ucrainei, în special furnizarea de arme ca răspuns la nevoi clar identificate; invită, în acest sens, Cancelarul german Scholz să inițieze un consorțiu european al țărilor europene interesate care să livreze fără întârziere Ucrainei tancuri grele de luptă Leopard 2; invită UE și statele sale membre să ajute Ucraina pentru a-și îmbunătăți capacitatea de a-și regenera forțele și să desfășoare în mod eficace operațiuni pentru a ajuta această țară să își restabilească integritatea teritorială și să își exercite efectiv suveranitatea, să protejeze populația civilă și să descurajeze și să răspundă la ofensivele militare ale Rusiei; solicită impunerea în continuare de sancțiuni împotriva persoanelor, entităților și organismelor responsabile de crimele împotriva Ucrainei; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază necesitatea solidarității între statele membre, în special cu cele a căror poziție geografică le expune direct diverselor amenințări și provocări iminente pe uscat, pe mare și în aer; sprijină pe deplin eforturile de operaționalizare a articolului 42 alineatul (7) din TUE în acest sens; |
| --- | --- |

3.

| 4. | condamnă în termenii cei mai fermi anexările ilegale de către Rusia ale Crimeei și ale celor patru regiuni ucrainene Lugansk, Donețk, Zaporijia și Herson și condamnă amenințările Rusiei de a utiliza arme nucleare; subliniază că aplicarea măsurilor restrictive împotriva Rusiei rămâne unul dintre elementele-cheie ale setului de instrumente ale UE pentru combaterea agresiunii militare ruse împotriva Ucrainei; salută cel de al nouălea pachet de măsuri restrictive al Comisiei ca răspuns la referendumurile ilegale organizate în regiunile ucrainene, la mobilizarea recruților ruși și la amenințarea lui Putin de a utiliza arme nucleare și consideră binevenite pregătirile celui de al nouălea pachet; subliniază că impunitatea care a urmat invaziei Georgiei din 2008 este unul dintre factorii care au dus la războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei; |
| --- | --- |

4.

| 5. | îndeamnă UE și statele membre să reducă în mod semnificativ decalajul dintre asistența militară „promisă” și cea „acordată” Ucrainei; le invită să depășească blocajele politice care împiedică livrarea de rachete cu rază lungă de acțiune, tancuri și vehicule blindate către Ucraina în cantități suficiente pentru a sprijini lansarea unei contraofensive la scară largă; invită UE și partenerii săi ca, în cooperare cu Ucraina, să înceapă planificarea pe termen mediu și lung pentru a evalua posibilele evoluții de pe câmpul de luptă și pentru a anticipa cererea potențială de arme și muniții, precum și direcția și sfera ajutorului potențial; |
| --- | --- |

5.

| 6. | salută călduros continuarea sprijinului militar important pentru consolidarea capacităților Ucrainei de apărare aeriană și de infanterie; invită statele membre ale UE și NATO să își sporească asistența militară, în special prin livrarea armamentului greu necesar; |
| --- | --- |

6.

| 7. | este profund șocat de faptul că mai multe centrale nucleare ucrainene au fost atacate și ocupate și au fost în mod repetat scena ostilităților de când Rusia și-a început războiul ilegal de agresiune împotriva Ucrainei; este profund îngrijorat de faptul că forțele ruse continuă să ocupe centrala nucleară de la Zaporijia (CNZ), cea mai mare centrală nucleară din Europa, iar angajații acesteia, dintre care unii au fost răpiți temporar, lucrează în mod constant sub presiunea forțelor de ocupație; este îngrijorat și de întreruperile repetate ale alimentării cu energie a centralei din cauza luptelor din interiorul și din jurul ei, ceea ce a dus la creșterea dramatică a riscului de catastrofă nucleară; solicită retragerea imediată a personalului militar rus din interiorul și din jurul CNZ, precum și crearea unei zone demilitarizate în jurul centralei, recunoscând că luptele din jurul centralei ar putea duce la un dezastru major cu consecințe inimaginabile; îndeamnă UE să ajute Agenția Internațională pentru Energie Atomică și alte organizații să pună în aplicare fără întârziere măsurile necesare de siguranță nucleară; solicită UE și statelor sale membre să promoveze interzicerea totală a atacurilor militare asupra sau din interiorul instalațiilor nucleare, fără excepție, în temeiul dreptului internațional; |
| --- | --- |

7.

| 8. | cere UE și statelor membre să ia în considerare soluții pentru a consolida instalațiile de întreținere, service și reparații, astfel încât să se crească oferta de echipamente militare reparate din țările partenere; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută noile inițiative ale UE de consolidare a securității și apărării europene, precum și a capabilităților statelor membre ale UE, în special Declarația de la Versailles, Busola strategică și Comunicarea comună privind lacunele în materie de investiții în domeniul apărării; salută propunerea Comisiei de regulament de stimulare a achizițiilor publice comune (EDIRPA), subliniind, în același timp, necesitatea alocării unor resurse bugetare, mai ales prin intermediul statelor membre și al bugetelor lor pentru apărare majorate; subliniază că ar trebui explorată consolidarea rolurilor și responsabilităților AEA în viitoarele proiecte comune de achiziții publice; cere statelor membre să aibă obiective mai ambițioase legate de cheltuielile de investiții în domeniul apărării și achizițiile publice comune; salută prezentarea, după finalizarea EDIRPA în 2023, anunțată de Comisie a Regulamentului privind programul european de investiții în domeniul apărării (EDIP), al cărui buget ar trebui și el majorat în mod semnificativ; subliniază că aceste inițiative constituie un pas important către o uniune europeană a apărării; solicită mai multe oportunități de finanțare pentru industria europeană de apărare, cu condiția ca acestea să fie investite în proiecte de colaborare și să genereze valoare adăugată; salută Inițiativa strategică pentru securitatea europeană (SESI) a Băncii Europene de Investiții anunțată la 10 martie 2022, care urmărește să mobilizeze investiții în valoare de 6 miliarde EUR pentru a sprijini sistemele europene de securitate și apărare cu dublă utilizare și o încurajează să analizeze toate opțiunile de finanțare posibile pentru proiectele de colaborare ale industriei europene de apărare, inclusiv prin revizuirea normelor sale; solicită alocarea unui buget adecvat pentru toate instrumentele europene de apărare, în special Fondul european de apărare, mobilitatea militară, viitoarele EDIRPA și EDIP și, prin urmare, solicită un buget adecvat pentru toate instrumentele europene de apărare; subliniază obiectivul NATO de 2 %, reconfirmat la summitul NATO din septembrie 2014 din Țara Galilor, și se bucură că, în ultima vreme, majoritatea statelor membre ale UE și ale NATO s-au apropiat de acest obiectiv, care ar trebui tratat ca un obiectiv minim, dar, în pofida celor mai mari amenințări la adresa securității din ultimele decenii, acest obiectiv a fost atins până în prezent de doar câteva state din Europa – în special de cele de pe flancul estic; subliniază, cu toate acestea, că, având în vedere nivelul actual al provocărilor, vor fi necesare investiții suplimentare în sectorul apărării; |
| --- | --- |

9.

| 10. | salută noua ambiție a Busolei strategice de a oferi Uniunii o viziune, o cultură strategică comună a apărării și instrumentele necesare pentru a fi un furnizor eficace de securitate, precum și pentru a consolida securitatea și apărarea UE, crescând reziliența UE și făcând-o mai capabilă și mai reactivă, astfel încât să poată acționa rapid pentru a ne apăra interesele, principiile și valorile și pentru a proteja UE și cetățenii săi; salută angajamentul ferm luat în cadrul Busolei strategice de a promova și susține securitatea umană în cadrul PSAC; reamintește că Busola strategică trebuie să fie un proces dinamic, care trebuie actualizat periodic și adaptat pe baza analizei comune a amenințărilor; consideră că Busola strategică este un stimul important care ar putea genera impulsul necesar către o veritabilă uniune europeană a apărării, fondată pe abordarea integrată a UE, și i-ar permite UE să acționeze ca un actor de securitate capabil și ca partener de încredere; solicită ca cele aproximativ 80 de acțiuni concrete să fie puse în aplicare în timp util și în mod operativ și ca acestea să fie actualizate periodic, împreună cu analiza amenințărilor la nivelul UE; subliniază că această analiză comună a amenințărilor va consolida cultura strategică a UE și va oferi orientări privind prioritizarea obiectivelor de politică și ajustările necesare în domeniul securității și apărării; salută acordarea unei atenții deosebite partenerilor est-europeni în cadrul Busolei strategice și invită UE să consolideze cooperarea în materie de securitate cu Ucraina, Georgia și Republica Moldova, în special în domenii precum securitatea cibernetică, contracararea amenințărilor hibride și dezinformarea; constată că răspunsul la chestiunile de securitate externă cu care se confruntă UE și statele sale membre constă, în primul rând, în confirmarea și implementarea concretă a capacităților care permit o mai bună apreciere a situațiilor de criză, luarea mai rapidă a deciziilor și acțiuni mai consistente; solicită voința politică susținută a tuturor statelor membre și a instituțiilor UE în acest proces pentru a se asigura că Uniunea este pregătită să facă față unor amenințări militare și nemilitare foarte variate; reiterează apelul la o cooperare mai strânsă cu organizațiile internaționale, cum ar fi ONU, Uniunea Africană și misiunile sale de menținere a păcii în teatrele comune, dar nu numai, precum și cu OSCE în materie de securitate; invită SEAE să raporteze periodic și cuprinzător Subcomisiei pentru securitate și apărare cu privire la punerea în aplicare a Busolei strategice; subliniază importanța implicării semnificative a societății civile în formularea PSAC; |
| --- | --- |

10.

| 11. | salută călduros pachetul de sprijin în valoare de 18 miliarde EUR convenit de UE în decembrie 2022 și îl consideră o dovadă a sprijinului ferm pentru Ucraina din partea UE și a statelor sale membre și o dovadă puternică că acest sprijin va continua atât timp cât este necesar; |
| --- | --- |

11.

| 12. | se bucură că pe parcursul anului 2022 IEP a fost utilizat în mod semnificativ pentru a sprijini partenerii în prevenirea conflictelor, menținerea păcii și consolidarea securității și stabilității internaționale; solicită statelor membre să crească bugetul Instrumentului european pentru pace astfel încât UE să aibă posibilitatea de a consolida capacitățile de reziliență și de apărare ale Ucrainei, Republicii Moldova și Georgiei; reamintește că este nevoie de asistență militară și livrări de arme prin IEP pentru a satisface cerințele operaționale în creștere ale forțelor armate ucrainene, respectând totodată pe deplin Poziția comună a UE privind exporturile de arme, dreptul internațional al drepturilor omului și dreptul umanitar și asigurând transparența și responsabilitatea adecvate; |
| --- | --- |

12.

| 13. | solicită UE să sprijine principiile Pactului de securitate de la Kiev ca soluție intermediară imediată pentru securitatea Ucrainei; |
| --- | --- |

13.

| 14. | salută decizia Consiliului din decembrie 2022 de a majora bugetul IEP și solicită punerea sa rapidă în aplicare, dar subliniază că această majorare nu va fi probabil suficientă și, prin urmare, reiterează necesitatea de a ridica și mai mult plafonul IEP și de a crea un pachet separat al IEP pentru Ucraina, care să garanteze un sprijin corespunzător pentru această țară; subliniază că trebuie să se asigure continuitatea sprijinului acordat partenerilor africani, având în vedere numărul de crize cu care se confruntă continentul, fără a se neglija alte regiuni prioritare, printre care vecinătatea noastră imediată; solicită creșterea semnificativă a sprijinului militar în toate aspectele sale, inclusiv instruirea și schimbul de informații cu alte țări deosebit de vulnerabile, cum ar fi Republica Moldova, Georgia și țările din Balcanii de Vest; solicită ca întregul sprijin al IEP pentru furnizarea de echipamente să contribuie și la consolidarea bazei industriale și tehnologice de apărare a UE (EDTIB) și, atunci când este relevant pentru suveranitatea europeană, să fie acordat în coordonare cu partenerii UE, printre care NATO, pentru a crește eficiența și a evita suprapunerile inutile; reiterează faptul că IEP constituie totodată o opțiune de finanțare pentru costurile comune ale operațiunilor militare din cadrul PSAC; este de acord cu Busola strategică că anvergura costurilor comune poate fi extinsă pentru a permite o mai mare utilizare a IEP și pentru a stimula generarea de forțe pentru misiunile și operațiile militare PSAC; solicită o evaluare eficace a punerii în aplicare a măsurilor de asistență ale IEP și a impactului acestora asupra dinamicii conflictului din țările partenere; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază importanța PESCO în îmbunătățirea capabilităților de apărare ale UE; regretă că statele membre nu utilizează încă pe deplin cadrul PESCO și că progresele înregistrate în punerea în practică a inițiativei rămân cu mult sub așteptări; invită VP/ÎR și statele membre să efectueze o analiză aprofundată a rezultatelor proiectelor PESCO și a perspectivelor acestora, care ar trebui să includă și posibilitatea de a fuziona, de a regrupa și chiar de a închide proiecte care nu înregistrează progrese suficiente și de a redirecționa eforturile către un număr mic de proiecte prioritare menite să conducă la acțiuni concrete, după cum menționează Busola strategică; regretă foarte mult că Parlamentul nu este în măsură să exercite un control adecvat asupra proiectelor PESCO; |
| --- | --- |

15.

| 16. | salută importanța conștientizării situației și a previziunii strategice ancorate în capacitățile bazate pe informații din cadrul Busolei strategice; subliniază cât de importante sunt informațiile exacte și în timp util într-un proces decizional și de gestionare a crizelor eficace la nivelul UE, precum și că este nevoie de îmbunătățirea semnificativă a schimbului de informații și a cooperării între statele membre, inclusiv la nivelul Uniunii, și cu partenerii care au aceeași viziune; solicită crearea de unități de informații, acolo unde este necesar, în cadrul misiunilor și operațiunilor PSAC, care să furnizeze informații Centrul de situații și de analiză a informațiilor al UE (IntCen UE), EUMS, MPCC și CPCC; solicită ca toate misiunile și operațiunile PSAC să își intensifice cooperarea și schimbul de informații cu IntCen UE, EUMS, MPCC și CPCC; subliniază importanța comunicațiilor securizate pentru informații fiabile; solicită un flux continuu de informații între statele membre și UE cu privire la chestiuni externe și de securitate care apar în afara Uniunii; cere să se întărească pozițiile IntCen al UE și ale Centrului de răspuns la situații de criză al SEAE, prin majorarea resurselor și a capacităților lor, cu scopul ca statele membre să facă schimb de informații în condiții de siguranță, să definească o cultură strategică comună și să furnizeze informații strategice pentru a anticipa și a răspunde mai bine crizelor din interiorul și din afara UE; ia act de activitatea importantă desfășurată de Centrul Satelitar al Uniunii Europene (Satcen UE) și subliniază că UE trebuie să dispună de resurse adecvate în domeniul imaginilor spațiale și al colectării de informații, în special pentru a furniza imagini prin satelit de înaltă rezoluție în sprijinul misiunilor și operațiunilor PSAC; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază necesitatea de a întări în mod substanțial accentul pus la nivelul întregii societăți pe reziliență și pe răspunsul la amenințări hibride; solicită ca instrumentele existente ale Uniunii să devină operaționale, astfel încât să poată contribui mai eficient la prevenirea și contracararea amenințărilor hibride; salută comunicarea comună privind politica de apărare cibernetică a UE și decizia de a elabora un set de instrumente hibrid al UE pentru a da un răspuns coordonat la campaniile hibride; cere UE și statelor sale membre să își îmbunătățească capacitățile de identificare a amenințărilor hibride; evidențiază nevoia de a dezvolta în continuare politici și capabilități de apărare cibernetică ale UE, inclusiv înființarea de echipe de răspuns rapid în domeniul cibernetic; subliniază necesitatea de combatere a dezinformării și a propagandei ostile; accentuează că e nevoie să se acorde o atenție deosebită activelor, sediilor și activităților SEAE din străinătate și siguranței personalului UE delegat în țări nedemocratice cu regimuri represive; reiterează că este nevoie urgentă ca ele să-și dezvolte capacitățile de comunicare strategică, printre care sisteme de comunicații securizate și o capacitate de reacție rapidă; subliniază necesitatea de a ajuta, în strânsă cooperare cu NATO, țările partenere din Balcanii de Vest și din Parteneriatul estic să combată în mod eficace atacurile cibernetice și războiul hibrid; subliniază că, pentru a combate amenințările tot mai mari și răspândirea discursurilor antieuropene de către țările terțe, UE trebuie să își intensifice eforturile de a oferi sprijin, formare și consolidare a capacităților împreună cu țările partenere care împărtășesc aceeași viziune; |
| --- | --- |

17.

| 18. | solicită sprijin suplimentar pentru formarea și consolidarea capacităților în gestionarea frontierelor și a crizelor în țările afectate de fluxuri migratorii semnificative, inclusiv în țările care se confruntă cu afluxuri de cetățeni ruși care fug din Federația Rusă de la începutul mobilizării, respectând totodată pe deplin drepturile lor fundamentale, în special în statele membre și țările cu misiuni sau operațiuni PSAC desfășurate pe teritoriul lor; subliniază că reziliența în era digitală depinde, de asemenea, de reducerea dependențelor de materiale critice, precum pământurile rare, de componente critice, cum ar fi cipurile, și de tehnologii critice, cum ar fi dronele și echipamentele militare autonome; subliniază că dronele semiautonome și autonome sunt utilizate din ce în ce mai mult atât în operațiunile militare, cât și în întreținerea și securitatea instalațiilor de infrastructură critică; este profund îngrijorat de furnizarea și utilizarea lor în scopuri nocive; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că dependența de regimurile totalitare și autoritare în sectoarele critice, inclusiv energia, reprezintă un risc grav de securitate pentru UE; invită UE să acorde prioritate reducerii acestei dependențe și să colaboreze cu aliații noștri democratici pentru a garanta lanțuri de aprovizionare sigure și reziliente; ia act de necesitatea unei evaluări cuprinzătoare și a unor acțiuni de securizare a conductelor de petrol și gaze offshore, a cablurilor și a altor active strategice de infrastructură; solicită UE și statelor sale membre să ia măsuri decisive pe piața energetică a UE pentru a asigura o aprovizionare stabilă cu energie; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază că trebuie securizate și protejate infrastructura și lanțurile de aprovizionare europene critice, cum ar fi cele din sectorul energiei, electricității, comunicațiilor, transporturilor sau al industriei, împotriva sabotajului și ingerințelor străine și că trebuie introduse sisteme de monitorizare și supraveghere eficiente; condamnă suspiciunea de sabotaj asupra conductelor Nord Stream din Marea Baltică și solicită o anchetă aprofundată și un răspuns pe măsură; subliniază că este important ca protecția infrastructurii submarine, cum ar fi conductele și cablurile din fibră optică, să devină o prioritate; |
| --- | --- |

20.

| 21. | salută Foaia de parcurs privind schimbările climatice și apărarea, care recunoaște schimbările climatice ca fiind „un factor de multiplicare a amenințărilor care ne afectează fundamental securitatea pe termen lung” și stabilește acțiuni concrete pentru a aborda legătura tot mai importantă dintre climă și securitate; recomandă ca implicațiile schimbărilor climatice să fie luate în considerare în timpul planificării și executării misiunilor și operațiunilor PSAC; subliniază că trebuie să crească investițiile în apărarea „verde”, orientând o parte mai importantă a inovațiilor militare și tehnologice duale către combustibilii și sistemele de propulsie cu emisii zero de carbon pentru aeronavele, navele și alte vehicule militare; subliniază că acțiunea externă a UE și forțele armate ale statelor membre ar trebui să facă eforturi de reducere a amprentelor de carbon pentru a atenua efectul acestora asupra schimbărilor climatice și a mediului; reînnoiește apelul ca UE să adopte o abordare care să ia în considerare amprenta energetică, de carbon și de mediu încă din faza de proiectare atunci când execută fondurile UE relevante; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ia act de provocările emergente în materie de securitate din regiunea arctică cauzate de mediul în schimbare, de militarizarea crescândă și de interesul geopolitic din ce în ce mai mare pentru regiune; subliniază necesitatea de a include politica arctică a UE în PSAC; subliniază că UE trebuie să se angajeze într-o cooperare eficientă cu NATO, inclusiv într-o cooperare privind conștientizarea situației; subliniază că regiunea arctică trebuie să rămână o zonă de cooperare pașnică, ținând seama, în același timp, de noile realități în materie de securitate în urma războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei și avertizează în legătură cu intensificarea militarizării în regiune; încurajează statele membre ale UE să folosească PESCO ca platformă pentru a promova îmbunătățirea formării și a antrenamentului pentru operațiunile de căutare și salvare în Arctica, precum și o mai bună gestionare a crizelor în cazul dezastrelor de mediu, cum ar fi scurgerile de petrol; |
| --- | --- |

22.

| 23. | reliefează că trebuie întărit și mai mult rolul UE de furnizor mondial de securitate maritimă; salută revizuirea Strategiei de securitate maritimă a UE și subliniază că aceasta trebuie să se alinieze la Busola strategică și să reflecte noile oportunități și provocări; consideră că ar trebui efectuate evaluări similare cu privire la alte politici ale UE și, prin urmare, salută viitoarea comunicare privind spațiul și PSAC, preconizată pentru începutul anului 2023; subliniază că, având în vedere tensiunile geopolitice în creștere pe mări, UE trebuie să protejeze libertatea de navigație și să se asigure că frontierele sale maritime externe sunt monitorizate în mod eficace pentru a preveni activitățile ilegale; invită statele membre să își consolideze capacitățile navale militare pentru a îmbunătăți prezența și vizibilitatea UE în sectorul maritim; |
| --- | --- |

23.

| 24. | recunoaște importanța prezențelor maritime coordonate ca instrument esențial pentru mai buna îndeplinire a angajamentelor UE în materie de securitate maritimă în întreaga lume; subliniază contribuția proiectului-pilot al prezențelor maritime coordonate din Golful Guineei la reducerea incidentelor de securitate maritimă și salută prelungirea acestuia până în 2024; salută extinderea prezențelor marine coordonate la nord-vestul Oceanului Indian; subliniază importanța cooperării strânse și a acțiunilor complementare cu alte misiuni PSAC din regiune, inclusiv cu operațiunea EU NAVFOR Atalanta, printre altele; sprijină activitatea valoroasă a misiunilor PSAC EUBAM Libya și EU NAVFOR MED IRINI, care contribuie la pacea, securitatea și stabilitatea durabile; continuă să sprijine în mod special îndeplinirea sarcinii principale a IRINI de a aplica embargoul asupra armelor impus Libiei de către ONU; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază că e nevoie urgentă să se crească semnificativ investițiile în controlul armelor la nivel regional și mondial, în neproliferare și dezarmare, în special în abordările multilaterale; subliniază necesitatea unei mai mari transparențe și convergențe la nivel național și european cât privește exporturile de arme, mai ales în perspectiva unei perioade de majorare a cheltuielilor pentru apărare; subliniază că statele membre trebuie să respecte Poziția comună a UE privind exporturile de arme și să își recunoască competențele în politicile lor de achiziții în domeniul apărării; invită statele membre să respecte pe deplin Poziția comună 2008/944/PESC din 8 decembrie 2008 ce definește normele comune care reglementează controlul exporturilor de tehnologie și echipamente militare (32), astfel cum a fost modificată prin Decizia (PESC) 2019/1560 a Consiliului (33), să pună în aplicare cu strictețe criteriul 4 privind stabilitatea regională și să suspende licențele de export pentru echipamente militare dacă există un risc evident că destinatarul poate utiliza armamentul împotriva unei alte țări, în general, sau împotriva statelor membre, în particular; recunoaște competențele statelor membre în politicile de achiziții publice în domeniul apărării; evidențiază importanța unei evaluări aprofundate a cererilor de autorizare a exportului de tehnologie și echipament militar; deplânge utilizarea rachetelor hipersonice rusești în Ucraina și consideră că UE ar trebui să încerce să contribuie la prevenirea unei curse internaționale a înarmării hipersonice; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reamintește necesitatea de a defini politicile privind exportul de arme ca parte a politicii de securitate și de a institui de urgență o politică eficace la nivelul UE privind exportul de arme, care să garanteze că statele membre ale UE respectă pe deplin cele opt criterii obligatorii din punct de vedere juridic privind exporturile de arme, că exporturile lor naționale nu alimentează tensiuni regionale și nu subminează securitatea altor state membre, aliați, parteneri sau a UE în ansamblu, sprijinind totodată pe deplin nevoile legitime în materie de securitate și apărare ale aliaților și ale țărilor partenere, în special ale celor a căror integritate teritorială este încălcată și care își exercită dreptul la autoapărare, astfel cum este consacrat în Carta ONU; |
| --- | --- |

26.

| 27. | își reafirmă sprijinul deplin pentru angajamentul UE și al statelor sale membre față de Tratatul de neproliferare a armelor nucleare (TNP); insistă asupra necesității de a garanta că UE joacă un rol puternic și constructiv în dezvoltarea și consolidarea eforturilor globale de neproliferare bazate pe norme; se declară profund îngrijorat că cea de a zecea conferință de revizuire a părților la Tratatul cu privire la neproliferarea armelor nucleare nu a avut niciun rezultat, deoarece Rusia nu a dorit să se alăture consensului; |
| --- | --- |

27.

| 28. | observă că statele membre pot evalua reforma procesului decizional în vederea valorificării potențialului considerabil neexploatat în cadrul tratatelor, în special prin activarea articolului 31 din TUE, extinzând votul cu majoritate calificată (VMC) la domeniile legate de PSAC și urmărind utilizarea deplină a „clauzelor pasarelă” și a domeniului de aplicare al articolelor care întăresc solidaritatea și asistența reciprocă a UE în caz de criză și care asigură suveranitatea UE; propune să se ia în considerare modificări ale tratatelor în cazul PSAC, care urmează să fie discutate și decise în cadrul unei convenții ulterioare Conferinței privind viitorul Europei, care ar trebui să abordeze (1) trecerea de la unanimitate la votul cu majoritate calificată pentru deciziile Consiliului cu implicații militare, cu o excepție pentru clauza de apărare reciprocă de la articolul 42 alineatul (7) și cu privire la chestiuni de apărare pentru situațiile în care nu se aplică clauze pasarelă și doar în cazul trimiterii de echipament militar sau în cazul misiunilor PSAC care nu implică un mandat executiv, (2) introducerea unor dispoziții la articolele 42 și 46 din TUE care să permită achiziționarea în comun a echipamentelor de apărare și alte cheltuieli legate de securitate de la bugetul Uniunii, precum și înființarea de unități militare multinaționale comune și permanente, inclusiv structuri de comandă, și (3) revizuirea articolului 346 din TFUE pentru a limita posibilitatea ca statele membre ale UE să se abată de la dispozițiile Directivei privind achizițiile publice, precum și pentru a introduce obligativitatea ca o justificare a acestor abateri să fie evaluată de Comisie și comunicată Parlamentului; |
| --- | --- |

28.

| 29. | invită VP/ÎR și statele membre să exploateze întregul potențial al dispozițiilor tratatului referitoare la PSAC și să analizeze cu seriozitate modalitățile de punere în aplicare a articolului 44 din TUE privind încredințarea punerii în aplicare a unei misiuni PSAC unui grup de state membre pentru a face PSAC mai suplă și mai eficientă pe teren, menținând, în același timp, o dimensiune europeană colectivă puternică; subliniază importanța continuării exercițiilor; subliniază că este important să se continue operaționalizarea pe termen scurt a articolului 42 alineatul (7) din TUE privind asistența reciprocă și să se clarifice coerența dintre acesta și articolul 5 din Tratatul Atlanticului de Nord, dat fiind că nu toate statele membre ale UE sunt membre ale NATO; subliniază că nu au fost niciodată clar definite condițiile de activare a articolului 42 alineatul (7) și modalitățile de acordare a asistenței necesare; subliniază că o modificare a tratatului ar putea defini atacurile teroriste, atacurile hibride, campaniile de dezinformare și constrângerea economică din partea țărilor terțe ca elemente care ar declanșa punerea în aplicare a prevederilor articolului 42 alineatul (7) din TUE; |
| --- | --- |

29.

Întărirea capabilităților prin creșterea cheltuielilor, punerea lor în comun și realizarea lor în mod mai inteligent

| 30. | salută ambiția UE de a-și consolida capabilitățile militare și civile; subliniază că inițiativele și bugetele UE trebuie utilizate pe deplin și efectiv, în special regulamentele avute în vedere privind EDIRPA și EDIP, precum și FEA, PESCO, CARD și mobilitatea militară, dar și Pactul privind PSAC civilă, pentru a elimina lacunele care afectează capabilitățile critice și pentru a asigura desfășurarea rapidă a forțelor armate, a reface stocurile epuizate, a reduce fragmentarea în achizițiile publice din domeniul apărării, a realiza interoperabilitatea deplină a forțelor noastre, a consolida lanțurile de aprovizionare ale EDTIB prin excluderea întreprinderilor afiliate autorităților din statele care nu sunt state-partenere, întreprinderi care pot reprezenta un risc pentru reziliența, caracterul inovator și competitivitatea EDTIB prin eventuale controale ale exporturilor sau eventuale furturi de proprietate intelectuală prin spionaj; îndeamnă să se asigure o coerență maximă între aceste inițiative, pentru a se evita suprapunerile și a se garanta eficiența investițiilor publice, în special în cazul proiectelor PESCO și FEA, pentru care trebuie clarificate legăturile; salută Planul de acțiune privind sinergiile dintre industria civilă, industria de apărare și industria spațială și solicită accelerarea punerii sale în aplicare; încurajează transferurile de tehnologii din sectorul apărării către sectorul civil; invită statele membre să se concentreze, în procesul de consolidare a capacităților militare ale UE, asupra nevoilor de personal militar și de instruire specializată pentru tratarea problemelor emergente (de exemplu, schimbările climatice); subliniază că orice progres în acest domeniu-cheie ar consolida, de asemenea, pilonul european în cadrul NATO; consideră că contribuția valoroasă a forțelor armate în timpul pandemiei de COVID-19 a demonstrat importanța utilizării activelor și a capacităților militare ale statelor membre în sprijinul mecanismului de protecție civilă al Uniunii; |
| --- | --- |

30.

| 31. | salută anunțurile făcute de statele membre privind planurile lor de investiții în domeniul apărării, care vizează achizițiile militare și îmbunătățirea forțelor lor de apărare pe baza modelului FEA și conform principiilor scoase în evidență în Comunicarea comună privind deficitele de investiții în domeniul apărării; consideră că este esențial să se elimine lacunele identificate în materie de investiții în domeniul apărării, cum ar fi completarea stocurilor, în special înlocuirea sistemelor din epoca sovietică, întărirea sistemelor de apărare aeriană și antirachetă, inclusiv organizarea de discuții privind fezabilitatea unui scut paneuropean de apărare împotriva rachetelor balistice și solicitarea unei legături cu inițiativa NATO privind un scut antiaerian european, operaționalizarea sistemului „Eurodrone”, amplificarea capabilităților actuale ce se bazează pe tancuri și vehicule blindate, întărirea capacității europene de construcție a navelor și întărirea forțelor navale europene, intensificarea cooperării maritime pentru a contracara amenințările hibride împotriva cablurilor și conductelor din largul mării, care sunt vitale pentru securitatea energetică și conectivitatea Europei, îmbunătățirea conectivității securizate prin satelit, investiții în parteneriate industriale care acordă prioritate colaborării cu IMM-urile și realizarea unor investiții mai consistente în cercetare și dezvoltare (C-D), contribuind totodată la consolidarea ecosistemului european de apărare cibernetică și extinderea programului UE de mobilitate militară; |
| --- | --- |

31.

| 32. | insistă ca inițiativele de dezvoltare a capabilităților să fie completate cu mecanisme de achiziții în comun; subliniază că achizițiile publice comune de produse din domeniul apărării dezvoltate și fabricate în Europa reprezintă un instrument esențial pentru eficiența cheltuielilor publice și, prin urmare, îndeamnă statele membre să recurgă la EDIRPA pentru a achiziționa în comun produse din domeniul apărării și pentru a evita concurența, a facilita reducerea costurilor, a consolida EDTIB și a promova interoperabilitatea; |
| --- | --- |

32.

| 33. | solicită insistent statelor membre să se angajeze să majoreze semnificativ finanțarea pentru mecanismele UE de achiziții în comun, precum EDIRPA și EDIP, punând la dispoziție o finanțare adecvată, și să ia rapid măsuri efective în acest domeniu vital, asigurând în același timp interoperabilitatea cu NATO; consideră că normele aplicabile EDIRPA ar trebui să fie similare celor adoptate pentru Fondul european de apărare; reamintește că sprijinul financiar oferit de EDIRPA și viitorul EDIP ar trebui să aducă beneficii în mod prioritar industriei europene; invită statele membre să adopte dispozițiile respective cât mai curând posibil după încheierea negocierilor dintre Parlament, Consiliu și Comisie; invită Consiliul să asigure sprijinul financiar necesar; consideră că normele aplicabile EDIRPA ar trebui să fie similare celor adoptate pentru Fondul european de apărare, deoarece acestea și-au dovedit utilitatea, în special în ceea ce privește implicarea țărilor terțe; invită statele membre să urmărească achiziția și dezvoltarea capabilităților de apărare concepute și fabricate în UE; consideră că doar scutirea de TVA nu va fi suficientă pentru ca viitorul EDIP să fie decisiv în sprijinirea EDTIB; invită Comisia să analizeze diverse mecanisme de stimulare financiară prin care să fie sprijinită EDTIB; îndeamnă VP/ÎR și statele membre să instituie un alt instrument financiar extrabugetar care să reunească diverse elemente din bugetele naționale de apărare și să abordeze de urgență întregul ciclu de viață al capabilităților militare la nivelul UE, pentru a asigura punerea lor în aplicare eficace și eficientă, de la colaborarea în faza de cercetare și dezvoltare și de la achizițiile publice comune până la realizarea în comun a întreținerii și formării și a securității aprovizionării; |
| --- | --- |

33.

| 34. | evidențiază necesitatea de a fi creată de urgență o piață cu adevărat europeană a echipamentelor din domeniul apărării; atrage atenția asupra faptului că trebuie majorat sprijinul financiar pentru eforturile de cercetare și dezvoltare ale UE și pentru producția UE în ceea ce privește sistemele de apărare de înaltă tehnologie, care altfel ar fi prea costisitoare pentru statele membre, astfel încât să se asigure că EDTIB rămâne competitivă, este în măsură să răspundă nevoilor reale, cerințelor și ambițiilor tot mai mari ale forțelor armate, se adaptează la amenințările emergente și își reduce dependența de factorii străini; subliniază că, pe lângă dezvoltarea capabilităților, FEA ar trebui să contribuie, de asemenea, la consolidarea EDTIB; solicită ca FEA să fie evaluat înainte de evaluarea la mijlocul perioadei a CFM, pentru a se majora bugetul acestuia, dacă este necesar; încurajează lansarea de noi inițiative prin care să fie intensificate implicarea întreprinderilor mici și mijlocii și inovarea în industria militară și de apărare; solicită dezvoltarea în continuare a noilor tehnologii, cum ar fi IA și informatica cuantică, creând legături puternice între inovarea militară și cea civilă; subliniază importanța reducerii dependenței de tehnologiile critice și de lanțurile valorice, pentru ca UE să obțină capabilități operaționale mai bune; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază efectele pozitive în plan economic și tehnologic ale investițiilor în industria de apărare; solicită investiții mai consistente și mai inteligente în apărare, pentru a promova cooperarea industrială, reducerea costurilor și creșterea interoperabilității; repetă încă o dată că acțiunile în cadrul UE reprezintă o modalitate de a reduce fragmentarea și de a evita suprapunerile; solicită crearea de sinergii cu alte instrumente financiare ale UE și înlesnirea accesului la finanțare privată pentru industria de apărare; reamintește că FEA și PESCO sunt esențiale pentru dezvoltarea unei veritabile Uniuni Europene a Apărării prin intensificarea cooperării între statele membre în domeniul apărării; solicită ca și alte politici europene să fie coerente cu eforturile UE de consolidare a industriei de apărare; |
| --- | --- |

35.

| 36. | solicită să se realizeze urgent o revizuire a CFM pentru a asigura fondurile necesare instrumentelor UE din domeniul apărării; solicită, în acest context, consolidarea FEA; încurajează UE să determine când ar fi oportună o revizuire a CFM; subliniază că resursele suplimentare prevăzute pentru a îndeplini obiectivul NATO privind alocarea unei cote de 2 % din PIB pentru domeniul apărării ar trebui utilizate de către statele UE care sunt și membre ale NATO în mod coordonat și prin cooperare; solicită consolidarea accesului industriilor la finanțare din surse private, pentru a-i asigura industriei europene de apărare un acces suficient și durabil la finanțare și investiții publice și private; invită Comisia să analizeze posibilitatea elaborării unor parametri pentru un produs financiar care să aibă ca scop sprijinirea investițiilor în securitatea europeană, inclusiv a acțiunilor industriei de apărare; solicită stimularea investițiilor în sectoarele critice, cum ar fi cel cibernetic; |
| --- | --- |

36.

Întărirea misiunilor și operațiunilor PSAC

| 37. | sprijină revizuirea și consolidarea tuturor misiunilor civile ale PSAC și a operațiunilor militare, pentru a le alinia mai exact la nevoile reale ale țărilor în cauză; sprijină îmbunătățirea generării de forțe și a dezvoltării capacităților pentru toate misiunile și operațiunile PSAC, în special pentru cele afectate de creșterea amenințărilor, oferindu-le mandate mai solide și mai flexibile, precum și resursele, personalul, finanțarea, formarea, instrumentele și echipamentele de comunicare strategică necesare pentru a putea îndeplini obiectivele mai precise ale misiunilor; recunoaște că sunt necesare o instruire și capabilități operaționale eficace, pentru a ține pasul cu evoluția amenințărilor; subliniază că trebuie să fie întărite reziliența și eficacitatea acestora, permițându-le să răspundă mai bine provocărilor hibride în materie de securitate, de exemplu printr-o mai bună coordonare cu alți actori ai UE și cu agențiile din domeniul justiției și afacerilor interne (JAI), precum și cu partenerii din afara UE care împărtășesc aceeași viziune, îmbunătățind comunicarea strategică și sporind investițiile în capabilitățile de apărare cibernetică; |
| --- | --- |

37.

| 38. | consideră că este important ca misiunile și operațiunile PSAC să se bazeze pe o înțelegere clară a tipurilor de crize și conflicte la care UE dorește să răspundă cu instrumente civile și militare, în special în cazul în care alte părți nu sunt dispuse ori capabile să intervină sau în medii ostile ori nepermisive; reamintește că toate acțiunile UE trebuie să fie credibile în ochii autorităților locale și regionale, cu atât mai mult cu cât alte părți, adesea mai răuvoitoare, sunt mai mult decât dispuse să intervină într-un eventual vid; reamintește că misiunile trebuie să acorde o atenție deosebită dinamicii conflictelor și eficacității proceselor de evaluare și reducere a riscurilor și trebuie să includă o monitorizare și o evaluare a intervențiilor PSAC bazate într-o mai mare măsură pe impact, precum și mai multe mecanisme de consultare și de feedback; subliniază că este deosebit de important ca operațiunile militare să dispună de prevederi privind încetarea acestora, astfel încât să fie posibilă o ieșire viabilă; observă că, dintre cele opt operațiuni militare în curs, doar trei dispun de un mandat executiv; reamintește angajamentul general al UE în Sahel și în Cornul Africii prin intermediul a șase misiuni civile și șase operațiuni militare; |
| --- | --- |

38.

| 39. | solicită să fie adoptat un nou pact privind PSAC civilă până la jumătatea anului 2023, care să prevadă obiective privind tipul, numărul și amploarea misiunilor civile, și solicită să fie lansat un proces de dezvoltare a capacităților civile până în 2024, așa cum se prevede în Busola strategică; reamintește că este esențial ca pactul privind PSAC civilă 2.0 să fie adoptat în prima jumătate a anului 2023, pentru a se asigura continuitatea procesului de dezvoltare a capacităților civile; invită SEAE să revadă acordurile de participare cu țările terțe, cu scopul de a extinde participarea acestora la misiunile PSAC; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază necesitatea urgentă de a se înființa Capacitatea militară de planificare și conducere (MPCC) ca structură de comandă și control prioritară pentru operațiunile militare ale UE, în special în ceea ce privește utilizarea viitoarei capacități de desfășurare rapidă (CDR); solicită să fie atinsă imediat capacitatea operațională deplină, în conformitate cu concluziile Consiliului din 19 noiembrie 2018, în care termenul-limită a fost stabilit în 2020; solicită, de asemenea, ca efectivele de personal ale MPCC să fie majorate considerabil, până la 250 de angajați; consideră că unul dintre cele patru comandamente naționale de operații (OHQ) existente ar trebui conceput ca opțiune de rezervă; își reiterează apelul de a se permite schimbul securizat de informații clasificate, inclusiv cu statele membre și cu misiunile sau operațiunile PSAC; insistă asupra faptului că MPCC trebuie să planifice și să desfășoare toate misiunile militare pe baza unei ierarhii militare clare și să dispună de personalul, fondurile și infrastructura necesare; evidențiază faptul că războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei impune obținerea de urgență a unor progresele în această privință; |
| --- | --- |

40.

| 41. | este îngrijorat de faptul că informațiile sunt manipulate într-o măsură tot mai mare, de dezinformare și de amenințările și atacurile hibride care provin în special din Rusia și China, dar și din partea altor actori, și care afectează direct mai multe teatre de operațiuni și misiunile și operațiunile PSAC; subliniază că UE trebuie să intensifice cooperarea cu țările-partenere care împărtășesc aceeași viziune și să ofere sprijin, formare și măsuri de dezvoltare a capacităților împreună cu acestea, pentru a contracara manipularea informațiilor și ingerințele străine ostile; invită SEAE să ia măsuri concrete pentru a sprijini misiunile și operațiunile PSAC de combatere și contracarare a dezinformării și a propagandei, precum și pentru a consolida capacitățile diviziei StratCom, inclusiv ale grupurilor sale operative; |
| --- | --- |

41.

| 42. | este îngrijorat de problema structurală persistentă care ține de dificultățile de asigurare a misiunilor și operațiunilor PSAC cu personalul necesar; invită insistent statele membre să își respecte deciziile privind lansarea misiunilor și a operațiunilor, punând la dispoziție personalul necesar; reamintește că în Busola strategică se insistă asupra faptului că misiunile și operațiunile PSAC au nevoie de un personal mai bine pregătit; îndeamnă insistent toate statele membre să își îndeplinească angajamentele, astfel încât implicarea lor efectivă să corespundă ambițiilor lor; îndeamnă Uniunea Europeană să asigure personalului din misiuni și operațiuni echipamente și formare adecvate; cere cu insistență statelor membre să țină seama de drepturile sociale și de muncă ale membrilor personalului militar atunci când aceștia sunt instruiți și detașați împreună într-un cadru european; |
| --- | --- |

42.

| 43. | solicită, având în vedere importanța sa pentru arhitectura de securitate și apărare a UE, operaționalizarea propunerii VP/ÎR privind Capacitatea de desfășurare rapidă (CDR) consacrată în Busola strategică, care să fie pusă în aplicare cât mai curând posibil, dar nu mai târziu de 2025, astfel încât să se asigure capacitatea de a răspunde rapid și hotărât în timpul crizelor și să fie serviți și protejați cetățenii, interesele și valorile UE în întreaga lume; invită statele membre să se angajeze să reducă în mod substanțial, până în 2025, lacunele de importanță critică în ceea ce privește factorii favorizanți strategici, în special cele legate de CDR; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază că egalitatea de gen și drepturile femeilor trebuie să reprezinte o componentă esențială a măsurilor de securitate și apărare; condamnă cu fermitate crimele de război comise împotriva populațiilor civile, inclusiv utilizarea violenței sexuale ca armă de război; |
| --- | --- |

44.

| 45. | invită VP/ÎR și statele membre să accelereze punerea în aplicare a angajamentelor legate de gen prevăzute în Busola strategică, pentru a asigura integrarea eficace a perspectivei de gen; subliniază importanța măsurilor de securitate cibernetică pentru monitorizarea și prevenirea traficului de femei afectate de conflicte; încurajează statele membre să reducă barierele profesionale pentru femei în cadrul forțelor lor de apărare; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază că participarea femeilor la misiunile și operațiunile PSAC contribuie la eficacitatea acestora și determină credibilitatea UE ca promotor al egalității drepturilor între bărbați și femei în întreaga lume, reamintind, în același timp, Planul de acțiune al UE pentru egalitatea de gen (GAP) III (2020-2024), care necesită integrarea sistematică a perspectivei de gen în toate politicile și acțiunile externe ale UE, inclusiv în PSAC; îndeamnă SEAE să promoveze creșterea numărului de femei în operațiunile militare ale PSAC, în special, și un echilibru de gen mai bun în rândul personalului și al cadrelor de conducere în misiunile și operațiunilor PSAC; consideră primordială o abordare bazată pe toleranța zero față de hărțuirea sexuală și de cea bazată pe gen, precum și față de exploatarea sexuală în cadrul tuturor misiunilor și operațiunilor PSAC; evidențiază activitatea importantă a consilierilor pe probleme de gen în cadrul misiunilor și operațiunilor PSAC și necesitatea de a-i finanța; solicită să se instituie o colaborare între misiunile și operațiunile PSAC și Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați; invită SEAE să raporteze Subcomisiei pentru securitate și apărare (SEDE) cu privire la progresele realizate în acțiunile legate de gen; |
| --- | --- |

46.

| 47. | recunoaște rolul important al tinerilor și al organizațiilor de tineret în menținerea și promovarea păcii și securității; invită SEAE să se angajeze să integreze mai sistematic tinerii în agenda sa privind tineretul, pacea și securitatea și să urmărească și să adopte un cadru strategic cuprinzător pentru punerea în aplicare a agendei privind tineretul, pacea și securitatea; invită SEAE să implice tinerii ca parteneri în conceperea și punerea în aplicare a eforturilor de dezarmare, demobilizare și reintegrare (DDR); |
| --- | --- |

47.

| 48. | salută lansarea misiunii PSAC de asistență militară neexecutivă a pentru Ucraina (EUMAM Ukraine); se așteaptă ca aceasta să permită instruirea forțelor armate ucrainene într-un mod flexibil, prin consiliere strategică, sprijin neexecutiv, consolidarea capacităților și sprijin militar general pentru combaterea agresiunii Rusiei și susținerea Ucrainei în scopul eliberării regiunilor ocupate ale țării; consideră că misiunea EUMAM va fi eficientă, cu condiția să fie consolidată MPCC, pentru ca aceasta să poată exercita comanda și controlul strategic asupra misiunii; invită SEAE să deschidă această misiune participării statelor terțe; invită statele membre să asigure sprijinul necesar pentru realizarea acesteia; evidențiază că este important să se comunice poporului ucrainean că UE va rămâne alături de el atât timp cât va dura agresiunea Rusiei; |
| --- | --- |

48.

| 49. | salută activitatea misiunii Uniunii Europene de consiliere pentru reforma sectorului securității civile din Ucraina (EUAM Ucraina) și evidențiază importanța acesteia; ia act de noile sale sarcini, care includ acordarea de sprijin agențiilor de aplicare a legii pentru a facilita fluxul de refugiați din Ucraina către statele membre învecinate, intrarea ajutorului umanitar în Ucraina și consilierea, formarea și sprijinirea instituțiilor statului de drept pentru a facilita anchetarea și urmărirea penală a crimelor internaționale; solicită revizuirea și consolidarea mandatului misiunii de asistență la frontieră a Uniunii Europene (EUBAM) în Republica Moldova și în Ucraina, pentru a o adapta la noua realitate geopolitică; solicită să se consolideze personalul, capacitatea de reacție, resursele și comunicarea strategică ale misiunilor și operațiunilor PSAC în Bosnia și Herțegovina, în Ucraina și în Georgia și să se întărească prezența diplomatică a UE în țările Parteneriatului estic și în Balcanii de Vest; |
| --- | --- |

49.

| 50. | salută cooperarea dintre UE și NATO în Balcanii de Vest, inclusiv prin misiunea EUFOR Althea și prin operațiunile Forțelor din Kosovo; reamintește că experiențele și învățămintele extrase din ambele misiuni aduc o valoare adăugată substanțială tuturor misiunilor și operațiunilor militare și civile ale PSAC actuale și viitoare; solicită să fie întărită misiunea EUFOR Althea din Bosnia și Herțegovina, în strânsă cooperare cu NATO și cu alți aliați, pentru a garanta stabilitatea necesară în această țară și în întreaga regiune; salută sprijinul fără echivoc al UE pentru extinderea mandatului misiunii EUFOR Althea; subliniază că se impune o consolidare bilaterală a cooperării militare și de securitate cu Bosnia și Herțegovina, în paralel cu cadrul EUFOR; |
| --- | --- |

50.

| 51. | insistă că este necesar să continue cooperarea strânsă cu partenerii africani și internaționali, pentru a se asigura un efort colectiv de stabilizare și dezvoltare, fiind implicați, îndeosebi, Uniunea Africană, Autoritatea Interguvernamentală pentru Dezvoltare, ONU și instituțiile financiare internaționale, precum și alți actori bilaterali și regionali importanți; reamintește angajamentul global al UE în Sahel și în Cornul Africii prin opt misiuni civile (EUCAP Sahel Mali, EUCAP Sahel Niger, EUCAP Somalia), precum și militare (EUTM Mali, EUTM Somalia, EU NAVFOR ATALANTA, EU NAVFOR MED IRINI, EUMPM Niger); |
| --- | --- |

51.

| 52. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la evoluțiile din regiunea Sahel și la recentele lovituri de stat din regiune; pune în evidență importanța strategică a acestei regiuni pentru UE; condamnă prezența tot mai pronunțată a Grupului Wagner, care este sprijinit de Kremlin, în Sahel și în alte părți ale continentului african; este ferm convins că implicarea acestui grup în Africa de Vest contravine obiectivului de instaurare a păcii, securității și stabilității în regiune; recunoaște că diferitele misiuni internaționale din regiunea Sahel nu și-au îndeplinit încă obiectivul principal de a asigura o pace durabilă în aceasta și că, prin urmare, este necesar un proces de reflecție privind mandatele și rolurile misiunilor și politicilor internaționale; exprimă o îngrijorare similară cu privire la amplificarea prezenței și a activității grupărilor teroriste islamiste, în special Al-Qaida, Daesh și al-Shabaab, în Orientul Mijlociu și în Africa; cere ca în diferitele intervenții ale Uniunii și ale partenerilor săi în Sahel să se întreprindă mai multe acțiuni comune și să existe o mai mare coerență a politicilor; regretă deteriorarea situației de securitate din Mali și salută decizia de a suspenda orice instruire operațională și furnizare de echipamente militare către această țară; solicită UE și statelor sale membre să acorde o asistență eficace, adaptată la nevoile țărilor în cauză; |
| --- | --- |

52.

| 53. | consideră că orice sprijin internațional în materie de securitate acordat acestei regiuni trebuie să pună în prim-plan îmbunătățirea protecției civililor, reducerea dinamicii conflictelor și promovarea bunei guvernanțe a sectorului de securitate; subliniază faptul că se impune o interacțiune politică mai intensă cu guvernele în cauză, pentru a asigura o mai mare transparență, a combate corupția, a cultiva incluziunea și a colabora cu cetățenii în vederea evitării unei explozii a conflictelor armate și etnice; |
| --- | --- |

53.

| 54. | salută prelungirea misiunii PSAC EUCAP Sahel pentru o perioadă de doi ani și insistă asupra importanței coordonării cu EUBAM Libya pentru dezvoltarea, sub conducerea UE, a capacităților statelor din Sahel de protecție a frontierelor; solicită UE și ONU să depună eforturi comune pentru a răspunde destabilizării și violenței ce au loc în Mali și pentru a colabora cu forțele locale în vederea promovării stabilității și securității; ia act de prelungirea și reorientarea EUAM și a EUTM în RCA și rămâne foarte preocupat de deteriorarea continuă a situației politice și de securitate din RCA; salută progresele înregistrate deja de EUTM Mozambic și invită SEAE să aibă în vedere livrarea de arme letale în cadrul IEP forțelor din Mozambic și să accelereze livrarea de echipamente; solicită organizarea unei dezbateri publice ample cu privire la implicarea UE în Mozambic și a unei discuții publice cu privire la forma pe care să o ia o abordare integrată și semnificativă care să trateze cauzele fundamentale ale tulburărilor din Cabo Delgado; reamintește informațiile referitoare la atacurile sistematice și violente ale forțelor de securitate împotriva unei mari părți a populației locale, la strămutările forțate desfășurate de forțele de securitate, la inegalitatea accentuată, la neglijarea anumitor regiuni de către administrația centrală, la conflictele ce izbucnesc din cauza resurselor naturale, la corupția răspândită și la încălcarea mai multor drepturi; sprijină reforma forțelor armate mozambicane și insistă asupra unei abordări integrate a crizei din Cabo Delgado; salută asistența IEP pentru forțele armate nigeriene și subliniază că Nigerului trebuie să i se acorde sprijin militar în cadrul PSAC; invită Consiliul să intensifice operațiunile maritime coordonate în Golful Guineei; solicită prelungirea mandatului EU NAVFOR Atalanta, care urmează să expire la sfârșitul anului 2022, pentru a combate în continuare pirateria; |
| --- | --- |

54.

| 55. | își exprimă regretul cu privire la caracterul din ce în ce mai inadecvat al misiunilor EUTM, care au fost concepute pentru a răspunde problemelor de securitate cu care se confruntă țările din Sahel și din Africa Centrală (Mali și Republica Centrafricană); solicită o revizuire aprofundată a obiectivelor și a principiilor directoare ale EUTM; consideră că mandatele EUTM ar trebui lărgite astfel încât să includă, în special, măsuri de însoțire, pentru a permite consilierilor europeni de la fața locului să verifice, cât mai exact cu putință, măsura în care programele de instruire au fost puse în aplicare corect și sunt conforme cu nevoile operaționale ale forțelor armate locale; scoate în evidență valoarea adăugată a misiunilor de consiliere pentru structurile de comandă ale misiunii și, astfel, încurajează implicarea statelor membre în EUTM, în special pentru acțiuni de consiliere, astfel încât ofițerii sosiți la fața locului să acorde un sprijin semnificativ desfășurării operațiunilor, precum și o asistență militară multilaterală; |
| --- | --- |

55.

| 56. | salută decizia Consiliului de instituire a misiunii de parteneriat militar pentru sprijinirea Nigerului (EUMPM Niger), menită să consolideze capacitatea forțelor armate din Niger de a limita amenințările la adresa țării, de a proteja populația țării și de a asigura un mediu sigur și securizat, în conformitate cu dreptul drepturilor omului și cu dreptul internațional umanitar; |
| --- | --- |

56.

| 57. | scoate în evidență, cu privire la componenta maritimă a IRINI, obligațiile internaționale de căutare și salvare a persoanelor aflate în pericol pe mare; invită statele membre să se asigure că IRINI acționează în deplină conformitate cu dreptul maritim, în special cu obligațiile privind căutarea și salvarea; se declară din nou profund îngrijorat de soarta migranților, a solicitanților de azil și a refugiaților din Libia, a căror situație, deja dramatică, se înrăutățește și mai mult; invită autoritățile și milițiile libiene să închidă centrele de detenție a migranților; regretă faptul că se are în vedere retragerea navelor din orice zonă în care sunt prezenți migranți în număr mare; solicită clarificări referitoare la procesul decizional și modalitățile avute în vedere pentru a lua o eventuală decizie în legătură cu așa-numitul „efect al factorului de atracție”, care nu se bazează în prezent pe date științifice; |
| --- | --- |

57.

| 58. | își reiterează apelul ca UE să își valorifice pe deplin în regiunea indo-pacifică poziția și reputația de actor mondial credibil și autonom care promovează pacea, în contextul concurenței geopolitice tot mai puternice din regiune între puterile mondiale și regionale; reamintește că valoarea adăugată a implicării UE în regiunea indo-pacifică rezidă în gama cuprinzătoare de măsuri de asistență civilă și militară, inclusiv contribuții fără caracter militar bine concepute; |
| --- | --- |

58.

| 59. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la intensificarea rapidă a prezenței militare a Chinei în Marea Chinei de Sud și la presiunea militară continuă pe care aceasta o exercită, precum și la exercițiile de atac pe care le desfășoară, la încălcările spațiului aerian și la alte acțiuni militare la limita acceptabilului, inclusiv campanii cibernetice și de dezinformare împotriva Taiwanului; îndeamnă China să pună capăt tuturor acestor acțiuni, care reprezintă o amenințare la adresa stabilității întregii regiuni și au, în general, un impact direct asupra securității și prosperității europene; își reiterează sprijinul pentru cooperarea dintre UE și Taiwan; |
| --- | --- |

59.

| 60. | salută călduros trimiterile solide la cooperarea UE atât în actualizarea recentă de către Japonia a strategiei sale naționale de securitate, cât și în strategia indo-pacifică a Coreei de Sud; reiterează parteneriatul puternic atât cu Japonia, cât și cu Coreea de Sud și solicită UE să își aprofundeze în continuare cooperarea militară și în domeniul apărării cu ambii parteneri-cheie; |
| --- | --- |

60.

| 61. | condamnă vehement numeroasele teste cu rachete efectuate de Coreea de Nord în 2022 și subliniază că este necesar ca comunitatea internațională să își intensifice eforturile pentru a ține sub control Coreea de Nord și pentru a o împiedica să efectueze un nou test nuclear în 2023, ceea ce ar reprezenta o escaladare gravă și o amenințare la adresa securității regionale și mondiale; subliniază responsabilitatea deosebită a Chinei și Rusiei în ceea ce privește Coreea de Nord și le invită să își folosească influența pentru a preveni orice escaladare ulterioară; |
| --- | --- |

61.

| 62. | își exprimă profunda preocupare cu privire la livrarea de arme de către Coreea de Nord Grupului Wagner și subliniază că acest lucru evidențiază și mai mult necesitatea ca UE și statele sale membre să se concentreze într-o măsură mai mare nu doar asupra Peninsulei Coreene, ci și asupra regiunii indo-pacifice în ansamblul său; |
| --- | --- |

62.

| 63. | condamnă cu fermitate Iranul pentru că aprovizionează Rusia cu drone și rachete pe care aceasta le utilizează în războiul său ilegal împotriva Ucrainei și reamintește că, procedând astfel, Iranul încalcă Rezoluția 2231(2015) a Consiliului de Securitate al ONU; salută decizia Consiliului din 12 decembrie 2022 de a adopta noi sancțiuni împotriva Iranului, atât pentru încălcările continue ale drepturilor omului comise împotriva propriului popor, cât și pentru sprijinul activ acordat Rusiei, pe care aceasta îl utilizează împotriva poporului ucrainean; |
| --- | --- |

63.

| 64. | invită Consiliul și SEAE să includă în misiunile și operațiunile PSAC o componentă de protecție a patrimoniului cultural, pentru a acorda asistență și formare partenerilor locali în soluționarea problemelor de securitate legate de conservarea și protejarea patrimoniului cultural; solicită UE să ia măsuri în legătură cu amenințările constante și tot mai semnificative la adresa protejării și conservării patrimoniului cultural și să combată contrabanda cu artefacte culturale, în special în zonele de conflict; observă că deposedarea societăților de patrimoniul lor cultural și de rădăcinile lor istorice le face mai vulnerabile în fața radicalizării; solicită UE să elaboreze o strategie amplă pentru contracararea acestor amenințări; reamintește că EUAM Irak este singura misiune a PSAC care are o componentă de protecție a patrimoniului cultural; se așteaptă ca EUAM Irak să își îndeplinească pe deplin mandatul, sub toate aspectele, inclusiv în ceea ce privește protecția patrimoniului cultural și combaterea traficului cu artefacte; cere ca dispozițiile respective să fie generalizate în toate mandatele misiunilor sau operațiunilor PSAC; |
| --- | --- |

64.

Sistematizarea parteneriatelor în materie de securitate și apărare

| 65. | solicită ca, atunci când este important din punct de vedere strategic, să fie întărite parteneriatele de securitate și apărare cu partenerii din întreaga lume care împărtășesc aceeași viziune, pentru a atinge anvergura vizată de UE ca o sursă de securitate; consideră că este esențial să se includă într-un mod mai sistematic aspectele legate de securitate și apărare în dialogurile politice ale UE cu partenerii care împărtășesc aceeași viziune; salută planurile de convocare a primului forum al UE privind parteneriatul pentru securitate și apărare; solicită o poziție mai fermă, unitară și coerentă față de statele nedemocratice care constituie o amenințare la adresa securității europene și a ordinii internaționale; |
| --- | --- |

65.

| 66. | subliniază valorile democratice comune și fundamentale pe care se bazează UE și NATO; solicită aprofundarea relațiilor dintre UE și NATO pe baza principiilor incluziunii, reciprocității, deschiderii reciproce și transparenței, în conformitate cu autonomia și procedurile fiecărei organizații în ceea ce privește luarea deciziilor și fără a aduce atingere caracterului specific al politicii de securitate și apărare a membrilor; salută cea de a treia Declarație comună a UE și NATO și subliniază că este important să se întreprindă măsuri suplimentare pentru aprofundarea acestui parteneriat pe baza conținutului Busolei strategice a UE și a noului concept strategic al NATO și a unor măsuri concrete de consolidare în continuare a cooperării, în special în domeniul mobilității militare, al infrastructurii cu dublă utilizare și al rezilienței, precum și prin intensificarea exercițiilor comune; subliniază că se impune o modernizare aprofundată a parteneriatului strategic cu NATO, pentru ca acesta să se bazeze pe o unitate și solidaritate politică mai puternică și pe un dialog politic mai intens cu privire la toate aspectele provocărilor comune și la chestiunile pertinente din punct de vedere strategic, inclusiv cu privire la provocările legate de schimbările climatice și digitalizarea rapidă; încurajează coordonarea reacțiilor operaționale în cadrul mecanismelor de prevenire a conflictelor și de gestionare a crizelor, pentru a contracara amenințările comune emergente din zonele geografice și domeniile de interes reciproc; precizează că dezvoltarea capacităților UE consolidează și pilonul european al NATO și contribuie, în consecință, la securitatea transatlantică; constată cu îngrijorare perioadele persistente de tensiuni profunde între statele membre ale UE și Turcia, un aliat al NATO, care îngreunează cooperarea dintre UE și NATO; |
| --- | --- |

66.

| 67. | recunoaște importanța și potențialul unui parteneriat strategic cu Turcia, dar regretă totodată rolul în general destabilizator al Turciei în multe zone de interes pentru UE și în vecinătatea sa, care amenință pacea, securitatea și stabilitatea regională; este extrem de preocupat de activitățile ilegale și amenințările Turciei cu acțiuni militare împotriva statelor membre ale UE din partea de est a Mării Mediterane, în special împotriva Greciei și a Ciprului, și le condamnă cu fermitate; regretă faptul că, în pofida eforturilor de detensionare, Turcia își continuă acțiunile provocatoare unilaterale și continuă să încalce Rezoluția Consiliului de Securitate al ONU referitoare la embargoul asupra armelor impus Libiei în ceea ce privește operațiunea IRINI, încălcând dreptul internațional, inclusiv UNCLOS, și drepturile suverane ale statelor membre ale UE din zonă; reiterează condamnarea de către UE a celor două memorandumuri de înțelegere semnate de Turcia și Libia privind cooperarea cuprinzătoare în domeniul militar și în materie de securitate și privind delimitarea zonelor maritime, care contravin dreptului internațional; reiterează disponibilitatea UE de a utiliza toate instrumentele și opțiunile aflate la dispoziția sa, inclusiv cele prevăzute la articolul 29 din TUE și la articolul 215 din TFUE, pentru a-și apăra interesele, precum și pe cele ale statelor sale membre, și pentru a proteja stabilitatea regională; constată că Turcia este din ce în ce mai prezentă în zonele în care UE are interese fundamentale în materie de securitate și în care sunt prezente misiuni ale PSAC și invită Turcia să se abțină de la subminarea intereselor și misiunilor UE în aceste regiuni; își reiterează apelul adresat Turciei de a se alătura sancțiunilor aplicate de UE Rusiei; invită statele membre să respecte pe deplin Poziția comună 2008/944/PESC în ceea ce privește Turcia, inclusiv aplicarea strictă a criteriului 4 privind stabilitatea regională; |
| --- | --- |

67.

| 68. | sprijină ferm politica porților deschise pusă în aplicare de NATO; subliniază importanța aderării Finlandei și Suediei la NATO, deoarece acest lucru ar întări atât securitatea UE, cât și securitatea aliaților NATO; salută ratificarea rapidă de către majoritatea aliaților NATO a protocoalelor de aderare a Finlandei și Suediei la NATO și regretă faptul că Turcia nu a ratificat încă cererile Suediei și Finlandei de a adera la NATO; subliniază necesitatea de a răspunde preocupărilor în materie de securitate și apărare ale statelor membre care nu fac parte din NATO; invită UE și NATO să coopereze mai strâns pentru a contribui la consolidarea capacităților partenerilor noștri; |
| --- | --- |

68.

| 69. | consideră că sinergiile și coerența aferente punerii în aplicare a conceptului strategic al NATO și a Busolei strategice a UE sunt esențiale, în special în ceea ce privește combaterea agresiunii purtate de Rusia împotriva Ucrainei și combaterea complicității cu Rusia a regimului Lukașenko din Belarus, abordarea provocărilor generate de politica de forță a Chinei, combaterea răspândirii dezinformării în scopuri nocive, precum și apărarea cibernetică, amenințările hibride și sprijinul acordat partenerilor; |
| --- | --- |

69.

| 70. | subliniază importanța dezvoltării unor capacități de apărare coerente, complementare și interoperabile, pentru a crește securitatea zonei euro-atlantice, în conformitate cu principiul setului unic de forțe; solicită UE și NATO să își mențină poziția de lideri mondiali în ceea ce privește tehnologiile destinate capabilităților militare; subliniază necesitatea de a se asigura coerența la nivel de rezultate între procesele de planificare a dezvoltării capabilităților UE și ale NATO; subliniază că UE trebuie să își dezvolte propriile capabilități de apărare și să își asigure autonomia strategică, pentru a-și îmbunătăți, printre altele, capacitatea de a fi un partener mai puternic pentru aliații săi; solicită statelor membre ale UE care sunt și membre ale NATO să își majoreze bugetele militare până la cel puțin 2 % din PIB, conform orientărilor NATO; |
| --- | --- |

70.

| 71. | salută participarea SUA, a Canadei și a Norvegiei la proiectul PESCO privind mobilitatea militară, care constituie un factor esențial pentru apărarea Europei și este important pentru creșterea coerenței dintre eforturile depuse de UE și NATO în vederea facilitării deplasării forțelor armate; reamintește, cu toate acestea, că participarea țărilor terțe la proiectele PESCO trebuie decisă în fiecare caz în parte, atunci când o astfel de participare este în interesul strategic al UE; salută cererea recentă a Regatului Unit de a se alătura proiectului PESCO privind mobilitatea militară; reamintește statelor membre participante la PESCO necesitatea punerii rapide în aplicare a angajamentelor lor operaționale și a celor privind colaborarea; salută dialogul structurat UE-NATO privind mobilitatea militară; salută Planul de acțiune privind mobilitatea militară 2.0, prezentat de Comisie și de VP/ÎR la 10 noiembrie 2022, și solicită punerea sa rapidă în aplicare, în sinergie cu proiectul PESCO privind mobilitatea militară; solicită consolidarea Mecanismului pentru interconectarea Europei în ceea ce privește proiectele privind mobilitatea militară; invită statele membre să ia măsuri pentru a simplifica și a armoniza procedurile de mobilitate militară și pentru a scurta termenele de acordare a autorizațiilor, astfel încât statele membre ale UE să poată acționa mai rapid și să sporească eficiența reacției; subliniază că noul Plan de acțiune privind mobilitatea militară trebuie să garanteze că cerințele în ceea ce privește infrastructura, reziliența și logistica sunt evaluate din perspectiva strategiei militare; subliniază că sunt necesare fonduri suplimentare pentru această inițiativă emblematică a cooperării dintre UE și NATO; solicită UE să analizeze posibilitatea de a invita Ucraina, Georgia și Republica Moldova să participe la proiectele PESCO, cum ar fi mobilitatea militară; |
| --- | --- |

71.

| 72. | scoate în evidență importanța legăturii strânse a UE cu Statele Unite, care se bazează pe valorile comune ale democrației, libertății și statului de drept; salută implicarea și angajamentul Statelor Unite și ale administrației actuale a acestei țări în ceea ce privește apărarea teritorială a Europei, în special având în vedere războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, care amenință întregul continent; ia act de faptul că Statele Unite se confruntă, de asemenea, cu provocări în regiunea indo-pacifică, unde sunt nevoite să contracareze prezența militară din ce în ce mai pronunțată a Chinei; subliniază că statele membre ale UE trebuie să își intensifice eforturile de îmbunătățire a capabilităților europene de apărare, pentru a se pregăti de transferul responsabilității pe termen lung, astfel încât UE să își asume o mai mare responsabilitate pentru propria apărare; |
| --- | --- |

72.

| 73. | salută dialogul UE-SUA privind securitatea și apărarea ca pe o etapă importantă a intensificării cooperării transatlantice; încurajează VP/ÎR să acorde o atenție deosebită, în cadrul acestui dialog, securității în vecinătatea estică și sudică, să includă în discuții domenii precum inițiativele reciproce în materie de securitate și apărare, misiunile și operațiunile PSAC, dezarmarea și neproliferarea, combaterea terorismului, îmbunătățirea schimbului de informații între serviciile de informații, impactul tehnologiilor disruptive, schimbările climatice, amenințările hibride, apărarea cibernetică, mobilitatea militară, gestionarea crizelor și relația cu concurenții strategici; |
| --- | --- |

73.

| 74. | își reiterează apelul de a se institui o cooperare instituționalizată în materie de securitate și apărare cu Regatul Unit; încurajează Regatul Unit să colaboreze în mod serios cu UE în ceea ce privește provocările strategice urgente, asigurând complementaritatea și caracterul sinergetic al acțiunilor; încurajează VP/ÎR să invite Regatul Unit, în anumite situații, la reuniunile informale ale Consiliului miniștrilor afacerilor externe (și apărării), pentru a face schimb de opinii cu privire la chestiuni de interes comun, protejând totodată pe deplin autonomia decizională a UE; subliniază că desfășurarea unor proiecte paralele de dezvoltare a viitoarelor sisteme aeriene de luptă reprezintă o utilizare ineficientă a resurselor și, prin urmare, recomandă fuzionarea ambelor proiecte; salută sprijinul acordat de Regatul Unit Ucrainei; |
| --- | --- |

74.

| 75. | își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la instabilitatea tot mai mare din vecinătatea noastră, care constituie adeseori consecința unor acțiuni desfășurate intenționat de actori răuvoitori care, prin diverse acțiuni, erodează reformele democratice pentru a slăbi în cele din urmă UE; subliniază că securitatea UE este strâns legată de securitatea vecinilor noștri direcți din vecinătatea estică și sudică a UE, precum și a celor din Balcanii de Vest; solicită aprofundarea cooperării în domeniul militar și în domeniul securității cu unele țări din cadrul Parteneriatului estic care au aceeași viziune, inclusiv prin întărirea aspectului de securitate al Parteneriatului estic; solicită, de asemenea, intensificarea dialogurilor privind politica de securitate și apărare, în special cu Ucraina, Georgia și Republica Moldova; solicită intensificarea cooperării în domeniul securității și apărării cu partenerii din vecinătatea sudică; invită UE să își asume un rol important în Marea Mediterană, deoarece a devenit un actor care poate asigura stabilitatea în regiune, inclusiv în ceea ce privește securitatea energetică; cere întărirea cooperării cu țările partenere din zona mediteraneeană pentru combaterea extremismului, a terorismului, a comerțului ilicit cu arme și a traficului de persoane; |
| --- | --- |

75.

| 76. | solicită consolidarea cooperării dintre UE și NATO pe flancul estic al Alianței și creșterea efectivelor militare europene la Marea Neagră; consideră că este esențial să fie recunoscută și valorificată poziția strategică a Mării Negre în contextul războiului declanșat de Rusia în Ucraina și să fie majorate investițiile în proiectele militare europene din regiune, inclusiv pentru modernizarea și consolidarea industriei și infrastructurii militare; |
| --- | --- |

76.

| 77. | își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la tensiunile tot mai pronunțate și ostilitățile repetate dintre Azerbaidjan și Armenia, Armenia fiind atacată pe teritoriul său recunoscut la nivel internațional, fără ca Rusia să joace un rol stabilizator; îndeamnă VP/ÎR să se implice pe deplin în eforturile pentru asigurarea încetării focului; salută lansarea capacității de monitorizare civilă a UE în Armenia și desfășurarea unei echipe de asistență pentru planificarea de tranziție, cu scopul de a îmbunătăți gradul de cunoaștere de către UE a situației privind securitatea în această țară și de a contribui la planificarea și pregătirea unei posibile misiuni PSAC civile în această țară; |
| --- | --- |

77.

| 78. | subliniază că Rusia nu respectă încă pe deplin acordul de încetare a focului mediat de UE la 12 august 2008 dintre Georgia și Rusia; condamnă cu fermitate prezența militară ilegală a Rusiei în regiunile georgiene Abhazia și Țhinvali/Osetia de Sud și ocuparea acestora; invită SEAE să elaboreze un raport detaliat privind încălcările acordului de încetare a focului din 12 august 2008, pentru care UE, în calitate de mediator, poartă o răspundere specială, să identifice și să comunice în mod clar dispozițiile care nu au fost încă îndeplinite de Federația Rusă și să prezinte recomandări care să determine Federația Rusă să își îndeplinească obligațiile internaționale, în special să își retragă forțele militare din teritoriile ocupate ale Georgiei, să permită instituirea unui mecanism internațional de securitate pe aceste teritorii și să asigure accesul neîngrădit al misiunii de monitorizare a UE (EUMM) pe întreg teritoriul Georgiei, conform mandatului său; |
| --- | --- |

78.

| 79. | scoate în evidență importanța unei alinieri exacte la pozițiile PESC a țărilor candidate și potențial candidate pentru aderarea la UE; atrage atenția, în ceea ce privește Balcani de Vest, asupra relației pe care Serbia o are cu Rusia și asupra faptului că Serbia nu a condamnat acțiunile nejustificate și nelegitime ale Rusiei împotriva Ucrainei, precum și asupra consecințelor acestei relații pentru Balcanii de Vest; solicită o cooperare militară mai strânsă, inclusiv în ceea ce privește securitatea civilă/militară și polițienească/militară, cu țările din Balcanii de Vest care împărtășesc aceeași viziune, în special în domenii precum reziliența, securitatea cibernetică, amenințările hibride, gestionarea frontierelor, combaterea terorismului și combaterea dezinformării; solicită SEAE, în acest sens, să consolideze rolul delegațiilor UE și al misiunilor PSAC în țările terțe, pentru a întări capacitatea acestora de a identifica și a demonta campaniile de dezinformare orchestrate de actori statali străini; |
| --- | --- |

79.

| 80. | solicită consolidarea cooperării și a relațiilor cu partenerii din America Latină și din zona Caraibilor, pentru a realiza obiective și interese comune în domeniul securității și al apărării; |
| --- | --- |

80.

Consolidarea controlului Parlamentului asupra PSAC

| 81. | insistă ca Parlamentul să fie implicat mai activ în procesul decizional privind PSAC și politica industrială în domeniul apărării, în special în ceea ce privește punerea în aplicare a Busolei strategice, a FEA, a EDIRPA, a EDIP, a IEP și a diferitelor politici și inițiative care afectează apărarea și securitatea europeană sau au o importanță deosebită pentru aceasta; încurajează formularea unor propuneri pentru acțiunile suplimentare ale Parlamentului, în special ale Subcomisiei sale pentru securitate și apărare, pentru a îmbunătăți influența acestuia asupra PSAC și pentru a garanta eficacitatea, consecvența, răspunderea democratică și controlul parlamentar adecvat în ceea ce privește politicile și inițiativele UE în materie de securitate și apărare, prin următoarele:






  — | includerea Subcomisiei pentru securitate și apărare, drept comisie codecizională, conform articolului 58 din Regulamentul de procedură al Parlamentului European, în toate dosarele legislative cu implicații substanțiale și pertinente pentru domeniile securității și apărării, |
| --- | --- | --- |

81.

—

includerea Subcomisiei pentru securitate și apărare, drept comisie codecizională, conform articolului 58 din Regulamentul de procedură al Parlamentului European, în toate dosarele legislative cu implicații substanțiale și pertinente pentru domeniile securității și apărării,

| — | valorizarea evaluării la jumătatea perioadei a FEA și a viitoarelor negocieri privind EDIRPA pentru a realiza în practică o serie de drepturi de control parlamentar adecvate și semnificative, prin intermediul unor acte delegate, pentru programele de lucru ale principalelor programe industriale din domeniul apărării, |
| --- | --- |

—

valorizarea evaluării la jumătatea perioadei a FEA și a viitoarelor negocieri privind EDIRPA pentru a realiza în practică o serie de drepturi de control parlamentar adecvate și semnificative, prin intermediul unor acte delegate, pentru programele de lucru ale principalelor programe industriale din domeniul apărării,

| — | crearea unui veritabil Consiliu al Apărării, |
| --- | --- |

—

crearea unui veritabil Consiliu al Apărării,

| — | înființarea unei comisii cu drepturi depline pentru securitate și apărare, |
| --- | --- |

—

înființarea unei comisii cu drepturi depline pentru securitate și apărare,

| — | întărirea cooperării între comisiile parlamentare în care se discută chestiuni de securitate și apărare, |
| --- | --- |

—

întărirea cooperării între comisiile parlamentare în care se discută chestiuni de securitate și apărare,

| — | clarificarea dreptului Parlamentului privind informațiile și a dreptului său de acces la acestea, conform articolului 36 din TUE, |
| --- | --- |

—

clarificarea dreptului Parlamentului privind informațiile și a dreptului său de acces la acestea, conform articolului 36 din TUE,

| — | întărirea dialogului interparlamentar și a cooperării cu parlamentele naționale privind securitatea și apărarea europeană, inclusiv prin intermediul Conferinței interparlamentare privind PESC/PSAC, cu scopul de a întări răspunderea privind politica de securitate și apărare și controlul asupra acesteia; |
| --- | --- |

—

întărirea dialogului interparlamentar și a cooperării cu parlamentele naționale privind securitatea și apărarea europeană, inclusiv prin intermediul Conferinței interparlamentare privind PESC/PSAC, cu scopul de a întări răspunderea privind politica de securitate și apărare și controlul asupra acesteia;

| 82. | solicită întărirea în continuare a relațiilor Parlamentului cu AP a NATO, în cadrul cărora Parlamentul ar trebui să sprijine înființarea Centrului NATO pentru reziliență democratică, menit să monitorizeze și să identifice provocările la adresa democrației, a drepturilor omului și a statului de drept, precum și să înlesnească asistența pentru democrație și guvernare acordată statelor membre și statelor partenere; |
| --- | --- |

82.

o

o o

| 83. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European, Consiliului, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Președintei Comisiei și comisarilor competenți, Secretarului General al ONU, Secretarului General al NATO, Președintelui Adunării Parlamentare a NATO, agențiilor UE din domeniul securității și apărării, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

83.

---

(1)  JO L 170, 12.5.2021, p. 149.

(2)  JO L 209, 14.6.2021, p. 1.

(3)  JO L 331, 14.12.2017, p. 57.

(4)  JO L 102, 24.3.2021, p. 14.

(5)  JO L 160, 7.5.2021, p. 106.

(6)  JO L 160, 7.5.2021, p. 109.

(7)  JO L 160, 7.5.2021, p. 112.

(8)  JO L 247, 13.7.2021, p. 93.

(9)  JO L 117, 19.4.2022, p. 38.

(10)  JO L 270, 18.10.2022, p. 85.

(11)  JO L 270, 18.10.2022, p. 93.

(12)  JO L 319, 13.12.2022, p. 86.

(13)  JO L 270, 18.10.2022, p. 93.

(14)  JO C 493, 27.12.2022, p. 19.

(15)  JO C 433, 23.12.2019, p. 86.

(16)  JO C 388, 13.11.2020, p. 22.

(17)  JO C 23, 21.1.2021, p. 16.

(18)  JO C 232, 16.6.2021, p. 71.

(19)  JO C 385, 22.9.2021, p. 47.

(20)  JO C 494, 8.12.2021, p. 54.

(21)  JO C 99, 1.3.2022, p. 105.

(22)  JO C 132, 24.3.2022, p. 102.

(23)  JO C 342, 6.9.2022, p. 148.

(24)  JO C 342, 6.9.2022, p. 167.

(25)  JO C 125, 18.3.2022, p. 2.

(26)  JO C 347, 9.9.2022, p. 61.

(27)  JO C 434, 15.11.2022, p. 59.

(28)  JO C 493, 27.12.2022, p. 136.

(29)  JO C 493, 27.12.2022, p. 70.

(30)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0439.

(31)  Report on the Follow-up Baseline Study on Integrating Human Rights and Gender Equality into the European Union’s Common Security and Defence Policy.

(32)  JO L 335, 13.12.2008, p. 99.

(33)  JO L 239, 17.9.2019, p. 16.

---

| 16.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 214/77 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 214/77

---

P9_TA(2023)0011

Drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în acest domeniu – raport anual pe 2022

Rezoluția Parlamentului European din 18 ianuarie 2023 referitoare la drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în acest domeniu – raport anual pe 2022 (2022/2049(INI))

(2023/C 214/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene („Carta”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene („Carta”),

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului,

| — | având în vedere articolele 2, 3, 8, 21 și 23 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2, 3, 8, 21 și 23 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere articolele 17 și 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 17 și 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, în special principiile 2, 3, 11 și 17, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, în special principiile 2, 3, 11 și 17,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului și alte tratate și instrumente ale ONU în domeniul drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului și alte tratate și instrumente ale ONU în domeniul drepturilor omului,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale,

| — | având în vedere Convenția ONU din 1948 pentru prevenirea și reprimarea crimei de genocid și Rezoluția 43/29 a Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU din 22 iunie 2020 referitoare la prevenirea genocidului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU din 1948 pentru prevenirea și reprimarea crimei de genocid și Rezoluția 43/29 a Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU din 22 iunie 2020 referitoare la prevenirea genocidului,

| — | având în vedere Convenția internațională a ONU împotriva luării de ostatici din 17 decembrie 1979, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția internațională a ONU împotriva luării de ostatici din 17 decembrie 1979,

| — | având în vedere Convenția ONU din 18 decembrie 1979 asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU din 18 decembrie 1979 asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei,

| — | având în vedere Declarația privind eliminarea tuturor formelor de intoleranță și de discriminare bazate pe religie sau convingere, proclamată prin Rezoluția 36/55 a Adunării Generale a ONU din 25 noiembrie 1981, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația privind eliminarea tuturor formelor de intoleranță și de discriminare bazate pe religie sau convingere, proclamată prin Rezoluția 36/55 a Adunării Generale a ONU din 25 noiembrie 1981,

| — | având în vedere Convenția ONU împotriva torturii și a altor pedepse și tratamente crude, inumane sau degradante din 10 decembrie 1984, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU împotriva torturii și a altor pedepse și tratamente crude, inumane sau degradante din 10 decembrie 1984,

| — | având în vedere Declarația ONU din 18 decembrie 1992 cu privire la drepturile persoanelor aparținând minorităților naționale, etnice, religioase și lingvistice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ONU din 18 decembrie 1992 cu privire la drepturile persoanelor aparținând minorităților naționale, etnice, religioase și lingvistice,

| — | având în vedere Declarația ONU cu privire la apărătorii drepturilor omului, adoptată prin consens la 9 decembrie 1998, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ONU cu privire la apărătorii drepturilor omului, adoptată prin consens la 9 decembrie 1998,

| — | având în vedere Convenția ONU din 20 noiembrie 1989 cu privire la drepturile copilului și cele două protocoale opționale la aceasta, adoptate la 25 mai 2000, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU din 20 noiembrie 1989 cu privire la drepturile copilului și cele două protocoale opționale la aceasta, adoptate la 25 mai 2000,

| — | având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu dizabilități din 13 decembrie 2006, care a intrat în vigoare în UE la 21 ianuarie 2011, în conformitate cu Decizia 2010/48/CE a Consiliului din 26 noiembrie 2009 privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu dizabilități din 13 decembrie 2006, care a intrat în vigoare în UE la 21 ianuarie 2011, în conformitate cu Decizia 2010/48/CE a Consiliului din 26 noiembrie 2009 privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități (1),

| — | având în vedere Convenția internațională pentru protecția tuturor persoanelor împotriva disparițiilor forțate, adoptată de Adunarea Generală a ONU la 20 decembrie 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția internațională pentru protecția tuturor persoanelor împotriva disparițiilor forțate, adoptată de Adunarea Generală a ONU la 20 decembrie 2006,

| — | având în vedere Declarația ONU privind drepturile popoarelor indigene, adoptată la 13 septembrie 2007 și Convenția nr. 169 a Organizației Internaționale a Muncii din 1989 referitoare la populațiile indigene și tribale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ONU privind drepturile popoarelor indigene, adoptată la 13 septembrie 2007 și Convenția nr. 169 a Organizației Internaționale a Muncii din 1989 referitoare la populațiile indigene și tribale,

| — | având în vedere Tratatul ONU privind comerțul cu arme, în special articolul 7 referitor la exporturi și evaluarea exporturilor și Codul de conduită al UE privind exporturile de arme, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul ONU privind comerțul cu arme, în special articolul 7 referitor la exporturi și evaluarea exporturilor și Codul de conduită al UE privind exporturile de arme,

| — | având în vedere Declarația de la Beijing din 15 septembrie 1995, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Beijing din 15 septembrie 1995,

| — | având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, adoptată la 25 septembrie 2015, în special obiectivele 1, 4, 5, 8, 10 și 16, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, adoptată la 25 septembrie 2015, în special obiectivele 1, 4, 5, 8, 10 și 16,

| — | având în vedere Pactul mondial pentru asigurarea unei migrații legale, desfășurate în condiții de siguranță și de ordine din 19 decembrie 2018 și Pactul mondial privind refugiații din 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul mondial pentru asigurarea unei migrații legale, desfășurate în condiții de siguranță și de ordine din 19 decembrie 2018 și Pactul mondial privind refugiații din 2018,

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU din 24 martie 2022 referitoare la consecințele umanitare ale agresiunii împotriva Ucrainei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU din 24 martie 2022 referitoare la consecințele umanitare ale agresiunii împotriva Ucrainei,

| — | având în vedere evaluarea de către Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, din 31 august 2022, a preocupărilor legate de drepturile omului în regiunea autonomă uigură Xinjiang, Republica Populară Chineză, |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea de către Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, din 31 august 2022, a preocupărilor legate de drepturile omului în regiunea autonomă uigură Xinjiang, Republica Populară Chineză,

| — | având în vedere declarația președintelui Comisiei internaționale independente de anchetă a ONU privind Ucraina cu ocazia celei de a 51-a sesiuni a Consiliului pentru Drepturile Omului din 23 septembrie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația președintelui Comisiei internaționale independente de anchetă a ONU privind Ucraina cu ocazia celei de a 51-a sesiuni a Consiliului pentru Drepturile Omului din 23 septembrie 2022,

| — | având în vedere Programul de acțiune al Conferinței Internaționale pentru Populație și Dezvoltare din 1994 și rezultatele conferințelor de examinare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Programul de acțiune al Conferinței Internaționale pentru Populație și Dezvoltare din 1994 și rezultatele conferințelor de examinare,

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei pentru protecția drepturilor omului și a demnității ființei umane față de aplicațiile biologiei și medicinei (CETS nr. 164), adoptată la 4 aprilie 1997, și protocoalele la aceasta, Convenția Consiliului Europei privind lupta împotriva traficului de ființe umane (CETS nr. 197), adoptată la 16 mai 2005, și Convenția Consiliului Europei privind protecția copiilor împotriva exploatării sexuale și a abuzurilor sexuale (CETS nr. 201), adoptată la 25 octombrie 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei pentru protecția drepturilor omului și a demnității ființei umane față de aplicațiile biologiei și medicinei (CETS nr. 164), adoptată la 4 aprilie 1997, și protocoalele la aceasta, Convenția Consiliului Europei privind lupta împotriva traficului de ființe umane (CETS nr. 197), adoptată la 16 mai 2005, și Convenția Consiliului Europei privind protecția copiilor împotriva exploatării sexuale și a abuzurilor sexuale (CETS nr. 201), adoptată la 25 octombrie 2007,

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei din 11 mai 2011 privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul), care nu a fost ratificată de toate statele membre, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei din 11 mai 2011 privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul), care nu a fost ratificată de toate statele membre,

| — | având în vedere Protocolul nr. 6 la Convenția Consiliului Europei pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale privind abolirea pedepsei cu moartea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul nr. 6 la Convenția Consiliului Europei pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale privind abolirea pedepsei cu moartea,

| — | având în vedere rezoluția adoptată la 16 martie 2022 de Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei referitoare la încetarea calității de membru al Federației Ruse la Consiliul Europei, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția adoptată la 16 martie 2022 de Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei referitoare la încetarea calității de membru al Federației Ruse la Consiliul Europei,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului European din 30 și 31 mai 2022 referitoare la Ucraina, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului European din 30 și 31 mai 2022 referitoare la Ucraina,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2020/1998 al Consiliului din 7 decembrie 2020 privind măsuri restrictive împotriva încălcărilor grave ale drepturilor omului și a abuzurilor grave împotriva drepturilor omului (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2020/1998 al Consiliului din 7 decembrie 2020 privind măsuri restrictive împotriva încălcărilor grave ale drepturilor omului și a abuzurilor grave împotriva drepturilor omului (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/947 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iunie 2021 de instituire a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – „Europa globală” (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/947 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iunie 2021 de instituire a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – „Europa globală” (3),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 12 iulie 2021 privind prioritățile UE în cadrul ONU și în cadrul celei de a 76-a sesiuni a Adunării Generale a ONU, septembrie 2021 – septembrie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 12 iulie 2021 privind prioritățile UE în cadrul ONU și în cadrul celei de a 76-a sesiuni a Adunării Generale a ONU, septembrie 2021 – septembrie 2022,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 24 ianuarie 2022 privind prioritățile UE pentru 2022 în cadrul forumurile ONU privind drepturile omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 24 ianuarie 2022 privind prioritățile UE pentru 2022 în cadrul forumurile ONU privind drepturile omului,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 18 iulie 2022 privind prioritățile UE în cadrul ONU și în cadrul celei de a 77-a sesiuni a Adunării Generale a ONU, septembrie 2022 – septembrie 2023, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 18 iulie 2022 privind prioritățile UE în cadrul ONU și în cadrul celei de a 77-a sesiuni a Adunării Generale a ONU, septembrie 2022 – septembrie 2023,

| — | având în vedere comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei din 25 martie 2020 intitulată „Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația 2020-2024 (JOIN(2020)0005), precum și concluziile Consiliului din 18 noiembrie 2020 pe această temă, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei din 25 martie 2020 intitulată „Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația 2020-2024 (JOIN(2020)0005), precum și concluziile Consiliului din 18 noiembrie 2020 pe această temă,

| — | având în vedere comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei din 25 noiembrie 2020 intitulată „Planul de acțiune al UE pentru egalitatea de gen (GAP) III – O agendă ambițioasă pentru egalitatea de gen și emanciparea femeilor în acțiunile externe ale UE” (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei din 25 noiembrie 2020 intitulată „Planul de acțiune al UE pentru egalitatea de gen (GAP) III – O agendă ambițioasă pentru egalitatea de gen și emanciparea femeilor în acțiunile externe ale UE” (JOIN(2020)0017),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 martie 2021 referitoare la Strategia UE privind drepturile copilului (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 martie 2021 referitoare la Strategia UE privind drepturile copilului (COM(2021)0142),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 3 martie 2021 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind drepturile persoanelor cu handicap (2021-2030)” (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 3 martie 2021 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind drepturile persoanelor cu handicap (2021-2030)” (COM(2021)0101),

| — | având în vedere Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului, adoptate de Consiliu la 14 iunie 2004, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului, adoptate de Consiliu la 14 iunie 2004,

| — | având în vedere Orientările UE privind promovarea respectării dreptului internațional umanitar (4), actualizate în 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE privind promovarea respectării dreptului internațional umanitar (4), actualizate în 2009,

| — | având în vedere Orientările UE privind pedeapsa cu moartea, adoptate de Consiliu la 12 aprilie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE privind pedeapsa cu moartea, adoptate de Consiliu la 12 aprilie 2013,

| — | având în vedere Orientările UE privind promovarea și protecția libertății de religie sau de convingere, adoptate de Consiliu la 24 iunie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE privind promovarea și protecția libertății de religie sau de convingere, adoptate de Consiliu la 24 iunie 2013,

| — | având în vedere Orientările UE pentru promovarea și protejarea exercitării tuturor drepturilor omului de către persoanele lesbiene, gay, bisexuale, transgen și intersexuale (LGBTI), adoptate de Consiliu la 24 iunie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE pentru promovarea și protejarea exercitării tuturor drepturilor omului de către persoanele lesbiene, gay, bisexuale, transgen și intersexuale (LGBTI), adoptate de Consiliu la 24 iunie 2013,

| — | având în vedere Orientările UE în domeniul drepturilor omului privind libertatea de exprimare online și offline, adoptate de Consiliu la 12 mai 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE în domeniul drepturilor omului privind libertatea de exprimare online și offline, adoptate de Consiliu la 12 mai 2014,

| — | având în vedere Orientările UE în domeniul drepturilor omului privind nediscriminarea în acțiunea externă, adoptate de Consiliu la 18 martie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE în domeniul drepturilor omului privind nediscriminarea în acțiunea externă, adoptate de Consiliu la 18 martie 2019,

| — | având în vedere Orientările UE în materie de drepturi ale omului cu privire la apa potabilă sigură și la salubritate, adoptate de Consiliu la 17 iunie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE în materie de drepturi ale omului cu privire la apa potabilă sigură și la salubritate, adoptate de Consiliu la 17 iunie 2019,

| — | având în vedere Orientările revizuite ale politicii UE față de țările terțe în ceea ce privește tortura și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante, adoptate de Consiliu la 16 septembrie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările revizuite ale politicii UE față de țările terțe în ceea ce privește tortura și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante, adoptate de Consiliu la 16 septembrie 2019,

| — | având în vedere Orientările revizuite ale UE privind dialogurile pe tema drepturilor omului cu țările partenere/terțe, aprobate de Consiliu la 22 februarie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările revizuite ale UE privind dialogurile pe tema drepturilor omului cu țările partenere/terțe, aprobate de Consiliu la 22 februarie 2021,

| — | având în vedere evaluarea aplicării la nivel european a Orientărilor UE privind apărătorii drepturilor omului, realizată de Serviciul de Cercetare al Parlamentului European la 24 august 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea aplicării la nivel european a Orientărilor UE privind apărătorii drepturilor omului, realizată de Serviciul de Cercetare al Parlamentului European la 24 august 2022,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 12 septembrie 2012 intitulată „Rădăcinile democrației și ale dezvoltării durabile: angajamentul Europei față de societatea civilă în ceea ce privește relațiile externe” (COM(2012)0492), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 12 septembrie 2012 intitulată „Rădăcinile democrației și ale dezvoltării durabile: angajamentul Europei față de societatea civilă în ceea ce privește relațiile externe” (COM(2012)0492),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind diligența necesară în materie de durabilitate a întreprinderilor și de modificare a Directivei (UE) 2019/1937 (COM(2022)0071), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind diligența necesară în materie de durabilitate a întreprinderilor și de modificare a Directivei (UE) 2019/1937 (COM(2022)0071),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind interzicerea produselor fabricate prin muncă forțată pe piața Uniunii (COM(2022)0453), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind interzicerea produselor fabricate prin muncă forțată pe piața Uniunii (COM(2022)0453),

| — | având în vedere raportul Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate intitulat „Raportul anual pe 2021 privind drepturile omului și democrația în lume”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate intitulat „Raportul anual pe 2021 privind drepturile omului și democrația în lume”,

| — | având în vedere inițiativa strategică a Ombudsmanului European din 7 iulie 2021 privind modul în care Comisia asigură respectarea drepturilor omului în contextul acordurilor comerciale internaționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere inițiativa strategică a Ombudsmanului European din 7 iulie 2021 privind modul în care Comisia asigură respectarea drepturilor omului în contextul acordurilor comerciale internaționale,

| — | având în vedere Premiul Saharov pentru libertatea de gândire, care în 2021 a fost acordat lui Alexei Navalnîi, un important politician, avocat și activist anticorupție rus, deținut în Rusia din ianuarie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere Premiul Saharov pentru libertatea de gândire, care în 2021 a fost acordat lui Alexei Navalnîi, un important politician, avocat și activist anticorupție rus, deținut în Rusia din ianuarie 2021,

| — | având în vedere rezoluția sa din 3 iulie 2018 referitoare la încălcarea drepturilor popoarelor indigene în lume, inclusiv acapararea de terenuri (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 3 iulie 2018 referitoare la încălcarea drepturilor popoarelor indigene în lume, inclusiv acapararea de terenuri (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2019 referitoare la Orientările UE și mandatul trimisului special al UE pentru promovarea libertății religioase sau de convingere în afara UE (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2019 referitoare la Orientările UE și mandatul trimisului special al UE pentru promovarea libertății religioase sau de convingere în afara UE (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 23 octombrie 2020 referitoare la egalitatea de gen în politica externă și de securitate a UE (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 23 octombrie 2020 referitoare la egalitatea de gen în politica externă și de securitate a UE (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 martie 2021 conținând recomandări adresate Comisiei cu privire la diligența necesară a întreprinderilor și răspunderea acestora (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 martie 2021 conținând recomandări adresate Comisiei cu privire la diligența necesară a întreprinderilor și răspunderea acestora (8),

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 mai 2021 referitoare la protecția drepturilor omului și politica externă a UE în domeniul migrației (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 mai 2021 referitoare la protecția drepturilor omului și politica externă a UE în domeniul migrației (9),

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 mai 2021 referitoare la efectele schimbărilor climatice asupra drepturilor omului și rolul activiștilor de mediu în această chestiune (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 mai 2021 referitoare la efectele schimbărilor climatice asupra drepturilor omului și rolul activiștilor de mediu în această chestiune (10),

| — | având în vedere rezoluția sa din 8 iulie 2021 referitoare la regimul mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului (Legea Magnițki a UE) (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 8 iulie 2021 referitoare la regimul mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului (Legea Magnițki a UE) (11),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 septembrie 2021 conținând recomandări adresate Comisiei privind identificarea violenței de gen ca un nou domeniu al criminalității enumerat la articolul 83 alineatul (1) din TFUE (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 septembrie 2021 conținând recomandări adresate Comisiei privind identificarea violenței de gen ca un nou domeniu al criminalității enumerat la articolul 83 alineatul (1) din TFUE (12),

| — | având în vedere recomandarea sa din 17 februarie 2022 adresată Consiliului și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind corupția și drepturile omului (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa din 17 februarie 2022 adresată Consiliului și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind corupția și drepturile omului (13),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 februarie 2022 referitoare la drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință – raport anual pe 2021 (14) și rezoluțiile sale anterioare referitoare la rapoartele anuale precedente, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 februarie 2022 referitoare la drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință – raport anual pe 2021 (14) și rezoluțiile sale anterioare referitoare la rapoartele anuale precedente,

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 aprilie 2022 referitoare la protecția acordată de UE copiilor și tinerilor care fug din calea războiului din Ucraina (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 aprilie 2022 referitoare la protecția acordată de UE copiilor și tinerilor care fug din calea războiului din Ucraina (15),

| — | având în vedere rezoluția sa din 3 mai 2022 referitoare la persecutarea minorităților pe motive de convingeri sau religie (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 3 mai 2022 referitoare la persecutarea minorităților pe motive de convingeri sau religie (16),

| — | având în vedere rezoluția sa din 3 mai 2022 intitulată „Către o strategie a UE de promovare a educației copiilor în lume: atenuarea impactului pandemiei de COVID-19” (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 3 mai 2022 intitulată „Către o strategie a UE de promovare a educației copiilor în lume: atenuarea impactului pandemiei de COVID-19” (17),

| — | având în vedere rezoluția sa din 5 mai 2022 referitoare la impactul războiului împotriva Ucrainei asupra femeilor (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 5 mai 2022 referitoare la impactul războiului împotriva Ucrainei asupra femeilor (18),

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 mai 2022 referitoare la lupta împotriva impunității pentru crimele de război din Ucraina (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 mai 2022 referitoare la lupta împotriva impunității pentru crimele de război din Ucraina (19),

| — | având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2022 referitoare la situația drepturilor omului în Xinjiang, inclusiv la dosarele poliției din Xinjiang (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2022 referitoare la situația drepturilor omului în Xinjiang, inclusiv la dosarele poliției din Xinjiang (20),

| — | având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2022 referitoare la un nou instrument comercial pentru a interzice produsele fabricate prin muncă forțată (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2022 referitoare la un nou instrument comercial pentru a interzice produsele fabricate prin muncă forțată (21),

| — | având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2022 intitulată „Amenințările globale la adresa drepturilor în materie de avort: posibila anulare a dreptului de avort în SUA de către Curtea Supremă” (22) și rezoluția sa din 7 iulie 2022 referitoare la decizia Curții Supreme din SUA de a anula în Statele Unite drepturile legate de avort și la necesitatea de a se asigura dreptul al avort și sănătatea femeilor în UE (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2022 intitulată „Amenințările globale la adresa drepturilor în materie de avort: posibila anulare a dreptului de avort în SUA de către Curtea Supremă” (22) și rezoluția sa din 7 iulie 2022 referitoare la decizia Curții Supreme din SUA de a anula în Statele Unite drepturile legate de avort și la necesitatea de a se asigura dreptul al avort și sănătatea femeilor în UE (23),

| — | având în vedere toate rezoluțiile sale referitoare la încălcări ale drepturilor omului, ale democrației și ale statului de drept (cunoscute sub denumirea de rezoluții de urgență), adoptate în conformitate cu articolul 144 din Regulamentul său de procedură începând din 2019, în special cele adoptate în 2021 și 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere toate rezoluțiile sale referitoare la încălcări ale drepturilor omului, ale democrației și ale statului de drept (cunoscute sub denumirea de rezoluții de urgență), adoptate în conformitate cu articolul 144 din Regulamentul său de procedură începând din 2019, în special cele adoptate în 2021 și 2022,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0298/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0298/2022),

| A. | întrucât Uniunea se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, astfel cum se prevede la articolul 2 din TUE; întrucât acțiunea Uniunii pe scena internațională ar trebui să se ghideze după principiile care au inspirat crearea, dezvoltarea și extinderea sa și pe care intenționează să le promoveze în lumea întreagă, astfel cum sunt consacrate la articolul 21 din TUE; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, astfel cum se prevede la articolul 2 din TUE; întrucât acțiunea Uniunii pe scena internațională ar trebui să se ghideze după principiile care au inspirat crearea, dezvoltarea și extinderea sa și pe care intenționează să le promoveze în lumea întreagă, astfel cum sunt consacrate la articolul 21 din TUE;

| B. | întrucât, pentru protecția și apărarea efectivă a drepturilor omului și a demnității umane, acestea trebuie să fie în centrul tuturor politicilor externe ale UE, inclusiv al politicilor privind dezvoltarea, comerțul, securitatea și apărarea, migrația, vecinătatea și extinderea; |
| --- | --- |

B.

întrucât, pentru protecția și apărarea efectivă a drepturilor omului și a demnității umane, acestea trebuie să fie în centrul tuturor politicilor externe ale UE, inclusiv al politicilor privind dezvoltarea, comerțul, securitatea și apărarea, migrația, vecinătatea și extinderea;

| C. | întrucât coerența între politicile interne și cele externe ale UE este o parte indispensabilă a unei politici eficiente și credibile a UE în domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

C.

întrucât coerența între politicile interne și cele externe ale UE este o parte indispensabilă a unei politici eficiente și credibile a UE în domeniul drepturilor omului;

| D. | întrucât Uniunea crede cu tărie și sprijină pe deplin multilateralismul, o ordine internațională fundamentată pe norme, care se bazează pe respectarea dreptului internațional, procese democratice și setul de valori, de principii și de norme universale, inclusiv cele prevăzute în Carta ONU, care ghidează statele membre ale ONU și relațiile dintre ele; |
| --- | --- |

D.

întrucât Uniunea crede cu tărie și sprijină pe deplin multilateralismul, o ordine internațională fundamentată pe norme, care se bazează pe respectarea dreptului internațional, procese democratice și setul de valori, de principii și de norme universale, inclusiv cele prevăzute în Carta ONU, care ghidează statele membre ale ONU și relațiile dintre ele;

| E. | întrucât egalitatea de gen este o valoare fundamentală a UE; întrucât dreptul la egalitatea de tratament și la nediscriminare este un drept fundamental consacrat în tratate și în Cartă și ar trebui respectat întru totul; întrucât dreptul la integritatea persoanei este de o importanță capitală în temeiul articolului 3 din Cartă; întrucât integrarea dimensiunii de gen și abordarea intersecțională ar trebui deci implementate și incluse ca principiu orizontal în toate activitățile și politicile UE; |
| --- | --- |

E.

întrucât egalitatea de gen este o valoare fundamentală a UE; întrucât dreptul la egalitatea de tratament și la nediscriminare este un drept fundamental consacrat în tratate și în Cartă și ar trebui respectat întru totul; întrucât dreptul la integritatea persoanei este de o importanță capitală în temeiul articolului 3 din Cartă; întrucât integrarea dimensiunii de gen și abordarea intersecțională ar trebui deci implementate și incluse ca principiu orizontal în toate activitățile și politicile UE;

| F. | întrucât creșterea autoritarismului, a iliberalismului, a populismului și a încălcării drepturilor omului în întreaga lume reprezintă o amenințare la adresa ordinii internaționale bazate pe norme, precum și a valorilor și principiilor pe care se întemeiază Uniunea; întrucât, în prezent, potrivit Indicelui democrației 2021, mai puțin de jumătate din populația lumii (45,7 %) trăiește „într-un anumit tip” de democrație și peste 37 % trăiește în guverne autoritare; |
| --- | --- |

F.

întrucât creșterea autoritarismului, a iliberalismului, a populismului și a încălcării drepturilor omului în întreaga lume reprezintă o amenințare la adresa ordinii internaționale bazate pe norme, precum și a valorilor și principiilor pe care se întemeiază Uniunea; întrucât, în prezent, potrivit Indicelui democrației 2021, mai puțin de jumătate din populația lumii (45,7 %) trăiește „într-un anumit tip” de democrație și peste 37 % trăiește în guverne autoritare;

| G. | întrucât terorismul rămâne una dintre cele mai grave amenințări la adresa păcii și a securității internaționale și constituie o încălcare clară a drepturilor omului și a libertăților fundamentale; |
| --- | --- |

G.

întrucât terorismul rămâne una dintre cele mai grave amenințări la adresa păcii și a securității internaționale și constituie o încălcare clară a drepturilor omului și a libertăților fundamentale;

| H. | întrucât pandemia de COVID-19 a cauzat regrese în ceea ce privește protecția drepturilor omului în întreaga lume, ca urmare a instrumentelor și politicilor aplicate sub pretextul limitării răspândirii sale, care, în multe cazuri, au fost legate de pierderea principiilor democratice ale unor state; |
| --- | --- |

H.

întrucât pandemia de COVID-19 a cauzat regrese în ceea ce privește protecția drepturilor omului în întreaga lume, ca urmare a instrumentelor și politicilor aplicate sub pretextul limitării răspândirii sale, care, în multe cazuri, au fost legate de pierderea principiilor democratice ale unor state;

| I. | întrucât urgențele de mediu, inclusiv cele care provin din schimbările climatice și defrișări, generează încălcări ale drepturilor omului și afectează nu numai persoanele din imediata vecinătate, dar și întreaga omenire; întrucât în ultimii ani s-a înregistrat o creștere a numărului de asasinate, de agresiuni și de alte forme de violență împotriva persoanelor care apără drepturile omului, mediul și accesul populațiilor la terenurile lor și la resursele naturale ale acestora; întrucât schimbările climatice și degradarea mediului sunt două probleme urgente și interconectate care stau la baza dezvoltării durabile și a exercitării drepturilor omului la nivel mondial; |
| --- | --- |

I.

întrucât urgențele de mediu, inclusiv cele care provin din schimbările climatice și defrișări, generează încălcări ale drepturilor omului și afectează nu numai persoanele din imediata vecinătate, dar și întreaga omenire; întrucât în ultimii ani s-a înregistrat o creștere a numărului de asasinate, de agresiuni și de alte forme de violență împotriva persoanelor care apără drepturile omului, mediul și accesul populațiilor la terenurile lor și la resursele naturale ale acestora; întrucât schimbările climatice și degradarea mediului sunt două probleme urgente și interconectate care stau la baza dezvoltării durabile și a exercitării drepturilor omului la nivel mondial;

| J. | întrucât criza energetică, combinată cu criza producției cu care se confruntă Europa, poate duce la creșterea sărăciei și a vulnerabilității pe continentul european, cu un impact care poate submina drepturile omului; |
| --- | --- |

J.

întrucât criza energetică, combinată cu criza producției cu care se confruntă Europa, poate duce la creșterea sărăciei și a vulnerabilității pe continentul european, cu un impact care poate submina drepturile omului;

| K. | întrucât încălcările drepturilor la libertatea de gândire, de conștiință și religioasă, inclusiv ale dreptului de a crede sau de a nu crede, de a avea opinii teiste, agnostice sau ateiste, de a-și schimba sau de a-și abandona religia și de a-și exprima public propria credință dau naștere la situații de opresiune, de conflict și de război în întreaga lume, |
| --- | --- |

K.

întrucât încălcările drepturilor la libertatea de gândire, de conștiință și religioasă, inclusiv ale dreptului de a crede sau de a nu crede, de a avea opinii teiste, agnostice sau ateiste, de a-și schimba sau de a-și abandona religia și de a-și exprima public propria credință dau naștere la situații de opresiune, de conflict și de război în întreaga lume,

Tendințele generale și provocările globale pentru democrație și drepturile omului

| 1. | reafirmă universalitatea și indivizibilitatea drepturilor omului, precum și demnitatea inerentă fiecărei ființe umane; accentuează, în această privință, angajamentul său ferm de a răspunde provocărilor la adresa drepturilor omului în UE și la nivel mondial și reiterează datoria UE și a statelor sale membre de a încerca să fie un lider global în promovarea și apărarea drepturilor omului, a libertăților fundamentale și a democrației, în conformitate cu valorile fondatoare ale Uniunii; |
| --- | --- |

1.

| 2. | insistă asupra faptului că apărarea drepturilor omului, a libertăților fundamentale și a demnității fiecărei persoane trebuie să fie piatra de temelie a politicii externe a Uniunii; încurajează ferm Uniunea, în acest sens, să depună eforturi pentru un angajament ambițios continuu de a pune în permanență apărarea drepturilor omului în centrul tuturor politicilor UE și de a spori coerența dintre politicile interne și cele externe ale UE în acest domeniu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reamintește că Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația 2020-2024 ar trebui folosit ca o foaie de parcurs a priorităților UE privind drepturile omului și ar trebui plasat, prin urmare, în centrul tuturor politicilor externe ale UE; subliniază că este important ca statele membre să își asume planul de acțiune al UE și să prezinte în mod public rapoarte cu privire la acțiunile lor în cadrul acestui plan; încurajează parlamentele naționale și regionale, instituțiile naționale pentru drepturile omului și organizațiile societății civile să colaboreze cu autoritățile la nivelul statelor membre în ceea ce privește contribuția acestora la realizarea politicii externe a UE în domeniul drepturilor omului; solicită ca Parlamentul să fie implicat în viitoarea revizuire și actualizare de către Consiliu a tuturor orientărilor UE privind drepturile omului și să se asigure o mai mare transparență în punerea lor în aplicare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la amenințările serioase la adresa drepturilor omului și a democrației la nivel mondial, menționând că numărul democrațiilor a continuat să scadă, în timp ce numărul regimurilor autoritare a crescut, iar aproape 75 % din populația lumii a cunoscut o deteriorare a situației drepturilor omului în țara lor în ultimul an; subliniază cu îngrijorare încălcările grave ale drepturilor omului și ale dreptului internațional umanitar într-un număr tot mai mare de locuri din lume, precum și impunitatea pe scară largă pentru aceste încălcări; |
| --- | --- |

4.

| 5. | regretă că, în ciuda necesității de a se concentra asupra răspunsurilor la amenințările pe care le reprezintă schimbările climatice și asupra redresării după impactul negativ al pandemiei de COVID-19 prin solidaritate la nivel internațional, unii lideri autoritari, pe lângă gestionarea defectuoasă a pandemiei și a resurselor globale, și-au intensificat reprimarea opoziției politice, a disidenței, a apărătorilor drepturilor omului, a organizațiilor societății civile, inclusiv a organizațiilor conduse de comunitate și a celor bazate pe convingeri și credință, precum și a mass-mediei independente, alimentând și extinzând conflictele interne și internaționale existente și declanșând altele noi, cu efecte devastatoare asupra drepturilor omului; regretă mai multe cazuri în care liderii autoritari au utilizat în mod abuziv efectele pandemiei pentru a-și justifica înăsprirea politicilor represive; |
| --- | --- |

5.

| 6. | accentuează că este important ca UE și statele sale membre să acționeze în mod constant împreună, în special în forurile multilaterale, pentru a răspunde provocărilor globale la adresa drepturilor omului și a democrației, și să mențină coerența în cadrul politicilor sale interne și externe; consideră că menținerea regulii unanimității pentru anumite decizii de politică externă ale UE, inclusiv pentru sancțiunile împotriva infractorilor din domeniul drepturilor omului, stă în calea unor acțiuni decisive impuse de schimbarea circumstanțelor geopolitice și, prin urmare, ar trebui reexaminată; |
| --- | --- |

6.

| 7. | îndeamnă UE și statele sale membre să își intensifice eforturile în întreaga lume pentru a sprijini democrația și drepturile omului; invită UE și statele sale membre, în această privință, atât în mod individual, cât și în cooperare cu parteneri internaționali cu aceeași viziune, să contracareze încercările inacceptabile de a slăbi instituțiile democratice și drepturile universale ale omului și de a diminua spațiul și rolul societății civile; reafirmă valoarea multilateralismului ca instrument de realizare a acestui obiectiv; subliniază că este important ca preocupările legate de democrație și drepturile omului să ocupe un loc central în relațiile diplomatice ale UE cu toți omologii, în special cu țările considerate parteneri strategici; subliniază, în plus, că este important ca aspectele legate de drepturile omului să ocupe un loc central în activitățile parlamentare ale UE, inclusiv transformând Subcomisia pentru drepturile omului într-o comisie de sine stătătoare; ia act de lansarea, la 26 august 2022, a unui proiect-pilot de înființare a unei academii diplomatice europene; |
| --- | --- |

7.

| 8. | repetă că angajamentul ambițios și retorica politicii externe a UE privind drepturile omului impun ca aceasta să conducă prin puterea exemplului pentru a nu-și submina credibilitatea atunci când se opune declinului democratic la nivel mondial; invită instituțiile și organele UE, inclusiv Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE), să se asigure că obligațiile UE și ale statelor membre în domeniul drepturilor omului sunt puse în aplicare în mod consecvent în politica externă și de securitate comună a UE; le încurajează, în acest sens, să folosească toate instrumentele diplomatice, atât private, cât și publice, atât la nivel bilateral, cât și în forurile multilaterale, pentru a discuta chestiuni legate de drepturile omului cu țările partenere; invită din nou UE să acorde o atenție deosebită evaluării și prevenirii oricăror încălcări legate de propriile politici, proiecte și finanțări, inclusiv de Banca Europeană de Investiții și de Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare în țările terțe, și să creeze un mecanism de tratare a plângerilor pentru persoanele sau grupurile ale căror drepturi ar fi putut fi încălcate de activitățile UE în țările în cauză; |
| --- | --- |

8.

Războiul de agresiune împotriva Ucrainei

| 9. | condamnă în cei mai fermi termeni posibili războiul de agresiune ilegal, nejustificat și neprovocat al Rusiei împotriva Ucrainei, precum și implicarea Belarusului, permițând Rusiei să lanseze atacuri mortale împotriva Ucrainei de pe teritoriul său; își exprimă, în acest sens, durerea profundă față de suferința umană și condamnă încălcările grave ale drepturilor omului și ale dreptului internațional umanitar comise de forțele armate ruse și de cei care îi ajută în Ucraina; |
| --- | --- |

9.

| 10. | salută eforturile comune ale UE, ale statelor sale membre și ale societății civile ca răspuns la război; salută, de asemenea, solidaritatea manifestată de un număr mare de țări față de Ucraina, evidențiată de poziția lor în timpul sesiunilor și al voturilor Adunării Generale a ONU cu privire la războiul ilegal din Ucraina; reiterează că trebuie să se intensifice eforturile diplomatice ale UE față de statele care s-au abținut sau au votat împotriva rezoluției adoptate de Adunarea Generală a ONU la 2 martie 2022 privind agresiunea împotriva Ucrainei și a următoarelor rezoluții pe această temă, pentru a explica gravitatea agresiunii Rusiei și necesitatea unui răspuns unanim din partea comunității internaționale împotriva acestei încălcări flagrante a dreptului internațional; solicită UE și statelor sale membre să ofere poporului ucrainean sprijinul de care are nevoie pentru a-și apăra libertatea, democrația, drepturile omului și dreptul internațional; salută sancțiunile fără precedent impuse în contextul războiului și cere aplicarea lor în mod coordonat; solicită, de asemenea, UE și statelor sale membre să sprijine eforturile și să consolideze organizațiile independente ale societății civile ruse pentru a contribui la punerea bazelor unei democrații viitoare în Rusia; |
| --- | --- |

10.

| 11. | condamnă cu fermitate și este profund îngrijorat de atrocități, de crimele de război și de încălcările grave ale dreptului internațional umanitar, inclusiv violența sexuală, violența pe criterii de gen, tortura și uciderea civililor și a prizonierilor de război comise de forțele armate ruse și de reprezentanții săi în războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei; îndeamnă să se ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că cei care au comis crime de război și încălcări ale drepturilor omului în Ucraina sunt identificați și trași la răspundere cât mai curând posibil și pentru a oferi căi de atac eficiente pentru daunele suferite de civilii ucraineni; solicită UE și statelor sale membre să continue să ofere sprijin deplin părților interesate, măsurilor și mecanismelor relevante în acest domeniu, inclusiv procurorilor, anchetatorilor și sistemului judiciar din Ucraina, Curții Penale Internaționale (CPI), Comisiei de anchetă a Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU și investigațiilor naționale în temeiul principiului jurisdicției universale; salută în acest sens faptul că UE a oferit sprijin capacităților de investigare ale CPI pentru a o ajuta să își extindă investigațiile privind crimele de război din Ucraina; remarcă că este important să se strângă rapid și să se păstreze dovezi ale crimelor de război și ale crimelor împotriva umanității și salută eforturile societății civile în acest scop; invită Comisia să ofere orice sprijin necesar în acest proces, inclusiv finanțare din Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVCDCI – Europa globală) și îndeamnă statele membre să se implice în acest proces ori de câte ori sunt în măsură să facă acest lucru; salută mandatul modificat al misiunii UE de consiliere în Ucraina și pentru propunerea Comisiei de a prelungi mandatul Eurojust de a sprijini lupta împotriva impunității în toate situațiile; solicită să se ia o decizie bazată pe date solide cu privire la soluțiile cele mai adecvate pentru a trage la răspundere persoanele și entitățile responsabile pentru facilitarea războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei și a crimelor de război comise pe teritoriul ucrainean, care ar trebui să includă activarea urmăririi penale a crimelor de agresiune în cadrul unei instanțe internaționale special create sau sub jurisdicția CPI; |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită UE și statelor sale membre să continue să folosească toate instrumentele pe care le au la dispoziție pentru a sprijini lupta pentru eliberarea Ucrainei de ocupanții săi și pentru a-i ajuta pe cei care fug din Ucraina și cer sprijin în statele membre ale UE; constată că 8,8 milioane de ucraineni au intrat în UE de la începutul războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, dintre care 4 milioane sunt înregistrați în sisteme de protecție temporară sau în sisteme naționale similare de protecție în Europa; salută toate manifestările de solidaritate și asistență oferite poporului ucrainean de către cetățenii UE, inclusiv implicarea acestora în ajutorul umanitar, și salută declanșarea Directivei privind protecția temporară (24) pentru a oferi protecție imediată și drepturi ucrainenilor strămutați care sosesc în UE; subliniază că țările gazdă ar trebui să dispună de mai multă finanțare și să pună un accent mai mare pe accesul la educație, oportunități economice, locuințe, asistență medicală și integrarea în societățile-gazdă; subliniază necesitatea de a sprijini, printre altele, victimele violenței sexuale, de gen și reproductive; |
| --- | --- |

12.

| 13. | denunță relocarea forțată și deportarea copiilor ucraineni, inclusiv din instituții de îngrijiri medicale, în Federația Rusă și în teritoriile ocupate de Rusia în Ucraina, precum și adopția forțată a acestora de către familiile ruse; solicită sprijin din partea UE și a statelor membre pentru a afla unde se află acești copii și pentru a-i reuni cu familiile lor sau cu tutorii legali; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că războiul de agresiune ilegal, nejustificat și neprovocat împotriva Ucrainei a avut un impact enorm asupra securității alimentare mondiale, având în vedere că Ucraina este al cincilea exportator de cereale din lume; |
| --- | --- |

14.

| 15. | se arată extrem de îngrijorat de siguranța instalațiilor nucleare din Ucraina, aflate în pericol constant de a fi ținta tirurilor de artilerie; invită UE, statele membre și comunitatea internațională să creeze zone de siguranță în jurul acestor instalații nucleare; |
| --- | --- |

15.

Consolidarea politicilor, a instrumentelor și a diplomației UE pentru a apăra și promova drepturile omului și democrația în lume

IVCDCI – Europa globală și programul tematic „Drepturile omului și democrația”

| 16. | solicită UE să reflecteze asupra modului de promovare și de aplicare optimă a unei abordări bazate pe drepturile omului în toate instrumentele și strategiile UE, pentru a consolida politica externă a UE în domeniul drepturilor omului și a se adapta la situația geopolitică în evoluție și a o modela; subliniază că IVCDCI – Europa globală, inclusiv programul său tematic „Drepturile omului și democrația”, reprezintă unul dintre principalele instrumente de care dispune UE pentru a îmbunătăți situația drepturilor omului în lume și pentru a contribui la promovarea unor societăți reziliente, favorabile incluziunii și democratice, combătând totodată influența regimurilor autoritare; remarcă faptul că implicarea actorilor societății civile locale este vitală pentru apărarea drepturilor omului și a democrației în țările lor și își reiterează apelul de a-i implica pe deplin în toate activitățile externe pertinente desfășurate de UE; salută, în acest sens, asistența neprețuită acordată în prezent organizațiilor societății civile și activiștilor din întreaga lume în cadrul programului tematic privind drepturile omului și democrația al IVCDCI – Europa globală și în cadrul Fondului European pentru Democrație; evidențiază importanța pe care IVCDCI – Europa globală o acordă promovării drepturilor omului și a democrației în relația cu parteneri strategici internaționali și locali, printre altele prin misiunile UE de observare a alegerilor; subliniază rolul Parlamentului în procesul de programare a instrumentului și invită Comisia și SEAE să îmbunătățească comunicarea tuturor informațiilor pertinente în timp util, pentru a-i permite Parlamentului să își joace rolul consacrat în tratate, în special în cadrul dialogurilor geopolitice la nivel înalt cu Comisia; invită Comisia și SEAE să intre în dialog cu Parlamentul pentru a asigura îmbunătățiri în această privință; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că este important să se planifice pe termen lung și să se continue sprijinul pentru proiectele și inițiativele din cadrul IVCDCI – Europa globală, în special atunci când este vorba de regiuni afectate de conflicte, război și dezastre naturale; invită Comisia și SEAE să integreze sprijinul pentru democrație ca prioritate transversală în toate programele tematice și geografice ale IVCDCI – Europa globală; |
| --- | --- |

17.

| 18. | solicită din nou o transparență mai mare a dispozițiilor legate de drepturile omului în acordurile de finanțare în cadrul IVCDCI – Europa globală și o precizare a mecanismului și a criteriilor de suspendare a acestor acorduri în cazul unei încălcări a drepturilor omului, a principiilor democratice sau a statului de drept, precum și în cazuri grave de corupție; solicită Comisiei să se abțină de la a acorda sprijin bugetar guvernelor țărilor terțe ca modalitate operațională pentru cooperarea cu țări în care drepturile omului sunt încălcate pe scară largă și apărătorii drepturilor omului sunt reprimați; |
| --- | --- |

18.

Reprezentantul special al UE pentru drepturile omului

| 19. | susține pe deplin activitatea reprezentantului special al UE (RSUE) pentru drepturile omului în apărarea și promovarea drepturilor omului în lume prin interacțiunea cu țări terțe și cooperarea cu parteneri cu aceeași viziune, precum și rolul său important în consolidarea eficienței politicilor UE în domeniul drepturilor omului prin eforturi de sporire a coerenței acestora; subliniază necesitatea unei cooperări strânse între RSUE pentru drepturile omului și alți RSUE din țări și regiuni, pentru a îmbunătăți și mai mult această coerență și solicită o mai mare vizibilitate a rolului RSUE pentru drepturile omului; subliniază că este important ca RSUE pentru drepturile omului să continue să coopereze cu organizațiile internaționale, inclusiv cu ONU și cu raportorii săi speciali numiți de Consiliul ONU pentru Drepturile Omului, precum și cu reprezentanți sau trimiși din alte țări responsabili cu drepturile omului; solicită RSUE să se implice public mai mult în ceea ce privește apărătorii drepturilor omului și să coopereze îndeaproape cu organizațiile societății civile și cu apărătorii drepturilor omului de la nivelul UE și de la nivel național; subliniază că este important ca RSUE pentru situații naționale și regionale să colaboreze cu autoritățile naționale în ceea ce privește protecția drepturilor omului și cazurile individuale; încurajează RSUE pentru drepturile omului să continue eforturile diplomatice pentru a mări sprijinul UE pentru dreptul internațional umanitar și justiția internațională; |
| --- | --- |

19.

| 20. | reiterează faptul că numirea RSUE pentru drepturile omului ar trebui să facă obiectul unei audieri prealabile în fața Parlamentului; recomandă crearea unui cadru în care RSUE pentru drepturile omului să răspundă în fața Parlamentului pentru îndeplinirea obiectivelor stabilite în programul de lucru al RSUE la începutul mandatului său și să prezinte în mod obligatoriu un raport periodic despre progresele înregistrate pentru a atinge acestor obiective; subliniază că, deși Parlamentul își menține cooperarea cu SEAE, consolidată prin Decizia 2010/427/UE a Consiliului (25) și prin declarația din 2010 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind responsabilitatea politică, este necesar să se consolideze în continuare cadrul pentru relațiile interinstituționale dintre Parlament și SEAE, inclusiv delegațiile sale, cu privire la chestiuni legate de drepturile omului; subliniază că SEAE trebuie să implice Parlamentul în elaborarea de note de orientare pentru punerea în aplicare a instrumentelor UE în domeniul drepturilor omului, cum ar fi Orientările UE în domeniul drepturilor omului și mecanismele UE privind diligența necesară, precum și combaterea corupției, printre altele, în țările terțe; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că este important să se abordeze provocările care apar în coordonarea dintre instituțiile UE în ceea ce privește gestionarea relațiilor externe ale UE în legătură cu drepturile omului; salută îmbunătățirea coordonării dintre delegațiile UE, sediul SEAE și Direcția Generală Parteneriate Internaționale în ceea ce privește cazurile urgente de apărători ai drepturilor omului; |
| --- | --- |

21.

Trimisul special al UE pentru promovarea libertății religioase sau de convingere în afara Uniunii Europene

| 22. | constată cu regret că postul de trimis special al UE pentru promovarea libertății religioase sau de convingere în afara Uniunii Europene este vacant de mai mult de un an; își reiterează apelul adresat Consiliului și Comisiei de a efectua o evaluare promptă, transparentă și cuprinzătoare a eficacității și valorii adăugate a mandatului trimisului special, inclusiv privind poziția sa instituțională, pentru a-i pune la dispoziție resurse umane și financiare adecvate și a-i sprijini în mod corespunzător mandatul, capacitatea și atribuțiile instituționale; salută numirea lui Frans van Daele la 7 decembrie 2022 drept trimis special pentru promovarea libertății religioase sau de convingeri în afara UE; reamintește că atribuțiile trimisului special ar trebui să se axeze pe promovarea și protejarea libertății de gândire, de conștiință, religioase și de convingere și a drepturilor de a nu crede, la apostazie și de a adopta opinii ateiste; subliniază că trimisul special ar trebui, de asemenea, să acorde o atenție deosebită convertirii forțate, utilizării abuzive a legilor privind blasfemia și situației necredincioșilor aflați în pericol; |
| --- | --- |

22.

| 23. | recomandă ca trimisul special să colaboreze îndeaproape și în mod complementar cu RSUE pentru drepturile omului și cu Grupul de lucru pentru drepturile omului din cadrul Consiliului; solicită, în plus, ca trimisul special să aibă consultări periodice cu Parlamentul și să coopereze cu comisarii, trimișii și ambasadorii statelor membre responsabili cu promovarea libertății religioase sau de convingere pentru a coordona acțiunile; |
| --- | --- |

23.

Dialogurile UE privind drepturile omului și alte contacte bilaterale cu țări terțe

| 24. | subliniază că dialogurile privind drepturile omului cu țările terțe reprezintă o oportunitate de a se concentra asupra provocărilor legate de drepturile omului și solicită ca acestea să fie realizate într-un mod orientat spre rezultate, revizuite în mod regulat și valorificate la potențialul lor maxim; își reiterează solicitarea ca dialogurile privind drepturile omului să se bazeze încă de la început pe un set clar de criterii de referință care vor permite monitorizarea eficacității acestor dialoguri; solicită SEAE să efectueze și să comunice sistematic evaluări ale rezultatelor dialogurilor și să le dea curs în consecință; evidențiază că, pentru a fi eficiente, dialogurile nu trebuie utilizate ca instrument de sine stătător, ci ar trebui, în schimb, integrate în setul cuprinzător de activități desfășurate de UE, inclusiv cele legate de politica comercială, cu țările terțe în cauză, ceea ce ar eficientiza dimensiunea drepturilor omului și ar consolida mesajele transmise în cadrul dialogurilor; subliniază cât de important este să se semnaleze cazurile individuale, în special cele evidențiate de Parlament în rezoluțiile sale și laureații și finaliștii Premiului Saharov aflați în pericol, în contextul dialogurilor privind drepturile omului, precum și să se asigure o urmărire adecvată și să se informeze Parlamentul cu privire la măsurile luate în aceste cazuri; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază importanța unei consultări sistematice, reale, accesibile și incluzive cu toate organizațiile societății civile și cu părțile interesate pe parcursul întregului proces de dialog privind drepturile omului; |
| --- | --- |

25.

| 26. | salută reluarea dialogurilor privind drepturile omului cu țările terțe, care decurg dintr-un context mai favorabil de implicare; este de părere că, în cazul în care nu se raportează niciun progres concret în urma unei serii de dialoguri privind drepturile omului, așa cum s-a întâmplat în mai multe cazuri, UE ar trebui să își adapteze obiectivele, inclusiv în ceea ce privește desfășurarea mai amplă a relațiilor bilaterale; |
| --- | --- |

26.

Delegațiile UE

| 27. | consideră că este extrem de important să se ia toate măsurile posibile pentru a sensibiliza delegațiile UE cu privire la orientările UE în domeniul drepturilor omului și îndeamnă toate delegațiile să asigure punerea în aplicare corespunzătoare a acestor orientări; își reiterează, în acest sens, apelul adresat delegațiilor UE și „punctelor focale” pentru drepturile omului din țările terțe de a depune eforturi mai implicate, oferind sprijin regulat apărătorilor drepturilor omului, inclusiv laureaților Premiului Saharov și finaliștilor aflați în pericol, și abordând în detaliu subiectele și cazurile individuale menționate în rezoluțiile Parlamentului referitoare la încălcarea drepturilor omului, a democrației și a statului de drept; solicită funcționarilor din delegațiile UE să aducă în discuție cazurile de opresiune și persecutare a apărătorilor drepturilor omului, a opoziției democratice și a activiștilor societății civile în fața autorităților statului și, în cazul în care persoanele afectate se află în detenție, să le monitorizeze situațiile, să le viziteze în închisoare, să participe la procedurile lor de judecată și să aducă în discuție cazurile lor în cadrul dialogurilor pe tema drepturilor omului pe care UE le poartă cu țările în cauză; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atrage atenția asupra situațiilor în care misiunile statelor membre ale UE și delegațiile UE au adoptat abordări diferite în ceea ce privește protecția și promovarea drepturilor omului în țările terțe, deși statele membre ale UE împărtășesc un angajament comun în această privință; subliniază că ambasadele statelor membre ale UE, ca și delegațiile UE, ar trebui să joace un rol din ce în ce mai important în promovarea și protejarea drepturilor omului, precum și în sprijinirea societății civile din țările terțe; solicită delegațiilor UE să înființeze grupuri de lucru pentru drepturile omului care să reunească serviciile relevante ale ambasadelor statelor membre și ale delegațiilor UE și să coopereze îndeaproape cu reprezentanți ai organizațiilor internaționale și regionale ale societății civile din țările terțe în cauză; |
| --- | --- |

28.

Regimul mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului (GHRSR – Legea Magnițki a UE)

| 29. | salută faptul că regimul mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului a fost folosit din ce în ce mai mult ca instrument esențial de consolidare a rolului UE de actor global în domeniul drepturilor omului prin utilizarea de către Consiliu a sancțiunilor specifice; solicită să se pună în aplicare în mod efectiv, integral și coordonat măsurile restrictive care au fost deja adoptate și, dacă este necesar, să se adopte măsuri suplimentare; solicită UE să utilizeze mai dinamic acest instrument ca parte integrantă a politicii sale externe în domeniul drepturilor omului; solicită aplicarea riguroasă, consecventă și uniformă a măsurilor restrictive și monitorizarea lor în toate statele membre, ca o condiție pentru ca acțiunea externă a UE să fie credibilă și eficace; invită UE să colaboreze cu parteneri care împărtășesc aceeași viziune pentru a încuraja mai multe țări să adopte regimuri de sancțiuni și să coordoneze adoptarea în comun a măsurilor restrictive specifice pentru a le spori eficacitatea la nivel mondial; salută angajamentul asumat de președinta Comisiei în discursul său din 2022 privind starea Uniunii de a prezenta măsuri de actualizare a cadrului legislativ al UE pentru combaterea corupției și de a include corupția în GHRSR al UE, ceea ce este în conformitate cu poziția Parlamentului, pentru a viza în mod eficace factorii economici și financiari care favorizează încălcarea drepturilor omului; își reiterează apelul pentru introducerea votului cu majoritate calificată pentru deciziile Consiliului și punerea în aplicare a sancțiunilor în temeiul regimului mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului; își reiterează solicitarea adresată Comisiei și Consiliului de a depune eforturi pentru a include recomandările Parlamentului pentru viitoarele sancțiuni specifice, astfel cum se prevede în rezoluțiile sale și nu numai; |
| --- | --- |

29.

| 30. | salută listele făcute în 2021 în temeiul GHRSR al UE; invită Consiliul, statele membre și SEAE să elaboreze o strategie pentru a îmbunătăți interacțiunea dintre GHRSR al UE și regimurile de sancțiuni geografice, în special printr-o mai bună utilizare a GHRSR al UE pentru a combate încălcările care nu pot fi legate direct de un stat, de exemplu în cazurile în care mercenarii comit încălcări ale drepturilor omului în teritorii aflate în afara controlului guvernamental sau în cazuri transfrontaliere, cum ar fi traficul de ființe umane; |
| --- | --- |

30.

| 31. | este profund îngrijorat și condamnă politicile deliberate ale unor state de a aresta, a reține și a urmări penal în mod arbitrar persoane străine, inclusiv cetățeni ai UE, pe baza unor acuzații false, în scopuri de propagandă, sau utilizarea prizonierilor ca instrument de negociere și schimb internațional sau de presiune politică; subliniază că realizarea unei astfel de politici reprezintă un act de luare de ostatici, astfel cum este definit în Convenția internațională împotriva luării de ostatici; invită Comisia, SEAE și statele membre să ia măsuri pentru a preveni astfel de acte, prin alertarea cetățenilor europeni, în special a cetățenilor binaționali, cu privire la riscurile de arestare în timpul vizitelor pe teritoriul anumitor state; invită Consiliul să ia în considerare aplicarea de măsuri restrictive în temeiul GHRSR al UE persoanelor sau entităților responsabile de arestări sau detenții arbitrare ale cetățenilor europeni în calitate de „ostatici ai statelor”; |
| --- | --- |

31.

Corupția și drepturile omului

| 32. | subliniază că corupția slăbește grav guvernanța democratică, împiedică exercitarea drepturilor omului în întreaga lume, facilitează și perpetuează încălcările drepturilor omului și ale statului de drept și afectează în mod disproporționat persoanele și grupurile cele mai vulnerabile și marginalizate din societate; solicită să se integreze lupta împotriva corupției în toate eforturile și politicile UE de promovare a drepturilor omului și a democrației, prin formularea unei strategii globale anticorupție specifice, inclusiv programe în cadrul instrumentelor financiare externe ale UE, și prin consolidarea rolului de control al Parlamentului; subliniază că este extrem de important ca UE și statele sale membre să ofere un exemplu prin combaterea corupției legate de actorii din UE, prin aplicarea celor mai înalte standarde de transparență în cazul finanțării lor externe și prin intensificarea sprijinului acordat organizațiilor societății civile, activiștilor și jurnaliștilor de investigație implicați în lupta împotriva corupției; |
| --- | --- |

32.

| 33. | solicită UE să depună eforturi pentru a propune crearea unui set de standarde anticorupție care să fie aplicabile în mod uniform la nivel mondial, să promoveze înființarea unor organisme anticorupție eficace și adoptarea unor cadre de reglementare solide și să combată jurisdicțiile opace și paradisurile fiscale; încurajează promovarea cooperării între UE, statele sale membre, țările terțe și organizațiile internaționale, în special la nivel judiciar, polițienesc și informațional, în vederea schimbului de bune practici și de instrumente eficiente de combatere și prevenire a corupției; solicită să se depună eforturi pentru crearea unei instanțe internaționale anticorupție sub supravegherea ONU; |
| --- | --- |

33.

Clauzele privind drepturile omului din acordurile internaționale

| 34. | își reiterează apelul de a include clauze solide privind drepturile omului în acordurile dintre UE și țările terțe, susținute de un set clar de criterii de referință și de proceduri care trebuie urmate în caz de încălcare; invită Comisia și SEAE să reflecteze în mod activ asupra unor modalități pentru a garanta că clauzele privind drepturile omului din acordurile internaționale în vigoare sunt monitorizate și aplicate efectiv; subliniază că UE ar trebui să reacționeze rapid și hotărât la încălcările persistente ale clauzelor privind drepturile omului de către țări terțe, inclusiv prin suspendarea acordurilor relevante dacă alte opțiuni se dovedesc a fi ineficiente; subliniază că revizuirea sistemului generalizat de preferințe al UE (SGP), procesul legislativ în curs pentru un nou regulament privind SGP și revizuirea punerii în aplicare de către țările care beneficiază de SGP a convențiilor internaționale privind drepturile omului, inclusiv drepturile lucrătorilor, oferă o ocazie de a consolida angajamentul de a susține respectarea drepturilor omului în țările terțe în cauză; |
| --- | --- |

34.

| 35. | invită Comisia ca, atunci când negociază acorduri de liber schimb (ALS) cu țări terțe, să le solicite să ratifice principalele convenții internaționale privind drepturile omului, drepturile lucrătorilor și mediul, inclusiv Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale; subliniază că ratificarea acestor convenții de către țările terțe ar trebui, în mod ideal, să aibă loc înainte de încheierea negocierilor privind ALS, astfel încât respectarea acestor convenții să devină un aspect esențial al ALS și să se convină asupra unor clauze specifice; solicită, de asemenea, ca clauzele de fond ale ALS să recunoască faptul că statele părți trebuie să respecte și să protejeze drepturile omului, astfel cum se prevede în Declarația Universală a Drepturilor Omului, în dreptul cutumiar și în convențiile internaționale la care acestea sunt parte; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază importanța evaluărilor ex ante și ex post ale impactului asupra dezvoltării durabile și solicită îmbunătățirea semnificativă a calității acestora; subliniază că obiectivul evaluărilor impactului asupra dezvoltării durabile ar trebui să fie acela de a garanta că acordul negociat, în clauzele sale detaliate și formulate, oferă suficiente instrumente pentru a evita efectele negative asupra drepturilor omului; recomandă ca organizațiile societății civile să facă parte din conducerea evaluărilor impactului asupra dezvoltării durabile, ca evaluările să fie efectuate de experți în domeniul drepturilor omului și al drepturilor lucrătorilor și ca contribuțiile organizațiilor societății civile să fie luate în considerare; |
| --- | --- |

36.

Activități de sprijinire a democrației

| 37. | evidențiază faptul că anul 2022 marchează cea de a 10-a aniversare a deciziei Parlamentului de a-și asuma o poziție de lider politic prin angajamentul de a realiza progrese majore în activitățile sale de sprijinire a democrației, pe care le-a pus în aplicare printr-o abordare cuprinzătoare de sprijinire a democrației din 2014; salută, în special, sprijinul său pentru consolidarea capacităților parlamentelor partenere, medierea și promovarea unei culturi a dialogului și a compromisului, inclusiv în rândul tinerilor lideri politici, precum și pentru consolidarea capacității de acțiune a membrelor parlamentelor, a apărătorilor drepturilor omului și a reprezentanților organizațiilor societății civile și ai mass-mediei libere; invită Comisia să își continue activitățile în aceste domenii și să le intensifice, precum și să consolideze finanțarea și asistența pentru organele și agențiile UE și pentru alte organizații bazate pe granturi, respectând totodată principiul nediscriminării; subliniază că, în contextul actual de tensiuni și de represiuni globale sporite într-un număr tot mai mare de țări, sprijinul direct acordat organizațiilor societății civile, apărătorilor drepturilor omului și persoanelor care exprimă opinii critice și divergente este de cea mai mare importanță; |
| --- | --- |

37.

| 38. | accentuează importanța misiunilor UE de observare a alegerilor și contribuția Parlamentului la dezvoltarea și la îmbunătățirea metodologiei acestora; invită Comisia, în acest sens, să aibă în vedere actualizarea metodologiei de observare a alegerilor pentru a reflecta evoluțiile din ultimele două decenii; îndeamnă țările terțe să pună în aplicare recomandările făcute de misiunile UE de observare a alegerilor cu scopul de a îmbunătăți organizarea și contextul proceselor electorale viitoare, contribuind astfel la transparența și legalitatea acestora, pentru a consolida standardele democratice ale statelor în cauză; subliniază importanța intensificării sprijinului acordat de UE observatorilor electorali locali, în special în ceea ce privește protecția; își reiterează apelul ca UE să colaboreze îndeaproape cu organizațiile interne și internaționale, cum ar fi Biroul pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului al OSCE, Consiliul Europei și celelalte organizații care au aprobat Declarația de principii privind observarea internațională a alegerilor; |
| --- | --- |

38.

Multilateralismul și activitatea UE la nivel multilateral

| 39. | reafirmă că pentru apărarea eficace a drepturilor omului în întreaga lume este nevoie de o cooperare internațională puternică la nivel multilateral; subliniază rolul deosebit de important al ONU și al organismelor sale ca principal forum care trebuie să poată promova în mod eficient eforturile pentru pace și securitate, dezvoltare durabilă și respectarea drepturilor omului și a dreptului internațional; solicită UE și statelor sale membre să sprijine în continuare activitatea ONU, atât din punct de vedere politic, cât și financiar, inclusiv a tuturor organismelor ONU din domeniul drepturilor omului, în special a organismelor instituite în temeiul tratatelor și a procedurilor speciale; invită Secretarul General al ONU, în acest scop, să pună la dispoziție resurse adecvate din bugetul ONU și îndeamnă statele membre să își majoreze contribuțiile voluntare; subliniază necesitatea ca UE și statele sale membre să depună eforturi pentru a vorbi la unison atât în cadrul ONU, cât și la alte forumuri multilaterale și să promoveze astfel cele mai înalte standarde în domeniul drepturilor omului; reamintește obligațiile tuturor statelor membre ale ONU de a promova și de a apăra toate drepturile omului și libertățile fundamentale, astfel cum sunt consacrate în Carta fondatoare a Organizației Națiunilor Unite și în Rezoluția 60/251 a Adunării Generale a ONU; regretă că doi membri permanenți ai Consiliului de Securitate al ONU sunt responsabili de încălcări grave ale drepturilor omului care constituie crime de război și chiar genocid; invită statele membre ale ONU să se abțină de la adoptarea unor măsuri de regres care slăbesc protecția drepturilor omului; accentuează responsabilitatea Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU de a aborda toate încălcările grave ale drepturilor omului din întreaga lume; regretă că mai mulți membri ai Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU au manifestat o ignorare flagrantă a obligațiilor care le revin în materie de drepturi ale omului, au un bilanț deplorabil dovedit de încălcări grave ale drepturilor omului și nu au cooperat cu mecanismele ONU în domeniul drepturilor omului; solicită, în acest sens, o reformă fundamentală a criteriilor pentru membrii Consiliului ONU pentru Drepturile Omului; solicită SEAE să inițieze și să conducă efortul în direcția unei poziții coordonate a UE și a statelor membre cu privire la calitatea de membru al Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, care să promoveze o mai mare transparență în procesul de alegere, în special prin publicarea votului statelor membre ale UE, precum și prin prezentarea motivelor acestui vot, să stimuleze un proces cu adevărat competitiv, asigurându-se că cele trei blocuri regionale în care sunt prezente statele membre ale UE prezintă mai mulți candidați decât locuri și să asigure responsabilitatea candidaților prin examinarea angajamentelor lor voluntare și a rezultatelor obținute în ceea ce privește cooperarea cu Consiliul ONU pentru Drepturile Omului, cu organismele ONU instituite prin tratate și procedurile speciale; |
| --- | --- |

39.

| 40. | condamnă cu fermitate toate atacurile împotriva titularilor de mandat pentru proceduri speciale ai ONU și împotriva independenței mandatelor lor; invită statele membre și partenerii democratici ai UE să contracareze în mod decisiv aceste încercări și să ia toate măsurile posibile pentru a contribui la asigurarea unor spații sigure și deschise de interacțiune între indivizi și organizațiile societății civile și ONU, reprezentanții și mecanismele acesteia; subliniază activitatea comisiilor de anchetă și a misiunilor de informare mandatate de ONU, care sunt utilizate din ce în ce mai mult pentru a răspunde situațiilor de încălcări grave ale dreptului internațional umanitar și ale dreptului internațional al drepturilor omului și pentru a combate impunitatea; |
| --- | --- |

40.

| 41. | invită UE și statele membre să sprijine consolidarea sistemelor regionale de apărare a drepturilor omului, inclusiv prin asistență financiară și schimb de experiență transregională; subliniază, în special, rolul esențial al organismelor de monitorizare și al mecanismelor judiciare instituite în cadrul acestor sisteme regionale și complementaritatea lor cu sistemul ONU privind drepturile omului; |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită UE și statele sale membre să conducă eforturile forurilor multilaterale de promovare a adoptării unei definiții universal recunoscute a terorismului, având în vedere obiectivul combaterii acestui flagel; le solicită, de asemenea, să conducă eforturile în contextul celei de a 8-a revizuiri a Strategiei globale a ONU de combatere a terorismului din 2023 pentru a introduce un limbaj ferm care să recunoască impactul negativ pe care utilizarea abuzivă a legilor și a politicilor de combatere a terorismului l-a avut asupra spațiului civic și să îndemne toate statele să ia măsurile necesare pentru a-și reforma sau abroga legislația de combatere a terorismului, pentru a se asigura că aceasta nu are un impact negativ asupra societății civile și a apărătorilor drepturilor omului; îndeamnă UE și statele sale membre să conducă eforturile din cadrul forurilor ONU de a stabili un dialog constructiv cu organizațiile societății civile și apărătorii drepturilor omului și să se asigure că aceștia sunt implicați în mod semnificativ în toate etapele elaborării și punerii în aplicare a politicilor de combatere a terorismului; |
| --- | --- |

42.

| 43. | este profund îngrijorat de atacurile crescânde ale regimurilor autoritare împotriva ordinii mondiale bazate pe norme, inclusiv prin contestarea universalității drepturilor omului, relativizându-le, susținând că sunt un instrument al hegemoniei culturale aplicate de țările occidentale, erodând dreptul internațional al drepturilor omului prin reinterpretarea acestuia și subminând funcționarea organismelor și mecanismelor ONU de tragere la răspundere a statelor pentru încălcările drepturilor omului; subliniază că UE trebuie să susțină apărarea universalității drepturilor omului ca prioritate principală și, în acest scop, să inițieze un pact și să lucreze în alianță cu alte democrații și cu parteneri care împărtășesc aceeași viziune pentru a consolida organizațiile multilaterale și pentru a apăra ordinea mondială bazată pe norme împotriva puterilor autoritare în creștere; subliniază că eficiența redusă a organismelor ONU aduce cu sine costuri reale în ceea ce privește conflictele, viețile pierdute și suferința umană și slăbește foarte mult capacitatea generală a țărilor de a face față provocărilor globale; invită statele membre ale UE și partenerii cu aceeași viziune să își intensifice eforturile pentru a contracara această tendință; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază necesitatea de a efectua o analiză imparțială, echitabilă și transparentă a cererilor de acordare a statutului consultativ în cadrul Consiliului Economic și Social al ONU (ECOSOC) de către organizațiile neguvernamentale (ONG-uri); solicită să se ia măsuri pentru a stabili un loc propriu pentru Uniune în fiecare for multilateral, inclusiv în cadrul Consiliului de Securitate al ONU, pe lângă sediul permanent deja existent al unuia dintre statele membre în cadrul Consiliului de Securitate, ceea ce ar consolida capacitatea de acțiune a UE, precum și coerența și credibilitatea sa în lume; invită UE și statele membre să participe la dezbaterea generală a Adunării Generale a ONU și îndeamnă membrii ECOSOC să abordeze în continuare obstacolele nejustificate cu care se confruntă ONG-urile în obținerea acreditării lor ECOSOC, în special cele ale căror cereri sunt pendinte de foarte mult timp; |
| --- | --- |

44.

Respectarea dreptului internațional umanitar

| 45. | ia act cu îngrijorare de încălcările tot mai mari ale dreptului internațional umanitar și ale dreptului internațional al drepturilor omului, în special în conflictele în desfășurare în întreaga lume; subliniază că este extrem de important ca agențiile de ajutor umanitar și organizațiile caritabile să poată oferi asistență completă, în timp util și nestingherită tuturor populațiilor vulnerabile și solicită tuturor părților implicate în conflicte armate să protejeze populațiile civile și lucrătorii umanitari, medicali, din mass-media și educație; solicită crearea sistematică de coridoare umanitare în regiunile aflate în război și în situații de luptă, pentru a permite cetățenilor civili aflați în pericol să scape de conflict, și condamnă cu fermitate orice atac asupra acestora; |
| --- | --- |

45.

| 46. | reamintește că dreptul internațional umanitar ar trebui să ghideze politicile UE în ceea ce privește situațiile de ocupație sau de anexare a teritoriului și subliniază importanța asigurării coerenței lor în aceste situații; subliniază responsabilitatea companiilor cu sediul în UE de a aplica cele mai stricte politici de diligență necesară față de orice activități economice sau financiare în sau cu teritoriile în cauză și de a asigura respectarea strictă a dreptului internațional și a politicii de sancțiuni ale UE, atunci când se aplică; |
| --- | --- |

46.

Combaterea impunității și consolidarea justiției penale internaționale

| 47. | subliniază legătura dintre încălcările drepturilor omului și impunitatea larg răspândită și lipsa de răspundere din regiunile și țările afectate de conflicte; salută cu fermitate contribuția continuă a CPI la lupta împotriva impunității; solicită UE și statelor sale membre să ofere CPI sprijin suficient pentru a-i permite să își desfășoare activitatea; condamnă din nou eforturile continue de subminare a legitimității și a activității CPI; invită UE și statele sale membre să își continue eforturile de combatere a acestora și să răspundă amenințărilor și sancțiunilor la adresa apărătorilor drepturilor omului și a martorilor care cooperează cu CPI; subliniază rolul esențial al CPI în desfășurarea anchetelor privind crimele de război și crimele împotriva umanității; invită UE și statele sale membre să continue cooperarea cu CPI în combaterea și prevenirea unor astfel de infracțiuni; salută sprijinul neîntrerupt al UE și al statelor sale membre pentru rolul CPI și invită statele membre ale UE să coreleze acest angajament cu finanțarea sustenabilă necesară pentru a asigura justiția în toate situațiile pentru care este sesizată CPI; |
| --- | --- |

47.

| 48. | solicită UE să sprijine procurorul CPI în ceea ce privește anchetarea și urmărirea penală a persoanelor suspectate de crime de război, crime împotriva umanității și, eventual, genocid, prin furnizarea de sprijin politic, colectarea și punerea la dispoziție a oricăror dovezi aflate în posesia lor, inclusiv informații și date din surse deschise, imagini prin satelit și interceptări ale comunicațiilor, precum și prin furnizarea de resurse umane și financiare adecvate pentru bugetul general al CPI, pentru a-i proteja pe deplin independența și imparțialitatea; |
| --- | --- |

48.

| 49. | invită UE și statele sale membre să încurajeze țările partenere să ratifice Tratatul de la Roma și, astfel, să extindă competența CPI; invită UE să acționeze în conformitate cu Decizia Consiliului 2011/168/PESC privind Curtea Penală Internațională (26), menținând totodată o poziție fermă cu privire la crima de agresiune, astfel cum se solicită în rezoluția Parlamentului din 17 iulie 2014 referitoare la crima de agresiune (27); |
| --- | --- |

49.

| 50. | își reiterează apelul adresat Comisiei de a elabora un plan de acțiune cuprinzător al UE privind combaterea impunității, care ar trebui să includă, printre altele, capitole referitoare la rolul important al organizațiilor societății civile în lupta împotriva impunității și la protejarea lor în toate situațiile care o impun, precum și la măsurile de combatere a impunității în cazul violenței sexuale bazate pe gen, inclusiv al încălcărilor drepturilor și sănătății sexuale și reproductive (SRHR) în situații de conflict; solicită UE și partenerilor săi internaționali să utilizeze pe deplin toate instrumentele relevante pentru a combate impunitatea, inclusiv să acorde sprijin pentru jurisdicția universală la nivel național, pentru tribunalele speciale la nivel național și internațional, de asemenea împotriva crimei de agresiune, precum și să instituie mecanisme de cooperare și de finanțare flexibile cu scopul de a colecta și a analiza rapid dovezi ale crimelor; invită Comisia să se asigure că aceste instrumente sunt aplicate într-o manieră coordonată și complementară cu alte instrumente relevante ale UE și ale statelor membre; invită Comisia să elaboreze un program de consolidare a capacității statelor membre, dar și a țărilor terțe, de a aplica principiul jurisdicției universale în sistemele lor juridice interne; |
| --- | --- |

50.

Progrese către abolirea universală a pedepsei cu moartea și prevenirea torturii și a altor forme de rele tratamente

| 51. | își reiterează opoziția de principiu față de pedeapsa cu moartea, care este o pedeapsă crudă, inumană, degradantă și ireversibilă; subliniază faptul că UE trebuie să urmărească în mod asiduu abolirea universală a pedepsei cu moartea ca obiectiv major al politicii sale externe în domeniul drepturilor omului; invită UE și statele sale membre să apere abolirea în toate forurile internaționale și să pledeze pentru un sprijin cât mai larg pentru această poziție; încurajează eforturile continue ale organismelor ONU privind abolirea universală a pedepsei cu moartea, în conformitate cu rezoluțiile Adunării Generale a ONU; condamnă cu fermitate aplicarea legilor privind blasfemia care prevăd posibilitatea pedepsei cu moartea în cazul în care sunt condamnate în întreaga lume; reiterează faptul că libertatea de a-și alege religia, inclusiv de a crede sau de a nu crede, rămâne un drept fundamental al omului care nu poate fi pedepsit cu moartea sau cu niciun tratament degradant; invită toate țările care nu au abolit încă pedeapsa cu moartea să facă acest lucru sau să instituie un moratoriu imediat ca prim pas către abolirea sa; solicită, în plus, țărilor în cauză să reducă lista infracțiunilor sau a delictelor pasibile de pedeapsa cu moartea; solicită transparență în ceea ce privește condamnările la moarte și execuțiile în țările care nu publică aceste statistici; |
| --- | --- |

51.

| 52. | condamnă orice incidente de tortură, tratamente inumane sau degradante, disparițiile forțate, detențiile arbitrare, execuțiile extrajudiciare și deplânge faptul că acestea continuă să fie comune în multe țări; ia act cu mare îngrijorare de tendința de înmulțire a cazurilor de tortură la nivel mondial și de impunitatea pe scară largă a autorilor săi; recunoaște rolul important al organizațiilor societății civile și al apărătorilor drepturilor omului în lupta împotriva torturii și a altor forme de rele tratamente; |
| --- | --- |

52.

Răspunsul acordat provocărilor la nivel mondial în domeniul drepturilor omului și al democrației

Răspunsul la pandemia de COVID-19 și redresarea în urma acesteia

| 53. | este profund îngrijorat de consecințele negative pe termen lung ale pandemiei de COVID-19 atât asupra stării generale a democrației, cât și asupra drepturilor omului la nivel mondial; subliniază impactul negativ disproporționat asupra grupurilor aflate în cele mai vulnerabile situații, inclusiv femeile, copiii, persoanele cu dizabilități, persoanele cu anumite boli cronice, vârstnicii, persoanele lesbiene, gay, bisexuale, transgen, intersexuale și queer (LGBTIQ), persoanele sărace, persoanele aparținând minorităților etnice, de credință și religioase, refugiații și migranții, precum și persoanele aflate în închisoare sau în detenție; este preocupat, de asemenea, de întârzierile și barierele în ceea ce privește accesul la serviciile de sănătate și de creșterea, în consecință, a numărului de sarcini nedorite și a cazurilor de violență sexuală și bazată pe gen, avorturi nesigure și decese materne și neonatale; constată cu regret utilizarea măsurilor de prevenire a COVID-19 ca pretext pentru a refuza vizitele membrilor familiei sau ale avocaților în centrele de detenție și pentru a încălca drepturile deținuților; salută rolul pe care l-au jucat apărătorii drepturilor omului și jurnaliștii, uneori chiar riscându-și viața, în raportarea încălcărilor drepturilor omului sau în încercarea de a le preveni în timpul pandemiei; |
| --- | --- |

53.

| 54. | reiterează că respectarea celui mai înalt standard posibil de sănătate și accesul universal la asistență medicală se numără printre drepturile fundamentale ale fiecărei ființe umane, fără distincție; invită UE și statele sale membre să sprijine apărarea acestor drepturi, în special în țările și regiunile în care serviciile de sănătate sunt cel mai insuficiente și îndeamnă țările să facă progrese în ceea ce privește facilitarea accesului la serviciile de sănătate; afirmă că UE ar trebui să finanțeze în continuare dezvoltarea și furnizarea la nivel mondial a vaccinurilor împotriva COVID-19, precum și să educe cu privire la beneficiile vaccinării și să crească disponibilitatea, accesibilitatea și prețul abordabil al vaccinării, pentru a evita bolile care pot fi prevenite prin vaccinare; |
| --- | --- |

54.

| 55. | reiterează că libertatea personală, libertatea de întrunire, libertatea de gândire, conștiință, religie și credință și libertatea de exprimare sunt pietrele de temelie ale democrației; este profund îngrijorat de utilizarea pe scară tot mai largă a tehnologiilor de supraveghere în masă, în special de către regimurile autoritare, pentru a restrânge aceste libertăți, lucru care s-a întâmplat tot mai des sub pretextul măsurilor de prevenire a COVID-19; solicită interzicerea strictă și eficientă a vânzărilor de tehnologii de supraveghere în masă; solicită un răspuns mai bun la infiltrarea în masă a dezinformării și a teoriilor conspiraționiste în sfera digitală, perpetuate în mare măsură, dar nu exclusiv, de regimurile autoritare, precum și de actorii nestatali; |
| --- | --- |

55.

Drepturile femeilor, capacitarea femeilor și egalitatea de gen

| 56. | condamnă faptul că nicio țară din lume nu a realizat încă egalitatea de gen; subliniază persistența violenței de gen larg răspândite și a discriminării intersecționale în fiecare regiune a lumii; subliniază că femeile și fetele continuă să fie principalele victime ale crizelor violente și că violența sexuală, pe criterii de gen și reproductivă a continuat în multe locuri din lume, fiind folosită în special în conflictele armate ca armă de război; evidențiază faptul că femeile apărătoare ale drepturilor omului, activistele, jurnalistele și avocatele au fost vizate în mod deosebit și că se confruntă cu hărțuire și intimidare online, care se intensifică rapid, precum și cu amenințări și atacuri continue; |
| --- | --- |

56.

| 57. | subliniază cu profundă îngrijorare creșterea violenței de gen și a violenței domestice și regretă regresele înregistrate în ceea ce privește SRHR atât în țările în curs de dezvoltare, cât și în țările dezvoltate; solicită din nou UE și statelor sale membre să sprijine pe deplin dreptul femeilor la integritate corporală, demnitate și luare autonomă de decizii și să combată în mod efectiv violența bazată pe gen și violența domestică; atrage atenția asupra faptului că, în ciuda eforturilor UE, femeile reprezintă în continuare o minoritate în funcții de conducere, câștigă mai puțin în aceleași posturi și pentru aceleași sarcini ca bărbații și că aptitudinile și competențele lor sunt neglijate sau subminate pe criterii de gen; |
| --- | --- |

57.

| 58. | solicită UE și partenerilor săi internaționali să își intensifice eforturile pentru a asigura exercitarea deplină a drepturilor omului de către femei, fete și grupurile vulnerabile și pentru a asigura egalitatea de șanse pentru toți; solicită eliminarea la nivel mondial a legilor și practicilor care împiedică femeile să își exercite drepturile, în special dreptul la educație, muncă și participare la procesul decizional politic și public; regretă situațiile în care femeilor și gospodăriilor conduse de femei, în special din zonele de criză umanitară, li se refuză accesul la ajutor umanitar și la servicii esențiale, deoarece autoritățile naționale și locale insistă ca aceste servicii să fie furnizate de către femei, limitând, în același timp, accesul femeilor la locuri de muncă; solicită statelor care nu au făcut încă acest lucru să ratifice și să pună în aplicare Convenția de la Istanbul; |
| --- | --- |

58.

| 59. | condamnă cu fermitate orice utilizare a căsătoriilor timpurii și forțate, sechestrarea la domiciliu, violurile și alte tratamente degradante împotriva femeilor; invită Comisia și RSUE pentru drepturile omului să abordeze problema căsătoriilor timpurii și forțate; |
| --- | --- |

59.

| 60. | reamintește statelor că au obligația de a garanta accesul la servicii de sănătate sexuală și reproductivă cuprinzătoare, inclusiv la metode contraceptive moderne, avort legal și în condiții de siguranță, asistență medicală maternă, prenatală și postnatală, reproducere asistată și acces la educație și informații în domeniul SRHR, inclusiv educație sexuală cuprinzătoare, fără nicio formă de discriminare; solicită consolidarea în continuare a drepturilor și a protecției juridice și eliminarea barierelor din calea accesului la SRHR la nivel mondial; își reiterează apelul de a include dreptul la avort legal și în condiții de siguranță în Cartă; salută publicarea orientărilor actualizate ale Organizației Mondiale a Sănătății care oferă recomandări-cheie sistemelor de sănătate privind furnizarea de servicii de avort; invită UE și statele sale membre să sprijine pe deplin și să promoveze drepturile în materie de sănătate sexuală și reproductivă, inclusiv accesul la avort, în relațiile multilaterale și bilaterale, în conformitate cu legislația și standardele internaționale privind drepturile omului; |
| --- | --- |

60.

| 61. | solicită eforturi mai concertate pentru a elimina utilizarea violenței sexuale ca armă de război și pentru a lupta împotriva impunității autorilor unor astfel de violențe; solicită Comisiei să continue eforturile de eradicare totală a practicii de mutilare genitală a femeilor în întreaga lume; solicită un angajament și un sprijin mai puternic din partea UE pentru protejarea drepturilor femeilor în țările terțe în toate eforturile sale de prevenire și soluționare a conflictelor, precum și în operațiunile de menținere a păcii, de ajutor umanitar și de reconstrucție post-conflict, în justiția de tranziție și în promovarea drepturilor omului și a reformelor democratice, acordând o atenție deosebită drepturilor femeilor care suferă de ostilitate, discriminare sau stigmatizare, care sunt însărcinate sau au copii nou-născuți, care sunt șomere sau sărace; |
| --- | --- |

61.

| 62. | reiterează necesitatea unor acțiuni ferme pentru a asigura punerea deplină în aplicare a PAEG III; invită UE ca, astfel cum se prevede în GAP III, să abordeze cu fermitate intersecționalitatea prin elaborarea unei politici de combatere a formelor multiple de discriminare cu care se confruntă milioanele de femei și fete care sunt victime ale încălcărilor, bazate pe castă, ale drepturilor civile, politice, economice, sociale și culturale, inclusiv ale abuzurilor și violenței sexuale, ale strămutării, ale muncii forțate și/sau forțate, ale prostituției și ale traficului de ființe umane; |
| --- | --- |

62.

| 63. | condamnă din nou practica comercială a mamelor-surogat, un fenomen global, care expune femeile din întreaga lume la exploatare și trafic de ființe umane, fiind vizate mai ales femeile vulnerabile din punct de vedere financiar și social; subliniază impactul puternic al acestei practici asupra femeilor, asupra drepturilor femeilor, asupra sănătății femeilor și egalității de gen și subliniază implicațiile sale transfrontaliere; cere un cadru juridic european care să se ocupe de efectele negative ale practicii comerciale a mamelor-surogat; |
| --- | --- |

63.

| 64. | condamnă legislația, politicile și practicile care permit selectarea copiilor pe criterii de sex, rasă, dizabilitate sau orice alt motiv; |
| --- | --- |

64.

Drepturile copilului

| 65. | solicită o abordare sistematică și coerentă a promovării și a apărării drepturilor copiilor în cadrul politicilor externe ale UE; solicită eforturi mai concertate pentru a proteja drepturile copiilor în situații de criză sau de urgență și salută concluziile Consiliului cu privire la acest subiect; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că numărul tot mai mare de astfel de situații de criză în întreaga lume, împreună cu efectele de lungă durată ale pandemiei de COVID-19, au condus la încălcări tot mai mari ale drepturilor copilului în întreaga lume, inclusiv violență, căsătorii timpurii și forțate, abuz sexual și mutilare genitală, trafic, separarea forțată a copiilor de părinți și a părinților de copii, în cazurile de sclavie modernă, munca copiilor, munca forțată a copiilor, recrutarea ca și copii-soldați, lipsa accesului la educație și asistență medicală, malnutriție și sărăcie extremă; subliniază efectele disproporționate și pe termen lung ale insecurității alimentare asupra copiilor, care afectează direct nu numai sănătatea și dezvoltarea acestora, ci și educația, precum și utilizarea pe scară tot mai largă a practicii scandaloase a căsătoriei copiilor; subliniază numărul încă ridicat de copii la nivel mondial obligați să muncească, cel mai adesea în condiții nesigure, în zone greu accesibile, cum ar fi puțurile miniere, extracția de materii prime, inclusiv minerale rare, în industrie, precum și pe terenurile agricole; subliniază că 2021 a fost Anul internațional pentru eliminarea muncii copiilor și reamintește politica de toleranță zero a UE cu privire la această practică; solicită țărilor rămase care nu au ratificat Convenția ONU cu privire la drepturile copilului să facă acest lucru de urgență; |
| --- | --- |

65.

| 66. | regretă vizarea continuă a copiilor ca instrument de război; reiterează faptul că, din cauza vulnerabilității lor, minorii cad adesea primii victime ale violenței în teritoriile afectate de război, în special în ceea ce privește represaliile etnice comise de triburi, grupuri și etnii beligerante; condamnă recrutarea forțată a copiilor minori în zonele de război, precum și instrumentalizarea acestora și comiterea de violențe sexuale împotriva lor; subliniază că trebuie să se creeze căi de reintegrare și de despăgubire a copiilor ale căror drepturi au fost încălcate și că Agenda ONU privind copiii și conflictele armate trebuie integrată în toate acțiunile externe ale UE; invită statele membre în cauză să asigure protecția copiilor care sunt resortisanți ai acestor state membre și care sunt încarcerați sau deținuți în țări terțe; invită Comisia să își intensifice eforturile de combatere a impunității pentru crimele de război împotriva copiilor, să își consolideze cooperarea cu organizațiile umanitare și ONG-urile axate pe copii și să protejeze drepturile copiilor în cadrul cooperării și parteneriatului lor cu țările terțe; |
| --- | --- |

66.

| 67. | remarcă faptul că dreptul la educație a suferit regrese deosebite, cu perturbări de neegalat în educație din cauza pandemiei de COVID-19, dar și din cauza extremismului religios și a discriminării de gen a fetelor; își exprimă îngrijorarea cu privire la exmatricularea adolescentelor gravide din școli; reamintește că fiecare copil are dreptul la o educație sexuală cuprinzătoare, nediscriminatorie, bazată pe dovezi, exactă din punct de vedere științific, adaptată vârstei și care abordează normele de gen dăunătoare; solicită UE să își intensifice activitatea pentru a oferi acces la educație, inclusiv modalități inovatoare de a evita obstacolele impuse de autoritățile naționale; invită Comisia și SEAE să își intensifice sprijinul acordat țărilor terțe pentru a le ajuta să se adapteze provocărilor cu care s-au confruntat în timpul pandemiei de COVID-19 în domeniul educației; subliniază că sprijinul ar putea lua forma unei alocări de finanțare sporite prin IVCDCI – Europa globală, dar ar putea include și furnizarea de capacități de consolidare și de cele mai bune practici bazate pe lecțiile învățate prin intermediul delegațiilor UE din întreaga lume; subliniază că mediul internațional în schimbare poate necesita o soluție financiară care să permită un răspuns cu donatori multipli pentru a acoperi deficitul tot mai mare de finanțare pentru a atinge obiectivul de dezvoltare durabilă nr. 4 al ONU, care vizează asigurarea unei educații de calitate incluzive și echitabile și promovarea oportunităților de învățare pe tot parcursul vieții pentru toți; |
| --- | --- |

67.

| 68. | invită Comisia și SEAE să mențină o finanțare solidă pentru educație prin intermediul tuturor instrumentelor de finanțare externă disponibile ale UE, în conformitate cu criteriul de referință de 10 % privind educația în cadrul IVCDCI – Europa globală; invită Comisia și SEAE să sprijine, de asemenea, guvernele din țări terțe pentru a construi și dezvolta în continuare sisteme de învățământ incluzive și care iau mai bine în considerare dimensiunea de gen; reamintește că accesul femeilor la educație a fost stabilit de către ONU ca un drept fundamental; consideră că creșterea accesului la educație a fetelor și sprijinirea participării femeilor la educație și la cariere în domeniul științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii, ca o chestiune prioritară, ar trebui să fie un obiectiv politic central pentru UE; insistă, în acest sens, asupra necesității ca fetele să își poată finaliza educația și să aibă acces la informații și servicii adecvate vârstei lor, fără discriminare, fără prejudecăți de gen și cu șanse egale de a-și valorifica potențialul; subliniază nevoia urgentă de a elimina barierele legate egalitatea de gen din cadrul învățământului, cum ar fi legile, politicile și normele socioculturale dăunătoare care împiedică fetele să își continue educația în caz de sarcină, căsătorie sau maternitate; încurajează contracararea stereotipurilor de gen și a normelor socioculturale dăunătoare prin educație și prevenirea violenței cu ajutorul unei educații care ține seama de dimensiunea de gen; |
| --- | --- |

68.

Drepturile persoanelor în vârstă

| 69. | solicită UE și statelor sale membre să dezvolte noi căi de consolidare a drepturilor persoanelor în vârstă; subliniază provocările cu care se confruntă persoanele în vârstă în exercitarea deplină a tuturor drepturilor omului, inclusiv discriminarea pe criterii de vârstă, sărăcia, violența, lipsa protecției sociale, a asistenței medicale și a altor servicii esențiale, precum și barierele în calea încadrării în muncă; subliniază activitatea Grupului de lucru deschis al ONU cu privire la îmbătrânire referitoare la un instrument obligatoriu din punct de vedere juridic pentru a consolida protecția drepturilor omului ale persoanelor în vârstă și solicită UE și statelor sale membre să aibă în vedere acordarea de sprijin activ acestei activități; |
| --- | --- |

69.

Drepturile persoanelor cu dizabilități

| 70. | salută adoptarea Strategiei UE privind drepturile persoanelor cu handicap 2021-2030 ca instrument de îmbunătățire a situației persoanelor cu dizabilități și a drepturilor lor în întreaga lume, în special a sărăciei și a discriminării, dar și a problemelor legate de accesul la educație, de asistența medicală și încadrarea în muncă, precum și de participarea la viața politică; solicită o punere în aplicare internă și externă sistematică a acestei strategii; subliniază că datoria de a îngriji persoanele cu dizabilități le revine în mod obișnuit familiilor acestora, în special femeilor, și solicită UE să asiste țările terțe în dezvoltarea politicilor de sprijinire a îngrijitorilor de persoane cu dizabilități; |
| --- | --- |

70.

| 71. | invită Comisia și statele membre să își intensifice eforturile de promovare a drepturilor egale pentru persoanele cu dizabilități prin intermediul acțiunilor externe; subliniază că este necesar un dialog structurat cu organizațiile persoanelor cu dizabilități din țările partenere pentru a asigura participarea lor semnificativă și implicarea cu succes în planificarea, punerea în aplicare și monitorizarea instrumentelor de finanțare externă ale UE; subliniază necesitatea de a îndemna țările candidate și potențial candidate să pună în aplicare reforme pentru a îmbunătăți situația persoanelor cu dizabilități și invită Comisia să le sprijine în dezvoltarea unui proces structurat de consultare a persoanelor cu dizabilități și a organizațiilor lor reprezentative; solicită ca delegațiilor UE să li se asigure investiții, formare și consolidarea capacităților pentru a pune în aplicare dispozițiile Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap referitoare la acțiunea umanitară și cooperarea internațională; |
| --- | --- |

71.

Intoleranță, xenofobie și discriminare

| 72. | subliniază opoziția sa față de intoleranță, xenofobie și discriminare pe bază de rasă, etnie, naționalitate, clasă socială, dizabilitate, castă, religie, convingere, vârstă, sex, orientare sexuală sau identitate de gen, care în multe dintre regiunile lumii duc la crime și persecuții, și condamnarea acestora, în special în situații de conflict; remarcă faptul că rasismul, discriminarea, xenofobia, persecutarea religioasă și intoleranța asociată continuă să fie o problemă majoră la nivel mondial, ducând la încălcări ale drepturilor în toate sferele vieții, inclusiv în ceea ce privește accesul la educație, asistență medicală, muncă și justiție, și că aceste aspecte au fost exacerbate și mai mult de pandemia de COVID-19; solicită UE și statelor sale membre să conducă lupta globală împotriva antisemitismului și salută adoptarea strategiei UE în acest scop; invită Comisia, SEAE și delegațiile UE să elaboreze, în colaborare cu statele membre și cu contribuția Parlamentului, strategii locale specifice pentru a contribui la combaterea discriminării pe criterii de castă în țările cele mai afectate de aceasta, în dialog cu reprezentanții locali și cu organizațiile societății civile, și să le invite la consultări care decurg din acordurile sau instrumentele UE, inclusiv din dialogurile privind drepturile omului; |
| --- | --- |

72.

| 73. | recomandă ca Parlamentul să abordeze discriminarea pe criterii de castă în toate comisiile sale relevante (Comisia pentru afaceri externe, Comisia pentru dezvoltare, Comisia pentru comerț internațional și Subcomisia pentru drepturile omului) și în delegațiile sale, să numească un punct focal privind discriminarea pe criterii de castă și, atunci când vizitează țările vizate de această chestiune, să se consulte cu organizațiile Dalit și să abordeze problema discriminării pe criterii de castă cu omologii Parlamentului și cu autoritățile și să organizeze o audiere pentru a analiza acțiunile și progresele UE ca parte a Zilei internaționale a eliminării discriminării rasiale; |
| --- | --- |

73.

Minoritățile naționale, etnice și lingvistice

| 74. | deplânge faptul că multe țări, în pofida obligațiilor și angajamentelor lor de a proteja minoritățile, urmează politici de asimilare forțată a minorităților naționale, etnice și lingvistice fără a ține seama de drepturile lor; subliniază că minoritățile nu ar trebui să devină o țintă sau un instrument în nicio situație de tensiune sau conflict militar; reamintește obligațiile statelor în temeiul tratatelor și al acordurilor internaționale de a proteja drepturile acestor minorități pe teritoriile lor respective; solicită guvernelor țărilor partenere ale UE să respecte drepturile fundamentale minorităților naționale, etnice și lingvistice, inclusiv culturile, limbile, religiile, tradițiile și istoria lor, pentru a le conserva diversitatea și identitatea lingvistică și culturală; solicită UE și statelor sale membre să acorde sprijin activ țărilor partenere în acest scop; invită Comisia să sprijine protejarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale ale persoanelor care aparțin minorităților din întreaga lume, inclusiv în cadrul programelor sale tematice ale IVCDCI – Europa globală; |
| --- | --- |

74.

Drepturile persoanelor LGBTIQ

| 75. | condamnă cu fermitate încălcările drepturilor omului, inclusiv discriminarea, stigmatizarea, detenția arbitrară, tortura, persecuțiile și uciderile cu care se confruntă în continuare persoanele LGBTIQ din întreaga lume; consideră că practicile și actele de violență împotriva persoanelor pe baza orientării lor sexuale reale sau percepute, a identității, a exprimării de gen sau a caracteristicilor sexuale nu ar trebui să rămână nepedepsite și trebuie eliminate; subliniază că persoanele LGBTIQ și apărătorii lor din întreaga lume continuă să se confrunte cu încălcări ale drepturilor omului, inclusiv discriminare, stigmatizare, persecuție, violență și crime; invită UE să își intensifice eforturile pentru a se asigura că persoanele LGBTIQ se pot bucura pe deplin de drepturile omului, atât pe plan intern, cât și pe plan extern, și să joace un rol principal în apărarea protecției lor în cadrul politicilor sale externe; solicită punerea în aplicare pe deplin a Strategiei privind egalitatea pentru persoanele LGBTIQ 2020-2025 ca instrument al UE de îmbunătățire a situației persoanelor LGBTIQ din întreaga lume; solicită instituțiilor UE să conducă prin puterea exemplului, apărând în mod proactiv drepturile persoanelor LGBTIQ din întreaga lume și aplicând în mod riguros și consecvent orientările UE în întreaga politică externă a UE pentru a promova și a proteja exercitarea tuturor drepturilor omului de către persoanele LGBTIQ; |
| --- | --- |

75.

Libertatea de exprimare, libertatea mass-mediei și dreptul la informare

| 76. | subliniază că libertatea de exprimare atât online, cât și offline, și accesul la informații fiabile sunt extrem de importante pentru democrație și un spațiu civic înfloritor; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la limitările și încălcările din ce în ce mai mari ale drepturilor la viață privată, la libertatea de exprimare, la libertatea de informare și la libertatea de asociere și de întrunire impuse de actori statali și nestatali în multe țări din întreaga lume, în special pentru jurnaliști, prin cenzură sau prin necesitatea autocenzurii și a abuzului de legi privind combaterea terorismului, spălarea banilor, defăimarea și corupția, care servesc la reducerea la tăcere a jurnaliștilor, a organizațiilor societății civile și a apărătorilor drepturilor omului; denunță utilizarea unei terminologii prea largi care permite autorităților să scoată în afara legii nenumărate acte și să incrimineze activitatea legitimă în domeniul drepturilor omului, precum și lipsa unor garanții suficiente privind drepturile omului în multe dintre aceste acte legislative, în special în ceea ce privește dreptul la un proces echitabil; denunță, în plus, utilizarea unor tehnologii precum programele spion pentru a-i persecuta pe jurnaliști sau pentru a le împiedica sau controla activitatea; își exprimă, de asemenea, profunda îngrijorare cu privire la siguranța fizică a jurnaliștilor, atacurile împotriva acestora, inclusiv execuțiile extrajudiciare și detențiile arbitrare, precum și cu privire la faptul că peste 61 de jurnaliști și lucrători din mass-media au fost uciși până în prezent în 2022; |
| --- | --- |

76.

| 77. | invită Comisia să protejeze libertatea de exprimare și să garanteze accesul public la informații prin internet drept căi de a asigura libertatea cuvântului; condamnă reprimarea brutală și utilizarea forței, hărțuirea, detenția arbitrară și execuțiile extrajudiciare împotriva protestatarilor pașnici într-o serie de țări terțe; |
| --- | --- |

77.

| 78. | solicită UE să sprijine surse de informare și mass-media credibile care contribuie la responsabilitatea autorităților și la tranzițiile democratice; își exprimă îngrijorarea cu privire la utilizarea pe scară largă a acțiunilor strategice în justiție împotriva mobilizării publice (SLAPP) pentru a reduce la tăcere jurnaliștii, activiștii, sindicaliștii și apărătorii drepturilor omului, inclusiv apărătorii drepturilor omului din domeniul mediului din întreaga lume; subliniază că această practică restrânge în continuare perimetrul de acțiune al societății civile și al apărătorilor drepturilor omului din întreaga lume, într-un context în care spațiul civic se micșorează încontinuu de câțiva ani, iar autoritățile publice și actorii privați au atacat din ce în ce mai mult dreptul la libertatea de exprimare și la libertatea de asociere și de întrunire; salută, în acest sens, propunerea de directivă a Comisiei care vizează protejarea jurnaliștilor și a apărătorilor drepturilor omului de procedurile judiciare abuzive și SLAPP; |
| --- | --- |

78.

| 79. | îndeamnă Comisia și SEAE, în coordonare cu statele membre, să elaboreze o strategie pentru a aborda utilizarea pe scară largă a SLAPP împotriva apărătorilor drepturilor omului, a jurnaliștilor, a activiștilor și a sindicaliștilor din toată lumea; solicită, de asemenea, Comisiei și SEAE să includă în această strategie și orientări cu privire la metode de a le oferi protecție eficace victimelor SLAPP, inclusiv prin acordarea unui sprijin financiar pentru a acoperi cheltuielile juridice; invită delegațiile UE să documenteze SLAPP și să le includă în activitățile lor de monitorizare, raportare și evaluare; încurajează legiuitorii din țări terțe să elaboreze legi cu același obiectiv, ca parte a inițiativelor generale care vizează sprijinirea și protejarea libertății de exprimare, inclusiv a libertății și a pluralismului mass-mediei; |
| --- | --- |

79.

| 80. | salută intenția Comisiei de a finanța proiecte de sprijinire a jurnaliștilor în probleme juridice și practice, inclusiv în afara UE, prin Planul de acțiune pentru democrația europeană; solicită UE să își intensifice eforturile de a sprijini jurnaliștii vizați din întreaga lume și să le garanteze siguranța, inclusiv prin furnizarea unei zone sigure și a unor mijloace de a-și continua activitatea în cazul în care trebuie să își părăsească locul de rezidență și prin colaborarea strânsă cu țările partenere în această privință, în special în cadrul acordurilor de parteneriat ale UE cu țările terțe; salută rolul jucat de programe precum Media4Democracy și activitățile finanțate de UE ale Fondului European pentru Democrație în acest scop; |
| --- | --- |

80.

| 81. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la restricționările libertății universitare și la creșterea cenzurii și a încarcerării cadrelor didactice din întreaga lume, ceea ce are consecințe importante asupra dreptului la educație; invită UE și statele membre să își intensifice eforturile diplomatice și protecția și sprijinul de urgență prin angajamente bilaterale și multilaterale în ceea ce privește amenințările sau atacurile asupra libertății academice exercitate de actori statali și nestatali; solicită UE să garanteze sprijinul continuu la nivel înalt acordat Campusului global pentru drepturile omului, ca exemplu distinctiv al sprijinului acordat de UE educației privind drepturile omului la nivel mondial; |
| --- | --- |

81.

Dreptul la libertatea de gândire, de conștiință, religioasă și de convingere

| 82. | remarcă faptul că anul 2021 a marcat cea de a 40-a aniversare a Declarația Organizației Națiunilor Unite privind eliminarea tuturor formelor de intoleranță și de discriminare pe bază de religie sau convingere; reamintește că libertatea de gândire, de conștiință, de religie sau de convingere constituie un drept fundamental al fiecărei ființe umane și se aplică în egală măsură tuturor persoanelor; constată cu profundă îngrijorare că dreptul la libertatea de gândire, de conștiință și religioasă, de a avea o convingere, de a nu crede, de a se identifica drept ateu sau agnostic, inclusiv dreptul de a manifesta convingeri nereligioase prin exprimarea, predicarea și practicarea lor și dreptul de a-și schimba sau abandona religia este încă încălcat în multe țări din întreaga lume; accentuează impactul negativ al pandemiei de COVID-19, întrucât unele guverne încă se folosesc de aceasta ca pretext pentru utilizarea de practici discriminatorii suplimentare, inclusiv violență împotriva minorităților religioase și indicarea acestora drept țapi ispășitori; condamnă violențele împotriva persoanelor care aparțin minorităților și persecutarea lor pe motive de convingeri sau religie; deplânge că acest fenomen afectează multe comunități religioase și de credință, precum și grupuri de persoane care sunt atee, umaniste, agnostice sau care nu se identifică cu nicio religie; constată cu profundă îngrijorare că organizațiile nereligioase, laice și umaniste se confruntă cu persecuții tot mai numeroase, inclusiv cu valuri fără precedent de incitare la violență împotriva lor, ură și crime într-o serie de țări; |
| --- | --- |

82.

| 83. | denunță atacurile împotriva a nenumărate persoane și organizații ale societății civile pentru că au pus sub semnul întrebării, criticat sau satirizat în mod pașnic convingerile religioase și reamintește că exprimarea unor opinii critice cu privire la religie este o expresie legitimă a libertății de gândire sau a creației artistice; |
| --- | --- |

83.

| 84. | își exprimă în continuare îngrijorarea cu privire la utilizarea abuzivă și la instrumentalizarea religiei pentru a favoriza intoleranța sau pentru a submina drepturile omului, cum ar fi drepturile persoanelor LGBTIQ și drepturile femeilor, și anume SRHR, precum și drepturile copiilor la libertatea de gândire, de conștiință și de religie; |
| --- | --- |

84.

| 85. | solicită UE și statelor sale membre să își intensifice eforturile de protejare a dreptului la libertatea de gândire, de conștiință, religioasă sau de convingere, să abordeze aceste probleme la forumurile ONU privind drepturile omului și să colaboreze cu mecanismele și comitetele relevante ale ONU; invită Comisia și Consiliul să pună în aplicare programe ambițioase de apărare a acestui drept în întreaga lume, inclusiv încurajând și sprijinind eforturile internaționale de a strânge dovezi despre crime atroce pe motiv de convingere sau religie, acționându-i în justiție pe autorii faptelor, punând efectiv în aplicare sentințele penale și despăgubind victimele; invită Consiliul, Comisia, SEAE și statele membre să colaboreze cu țările terțe pentru a adopta măsuri de prevenire și de combatere a infracțiunilor motivate de ură în toate politicile externe ale UE; invită SEAE și delegațiile UE, după caz, să includă organizațiile bazate pe credință în dialogurile lor cu societatea civilă pentru a adapta politicile privind drepturile omului la contextele religioase și culturale specifice fiecărei țări, având în vedere rolul unor organizații bazate pe credință în răspunsul la crizele umanitare, printre altele; observă că populația care nu se identifică cu nicio religie nu ar trebui ignorată în cadrul de politici ale UE privind libertatea de gândire, de conștiință, de religie și de convingere; solicită evaluarea Orientărilor UE din 2013 privind promovarea și protecția libertății de religie sau de convingere, astfel cum se prevede la punctul 70 din aceste orientări; |
| --- | --- |

85.

Apărătorii drepturilor omului și organizațiile societății civile

| 86. | sprijină cu fermitate activitatea apărătorilor drepturilor omului și evidențiază riscurile cu care se confruntă aceștia în eforturile lor de a proteja drepturile omului, inclusiv amenințări împotriva lor și a familiilor lor, hărțuire și violență; condamnă faptul că sute de apărători ai drepturilor omului au fost uciși pentru activitatea lor, dintre care majoritatea erau apărători ai mediului; salută eforturile UE de a sprijini apărătorii drepturilor omului în activitatea lor, inclusiv mecanismul ProtectDefenders.eu; solicită intensificarea acestor eforturi pentru a atenua riscurile tot mai mari cu care se confruntă apărătorii drepturilor omului din întreaga lume, inclusiv detenția și încarcerarea pe criterii arbitrare, atacurile verbale și fizice, hărțuirea juridică și restricțiile, precum și amenințările transnaționale sau represiunea; invită statele membre să suspende toate tratatele active de extrădare încheiate cu țări în care situația drepturilor omului este incompatibilă cu obligațiile internaționale de nereturnare ale statelor membre; |
| --- | --- |

86.

| 87. | solicită UE și statelor sale membre să abordeze în mod activ tentativele legislative și administrative de a restrânge perimetrul de acțiune al apărătorilor drepturilor omului; invită UE și statele sale membre să dezvolte o viziune strategică la nivel înalt pentru a contracara atacurile globale tot mai mari împotriva apărătorilor drepturilor omului, inclusiv prin adoptarea unor concluzii ferme ale Consiliului Afaceri Externe al UE care să stabilească o strategie colectivă la nivel înalt pentru acțiunea globală a UE privind apărătorii drepturilor omului, și să își pună pe deplin în aplicare angajamentele lor politice privind protecția apărătorilor drepturilor omului aflați în pericol, cum ar fi cele incluse în Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația pentru perioada 2020-2024 și în Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului; îndeamnă UE și statele membre să sprijine, de asemenea, în mod activ crearea și punerea în practică a unor sisteme de protecție adecvate și eficace pentru apărătorii drepturilor omului care se află în situații riscante sau vulnerabile, inclusiv prin consultarea substanțială cu aceștia și pe baza unor analize calitative de risc cuprinzătoare, garantând că aceste mecanisme sunt globale și dispun de suficiente resurse, evaluează și gestionează riscurile într-un mod preventiv și elaborează planuri de protecție care răspund cu adevărat nevoilor în materie de protecție ale persoanelor, colectivităților și comunităților; solicită UE și statelor sale membre, în special RSUE pentru drepturile omului și ambasadorilor UE, să se implice mai mult în transmiterea unor declarații publice și a altor forme de implicare politică publică și privată în sprijinul apărătorilor drepturilor omului aflați în pericol și al celor închiși pe perioade lungi, precum în sprijinirea efectuării de vizite în închisori pentru aceștia din urmă și să faciliteze vizite externe pentru familiile lor; insistă ca SEAE și delegațiile UE să acorde o atenție deosebită situației în care se află laureații și finaliștii vulnerabili ai Premiului Saharov și să ia măsuri ferme pentru a le asigura starea de bine, siguranța sau eliberarea, în coordonare cu statele membre și cu Parlamentul; invită SEAE să raporteze periodic cu privire la măsurile luate în cazurile laureaților Premiului Saharov și al finaliștilor care sunt deținuți, le sunt restricționate libertățile sau despre care nu se știe unde se află; |
| --- | --- |

87.

| 88. | își exprimă preocuparea cu privire la obstacolele întâmpinate de apărătorii drepturilor omului din toată lumea în accesarea vizelor UE umanitare și/sau de scurtă ședere; reamintește importanța acestui instrument esențial de securitate și de protecție, care le oferă apărătorilor drepturilor omului posibilitatea de a avea acces la o zonă sigură atunci când au nevoie, de a profita de ocaziile existente de a se odihni și de a lua o pauză, de a beneficia de programe de relocare temporară, precum și de a desfășura activități esențiale la nivel internațional de susținere și promovare, de mobilizare și de colaborare în rețea pe teritoriul UE; solicită un mecanism la nivelul UE de emitere a unor vize umanitare de scurtă ședere pentru relocarea temporară a apărătorilor vulnerabili ai drepturilor omului și o politică UE mai coordonată referitoare la emiterea de către statele membre a unor vize de urgență pentru apărătorii drepturilor omului; solicită UE să dezvolte o politică mai previzibilă, mai coordonată și mai coerentă în materie de vize pentru apărătorii drepturilor omului, care să permită protocoale flexibile și reactive, inclusiv în situații critice; |
| --- | --- |

88.

| 89. | deplânge diferitele forme de interdicții și limitări impuse organizațiilor societății civile și activităților acestora, cum ar fi legile, inclusiv legile de combatere a terorismului, al căror scop este restrângerea spațiului societății civile și reducerea la tăcere a vocilor divergente sau promovarea organizațiilor sponsorizate de guvernele țărilor terțe (ONG-uri organizate de guvern); regretă adoptarea pe scară largă a așa-numitelor legi privind „agenții străini” în multe țări, care obligă persoanele și entitățile care beneficiază de finanțare din străinătate să se înregistreze ca agenți străini; își exprimă o preocupare deosebită cu privire la utilizarea acestor legi pentru a stigmatiza și pentru a restricționa activitatea societății civile și a apărătorilor drepturilor omului, inclusiv prin limitarea dreptului de a accesa finanțare; solicită UE să colaboreze cu omologii pentru a obține abrogarea sau revizuirea unor astfel de legi și solicită instituțiilor și organelor UE, în special SEAE, în coordonare cu Comisia, să elaboreze o strategie coerentă în acest sens; |
| --- | --- |

89.

| 90. | regretă că apărătoarele drepturilor omului se confruntă cu violență pe criterii de gen și suferă de pe urma lipsei de acces la resurse și la mecanisme de protecție adecvate; dezaprobă faptul că apărătoarele drepturilor omului și activiștii pentru drepturile femeilor continuă să cadă victime agresiunilor sexuale, amenințărilor, intimidărilor, incriminărilor și chiar omorurilor; regretă, în plus, faptul că apărătoarele drepturilor omului care activează pentru sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente (SRHR) sunt vizate în mod deosebit la nivel mondial și invită UE și statele sale membre să condamne public și privat atacurile și amenințările la adresa apărătorilor drepturilor omului care își desfășoară activitatea în acest domeniu și să asigure în mod proactiv reprezentarea adecvată a apărătorilor SRHR în cadrul consultărilor sale; subliniază că UE trebuie să susțină politic și financiar organizațiile independente ale societății civile care promovează drepturile femeilor și fetelor în toate domeniile; |
| --- | --- |

90.

Migranți și refugiați

| 91. | reafirmă că migranții, refugiații și persoanele strămutate forțat au drepturi ale omului inalienabile, care trebuie să se reflecte în politica UE în domeniul migrației și azilului și în cooperarea sa cu țările terțe în acest domeniu; subliniază că UE ar trebui să își intensifice eforturile de a recunoaște și a dezvolta modalități prin care să se abordeze cauzele care stau la baza migrației neregulamentare și a strămutării forțate, în special a femeilor, copiilor, minorităților etnice, religioase și de credință și persoanelor cu dizabilități, care se numără printre cele mai vulnerabile, întărind reziliența comunităților de origine ale migranților și ajutându-le să le ofere membrilor lor posibilitatea de a se bucura de o viață decentă și sigură în țara lor de origine; subliniază importanța gestionării politicilor în domeniul migrației și al azilului pe baza principiilor solidarității, echilibrului și responsabilității comune între țări; solicită UE și statelor sale membre să continue să sprijine țările care găzduiesc majoritatea refugiaților, precum și țările de tranzit și țările de origine; invită UE și statele sale membre să se asigure că fondurile europene pentru migrație, instruire sau alte forme de sprijin pentru țările terțe nu facilitează direct sau indirect comiterea de încălcări ale drepturilor omului, nici nu amplifică sau perpetuează climatul de impunitate pentru astfel de încălcări; reiterează faptul că cooperarea și interacțiunea strânse cu țările terțe rămân esențiale pentru a preveni introducerea ilegală de imigranți și traficul cu ființe umane; subliniază, în special, că trebuie să se extindă lupta împotriva grupurilor infracționale organizate care fac trafic de persoane, care trebuie să fie strict în conformitate cu standardele internaționale privind drepturile omului; subliniază, în această privință, că difuzarea de informații și de campanii de sensibilizare cu privire la riscurile introducerii ilegale este esențială; propune ca operațiunile umanitare finanțate de UE să ia în considerare nevoile specifice ale copiilor și ale altor grupuri vulnerabile și să le asigure protecția în timpul strămutării; condamnă, în acest sens, plasarea copiilor migranți în centre de cazare, în special atunci când aceștia sunt separați de părinții lor sau de tutorii lor legali; subliniază importanța elaborării unui cadru eficient de căi sigure și legale către UE și salută, în acest sens, Comunicarea Comisiei privind atragerea de competențe și de talente în UE, inclusiv dezvoltarea de parteneriate pentru talente cu țările partenere; |
| --- | --- |

91.

| 92. | reamintește angajamentul său față de drepturile refugiaților, astfel cum sunt prevăzute de dreptul internațional al drepturilor omului și de dreptul internațional privind refugiații, în special Convenția din 1951 privind statutul refugiaților și Protocolul din 1967 la aceasta; reamintește obligațiile statelor de a proteja refugiații și de a le respecta drepturile în conformitate cu dreptul internațional relevant; regretă numărul de decese al migranților de-a lungul rutelor de migrație și al returnărilor ilegale, care încalcă dreptul internațional; reamintește că UE și statele sale membre, în acțiunile, acordurile și cooperarea lor externe și extrateritoriale în domeniile migrației, frontierelor și azilului, ar trebui să respecte și să ocrotească drepturile omului, în special pe cele consfințite în Cartă, inclusiv dreptul la viață, la libertate și de a solicita azil, prin evaluarea fiecărei cereri de azil în parte și respectarea principiului nereturnării; subliniază, în acest sens, că este important ca statele membre să ofere un exemplu demn de urmat prin respectarea strictă a obligațiilor care le revin în temeiul dreptului internațional privind refugiații și să își mărească substanțial asistența acordată persoanelor care fug din calea represiunii sau a războiului, capacitatea lor de găzduire și angajamentele lor de relocare; |
| --- | --- |

92.

| 93. | solicită ca UE și statele sale membre să fie pe deplin transparente în ceea ce privește alocarea de fonduri țărilor terțe pentru cooperarea în materie de migrație; solicită încă o dată Comisiei să asigure transparența în evaluarea ex ante a riscurilor, care să fie realizată de organisme și experți independenți ai UE și să analizeze impactul oricărei cooperări formale, informale sau financiare a UE cu țări terțe asupra drepturilor migranților, refugiaților și persoanelor strămutate, și să țină seama pe deplin de aceste evaluări, precum și de mecanismele de monitorizare, pentru a aprecia impactul cooperării cu țări terțe în domeniul migrației asupra drepturilor omului; constată cu îngrijorare că numărul persoanelor strămutate forțat în întreaga lume ca urmare a persecuției, a conflictelor, a violenței, a încălcărilor drepturilor omului sau a evenimentelor care tulbură grav ordinea publică a atins, până la sfârșitul anului 2021, cifra fără precedent de 89 de milioane, dintre care 36,5 milioane au fost copii; reamintește că refugiații și migranții, în special migranții fără acte de identitate, întâmpină obstacole în calea accesului la asistență medicală peste tot în lume, că violența sexuală și de gen se manifestă frecvent în timpul strămutărilor și că, în multe contexte, supraviețuitorii violenței sexuale și de gen nu primesc îngrijirile esențiale de sănătate sexuală și reproductivă de care au nevoie; subliniază, în acest context, că acțiunea și cooperarea la nivel internațional sunt mai importante ca niciodată pentru a asigura protecția refugiaților; |
| --- | --- |

93.

Populații indigene

| 94. | constată cu regret că popoarele indigene se confruntă în continuare cu discriminări și persecuții pe scară largă și sistematice la nivel mondial, inclusiv cu strămutări forțate; condamnă arestările arbitrare și uciderea apărătorilor drepturilor omului și ai terenurilor care luptă pentru drepturile popoarelor indigene; reamintește că populațiile indigene au un rol important în gestionarea sustenabilă a resurselor naturale și în conservarea biodiversității; îndeamnă guvernele să urmeze politici de dezvoltare și de mediu care să respecte drepturile economice, sociale și culturale ale popoarele indigene și populațiilor locale și care să fie incluzive, în conformitate cu obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU; invită din nou UE, statele membre și partenerii lor din comunitatea internațională să adopte toate măsurile necesare pentru a recunoaște, ocroti și promova drepturile populațiilor indigene, inclusiv în ceea ce privește limbile, terenurile, teritoriile și resursele lor, așa cum este prevăzut în Declarația ONU privind drepturile popoarelor indigene, în special în legătură cu consimțământul liber, prealabil și în cunoștință de cauză; recomandă ca UE și statele sale membre să includă referiri la popoarele indigene și la drepturile cuprinse în Declarația ONU privind drepturile popoarelor indigene în cadrele relevante și emergente pentru diligența necesară; reafirmă că trebuie creat un mecanism de soluționare a reclamațiilor pentru a se putea depune plângeri în cazul încălcării drepturilor și al abuzurilor împotriva popoarelor indigene declanșate de activitățile desfășurate de actori statali și nestatali; recomandă țărilor care nu au făcut deja acest lucru să ratifice dispozițiile Convenției Organizației Internaționale a Muncii nr. 169 din 27 iunie 1989 privind populațiile indigene și tribale; |
| --- | --- |

94.

Războaiele și conflictele din întreaga lume și impactul acestora asupra drepturilor omului

| 95. | este profund îngrijorat de persistența flagelului războaielor și a conflictelor militare în întreaga lume; atrage atenția asupra multitudinii de amenințări la adresa drepturilor omului cauzate de războiul modern și de conflictele existente în prezent în întreaga lume; subliniază că, pe lângă statele care sunt ele însăși părți, astfel de conflicte implică adesea agenți nestatali, inclusiv societăți militare și de securitate private, precum și organizații teroriste; accentuează consecințele umanitare dezastruoase ale acestor conflicte și impactul lor devastator asupra civililor, care sunt vizați în mod direct, trebuie să facă față unor încălcări grave ale drepturilor omului și, deseori, nu au acces sau au acces limitat la justiție sau la căi legale de atac; invită UE să continue să dezvolte și să pună în practică instrumente care să îi permită să răspundă rapid și eficient la astfel de conflicte, inclusiv prin abordarea cauzelor profunde ale acestora, investind în eforturile de prevenire a conflictelor și de mediere, creând și întreținând un spațiu pentru soluții politice, creând alianțe cu țări și organizații regionale care împărtășesc aceeași viziune, oferind mai mult sprijin financiar și tehnic și personal misiunilor civile de menținere a păcii și misiunilor implicate în operațiuni militare și promovând inițiative de recâștigare a încrederii între beligeranți; solicită UE să contribuie la stoparea comiterii de încălcări ale drepturilor omului și să ofere asistență victimelor; |
| --- | --- |

95.

| 96. | condamnă înmulțirea cazurilor de încălcare a constituțiilor democratice în lume; își reiterează îngrijorarea față de amenințarea reprezentată de preluarea puterii de forțele armate cu costul vieții civililor, al securității și păcii; subliniază că vinovații trebuie trași la răspundere mai sistematic și că trebuie combătută impunitatea pentru încălcarea drepturilor omului și crimele de război comise ca rezultat al schimbărilor violente de regim; |
| --- | --- |

96.

| 97. | afirmă încă o dată că crizele umanitare intensifică provocările pentru sănătate și reamintește că, în zonele de criză, grupurile vulnerabile, precum refugiații, femeile și fetele, sunt deosebit de expuse la acte de violență sexuală, la boli cu transmitere sexuală, exploatare sexuală, violuri ca armă de război și la sarcini nedorite; solicită Comisiei și statelor membre ca în acțiunile lor de ajutor umanitar, inclusiv în instruirea actorilor umanitari și finanțarea viitoare, să pună la loc de cinste pe lista de priorități egalitatea de gen și sănătatea sexuală și reproductivă; invită UE să adopte o perspectivă diferențiată pe sexe pentru a înțelege modul în care conflictele afectează diferit femeile și comunitatea LGBTIQ și să o integreze în eforturile sale de prevenire și soluționare a conflictelor, precum și în operațiunile de menținere a păcii, de ajutor umanitar și de reconstrucție post-conflict, în justiția de tranziție și în promovarea drepturilor omului și a reformelor democratice; |
| --- | --- |

97.

| 98. | își reiterează apelul adresat statelor membre de a contribui la limitarea conflictelor armate și a încălcărilor grave ale drepturilor omului sau ale dreptului umanitar internațional prin respectarea strictă a dispozițiilor articolului 7 referitor la exporturi și evaluarea exporturilor din Tratatul ONU privind comerțul cu arme și a dispozițiilor Poziției comune a Consiliului UE privind exporturile de arme (28), inclusiv prin refuzul oricărui transfer de arme și de echipamente de supraveghere care ar crea riscul ca actorii importatori să comită sau să creeze condiții pentru încălcări ale drepturilor omului sau ale dreptului internațional umanitar; |
| --- | --- |

98.

Dreptul la hrană și securitate alimentară

| 99. | reiterează că dreptul de a fi protejat de amenințarea foametei este un drept al omului; subliniază îngrijorarea sa profundă în legătură cu provocările la adresa dreptului la hrană și la securitate alimentară și la accesibilitatea alimentelor în multe țări din întreaga lume; solicită UE, statelor membre și comunității internaționale să își intensifice imediat eforturile pentru a stopa tendința de apariție a penuriei serioase de alimente; subliniază că, deși situația dificilă a securității alimentare are mai multe cauze, aceasta a fost agravată de numeroase conflicte care au loc în întreaga lume, inclusiv de conflictele actuale din țările care sunt mari exportatori la nivel mondial de produse alimentare primare, cu consecințe enorme în mai multe zone ale lumii; condamnă cu fermitate recurgerea la insecuritatea alimentară sau amenințarea cu aceasta ca instrument politic de război; |
| --- | --- |

99.

| 100. | subliniază cu îngrijorare faptul că apartenența religioasă, convingerile sau originea etnică pot fi utilizate ca factor discriminatoriu în distribuirea de alimente și ajutor umanitar în contextul insecurității alimentare și al crizelor umanitare; solicită UE, statelor sale membre și Comisiei să aducă această chestiune în atenția guvernelor țărilor terțe vizate; |
| --- | --- |

100.

Schimbările climatice și mediul

| 101. | subliniază că drepturile omului, un mediu sănătos și combaterea schimbărilor climatice sunt interdependente; salută progresele către recunoașterea dreptului la un mediu curat, sănătos și sustenabil, astfel cum se prevede în Rezoluția 76/300 a Adunării Generale a ONU; își accentuează aprecierea față de activitatea esențială a apărătorilor drepturilor omului din domeniul mediului, inclusiv a apărătorilor terenurilor și apelor, a jurnaliștilor, a jurnaliștilor de investigație, a avertizorilor de integritate, a avocaților, precum și a activiștilor indigeni, de a păstra și de a proteja mediul în ciuda amenințărilor cu violența la adresa lor și a riscului pentru viața lor; recunoaște, în plus, rolul important al organizațiilor societății civile, precum și al popoarelor indigene prin activitatea lor neprețuită în conservarea și protecția mediului; |
| --- | --- |

101.

| 102. | relevă faptul că schimbările climatice periclitează exercitarea drepturilor omului, printre care dreptul la securitate alimentară, la surse sigure de apă potabilă, la salubritate, la asistență medicală și la locuințe adecvate, precum și drepturile comunităților locale; respinge exploatarea ilegală a resurselor naturale, care constituie o provocare majoră pentru sustenabilitate și mediu; atrage atenția, de asemenea, asupra riscurilor pe care le prezintă schimbările climatice pentru pace și securitate, întrucât insecuritatea alimentară și deficitul de apă pot duce la concurență în privința accesului la resursele naturale și apoi la instabilitate și conflicte în interiorul statelor și între acestea; subliniază că biodiversitatea și drepturile omului sunt interconectate și interdependente și reamintește obligațiile în domeniul drepturilor omului care le revin statelor și care presupun protejarea biodiversității de care depind aceste drepturi, inclusiv prin crearea condițiilor necesare pentru participarea cetățenilor la adoptarea deciziilor cu impact asupra biodiversității și prin asigurarea accesului la măsuri reparatorii eficiente în cazul pierderii și a degradării biodiversității; |
| --- | --- |

102.

| 103. | solicită UE să încerce să combată efectele schimbărilor climatice, printre altele, prin adoptarea unor măsuri de politică eficiente și sustenabile, și să se conformeze obiectivelor stabilite de Acordul de la Paris; solicită UE și statelor sale membre să își intensifice contribuția la lupta împotriva schimbărilor climatice și a pierderii biodiversității la nivel global, în special prin asigurarea faptului că bunurile importate de UE sunt produse în conformitate cu drepturile omului protejate prin dreptul internațional, inclusiv drepturile popoarelor indigene, și că nu contribuie la distrugerea sau la deteriorarea ecosistemelor naturale, în particular a pădurilor primare și seculare, printr-o abordare echilibrată care să nu afecteze populațiile din țările terțe; subliniază că țările cel mai puțin dezvoltate sunt cele mai vulnerabile la schimbările climatice, deoarece le este cel mai greu să reziste la efectele devastatoare ale acestora, cu toate că țările cel mai puțin dezvoltate generează cantități mai reduse de gaze cu efect de seră decât țările bogate; |
| --- | --- |

103.

Afacerile, comerțul și drepturile omului

| 104. | subliniază că acordurile comerciale oferă adesea posibilitatea ca UE să colaboreze cu țări terțe pentru a aborda situația lor internă, asigurând anumite condiții care ar contribui la ridicarea nivelului de trai, și permit să se prevadă condiționalitate pentru a îmbunătăți situația drepturilor omului în țările respective; remarcă totuși că, în unele cazuri, îmbunătățirile înregistrate în țările în cauză sunt puține sau inexistente; observă că activitățile comerciale excesive și de exploatare au adesea efecte negative asupra drepturilor omului în țările terțe; reamintește că clauzele de fond incluse în acordurile comerciale stipulează că statele părți trebuie să respecte, să protejeze și să promoveze drepturile omului, astfel cum se prevede în Declarația Universală a Drepturilor Omului, în dreptul cutumiar și în convențiile internaționale la care acestea sunt parte; |
| --- | --- |

104.

| 105. | invită UE și statele sale membre să condamne în termenii cei mai fermi represiunile împotriva societății civile, în special atunci când acestea au loc în țările cu care UE a încheiat acorduri de liber schimb (ALS), și să colaboreze efectiv cu autoritățile naționale din aceste țări, chiar la cel mai înalt nivel, pentru a se asigura că societatea civilă poate acționa liber, poate participa la viața publică și poate monitoriza și documenta punerea în aplicare a ALS; solicită UE să abordeze orice încălcare a angajamentelor ALS, inclusiv a celor prevăzute în capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă și în clauzele privind elementele esențiale ale parteneriatelor și ale acordurilor de cooperare; în cazul unor încălcări grave sau pe scară largă, afirmă că UE ar trebui să declanșeze clauze privind drepturile omului, prevăzând condiții specifice și măsuri adecvate, pe această bază, inclusiv înființarea unui organism specific de monitorizare a drepturilor omului, care să evalueze respectarea angajamentelor privind drepturile omului în temeiul ALS și să ofere recomandări părților; |
| --- | --- |

105.

| 106. | solicită ca UE să utilizeze cu consecvență clauzele din acordurile comerciale care protejează drepturile omului, inclusiv monitorizarea mai atentă și aplicarea angajamentelor în materie de drepturi ale omului, și să utilizeze întregul potențial al condiționalității drepturilor omului pentru a acorda țărilor terțe acces preferențial la piața sa; solicită, în special, o legătură mai strânsă între tratamentul preferențial și progresele înregistrate în domeniul drepturilor omului în regulamentul actualizat privind sistemul generalizat de preferințe (SGP+); solicită o mai mare transparență în toate etapele procedurii de acordare a statutului SGP+, inclusiv o mai bună colaborare cu societatea civilă și monitorizarea oricăror posibile încălcări; invită Comisia să informeze Parlamentul în mod corespunzător despre chestiunile în acest domeniu; solicită părților implicate în negocierea acordurilor UE sau în stabilirea sau întărirea relațiilor UE cu o țară terță să examineze posibilitatea de a extinde o invitație bilaterală permanentă de observare a alegerilor; subliniază că această posibilitate ar trebui abordată și în acordurile deja existente; își reiterează solicitările adresate Comisiei de a efectua în mod sistematic evaluări ale impactului asupra drepturilor omului, axate pe riscurile de încălcare a drepturilor omului, înainte de a acorda orice regim preferențial unei țări și de a investiga și a răspunde rapid oricăror încălcări, inclusiv prin revocarea statutului SGP+, dacă se justifică acest lucru; subliniază că este nevoie de resurse adecvate și de proceduri clare pentru a efectua în mod corespunzător evaluările impactului asupra drepturilor omului și a monitoriza aplicarea convențiilor internaționale privind drepturile omului; solicită în acest sens ca delegațiile UE vizate să obțină o creștere a resurselor umane pentru a contribui la aceste evaluări și la monitorizarea de către UE a accesului comercial preferențial la piața UE în cadrul sistemului SGP+; |
| --- | --- |

106.

| 107. | salută propunerea Comisiei de directivă privind diligența necesară în materie de sustenabilitate a întreprinderilor ca un pas către promovarea unui comportament responsabil al întreprinderilor cu privire la drepturile omului, ale muncii și ale mediului; subliniază că este important ca întreprinderile să fie trase la răspundere prin mecanisme judiciare, inclusiv prin răspundere civilă; evidențiază că cerințele directivei în ceea ce privește raportarea cu privire la strategiile de sustenabilitate și de diligență necesară ar trebui să se aplice tuturor întreprinderilor mari și întreprinderilor mici și mijlocii care sunt cotate la bursă sau care își desfășoară activitatea în regiuni ale lumii sau în sectoare economice cu risc ridicat; solicită includerea în directivă a unui articol specific privind consultarea părților interesate, în special a persoanelor și comunităților locale afectate, a sindicatelor, a reprezentanților lucrătorilor și a apărătorilor drepturilor omului; |
| --- | --- |

107.

| 108. | condamnă toate formele de muncă forțată și sclavie modernă; subliniază că, potrivit celui mai recent raport al „Estimării globale privind sclavia modernă”, numărul persoanelor supuse muncii forțate a crescut cu 2,7 milioane între 2016 și 2021, ajungând la 17,3 milioane doar în sectorul privat; salută propunerea Comisiei de regulament privind interzicerea produselor obținute prin muncă forțată pe piața Uniunii; subliniază, de asemenea, că pandemia de COVID-19 a exacerbat această tendință; subliniază că criza a dus și la o deteriorare a condițiilor de muncă pentru mulți lucrători, conducând, în unele cazuri, la muncă forțată; solicită UE și statelor sale membre să acționeze în cadrul forumurilor multinaționale pentru a eradica munca forțată și sclavia modernă; reamintește statelor membre necesitatea de a urmări penal și de a condamna aceste activități desfășurate atât în țările de origine, cât și în grupuri cu mobilitate internațională; își reiterează apelul ca toate țările să pună în aplicare pe deplin Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului și invită statele membre ale UE care nu au adoptat încă planuri naționale de acțiune privind drepturile de afaceri să facă acest lucru cât mai curând posibil; încurajează UE și statele sale membre să participe în mod constructiv și activ la activitatea Grupului de lucru interguvernamental deschis al ONU privind corporațiile transnaționale și alte întreprinderi comerciale în raport cu respectarea drepturilor omului și să adopte un mandat de negociere în acest scop; consideră că acest lucru reprezintă un pas înainte necesar în promovarea și protecția drepturilor omului; |
| --- | --- |

108.

| 109. | condamnă practica tot mai frecventă a statelor autoritare de a găzdui evenimente sportive sau culturale de mare amploare cu scopul de a-și spori legitimitatea internațională, restricționând însă în continuare opoziția pe plan intern; invită UE și statele sale membre să coopereze cu federațiile sportive naționale, cu corporațiile și cu organizațiile societății civile privind modalitățile acestora de participare la astfel de evenimente; solicită elaborarea unui cadru al politicii UE privind sporturile și drepturile omului; |
| --- | --- |

109.

Drepturile omului și tehnologiile digitale

| 110. | accentuează faptul că drepturile omului trebuie să cuprindă pe deplin sfera digitală și să fie protejate de utilizarea ilegală a tehnologiei de către actori, fie statali sau nestatali, care furnizează aceste tehnologii sau beneficiază de ele; subliniază riscurile pe care le prezintă tehnologiile digitale, inclusiv inteligența artificială, pentru libertatea personală, dreptul la viață privată și democrație în general și condamnă rolul tehnologiilor digitale în încălcările drepturilor omului, în special prin supraveghere, monitorizare, hărțuire și limitări ale libertății de exprimare; evidențiază amenințările pe care le reprezintă campaniile de dezinformare în combinație cu instrumentele digitale; subliniază, de asemenea, amenințarea specifică pe care noile tehnologii digitale o reprezintă pentru apărătorii drepturilor omului, personalități din opoziție, jurnaliști și alte persoane privind controlul, restricționarea și subminarea activităților acestora; solicită eforturi mai intense pentru a stabili un cadru juridic global cuprinzător privind tehnologiile digitale, care ar trebui să profite de posibilele avantaje pe care aceste tehnologii le pot oferi pentru bunăstarea umană, respectând în același timp cu strictețe drepturile omului; insistă asupra importanței unui spațiu cibernetic deschis, liber, stabil și sigur, care să susțină valorile fundamentale ale democrației, drepturilor omului și statului de drept; sprijină ferm norme voluntare și fără caracter obligatoriu privind comportamentul responsabil al statelor în spațiul cibernetic, care să cuprindă respectarea vieții private și a drepturilor fundamentale ale cetățenilor; solicită adoptarea rapidă a Legii privind inteligența artificială (IA) ca instrument eficace pentru a asigura că IA este utilizată în acest scop, cu un accent special pe IA cu risc ridicat; solicită ca economia utilizată, printre altele, de platformele de comunicare socială să fie inclusă în domeniul de aplicare al IA cu grad ridicat de risc pentru a proteja grupurile vulnerabile de a fi ținta dezinformării și a manipulării opiniei publice; |
| --- | --- |

110.

| 111. | regretă practicile regimurilor autoritare care, printre altele, limitează accesul cetățenilor la internet, inclusiv prin întreruperea internetului în timpul întrunirilor publice și al protestelor; invită UE și statele sale membre, în cooperare cu alte țări democratice, să investească în cercetare și tehnologie, permițând accesul neperturbat și la prețuri accesibile la internet la nivel mondial; solicită UE să finanțeze cercetarea referitoare la modalități digitale eficace de filtrare și combatere digitală a știrilor false, a dezinformării și a propagandei răuvoitoare; |
| --- | --- |

111.

o

o o

| 112. | îi încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului special al UE pentru drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului de Securitate al ONU, Secretarului General al ONU, Președintelui celei de a 78-a sesiuni a Adunării Generale a ONU, Președintelui Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU, Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, precum și șefilor delegațiilor UE. |
| --- | --- |

112.

---

(1)  JO L 23, 27.1.2010, p. 35.

(2)  JO L 410 I, 7.12.2020, p. 1.

(3)  JO L 209, 14.6.2021, p. 1.

(4)  JO C 303, 15.12.2009, p. 12.

(5)  JO C 118, 8.4.2020, p. 15.

(6)  JO C 411, 27.11.2020, p. 30.

(7)  JO C 404, 6.10.2021, p. 202.

(8)  JO C 474, 24.11.2021, p. 11.

(9)  JO C 15, 12.1.2022, p. 70.

(10)  JO C 15, 12.1.2022, p. 111.

(11)  JO C 99, 1.3.2022, p. 152.

(12)  JO C 117, 11.3.2022, p. 88.

(13)  JO C 342, 6.9.2022, p. 295.

(14)  JO C 342, 6.9.2022, p. 191.

(15)  JO C 434, 15.11.2022, p. 50.

(16)  JO C 465, 6.12.2022, p. 33.

(17)  JO C 465, 6.12.2022, p. 44.

(18)  JO C 465, 6.12.2022, p. 155.

(19)  JO C 479, 16.12.2022, p. 68.

(20)  JO C 493, 27.12.2022, p. 96.

(21)  JO C 493, 27.12.2022, p. 132.

(22)  JO C 493, 27.12.2022, p. 120.

(23)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0302.

(24)  Directiva 2001/55/CE a Consiliului din 20 iulie 2001 privind standardele minime pentru acordarea protecției temporare, în cazul unui aflux masiv de persoane strămutate, și măsurile de promovare a unui echilibru între eforturile statelor membre pentru primirea acestor persoane și suportarea consecințelor acestei primiri (JO L 212, 7.8.2001, p. 12).

(25)  Decizia 2010/427/UE a Consiliului din 26 iulie 2010 privind organizarea și funcționarea Serviciului European de Acțiune Externă (JO L 201, 3.8.2010, p. 30).

(26)  Decizia 2011/168/PESC a Consiliului din 21 martie 2011 privind Curtea Penală Internațională și de abrogare a Poziției comune 2003/444/PESC (JO L 76, 22.3.2011, p. 56).

(27)  JO C 224, 21.6.2016, p. 31.

(28)  Poziția comună 2008/944/PESC a Consiliului din 8 decembrie 2008 de definire a normelor comune care reglementează controlul exporturilor de tehnologie și echipament militar (JO L 335, 13.12.2008, p. 99).

---

Joi, 19 ianuarie 2023

| 16.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 214/104 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 214/104

---

P9_TA(2023)0012

Consecințele umanitare ale blocadei din Nagorno-Karabah

Rezoluția Parlamentului European din 19 ianuarie 2023 referitoare la consecințele umanitare ale blocadei din Nagorno-Karabah (2023/2504(RSP))

(2023/C 214/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Armenia și la Azerbaidjan, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Armenia și la Azerbaidjan,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât singurul drum care leagă Nagorno-Karabah de Armenia și de restul lumii, coridorul Lachin, a fost blocat de ecologiști autoproclamați din Azerbaidjan începând cu 12 decembrie 2022; întrucât acest lucru a perturbat accesul la bunuri și servicii esențiale, inclusiv alimente, combustibil și medicamente, pentru cei 120 000 de armeni care locuiesc în Nagorno-Karabah, plasându-i efectiv sub o blocadă; |
| --- | --- |

A.

întrucât singurul drum care leagă Nagorno-Karabah de Armenia și de restul lumii, coridorul Lachin, a fost blocat de ecologiști autoproclamați din Azerbaidjan începând cu 12 decembrie 2022; întrucât acest lucru a perturbat accesul la bunuri și servicii esențiale, inclusiv alimente, combustibil și medicamente, pentru cei 120 000 de armeni care locuiesc în Nagorno-Karabah, plasându-i efectiv sub o blocadă;

| B. | întrucât blocada a condus la o criză umanitară gravă, afectând în mod semnificativ populațiile cele mai vulnerabile; întrucât transferul pacienților grav bolnavi este aproape imposibil, un deces fiind cauzat de această situație; întrucât, ca urmare a blocadei, sute de familii rămân separate; |
| --- | --- |

B.

întrucât blocada a condus la o criză umanitară gravă, afectând în mod semnificativ populațiile cele mai vulnerabile; întrucât transferul pacienților grav bolnavi este aproape imposibil, un deces fiind cauzat de această situație; întrucât, ca urmare a blocadei, sute de familii rămân separate;

| C. | întrucât această criză umanitară a fost agravată și mai mult de întreruperea de către Azerbaidjan a aprovizionării cu gaze naturale a regiunii Nagorno-Karabah, care a lăsat case, spitale și școli fără încălzire; |
| --- | --- |

C.

întrucât această criză umanitară a fost agravată și mai mult de întreruperea de către Azerbaidjan a aprovizionării cu gaze naturale a regiunii Nagorno-Karabah, care a lăsat case, spitale și școli fără încălzire;

| D. | întrucât, prin susținerea blocadei asupra coridorului Lachin, Azerbaidjanul își încalcă obligațiile internaționale care îi revin în temeiul declarației trilaterale de încetare a focului din 9 noiembrie 2020, conform căreia Azerbaidjanul trebuie să garanteze securitatea persoanelor, a vehiculelor și a mărfurilor care circulă de-a lungul coridorului în ambele direcții; |
| --- | --- |

D.

întrucât, prin susținerea blocadei asupra coridorului Lachin, Azerbaidjanul își încalcă obligațiile internaționale care îi revin în temeiul declarației trilaterale de încetare a focului din 9 noiembrie 2020, conform căreia Azerbaidjanul trebuie să garanteze securitatea persoanelor, a vehiculelor și a mărfurilor care circulă de-a lungul coridorului în ambele direcții;

| E. | întrucât impedimentele din calea utilizării coridorului Lachin au încetinit procesul de pace dintre Armenia și Azerbaidjan și subminează încrederea internațională, |
| --- | --- |

E.

întrucât impedimentele din calea utilizării coridorului Lachin au încetinit procesul de pace dintre Armenia și Azerbaidjan și subminează încrederea internațională,

| 1. | regretă consecințele umanitare tragice ale blocadei coridorului Lachin și ale conflictului din Nagorno-Karabah; |
| --- | --- |

1.

| 2. | îndeamnă Azerbaidjanul să respecte și să pună în aplicare declarația trilaterală din 9 noiembrie 2020 și să redeschidă imediat coridorul Lachin pentru a asigura libertatea de circulație și a permite accesul la bunuri și servicii esențiale, garantând astfel securitatea în regiune și protejând mijloacele de subzistență ale rezidenților; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază necesitatea unui acord de pace cuprinzător, care trebuie să garanteze drepturile și securitatea populației armene din Nagorno-Karabah; solicită Azerbaidjanului să protejeze drepturile armenilor care trăiesc în Nagorno-Karabah și să se abțină de la retorica sa incendiară care solicită discriminarea armenilor, îndemnând armenii să părăsească regiunea Nagorno-Karabah; |
| --- | --- |

3.

| 4. | îndeamnă Azerbaidjanul să se abțină, pe viitor, de la acțiunile care subminează funcționarea legăturilor de transport și comunicații și a celor aferente rețelei de aprovizionare cu energie dintre Armenia și Nagorno-Karabah; |
| --- | --- |

4.

| 5. | condamnă cu fermitate culpabilizarea apărătorilor drepturilor omului și a organizațiilor societății civile de către Azerbaidjan și invită reprezentanțele UE și ale statelor membre să sprijine activitatea acestora; |
| --- | --- |

5.

| 6. | condamnă lipsa de acțiune a forțelor ruse de „menținere a păcii”; consideră că ar trebui negociată de urgență înlocuirea acestora cu forțele internaționale de menținere a păcii ale OSCE, în cadrul unui mandat al ONU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită ca organizațiilor internaționale să li se acorde acces neîngrădit în Nagorno-Karabah, pentru a evalua situația și a oferi asistența umanitară necesară; |
| --- | --- |

7.

| 8. | solicită trimiterea unei misiuni de informare a ONU sau a OSCE în coridorul Lachin pentru a evalua situația umanitară de pe teren; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită reluarea de urgență, fără condiții prealabile, a negocierilor bazate pe principiile Actului final de la Helsinki; |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită UE să se implice activ și să se garanteze faptul că locuitorii din Nagorno-Karabah nu mai sunt ținuți ostatici de activismul din Baku, de rolul distructiv al Rusiei și de lipsa de acțiune a Grupului de la Minsk; |
| --- | --- |

10.

| 11. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului Europei, Președintelui, Guvernului și Parlamentului Armeniei, precum și Președintelui, Guvernului și Parlamentului Azerbaidjanului. |
| --- | --- |

11.

---

| 16.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 214/106 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 214/106

---

P9_TA(2023)0013

Luarea cu asalt a instituțiilor democratice braziliene

Rezoluția Parlamentului European din 19 ianuarie 2023 referitoare la luarea cu asalt a instituțiilor democratice din Brazilia (2023/2505(RSP))

(2023/C 214/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, la 8 ianuarie 2023, mii de extremiști de extremă dreaptă și susținători ai fostului președinte brazilian Jair Bolsonaro au luat cu asalt și vandalizat Congresul Național, Curtea Supremă și Palatul Alvorada din Brasília, solicitând intervenția armatei pentru răsturnarea președintelui Lula da Silva; întrucât fostul ministru al Justiției, Anderson Torres, din guvernul fostului președinte Bolsonaro, a fost arestat, iar guvernatorul districtului federal (care include Brasília), Ibaneis Rocha, a fost suspendat; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 8 ianuarie 2023, mii de extremiști de extremă dreaptă și susținători ai fostului președinte brazilian Jair Bolsonaro au luat cu asalt și vandalizat Congresul Național, Curtea Supremă și Palatul Alvorada din Brasília, solicitând intervenția armatei pentru răsturnarea președintelui Lula da Silva; întrucât fostul ministru al Justiției, Anderson Torres, din guvernul fostului președinte Bolsonaro, a fost arestat, iar guvernatorul districtului federal (care include Brasília), Ibaneis Rocha, a fost suspendat;

| B. | întrucât atacurile violente de extremă dreaptă asupra instituțiilor democratice sunt un fenomen global; întrucât evenimentele de la Brasília reprezintă un atac flagrant asupra instituțiilor democratice braziliene și prezintă asemănări clare cu atacul asupra Capitolului SUA din 2021; întrucât fostul președinte al SUA, Donald Trump, și fostul președinte Bolsonaro au jucat un rol esențial în aceste evenimente; |
| --- | --- |

B.

întrucât atacurile violente de extremă dreaptă asupra instituțiilor democratice sunt un fenomen global; întrucât evenimentele de la Brasília reprezintă un atac flagrant asupra instituțiilor democratice braziliene și prezintă asemănări clare cu atacul asupra Capitolului SUA din 2021; întrucât fostul președinte al SUA, Donald Trump, și fostul președinte Bolsonaro au jucat un rol esențial în aceste evenimente;

| C. | întrucât rețelele de socializare nu reușesc încă să modereze sau să limiteze difuzarea campaniilor antidemocratice, a fascismului și extremismului transnațional, în special prin intermediul unor algoritmi care promovează conținuturi care incită la ură și promovează dezinformarea și a lipsei de voință de a înlătura conținutul ilegal, și au jucat un rol fundamental în aceste evenimente prin amplificarea retoricii agresive și a violenței și prin înlesnirea mobilizării și a răspândirii dezinformării; |
| --- | --- |

C.

întrucât rețelele de socializare nu reușesc încă să modereze sau să limiteze difuzarea campaniilor antidemocratice, a fascismului și extremismului transnațional, în special prin intermediul unor algoritmi care promovează conținuturi care incită la ură și promovează dezinformarea și a lipsei de voință de a înlătura conținutul ilegal, și au jucat un rol fundamental în aceste evenimente prin amplificarea retoricii agresive și a violenței și prin înlesnirea mobilizării și a răspândirii dezinformării;

| 1. | condamnă în termenii cei mai fermi acțiunile infracționale întreprinse de susținătorii fostului președinte Bolsonaro și sprijină eforturile continue de a asigura o anchetă promptă, imparțială, adecvată și eficace pentru a identifica, a urmări penal și a trage la răspundere toate persoanele implicate, inclusiv instigatorii, organizatorii și finanțatorii, precum și instituțiile statului care nu au acționat pentru a împiedica aceste atacuri; |
| --- | --- |

1.

| 2. | își exprimă solidaritatea cu președintele ales în mod democratic, Lula da Silva, cu guvernul său și cu instituțiile braziliene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | regretă încercările fostului președinte Bolsonaro și ale unora dintre susținătorii săi politici de a discredita sistemul de vot și autoritățile electorale, în ciuda faptului că nu există nicio dovadă de fraudă electorală, și le îndeamnă să accepte rezultatul democratic al alegerilor; |
| --- | --- |

3.

| 4. | recunoaște legătura dintre creșterea fascismului, a rasismului și a extremismului transnaționale și, printre altele, a evenimentelor din Brasília, a luării cu asalt a Capitolului din SUA în ianuarie 2021 și a arestărilor din decembrie 2022 legate de un atac planificat asupra Bundestagului Germaniei; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că, la 13 ianuarie 2023, Curtea Supremă a aprobat o cerere din partea procurorilor federali de a îl ancheta pe fostul președinte Bolsonaro, deoarece este posibil ca acesta „să fi contribuit, într-un mod foarte relevant, la comiterea unor acte criminale și teroriste”; își exprimă îngrijorarea cu privire la acțiunile și omisiunile funcționarilor publici, în special ale guvernatorului și poliției militare din districtul federal; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază importanța cadrelor legislative, cum ar fi Actul legislativ privind serviciile digitale, care reglementează rețelele de socializare și întreprinderile din domeniul tehnologiei, pentru a combate și a preveni în mod eficace răspândirea online a discursurilor de incitare la ură și a dezinformării și, prin urmare, pentru a evita radicalizarea suplimentară; |
| --- | --- |

6.

| 7. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului Europei, precum și președintelui, guvernului și parlamentului Braziliei. |
| --- | --- |

7.

---

| 16.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 214/107 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 214/107

---

P9_TA(2023)0014

Situația jurnaliștilor din Maroc, în special cazul lui Omar Radi

Rezoluția Parlamentului European din 19 ianuarie 2023 referitoare la situația jurnaliștilor din Maroc, în special cazul lui Omar Radi (2023/2506(RSP))

(2023/C 214/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât jurnalistul de investigație independent Omar Radi, care a relatat despre protestele din Hirak și scandalurile de corupție a statului, este în arest din iulie 2020 și a fost condamnat în iulie 2021 la șase ani de închisoare pe baza unor acuzații false de spionaj, precum și pe baza unor acuzații de viol; întrucât în martie 2022 sentința sa a fost menținută la apel; întrucât nu s-au respectat numeroase garanții procedurale, ceea ce a făcut acest proces intrinsec nedrept și părtinitor; întrucât printre aceste nerespectări s-au numărat prelungirea fără justificare a arestării preventive la un an, refuzul accesului la dosarul său și împiedicarea a doi martori-cheie ai apărării să se prezinte în instanță; întrucât Omar Radi a sesizat Curtea de Casație; întrucât acestuia i s-a decernat premiul pentru libertatea presei 2022 al asociației „Reporteri fără frontiere”; |
| --- | --- |

A.

întrucât jurnalistul de investigație independent Omar Radi, care a relatat despre protestele din Hirak și scandalurile de corupție a statului, este în arest din iulie 2020 și a fost condamnat în iulie 2021 la șase ani de închisoare pe baza unor acuzații false de spionaj, precum și pe baza unor acuzații de viol; întrucât în martie 2022 sentința sa a fost menținută la apel; întrucât nu s-au respectat numeroase garanții procedurale, ceea ce a făcut acest proces intrinsec nedrept și părtinitor; întrucât printre aceste nerespectări s-au numărat prelungirea fără justificare a arestării preventive la un an, refuzul accesului la dosarul său și împiedicarea a doi martori-cheie ai apărării să se prezinte în instanță; întrucât Omar Radi a sesizat Curtea de Casație; întrucât acestuia i s-a decernat premiul pentru libertatea presei 2022 al asociației „Reporteri fără frontiere”;

| B. | întrucât jurnalistul Taoufik Bouachrine se află în detenție din februarie 2018, iar în septembrie 2021, la apel, a fost condamnat la 15 ani de închisoare pentru infracțiuni sexuale; întrucât s-au comis încălcări grave ale garanțiilor procedurale în cazul lui Soulaimane Raissouni, care a fost condamnat în februarie 2022 la cinci ani de închisoare pentru infracțiuni sexuale într-un proces incorect; |
| --- | --- |

B.

întrucât jurnalistul Taoufik Bouachrine se află în detenție din februarie 2018, iar în septembrie 2021, la apel, a fost condamnat la 15 ani de închisoare pentru infracțiuni sexuale; întrucât s-au comis încălcări grave ale garanțiilor procedurale în cazul lui Soulaimane Raissouni, care a fost condamnat în februarie 2022 la cinci ani de închisoare pentru infracțiuni sexuale într-un proces incorect;

| C. | întrucât libertatea presei în Maroc se degradează în permanență, această țară căzând până pe locul 135 în clasamentul mondial al libertății presei din 2022; întrucât mulți jurnaliști, cum ar fi, de exemplu, Ignacio Cembrero au fost supravegheați digital, intimidați, supuși hărțuirii judiciare și condamnați la perioade îndelungate de închisoare, de exemplu, Maati Monjib, |
| --- | --- |

C.

întrucât libertatea presei în Maroc se degradează în permanență, această țară căzând până pe locul 135 în clasamentul mondial al libertății presei din 2022; întrucât mulți jurnaliști, cum ar fi, de exemplu, Ignacio Cembrero au fost supravegheați digital, intimidați, supuși hărțuirii judiciare și condamnați la perioade îndelungate de închisoare, de exemplu, Maati Monjib,

| D. | întrucât în 2020 organizația „Reporteri fără frontiere” l-a sesizat pe raportorul special al ONU privind violența împotriva femeilor și fetelor, declarându-se îngrijorat de recurgerea abuzivă la acuzații de agresiune sexuală pentru a-i discredita pe jurnaliști, practică îngrijorătoare, condamnată și de organizația pentru drepturile femeilor „Khmissa” și de Asociația marocană pentru drepturile omului; |
| --- | --- |

D.

întrucât în 2020 organizația „Reporteri fără frontiere” l-a sesizat pe raportorul special al ONU privind violența împotriva femeilor și fetelor, declarându-se îngrijorat de recurgerea abuzivă la acuzații de agresiune sexuală pentru a-i discredita pe jurnaliști, practică îngrijorătoare, condamnată și de organizația pentru drepturile femeilor „Khmissa” și de Asociația marocană pentru drepturile omului;

| 1. | invită insistent autoritățile marocane să respecte libertatea de exprimare și libertatea mass-mediei, să garanteze că jurnaliștii aflați în detenție, îndeosebi Omar Radi, Soulaimane Raissouni și Taoufik Bouachrine, au parte de procese corecte, în care să se respecte toate garanțiile procedurale, să dispună imediat eliberarea lor provizorie și să nu mai hărțuiască niciun jurnalist, niciun avocat și nici familiile acestora; cere insistent autorităților să își îndeplinească obligațiile internaționale în domeniul drepturilor omului, în conformitate cu Acordul de asociere UE-Maroc; |
| --- | --- |

1.

| 2. | condamnă cu fermitate folosirea abuzivă la acuzații de agresiune sexuală pentru a-i descuraja pe jurnaliști să își îndeplinească îndatoririle; consideră că această folosire abuzivă pune în pericol drepturile femeilor; |
| --- | --- |

2.

| 3. | se declară foarte îngrijorat de acuzațiile potrivit cărora autoritățile marocane au corupt deputați în Parlamentul European; cere să se aplice aceleași măsuri ca în cazul reprezentanților Qatarului; se angajează din nou să ancheteze temeinic și să trateze în mod corespunzător cazurile de corupție în care sunt implicate țări din afara UE care încearcă să cumpere influență în Parlamentul European; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că în rezoluția sa din 15 decembrie 2022 a cerut să se înființeze o comisie specială care să aibă sarcina de a identifica eventualele lipsuri ale normelor privind transparența, integritatea și corupția ale Parlamentului European și de a face propuneri de reforme; |
| --- | --- |

4.

| 5. | cere insistent autorităților marocane să pună capăt supravegherii jurnaliștilor, inclusiv prin programul de spionaj „Pegasus” creat de NSO, și să adopte și să pună în aplicare legi care să îi protejeze pe jurnaliști; invită statele membre să nu mai exporte tehnologie de supraveghere către Maroc, în concordanță cu Regulamentul privind produsele cu dublă utilizare; |
| --- | --- |

5.

| 6. | cere eliberarea imediată și necondiționată a finalistului Premiului Saharov pe 2018, Nasser Zefzafi; solicită eliberarea tuturor deținuților politici; condamnă încălcările drepturilor protestatarilor pașnici și ale activiștilor din diasporă; regretă procesele și condamnările viciate a 43 de protestatari din Hirak, precum și faptul că au fost torturați în închisoare; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită UE și statele sale membre să continue să aducă în atenția autorităților marocane cazurile jurnaliștilor deținuți și ale prizonierilor de conștiință și să participe la procesele acestora; invită UE să își folosească influența pentru a îmbunătăți concret situația drepturilor omului în Maroc; |
| --- | --- |

7.

| 8. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Guvernului și Parlamentului Marocului. |
| --- | --- |

8.

---

| 16.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 214/109 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 214/109

---

P9_TA(2023)0015

Înființarea unui tribunal pentru crima de agresiune împotriva Ucrainei

Rezoluția Parlamentului European din 19 ianuarie 2023 referitoare la înființarea unui tribunal pentru crima de agresiune împotriva Ucrainei (2022/3017(RSP))

(2023/C 214/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Ucraina și Rusia, în special cele din 19 mai 2022 referitoare la lupta împotriva impunității pentru crimele de război din Ucraina (1) și din 23 noiembrie 2022 referitoare la recunoașterea Federației Ruse drept sponsor statal al terorismului (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Ucraina și Rusia, în special cele din 19 mai 2022 referitoare la lupta împotriva impunității pentru crimele de război din Ucraina (1) și din 23 noiembrie 2022 referitoare la recunoașterea Federației Ruse drept sponsor statal al terorismului (2),

| — | având în vedere Declarația de la Londra din 13 ianuarie 1942, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Londra din 13 ianuarie 1942,

| — | având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite,

| — | având în vedere rezoluția 3314 (XXIX) a Adunării Generale a ONU din 14 decembrie 1974 privind definiția agresiunii și rezoluția 377 (V) („Uniunea pentru pace”) din 3 noiembrie 1950, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția 3314 (XXIX) a Adunării Generale a ONU din 14 decembrie 1974 privind definiția agresiunii și rezoluția 377 (V) („Uniunea pentru pace”) din 3 noiembrie 1950,

| — | având în vedere Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale (CPI), în special articolul 8 bis și Amendamentele de la Kampala privind crima de agresiune, precum și Acordul din 2006 dintre CPI și UE privind cooperarea și asistența, |
| --- | --- |

—

având în vedere Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale (CPI), în special articolul 8 bis și Amendamentele de la Kampala privind crima de agresiune, precum și Acordul din 2006 dintre CPI și UE privind cooperarea și asistența,

| — | având în vedere rezoluțiile 2433 (2022), 2436 (2022), 2463 (2022) și 2473 (2022) ale Adunării Parlamentare a Consiliului Europei, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile 2433 (2022), 2436 (2022), 2463 (2022) și 2473 (2022) ale Adunării Parlamentare a Consiliului Europei,

| — | având în vedere ordonanța Curții Internaționale de Justiție din 16 martie 2022 privind acuzațiile de genocid în temeiul Convenției pentru prevenirea și reprimarea crimei de genocid, |
| --- | --- |

—

având în vedere ordonanța Curții Internaționale de Justiție din 16 martie 2022 privind acuzațiile de genocid în temeiul Convenției pentru prevenirea și reprimarea crimei de genocid,

| — | având în vedere rezoluția intitulată „Războiul de agresiune al Federației Ruse împotriva Ucrainei și a poporului său și amenințarea sa la adresa securității în întreaga regiune OSCE”, adoptată în cadrul celei de a 29-a sesiuni anuale a Adunării Parlamentare a Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) din 2-6 iulie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția intitulată „Războiul de agresiune al Federației Ruse împotriva Ucrainei și a poporului său și amenințarea sa la adresa securității în întreaga regiune OSCE”, adoptată în cadrul celei de a 29-a sesiuni anuale a Adunării Parlamentare a Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) din 2-6 iulie 2022,

| — | având în vedere declarația comună din 16 octombrie 2022 a miniștrilor afacerilor externe ai Estoniei, Letoniei și Lituaniei, care propune înființarea unui tribunal special pentru crima de agresiune împotriva Ucrainei, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună din 16 octombrie 2022 a miniștrilor afacerilor externe ai Estoniei, Letoniei și Lituaniei, care propune înființarea unui tribunal special pentru crima de agresiune împotriva Ucrainei,

| — | având în vedere rezoluțiile Adunării Generale a ONU din 2 martie 2022, intitulată „Agresiunea împotriva Ucrainei” și din 12 octombrie 2022, intitulată „Integritatea teritorială a Ucrainei: respectarea principiilor Cartei Organizației Națiunilor Unite”, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile Adunării Generale a ONU din 2 martie 2022, intitulată „Agresiunea împotriva Ucrainei” și din 12 octombrie 2022, intitulată „Integritatea teritorială a Ucrainei: respectarea principiilor Cartei Organizației Națiunilor Unite”,

| — | având în vedere rezoluția Adunării Generale a ONU din 2 noiembrie 2022 intitulată „Raportul Curții Penale Internaționale” și cea din 14 noiembrie 2022 intitulată „Promovarea căilor de atac și a despăgubirilor pentru agresiunea împotriva Ucrainei”, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Adunării Generale a ONU din 2 noiembrie 2022 intitulată „Raportul Curții Penale Internaționale” și cea din 14 noiembrie 2022 intitulată „Promovarea căilor de atac și a despăgubirilor pentru agresiunea împotriva Ucrainei”,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 20 și 21 octombrie 2022 și din 15 decembrie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 20 și 21 octombrie 2022 și din 15 decembrie 2022,

| — | având în vedere declarația președintei Comisiei, Ursula von der Leyen, din 30 noiembrie 2022 privind răspunderea Rusiei și utilizarea activelor înghețate ale Rusiei, în care face referire la necesitatea de a înființa o instanță specializată care să investigheze și să urmărească penal crima de agresiune a Rusiei împotriva Ucrainei, susținută de ONU, precum și declarațiile ulterioare la nivel înalt din Germania, Polonia și alte țări, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația președintei Comisiei, Ursula von der Leyen, din 30 noiembrie 2022 privind răspunderea Rusiei și utilizarea activelor înghețate ale Rusiei, în care face referire la necesitatea de a înființa o instanță specializată care să investigheze și să urmărească penal crima de agresiune a Rusiei împotriva Ucrainei, susținută de ONU, precum și declarațiile ulterioare la nivel înalt din Germania, Polonia și alte țări,

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, în concordanță cu Carta ONU și cu principiile dreptului internațional, în relațiile lor internaționale toate statele se bucură de egalitate suverană și trebuie să se abțină de la amenințări sau de la folosirea forței împotriva integrității teritoriale sau a independenței politice a oricărui stat; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în concordanță cu Carta ONU și cu principiile dreptului internațional, în relațiile lor internaționale toate statele se bucură de egalitate suverană și trebuie să se abțină de la amenințări sau de la folosirea forței împotriva integrității teritoriale sau a independenței politice a oricărui stat;

| B. | întrucât, din februarie 2014, Rusia poartă un război de agresiune ilegal, neprovocat și nejustificat împotriva Ucrainei, pe care l-a relansat la 24 februarie 2022, printr-o invazie masivă a Ucrainei; |
| --- | --- |

B.

întrucât, din februarie 2014, Rusia poartă un război de agresiune ilegal, neprovocat și nejustificat împotriva Ucrainei, pe care l-a relansat la 24 februarie 2022, printr-o invazie masivă a Ucrainei;

| C. | întrucât războiul de agresiune al Federației Ruse împotriva Ucrainei constituie o încălcare flagrantă și vădită a Cartei ONU, a principiilor fundamentale ale dreptului internațional și a diverselor acorduri internaționale, cum ar fi Actul final de la Helsinki, Carta de la Paris pentru o nouă Europă și Memorandumul de la Budapesta; |
| --- | --- |

C.

întrucât războiul de agresiune al Federației Ruse împotriva Ucrainei constituie o încălcare flagrantă și vădită a Cartei ONU, a principiilor fundamentale ale dreptului internațional și a diverselor acorduri internaționale, cum ar fi Actul final de la Helsinki, Carta de la Paris pentru o nouă Europă și Memorandumul de la Budapesta;

| D. | întrucât, în această perioadă, forțele Rusiei au desfășurat atacuri fără discriminare împotriva zonelor rezidențiale și a infrastructurii civile, au ucis mii de civili ucraineni și au comis acte de terorism în întreaga țară împotriva infrastructurii civile; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în această perioadă, forțele Rusiei au desfășurat atacuri fără discriminare împotriva zonelor rezidențiale și a infrastructurii civile, au ucis mii de civili ucraineni și au comis acte de terorism în întreaga țară împotriva infrastructurii civile;

| E. | întrucât mii de civili, inclusiv copii, au fost deja uciși și mult mai mulți au fost torturați, hărțuiți, agresați sexual, răpiți sau strămutați forțat; întrucât acest comportament inuman al forțelor ruse și al aliaților lor încalcă grav dreptul internațional umanitar; |
| --- | --- |

E.

întrucât mii de civili, inclusiv copii, au fost deja uciși și mult mai mulți au fost torturați, hărțuiți, agresați sexual, răpiți sau strămutați forțat; întrucât acest comportament inuman al forțelor ruse și al aliaților lor încalcă grav dreptul internațional umanitar;

| F. | întrucât atrocitățile raportate, comise de forțele armate ruse în Bucea, Irpin și în multe alte orașe ucrainene în timpul ocupației ruse dezvăluie brutalitatea războiului de agresiune purtat de Federația Rusă împotriva Ucrainei și subliniază importanța unei acțiuni internaționale coordonate pentru stabilirea răspunderii pentru crima de agresiune și pentru toate încălcările dreptului internațional umanitar; |
| --- | --- |

F.

întrucât atrocitățile raportate, comise de forțele armate ruse în Bucea, Irpin și în multe alte orașe ucrainene în timpul ocupației ruse dezvăluie brutalitatea războiului de agresiune purtat de Federația Rusă împotriva Ucrainei și subliniază importanța unei acțiuni internaționale coordonate pentru stabilirea răspunderii pentru crima de agresiune și pentru toate încălcările dreptului internațional umanitar;

| G. | întrucât, la 30 septembrie 2022, Rusia a declarat unilateral anexarea regiunilor ucrainene parțial ocupate Donețk, Herson, Luhansk și Zaporijia; |
| --- | --- |

G.

întrucât, la 30 septembrie 2022, Rusia a declarat unilateral anexarea regiunilor ucrainene parțial ocupate Donețk, Herson, Luhansk și Zaporijia;

| H. | întrucât Federația Rusă a fost recunoscută de Parlamentul European și de numeroase parlamente și adunări naționale ca sponsor de stat al terorismului și ca stat care utilizează mijloace teroriste; |
| --- | --- |

H.

întrucât Federația Rusă a fost recunoscută de Parlamentul European și de numeroase parlamente și adunări naționale ca sponsor de stat al terorismului și ca stat care utilizează mijloace teroriste;

| I. | întrucât războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei este cel mai scandalos act de agresiune condus de conducerea politică a unei anumite țări din Europa începând din 1945 și necesită, prin urmare, un răspuns juridic adecvat la nivel internațional; întrucât, în rezoluțiile sale (3), Adunarea Generală a ONU a recunoscut că agresiunea Federației Ruse împotriva Ucrainei încalcă articolul 2 alineatul (4) din Carta ONU și că Federația Rusă trebuie trasă la răspundere pentru orice încălcare a dreptului internațional în Ucraina sau împotriva acesteia, inclusiv pentru agresiunea sa care încalcă Carta Organizației Națiunilor Unite; întrucât cei responsabili de comiterea crimei de agresiune împotriva Ucrainei nu trebuie să rămână nepedepsiți; |
| --- | --- |

I.

întrucât războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei este cel mai scandalos act de agresiune condus de conducerea politică a unei anumite țări din Europa începând din 1945 și necesită, prin urmare, un răspuns juridic adecvat la nivel internațional; întrucât, în rezoluțiile sale (3), Adunarea Generală a ONU a recunoscut că agresiunea Federației Ruse împotriva Ucrainei încalcă articolul 2 alineatul (4) din Carta ONU și că Federația Rusă trebuie trasă la răspundere pentru orice încălcare a dreptului internațional în Ucraina sau împotriva acesteia, inclusiv pentru agresiunea sa care încalcă Carta Organizației Națiunilor Unite; întrucât cei responsabili de comiterea crimei de agresiune împotriva Ucrainei nu trebuie să rămână nepedepsiți;

| J. | întrucât agresiunea Rusiei a fost denunțată în mod explicit și de reprezentanții mai multor state și organizații internaționale, cum ar fi Consiliul Europei, OSCE, UE, Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa, Organizația Tratatului Atlanticului de Nord (NATO), Uniunea Africană, Comunitatea Economică a Statelor din Africa de Vest, Forumul insulelor din Pacific, Organizația Statelor Americane, Comunitatea Caraibilor, Consiliul Nordic și altele; |
| --- | --- |

J.

întrucât agresiunea Rusiei a fost denunțată în mod explicit și de reprezentanții mai multor state și organizații internaționale, cum ar fi Consiliul Europei, OSCE, UE, Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa, Organizația Tratatului Atlanticului de Nord (NATO), Uniunea Africană, Comunitatea Economică a Statelor din Africa de Vest, Forumul insulelor din Pacific, Organizația Statelor Americane, Comunitatea Caraibilor, Consiliul Nordic și altele;

| K. | întrucât, la 16 martie 2022, Curtea Internațională de Justiție a ordonat ca Federația Rusă să își suspende imediat operațiunile militare pe teritoriul Ucrainei; |
| --- | --- |

K.

întrucât, la 16 martie 2022, Curtea Internațională de Justiție a ordonat ca Federația Rusă să își suspende imediat operațiunile militare pe teritoriul Ucrainei;

| L. | întrucât, începând cu 2 martie 2022, procurorul CPI desfășoară o anchetă privind situația din Ucraina în legătură cu acuzațiile din trecut și din prezent privind crimele comise de Federația Rusă începând cu 21 noiembrie 2013, inclusiv genocidul, crimele de război și crimele împotriva umanității; întrucât, deși nu este parte la CPI, Ucraina a recunoscut jurisdicția CPI și cooperează cu aceasta; |
| --- | --- |

L.

întrucât, începând cu 2 martie 2022, procurorul CPI desfășoară o anchetă privind situația din Ucraina în legătură cu acuzațiile din trecut și din prezent privind crimele comise de Federația Rusă începând cu 21 noiembrie 2013, inclusiv genocidul, crimele de război și crimele împotriva umanității; întrucât, deși nu este parte la CPI, Ucraina a recunoscut jurisdicția CPI și cooperează cu aceasta;

| M. | întrucât rezoluția 3314 (XXIX) a Adunării Generale a ONU din 14 decembrie 1974 definește agresiunea ca fiind „utilizarea forței armate de către un stat împotriva suveranității, integrității teritoriale sau independenței politice a unui alt stat sau în orice alt mod incompatibil cu Carta Organizației Națiunilor Unite” și afirmă că un „război de agresiune este o crimă împotriva păcii internaționale” și că „agresiunea dă naștere unei responsabilități internaționale”. întrucât articolul 8 bis din Statutul de la Roma definește crima de agresiune ca fiind „planificarea, pregătirea, inițierea sau executarea unui act de agresiune care, prin natura, gravitatea și amploarea sa, constituie o încălcare vădită a Cartei Organizației Națiunilor Unite, de către o persoană care este în măsură să exercite efectiv controlul asupra acțiunii politice sau militare a unui stat sau să conducă o astfel de acțiune”; întrucât un „act de agresiune” înseamnă utilizarea forței armate de către un stat împotriva suveranității, integrității teritoriale sau independenței politice a unui alt stat sau în orice alt mod incompatibil cu Carta ONU; întrucât, în conformitate cu Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale, crima de agresiune este diferită de crimele de război sau de crimele împotriva umanității; întrucât crima de agresiune este, în general, o crimă la nivelul conducerii, în sensul că poate fi comisă numai de către cei care au puterea de a defini politica de agresiune a unui stat; întrucât Tribunalul Militar Internațional de la Nürnberg, care s-a axat pe crima de agresiune, a hotărât în 1946 că agresiunea este „crima internațională supremă”; |
| --- | --- |

M.

întrucât rezoluția 3314 (XXIX) a Adunării Generale a ONU din 14 decembrie 1974 definește agresiunea ca fiind „utilizarea forței armate de către un stat împotriva suveranității, integrității teritoriale sau independenței politice a unui alt stat sau în orice alt mod incompatibil cu Carta Organizației Națiunilor Unite” și afirmă că un „război de agresiune este o crimă împotriva păcii internaționale” și că „agresiunea dă naștere unei responsabilități internaționale”. întrucât articolul 8 bis din Statutul de la Roma definește crima de agresiune ca fiind „planificarea, pregătirea, inițierea sau executarea unui act de agresiune care, prin natura, gravitatea și amploarea sa, constituie o încălcare vădită a Cartei Organizației Națiunilor Unite, de către o persoană care este în măsură să exercite efectiv controlul asupra acțiunii politice sau militare a unui stat sau să conducă o astfel de acțiune”; întrucât un „act de agresiune” înseamnă utilizarea forței armate de către un stat împotriva suveranității, integrității teritoriale sau independenței politice a unui alt stat sau în orice alt mod incompatibil cu Carta ONU; întrucât, în conformitate cu Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale, crima de agresiune este diferită de crimele de război sau de crimele împotriva umanității; întrucât crima de agresiune este, în general, o crimă la nivelul conducerii, în sensul că poate fi comisă numai de către cei care au puterea de a defini politica de agresiune a unui stat; întrucât Tribunalul Militar Internațional de la Nürnberg, care s-a axat pe crima de agresiune, a hotărât în 1946 că agresiunea este „crima internațională supremă”;

| N. | întrucât un război de agresiune este o crimă internațională gravă, în special în contextul posibilei utilizări a tuturor tipurilor de arme de distrugere în masă, care conduce la consecințe catastrofale pentru pacea mondială și mijloacele de subzistență ale oamenilor, precum și la daune grave, pe termen lung aduse mediului natural și climei; |
| --- | --- |

N.

întrucât un război de agresiune este o crimă internațională gravă, în special în contextul posibilei utilizări a tuturor tipurilor de arme de distrugere în masă, care conduce la consecințe catastrofale pentru pacea mondială și mijloacele de subzistență ale oamenilor, precum și la daune grave, pe termen lung aduse mediului natural și climei;

| O. | întrucât, în cauza Barcelona Traction, Curtea Internațională de Justiție a indicat că obligațiile care decurg din scoaterea în afara legii a actelor de agresiune sunt obligații față de comunitatea internațională în ansamblu, spre deosebire de statele individuale; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în cauza Barcelona Traction, Curtea Internațională de Justiție a indicat că obligațiile care decurg din scoaterea în afara legii a actelor de agresiune sunt obligații față de comunitatea internațională în ansamblu, spre deosebire de statele individuale;

| P. | întrucât CPI, în urma a două declarații ad-hoc ale Ucrainei, are jurisdicție asupra crimelor de război, a crimelor împotriva umanității și a crimei de genocid comise pe teritoriul Ucrainei începând din noiembrie 2013, dar nu are jurisdicție asupra crimei de agresiune, astfel cum este definită la articolul 8 bis din Statutul de la Roma și în Amendamentele de la Kampala, în această situație, deoarece nici Ucraina, nici Federația Rusă nu au ratificat Statutul de la Roma și modificările legate de crima de agresiune; întrucât, începând din 2 martie 2022, procurorul CPI desfășoară o anchetă cu privire la situația din Ucraina; întrucât înființarea unui tribunal special privind crima de agresiune nu va afecta jurisdicția CPI asupra altor crime ci, în schimb, o va completa; |
| --- | --- |

P.

întrucât CPI, în urma a două declarații ad-hoc ale Ucrainei, are jurisdicție asupra crimelor de război, a crimelor împotriva umanității și a crimei de genocid comise pe teritoriul Ucrainei începând din noiembrie 2013, dar nu are jurisdicție asupra crimei de agresiune, astfel cum este definită la articolul 8 bis din Statutul de la Roma și în Amendamentele de la Kampala, în această situație, deoarece nici Ucraina, nici Federația Rusă nu au ratificat Statutul de la Roma și modificările legate de crima de agresiune; întrucât, începând din 2 martie 2022, procurorul CPI desfășoară o anchetă cu privire la situația din Ucraina; întrucât înființarea unui tribunal special privind crima de agresiune nu va afecta jurisdicția CPI asupra altor crime ci, în schimb, o va completa;

| Q. | întrucât Parlamentul European și parlamentele Cehiei, Estoniei, Franței, Letoniei, Lituaniei, Țărilor de Jos și Poloniei au adoptat rezoluții care sprijină înființarea tribunalului special internațional ad-hoc; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Parlamentul European și parlamentele Cehiei, Estoniei, Franței, Letoniei, Lituaniei, Țărilor de Jos și Poloniei au adoptat rezoluții care sprijină înființarea tribunalului special internațional ad-hoc;

| R. | întrucât, la 30 noiembrie 2022, Comisia a prezentat opțiuni alternative privind modul de stabilire a unui mecanism de tragere la răspundere pentru crima de agresiune împotriva Ucrainei; întrucât orice decizie privind un astfel de mecanism ar trebui luată în strânsă cooperare cu Ucraina; |
| --- | --- |

R.

întrucât, la 30 noiembrie 2022, Comisia a prezentat opțiuni alternative privind modul de stabilire a unui mecanism de tragere la răspundere pentru crima de agresiune împotriva Ucrainei; întrucât orice decizie privind un astfel de mecanism ar trebui luată în strânsă cooperare cu Ucraina;

| S. | întrucât, în concluziile sale din 15 decembrie 2022, Consiliul European a încurajat continuarea eforturilor de asigurare a răspunderii depline pentru crimele de război și de asumare a răspunderii pentru crima de agresiune și a invitat Comisia, Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) și Consiliul să continue această activitate, în conformitate cu dreptul UE și cu dreptul internațional, subliniind că urmărirea penală a crimei de agresiune este o preocupare pentru întreaga comunitate internațională; |
| --- | --- |

S.

întrucât, în concluziile sale din 15 decembrie 2022, Consiliul European a încurajat continuarea eforturilor de asigurare a răspunderii depline pentru crimele de război și de asumare a răspunderii pentru crima de agresiune și a invitat Comisia, Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) și Consiliul să continue această activitate, în conformitate cu dreptul UE și cu dreptul internațional, subliniind că urmărirea penală a crimei de agresiune este o preocupare pentru întreaga comunitate internațională;

| T. | întrucât Consiliul de Securitate al ONU este paralizat cu privire la situația din Ucraina din cauza capacității Rusiei de a se opune prin drept de veto oricărei acțiuni substanțiale; întrucât rezoluția 377(V) a Adunării Generale a ONU a stabilit un precedent oferind ONU o cale alternativă de acțiune atunci când cel puțin un membru permanent al Consiliului de Securitate al ONU își folosește dreptul de veto pentru a împiedica Consiliul de Securitate să își îndeplinească funcțiile prevăzute în Carta ONU, |
| --- | --- |

T.

întrucât Consiliul de Securitate al ONU este paralizat cu privire la situația din Ucraina din cauza capacității Rusiei de a se opune prin drept de veto oricărei acțiuni substanțiale; întrucât rezoluția 377(V) a Adunării Generale a ONU a stabilit un precedent oferind ONU o cale alternativă de acțiune atunci când cel puțin un membru permanent al Consiliului de Securitate al ONU își folosește dreptul de veto pentru a împiedica Consiliul de Securitate să își îndeplinească funcțiile prevăzute în Carta ONU,

| 1. | condamnă din nou, în termenii cei mai fermi cu putință, războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, își reafirmă sprijinul ferm pentru independența, suveranitatea și integritatea teritorială a Ucrainei în cadrul frontierelor sale recunoscute la nivel internațional, și solicită din nou Rusiei să înceteze imediat toate activitățile militare din Ucraina și să retragă necondiționat toate forțele și echipamentele militare de pe întreg teritoriul recunoscut la nivel internațional al Ucrainei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că crima de agresiune a Rusiei împotriva Ucrainei reprezintă o încălcare clară și incontestabilă a Cartei ONU, care, în interesul securității globale și al ordinii internaționale bazate pe norme, nu poate rămâne fără răspuns din partea comunității internaționale; își reiterează apelul adresat Comisiei, VP/ÎR și statelor membre de a sprijini tragerea la răspundere deplină pentru toate crimele comise de Rusia și de aliații și reprezentanții săi în timpul războiului lor de agresiune împotriva Ucrainei; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază necesitatea urgentă ca UE și statele sale membre, în strânsă cooperare cu Ucraina și cu comunitatea internațională, de preferință prin intermediul ONU, să insiste asupra creării unui tribunal internațional special care să urmărească penal crima de agresiune împotriva Ucrainei comisă de conducerea politică și militară a Federației Ruse și de aliații acesteia și să găsească o cale de urmat comună și solidă din punct de vedere juridic în această privință; consideră că înființarea unui astfel de tribunal ar acoperi lacunele mari din actuala structură instituțională a justiției penale internaționale și ar trebui să se bazeze pe standardele și principiile care se aplică CPI, astfel cum se prevede în Statutul de la Roma; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită instituțiilor UE și statelor membre să colaboreze îndeaproape cu Ucraina pentru a obține și a consolida sprijinul politic în cadrul Adunării Generale a ONU și al altor foruri internaționale, inclusiv Consiliul Europei, OSCE și G7, pentru crearea tribunalului special pentru crima de agresiune împotriva Ucrainei; |
| --- | --- |

4.

| 5. | consideră că înființarea tribunalului special ar completa eforturile de investigare ale CPI și ale procurorului acesteia, deoarece s-ar concentra asupra presupuselor crime de război, crime împotriva umanității și genocid comise în Ucraina; își reiterează sprijinul deplin pentru ancheta în curs a procurorului CPI cu privire la situația din Ucraina; subliniază că este important ca Ucraina să ratifice Statutul de la Roma al CPI și modificările acestuia și să devină oficial membră a CPI; |
| --- | --- |

5.

| 6. | solicită utilizarea activă a diplomației publice a UE și a comunicării strategice în sprijinul creării tribunalului special; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că, deși componența exactă și metodele de funcționare ale tribunalului special urmează să fie stabilite, acestea vor trebui să respecte cele mai înalte criterii privind transparența și imparțialitatea; consideră, de asemenea, că tribunalul internațional special trebuie să aibă competența de a-l investiga nu numai pe Vladimir Putin și conducerea politică și militară a Federației Ruse, ci și pe Aliaksandr Lukașenka și conducerea politică și militară a Belarusului, în calitate de stat care i-a permis Rusiei să poarte războiul de agresiune împotriva Ucrainei de pe teritoriul său, oferindu-i sprijin logistic, deoarece se încadrează în descrierea unei crime de agresiune în conformitate cu articolul 8a din Statutul de la Roma; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că lucrările pregătitoare ale UE privind tribunalul special ar trebui să înceapă fără întârziere și să se concentreze pe stabilirea modalităților pentru tribunalul special în cooperare cu Ucraina și să sprijine autoritățile ucrainene și internaționale în obținerea dovezilor care urmează să fie utilizate în viitorul tribunal special; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită instituțiilor UE, în special Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă, să ofere sprijin între timp pentru înființarea unui parchet interimar și observă că înființarea acestui parchet ar fi un pas practic foarte important în anchetarea și urmărirea penală de către viitorul tribunal special a crimei de agresiune împotriva Ucrainei; |
| --- | --- |

9.

| 10. | condamnă practica Rusiei de a bloca orice acțiune la nivelul ONU menită să o tragă la răspundere pentru războiul de agresiune împotriva Ucrainei; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază rolul important al unui tribunal special pentru crima de agresiune împotriva Ucrainei în încercarea de a face dreptate poporului ucrainean, în descurajarea altor actori internaționali de a imita agresiunea ilegală a Rusiei și în facilitarea cererilor de despăgubiri și de reconciliere viitoare; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită UE și statele membre, precum și partenerii și aliații acestora, să inițieze discuții cu privire la posibilitatea juridică de a utiliza activele suverane ale statului rus ca despăgubiri pentru încălcările dreptului internațional de către Rusia în Ucraina, inclusiv, eventual, privând aceste active protecția imunității suverane sau limitând această protecție din cauza caracterului grav al acestor încălcări; |
| --- | --- |

12.

| 13. | este ferm convins că înființarea acestui tribunal special pentru crima de agresiune ar transmite un semnal foarte clar atât societății ruse, cât și comunității internaționale că Putin și conducerea politică și militară rusă pot fi condamnați pentru crima de agresiune comisă în Ucraina; subliniază că înființarea acestui tribunal ar fi, de asemenea, un semnal clar pentru elita politică și de afaceri din Rusia și pentru aliații Rusiei că nu mai este posibil pentru Federația Rusă, sub conducerea lui Putin, să revină la relațiile anterioare cu Occidentul; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sprijină recomandarea Adunării Generale a ONU ca prim pas către instituirea de către statele membre ale ONU, în cooperare cu Ucraina, a unui registru internațional al daunelor, care să servească drept evidență, pentru viitoarele compensații pentru daunele, pierderile sau vătămările suferite de toate persoanele fizice și juridice în cauză și daunele pe termen lung, larg răspândite și grave aduse mediului natural și climei, precum și statului Ucrainei, cauzate de actele ilicite la nivel internațional ale Federației Ruse în Ucraina sau împotriva acesteia, precum și promovarea și coordonarea colectării de probe; |
| --- | --- |

14.

| 15. | solicită UE să adopte o poziție comună referitoare la crima de agresiune și la amendamentele de la Kampala privind crima de agresiune la Statutul de la Roma al CPI; invită Bulgaria, Danemarca, Franța, Grecia, Ungaria și România să accepte și să ratifice amendamentele de la Kampala; |
| --- | --- |

15.

| 16. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al Națiunilor Unite, Consiliului Europei, Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Refugiați, Comitetului Internațional al Crucii Roșii, Curții Penale Internaționale, țărilor Grupului celor 7, Uniunii Africane, Comunității Economice a Statelor din Africa de Vest, Forumului insulelor din Pacific, Organizației Statelor Americane, Comunității Caraibilor, autorităților belaruse, Președintelui, Guvernului și Parlamentului Federației Ruse, precum și Președintelui, Guvernului și Parlamentului Ucrainei. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  JO C 479, 16.12.2022, p. 68.

(2)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0405.

(3)  Rezoluțiile Adunării Generale a ONU din 2 martie 2022 cu titlul „Raportul Curții Penale Internaționale”, cea din 24 martie 2022 intitulată „Consecințele umanitare ale agresiunii împotriva Ucrainei” și cea din 15 noiembrie 2022 intitulată „Promovarea căilor de atac și a despăgubirilor pentru agresiunea împotriva Ucrainei”.

---

| 16.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 214/114 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 214/114

---

P9_TA(2023)0016

Răspunsul UE la protestele și execuțiile din Iran

Rezoluția Parlamentului European din 19 ianuarie 2023 referitoare la răspunsul UE la protestele și execuțiile din Iran (2023/2511(RSP))

(2023/C 214/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Iran, în special cea din 6 octombrie 2022 referitoare la moartea Mahsei Jina Amini și la reprimarea protestatarilor pentru drepturile femeilor din Iran (1) și cea din 17 februarie 2022 referitoare la pedeapsa cu moartea în Iran (2), precum și toate celelalte rezoluții ale sale privind situația drepturilor omului în Iran, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Iran, în special cea din 6 octombrie 2022 referitoare la moartea Mahsei Jina Amini și la reprimarea protestatarilor pentru drepturile femeilor din Iran (1) și cea din 17 februarie 2022 referitoare la pedeapsa cu moartea în Iran (2), precum și toate celelalte rezoluții ale sale privind situația drepturilor omului în Iran,

| — | având în vedere Rezoluția Comisiei a III-a a Adunării Generale a ONU din 16 noiembrie 2022 referitoare la drepturile omului în Iran, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Comisiei a III-a a Adunării Generale a ONU din 16 noiembrie 2022 referitoare la drepturile omului în Iran,

| — | având în vedere declarația din 10 ianuarie 2023 a Oficiului Înaltului Comisar al ONU pentru drepturile omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 10 ianuarie 2023 a Oficiului Înaltului Comisar al ONU pentru drepturile omului,

| — | având în vedere declarația experților ONU din 11 noiembrie 2022 prin care se solicită Iranului să înceteze condamnarea la moarte a protestatarilor pașnici, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația experților ONU din 11 noiembrie 2022 prin care se solicită Iranului să înceteze condamnarea la moarte a protestatarilor pașnici,

| — | având în vedere sesiunea specială a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului privind Republica Islamică Iran, care a avut loc la 24 noiembrie 2022, și rezoluția adoptată în respectiva sesiune, |
| --- | --- |

—

având în vedere sesiunea specială a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului privind Republica Islamică Iran, care a avut loc la 24 noiembrie 2022, și rezoluția adoptată în respectiva sesiune,

| — | având în vedere rapoartele din 22 septembrie 2022, 18 iunie 2022, 13 ianuarie 2022 și 11 ianuarie 2021 ale Raportorului special al ONU pentru situația drepturilor omului din Republica Islamică Iran, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele din 22 septembrie 2022, 18 iunie 2022, 13 ianuarie 2022 și 11 ianuarie 2021 ale Raportorului special al ONU pentru situația drepturilor omului din Republica Islamică Iran,

| — | având în vedere declarația din 4 noiembrie 2022 a miniștrilor de externe ai G7, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 4 noiembrie 2022 a miniștrilor de externe ai G7,

| — | având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe al UE din 12 decembrie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe al UE din 12 decembrie 2022,

| — | având în vedere sancțiunile împotriva persoanelor și entităților iraniene adoptate de Consiliul Uniunii Europene la 12 aprilie 2021, 17 octombrie 2022, 20 octombrie 2022 și 14 noiembrie 2022 și Decizia de punere în aplicare (PESC) 2022/2433 a Consiliului din 12 decembrie 2022 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere sancțiunile împotriva persoanelor și entităților iraniene adoptate de Consiliul Uniunii Europene la 12 aprilie 2021, 17 octombrie 2022, 20 octombrie 2022 și 14 noiembrie 2022 și Decizia de punere în aplicare (PESC) 2022/2433 a Consiliului din 12 decembrie 2022 (3),

| — | având în vedere sancțiunile impuse de Republica Islamică Iran entităților și persoanelor europene și britanice, |
| --- | --- |

—

având în vedere sancțiunile impuse de Republica Islamică Iran entităților și persoanelor europene și britanice,

| — | având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) din 7 ianuarie 2023 privind recentele execuții ale lui Mohammad Mehdi Karami și Seyyed Mohammad Hosseini, declarația sa din 8 decembrie 2022 privind execuția lui Mohsen Sekari și declarația sa din 15 ianuarie 2023 privind execuția dlui Alireza Akbari, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) din 7 ianuarie 2023 privind recentele execuții ale lui Mohammad Mehdi Karami și Seyyed Mohammad Hosseini, declarația sa din 8 decembrie 2022 privind execuția lui Mohsen Sekari și declarația sa din 15 ianuarie 2023 privind execuția dlui Alireza Akbari,

| — | având în vedere declarația din 25 septembrie 2022 a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, pronunțată în numele UE, privind Iranul și declarația purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă din 19 septembrie 2022 privind moartea Jinei Mahsa Amini, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 25 septembrie 2022 a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, pronunțată în numele UE, privind Iranul și declarația purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă din 19 septembrie 2022 privind moartea Jinei Mahsa Amini,

| — | având în vedere comunicatul de presă al purtătorului de cuvânt al SEAE din 9 ianuarie 2023 prin care anunța convocarea ambasadorului Republicii Islamice Iran pe lângă Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul de presă al purtătorului de cuvânt al SEAE din 9 ianuarie 2023 prin care anunța convocarea ambasadorului Republicii Islamice Iran pe lângă Uniunea Europeană,

| — | având în vedere declarațiile președintelui Delegației pentru relațiile cu Iranul din 22 septembrie 2022, 9 noiembrie 2022 și 13 decembrie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile președintelui Delegației pentru relațiile cu Iranul din 22 septembrie 2022, 9 noiembrie 2022 și 13 decembrie 2022,

| — | având în vedere declarația comună a Canadei și a Statelor Unite din 9 decembrie 2022 privind situația drepturilor omului în Iran, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a Canadei și a Statelor Unite din 9 decembrie 2022 privind situația drepturilor omului în Iran,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966 (PIDCP) și ratificarea acestuia de către Iran în iunie 1975, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966 (PIDCP) și ratificarea acestuia de către Iran în iunie 1975,

| — | având în vedere regimul mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere regimul mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului,

| — | având în vedere Poziția comună 2001/931/PESC din 27 decembrie 2001 privind aplicarea de măsuri specifice pentru combaterea terorismului (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Poziția comună 2001/931/PESC din 27 decembrie 2001 privind aplicarea de măsuri specifice pentru combaterea terorismului (4),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2580/2001 al Consiliului din 27 decembrie 2001 privind măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități în vederea combaterii terorismului (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2580/2001 al Consiliului din 27 decembrie 2001 privind măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități în vederea combaterii terorismului (5),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2017/541 a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2017 privind combaterea terorismului și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/475/JAI a Consiliului și de modificare a Deciziei 2005/671/JAI a Consiliului (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2017/541 a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2017 privind combaterea terorismului și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/475/JAI a Consiliului și de modificare a Deciziei 2005/671/JAI a Consiliului (6),

| — | având în vedere Orientările UE privind pedeapsa cu moartea, apărătorii drepturilor omului și violența împotriva femeilor și fetelor și combaterea tuturor formelor de discriminare la adresa lor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE privind pedeapsa cu moartea, apărătorii drepturilor omului și violența împotriva femeilor și fetelor și combaterea tuturor formelor de discriminare la adresa lor,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât la 13 septembrie 2022 iraniana de origine kurdă Jina Mahsa Amini, în vârstă de 22 de ani, a fost arestată la Teheran de poliția iraniană a „moralității” pentru că nu ar fi respectat legea care impune obligația purtării vălului; întrucât Jina Mahsa Amini a fost torturată brutal și a decedat la 16 septembrie 2022 în timp ce se afla în arest; întrucât nu s-a efectuat o anchetă adecvată; |
| --- | --- |

A.

întrucât la 13 septembrie 2022 iraniana de origine kurdă Jina Mahsa Amini, în vârstă de 22 de ani, a fost arestată la Teheran de poliția iraniană a „moralității” pentru că nu ar fi respectat legea care impune obligația purtării vălului; întrucât Jina Mahsa Amini a fost torturată brutal și a decedat la 16 septembrie 2022 în timp ce se afla în arest; întrucât nu s-a efectuat o anchetă adecvată;

| B. | întrucât în urma uciderii Jinei Mahsa Amini în întreaga țară au izbucnit proteste la care au participat sute de mii de cetățeni iranieni reprezentând toate segmentele societății; întrucât protestele au fost inițiate de femei, care cereau să fie trași la răspundere cei care se făceau vinovați de moartea Jinei Mahsa Amini și să se pună capăt violenței și discriminării împotriva femeilor în Iran; întrucât în timpul protestelor multe femei și-au dat jos hijabul sau și-au tăiat părul în semn de protest față de moartea Jinei Mahsa Amini; întrucât protestele femeilor au generat solidaritate din partea bărbaților, declanșând o revoluție paniraniană și o mișcare de protest împotriva regimului; întrucât în numeroase universități din întreaga țară studenții protestează, refuzând să meargă la cursuri și demonstrând împotriva represiunii; întrucât Jina Mahsa Amini provenea din regiunea iraniană Kurdistan, unde protestele au avut o mare amploare și au fost reprimate de regim; |
| --- | --- |

B.

întrucât în urma uciderii Jinei Mahsa Amini în întreaga țară au izbucnit proteste la care au participat sute de mii de cetățeni iranieni reprezentând toate segmentele societății; întrucât protestele au fost inițiate de femei, care cereau să fie trași la răspundere cei care se făceau vinovați de moartea Jinei Mahsa Amini și să se pună capăt violenței și discriminării împotriva femeilor în Iran; întrucât în timpul protestelor multe femei și-au dat jos hijabul sau și-au tăiat părul în semn de protest față de moartea Jinei Mahsa Amini; întrucât protestele femeilor au generat solidaritate din partea bărbaților, declanșând o revoluție paniraniană și o mișcare de protest împotriva regimului; întrucât în numeroase universități din întreaga țară studenții protestează, refuzând să meargă la cursuri și demonstrând împotriva represiunii; întrucât Jina Mahsa Amini provenea din regiunea iraniană Kurdistan, unde protestele au avut o mare amploare și au fost reprimate de regim;

| C. | întrucât forțele de securitate și de poliție iraniene au reacționat la proteste violent, generalizat, disproporționat și necontrolat; întrucât conducătorul suprem al Republicii Islamice, Ali Khamenei, și președintele Ebrahim Raisi au lăudat și au încurajat repetat reprimarea violentă a demonstrațiilor pașnice și uciderea protestatarilor de către miliția paramilitară Basij a Corpului Gărzilor Revoluționare Islamice; |
| --- | --- |

C.

întrucât forțele de securitate și de poliție iraniene au reacționat la proteste violent, generalizat, disproporționat și necontrolat; întrucât conducătorul suprem al Republicii Islamice, Ali Khamenei, și președintele Ebrahim Raisi au lăudat și au încurajat repetat reprimarea violentă a demonstrațiilor pașnice și uciderea protestatarilor de către miliția paramilitară Basij a Corpului Gărzilor Revoluționare Islamice;

| D. | întrucât, conform relatărilor, la 16 ianuarie 2023 forțele de securitate iraniene au ucis mai multe sute de protestatari pașnici, inclusiv zeci de copii, și au reținut, arestat și ridicat peste 20 000 de demonstranți, printre care se aflau și apărători ai drepturilor omului, studenți, avocați și activiști ai societății civile, inclusiv cetățeni ai UE și persoane rezidente în Germania, Polonia, Franța, Italia, Țările de Jos, Spania și Suedia; |
| --- | --- |

D.

întrucât, conform relatărilor, la 16 ianuarie 2023 forțele de securitate iraniene au ucis mai multe sute de protestatari pașnici, inclusiv zeci de copii, și au reținut, arestat și ridicat peste 20 000 de demonstranți, printre care se aflau și apărători ai drepturilor omului, studenți, avocați și activiști ai societății civile, inclusiv cetățeni ai UE și persoane rezidente în Germania, Polonia, Franța, Italia, Țările de Jos, Spania și Suedia;

| E. | întrucât Iranul nu recunoaște dubla cetățenie, limitând astfel accesul ambasadelor străine la persoanele cu dublă cetățenie aflate în arest în această țară; întrucât fostul ministru adjunct al apărării iranian Alireza Akbari, deținător al cetățeniei britanice și al celei iraniene, a fost condamnat pentru spionaj în favoarea Regatului Unit în Iran, fapt pe care l-a negat, a fost condamnat la moarte și executat; întrucât dr. Ahmadreza Djalali, cetățean suedez și iranian, specializat în medicina de urgență și membru al personalului universitar al instituțiilor Vrije Universiteit Brussel din Belgia și Università del Piemonte Orientale din Italia, a fost arestat la 24 aprilie 2016 de către forțele de securitate iraniene; întrucât la octombrie 2017 acesta a fost condamnat la moarte pe baza unor false acuzații de spionaj, în urma unui proces vădit incorect bazat pe o mărturisire obținută sub tortură; întrucât această sentință a fost confirmată de Curtea Supremă iraniană la 17 iunie 2018; întrucât cercetătorul franco-iranian Fariba Adelkhah a fost arestat în iunie 2019 și condamnat la cinci ani de închisoare pentru „subminarea securității naționale”; |
| --- | --- |

E.

întrucât Iranul nu recunoaște dubla cetățenie, limitând astfel accesul ambasadelor străine la persoanele cu dublă cetățenie aflate în arest în această țară; întrucât fostul ministru adjunct al apărării iranian Alireza Akbari, deținător al cetățeniei britanice și al celei iraniene, a fost condamnat pentru spionaj în favoarea Regatului Unit în Iran, fapt pe care l-a negat, a fost condamnat la moarte și executat; întrucât dr. Ahmadreza Djalali, cetățean suedez și iranian, specializat în medicina de urgență și membru al personalului universitar al instituțiilor Vrije Universiteit Brussel din Belgia și Università del Piemonte Orientale din Italia, a fost arestat la 24 aprilie 2016 de către forțele de securitate iraniene; întrucât la octombrie 2017 acesta a fost condamnat la moarte pe baza unor false acuzații de spionaj, în urma unui proces vădit incorect bazat pe o mărturisire obținută sub tortură; întrucât această sentință a fost confirmată de Curtea Supremă iraniană la 17 iunie 2018; întrucât cercetătorul franco-iranian Fariba Adelkhah a fost arestat în iunie 2019 și condamnat la cinci ani de închisoare pentru „subminarea securității naționale”;

| F. | întrucât alți cetățeni ai UE sunt deținuți arbitrar în Iran, inclusiv cetățeanul belgian Olivier Vandecasteele, care a fost condamnat în total la 40 ani de închisoare și la zeci de lovituri de bici pe baza unei serii de acuzații false; întrucât sentința a fost pronunțată după ce cea mai înaltă instanță belgiană a suspendat un tratat bilateral controversat privind schimburile de deținuți care ar fi permis ca diplomatul iranian Assadollah Assadi, condamnat pentru tentativă de terorism în Belgia, să fie trimis înapoi în Republica Islamică Iran în schimbul eliberării lui Olivier Vandecasteele; întrucât șapte cetățeni francezi sunt încă în detenție în Iran, inclusiv Cécile Kohler, profesoară și sindicalistă, și partenerul său Jacques Paris, precum și Benjamin Brière, fiind arestați în mai 2020 și condamnați la opt ani și opt luni de închisoare pentru „spionaj”; |
| --- | --- |

F.

întrucât alți cetățeni ai UE sunt deținuți arbitrar în Iran, inclusiv cetățeanul belgian Olivier Vandecasteele, care a fost condamnat în total la 40 ani de închisoare și la zeci de lovituri de bici pe baza unei serii de acuzații false; întrucât sentința a fost pronunțată după ce cea mai înaltă instanță belgiană a suspendat un tratat bilateral controversat privind schimburile de deținuți care ar fi permis ca diplomatul iranian Assadollah Assadi, condamnat pentru tentativă de terorism în Belgia, să fie trimis înapoi în Republica Islamică Iran în schimbul eliberării lui Olivier Vandecasteele; întrucât șapte cetățeni francezi sunt încă în detenție în Iran, inclusiv Cécile Kohler, profesoară și sindicalistă, și partenerul său Jacques Paris, precum și Benjamin Brière, fiind arestați în mai 2020 și condamnați la opt ani și opt luni de închisoare pentru „spionaj”;

| G. | întrucât în Iran numărul de execuții în raport cu numărul locuitorilor este cel mai mare din lume; întrucât regimul iranian a condamnat la moarte și a executat protestatari pașnici, inclusiv minori, în urma unor proceduri judiciare injuste și sumare, încălcând cele mai elementare și fundamentale cerințe ale unui proces corect; întrucât Amnesty International a găsit dovezi că regimul iranian continuă să utilizeze pedeapsa cu moartea ca mijloc de represiune pentru a înăbuși protestele; întrucât forțele de poliție și de securitate ale Republicii Islamice comit pe scară largă acte de tortură și violuri și aplică tratamente crude, inumane și degradante împotriva deținuților din închisorile iraniene; |
| --- | --- |

G.

întrucât în Iran numărul de execuții în raport cu numărul locuitorilor este cel mai mare din lume; întrucât regimul iranian a condamnat la moarte și a executat protestatari pașnici, inclusiv minori, în urma unor proceduri judiciare injuste și sumare, încălcând cele mai elementare și fundamentale cerințe ale unui proces corect; întrucât Amnesty International a găsit dovezi că regimul iranian continuă să utilizeze pedeapsa cu moartea ca mijloc de represiune pentru a înăbuși protestele; întrucât forțele de poliție și de securitate ale Republicii Islamice comit pe scară largă acte de tortură și violuri și aplică tratamente crude, inumane și degradante împotriva deținuților din închisorile iraniene;

| H. | întrucât Amnesty International a întocmit o listă cu aproximativ 25 de persoane expuse unui risc extrem de ridicat de execuție, în special Mohammad Ghobadlou; întrucât Amnesty International și-a exprimat temerea că mult mai multe persoane ar putea primi pedeapsa cu moartea pentru participarea lor la proteste; întrucât Oficiul Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului semnalează că peste 40 de artiști iranieni au fost acuzați de infracțiuni pasibile de pedeapsa cu moartea; întrucât actori, muzicieni, sportivi și alte celebrități din Iran au susținut public protestele împotriva sistemului condus de clerici; |
| --- | --- |

H.

întrucât Amnesty International a întocmit o listă cu aproximativ 25 de persoane expuse unui risc extrem de ridicat de execuție, în special Mohammad Ghobadlou; întrucât Amnesty International și-a exprimat temerea că mult mai multe persoane ar putea primi pedeapsa cu moartea pentru participarea lor la proteste; întrucât Oficiul Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului semnalează că peste 40 de artiști iranieni au fost acuzați de infracțiuni pasibile de pedeapsa cu moartea; întrucât actori, muzicieni, sportivi și alte celebrități din Iran au susținut public protestele împotriva sistemului condus de clerici;

| I. | întrucât situația drepturilor omului din Iran continuă să se deterioreze; întrucât uciderea Jinei Mahsa Amini și a altor persoane și actualul val de execuții sunt o dovadă a actualei crize a drepturilor omului din Iran; întrucât această deteriorare este perpetuată de impunitatea sistemică a guvernului iranian și a aparatului său de securitate, care a permis tortura pe scară largă, precum și execuții extrajudiciare și alte ucideri ilegale; întrucât sistemul iranian de justiție penală se bazează în mare măsură pe mărturisiri forțate obținute prin tortură și alte forme de constrângere; întrucât abolirea pedepsei capitale în întreaga lume este unul dintre principalele obiective ale politicii UE în domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

I.

întrucât situația drepturilor omului din Iran continuă să se deterioreze; întrucât uciderea Jinei Mahsa Amini și a altor persoane și actualul val de execuții sunt o dovadă a actualei crize a drepturilor omului din Iran; întrucât această deteriorare este perpetuată de impunitatea sistemică a guvernului iranian și a aparatului său de securitate, care a permis tortura pe scară largă, precum și execuții extrajudiciare și alte ucideri ilegale; întrucât sistemul iranian de justiție penală se bazează în mare măsură pe mărturisiri forțate obținute prin tortură și alte forme de constrângere; întrucât abolirea pedepsei capitale în întreaga lume este unul dintre principalele obiective ale politicii UE în domeniul drepturilor omului;

| J. | întrucât la 6 noiembrie 2022, încălcând flagrant separarea puterilor, 227 de membri ai parlamentului iranian au solicitat sistemului judiciar să acționeze hotărât împotriva persoanelor arestate în timpul protestelor și să utilizeze pedeapsa cu moartea ca sancțiune; |
| --- | --- |

J.

întrucât la 6 noiembrie 2022, încălcând flagrant separarea puterilor, 227 de membri ai parlamentului iranian au solicitat sistemului judiciar să acționeze hotărât împotriva persoanelor arestate în timpul protestelor și să utilizeze pedeapsa cu moartea ca sancțiune;

| K. | întrucât Constituția iraniană acordă minorităților etnice drepturi egale; întrucât pedeapsa cu moartea este aplicată în mod disproporționat persoanelor LGBTIQ+ și membrilor minorităților etnice și religioase, în special belucilor, kurzilor, arabilor, membrilor comunității Baha’i și creștinilor; întrucât de la începerea asasinatelor și a represiunii au fost arestați tot mai mulți apărători ai drepturilor omului; întrucât femei și fete care s-au aflat în prima linie a protestelor, inclusiv cele din minoritățile etnice și religioase, au fost arestate și închise pentru că au cerut abolirea legilor, politicilor și practicilor discriminatorii sistemice și sistematice și, mai ales, sunt ținta unor acuzații pasibile de pedeapsa cu moartea și a condamnărilor la moarte; |
| --- | --- |

K.

întrucât Constituția iraniană acordă minorităților etnice drepturi egale; întrucât pedeapsa cu moartea este aplicată în mod disproporționat persoanelor LGBTIQ+ și membrilor minorităților etnice și religioase, în special belucilor, kurzilor, arabilor, membrilor comunității Baha’i și creștinilor; întrucât de la începerea asasinatelor și a represiunii au fost arestați tot mai mulți apărători ai drepturilor omului; întrucât femei și fete care s-au aflat în prima linie a protestelor, inclusiv cele din minoritățile etnice și religioase, au fost arestate și închise pentru că au cerut abolirea legilor, politicilor și practicilor discriminatorii sistemice și sistematice și, mai ales, sunt ținta unor acuzații pasibile de pedeapsa cu moartea și a condamnărilor la moarte;

| L. | întrucât un grup de experți în domeniul drepturilor omului, inclusiv mai mulți reprezentanții ai ONU care dețin mandate pentru proceduri speciale, au dat publicității o declarație prin care condamnă uciderea și reprimarea protestatarilor de către forțele de securitate din Iran; întrucât experții și-au exprimat profunda îngrijorare cu privire la „forța excesivă și mortală” utilizată împotriva demonstranților în timpul protestelor declanșate de decesul dnei Amini, inclusiv cu privire la violența sexuală împotriva femeilor și fetelor, la intimidarea și hărțuirea protestatarilor, precum și la impunitatea sistematică de care se bucură autorii încălcărilor drepturilor omului; întrucât la 11 noiembrie 2022 experții ONU au solicitat insistent regimului iranian să înceteze să-i acuze pe cetățeni de infracțiuni pasibile de pedeapsa cu moartea pentru participarea sau presupusa lor participare la demonstrații pașnice; |
| --- | --- |

L.

întrucât un grup de experți în domeniul drepturilor omului, inclusiv mai mulți reprezentanții ai ONU care dețin mandate pentru proceduri speciale, au dat publicității o declarație prin care condamnă uciderea și reprimarea protestatarilor de către forțele de securitate din Iran; întrucât experții și-au exprimat profunda îngrijorare cu privire la „forța excesivă și mortală” utilizată împotriva demonstranților în timpul protestelor declanșate de decesul dnei Amini, inclusiv cu privire la violența sexuală împotriva femeilor și fetelor, la intimidarea și hărțuirea protestatarilor, precum și la impunitatea sistematică de care se bucură autorii încălcărilor drepturilor omului; întrucât la 11 noiembrie 2022 experții ONU au solicitat insistent regimului iranian să înceteze să-i acuze pe cetățeni de infracțiuni pasibile de pedeapsa cu moartea pentru participarea sau presupusa lor participare la demonstrații pașnice;

| M. | întrucât experții ONU au solicitat Consiliului pentru Drepturile Omului să ia urgent măsurile necesare pentru a organiza o sesiune specială privind situația din Iran și să instituie un mecanism internațional de anchetă, să asigure tragerea la răspundere a vinovaților în Iran și să pună capăt impunității persistente pentru încălcări grave ale drepturilor omului; întrucât Consiliul pentru Drepturile Omului a organizat la 24 noiembrie 2022 o sesiune specială privind situația din Iran; întrucât, în cadrul acestei sesiuni speciale, s-a convenit că o misiune internațională independentă de anchetă ar trebui să investigheze încălcările drepturilor omului care au loc în Republica Islamică Iran, să colecteze și să analizeze probe și să colaboreze cu părțile interesate pentru a stabili faptele legate de aceste acuzații, în vederea aducerii în fața justiției a tuturor autorilor încălcărilor grave ale drepturilor omului din Republica Islamică Iran, inclusiv a celor mai înalte autorități; |
| --- | --- |

M.

întrucât experții ONU au solicitat Consiliului pentru Drepturile Omului să ia urgent măsurile necesare pentru a organiza o sesiune specială privind situația din Iran și să instituie un mecanism internațional de anchetă, să asigure tragerea la răspundere a vinovaților în Iran și să pună capăt impunității persistente pentru încălcări grave ale drepturilor omului; întrucât Consiliul pentru Drepturile Omului a organizat la 24 noiembrie 2022 o sesiune specială privind situația din Iran; întrucât, în cadrul acestei sesiuni speciale, s-a convenit că o misiune internațională independentă de anchetă ar trebui să investigheze încălcările drepturilor omului care au loc în Republica Islamică Iran, să colecteze și să analizeze probe și să colaboreze cu părțile interesate pentru a stabili faptele legate de aceste acuzații, în vederea aducerii în fața justiției a tuturor autorilor încălcărilor grave ale drepturilor omului din Republica Islamică Iran, inclusiv a celor mai înalte autorități;

| N. | întrucât, la 10 ianuarie 2023, Oficiul Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului a indicat că instrumentalizarea procedurilor penale pentru a pedepsi persoanele deoarece și-au exercitat drepturile fundamentale echivalează cu asasinate sprijinite de stat; |
| --- | --- |

N.

întrucât, la 10 ianuarie 2023, Oficiul Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului a indicat că instrumentalizarea procedurilor penale pentru a pedepsi persoanele deoarece și-au exercitat drepturile fundamentale echivalează cu asasinate sprijinite de stat;

| O. | întrucât miniștrii afacerilor externe din UE au adoptat la 12 decembrie 2022 concluziile Consiliului privind Iranul; întrucât în aceste concluzii se solicită în special autorităților iraniene să pună capăt imediat practicii condamnabile de a aplica și executa sentințe de condamnare la moarte împotriva protestatarilor, precum și să anuleze fără întârziere sentințele recente la pedeapsa cu moartea pronunțate în contextul protestelor în curs și să asigure respectarea garanțiilor procedurale pentru toți deținuții; |
| --- | --- |

O.

întrucât miniștrii afacerilor externe din UE au adoptat la 12 decembrie 2022 concluziile Consiliului privind Iranul; întrucât în aceste concluzii se solicită în special autorităților iraniene să pună capăt imediat practicii condamnabile de a aplica și executa sentințe de condamnare la moarte împotriva protestatarilor, precum și să anuleze fără întârziere sentințele recente la pedeapsa cu moartea pronunțate în contextul protestelor în curs și să asigure respectarea garanțiilor procedurale pentru toți deținuții;

| P. | întrucât, la 9 ianuarie 2023, Secretarul General al SEAE l-a convocat pe ambasadorul Republicii Islamice Iran pe lângă Uniunea Europeană, în numele Înaltului Reprezentant, pentru a exprima repulsia UE față de ultimele execuții, cea a lui Mohammad Mehdi Karami și cea a lui Seyyed Mohammad Hosseini, care au fost arestați și condamnați la moarte în legătură cu protestele din Iran; întrucât Mohsen Shekari și Majidreza Rahnavard au fost executați la 8 și, respectiv, la 12 decembrie 2022 pentru că au participat la proteste; |
| --- | --- |

P.

întrucât, la 9 ianuarie 2023, Secretarul General al SEAE l-a convocat pe ambasadorul Republicii Islamice Iran pe lângă Uniunea Europeană, în numele Înaltului Reprezentant, pentru a exprima repulsia UE față de ultimele execuții, cea a lui Mohammad Mehdi Karami și cea a lui Seyyed Mohammad Hosseini, care au fost arestați și condamnați la moarte în legătură cu protestele din Iran; întrucât Mohsen Shekari și Majidreza Rahnavard au fost executați la 8 și, respectiv, la 12 decembrie 2022 pentru că au participat la proteste;

| Q. | întrucât, la 9 decembrie 2022, Canada și Statele Unite au emis o declarație comună prin care condamnă actele brutale de violență comise de Republica Islamică Iran împotriva protestatarilor pașnici și represiunile actuale împotriva poporului iranian, dar și opresiunea și violența susținută de stat împotriva femeilor; întrucât ambele țări au adoptat totodată sancțiuni împotriva funcționarilor iranieni implicați în încălcări ale drepturilor omului, inclusiv cele comise în cursul actualei represiuni brutale; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, la 9 decembrie 2022, Canada și Statele Unite au emis o declarație comună prin care condamnă actele brutale de violență comise de Republica Islamică Iran împotriva protestatarilor pașnici și represiunile actuale împotriva poporului iranian, dar și opresiunea și violența susținută de stat împotriva femeilor; întrucât ambele țări au adoptat totodată sancțiuni împotriva funcționarilor iranieni implicați în încălcări ale drepturilor omului, inclusiv cele comise în cursul actualei represiuni brutale;

| R. | întrucât UE a adoptat recent, dar și cu alte ocazii, măsuri restrictive legate de aceste încălcări flagrante ale drepturilor omului, în special împotriva persoanelor de rang înalt din cadrul IRGC, precum înghețarea activelor, interzicerea călătoriilor în UE și interdicția de a pune fonduri sau resurse economice la dispoziția persoanelor și entităților incluse pe listă ca răspuns la rolul lor în represiunea violentă din Iran și în furnizarea de către Republica Islamică Iran a dronelor armate utilizate în activitățile teroriste comise de Federația Rusă împotriva Ucrainei; întrucât lista celor care fac obiectul măsurilor restrictive aplicate de UE în contextul regimului actual de sancțiuni pentru încălcarea drepturilor omului în Iran cuprinde în prezent un total de 126 de persoane și 11 entități; întrucât lista de sancțiuni a UE include în special ministrul de interne al Iranului, Ahmad Vahidi, ministrul tehnologiei informației și comunicațiilor, Issa Zarepour, forțele de ordine iraniene și șefii regionali ai IRGC; |
| --- | --- |

R.

întrucât UE a adoptat recent, dar și cu alte ocazii, măsuri restrictive legate de aceste încălcări flagrante ale drepturilor omului, în special împotriva persoanelor de rang înalt din cadrul IRGC, precum înghețarea activelor, interzicerea călătoriilor în UE și interdicția de a pune fonduri sau resurse economice la dispoziția persoanelor și entităților incluse pe listă ca răspuns la rolul lor în represiunea violentă din Iran și în furnizarea de către Republica Islamică Iran a dronelor armate utilizate în activitățile teroriste comise de Federația Rusă împotriva Ucrainei; întrucât lista celor care fac obiectul măsurilor restrictive aplicate de UE în contextul regimului actual de sancțiuni pentru încălcarea drepturilor omului în Iran cuprinde în prezent un total de 126 de persoane și 11 entități; întrucât lista de sancțiuni a UE include în special ministrul de interne al Iranului, Ahmad Vahidi, ministrul tehnologiei informației și comunicațiilor, Issa Zarepour, forțele de ordine iraniene și șefii regionali ai IRGC;

| S. | întrucât, ca răspuns la aceste acțiuni, Ministerul Afacerilor Externe al Republicii Islamice Iran a adoptat contramăsuri în cadrul mecanismului de sancțiuni, care o vizează în special pe dna Neumann, deputată în Parlamentul European și președinta Delegației pentru relațiile cu Peninsula Arabă, precum și alți deputați și foști politicieni germani și francezi; întrucât, ca răspuns la sancțiunile impuse de Iran deputaților în Parlamentul European, Parlamentul a decis în noiembrie 2022 că delegațiile și comisiile sale nu vor mai colabora cu autoritățile iraniene, |
| --- | --- |

S.

întrucât, ca răspuns la aceste acțiuni, Ministerul Afacerilor Externe al Republicii Islamice Iran a adoptat contramăsuri în cadrul mecanismului de sancțiuni, care o vizează în special pe dna Neumann, deputată în Parlamentul European și președinta Delegației pentru relațiile cu Peninsula Arabă, precum și alți deputați și foști politicieni germani și francezi; întrucât, ca răspuns la sancțiunile impuse de Iran deputaților în Parlamentul European, Parlamentul a decis în noiembrie 2022 că delegațiile și comisiile sale nu vor mai colabora cu autoritățile iraniene,

| T. | întrucât Republica Islamică, în special prin intermediul IRGC, întreprinde activități transnaționale de represiune masive, sofisticate și violente, care vizează activiști, disidenți, jurnaliști independenți și apărători ai drepturilor omului exilați și din diaspora, inclusiv de pe teritoriul UE, și totodată amenință și hărțuiește membrii familiilor lor din Iran; întrucât Republica Islamică, atât direct, cât și prin intermediari locali, a asasinat disidenți din diaspora, a sechestrat persoane exilate pentru a le duce în Iran și a plănuit atacuri cu bombă în mai multe țări, inclusiv în state membre ale UE; |
| --- | --- |

T.

întrucât Republica Islamică, în special prin intermediul IRGC, întreprinde activități transnaționale de represiune masive, sofisticate și violente, care vizează activiști, disidenți, jurnaliști independenți și apărători ai drepturilor omului exilați și din diaspora, inclusiv de pe teritoriul UE, și totodată amenință și hărțuiește membrii familiilor lor din Iran; întrucât Republica Islamică, atât direct, cât și prin intermediari locali, a asasinat disidenți din diaspora, a sechestrat persoane exilate pentru a le duce în Iran și a plănuit atacuri cu bombă în mai multe țări, inclusiv în state membre ale UE;

| U. | întrucât regimul Republicii Islamice întrerupe în mod deliberat conexiunile internet și mobile și limitează puternic accesul la platformele de comunicare socială pentru a compromite capacitatea populației iraniene de a organiza proteste; întrucât regimul de sancțiuni al UE include și o interdicție privind exporturile către Republica Islamică Iran a echipamentelor care ar putea fi utilizate pentru represiune internă și a echipamentelor pentru monitorizarea telecomunicațiilor; |
| --- | --- |

U.

întrucât regimul Republicii Islamice întrerupe în mod deliberat conexiunile internet și mobile și limitează puternic accesul la platformele de comunicare socială pentru a compromite capacitatea populației iraniene de a organiza proteste; întrucât regimul de sancțiuni al UE include și o interdicție privind exporturile către Republica Islamică Iran a echipamentelor care ar putea fi utilizate pentru represiune internă și a echipamentelor pentru monitorizarea telecomunicațiilor;

| V. | întrucât Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Josep Borrell, a condamnat, în declarațiile sale din 8 decembrie 2022 și 7 ianuarie 2023, execuția lui Mohammad Mehdi Karami și a lui Seyyed Mohammad Hossein; întrucât în declarațiile sale acesta solicită autorităților iraniene să pună capăt imediat practicii de pronunțare și executare a sentințelor de condamnare la moarte împotriva protestatarilor; întrucât, în aceste declarații, UE solicită totodată autorităților iraniene să anuleze fără întârziere condamnările recente la moarte și să își respecte cu strictețe obligațiile internaționale; |
| --- | --- |

V.

întrucât Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Josep Borrell, a condamnat, în declarațiile sale din 8 decembrie 2022 și 7 ianuarie 2023, execuția lui Mohammad Mehdi Karami și a lui Seyyed Mohammad Hossein; întrucât în declarațiile sale acesta solicită autorităților iraniene să pună capăt imediat practicii de pronunțare și executare a sentințelor de condamnare la moarte împotriva protestatarilor; întrucât, în aceste declarații, UE solicită totodată autorităților iraniene să anuleze fără întârziere condamnările recente la moarte și să își respecte cu strictețe obligațiile internaționale;

| W. | întrucât Republica Islamică a acuzat grupurile kurde, inclusiv pe cele din Irak, de instigarea la proteste în Kurdistanul iranian; întrucât, sub acest pretext, IRGC a lansat atacuri armate împotriva regiunii Kurdistan din Irak, ucigând zeci de persoane, inclusiv civili; întrucât reprimarea protestelor a fost deosebit de aspră în nord-vestul și sud-estul Iranului, unde locuiesc mulți membri ai minorității kurde și ai minorității baluch; |
| --- | --- |

W.

întrucât Republica Islamică a acuzat grupurile kurde, inclusiv pe cele din Irak, de instigarea la proteste în Kurdistanul iranian; întrucât, sub acest pretext, IRGC a lansat atacuri armate împotriva regiunii Kurdistan din Irak, ucigând zeci de persoane, inclusiv civili; întrucât reprimarea protestelor a fost deosebit de aspră în nord-vestul și sud-estul Iranului, unde locuiesc mulți membri ai minorității kurde și ai minorității baluch;

| X. | întrucât IRGC, compus din miliția paramilitară Basij, Forțele Quds, forțele terestre, forțele aerospațiale și cele navale, joacă un rol central în reprimarea disidenților interni și în activitățile militare externe; întrucât se pare că IRGC, care acționează ca stat în cadrul unui stat, controlează două treimi din economia iraniană, având inclusiv participații în sectoarele infrastructurii, petrochimiei, finanțelor, telecomunicațiilor, automobilelor și industriei marine, precum și importante fonduri caritative cunoscute sub numele de „bonyads” și rețele de contrabandă la scară largă; |
| --- | --- |

X.

întrucât IRGC, compus din miliția paramilitară Basij, Forțele Quds, forțele terestre, forțele aerospațiale și cele navale, joacă un rol central în reprimarea disidenților interni și în activitățile militare externe; întrucât se pare că IRGC, care acționează ca stat în cadrul unui stat, controlează două treimi din economia iraniană, având inclusiv participații în sectoarele infrastructurii, petrochimiei, finanțelor, telecomunicațiilor, automobilelor și industriei marine, precum și importante fonduri caritative cunoscute sub numele de „bonyads” și rețele de contrabandă la scară largă;

| Y. | întrucât în Iran femei și fete sunt ucise cu brutalitate în așa-numitele „crime de onoare”; întrucât în multe cazuri victimelor nu li se face dreptate pentru crimele comise împotriva lor în numele „onoarei”; |
| --- | --- |

Y.

întrucât în Iran femei și fete sunt ucise cu brutalitate în așa-numitele „crime de onoare”; întrucât în multe cazuri victimelor nu li se face dreptate pentru crimele comise împotriva lor în numele „onoarei”;

| Z. | întrucât IRGC comite, ghidează și contribuie la activități teroriste atât pe plan intern, cât și la nivel regional; întrucât agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei a dus la aprofundarea relațiilor Teheranului cu Moscova; |
| --- | --- |

Z.

întrucât IRGC comite, ghidează și contribuie la activități teroriste atât pe plan intern, cât și la nivel regional; întrucât agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei a dus la aprofundarea relațiilor Teheranului cu Moscova;

| AA. | întrucât politica internă agresivă a regimului mullahilor se reflectă în politica externă a Republicii Islamice; întrucât regimul contribuie la destabilizarea întregii regiuni a Orientului Mijlociu și dincolo de aceasta; |
| --- | --- |

AA.

întrucât politica internă agresivă a regimului mullahilor se reflectă în politica externă a Republicii Islamice; întrucât regimul contribuie la destabilizarea întregii regiuni a Orientului Mijlociu și dincolo de aceasta;

| AB. | întrucât Ebrahim Raisi, care a fost ales președinte al Iranului în iunie 2021 și se află pe lista sancțiunilor aplicate de SUA, a ocupat anterior funcția de șef al justiției iraniene, deși în trecutul său există cazuri bine documentate de încălcări grave ale drepturilor omului; întrucât victoria lui Ebrahim Raisi a fost aranjată de instituțiile Republicii Islamice în urma unor alegeri care nu au fost pe deplin libere sau corecte; întrucât doar 7 din 592 de candidați au primit undă verde de la Consiliul Gardienilor să candideze la președinție; întrucât printre candidați nu s-au numărat femei, persoane din grupuri minoritare sau opozanți ai regimului; |
| --- | --- |

AB.

întrucât Ebrahim Raisi, care a fost ales președinte al Iranului în iunie 2021 și se află pe lista sancțiunilor aplicate de SUA, a ocupat anterior funcția de șef al justiției iraniene, deși în trecutul său există cazuri bine documentate de încălcări grave ale drepturilor omului; întrucât victoria lui Ebrahim Raisi a fost aranjată de instituțiile Republicii Islamice în urma unor alegeri care nu au fost pe deplin libere sau corecte; întrucât doar 7 din 592 de candidați au primit undă verde de la Consiliul Gardienilor să candideze la președinție; întrucât printre candidați nu s-au numărat femei, persoane din grupuri minoritare sau opozanți ai regimului;

| AC. | întrucât negocierile privind reînnoirea Planului comun de acțiune cuprinzător (JCPOA) nu au fost încă suspendate oficial; întrucât continuă discuțiile privind ancheta inițiată de Agenția Internațională pentru Energie Atomică (AIEA) după ce a găsit urme de uraniu în trei situri din Iran nedeclarate, |
| --- | --- |

AC.

întrucât negocierile privind reînnoirea Planului comun de acțiune cuprinzător (JCPOA) nu au fost încă suspendate oficial; întrucât continuă discuțiile privind ancheta inițiată de Agenția Internațională pentru Energie Atomică (AIEA) după ce a găsit urme de uraniu în trei situri din Iran nedeclarate,

| 1. | condamnă în termenii cei mai fermi sentințele la pedeapsa cu moartea și execuțiile protestatarilor pașnici din Iran, în special a lui Mohsen Shekari, Majidreza Rahnavard, Mohammad Mehdi Karami și Seyyed Mohammad Hosseini; solicită autorităților iraniene să pună capăt imediat și necondiționat tuturor execuțiilor planificate și să se abțină de la obținerea unor noi condamnări la moarte; invită autoritățile Republicii Islamice Iran să instituie un moratoriu oficial privind execuțiile, cu scopul de a aboli complet pedeapsa cu moartea; îndeamnă autoritățile iraniene să anuleze toate condamnările și sentințele la pedeapsa cu moartea; își reiterează opoziția fermă și principială față de utilizarea pedepsei capitale, pentru totdeauna și indiferent de situație; |
| --- | --- |

1.

| 2. | îndeamnă autoritățile Republicii Islamice să asigure eliberarea imediată și necondiționată a tuturor protestatarilor condamnați la moarte, inclusiv a lui Mohammed Boroughani, Mohammad Ghobadlou, Hamid Ghare Hassanlou, Mahan Sadrat Marani, Hossein Mohammadi, Manouchehr Mehman Navaz, Sahand Nourmohammad-Zadeh, Saman Seydi, Reza Arya, Saleh Mirhashemi Baltaghi, Saeed Yaqoubi Kordafli, Javad Rouhi, Arshia Takdastan, Mehdi Mohammadifard, Saleh Mirhashemi, Majid Kazemi și Saeid Yaghoubi; condamnă cu fermitate faptul că procedurile penale și pedeapsa cu moartea au fost instrumentalizate de regimul iranian pentru a elimina opoziția și a pedepsi cetățenii pentru că își exercită drepturile fundamentale; invită Republica Islamică să își revizuiască codul juridic și să elimine ca infracțiuni pasibile de pedeapsă moharebeh („ofensă adusă lui Dumnezeu”) și mofsed-e-filarz („propagarea corupției pe pământ”); |
| --- | --- |

2.

| 3. | își exprimă solidaritatea cu tinerii, femeile și bărbații iranieni, inclusiv cu minoritățile, care conduc protestele și participă la acestea; sprijină mișcarea de protest pașnică din întreaga țară împotriva oprimării sistemice și tot mai aspre și împotriva încălcărilor grave și în masă ale drepturilor omului și ale libertăților fundamentale; sprijină cu tărie aspirațiile poporului iranian de a trăi într-o țară liberă, stabilă, favorabilă incluziunii și democratică; condamnă discriminarea sistematică a femeilor de către regimul iranian prin legi și reglementări care le limitează puternic libertățile, viețile și mijloacele de trai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | transmite condoleanțe familiilor tuturor celor uciși, torturați, răpiți sau încarcerați nelegitim în urma protestelor recente și anterioare din Iran; |
| --- | --- |

4.

| 5. | condamnă din nou cu fermitate utilizarea masivă, brutală, intenționată și disproporționată a forței de către forțele de securitate iraniene împotriva protestatarilor pașnici; invită autoritățile iraniene să pună capăt represiunii împotriva propriilor cetățeni; reamintește că trebuie asigurată exercitarea dreptului la întrunire pașnică; |
| --- | --- |

5.

| 6. | solicită comunității internaționale și UE și statelor sale membre să utilizeze toate contactele cu autoritățile Republicii Islamice pentru a cere încetarea imediată a execuțiilor protestatarilor și a reprimării violente a protestelor și eliberarea necondiționată a tuturor persoanelor arestate pentru că și-au exercitat dreptul la libertatea de exprimare, de asociere și de întrunire pașnică; invită SEAE și statele membre să continue să tragă la răspundere regimul iranian pentru uciderea propriilor cetățeni și pentru încălcările grave ale drepturilor omului; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită regimul iranian să permită unei autorități competente independente să efectueze, în cooperare cu organizațiile internaționale, o anchetă internațională, imparțială și efectivă privind încălcările drepturilor omului comise de regim, inclusiv uciderea Mahsei Jina Amini, uciderea a sute de protestatari, tortura și relele tratamente suferite de persoanele deținute în mod arbitrar; solicită ca autoritățile iraniene să permită anchetarea rapidă, bazată pe dovezi, imparțială și efectivă a tuturor cazurilor în care au fost uciși protestatari și ca cei responsabili să fie aduși în fața justiției; subliniază că UE trebuie să insiste în continuare asupra cazului uciderii Mahsei Amini și asupra modului în care forțele de securitate iraniene au reacționat la manifestațiile ulterioare; |
| --- | --- |

7.

| 8. | solicită cu insistență eliberarea imediată a tuturor persoanelor deținute pentru participarea lor la demonstrații pașnice, precum și a tuturor prizonierilor politici; solicită aplicarea unor măsuri restrictive specifice în temeiul Regulamentului (UE) nr. 359/2011 tuturor judecătorilor care pronunță sentințe împotriva protestatarilor; cere, în plus, autorităților iraniene să renunțe imediat și necondiționat la toate acuzațiile împotriva celor încarcerați numai pentru că și-au exercitat în mod pașnic dreptul la libertatea de exprimare, de asociere și de întrunire pașnică în legătură cu protestele; invită autoritățile iraniene să își respecte obligațiile internaționale, inclusiv cele prevăzute de PIDCP; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută concluziile Consiliului Afaceri Externe din 12 decembrie 2022 și adoptarea recentelor măsuri restrictive împotriva celor implicați în actele de violență la care au fost supuși protestatarii și împotriva tuturor celor care au legătură cu poliția „moravurilor” și sunt considerați ca fiind complice sau răspunzători de moartea Mahsei Jina Amini; consideră însă că disprețul flagrant al regimului iranian față de demnitatea umană și aspirațiile democratice ale propriilor cetățeni, precum și sprijinul oferit de acesta Federației Ruse, obligă UE să își modifice poziția față de Iran; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită VP/ÎR și Consiliul să extindă lista de sancțiuni a UE la toate persoanele și entitățile responsabile de încălcări ale drepturilor omului și la membrii familiilor acestora, inclusiv liderul suprem Ali i Khamenei, președintele Ebrahim Raisi, procurorul general Mohammad Jafar Montazeri, precum și toate fundațiile („bonyads”) care au legături cu IRGC, în special Bonyad Mostazafan și Bonyad Shahid va Omur-e Janbazan; invită, de asemenea, VP/ÎR, Consiliul și statele membre să aibă în vedere sancțiuni împotriva celor 227 de deputați din parlamentul iranian care au încurajat condamnările la moarte; apreciază pregătirile în curs din Regatul Unit pentru includerea IRGC pe lista britanică a organizațiilor teroriste; condamnă cu fermitate sancțiunile impuse de autoritățile iraniene foștilor politicieni germani și francezi, precum și deputaților în Parlamentul European; reamintește că, atât timp cât parlamentarii europeni sunt sancționați de autorități, dialogul interparlamentar ar trebui să rămână suspendat; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Consiliul și statele membre să adauge IRGC și forțele sale subsidiare, inclusiv miliția paramilitară Basij și Forțele Quds, pe lista UE a organizațiilor teroriste și să interzică orice activitate economică și financiară care implică întreprinderi și activități comerciale legate de IRGC, deținute de IRGC, integral sau parțial, sau care sunt conduse de IRGC sau persoane afiliate IRGC, indiferent de țara în care își desfășoară activitatea, evitând, în același timp, orice consecință negativă pentru poporul iranian, precum și pentru ajutorul umanitar și pentru dezvoltare acordat de UE; invită UE și statele sale membre, în cooperare cu parteneri care împărtășesc aceleași valori, să îndemne toate țările în care IRGC desfășoară operațiuni militare, economice sau informaționale să rupă și să scoată în afara legii legăturile cu IRGC; condamnă cu fermitate atacul neprovocat al IRGC în Guvernoratul Erbil din Kurdistanul irakian și subliniază că astfel de atacuri fără discriminare amenință civilii nevinovați și stabilitatea regiunii; |
| --- | --- |

11.

| 12. | condamnă din nou cu fermitate deteriorarea rapidă a situației drepturilor omului în Iran, pentru care se fac responsabili Republica Islamică, liderii de cel mai înalt rang ai țării și forțele sale de securitate, inclusiv IRGC; solicită autorităților iraniene să respecte minoritățile etnice și religioase și drepturile și libertățile fundamentale ale persoanelor LGBTIQ+; invită autoritățile iraniene să elimine toate formele de discriminare; |
| --- | --- |

12.

| 13. | salută crearea misiunii internaționale independente de informare privind Republica Islamică Iran, mandatată de Consiliul ONU pentru Drepturile Omului în Rezoluția S35/1 din 24 noiembrie 2022 pentru a investiga încălcările drepturilor omului în Republica Islamică Iran și pentru a colecta și analiza dovezi conexe, și solicită desfășurarea rapidă a acesteia; îndeamnă autoritățile Republicii Islamice să ofere misiunii de informare acces deplin și neîngrădit pentru a-și îndeplini mandatul și să se abțină de la hărțuirea și intimidarea persoanelor sau ale membrilor familiilor acestora care cooperează cu misiunea de informare; invită UE și statele sale membre să ofere tot sprijinul necesar pregătirilor pentru misiunea de informare și punerea în aplicare a acesteia; îndeamnă Consiliul ONU pentru Drepturile Omului să trimită imediat cazul iranian în fața Consiliului de Securitate al ONU dacă Republica Islamică nu va coopera; |
| --- | --- |

13.

| 14. | îndeamnă totodată autoritățile iraniene să permită vizite la toate procedurile speciale ale Consiliului ONU pentru Drepturile Omului și, în special, să asigure că raportorul special al ONU privind situația drepturilor omului în Republica Islamică Iran este autorizat să intre în țară; |
| --- | --- |

14.

| 15. | solicită regimului iranian să elibereze toți apărătorii drepturilor omului; solicită regimului iranian să pună capăt tuturor actelor îndreptate împotriva apărătorilor drepturilor omului din Iran și să garanteze, în orice situație, că aceștia sunt în măsură să își desfășoare activitățile legitime de apărare a drepturilor omului fără a se teme de represalii și fără a se confrunta cu niciun tip de restricții, inclusiv cu hărțuirea judiciară; |
| --- | --- |

15.

| 16. | condamnă arestarea a zeci de jurnaliști și invită autoritățile iraniene să îi elibereze imediat; este profund îngrijorat de arestarea a peste 80 de jurnaliști, inclusiv a lui Niloofar Hamedi, jurnalista care a relatat pentru prima dată despre arestarea și spitalizarea Jinei Mahsa Amini și solicită autorităților iraniene să îi elibereze neîntârziat; invită Republica Islamică să respecte libertatea de exprimare și de convingere a tuturor celor care trăiesc în Iran; își exprimă îngrijorarea cu privire la incriminarea și violența împotriva personalului medical de către forțele de securitate și invită Republica Islamică Iran să ofere personalului medical civil toată asistența disponibilă pentru a putea oferi asistență medicală imparțială; |
| --- | --- |

16.

| 17. | condamnă în termenii cei mai fermi recurgerea sistematică la tortură, inclusiv la violența sexuală, în închisorile iraniene și solicită încetarea imediată a tuturor formelor de tortură și de rele tratamente aplicate tuturor deținuților; condamnă cu fermitate politica Republicii Islamice de a obține cu forța mărturisiri folosind tortura, intimidarea, amenințarea membrilor familiei sau alte forme de constrângere, precum și utilizarea acestor mărturii forțate pentru a incrimina și a condamna protestatarii; condamnă și practica de a le interzice deținuților convorbirile telefonice și vizitele membrilor familiei; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la imposibilitatea deținuților de a accesa reprezentarea juridică în timpul interogatoriilor; invită regimul iranian să trateze deținuții cu respect, ținând seama în mod corespunzător de demnitatea și valoarea inerentă a acestora ca ființe umane; repetă apelul adresat Iranului de a ratifica fără întârziere Convenția ONU împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante și de a acționa în deplină conformitate cu dispozițiile acesteia; |
| --- | --- |

17.

| 18. | îndeamnă autoritățile iraniene să îi elibereze imediat pe toți resortisanții UE arestați și să renunțe la toate acuzațiile împotriva lor; dezaprobă cu fermitate condamnarea lui Olivier Vandecasteele, cetățean belgian, membru al unei organizații neguvernamentale (ONG), la 40 de ani de închisoare, 74 de lovituri de bici și o amendă în valoare de un milion EUR pentru acuzații de spionaj falsificate, precum și menținerea în detenție și condamnarea la moarte a cetățeanului suedez Ahmadreza Djalali, dar și utilizarea cinică de către Republica Islamică a diplomației ostaticilor pentru a obține eliberarea teroristului condamnat Asadollah Asadi; solicită eliberarea imediată și necondiționată și repatrierea în condiții de siguranță a lui Ahmadreza Djalali și Olivier Vandecasteele, precum și a celor șapte cetățeni francezi încă deținuți în Iran, inclusiv Cécile Kohler; condamnă în termenii cei mai fermi execuția în Iran a lui Alireza Akbari, cetățean iranian și britanic; continuă să fie îngrijorat cu privire la amenințările publice ale Ministerului iranian al Informațiilor și Securității la adresa ambasadelor europene; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită statele membre și ONG-urile să stocheze, să păstreze și să partajeze toate probele disponibile care ar putea facilita anchetele, precum și să coopereze cu Curtea Penală Internațională și să sprijine activitatea acesteia; îndeamnă autoritățile iraniene să ia măsuri pentru a ratifica Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale; subliniază că încălcările continue și grave ale drepturilor omului comise de regimul iranian împotriva propriului popor pun în pericol negocierile privind JCPOA; |
| --- | --- |

19.

| 20. | condamnă cu fermitate strategia Republicii Islamice de a bloca în permanență internetul și rețelele mobile în contextul protestelor din țară, ceea ce împiedică comunicațiile și libera circulație a informațiilor pentru cetățenii iranieni; subliniază că aceste acțiuni reprezintă o încălcare clară a dreptului internațional; salută diferitele măsuri restrictive adoptate de UE în cadrul mecanismului de sancțiuni ca răspuns la represiune, în special cele care vizează persoane și entități active în domeniul tehnologiei informației și comunicațiilor și persoanele responsabile de dezinformare; salută și adăugarea ministrului iranian al tehnologiei informației și comunicațiilor pe lista de sancțiuni a UE; invită Comisia să ia în considerare, în conformitate cu principiul necesității, posibilitatea ca furnizorii de comunicații cu sediul în UE să ofere instrumente sigure cetățenilor și rezidenților Iranului; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită statele membre să se angajeze să permită iranienilor accesul la un internet liber, în ciuda cenzurării masive a internetului de către regim; sugerează că s-ar putea aloca resursele tehnice și financiare necesare prin intermediul unui fond din partea UE; |
| --- | --- |

21.

| 22. | îndeamnă toate statele membre să își exercite jurisdicția universală asupra tuturor funcționarilor iranieni suspectați în mod rezonabil că sunt responsabili penal pentru infracțiuni în temeiul dreptului internațional și pentru alte încălcări grave ale drepturilor omului; îndeamnă statele membre a căror legislație națională nu prevede încă aplicarea principiului jurisdicției universale să introducă fără întârziere o astfel de legislație; |
| --- | --- |

22.

| 23. | solicită extinderea măsurilor restrictive, ținând cont de faptul că Republica Islamică Iran continuă să furnizeze vehicule aeriene fără pilot și intenționează să furnizeze rachete sol-sol Federației Ruse care urmează să fie utilizate împotriva Ucrainei; subliniază că Republica Islamică contribuie la crimele de război din Ucraina, deoarece aceste arme sunt folosite pentru a ținti civili și infrastructura civilă; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită Comisia și Consiliul să elimine toate lacunele în aplicarea sancțiunilor existente, inclusiv lacunele financiare, să asigure punerea în aplicare strictă a acestora și să coordoneze îndeaproape punerea în aplicare efectivă a măsurilor restrictive și să coopereze cu partenerii internaționali în acest sens; |
| --- | --- |

24.

| 25. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la represiunea transnațională structurală împotriva diasporei iraniene care trăiește în UE exercitată de către autoritățile Republicii Islamice, care include spionajul, asasinatele, tentativele de atacuri cu bombă, atacurile cibernetice, campaniile de dezinformare și alte eforturi de control, în special de către ambasadele sale și IRGC, care frânează libertatea de exprimare a cetățenilor și rezidenților UE, le pune în pericol siguranța și constituie o ingerință răuvoitoare; invită UE și statele membre să extindă protecția de care beneficiază diaspora iraniană împotriva represiunii transnaționale din partea Republicii Islamice; invită SEAE și statele membre să găsească modalități de a oferi sprijin tehnic și mijloace celor care ajută societatea civilă iraniană, asigurându-se în același timp că iranienii înșiși gestionează aceste activități; |
| --- | --- |

25.

| 26. | condamnă recentele atacuri ale funcționarilor iranieni împotriva ziarului Charlie Hebdo și salută lansarea anchetei privind atacul cibernetic asupra ziarului în urma publicării de caricaturi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | solicită UE, inclusiv VP/ÎR, să continue să aducă în discuție preocupările legate de drepturile omului cu autoritățile iraniene în cadrul forurilor bilaterale și multilaterale și să utilizeze toate contactele planificate cu autoritățile iraniene în acest scop, în special în contextul dialogului politic la nivel înalt UE-Iran; reafirmă faptul că respectarea drepturilor omului este o componentă esențială a dezvoltării relațiilor dintre UE și Iran; |
| --- | --- |

27.

| 28. | își reiterează apelul adresat tuturor statelor membre de a face declarații publice în comun și de a întreprinde inițiative diplomatice pentru a monitoriza procesele incorecte și a vizita închisorile în care sunt deținuți ostatici din UE în Iran, apărători ai drepturilor omului și alți deținuți pe motive de conștiință; încurajează o coordonare mai strânsă între ambasadele UE acreditate în Teheran; îndeamnă toate statele membre cu prezență diplomatică la Teheran să utilizeze mecanismele prevăzute în Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului pentru a sprijini și a ajuta persoanele condamnate la moarte și cele condamnate și arestate în mod ilegal; îndeamnă statele membre să se asigure că deținuții pot primi vizitatori și să monitorizeze cu atenție condițiile de detenție; |
| --- | --- |

28.

| 29. | îndeamnă autoritățile iraniene să acorde observatorilor independenți din partea ambasadelor statelor membre din Iran acces la toate procesele legate de proteste; solicită statelor membre să monitorizeze toate procesele legate de proteste, acordând o atenție deosebită proceselor cu risc de pedeapsă capitală, și să denunțe public deficiențele existente; |
| --- | --- |

29.

| 30. | invită Comisia, SEAE și statele membre, în cooperare cu parteneri care împărtășesc aceleași valori, să amplifice și să consolideze sprijinul concret pentru aspirațiile democratice ale poporului iranian, în special prin creșterea sprijinului acordat organizațiilor independente din domeniul drepturilor omului și al societății civile, precum și platformelor mass-media independente, dar și prin sprijinirea eforturilor partenerilor care împărtășesc aceleași valori de a menține conectivitatea la internet în Iran; încurajează opoziția democratică din Iran să urmărească o mai mare unitate, acolo unde este posibil, pe baza unor valori comune și cu implicarea iranienilor exilați și a diasporei, pentru a facilita continuarea sprijinului din partea comunității internaționale; îndeamnă UE și statele sale membre să își intensifice comunicările strategice orientate către poporul iranian, în special prin consolidarea mandatului Grupului operativ StratCom Sud al SEAE pentru a include Republica Islamică Sud și prin creșterea substanțială a finanțării și a vizibilității acestuia; |
| --- | --- |

30.

| 31. | solicită UE și statelor sale membre să faciliteze eliberarea vizelor pentru orice persoană care are temeri bine fondate că va fi persecutată pentru că și-a exercitat în mod pașnic dreptul la libertatea de exprimare, de asociere și de întrunire pașnică în legătură cu demonstrațiile din Iran; invită SEAE să se adreseze vecinilor imediați ai Iranului pentru a se asigura că punctele de trecere a frontierei rămân deschise activiștilor care fug din Iran și că aceste persoane pot solicita azil în Europa din aceste țări în condiții de siguranță; |
| --- | --- |

31.

| 32. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Adunării Consultative Islamice, regimului Republicii Islamice Iran și Biroului Ghidului Suprem al Republicii Islamice Iran. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0352.

(2)  JO C 342, 6.9.2022, p. 286.

(3)  Decizia de punere în aplicare (PESC) 2022/2433 a Consiliului din 12 decembrie 2022 privind punerea în aplicare a Deciziei 2011/235/PESC privind măsuri restrictive îndreptate împotriva anumitor persoane și entități având în vedere situația din Iran (JO L 318 I, 12.12.2022, p. 36).

(4)  JO L 344, 28.12.2001, p. 93.

(5)  JO L 344, 28.12.2001, p. 70.

(6)  JO L 88, 31.3.2017, p. 6.

---

| 16.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 214/123 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 214/123

---

P9_TA(2023)0017

Controlul activităților financiare ale Băncii Europene de Investiții – raportul anual pe 2021

Rezoluția Parlamentului European din 19 ianuarie 2023 referitoare la controlul activităților financiare ale Băncii Europene de Investiții – raportul anual pe 2021 (2022/2153(INI))

(2023/C 214/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere raportul de activitate pe 2021 al Băncii Europene de Investiții (BEI) intitulat „Răspunsul prin inovare”, publicat la 27 ianuarie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de activitate pe 2021 al Băncii Europene de Investiții (BEI) intitulat „Răspunsul prin inovare”, publicat la 27 ianuarie 2022,

| — | având în vedere raportul financiar al BEI pe 2021 și raportul BEI privind activitățile de finanțare și de împrumut pe 2021, ambele publicate la 5 mai 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul financiar al BEI pe 2021 și raportul BEI privind activitățile de finanțare și de împrumut pe 2021, ambele publicate la 5 mai 2022,

| — | având în vedere planul de operațiuni al Grupului BEI pe 2021, publicat la 20 ianuarie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere planul de operațiuni al Grupului BEI pe 2021, publicat la 20 ianuarie 2021,

| — | având în vedere raportul de investiții al BEI 2020/2021: „Building a smart and green Europe in the COVID-19 era” (Construirea unei Europe inteligente și ecologice în era COVID-19), publicat la 21 ianuarie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de investiții al BEI 2020/2021: „Building a smart and green Europe in the COVID-19 era” (Construirea unei Europe inteligente și ecologice în era COVID-19), publicat la 21 ianuarie 2021,

| — | având în vedere planul de punere în aplicare a foii de parcurs a Grupului BEI pentru climă 2021-2025, adoptat de Consiliul de administrație al BEI la 14 noiembrie 2020 și publicat la 14 decembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere planul de punere în aplicare a foii de parcurs a Grupului BEI pentru climă 2021-2025, adoptat de Consiliul de administrație al BEI la 14 noiembrie 2020 și publicat la 14 decembrie 2020,

| — | având în vedere strategia BEI privind clima, adoptată în noiembrie 2020 și publicată la 15 noiembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere strategia BEI privind clima, adoptată în noiembrie 2020 și publicată la 15 noiembrie 2020,

| — | având în vedere raportul pe 2021 al Grupului BEI privind sustenabilitatea, publicat la 6 iulie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul pe 2021 al Grupului BEI privind sustenabilitatea, publicat la 6 iulie 2022,

| — | având în vedere cadrul Grupului BEI pentru sustenabilitatea ecologică și socială, publicat la 2 februarie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere cadrul Grupului BEI pentru sustenabilitatea ecologică și socială, publicat la 2 februarie 2022,

| — | având în vedere rapoartele anuale ale Comitetului de audit al BEI pentru 2021, publicate la 21 iulie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele anuale ale Comitetului de audit al BEI pentru 2021, publicate la 21 iulie 2022,

| — | având în vedere raportul de activitate pe 2021 privind anchetele în cazuri de fraudă al BEI, publicat la 7 iulie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de activitate pe 2021 privind anchetele în cazuri de fraudă al BEI, publicat la 7 iulie 2022,

| — | având în vedere raportul anual pe 2021 privind activitatea de soluționare a plângerilor în materie de achiziții publice și Comitetul pentru plângeri privind achizițiile publice al Băncii Europene de Investiții, publicat la 7 aprilie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul anual pe 2021 privind activitatea de soluționare a plângerilor în materie de achiziții publice și Comitetul pentru plângeri privind achizițiile publice al Băncii Europene de Investiții, publicat la 7 aprilie 2022,

| — | având în vedere acordul de lucru semnat de BEI, Fondul european de investiții (FEI) și Parchetul European (EPPO) la 7 decembrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul de lucru semnat de BEI, Fondul european de investiții (FEI) și Parchetul European (EPPO) la 7 decembrie 2021,

| — | având în vedere raportul BEI pe 2021 privind activitățile de conformitate, publicat la 25 august 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul BEI pe 2021 privind activitățile de conformitate, publicat la 25 august 2022,

| — | având în vedere cadrul PATH al Grupului BEI, „Supporting counterparties on their pathways to align with the Paris Agreement” [Sprijinirea contrapărților în eforturile lor de aliniere la Acordul de la Paris (cadrul pentru alinierea la Acordul de la Paris a contrapărților)], publicat la 26 octombrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere cadrul PATH al Grupului BEI, „Supporting counterparties on their pathways to align with the Paris Agreement” [Sprijinirea contrapărților în eforturile lor de aliniere la Acordul de la Paris (cadrul pentru alinierea la Acordul de la Paris a contrapărților)], publicat la 26 octombrie 2021,

| — | având în vedere politica antifraudă a Grupului BEI, publicată la 5 august 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere politica antifraudă a Grupului BEI, publicată la 5 august 2021,

| — | având în vedere Raportul anual pe 2020 al Comitetului pentru etică și conformitate al BEI, publicat la 8 aprilie 2022, precum și normele sale de funcționare al comitetului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual pe 2020 al Comitetului pentru etică și conformitate al BEI, publicat la 8 aprilie 2022, precum și normele sale de funcționare al comitetului,

| — | având în vedere codurile de conduită a personalului Grupului BEI, a membrilor Comitetului său de audit și a Comitetului său de direcție, |
| --- | --- |

—

având în vedere codurile de conduită a personalului Grupului BEI, a membrilor Comitetului său de audit și a Comitetului său de direcție,

| — | având în vedere raportul de informare privind gestionarea riscurilor al Grupului BEI pe 2021, publicat la 9 august 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de informare privind gestionarea riscurilor al Grupului BEI pe 2021, publicat la 9 august 2022,

| — | având în vedere Regulamentul de procedură al BEI, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul de procedură al BEI,

| — | având în vedere Acordul tripartit între Comisia Europeană, Curtea Europeană de Conturi (CCE) și Banca Europeană de Investiții (Acordul tripartit) care a intrat în vigoare în noiembrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul tripartit între Comisia Europeană, Curtea Europeană de Conturi (CCE) și Banca Europeană de Investiții (Acordul tripartit) care a intrat în vigoare în noiembrie 2021,

| — | având în vedere politica Grupului BEI de transparență, publicată la 18 noiembrie 2021, și politica sa de denunțare a abuzurilor, publicată la 24 noiembrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere politica Grupului BEI de transparență, publicată la 18 noiembrie 2021, și politica sa de denunțare a abuzurilor, publicată la 24 noiembrie 2021,

| — | având în vedere noul Îndrumar al BEI pentru regiunile vizate de politica de coeziune 2021-2027, publicat la 13 octombrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere noul Îndrumar al BEI pentru regiunile vizate de politica de coeziune 2021-2027, publicat la 13 octombrie 2021,

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 iulie 2022 referitoare la controlul activităților financiare ale Băncii Europene de Investiții – raportul anual 2020 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 iulie 2022 referitoare la controlul activităților financiare ale Băncii Europene de Investiții – raportul anual 2020 (1),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A9-0294/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A9-0294/2022),

| A. | întrucât Grupul BEI este format din BEI și FEI, fiind cea mai mare instituție financiară multilaterală din lume și unul dintre cei mai mari furnizori de finanțare a combaterii schimbărilor climatice; întrucât BEI se axează pe domeniile prioritare ale climei și mediului, dezvoltării, inovării și competențelor, întreprinderilor mici și mijlocii, infrastructurii și coeziunii; întrucât FEI sprijină întreprinderile mici și mijlocii prin finanțarea antreprenoriatului, a creșterii economice, a inovării și cercetării, a ocupării forței de muncă și a dezvoltării regionale; |
| --- | --- |

A.

întrucât Grupul BEI este format din BEI și FEI, fiind cea mai mare instituție financiară multilaterală din lume și unul dintre cei mai mari furnizori de finanțare a combaterii schimbărilor climatice; întrucât BEI se axează pe domeniile prioritare ale climei și mediului, dezvoltării, inovării și competențelor, întreprinderilor mici și mijlocii, infrastructurii și coeziunii; întrucât FEI sprijină întreprinderile mici și mijlocii prin finanțarea antreprenoriatului, a creșterii economice, a inovării și cercetării, a ocupării forței de muncă și a dezvoltării regionale;

| B. | întrucât tratatele impun BEI să contribuie la integrarea UE și la dezvoltarea echilibrată și constantă a pieței interne, ținând seama de obiective de politică publică precum coeziunea socială și dezvoltarea durabilă, pentru a aborda inegalitățile prin asigurarea unor condiții mai bune de acces la locuri de muncă și la oportunități educaționale, la infrastructuri și servicii publice și prin promovarea unui mediu sănătos și sustenabil; |
| --- | --- |

B.

întrucât tratatele impun BEI să contribuie la integrarea UE și la dezvoltarea echilibrată și constantă a pieței interne, ținând seama de obiective de politică publică precum coeziunea socială și dezvoltarea durabilă, pentru a aborda inegalitățile prin asigurarea unor condiții mai bune de acces la locuri de muncă și la oportunități educaționale, la infrastructuri și servicii publice și prin promovarea unui mediu sănătos și sustenabil;

| C. | întrucât BEI are obligații în temeiul Cartei drepturilor fundamentale a UE; întrucât principiile privind drepturile omului sunt integrate în procedurile și standardele sale privind obligația de diligență, inclusiv în evaluările ex ante aflate la dispoziția publicului; |
| --- | --- |

C.

întrucât BEI are obligații în temeiul Cartei drepturilor fundamentale a UE; întrucât principiile privind drepturile omului sunt integrate în procedurile și standardele sale privind obligația de diligență, inclusiv în evaluările ex ante aflate la dispoziția publicului;

| D. | întrucât investițiile BEI au capacitatea de a sprijini sectorul social, inclusiv sănătatea, locuințele și educația; |
| --- | --- |

D.

întrucât investițiile BEI au capacitatea de a sprijini sectorul social, inclusiv sănătatea, locuințele și educația;

| E. | întrucât coeziunea teritorială și socială, dezvoltarea durabilă și combaterea șomajului, a sărăciei și a excluziunii sociale ar trebui să se afle în centrul activității BEI; întrucât sustenabilitatea trebuie integrată în toate activitățile de creditare, împrumut și consiliere, deoarece BEI are misiunea de a promova creșterea durabilă în cadrul Uniunii Europene și în afara acesteia; întrucât sprijinirea coeziunii este consacrată în statutul său iar investițiile BEI sunt menite să contribuie la dezvoltarea echilibrată și constantă a pieței interne; |
| --- | --- |

E.

întrucât coeziunea teritorială și socială, dezvoltarea durabilă și combaterea șomajului, a sărăciei și a excluziunii sociale ar trebui să se afle în centrul activității BEI; întrucât sustenabilitatea trebuie integrată în toate activitățile de creditare, împrumut și consiliere, deoarece BEI are misiunea de a promova creșterea durabilă în cadrul Uniunii Europene și în afara acesteia; întrucât sprijinirea coeziunii este consacrată în statutul său iar investițiile BEI sunt menite să contribuie la dezvoltarea echilibrată și constantă a pieței interne;

| F. | întrucât BEI joacă un rol esențial în calitate de bancă a UE pentru climă în lupta împotriva urgențelor globale legate de schimbările climatice, degradarea mediului și pierderea biodiversității; întrucât BEI s-a angajat să își alinieze toate activitățile la Acordul de la Paris pentru a majora finanțarea anuală pentru acțiuni climatice și sustenabilitatea mediului la peste 50 % din totalul împrumuturilor acordate până în 2025; întrucât s-a angajat să investească cel puțin 1 000 de miliarde EUR în finanțarea combaterii schimbărilor climatice în următorul deceniu; |
| --- | --- |

F.

întrucât BEI joacă un rol esențial în calitate de bancă a UE pentru climă în lupta împotriva urgențelor globale legate de schimbările climatice, degradarea mediului și pierderea biodiversității; întrucât BEI s-a angajat să își alinieze toate activitățile la Acordul de la Paris pentru a majora finanțarea anuală pentru acțiuni climatice și sustenabilitatea mediului la peste 50 % din totalul împrumuturilor acordate până în 2025; întrucât s-a angajat să investească cel puțin 1 000 de miliarde EUR în finanțarea combaterii schimbărilor climatice în următorul deceniu;

| G. | întrucât acordul de garantare cu Grupul BEI (BEI și FEI) în cadrul InvestEU a fost negociat în 2021 și la începutul anului 2022 și a fost semnat la 7 martie 2022; |
| --- | --- |

G.

întrucât acordul de garantare cu Grupul BEI (BEI și FEI) în cadrul InvestEU a fost negociat în 2021 și la începutul anului 2022 și a fost semnat la 7 martie 2022;

| H. | întrucât statele membre ale UE pot încredința BEI punerea în aplicare a instrumentelor financiare pe care le utilizează pentru a investi fonduri din Mecanismul de redresare și reziliență (MRR) în proiecte eligibile; întrucât BEI poate oferi finanțare suplimentară și sprijin consultativ specific statelor membre pentru a-și investi fondurile MRR; |
| --- | --- |

H.

întrucât statele membre ale UE pot încredința BEI punerea în aplicare a instrumentelor financiare pe care le utilizează pentru a investi fonduri din Mecanismul de redresare și reziliență (MRR) în proiecte eligibile; întrucât BEI poate oferi finanțare suplimentară și sprijin consultativ specific statelor membre pentru a-și investi fondurile MRR;

| I. | întrucât BEI contribuie la punerea în aplicare a obiectivelor politice și economice ale Uniunii Europene și sprijină prioritățile de acțiune externă ale Uniunii în toate regiunile lumii, inclusiv în țările sensibile din punct de vedere politic din vecinătatea estică și mediteraneeană; |
| --- | --- |

I.

întrucât BEI contribuie la punerea în aplicare a obiectivelor politice și economice ale Uniunii Europene și sprijină prioritățile de acțiune externă ale Uniunii în toate regiunile lumii, inclusiv în țările sensibile din punct de vedere politic din vecinătatea estică și mediteraneeană;

| J. | întrucât BEI este cel mai mare creditor multilateral din regiunile vizate de politica de vecinătate a UE, acoperind țările din vecinătatea estică, Balcanii de Vest, Orientul Mijlociu și Africa de Nord; întrucât BEI desfășoară operațiuni în afara Uniunii Europene printr-o rețea de aproape 30 de birouri externe situate în Africa, America Latină și Asia; |
| --- | --- |

J.

întrucât BEI este cel mai mare creditor multilateral din regiunile vizate de politica de vecinătate a UE, acoperind țările din vecinătatea estică, Balcanii de Vest, Orientul Mijlociu și Africa de Nord; întrucât BEI desfășoară operațiuni în afara Uniunii Europene printr-o rețea de aproape 30 de birouri externe situate în Africa, America Latină și Asia;

| K. | întrucât Grupul BEI colaborează îndeaproape cu instituțiile UE și cu alți parteneri pentru a sprijini obiectivele și prioritățile de politică ale Uniunii; întrucât, în special în contextul cadrului financiar multianual (CFM) 2021-2027, Grupul BEI colaborează cu Comisia, cu băncile și instituțiile naționale de promovare și cu instituțiile de finanțare a dezvoltării; întrucât, pentru a realiza principiile și obiectivele Acordului de la Paris până la sfârșitul anului 2020, Grupul BEI a cooperat cu Serviciul European de Acțiune Externă și cu Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare; |
| --- | --- |

K.

întrucât Grupul BEI colaborează îndeaproape cu instituțiile UE și cu alți parteneri pentru a sprijini obiectivele și prioritățile de politică ale Uniunii; întrucât, în special în contextul cadrului financiar multianual (CFM) 2021-2027, Grupul BEI colaborează cu Comisia, cu băncile și instituțiile naționale de promovare și cu instituțiile de finanțare a dezvoltării; întrucât, pentru a realiza principiile și obiectivele Acordului de la Paris până la sfârșitul anului 2020, Grupul BEI a cooperat cu Serviciul European de Acțiune Externă și cu Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare;

| L. | întrucât BEI se află în avangarda luptei împotriva crizei provocate de pandemia de COVID-19 în Uniunea Europeană și a depus eforturi considerabile pentru a oferi sprijin suplimentar, în special întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), prin crearea noului Fond de garantare paneuropean (EGF) pentru a furniza capital IMM-urilor, care au fost afectate deosebit de puternic de efectele crizei; |
| --- | --- |

L.

întrucât BEI se află în avangarda luptei împotriva crizei provocate de pandemia de COVID-19 în Uniunea Europeană și a depus eforturi considerabile pentru a oferi sprijin suplimentar, în special întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), prin crearea noului Fond de garantare paneuropean (EGF) pentru a furniza capital IMM-urilor, care au fost afectate deosebit de puternic de efectele crizei;

| M. | întrucât, pentru a asigura surse de finanțare cu dobânzile cele mai avantajoase de pe piață, este nevoie de ratingul AAA al BEI și acesta trebuie deci păstrat; |
| --- | --- |

M.

întrucât, pentru a asigura surse de finanțare cu dobânzile cele mai avantajoase de pe piață, este nevoie de ratingul AAA al BEI și acesta trebuie deci păstrat;

| N. | întrucât modelul de afaceri al BEI necesită cele mai înalte niveluri de integritate, transparență, răspundere și bună guvernanță, precum și măsuri adecvate pentru a combate în mod eficace și eficient toate formele de spălare a banilor, finanțarea terorismului, criminalitatea organizată și practicile fiscale dăunătoare, precum și tipurile de comportament interzis identificate în politica antifraudă recent revizuită, |
| --- | --- |

N.

întrucât modelul de afaceri al BEI necesită cele mai înalte niveluri de integritate, transparență, răspundere și bună guvernanță, precum și măsuri adecvate pentru a combate în mod eficace și eficient toate formele de spălare a banilor, finanțarea terorismului, criminalitatea organizată și practicile fiscale dăunătoare, precum și tipurile de comportament interzis identificate în politica antifraudă recent revizuită,

Efectuarea tranzacțiilor financiare ale BEI

| 1. | subliniază că BEI este un emitent principal și contribuie în permanență la inovațiile și evoluțiile de pe piețele de capital, promovând în același timp cele mai riguroase standarde; |
| --- | --- |

1.

| 2. | remarcă faptul că, la 31 decembrie 2021, bilanțul total al Grupului BEI se ridica la 568 de miliarde EUR, ceea ce reprezintă o creștere de 11,9 miliarde EUR față de 31 decembrie 2020; |
| --- | --- |

2.

| 3. | constată că în 2021 noile împrumuturi semnate de Bancă s-au ridicat la 65,4 miliarde EUR, în acord cu obiectivul stabilit în planul de operațiuni pe 2021 și aproape de rezultatele din anii precedenți (66,1 miliarde EUR în 2020 și 63,3 miliarde EUR în 2019); constată că 54,3 miliarde EUR din această sumă au fost alocate din resursele proprii ale Băncii (față de 64,6 miliarde EUR, alocate în 2020, de asemenea din resursele proprii ale Băncii); |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că, la fel ca în anii precedenți, cea mai mare parte a împrumuturilor au fost acordate Italiei, Franței și Spaniei (16 %, 14 % și, respectiv, 12 % din totalul împrumuturilor semnate) și că, la fel ca în anii precedenți, sectoarele transporturilor, împrumuturilor globale și energiei au fost principalii beneficiari (30,2 %, 18,5 % și, respectiv, 14,8 %); |
| --- | --- |

4.

| 5. | observă că totalul plăților a ajuns la 41,4 miliarde EUR în 2021, din care 40,4 miliarde EUR au fost din resursele proprii ale băncii (în 2020, au fost efectuate plăți totalizând 58,3 miliarde din care 56,8 miliarde EUR au fost din resursele proprii ale băncii); |
| --- | --- |

5.

| 6. | observă că, începând cu 31 decembrie 2021, volumul restant al împrumuturilor semnate a scăzut ușor la 556,4 miliarde EUR (de la 558,7 miliarde EUR în 2020 și, respectiv, 560,3 miliarde EUR în 2019), din care 82 % era destinat pentru proiecte în cadrul UE (82,2 % în 2020 și 81,4 % în 2019); constată că portofoliul împrumuturilor plătite de BEI s-a ridicat la 433,4 miliarde EUR, față de 444,6 miliarde EUR și 447,5 miliarde EUR la sfârșitul anului 2020 și, respectiv, 2019; |
| --- | --- |

6.

| 7. | evidențiază că tendința de finanțare de mai sus din 2021 reflectă atenția tot mai mare acordată de BEI utilizării fondurilor terților în Uniunea Europeană, cum ar fi tranzacțiile desfășurate în cadrul EGF și instrumentele financiare descentralizate, care completează resursele proprii ale BEI și îi permit să crească volumul total al tranzacțiilor cu risc mai ridicat; remarcă faptul că BEI acceptă să își asume riscuri de credit, de piață și de lichiditate numai în conformitate cu apetitul său pentru risc și cu misiunea sa publică; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ia act de faptul că, în 2021, BEI a fost cea mai mare bancă multilaterală de dezvoltare emitentă de obligațiuni verzi și de sustenabilitate cu cheltuirea în scopuri exacte a veniturilor provenite din ele, reafirmându-și rolul de lider pe piețele mondiale de obligațiuni verzi și de sustenabilitate, cu un nou record de 11,5 miliarde EUR în obligațiuni de sensibilizare la problemele climatice și de sustenabilitate (față de emisiuni echivalente de produse de datorie sustenabile în valoare de 10,5 miliarde EUR în 2020); constată, de asemenea, că acest lucru a mărit ponderea finanțării pentru sustenabilitate în finanțarea sa totală la 21 % de la 15 % în 2020 (având în vedere atât obligațiunile de sensibilizare cu privire la climă, cât și obligațiunile de sensibilizare cu privire la sustenabilitate –CAB și SAB); |
| --- | --- |

8.

| 9. | apreciază raportul intitulat „Evaluarea obligațiunilor BEI de sensibilizare la problemele climatice”, adoptat în martie 2021 de Consiliul de administrație al BEI; înțelege că obligațiunile de sensibilizare cu privire la climă și obligațiunile de sensibilizare cu privire la sustenabilitate vor fi aliniate treptat la dispozițiile viitorului standard al UE privind obligațiunile verzi (EU GBS); |
| --- | --- |

9.

| 10. | este conștient că BEI colectează fonduri pe termen lung prin emiterea de obligațiuni pe piețele internaționale de capital pentru a-și satisface nevoile de creditare; ia act de faptul că, în 2021, BEI a colectat echivalentul a 55,3 miliarde EUR în 21 de monede; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ia act de faptul că BEI generează venituri prin finanțarea unor volume mari de împrumuturi cu o marjă scăzută și că, la 31 decembrie 2021, aceasta a raportat un profit net de 2,5 miliarde EUR, ceea ce a constituit o creștere în comparație cu 1,7 miliarde EUR și 2,4 miliarde EUR în 2020 și, respectiv, în 2019; |
| --- | --- |

11.

| 12. | observă că, deoarece profiturile sunt reținute pentru a sprijini operațiunile BEI, rentabilitatea constantă a băncii a condus la acumularea unor rezerve considerabile de-a lungul anilor; salută faptul că rezervele au crescut de la 73,5 miliarde EUR la sfârșitul anului 2020 la 76,1 miliarde EUR la sfârșitul anului 2021; |
| --- | --- |

12.

| 13. | observă că portofoliul total de împrumuturi a continuat să aibă rezultate bune, doar 0,3 % din împrumuturi fiind depreciate la sfârșitul anului 2021 (comparativ cu 0,4 % la sfârșitul atât al anului 2020, cât și al anului 2019); observă că proporția plăților restante cu peste 90 de zile rămâne foarte scăzută, totalizând 116,3 milioane EUR la sfârșitul anului 2021 (față de 117,1 milioane EUR la sfârșitul anului 2020 și, respectiv, 146,0 milioane EUR la sfârșitul anului 2019), ceea ce, la fel ca în anii precedenți, reprezintă numai 0,03 % din portofoliul de risc; |
| --- | --- |

13.

| 14. | salută aprobarea de către Consiliul de administrație, la 15 decembrie 2021, a Planului operațional al Grupului BEI pentru perioada 2022-2024; apreciază că noul plan operațional confirmă alinierea BEI la prioritățile politice ale UE și angajamentul său de a-și mări nivelul de ambiție în ceea ce privește tranziția digitală și tranziția verde; |
| --- | --- |

14.

| 15. | remarcă faptul că planul operațional reflectă împrumuturile anticipate necesare pentru atingerea obiectivelor sale operaționale și că Consiliul de administrație a autorizat împrumuturi globale de până la 50 de miliarde EUR pentru 2022; constată, de asemenea, că BEI a anunțat un program de finanțare prevăzut a se ridica la 45 de miliarde EUR; |
| --- | --- |

15.

| 16. | cere BEI să joace un rol activ în sprijinirea proiectelor care contribuie la o tranziție justă, cum ar fi cercetarea, inovarea, digitalizarea, accesul IMM-urilor la finanțare, investițiile sociale și competențele; |
| --- | --- |

16.

Acțiunile legate de pandemia de COVID-19

| 17. | subliniază că bugetul pe termen lung al Uniunii Europene pentru perioada 2021-2027 (1,2 mii de miliarde EUR în prețuri curente), împreună cu instrumentul temporar de redresare Next Generation EU (NGEU) (806,9 miliarde EUR în prețuri curente), reprezintă un răspuns unic și fără precedent, menit să contribuie la repararea daunelor economice și sociale cauzate de pandemia de COVID-19 și să faciliteze tranziția digitală și tranziția verde; |
| --- | --- |

17.

| 18. | observă că, în 2021, diferitele valuri de pandemie au perturbat activitățile multor clienți ai Băncii, inclusiv ale IMM-urilor și ale întreprinderilor mari, precum și ale instituțiilor financiare, ceea ce a dus la reduceri ale volumelor și plăților; |
| --- | --- |

18.

| 19. | remarcă faptul că pandemia de COVID-19 nu a afectat semnificativ calitatea portofoliului de împrumuturi al BEI datorită strategiei sale de gestionare a riscului de credit; |
| --- | --- |

19.

| 20. | constată apreciativ că, în pofida contextului general de incertitudine de pe piețele financiare mondiale creat de pandemia de COVID-19, BEI își menține mai departe o poziție solidă în materie de lichidități și cel mai ridicat rating de credit; |
| --- | --- |

20.

| 21. | observă că, în 2021, BEI a aprobat 109 operațiuni de sine stătătoare menite să răspundă direct la criza provocată de pandemia de COVID-19, în valoare totală de 12,9 miliarde EUR (dintr-un volum total aprobat de 55,8 miliarde EUR); subliniază că, de la începutul pandemiei de COVID-19, Grupul BEI a aprobat aproape 72 de miliarde EUR sub formă de sprijin specific pentru sectorul sănătății publice, pentru furnizarea de vaccinuri și pentru întreprinderile care au fost grav afectate de criză; |
| --- | --- |

21.

| 22. | reliefează sprijinul semnificativ acordat de BEI prin intermediul EGF, care completează alte acțiuni întreprinse la nivelul UE pentru a combate criza provocată de pandemie și cea post-pandemie; apreciază că acest sprijin acționează ca un stimulent pentru ca intermediarii financiari să acorde întreprinderilor împrumuturi mai multe și în condiții mai bune, ajutând astfel întreprinderile să aibă acces rapid la finanțare avantajoasă pentru a depăși problemele legate de pandemie; își exprimă îngrijorarea legată de lipsa de transparență cu privire la FEG, care ar putea face aproape imposibil de evaluat dacă fondul a adus beneficii reale economiei europene; |
| --- | --- |

22.

| 23. | observă că EGF a permis Grupului BEI să își intensifice sprijinul pentru IMM-uri predominant europene, oferind o finanțare suplimentară de până la 200 de miliarde EUR; felicită Grupul BEI pentru faptul că finanțarea a ajuns la numeroase întreprinderi din întreaga Uniune Europeană; accentuează că, începând cu 31 decembrie 2021, au fost aprobate proiecte în valoare totală de 23,2 miliarde EUR (din care au fost deja semnate proiecte de 18,1 miliarde EUR) și că se preconizează că acest lucru va mobiliza investiții totale de 174,4 miliarde EUR; |
| --- | --- |

23.

| 24. | apreciază că majorarea cu 6,0 miliarde EUR a rezervei BEI pentru asistență medicală a permis realizarea de investiții în sectorul asistenței medicale și în infrastructurile medicale, precum și finanțarea în domeniul cercetării, al vaccinurilor și al tratamentelor; observă că, la 31 decembrie 2021, împrumuturile semnate în cadrul acestei rezerve s-au ridicat la 5,4 miliarde EUR, o parte din acestea fiind legate de cercetarea în domeniul vaccinurilor împotriva COVID-19; |
| --- | --- |

24.

Susținerea de către BEI a domeniilor-cheie de politică

| 25. | observă că programul InvestEU, succesorul Fondului european pentru investiții strategice (FEIS), urmează să fie implementat în contextul CFM 2021-2027 și că BEI va fi, de asemenea, principalul partener de implementare, responsabil cu gestionarea a 75 % din bugetul total al mandatului; înțelege că, în perioada 2021-2027, se preconizează că garanția InvestEU în valoare de 26,2 miliarde EUR, cu provizionare din CFM și NGEU, va mobiliza peste 372 de miliarde EUR în investiții private și publice suplimentare în Europa, în special pentru infrastructura sustenabilă, cercetare, inovare, digitalizare, accesul IMM-urilor la finanțare, investiții sociale și competențe; |
| --- | --- |

25.

| 26. | solicită BEI să respecte prioritățile UE sprijinite de InvestEU și să asigure o protecție solidă a intereselor financiare ale UE; se așteaptă ca BEI să informeze Parlamentul cu privire la activitățile și investițiile sale legate de programul InvestEU în 2022; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază că cele 23 de milioane de firme mai mici din Europa reprezintă 99,8 % din ansamblul întreprinderilor nefinanciare și asigură aproximativ două treimi din totalul locurilor de muncă; evidențiază că IMM-urile reprezintă o forță motrice a dezvoltării economice în întreaga lume și sunt, de asemenea, vectori esențiali ai inovării; înțelege că costurile digitalizării și ale acțiunilor climatice au fost cele mai ridicate în timpul pandemiei de COVID-19 și au exercitat o presiune suplimentară asupra IMM-urilor, care au primit sprijin din partea BEI în principal prin pachetul de finanțare pentru COVID-19 și prin EGF; |
| --- | --- |

27.

| 28. | felicită Grupul BEI, al cărui sprijin financiar acordat în 2021 unui număr de peste 431 000 de IMM-uri și întreprinderi cu capitalizare medie a menținut 4,5 milioane de locuri de muncă; reamintește că sprijinul acordat de BEI pentru IMM-uri reprezintă 47 % din volumul total al finanțării semnate de BEI și aproape toate activitățile FEI; reamintește că, în termeni absoluți, în 2021, finanțarea IMM-urilor a reprezentat 45 de miliarde EUR din totalul împrumuturilor acordate de Grupul BEI în valoare de 94,9 miliarde EUR, oferite în condiții de finanțare favorabile sub forma unor rate ale dobânzii mai mici și/sau a unor scadențe mai lungi și a unor servicii de consiliere; invită BEI să își continue acțiunile și să consolideze sprijinul cu capital de creștere suplimentar pentru a permite IMM-urilor să își extindă operațiunile; |
| --- | --- |

28.

| 29. | este preocupat că prețurile actuale ridicate la energie afectează în mod grav competitivitatea IMM-urilor europene; invită BEI să evalueze dacă nivelul actual de sprijin pentru IMM-uri este suficient în contextul prețurilor ridicate la energie și al creșterii costurilor materiilor prime și să informeze Parlamentul despre modul în care intenționează să își adapteze acțiunile pentru a face față acestor noi provocări; |
| --- | --- |

29.

| 30. | își reiterează cererea ca proiectele și investițiile să fie distribuite corect și transparent din punct de vedere geografic, cu accent pe regiunile mai puțin dezvoltate, în special în ceea ce privește inovarea, digitalizarea și infrastructura, pentru a promova creșterea incluzivă și convergența și coeziunea economică, socială și teritorială; invită BEI să fie mai activă în a remedia deficiențele recurente care împiedică anumite regiuni sau țări să beneficieze pe deplin de activitățile financiare ale BEI; |
| --- | --- |

30.

| 31. | observă că în contextul actual dificil (criza în urma pandemiei și agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei), decalajul dintre situațiile economice și capacitățile statelor membre s-a adâncit și subliniază că este important să se asigure faptul că regiunile și țările cele mai afectate se vor adapta la noile circumstanțe, astfel încât nimeni să nu fie lăsat în urmă; |
| --- | --- |

31.

| 32. | își reiterează apelul adresat BEI de a crește investițiile în inovații revoluționare pentru a facilita tranziția digitală și tranziția verde; |
| --- | --- |

32.

| 33. | susține că toate fluxurile financiare ale BEI ar trebui să fie pe deplin conforme cu obiectivul privind nivelul net de emisii egal cu zero până cel târziu în 2050 și cu obiectivul mai ambițios al UE în domeniul climei pentru 2030; insistă că tranziția climatică trebuie să fie favorabilă incluziunii și echitabilă și că investițiile verzi trebuie să fie viabile; reamintește că se așteaptă ca BEI să își mobilizeze împrumuturile, instrumentele financiare, asistența tehnică și serviciile de consiliere pentru a sprijini cetățenii și întreprinderile care se confruntă cu provocări socioeconomice generate de tranziția către o economie neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

33.

| 34. | cere din nou să se îmbunătățească asistența tehnică pentru autoritățile locale și regionale și cunoștințele lor financiare specializate, în special în regiunile cu o capacitate investițională redusă, precum și pentru proiectele de interes comun care reunesc mai multe state membre, care au o asemenea amploare sau natură încât nu pot fi finanțate integral prin diferitele mijloace puse la dispoziție în statele membre, înainte de aprobarea proiectelor, pentru a îmbunătăți accesul la finanțarea BEI; |
| --- | --- |

34.

| 35. | solicită din nou ca BEI să îndeplinească obligațiile de diligență necesară în faza de pregătire a tuturor proiectelor pentru a include o analiză atentă și respectarea drepturilor omului și a comunităților indigene și să dezvolte o strategie clară privind drepturile omului care să includă evaluările impactului și riscurilor la adresa drepturilor omului; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază că cerința ca intermediarii financiari și clienții corporativi să elaboreze planuri de decarbonizare cât mai curând posibil și cel târziu până la sfârșitul anului 2025 trebuie să faciliteze accesul IMM-urilor la finanțare; constată, cu toate acestea, că aceasta este o cerință esențială, având în vedere ambițiile BEI de a deveni banca UE pentru climă și de a atinge o rată de finanțare de cel puțin 50 % pentru proiecte ecologice și sustenabile; |
| --- | --- |

36.

| 37. | solicită să se pună accentul pe credibilitatea planurilor de decarbonizare pe termen scurt, pe obiectivele stricte de punere în aplicare și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și să se evalueze dacă acestea pot fi incluse în clauzele contractuale dintre BEI și clienții săi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | este conștient că acțiunile BEI conectează clima, inovarea și dezvoltarea și recunoaște că inovarea și tehnologia sunt factori-cheie pentru tranziția către o economie cu emisii nete egale cu zero; salută parteneriatul dintre Comisie și programul Breakthrough Energy Catalyst, care vizează mobilizarea a până la 1 miliard USD în perioada 2022-2026 pentru a accelera implementarea și comercializarea tehnologiilor inovatoare ce vor contribui la realizarea ambițiilor Pactului verde european și a obiectivelor climatice ale Uniunii Europene pentru 2030; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază că este necesar să se atingă un nivel adecvat de securitate energetică pentru a putea obține o independență rapidă și stabilă a țărilor europene; |
| --- | --- |

39.

| 40. | invită BEI să majoreze finanțarea pentru a stimula tranziția tehnologică, a pune la dispoziția IMM-urilor fonduri pentru cercetare și inovare pe termen lung, a sprijini dezvoltarea de competențe adaptate la nevoile reale ale pieței muncii și a promova investițiile în competențele digitale ale angajaților și antreprenorilor, în infrastructura digitală și în consolidarea capacităților pentru digitalizare; subliniază că IMM-urile europene au rămas în urmă în ceea ce privește adoptarea tehnologiilor digitale, doar 55 % dintre IMM-urile din UE având cel puțin un nivel de bază în digitalizare; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ia act de creșterea raportată a procentului de semnături ale BEI legate de obiectivul orizontal de politică publică privind coeziunea economică și socială și convergența UE de la 34,5 % în 2020 la 41,5 % în 2021; salută ambiția BEI, stabilită în noul său document orientativ privind coeziunea pentru perioada 2021-2027, de a crește finanțarea Grupului BEI dedicată coeziunii, cu o orientare de 40 % din finanțare în UE pentru 2022 (care ar ajunge la 45 % până în 2025), din care 20 % în regiunile mai puțin dezvoltate (care ar ajunge la 23 % până în 2025); invită BEI să furnizeze în continuare servicii de consiliere regiunilor vizate de politica de coeziune, care să le ajute să utilizeze mai bine investițiile disponibile; |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită BEI să acorde în continuare prioritate investițiilor în infrastructura de sănătate, în formarea personalului și în calitatea serviciilor de sănătate, pentru a reduce inegalitățile dintre țări; |
| --- | --- |

42.

| 43. | salută decizia Consiliului de administrație al BEI din septembrie 2021 de aprobare a înființării BEI Global, noua direcție responsabilă începând cu 1 ianuarie 2022 pentru toate activitățile BEI în regiunea vizată de procesul de extindere și în țările din vecinătatea estică și sudică a Uniunii Europene, Africa Subsahariană, Asia, America Latină, zona Caraibilor și Pacific; solicită ca BEI Global să se concentreze pe o agendă de dezvoltare echitabilă și durabilă în țările beneficiare, demonstrând, în același timp, o adiționalitate clară în materie de dezvoltare; subliniază cu îngrijorare problemele cu care se confruntă proiectele din țările din afara UE, în special corupția, utilizarea necorespunzătoare a fondurilor și problemele legate de asigurarea faptului că acestea ajung la destinatarii vizați și respectă principiile domeniilor-cheie de politică; |
| --- | --- |

43.

| 44. | consideră că BEI Global ar trebui să se bucure de autonomia operațională necesară pentru a pune în aplicare cu succes politicile UE, adoptând cultura corporativă corespunzătoare unei bănci de dezvoltare, beneficiind, în același timp, de cadrul juridic al băncii și împărtășind aceleași politici și standarde înalte; invită BEI Global să asigure cele mai înalte standarde de diligență necesară în procesele de evaluare a proiectelor; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază rolul esențial al BEI în îndeplinirea obiectivelor Mecanismului pentru o tranziție justă și solicită o implicare mai mare și acțiuni concrete în acest sens; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază că sectoarele agriculturii, silviculturii și pescuitului sunt esențiale pentru creșterea și dezvoltarea zonelor rurale; invită BEI să ofere o asistență mai bună și să sprijine inovarea în aceste sectoare pertinente, care pot contribui în mod semnificativ la securitatea alimentară; subliniază că nevoile financiare ale fermierilor, în special ale fermierilor tineri și ale celor nou intrați pe piață, sunt mari și că fermierii și companiile din acest sector au o rată mai scăzută de succes atunci când solicită finanțare; invită BEI să pregătească în continuare noi instrumente financiare care vor îmbunătăți accesibilitatea pentru sectorul agricol; |
| --- | --- |

46.

| 47. | condamnă agresiunea militară ilegală, neprovocată și nejustificată a Federației Ruse și invadarea Ucrainei; subliniază că războiul a creat o criză umanitară gravă și a avut un efect devastator asupra situației economice și de securitate din UE și din vecinătatea sa, fapt care trebuie să se reflecte mai pe larg în activitățile și în planurile de investiții ale BEI; |
| --- | --- |

47.

| 48. | își exprimă îngrijorarea cu privire la dependența energetică și vulnerabilitatea Republicii Moldova, exacerbate de actuala criză energetică; îndeamnă BEI să sprijine investițiile în autonomia și diversificarea energetică pe termen lung a Republicii Moldova; |
| --- | --- |

48.

Conformitatea, transparența și răspunderea BEI

| 49. | reiterează că, pentru a asigura surse de finanțare adecvate pe piață, este nevoie de ratingul AAA al BEI și acesta trebuie păstrat; consideră că soliditatea financiară, buna guvernanță, apetitul conservator pentru risc, sustenabilitatea pe termen lung și sprijinul UE sunt componente esențiale, precum și calități intrinseci ale modelului său de afaceri de succes; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ia act de observațiile și recomandările Comitetului de audit al BEI adresate băncii pentru 2021; invită BEI să pună în aplicare aceste recomandări și să finalizeze implementarea recomandărilor restante din anii precedenți; |
| --- | --- |

50.

| 51. | este de acord cu opinia Comitetului de audit al BEI potrivit căreia este nevoie de o monitorizare, gestionare și supraveghere crescută a riscurilor operaționale și tehnologice, inclusiv a riscurilor cibernetice și a altor riscuri nefinanciare; |
| --- | --- |

51.

| 52. | salută accentul pus de BEI pe strategia de digitalizare și pe gestionarea riscurilor în materie de securitate a informațiilor și securitatea cibernetică, precum și adoptarea, în mai 2021, a strategiei Grupului BEI privind ambiția digitală (TIC); reamintește că atacurile cibernetice sunt susceptibile să genereze riscuri operaționale, reputaționale și juridice; se așteaptă ca BEI să adopte un plan de acțiune care să cuprindă atât apărarea împotriva atacurilor cibernetice, cât și redresarea în urma acestora, cu rezultate concrete și indicatori clari, și să promoveze o cultură puternică a securității cibernetice în rândul angajaților; |
| --- | --- |

52.

| 53. | observă că BEI, Comisia și CCE au reînnoit Acordul tripartit la 11 noiembrie 2021; regretă că acordul revizuit nu oferă soluția amplă pe care Parlamentul a solicitat-o; salută totuși faptul că noul acord permite un acces mai larg la documentele BEI auditate și o mai bună raționalizare a acestora; reiterează că se așteaptă ca CCE să aibă acces deplin la toate informațiile legate de operațiunile BEI destinate exclusiv punerii în aplicare a politicilor UE; |
| --- | --- |

53.

| 54. | constată că, în 2021, mecanismul BEI de tratare a plângerilor a înregistrat 64 de cazuri noi (față de 77 în 2020), a prelucrat 107 cazuri (față de 137 în 2020) și a închis 64 de cazuri (față de 94 în 2020); încurajează BEI să monitorizeze recomandările mecanismului de tratare a plângerilor și să depună eforturi intense pentru a stabili contacte cu părțile interesate pentru a le propune evenimente adaptate; |
| --- | --- |

54.

| 55. | invită BEI să se asigure că mecanismul său de tratare a plângerilor este accesibil, eficace și independent pentru a detecta și a remedia orice încălcare a drepturilor omului în cadrul proiectelor legate de BEI; |
| --- | --- |

55.

| 56. | este conștient de faptul că Serviciul de anchetare a fraudelor din cadrul Inspectoratului general (IG/IN) este o unitate internă care lansează anchete privind abaterile definite de politica antifraudă, pentru a oferi Grupului BEI fapte și recomandări pertinente care să stea la baza procesului decizional al BEI; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ia act de faptul că provocările generate de pandemia de COVID-19 au avut un impact, pentru al doilea an consecutiv, asupra activităților serviciul competent al Inspectoratului General, ceea ce a dus la un număr redus de acuzații primite (174 în 2021 și 183 în 2020), mai puține misiuni de investigație executate (5 în 2021 și 10 în 2020) și mai puține recomandări și avize emise (45 în 2021 și 52 în 2020 comparativ cu un număr mai mare de cazuri finalizate, și anume 204 în 2021 și 195 în 2020); |
| --- | --- |

57.

| 58. | observă că numărul de cazuri în care acuzațiile au fost susținute de probe în urma anchetei a scăzut drastic în 2021 (17 cazuri din 67 de anchete deschise în 2021 și 37 de cazuri din 91 de anchete deschise în 2020, ceea ce reprezintă o scădere de la 41 % la 25 %); |
| --- | --- |

58.

| 59. | salută semnarea, la 29 octombrie 2021, a acordului de lucru dintre BEI și Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Aplicare a Legii (EUROPOL), care ar trebui să deschidă calea către o prevenire și o detectare mai eficace a riscurilor legate de finanțarea acordată de Grupul BEI; |
| --- | --- |

59.

| 60. | salută instituirea unui nou sistem de monitorizare și raportare cu privire la recomandări și avize; cere IG/IN al BEI să prezinte Parlamentului un raport mai detaliat despre rezultatele anchetelor sale; solicită ca raportul anual al IG/IN al BEI să acopere impactul financiar al cazurilor pe care le investighează, depășind simpla descriere a studiilor de caz, pentru a oferi informații valoroase pentru evaluarea protecției intereselor financiare, inclusiv evaluarea de către BEI a riscurilor financiare, operaționale și pentru reputație atunci când decide dacă o investigație în acest scop este adecvată; |
| --- | --- |

60.

| 61. | apreciază activitatea continuă a Unității de evaluare proactivă a integrității și încurajează cooperarea consolidată între capacitățile de excludere și suspendare ale BEI, sistemul de detectare timpurie și de excludere al Comisiei și alți actori relevanți [cum ar fi baza de date a Sistemului de gestionare a neregulilor din cadrul Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) și instrumentul de evaluare a riscurilor ARACHNE], pentru a consolida activitățile de prevenire și detectare a fraudelor care sunt esențiale pentru protejarea intereselor financiare ale Uniunii; |
| --- | --- |

61.

| 62. | reamintește BEI că natura sa duală (organism al UE și instituție financiară) face ca alinierea sa la legislația UE să fie și mai relevantă și că o guvernanță, procese și mecanisme adecvate ar trebui să fie concepute, aplicate și respectate în mod consecvent în conformitate cu standardele și criteriile Uniunii și să fie bine integrate cu cele urmate de alte servicii ale Uniunii cu care BEI interacționează frecvent; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ia act de codurile de conduită actualizate ale Comitetului de direcție și ale Consiliului de administrație din august 2021; salută introducerea unei perioade mai lungi de existență a stării de incompatibilitate pentru membrii Comitetului de direcție (24 de luni în loc de 12 luni) și pentru membrii Consiliului de administrație (12 luni în loc de 6 luni); regretă totuși că nu există nicio dispoziție prin care să li se interzică vicepreședinților să supravegheze operațiunile care au loc în țările lor de origine și să ia decizii cu privire la acestea și insistă ca acest aspect să fie îndreptat la următoarea revizuire; |
| --- | --- |

63.

| 64. | își exprimă încrederea că evaluările proiectelor relevante pentru deciziile de finanțare prin granturi sunt elaborate în conformitate cu indicatori tehnici, financiari și economici obiectivi, iar calitatea proiectelor este factorul decisiv în cadrul acestora; consideră că „pachetul de guvernanță” adoptat de Consiliul guvernatorilor în august 2021, care include noi coduri de conduită pentru Consiliul de administrație, Comitetul de direcție și Comitetul de audit, împreună cu regulamentul de funcționare revizuit al Comitetului de etică și conformitate, consolidează cadrul etic al BEI, deoarece include norme mai stricte privind activitățile post-angajare; își reiterează apelul pentru soluționarea deficiențelor rămase în ceea ce privește evitarea conflictelor de interese în cadrul următoarei revizuiri a codului de conduită al Comitetului de gestionare; |
| --- | --- |

64.

| 65. | este preocupat de deficiențele din prima și a doua linie de apărare a FEI raportate Comitetului de audit al BEI în rapoartele de audit intern din decembrie 2021 și ianuarie 2022; invită BEI să ia măsuri de remediere adecvate și să informeze Parlamentul cu privire la astfel de intervenții; |
| --- | --- |

65.

| 66. | salută politica revizuită a Grupului BEI din noiembrie 2021 de denunțare a abuzurilor, care protejează și avertizorii care nu fac parte din personalul BEI; |
| --- | --- |

66.

| 67. | recunoaște că drepturile omului, incluziunea și sustenabilitatea sunt piloni fundamentali ai activităților și operațiunilor Grupului BEI; salută progresele înregistrate în 2021 în procesele de revizuire și adoptare (finalizate în februarie 2022) a Cadrului pentru durabilitatea socială și durabilitatea mediului; este conștient de faptul că noul cadru constă în politica socială și de mediu revizuită a Grupului BEI și în standardele sociale și de mediu revizuite și că lecțiile învățate în urma plângerilor depuse la mecanismul de tratare a plângerilor și la Ombudsmanul European sunt incluse în mod corespunzător în această revizuire; |
| --- | --- |

67.

| 68. | consideră că o politică antifraudă consolidată ar trebui să indice modalități eficiente de corectare a abaterilor și de atenuare a riscurilor și ar trebui să ofere un set de instrumente compatibile cu cadrul de reglementare pentru a îngheța cu succes proiectele afectate de suspiciuni credibile și pentru a rezilia contractele cu clienții care nu respectă normele; |
| --- | --- |

68.

| 69. | își reiterează îngrijorarea cu privire la mai multe cazuri închise de OLAF în 2020 referitoare la alocații școlare acordate necuvenit unor membri ai personalului BEI; salută faptul că BEI a revizuit și reformat sistemul de alocații și că a corectat multe dintre erorile descoperite de OLAF, luând inclusiv măsuri pentru a recupera plățile necuvenite; își reiterează solicitarea adresată BEI de a informa Parlamentul despre rezultatul acțiunilor întreprinse ca urmare a recomandărilor OLAF; |
| --- | --- |

69.

| 70. | salută adoptarea politicii revizuite de transparență a Grupului BEI la 17 noiembrie 2021, în urma unei ample consultări publice; observă că această politică stabilește dispoziții privind publicarea proactivă a informațiilor și documentelor și divulgarea lor la cerere; reamintește cât de importantă este transparența pentru intermediari, pentru procedurile interne de luare a deciziilor, precum și pentru impactul proiectelor asupra mediului și a drepturilor omului, pe toată durata punerii lor în aplicare; |
| --- | --- |

70.

| 71. | invită BEI să își pună mai bine în aplicare politica de transparență și să implementeze recomandările Ombudsmanului din cele trei decizii publicate la 21 aprilie 2022, prin care se solicită BEI să adopte o abordare mai ambițioasă a practicii sale de divulgare, în conformitate cu legislația UE privind transparența, și să ia mai multe măsuri de transparență; |
| --- | --- |

71.

| 72. | îndeamnă BEI să răspundă rapid solicitărilor Ombudsmanului pentru a permite publicului să vadă mai ușor impactul potențial asupra mediului al proiectelor pe care le finanțează; |
| --- | --- |

72.

| 73. | își reiterează apelul pentru creșterea transparenței și a răspunderii în fața Parlamentului; reamintește, în special, că este important ca Parlamentul să exercite un control mai strict asupra deciziilor Consiliului de administrație al BEI și că este nevoie de un grad mai mare de transparență din partea Comisiei cu privire la pozițiile pe care le adoptă în cadrul Consiliului de administrație al BEI; în acest sens, solicită să se ia în considerare posibilitatea ca Parlamentul să aibă statut de observator în cadrul reuniunilor Consiliului de administrație; |
| --- | --- |

73.

| 74. | consideră că Comisia ar trebui să asigure o mai mare transparență privind avizele pe care le emite în legătură cu proiectele finanțate de BEI, deoarece acest lucru ar contribui la clarificarea rolului lor în ceea ce privește obiectivele de politică ale Uniunii; |
| --- | --- |

74.

| 75. | este conștient de faptul că solicitările privind o mai mare transparență nu pot conduce la reducerea protecției intereselor financiare legitime ale clienților și trebuie să se încadreze în limitele cadrelor juridice în vigoare și ale regimului de protecție a datelor; |
| --- | --- |

75.

| 76. | invită reprezentanții băncii să crească nivelul de implicare și interacțiune cu Parlamentul, în special în ceea ce privește controlul activităților financiare; |
| --- | --- |

76.

| 77. | este preocupat că obiectivele stabilite în strategia privind diversitatea și incluziunea pentru perioada 2018-2021 nu au fost atinse pe deplin; solicită BEI să depună eforturi concrete pentru a îmbunătăți echilibrul de gen în rândul personalului său, în special la nivelul conducerii și al înalților funcționari; |
| --- | --- |

77.

| 78. | înțelege că recrutarea redusă din timpul pandemiei de COVID-19, natura specifică a profilurilor căutate de bancă (managementul riscurilor, conformitate și informatică, recrutate în numeroase cazuri din industria bancară și sectoare specializate care nu sunt neapărat diverse) și competitivitatea pieței forței de muncă din Luxemburg sunt exemple de limitări care trebuie luate în considerare la evaluarea situației generale; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ia act de preocupările și plângerile formulate de mult timp cu privire la diferențele mari de remunerare dintre categoriile administrative și profesionale de personal; atrage atenția asupra costurilor ridicate ale vieții în Luxemburg, coeficientul corector pentru Luxemburg fiind stabilit la 100 %, deși ar trebui să fie mai mare; subliniază provocările cu care se confruntă membrii personalului din categoria administrativă și modul în care aceasta poate avea un impact negativ asupra atractivității muncii la BEI, precum și asupra nivelului de trai al personalului său; |
| --- | --- |

79.

| 80. | încurajează Banca să continue să ia măsuri pentru a obține un echilibru de gen mai vizibil în cadrul organizației sale; |
| --- | --- |

80.

| 81. | salută faptul că BEI monitorizează în mod constant echilibrul geografic și că datele sunt luate în considerare pentru procesele de recrutare în curs și viitoare; |
| --- | --- |

81.

| 82. | își reiterează apelul adresat BEI de a asigura o reprezentare geografică adecvată a tuturor statelor membre în administrația sa, ținând seama de competențele și meritele candidaților; cere băncii să publice anual defalcarea pe gen și naționalitate a posturilor de conducere de nivel mediu și superior; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ia act de cele două propuneri referitoare un cadru privind dreptul la grevă și la un cadru privind recunoașterea sindicatelor și înțelege că vor fi adoptate în timp util de către Comitetul de gestionare; |
| --- | --- |

83.

| 84. | invită banca să informeze și cu privire la măsurile de punere în aplicare care au fost introduse pe baza sondajului din 2021 privind sănătatea și bunăstarea; în special, invită banca să raporteze cu privire la transparența gestiunii interne și a proceselor interne de recrutare și cu privire la măsurile luate pentru a aborda rezultatele „sondajelor privind satisfacția personalului”; |
| --- | --- |

84.

Acțiuni întreprinse în urma recomandărilor Parlamentului

| 85. | invită BEI să raporteze în continuare cu privire la situația actuală și la stadiul de punere în aplicare a recomandărilor anterioare formulate de Parlament în rezoluțiile sale anuale, în special în ceea ce privește:






  (a) | impactul (economic, de mediu și social) strategiei sale de investiții și rezultatele obținute contribuind la dezvoltarea echilibrată și constantă a pieței interne în interesul Uniunii; |
| --- | --- | --- |

85.

(a)

impactul (economic, de mediu și social) strategiei sale de investiții și rezultatele obținute contribuind la dezvoltarea echilibrată și constantă a pieței interne în interesul Uniunii;

| (b) | acțiunile adoptate pentru a consolida combaterea abaterilor și a conflictelor de interese, a evitării obligațiilor fiscale, a fraudei și a corupției; |
| --- | --- |

(b)

acțiunile adoptate pentru a consolida combaterea abaterilor și a conflictelor de interese, a evitării obligațiilor fiscale, a fraudei și a corupției;

| (c) | măsuri de consolidare a sprijinului acordat IMM-urilor și operatorilor economici eligibili la punerea în aplicare a politicilor UE și de evitare a oricăror noi cerințe care creează mai multă birocrație pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

(c)

măsuri de consolidare a sprijinului acordat IMM-urilor și operatorilor economici eligibili la punerea în aplicare a politicilor UE și de evitare a oricăror noi cerințe care creează mai multă birocrație pentru IMM-uri;

| (d) | măsurile luate în urma solicitărilor și cererilor formulate în prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

(d)

măsurile luate în urma solicitărilor și cererilor formulate în prezenta rezoluție;

o

o o

| 86. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei și invită Consiliul și Consiliul de administrație al BEI să organizeze o dezbatere cu privire la prezenta rezoluție. |
| --- | --- |

86.

---

(1)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0299.

---

| 16.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 214/133 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 214/133

---

P9_TA(2023)0018

Protejarea intereselor financiare ale Uniunii Europene – combaterea fraudei – raportul anual pe 2021

Rezoluția Parlamentului European din 19 ianuarie 2023 referitoare la protejarea intereselor financiare ale Uniunii Europene – combaterea fraudei – raport anual 2021 (2022/2152(INI))

(2023/C 214/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 310 alineatul (6) și articolul 325 alineatul (5) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 310 alineatul (6) și articolul 325 alineatul (5) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 23 septembrie 2022 intitulat „Al 33-lea raport anual privind protejarea intereselor financiare ale Uniunii Europene – Combaterea fraudei – 2021” (COM(2022)0482) (Raportul PIF 2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 23 septembrie 2022 intitulat „Al 33-lea raport anual privind protejarea intereselor financiare ale Uniunii Europene – Combaterea fraudei – 2021” (COM(2022)0482) (Raportul PIF 2021),

| — | având în vedere raportul pe 2021 al Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) și raportul anual pe 2021 al Comitetului de supraveghere a OLAF, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul pe 2021 al Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) și raportul anual pe 2021 al Comitetului de supraveghere a OLAF,

| — | având în vedere Avizul nr. 1/2021 al Comitetului de supraveghere a OLAF din 4 februarie 2021 intitulat „Recomandările OLAF care nu au fost urmate de autoritățile relevante”, Avizul nr. 2/2021 din 31 mai 2021 intitulat „Acordurile de lucru încheiate între OLAF și EPPO”, Avizul nr. 4/2021 din 18 octombrie 2021 intitulat „Proiectul preliminar de buget al OLAF pentru anul 2022” și Avizul nr. 5/2021 din 17 decembrie 2021 intitulat „Analiza investigațiilor OLAF cu o durată mai mare de 36 de luni din 2019”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul nr. 1/2021 al Comitetului de supraveghere a OLAF din 4 februarie 2021 intitulat „Recomandările OLAF care nu au fost urmate de autoritățile relevante”, Avizul nr. 2/2021 din 31 mai 2021 intitulat „Acordurile de lucru încheiate între OLAF și EPPO”, Avizul nr. 4/2021 din 18 octombrie 2021 intitulat „Proiectul preliminar de buget al OLAF pentru anul 2022” și Avizul nr. 5/2021 din 17 decembrie 2021 intitulat „Analiza investigațiilor OLAF cu o durată mai mare de 36 de luni din 2019”,

| — | având în vedere Raportul anual pe 2021 al Parchetului European (EPPO), publicat în martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual pe 2021 al Parchetului European (EPPO), publicat în martie 2022,

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 decembrie 2022 referitoare la suspiciunile de corupție din partea Qatarului și la nevoia mai amplă de transparență și responsabilitate în instituțiile europene (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 decembrie 2022 referitoare la suspiciunile de corupție din partea Qatarului și la nevoia mai amplă de transparență și responsabilitate în instituțiile europene (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2223 din 23 decembrie 2020 de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 883/2013 în ceea ce privește cooperarea cu Parchetul European și eficacitatea investigațiilor Oficiului European de Luptă Antifraudă (2) (Regulamentul privind OLAF), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2223 din 23 decembrie 2020 de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 883/2013 în ceea ce privește cooperarea cu Parchetul European și eficacitatea investigațiilor Oficiului European de Luptă Antifraudă (2) (Regulamentul privind OLAF),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2019/1937 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2019 privind protecția persoanelor care raportează încălcări ale dreptului Uniunii (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2019/1937 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2019 privind protecția persoanelor care raportează încălcări ale dreptului Uniunii (3),

| — | având în vedere raportul Comisiei din septembrie 2021 intitulat „VAT Gap in the EU – Report 2021” (Deficitul de încasare a TVA în UE – raportul pe 2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din septembrie 2021 intitulat „VAT Gap in the EU – Report 2021” (Deficitul de încasare a TVA în UE – raportul pe 2021),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2017/1371 a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2017 privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin mijloace de drept penal (4) (denumită în continuare „Directiva PIF”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2017/1371 a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2017 privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin mijloace de drept penal (4) (denumită în continuare „Directiva PIF”),

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 6 septembrie 2021 referitor la punerea în aplicare a Directivei (UE) 2017/1371 a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2017 privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin mijloace de drept penal (COM(2021)0536), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 6 septembrie 2021 referitor la punerea în aplicare a Directivei (UE) 2017/1371 a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2017 privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin mijloace de drept penal (COM(2021)0536),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului din 12 octombrie 2017 de punere în aplicare a unei forme de cooperare consolidată în ceea ce privește instituirea Parchetului European (5) (Regulamentul privind EPPO), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului din 12 octombrie 2017 de punere în aplicare a unei forme de cooperare consolidată în ceea ce privește instituirea Parchetului European (5) (Regulamentul privind EPPO),

| — | având în vedere Decizia (UE) 2019/1798 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2019 de numire a procurorului-șef european al Parchetului European (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE) 2019/1798 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2019 de numire a procurorului-șef european al Parchetului European (6),

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) din 16 februarie 2022 în cauzele C-156/21 și C-157/21 și concluziile CJUE potrivit cărora mecanismul de condiționalitate bazat pe statul de drept este în conformitate cu dreptul UE, ceea ce a confirmat caracterul adecvat al temeiului juridic și compatibilitatea regimului general de condiționalitate cu articolul 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și cu principiul securității juridice, |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) din 16 februarie 2022 în cauzele C-156/21 și C-157/21 și concluziile CJUE potrivit cărora mecanismul de condiționalitate bazat pe statul de drept este în conformitate cu dreptul UE, ceea ce a confirmat caracterul adecvat al temeiului juridic și compatibilitatea regimului general de condiționalitate cu articolul 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și cu principiul securității juridice,

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 18 septembrie 2022 de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind măsurile de protecție a bugetului Uniunii împotriva încălcărilor principiilor statului de drept în Ungaria (COM(2022)0485), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 18 septembrie 2022 de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind măsurile de protecție a bugetului Uniunii împotriva încălcărilor principiilor statului de drept în Ungaria (COM(2022)0485),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (7) (Regulamentul privind condiționalitatea), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (7) (Regulamentul privind condiționalitatea),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 2 martie 2022 intitulată „Orientări referitoare la aplicarea Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2092 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii” (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 2 martie 2022 intitulată „Orientări referitoare la aplicarea Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2092 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii” (8),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 29 aprilie 2019 intitulată „Strategia antifraudă a Comisiei: acțiuni intensificate pentru protecția bugetului UE” (COM(2019)0196), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 29 aprilie 2019 intitulată „Strategia antifraudă a Comisiei: acțiuni intensificate pentru protecția bugetului UE” (COM(2019)0196),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 decembrie 2020 privind examinarea Uniunii Europene prevăzută de mecanismul de examinare a punerii în aplicare al Convenției Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției (UNCAC) (COM(2020)0793), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 decembrie 2020 privind examinarea Uniunii Europene prevăzută de mecanismul de examinare a punerii în aplicare al Convenției Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției (UNCAC) (COM(2020)0793),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/785 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2021 de instituire a Programului Uniunii de luptă antifraudă și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 250/2014 (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/785 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2021 de instituire a Programului Uniunii de luptă antifraudă și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 250/2014 (9),

| — | având în vedere recomandarea sa din 17 februarie 2022 adresată Consiliului și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind corupția și drepturile omului (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa din 17 februarie 2022 adresată Consiliului și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind corupția și drepturile omului (10),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 aprilie 2021 referitoare la Strategia UE de combatere a criminalității organizate 2021-2025 (COM(2021)0170), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 aprilie 2021 referitoare la Strategia UE de combatere a criminalității organizate 2021-2025 (COM(2021)0170),

| — | având în vedere hotărârea CJUE din 1 septembrie 2021 în cauza T-517/19, Homoki/Comisia (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea CJUE din 1 septembrie 2021 în cauza T-517/19, Homoki/Comisia (11),

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 iunie 2021 referitoare la situația statului de drept în Uniunea Europeană și aplicarea Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2092 privind condiționalitatea (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 iunie 2021 referitoare la situația statului de drept în Uniunea Europeană și aplicarea Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2092 privind condiționalitatea (12),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 iulie 2022 referitoare la protejarea intereselor financiare ale Uniunii Europene – combaterea fraudei – raport anual 2020 (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 iulie 2022 referitoare la protejarea intereselor financiare ale Uniunii Europene – combaterea fraudei – raport anual 2020 (13),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A9-0299/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A9-0299/2022),

| A. | întrucât autoritățile statelor membre gestionează peste 85 % din cheltuielile UE, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență (MRR), și colectează resursele proprii tradiționale ale UE (RPT), în timp ce Comisia supraveghează ambele domenii, stabilește standarde, verifică conformitatea și raportează atât Parlamentului, cât și Consiliului cu privire la măsurile luate pentru a combate frauda și alte activități ilegale care afectează interesele financiare ale UE, în temeiul articolului 325 alineatul (5) din TFUE; |
| --- | --- |

A.

întrucât autoritățile statelor membre gestionează peste 85 % din cheltuielile UE, inclusiv Mecanismul de redresare și reziliență (MRR), și colectează resursele proprii tradiționale ale UE (RPT), în timp ce Comisia supraveghează ambele domenii, stabilește standarde, verifică conformitatea și raportează atât Parlamentului, cât și Consiliului cu privire la măsurile luate pentru a combate frauda și alte activități ilegale care afectează interesele financiare ale UE, în temeiul articolului 325 alineatul (5) din TFUE;

| B. | întrucât buna gestiune a cheltuielilor publice și protecția intereselor financiare ale UE ar trebui să reprezinte elemente esențiale ale politicii UE, cu scopul de a crește încrederea cetățenilor prin asigurarea utilizării corecte și eficace a banilor contribuabililor; |
| --- | --- |

B.

întrucât buna gestiune a cheltuielilor publice și protecția intereselor financiare ale UE ar trebui să reprezinte elemente esențiale ale politicii UE, cu scopul de a crește încrederea cetățenilor prin asigurarea utilizării corecte și eficace a banilor contribuabililor;

| C. | întrucât încrederea în integritatea Parlamentului și în statul de drept este esențială pentru ca democrația europeană să funcționeze; întrucât este esențial să se garanteze că procesele democratice nu sunt acaparate de interese private și externe și că drepturile cetățenilor sunt respectate integral; |
| --- | --- |

C.

întrucât încrederea în integritatea Parlamentului și în statul de drept este esențială pentru ca democrația europeană să funcționeze; întrucât este esențial să se garanteze că procesele democratice nu sunt acaparate de interese private și externe și că drepturile cetățenilor sunt respectate integral;

| D. | întrucât Raportul PIF anual se bazează pe informațiile furnizate de statele membre, inclusiv pe date privind neregulile și fraudele detectate, care sunt analizate pentru a identifica domeniile cele mai expuse riscurilor, și întrucât raportul menționat descrie contramăsurile adoptate și permite desfășurarea unor acțiuni mai bine orientate atât la nivelul UE, cât și la nivel național; |
| --- | --- |

D.

întrucât Raportul PIF anual se bazează pe informațiile furnizate de statele membre, inclusiv pe date privind neregulile și fraudele detectate, care sunt analizate pentru a identifica domeniile cele mai expuse riscurilor, și întrucât raportul menționat descrie contramăsurile adoptate și permite desfășurarea unor acțiuni mai bine orientate atât la nivelul UE, cât și la nivel național;

| E. | întrucât un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii se aplică și este executoriu de la 1 ianuarie 2021; întrucât toate încălcările principiilor statului de drept într-un stat membru, cum ar fi frauda, care afectează sau riscă să afecteze grav buna gestiune financiară a bugetului UE și interesele financiare ale UE într-un mod suficient de direct după această dată fac, prin urmare, obiectul regimului respectiv; |
| --- | --- |

E.

întrucât un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii se aplică și este executoriu de la 1 ianuarie 2021; întrucât toate încălcările principiilor statului de drept într-un stat membru, cum ar fi frauda, care afectează sau riscă să afecteze grav buna gestiune financiară a bugetului UE și interesele financiare ale UE într-un mod suficient de direct după această dată fac, prin urmare, obiectul regimului respectiv;

| F. | întrucât Regulamentul privind condiționalitatea permite UE să ia măsuri – de exemplu, suspendarea plăților sau aplicarea de corecții financiare – pentru a proteja bugetul de fraudă și a garanta statul de drept; |
| --- | --- |

F.

întrucât Regulamentul privind condiționalitatea permite UE să ia măsuri – de exemplu, suspendarea plăților sau aplicarea de corecții financiare – pentru a proteja bugetul de fraudă și a garanta statul de drept;

| G. | întrucât CJUE a respins cererile formulate de două state membre, considerând că Regulamentul privind condiționalitatea intră în sfera de competență conferită de normele financiare pentru execuția bugetului UE; |
| --- | --- |

G.

întrucât CJUE a respins cererile formulate de două state membre, considerând că Regulamentul privind condiționalitatea intră în sfera de competență conferită de normele financiare pentru execuția bugetului UE;

| H. | întrucât Comisia ar trebui să aplice aceleași criterii, bazate pe respectarea statului de drept, cu privire la fondurile din bugetul UE acordate țărilor din afara UE și să adopte o poziție fără compromisuri pentru a opri orice tranzacție financiară în curs cu țările respective în situațiile în care acestea exercită o influență nejustificată asupra instituțiilor sau a legiuitorilor UE; |
| --- | --- |

H.

întrucât Comisia ar trebui să aplice aceleași criterii, bazate pe respectarea statului de drept, cu privire la fondurile din bugetul UE acordate țărilor din afara UE și să adopte o poziție fără compromisuri pentru a opri orice tranzacție financiară în curs cu țările respective în situațiile în care acestea exercită o influență nejustificată asupra instituțiilor sau a legiuitorilor UE;

| I. | întrucât, în 2021, UE a finalizat adoptarea programelor de cheltuieli pentru perioada 2021-2027, inclusiv a Programului Uniunii de luptă antifraudă, care sprijină lupta împotriva fraudei prin acordarea de granturi pentru inițiative specifice și prin punerea la dispoziție de finanțare pentru platforme și instrumente informatice dedicate, cu scopul de a facilita schimbul de informații între statele membre și UE; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în 2021, UE a finalizat adoptarea programelor de cheltuieli pentru perioada 2021-2027, inclusiv a Programului Uniunii de luptă antifraudă, care sprijină lupta împotriva fraudei prin acordarea de granturi pentru inițiative specifice și prin punerea la dispoziție de finanțare pentru platforme și instrumente informatice dedicate, cu scopul de a facilita schimbul de informații între statele membre și UE;

| J. | întrucât Uniunea și statele membre au responsabilitatea comună de a proteja interesele financiare ale UE; întrucât, în ceea ce privește mobilizarea fără precedent a fondurilor în cadrul MRR, ele au, de asemenea, responsabilitatea comună pentru reglementarea și punerea în aplicare a planurilor naționale de redresare și reziliență (PNRR); întrucât rolul autorităților naționale în asigurarea unui nivel adecvat de protecție a intereselor financiare ale UE a crescut semnificativ ca urmare a acestui fapt; |
| --- | --- |

J.

întrucât Uniunea și statele membre au responsabilitatea comună de a proteja interesele financiare ale UE; întrucât, în ceea ce privește mobilizarea fără precedent a fondurilor în cadrul MRR, ele au, de asemenea, responsabilitatea comună pentru reglementarea și punerea în aplicare a planurilor naționale de redresare și reziliență (PNRR); întrucât rolul autorităților naționale în asigurarea unui nivel adecvat de protecție a intereselor financiare ale UE a crescut semnificativ ca urmare a acestui fapt;

| K. | întrucât punerea în aplicare a MRR va crește presiunea asupra administrațiilor europene și naționale în următorii ani și coincide cu programele de cheltuieli pentru perioada 2021-2027; întrucât statele membre vor trebui să stăpânească diferite moduri de gestiune legate de execuția diferitelor fonduri, iar Comisia va trebui să își consolideze capacitatea de monitorizare, având în vedere că, în prezent, este capabilă să monitorizeze doar o parte din totalul cheltuielilor; |
| --- | --- |

K.

întrucât punerea în aplicare a MRR va crește presiunea asupra administrațiilor europene și naționale în următorii ani și coincide cu programele de cheltuieli pentru perioada 2021-2027; întrucât statele membre vor trebui să stăpânească diferite moduri de gestiune legate de execuția diferitelor fonduri, iar Comisia va trebui să își consolideze capacitatea de monitorizare, având în vedere că, în prezent, este capabilă să monitorizeze doar o parte din totalul cheltuielilor;

| L. | întrucât Comisia a depus eforturi pentru a sprijini autoritățile naționale în elaborarea și evaluarea PNRR, acordând o atenție deosebită dispozițiilor privind măsurile de protejare a resurselor MRR împotriva fraudei, corupției, conflictelor de interese și dublei finanțări; |
| --- | --- |

L.

întrucât Comisia a depus eforturi pentru a sprijini autoritățile naționale în elaborarea și evaluarea PNRR, acordând o atenție deosebită dispozițiilor privind măsurile de protejare a resurselor MRR împotriva fraudei, corupției, conflictelor de interese și dublei finanțări;

| M. | întrucât articolul 22 din Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (14) (Regulamentul privind MRR) conține dispoziții privind protecția intereselor financiare ale UE, iar Regulamentul privind MRR garantează că Comisia, OLAF, Curtea de Conturi Europeană (CCE) și EPPO sunt în măsură să își exercite mandatele și că autoritățile naționale pun în aplicare măsuri antifraudă eficace, ținând seama de orice risc identificat; |
| --- | --- |

M.

întrucât articolul 22 din Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (14) (Regulamentul privind MRR) conține dispoziții privind protecția intereselor financiare ale UE, iar Regulamentul privind MRR garantează că Comisia, OLAF, Curtea de Conturi Europeană (CCE) și EPPO sunt în măsură să își exercite mandatele și că autoritățile naționale pun în aplicare măsuri antifraudă eficace, ținând seama de orice risc identificat;

| N. | întrucât diversitatea sistemelor juridice și administrative din statele membre reprezintă un dezavantaj și trebuie abordată în mod adecvat pentru a crea sisteme administrative și de raportare mai unitare, interoperabile și comparabile în UE, cu scopul de a preveni și a elimina neregulile și de a combate frauda și corupția în mod eficace; |
| --- | --- |

N.

întrucât diversitatea sistemelor juridice și administrative din statele membre reprezintă un dezavantaj și trebuie abordată în mod adecvat pentru a crea sisteme administrative și de raportare mai unitare, interoperabile și comparabile în UE, cu scopul de a preveni și a elimina neregulile și de a combate frauda și corupția în mod eficace;

| O. | întrucât deficiențele în ceea ce privește validitatea și comparabilitatea datelor și a tehnologiilor de raportare, inclusiv ca urmare a nivelurilor diferite de digitalizare în statele membre, continuă să submineze grav calitatea și fiabilitatea informațiilor disponibile; |
| --- | --- |

O.

întrucât deficiențele în ceea ce privește validitatea și comparabilitatea datelor și a tehnologiilor de raportare, inclusiv ca urmare a nivelurilor diferite de digitalizare în statele membre, continuă să submineze grav calitatea și fiabilitatea informațiilor disponibile;

| P. | întrucât instrumentul Arachne este voluntar și, deși este deja utilizat pe scară largă în politica de coeziune și este introdus pentru cheltuielile agricole, introducerea sa obligatorie – așa cum a solicitat în mod repetat Parlamentul – ar reprezenta, potrivit Comisiei, un important pas înainte; |
| --- | --- |

P.

întrucât instrumentul Arachne este voluntar și, deși este deja utilizat pe scară largă în politica de coeziune și este introdus pentru cheltuielile agricole, introducerea sa obligatorie – așa cum a solicitat în mod repetat Parlamentul – ar reprezenta, potrivit Comisiei, un important pas înainte;

| Q. | întrucât taxa pe valoarea adăugată (TVA) este o sursă importantă de venituri pentru bugetele naționale și întrucât resursele proprii bazate pe TVA reprezintă aproximativ 10 % din totalul veniturilor din resurse proprii (12,3 % din veniturile totale ale bugetului UE în 2020 și 11 % în 2019); |
| --- | --- |

Q.

întrucât taxa pe valoarea adăugată (TVA) este o sursă importantă de venituri pentru bugetele naționale și întrucât resursele proprii bazate pe TVA reprezintă aproximativ 10 % din totalul veniturilor din resurse proprii (12,3 % din veniturile totale ale bugetului UE în 2020 și 11 % în 2019);

| R. | întrucât Planul de acțiune al Comisiei pentru o fiscalitate echitabilă și simplificată în sprijinul strategiei de redresare (COM(2020)0312) contribuie la strategia UE de simplificare și adaptare a impozitării la digitalizarea economiei și la tranziția verde și identifică combaterea fraudei în materie de TVA ca fiind o prioritate; |
| --- | --- |

R.

întrucât Planul de acțiune al Comisiei pentru o fiscalitate echitabilă și simplificată în sprijinul strategiei de redresare (COM(2020)0312) contribuie la strategia UE de simplificare și adaptare a impozitării la digitalizarea economiei și la tranziția verde și identifică combaterea fraudei în materie de TVA ca fiind o prioritate;

| S. | întrucât, la 1 iunie 2021, EPPO și-a început în cele din urmă activitățile operaționale ca pilon final al arhitecturii antifraudă concepute de Uniune pentru a îmbunătăți protecția intereselor sale financiare; întrucât se preconizează că volumul de muncă al EPPO va crește; |
| --- | --- |

S.

întrucât, la 1 iunie 2021, EPPO și-a început în cele din urmă activitățile operaționale ca pilon final al arhitecturii antifraudă concepute de Uniune pentru a îmbunătăți protecția intereselor sale financiare; întrucât se preconizează că volumul de muncă al EPPO va crește;

| T. | întrucât EPPO, în ciuda resurselor minime și a presiunii extreme a timpului, și-a demonstrat deja capacitățile și rentabilitatea; întrucât bugetul EPPO pentru 2021 a fost mai mic de 45 de milioane EUR, în timp ce judecătorii EPPO au dispus confiscarea a peste 250 de milioane EUR în primul an de funcționare a organizației, ceea ce ilustrează faptul că EPPO poate asigura un randament masiv și imediat al investițiilor; |
| --- | --- |

T.

întrucât EPPO, în ciuda resurselor minime și a presiunii extreme a timpului, și-a demonstrat deja capacitățile și rentabilitatea; întrucât bugetul EPPO pentru 2021 a fost mai mic de 45 de milioane EUR, în timp ce judecătorii EPPO au dispus confiscarea a peste 250 de milioane EUR în primul an de funcționare a organizației, ceea ce ilustrează faptul că EPPO poate asigura un randament masiv și imediat al investițiilor;

| U. | întrucât cunoștințele Comisiei cu privire la amploarea, natura și cauzele fraudei sunt oarecum limitate și multe potențiale fraude nu sunt raportate prin intermediul sistemului de gestionare a neregulilor; întrucât corupția subminează încrederea cetățenilor în UE, periclitează interesele financiare ale Uniunii și economia UE în ansamblu și reprezintă o amenințare gravă la adresa democrației și a statului de drept în UE; |
| --- | --- |

U.

întrucât cunoștințele Comisiei cu privire la amploarea, natura și cauzele fraudei sunt oarecum limitate și multe potențiale fraude nu sunt raportate prin intermediul sistemului de gestionare a neregulilor; întrucât corupția subminează încrederea cetățenilor în UE, periclitează interesele financiare ale Uniunii și economia UE în ansamblu și reprezintă o amenințare gravă la adresa democrației și a statului de drept în UE;

| V. | întrucât, în conformitate cu articolul 83 din TFUE, corupția se numără printre infracțiunile deosebit de grave care au o dimensiune transfrontalieră și afectează toate statele membre în grade diferite; întrucât organizațiile criminale sunt deosebit de active în interceptarea fondurilor europene și au capacitatea de a exploata eterogenitatea sistemelor juridice și administrative din statele membre pentru a pătrunde în structura lor economică, financiară, de afaceri, socială și politică, afectând astfel libertatea economică și libera concurență; |
| --- | --- |

V.

întrucât, în conformitate cu articolul 83 din TFUE, corupția se numără printre infracțiunile deosebit de grave care au o dimensiune transfrontalieră și afectează toate statele membre în grade diferite; întrucât organizațiile criminale sunt deosebit de active în interceptarea fondurilor europene și au capacitatea de a exploata eterogenitatea sistemelor juridice și administrative din statele membre pentru a pătrunde în structura lor economică, financiară, de afaceri, socială și politică, afectând astfel libertatea economică și libera concurență;

| W. | întrucât creșterea fără precedent a cheltuielilor UE aferente cadrului financiar multianual (CFM) 2021-2027 și planului de redresare NextGenerationEU (NGEU) aduce riscuri semnificative, inclusiv posibilitatea de utilizare abuzivă a fondurilor de către membrii grupărilor de criminalitate organizată; |
| --- | --- |

W.

întrucât creșterea fără precedent a cheltuielilor UE aferente cadrului financiar multianual (CFM) 2021-2027 și planului de redresare NextGenerationEU (NGEU) aduce riscuri semnificative, inclusiv posibilitatea de utilizare abuzivă a fondurilor de către membrii grupărilor de criminalitate organizată;

| X. | întrucât cooperarea cu partenerii internaționali este esențială pentru a proteja fondurile UE cheltuite în afara Europei și partea de venituri a bugetului UE; întrucât OLAF a semnat în 2021 acorduri de cooperare administrativă cu două autorități internaționale partenere, Parchetul General al Ucrainei și Organizația Mondială a Vămilor (OMV); întrucât OLAF a organizat în 2021 evenimente online pentru a stabili noi contacte operaționale cu autoritățile de anchetă din țările din afara UE și pentru a încuraja raportarea fraudelor și a neregulilor prin intermediul delegațiilor UE din întreaga lume, |
| --- | --- |

X.

întrucât cooperarea cu partenerii internaționali este esențială pentru a proteja fondurile UE cheltuite în afara Europei și partea de venituri a bugetului UE; întrucât OLAF a semnat în 2021 acorduri de cooperare administrativă cu două autorități internaționale partenere, Parchetul General al Ucrainei și Organizația Mondială a Vămilor (OMV); întrucât OLAF a organizat în 2021 evenimente online pentru a stabili noi contacte operaționale cu autoritățile de anchetă din țările din afara UE și pentru a încuraja raportarea fraudelor și a neregulilor prin intermediul delegațiilor UE din întreaga lume,

1.

salută Al 33-lea raport anual privind protejarea intereselor financiare ale Uniunii Europene – Combaterea fraudei – 2021;

2.

este conștient de faptul că 2021 a fost un an dificil în care impactul pandemiei de COVID-19 a necesitat adaptarea strategiilor de control și concentrarea pe prevenire prin măsuri specifice de atenuare și prin acțiuni specifice de detectare a neregulilor și a fraudelor;

3.

reamintește că, la 19 februarie 2021, a intrat în vigoare MRR, care este principalul pilon al NGEU, fiind finanțat prin împrumuturile Comisiei de pe piețele de capital și având drept obiectiv să asigure finanțarea retroactivă a reformelor și a investițiilor în statele membre de la data la care a debutat pandemia, în februarie 2020;

4.

subliniază că, în 2021, operațiunile au fost eligibile pentru finanțare din partea UE în temeiul CFM 2014-2020 (care se va încheia în 2024), în temeiul CFM 2021-2027 și în cadrul NGEU;

5.

subliniază că noul CFM 2021-2027, în cadrul căruia ultimele programe au fost adoptate în 2021, împreună cu planul de redresare NGEU, oferă UE 1,8 mii de miliarde EUR, ceea ce reprezintă un volum de resurse fără precedent; evidențiază că Parlamentul (pentru a asigura descărcarea de gestiune), OLAF, CCE, Comisia însăși și, după caz, EPPO pot accesa date relevante și pot verifica utilizarea fondurilor pentru a completa și a consolida măsurile de audit prevăzute de regulamentele în vigoare;

6.

observă că Parlamentul și Comisia sa pentru control bugetar ar trebui să aibă un rol important în guvernanța MRR, inclusiv prin dialoguri periodice structurate, în cadrul cărora Comisia să fie invitată să discute punerea în aplicare a MRR, Comisia având obligația de a ține seama de opiniile formulate în dialogurile respective;

7.

subliniază că este necesar și de așteptat, de asemenea, să existe un nivel ridicat de atenție și control pentru a garanta că aceste fonduri pot contribui în mod optim la obiectivele comune ale Uniunii; reamintește presiunea sporită asupra autorităților care gestionează fondurile UE, volumul crescut de resurse mobilizate și riscurile sporite legate de gestionarea lor (în urma introducerii, în contextul pandemiei, a unor proceduri simplificate și urgente, care sunt predispuse la abuzuri);

8.

consideră că îmbunătățirea transparenței, digitalizarea luptei împotriva fraudei și consolidarea și dezvoltarea continue ale evaluării riscurilor de fraudă și ale gestionării riscurilor de fraudă ar trebui continuate în paralel cu o punere în aplicare corectă a arhitecturii antifraudă a UE;

9.

solicită niveluri sporite de digitalizare, interoperabilitate a sistemelor de date și armonizare a raportării, monitorizării și auditului în UE și, în acest scop, își reiterează apelul adresat Comisiei de a armoniza definițiile astfel încât să se poată obține date comparabile în întreaga UE;

10.

invită Comisia să prezinte o propunere legislativă privind asistența administrativă reciprocă în domeniile referitoare la cheltuirea finanțării UE în care acest tip de asistență nu este prevăzută; încurajează Comisia să elaboreze un sistem de schimb de informații între autoritățile competente pentru a permite verificarea încrucișată a înregistrărilor contabile privind tranzacțiile dintre două sau mai multe state membre, în vederea evitării fraudelor transnaționale care afectează fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI), astfel încât să se asigure o abordare transversală a protecției intereselor financiare ale UE;

11.

își exprimă îngrijorarea cu privire la publicarea destul de târzie a Raportului PIF anual, deoarece raportul pentru anul n este publicat doar în luna septembrie din anul n+1; înțelege că motivul principal este legat de faptul că statele membre își transmit informațiile destul de târziu; invită Comisia să fie mai proactivă în a solicita statelor membre să își transmită datele mai devreme, astfel încât raportul său anual să poată fi finalizat mai devreme, ceea ce ar permite ca rezoluția Parlamentului referitoare la raport să fie adoptată mai devreme, în mod ideal în cursul anului n+1;

12.

consideră că, în special având în vedere intrarea în vigoare a noului Regulament privind OLAF, a Regulamentului privind MRR și a Regulamentului privind condiționalitatea, precum și începerea activităților operaționale ale EPPO, care completează arhitectura antifraudă a UE, este necesar ca Raportul PIF anual să fie mai cuprinzător, pentru a furniza o imagine de ansamblu cuprinzătoare asupra sinergiilor dintre toți actorii relevanți, pentru a identifica cele mai bune practici și pentru a aborda deficiențele; își reiterează, prin urmare, apelul adresat Comisiei de a explora noi căi în acest scop;

Nereguli de natură frauduloasă și nefrauduloasă detectate

Nereguli de natură frauduloasă și nefrauduloasă detectate

| 13. | ia act de faptul că numărul cazurilor de fraudă și de nereguli raportate de autoritățile naționale și ale UE competente – 11 218 în total – a rămas stabil în 2021 față de 2020 (când au existat în total 11 755 de cazuri); subliniază că valoarea acestor nereguli a crescut semnificativ, de peste două ori (+121 %), de la 1,46 miliarde EUR în 2020 la 3,24 miliarde EUR în 2021, din cauza unui număr mic de cazuri care implicau sume semnificative în anumite state membre; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la creșterea amplorii fraudelor și neregulilor; |
| --- | --- |

13.

ia act de faptul că numărul cazurilor de fraudă și de nereguli raportate de autoritățile naționale și ale UE competente – 11 218 în total – a rămas stabil în 2021 față de 2020 (când au existat în total 11 755 de cazuri); subliniază că valoarea acestor nereguli a crescut semnificativ, de peste două ori (+121 %), de la 1,46 miliarde EUR în 2020 la 3,24 miliarde EUR în 2021, din cauza unui număr mic de cazuri care implicau sume semnificative în anumite state membre; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la creșterea amplorii fraudelor și neregulilor;

| 14. | recunoaște că numărul neregulilor detectate care sunt raportate ca fiind de natură frauduloasă indică nivelul de detectare și capacitatea de a intercepta potențiale fraude de către statele membre și organismele Uniunii și reamintește că acesta nu este un indicator direct al nivelului de fraudă care afectează bugetul Uniunii sau un anumit stat membru; înțelege că detectarea și raportarea unei nereguli implică faptul că au fost luate măsuri corective pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii și că, după caz, au fost inițiate proceduri penale; |
| --- | --- |

14.

recunoaște că numărul neregulilor detectate care sunt raportate ca fiind de natură frauduloasă indică nivelul de detectare și capacitatea de a intercepta potențiale fraude de către statele membre și organismele Uniunii și reamintește că acesta nu este un indicator direct al nivelului de fraudă care afectează bugetul Uniunii sau un anumit stat membru; înțelege că detectarea și raportarea unei nereguli implică faptul că au fost luate măsuri corective pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii și că, după caz, au fost inițiate proceduri penale;

| 15. | observă cu îngrijorare că marea majoritate a neregulilor raportate (de natură frauduloasă și nefrauduloasă) sunt detectate în timpul controalelor ex-post și că acest lucru duce la un decalaj semnificativ între momentul în care sunt comise neregulile și momentul în care acestea sunt raportate Comisiei, decalajul respectiv având, în medie, o durată cuprinsă între doi ani și jumătate și trei ani; este, de asemenea, preocupat de faptul că unele state membre nu raportează nicio neregulă, ceea ce ar putea indica eforturi insuficiente de detectare; |
| --- | --- |

15.

observă cu îngrijorare că marea majoritate a neregulilor raportate (de natură frauduloasă și nefrauduloasă) sunt detectate în timpul controalelor ex-post și că acest lucru duce la un decalaj semnificativ între momentul în care sunt comise neregulile și momentul în care acestea sunt raportate Comisiei, decalajul respectiv având, în medie, o durată cuprinsă între doi ani și jumătate și trei ani; este, de asemenea, preocupat de faptul că unele state membre nu raportează nicio neregulă, ceea ce ar putea indica eforturi insuficiente de detectare;

| 16. | este conștient că multe cheltuieli ale UE urmează cicluri multianuale, gradul de punere în aplicare crescând progresiv până la momentul de închidere a programelor, astfel încât vârfurile de raportare a neregulilor apar de obicei în anul n+2 sau n+3 după ultimul an al ciclului; subliniază, prin urmare, că o comparație de la an la an a raportării neregulilor nu oferă o analiză fiabilă a situației în timp real, în timp ce o perspectivă multianuală poate compensa denaturările; salută abordarea adoptată pentru a atenua acest efect, prin care rezultatele din anul de raportare sunt comparate cu media pe cinci ani pentru RPT și cu media pentru perioada de programare relevantă aferentă cheltuielilor, cu excepția cheltuielilor anuale pentru ajutoarele directe acordate fermierilor și pentru sprijinirea pieței; subliniază, cu toate acestea, că diferențele dintre cadrele de reglementare care reglementează diferitele perioade de programare pot face comparația sterilă și pot anula eforturile de analiză; |
| --- | --- |

16.

este conștient că multe cheltuieli ale UE urmează cicluri multianuale, gradul de punere în aplicare crescând progresiv până la momentul de închidere a programelor, astfel încât vârfurile de raportare a neregulilor apar de obicei în anul n+2 sau n+3 după ultimul an al ciclului; subliniază, prin urmare, că o comparație de la an la an a raportării neregulilor nu oferă o analiză fiabilă a situației în timp real, în timp ce o perspectivă multianuală poate compensa denaturările; salută abordarea adoptată pentru a atenua acest efect, prin care rezultatele din anul de raportare sunt comparate cu media pe cinci ani pentru RPT și cu media pentru perioada de programare relevantă aferentă cheltuielilor, cu excepția cheltuielilor anuale pentru ajutoarele directe acordate fermierilor și pentru sprijinirea pieței; subliniază, cu toate acestea, că diferențele dintre cadrele de reglementare care reglementează diferitele perioade de programare pot face comparația sterilă și pot anula eforturile de analiză;

| 17. | invită Comisia să se concentreze mai mult asupra problemelor mai grave, cum ar fi manipulările intenționate ale criteriilor de licitație pentru a favoriza depunerea cererilor de către anumiți ofertanți, corupția în ceea ce privește selecția ofertanților și conflictele de interese în general, și să se concentreze mai puțin pe erori formale minore; |
| --- | --- |

17.

invită Comisia să se concentreze mai mult asupra problemelor mai grave, cum ar fi manipulările intenționate ale criteriilor de licitație pentru a favoriza depunerea cererilor de către anumiți ofertanți, corupția în ceea ce privește selecția ofertanților și conflictele de interese în general, și să se concentreze mai puțin pe erori formale minore;

Amenințări majore

Amenințări majore

| 18. | este preocupat de amenințarea tot mai mare la adresa bugetului UE pe care o reprezintă criminalitatea organizată, inclusiv organizațiile de tip mafiot și structurile oligarhice; este conștient că grupurile infracționale organizate încearcă să se infiltreze în economia legală și să comită nereguli administrative cu metode infracționale mai dăunătoare și mai dificil de investigat și de remediat; reliefează că modurile lor de operare includ din ce în ce mai mult recurgerea la intermediari cu înaltă calificare, care sunt capabili să comită fraude extrem de sofisticate și greu de detectat legate de fondurile UE, ascunzând banii prin intermediul unor arhitecturi financiare complexe, uneori cu ajutorul paradisurilor fiscale, ceea ce face ca identificarea și recuperarea fondurilor să fie deosebit de dificilă; |
| --- | --- |

18.

este preocupat de amenințarea tot mai mare la adresa bugetului UE pe care o reprezintă criminalitatea organizată, inclusiv organizațiile de tip mafiot și structurile oligarhice; este conștient că grupurile infracționale organizate încearcă să se infiltreze în economia legală și să comită nereguli administrative cu metode infracționale mai dăunătoare și mai dificil de investigat și de remediat; reliefează că modurile lor de operare includ din ce în ce mai mult recurgerea la intermediari cu înaltă calificare, care sunt capabili să comită fraude extrem de sofisticate și greu de detectat legate de fondurile UE, ascunzând banii prin intermediul unor arhitecturi financiare complexe, uneori cu ajutorul paradisurilor fiscale, ceea ce face ca identificarea și recuperarea fondurilor să fie deosebit de dificilă;

| 19. | își reiterează îngrijorarea că grupurile oligarhice au luat o amploare fără precedent în ultimii ani și că sistemele oligarhice sunt adesea însoțite de corupția larg răspândită, de controlul strict asupra mass-mediei și de capacitatea de a influența sistemul judiciar și parchetele astfel încât să ascundă posibile activități infracționale și să evite urmărirea penală; |
| --- | --- |

19.

își reiterează îngrijorarea că grupurile oligarhice au luat o amploare fără precedent în ultimii ani și că sistemele oligarhice sunt adesea însoțite de corupția larg răspândită, de controlul strict asupra mass-mediei și de capacitatea de a influența sistemul judiciar și parchetele astfel încât să ascundă posibile activități infracționale și să evite urmărirea penală;

| 20. | reamintește că frauda care afectează fondurile europene are din ce în ce mai mult dimensiuni transnaționale, că organizațiile criminale profită de eterogenitatea sistemelor juridice pentru a comite activități frauduloase împotriva intereselor financiare ale statelor membre și că UE, în limitele stabilite de TFUE, are obligația de a interveni în politicile anticorupție și este obligată să lupte împotriva corupției prin măsuri de combatere și prevenire a acesteia; invită, prin urmare, Comisia să facă tot posibilul pentru a asigura o armonizare a legislațiilor penale ale statelor membre; |
| --- | --- |

20.

reamintește că frauda care afectează fondurile europene are din ce în ce mai mult dimensiuni transnaționale, că organizațiile criminale profită de eterogenitatea sistemelor juridice pentru a comite activități frauduloase împotriva intereselor financiare ale statelor membre și că UE, în limitele stabilite de TFUE, are obligația de a interveni în politicile anticorupție și este obligată să lupte împotriva corupției prin măsuri de combatere și prevenire a acesteia; invită, prin urmare, Comisia să facă tot posibilul pentru a asigura o armonizare a legislațiilor penale ale statelor membre;

| 21. | reamintește că lipsa unei legislații și a unor acțiuni eficiente pentru a combate criminalitatea organizată în multe state membre oferă un teren propice pentru proliferarea activităților transfrontaliere în domenii care afectează interesele financiare ale Uniunii; reiterează, prin urmare, solicitările sale anterioare de revizuire a Deciziei-cadru 2008/841/JAI a Consiliului din 24 octombrie 2008 privind lupta împotriva crimei organizate (15) și poziția sa privind necesitatea de a stabili o nouă definiție comună a criminalității organizate, care ține seama de cele mai recente evoluții și ia în considerare utilizarea violenței, a corupției sau a intimidării de către grupurile infracționale pentru a obține controlul activităților economice sau al achizițiilor publice sau pentru a afecta procesul democratic; invită Comisia să promoveze bunele practici ale țărilor din UE care au un cadru de reglementare avansat pentru combaterea criminalității organizate; |
| --- | --- |

21.

reamintește că lipsa unei legislații și a unor acțiuni eficiente pentru a combate criminalitatea organizată în multe state membre oferă un teren propice pentru proliferarea activităților transfrontaliere în domenii care afectează interesele financiare ale Uniunii; reiterează, prin urmare, solicitările sale anterioare de revizuire a Deciziei-cadru 2008/841/JAI a Consiliului din 24 octombrie 2008 privind lupta împotriva crimei organizate (15

| 22. | subliniază că cooperarea în timp util dintre autoritățile naționale de aplicare a legii, precum și dintre aceste autorități și agențiile și organele relevante ale UE, este o componentă-cheie a unui răspuns eficace la criminalitatea transnațională pentru a proteja interesele financiare ale UE; susține, ca parte a acestei cooperări și a acestui răspuns, eforturile de a promova politicile comune de combatere a criminalității legate de mafie și de a urma exemplul celor mai diligente și mai experimentate țări în acest domeniu; |
| --- | --- |

22.

subliniază că cooperarea în timp util dintre autoritățile naționale de aplicare a legii, precum și dintre aceste autorități și agențiile și organele relevante ale UE, este o componentă-cheie a unui răspuns eficace la criminalitatea transnațională pentru a proteja interesele financiare ale UE; susține, ca parte a acestei cooperări și a acestui răspuns, eforturile de a promova politicile comune de combatere a criminalității legate de mafie și de a urma exemplul celor mai diligente și mai experimentate țări în acest domeniu;

| 23. | subliniază că corupția, în special corupția la nivel înalt, inclusiv în instituțiile UE, este o infracțiune deosebit de gravă, cu potențialul de a se extinde peste granițe, ale cărei consecințe afectează interesele financiare ale Uniunii și economia UE în ansamblu, reprezentând o amenințare gravă la adresa democrației, a drepturilor fundamentale și a statului de drept în întreaga Europă și subminând încrederea cetățenilor în instituțiile democratice din UE și din statele membre; |
| --- | --- |

23.

subliniază că corupția, în special corupția la nivel înalt, inclusiv în instituțiile UE, este o infracțiune deosebit de gravă, cu potențialul de a se extinde peste granițe, ale cărei consecințe afectează interesele financiare ale Uniunii și economia UE în ansamblu, reprezentând o amenințare gravă la adresa democrației, a drepturilor fundamentale și a statului de drept în întreaga Europă și subminând încrederea cetățenilor în instituțiile democratice din UE și din statele membre;

| 24. | își manifestă consternarea față de faptul că cel puțin două țări din afara UE au fost în măsură să comită acte de corupție la nivel înalt și să exercite o influență nejustificată asupra deputaților în Parlamentul European, ceea ce a condus la desfășurarea unor anchete penale de către autoritățile belgiene în decembrie 2022; subliniază că astfel de demersuri amenință principiul reprezentării democratice a cetățenilor în procesul decizional al UE și subminează încrederea cetățenilor în instituțiile UE; solicită, în acest sens, Comisiei să prezinte cât mai curând posibil un proiect de acord interinstituțional pentru înființarea unui organism de etică al UE care să aibă independența necesară și dreptul de a efectua propriile investigații, astfel cum solicită Parlamentul din septembrie 2021, pentru a depăși deficiențele sistemului actual; |
| --- | --- |

24.

își manifestă consternarea față de faptul că cel puțin două țări din afara UE au fost în măsură să comită acte de corupție la nivel înalt și să exercite o influență nejustificată asupra deputaților în Parlamentul European, ceea ce a condus la desfășurarea unor anchete penale de către autoritățile belgiene în decembrie 2022; subliniază că astfel de demersuri amenință principiul reprezentării democratice a cetățenilor în procesul decizional al UE și subminează încrederea cetățenilor în instituțiile UE; solicită, în acest sens, Comisiei să prezinte cât mai curând posibil un proiect de acord interinstituțional pentru înființarea unui organism de etică al UE care să aibă independența necesară și dreptul de a efectua propriile investigații, astfel cum solicită Parlamentul din septembrie 2021, pentru a depăși deficiențele sistemului actual;

| 25. | consideră că este necesară o revizuire a Statutului funcționarilor, în special a articolului 22c din acesta, pentru a-l alinia la Directiva (UE) 2019/1937 privind protecția persoanelor care raportează încălcări ale dreptului Uniunii (16) (Directiva privind avertizorii); invită Biroul, între timp, să revizuiască imediat normele interne ale Parlamentului de punere în aplicare a articolului 22c din Statutul funcționarilor, pentru a le alinia la măsurile de protecție prevăzute în Directiva privind avertizorii; |
| --- | --- |

25.

consideră că este necesară o revizuire a Statutului funcționarilor, în special a articolului 22c din acesta, pentru a-l alinia la Directiva (UE) 2019/1937 privind protecția persoanelor care raportează încălcări ale dreptului Uniunii (16

| 26. | invită Comisia să elaboreze un raport anual privind corupția, așa cum se întâmplă deja în cazul fraudei, pentru a prezenta o analiză aprofundată a abordărilor, procedurilor și instrumentelor utilizate de statele membre în lupta lor împotriva corupției și pentru a contribui la evaluarea domeniilor care sunt cele mai expuse riscului, permițând astfel implementarea unor acțiuni mai bine orientate, atât la nivelul UE, cât și la nivel național; |
| --- | --- |

26.

invită Comisia să elaboreze un raport anual privind corupția, așa cum se întâmplă deja în cazul fraudei, pentru a prezenta o analiză aprofundată a abordărilor, procedurilor și instrumentelor utilizate de statele membre în lupta lor împotriva corupției și pentru a contribui la evaluarea domeniilor care sunt cele mai expuse riscului, permițând astfel implementarea unor acțiuni mai bine orientate, atât la nivelul UE, cât și la nivel național;

| 27. | subliniază rolul EPPO, al Agenției UE pentru Cooperare în Materie de Justiție Penală (Eurojust), al Europol și al OLAF în lupta împotriva corupției; solicită consolidarea suplimentară a capacităților EPPO și ale OLAF, precum și a cooperării dintre aceste instituții; solicită adoptarea de norme comune anticorupție aplicabile deputaților în Parlamentul European și personalului organelor UE; |
| --- | --- |

27.

subliniază rolul EPPO, al Agenției UE pentru Cooperare în Materie de Justiție Penală (Eurojust), al Europol și al OLAF în lupta împotriva corupției; solicită consolidarea suplimentară a capacităților EPPO și ale OLAF, precum și a cooperării dintre aceste instituții; solicită adoptarea de norme comune anticorupție aplicabile deputaților în Parlamentul European și personalului organelor UE;

| 28. | evidențiază că, pentru a combate în mod eficace corupția și a proteja interesele financiare ale Uniunii, Comisia și alte instituții și organe ale UE ar trebui să adopte o abordare coerentă în ceea ce privește transparența, incompatibilitățile, activitățile ilegale de lobby, situațiile de tip „ușă turnantă” și conflictele de interese, consolidând, de asemenea, mecanismele de control intern; invită instituțiile UE să adopte de urgență măsuri cu scopul de a introduce practica perioadelor minime de existență a stării de incompatibilitate pentru înalții funcționari ai UE și pentru foștii deputați în Parlamentul European, astfel încât să se evite fenomenul „ușilor turnante”; |
| --- | --- |

28.

evidențiază că, pentru a combate în mod eficace corupția și a proteja interesele financiare ale Uniunii, Comisia și alte instituții și organe ale UE ar trebui să adopte o abordare coerentă în ceea ce privește transparența, incompatibilitățile, activitățile ilegale de lobby, situațiile de tip „ușă turnantă” și conflictele de interese, consolidând, de asemenea, mecanismele de control intern; invită instituțiile UE să adopte de urgență măsuri cu scopul de a introduce practica perioadelor minime de existență a stării de incompatibilitate pentru înalții funcționari ai UE și pentru foștii deputați în Parlamentul European, astfel încât să se evite fenomenul „ușilor turnante”;

| 29. | reamintește că slăbirea independenței instituțiilor responsabile cu monitorizarea și controlul finanțelor în anumite state membre dăunează grav intereselor financiare ale Uniunii și reprezentă o amenințare la adresa statului de drept; |
| --- | --- |

29.

reamintește că slăbirea independenței instituțiilor responsabile cu monitorizarea și controlul finanțelor în anumite state membre dăunează grav intereselor financiare ale Uniunii și reprezentă o amenințare la adresa statului de drept;

| 30. | consideră că un nivel sporit și armonizat de protecție a jurnaliștilor și avertizorilor în întreaga Uniune contribuie la detectarea corupției și la combaterea răspândirii unei subculturi a impunității, a tăcerii și a conspirației și că ar trebui depuse mai multe eforturi în acest sens; subliniază rolul important jucat de mass-media și de jurnaliștii de investigație în lupta împotriva corupției; |
| --- | --- |

30.

consideră că un nivel sporit și armonizat de protecție a jurnaliștilor și avertizorilor în întreaga Uniune contribuie la detectarea corupției și la combaterea răspândirii unei subculturi a impunității, a tăcerii și a conspirației și că ar trebui depuse mai multe eforturi în acest sens; subliniază rolul important jucat de mass-media și de jurnaliștii de investigație în lupta împotriva corupției;

| 31. | consideră că societățile offshore și organizațiile care implică societăți și organizații offshore în structurile lor de proprietate ar trebui excluse de la utilizarea fondurilor UE; |
| --- | --- |

31.

consideră că societățile offshore și organizațiile care implică societăți și organizații offshore în structurile lor de proprietate ar trebui excluse de la utilizarea fondurilor UE;

Venituri

Venituri

| 32. | observă că, în ceea ce privește RPT și în comparație cu media pe cinci ani, numărul neregulilor a rămas stabil în 2021, în timp ce sumele afectate au crescut cu 32 % în cazul neregulilor de natură frauduloasă și cu 13 % în cazul neregulilor de natură nefrauduloasă; |
| --- | --- |

32.

observă că, în ceea ce privește RPT și în comparație cu media pe cinci ani, numărul neregulilor a rămas stabil în 2021, în timp ce sumele afectate au crescut cu 32 % în cazul neregulilor de natură frauduloasă și cu 13 % în cazul neregulilor de natură nefrauduloasă;

| 33. | ia act de faptul că inspecțiile efectuate de serviciile antifraudă și controalele ulterioare acordării liberului de vamă au fost cele mai reușite instrumente de detectare a neregulilor frauduloase și, respectiv, nefrauduloase și că cele mai frecvente moduri de operare au implicat subevaluarea, declararea unei origini incorecte, descrierea eronată a mărfurilor și contrabanda; |
| --- | --- |

33.

ia act de faptul că inspecțiile efectuate de serviciile antifraudă și controalele ulterioare acordării liberului de vamă au fost cele mai reușite instrumente de detectare a neregulilor frauduloase și, respectiv, nefrauduloase și că cele mai frecvente moduri de operare au implicat subevaluarea, declararea unei origini incorecte, descrierea eronată a mărfurilor și contrabanda;

| 34. | remarcă faptul că China a rămas țara de origine a majorității mărfurilor afectate de nereguli; subliniază că o serie de cazuri investigate, care au implicat produse trimise din China, sunt emblematice pentru provocările reprezentate de inițiativa Chinei „O centură, un drum”; este preocupat de reapariția cazurilor de absorbție și de eludare a măsurilor de protecție comercială, precum și de dificultatea de a detecta aceste cazuri; invită Comisia să adopte contramăsuri și să le aplice intensiv pentru a combate comerțul inechitabil; |
| --- | --- |

34.

remarcă faptul că China a rămas țara de origine a majorității mărfurilor afectate de nereguli; subliniază că o serie de cazuri investigate, care au implicat produse trimise din China, sunt emblematice pentru provocările reprezentate de inițiativa Chinei „O centură, un drum”; este preocupat de reapariția cazurilor de absorbție și de eludare a măsurilor de protecție comercială, precum și de dificultatea de a detecta aceste cazuri; invită Comisia să adopte contramăsuri și să le aplice intensiv pentru a combate comerțul inechitabil;

| 35. | invită UE și statele membre să își unească forțele pentru a combate frauda intracomunitară cu firme „fantomă”, care, potrivit Europol, generează anual pierderi fiscale de 50 de miliarde EUR și reprezintă până la 27 % din bugetul UE pe un an; consideră că această măsură ar crește în mod semnificativ resursele disponibile pentru politicile UE și ar reduce contribuțiile anuale ale statelor membre la bugetul UE; |
| --- | --- |

35.

invită UE și statele membre să își unească forțele pentru a combate frauda intracomunitară cu firme „fantomă”, care, potrivit Europol, generează anual pierderi fiscale de 50 de miliarde EUR și reprezintă până la 27 % din bugetul UE pe un an; consideră că această măsură ar crește în mod semnificativ resursele disponibile pentru politicile UE și ar reduce contribuțiile anuale ale statelor membre la bugetul UE;

| 36. | subliniază că deficitul de încasare a TVA se datorează mai multor factori, care pot fi diferiți de la un stat membru la altul, cum ar fi lipsa resurselor, eficiența limitată a sistemelor digitale ale administrațiilor fiscale sau lacunele legislative care afectează eficacitatea măsurilor de control aplicate pentru a combate evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale; își reiterează apelul adresat statelor membre de a consolida cooperarea administrativă, pe baza modelului de cooperare dintre membrii Eurofisc, precum și sistemul multilateral de avertizare pentru combaterea fraudei în domeniul TVA, în vederea detectării rapide a fraudei de tip carusel; |
| --- | --- |

36.

subliniază că deficitul de încasare a TVA se datorează mai multor factori, care pot fi diferiți de la un stat membru la altul, cum ar fi lipsa resurselor, eficiența limitată a sistemelor digitale ale administrațiilor fiscale sau lacunele legislative care afectează eficacitatea măsurilor de control aplicate pentru a combate evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale; își reiterează apelul adresat statelor membre de a consolida cooperarea administrativă, pe baza modelului de cooperare dintre membrii Eurofisc, precum și sistemul multilateral de avertizare pentru combaterea fraudei în domeniul TVA, în vederea detectării rapide a fraudei de tip carusel;

| 37. | subliniază că EPPO are autoritatea de a investiga infracțiunile grave împotriva sistemului comun de TVA cu condiția să fie asociate cu teritoriul a două sau mai multe state membre și să implice o pierdere totală de cel puțin 10 milioane EUR și că, pentru că acționează ca un parchet transnațional unic, acesta are o eficiență fără precedent în lupta împotriva fraudei în domeniul TVA; constată în special că, în 2021, EPPO a investigat 91 de astfel de cazuri, care au implicat pierderi estimate la 2,5 miliarde EUR; salută cel de-al doilea raport al Comisiei, publicat la 16 septembrie 2022, referitor la punerea în aplicare a Directivei PIF (COM(2022)0466), care se axează, de asemenea, pe caracterul adecvat al pragului de 10 milioane EUR privind TVA; |
| --- | --- |

37.

subliniază că EPPO are autoritatea de a investiga infracțiunile grave împotriva sistemului comun de TVA cu condiția să fie asociate cu teritoriul a două sau mai multe state membre și să implice o pierdere totală de cel puțin 10 milioane EUR și că, pentru că acționează ca un parchet transnațional unic, acesta are o eficiență fără precedent în lupta împotriva fraudei în domeniul TVA; constată în special că, în 2021, EPPO a investigat 91 de astfel de cazuri, care au implicat pierderi estimate la 2,5 miliarde EUR; salută cel de-al doilea raport al Comisiei, publicat la 16 septembrie 2022, referitor la punerea în aplicare a Directivei PIF (COM(2022)0466), care se axează, de asemenea, pe caracterul adecvat al pragului de 10 milioane EUR privind TVA;

Cheltuieli

Cheltuieli

| 38. | remarcă faptul că, potrivit Raportului PIF 2021, nivelul controalelor și al auditurilor cheltuielilor a rămas ridicat, în pofida flexibilității introduse pentru a face față crizei provocate de pandemia de COVID-19, și că măsurile instituite pentru a atenua riscurile care decurg din constrângerile impuse auditurilor și controalelor în contextul pandemiei au fost solide și eficace; |
| --- | --- |

38.

remarcă faptul că, potrivit Raportului PIF 2021, nivelul controalelor și al auditurilor cheltuielilor a rămas ridicat, în pofida flexibilității introduse pentru a face față crizei provocate de pandemia de COVID-19, și că măsurile instituite pentru a atenua riscurile care decurg din constrângerile impuse auditurilor și controalelor în contextul pandemiei au fost solide și eficace;

| 39. | solicită Comisiei să publice rapoartele și constatările de audit înainte de sfârșitul perioadei de punere în aplicare, care poate dura mai mulți ani; consideră că publicul are dreptul de a fi informat cu privire la acțiunile pe care statele membre trebuie să le întreprindă pentru a proteja bugetul UE; |
| --- | --- |

39.

solicită Comisiei să publice rapoartele și constatările de audit înainte de sfârșitul perioadei de punere în aplicare, care poate dura mai mulți ani; consideră că publicul are dreptul de a fi informat cu privire la acțiunile pe care statele membre trebuie să le întreprindă pentru a proteja bugetul UE;

| 40. | observă că, în ceea ce privește agricultura, analiza din Raportul PIF 2021 confirmă o incidență foarte scăzută a fraudelor raportate comparativ cu cuantumul plăților directe efectuate, cel mai ridicat nivel fiind observat pentru măsurile de piață din sectorul fructelor și al legumelor și legate de promovarea produselor agricole; constată totuși creșterea treptată a neregulilor frauduloase din domeniul dezvoltării rurale legate de perioada de programare 2014-2020; |
| --- | --- |

40.

observă că, în ceea ce privește agricultura, analiza din Raportul PIF 2021 confirmă o incidență foarte scăzută a fraudelor raportate comparativ cu cuantumul plăților directe efectuate, cel mai ridicat nivel fiind observat pentru măsurile de piață din sectorul fructelor și al legumelor și legate de promovarea produselor agricole; constată totuși creșterea treptată a neregulilor frauduloase din domeniul dezvoltării rurale legate de perioada de programare 2014-2020;

| 41. | reliefează necesitatea unei aplicări stricte a noului mecanism de condiționalitate socială introdus în cadrul celei mai recente reforme a politicii agricole comune, care corelează subvențiile cu standardele de muncă și de ocupare a forței de muncă; reamintește importanța vitală a acestui nou mecanism pentru protejarea intereselor financiare ale UE și solicită ca atât statele membre, cât și Comisia să ia măsuri adecvate în acest sens; |
| --- | --- |

41.

reliefează necesitatea unei aplicări stricte a noului mecanism de condiționalitate socială introdus în cadrul celei mai recente reforme a politicii agricole comune, care corelează subvențiile cu standardele de muncă și de ocupare a forței de muncă; reamintește importanța vitală a acestui nou mecanism pentru protejarea intereselor financiare ale UE și solicită ca atât statele membre, cât și Comisia să ia măsuri adecvate în acest sens;

| 42. | constată că, în ceea ce privește fondurile ESI prin care este pusă în aplicare politica de coeziune, numărul neregulilor de natură frauduloasă raportate pentru perioada de programare 2014-2020 a rămas în concordanță cu numărul neregulilor raportate pentru perioada de programare 2007-2013, în timp ce s-a înregistrat o scădere a numărului neregulilor de natură nefrauduloasă; constată cu îngrijorare că în 2021 sumele financiare legate de neregulile frauduloase din cadrul politicii de coeziune au crescut cu 186 % comparativ cu media pe cinci ani din perioada 2017-2021; |
| --- | --- |

42.

constată că, în ceea ce privește fondurile ESI prin care este pusă în aplicare politica de coeziune, numărul neregulilor de natură frauduloasă raportate pentru perioada de programare 2014-2020 a rămas în concordanță cu numărul neregulilor raportate pentru perioada de programare 2007-2013, în timp ce s-a înregistrat o scădere a numărului neregulilor de natură nefrauduloasă; constată cu îngrijorare că în 2021 sumele financiare legate de neregulile frauduloase din cadrul politicii de coeziune au crescut cu 186 % comparativ cu media pe cinci ani din perioada 2017-2021;

| 43. | observă cu îngrijorare că, în cazul fondurilor ESI, majoritatea neregulilor frauduloase care au vizat etica și integritatea erau legate de conflicte de interese și subliniază că este important ca Comisia să îndemne toate statele membre să se asigure că dispun de norme stricte împotriva conflictelor de interese; |
| --- | --- |

43.

observă cu îngrijorare că, în cazul fondurilor ESI, majoritatea neregulilor frauduloase care au vizat etica și integritatea erau legate de conflicte de interese și subliniază că este important ca Comisia să îndemne toate statele membre să se asigure că dispun de norme stricte împotriva conflictelor de interese;

| 44. | invită Comisia să asigure de urgență implementarea articolului 61 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 (17) (Regulamentul financiar) privind conflictele de interese, care interzice tuturor persoanelor sau autorităților naționale implicate în execuția bugetului să ia măsuri care ar putea genera conflicte între propriile interese și cele ale Uniunii; consideră că este necesar ca Comisia să evalueze implicațiile practice ale dispozițiilor de la articolul 61 și să examineze o posibilă cale de urmat; |
| --- | --- |

44.

invită Comisia să asigure de urgență implementarea articolului 61 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 (17

| 45. | observă că, în ceea ce privește fondurile ESI, încălcările normelor privind achizițiile publice au fost neregulile de natură nefrauduloasă raportate cel mai frecvent, dar numai în 4 % dintre aceste cazuri au fost detectate fraude; consideră că o mai mare transparență în domeniul achizițiilor publice ar asigura o mai bună gestionare a resurselor; consideră că reducerea numărului de oferte unice, evidențiindu-le prin controale ex post, încurajarea adoptării sistemelor electronice de achiziții publice și asigurarea formării în domeniul achizițiilor publice pentru microîntreprinderi și întreprinderile mici și mijlocii ar contribui la stimularea participării și ar facilita verificările și controalele publice, ar spori concurența în domeniul contractelor publice și ar permite o utilizare mai eficientă a fondurilor UE în domeniul achizițiilor publice, reducând, în același timp, riscul de fraudă și nereguli; |
| --- | --- |

45.

observă că, în ceea ce privește fondurile ESI, încălcările normelor privind achizițiile publice au fost neregulile de natură nefrauduloasă raportate cel mai frecvent, dar numai în 4 % dintre aceste cazuri au fost detectate fraude; consideră că o mai mare transparență în domeniul achizițiilor publice ar asigura o mai bună gestionare a resurselor; consideră că reducerea numărului de oferte unice, evidențiindu-le prin controale ex post, încurajarea adoptării sistemelor electronice de achiziții publice și asigurarea formării în domeniul achizițiilor publice pentru microîntreprinderi și întreprinderile mici și mijlocii ar contribui la stimularea participării și ar facilita verificările și controalele publice, ar spori concurența în domeniul contractelor publice și ar permite o utilizare mai eficientă a fondurilor UE în domeniul achizițiilor publice, reducând, în același timp, riscul de fraudă și nereguli;

| 46. | observă că analiza neregulilor relevă riscuri în ceea ce privește tranziția verde pentru investițiile în eficiența energetică, furnizarea de apă potabilă, gestionarea deșeurilor, energia din surse regenerabile (în special energia solară) și prevenirea riscurilor; subliniază că riscurile legate de tranziția digitală se referă la serviciile și aplicațiile pentru întreprinderile mici și mijlocii, dacă se are în vedere numărul de nereguli, și la serviciile și aplicațiile pentru e-guvernare, dacă se au în vedere sumele financiare implicate; |
| --- | --- |

46.

observă că analiza neregulilor relevă riscuri în ceea ce privește tranziția verde pentru investițiile în eficiența energetică, furnizarea de apă potabilă, gestionarea deșeurilor, energia din surse regenerabile (în special energia solară) și prevenirea riscurilor; subliniază că riscurile legate de tranziția digitală se referă la serviciile și aplicațiile pentru întreprinderile mici și mijlocii, dacă se are în vedere numărul de nereguli, și la serviciile și aplicațiile pentru e-guvernare, dacă se au în vedere sumele financiare implicate;

| 47. | invită toate statele membre să mențină un nivel ridicat de control și monitorizare a cheltuielilor de urgență și, în cazul controalelor ex post efectuate pentru procedurile de urgență, să evalueze achizițiile publice de urgență de la caz la caz; invită statele membre să finalizeze, în cele din urmă, tranziția către procesele de achiziții publice electronice; |
| --- | --- |

47.

invită toate statele membre să mențină un nivel ridicat de control și monitorizare a cheltuielilor de urgență și, în cazul controalelor ex post efectuate pentru procedurile de urgență, să evalueze achizițiile publice de urgență de la caz la caz; invită statele membre să finalizeze, în cele din urmă, tranziția către procesele de achiziții publice electronice;

| 48. | observă că, în cazul gestiunii directe, numărul neregulilor de natură frauduloasă detectate a scăzut din 2016 și că, în pofida creșterii marginale din 2021, acestea au rămas stabile în ultimii patru ani, în timp ce incidența neregulilor de natură nefrauduloasă a continuat să scadă, 2021 fiind anul cu cea mai scăzută cifră atât în ceea ce privește numărul de cazuri, cât și sumele afectate de aceste nereguli; constată cu satisfacție că redresarea se menține la niveluri pozitive; |
| --- | --- |

48.

observă că, în cazul gestiunii directe, numărul neregulilor de natură frauduloasă detectate a scăzut din 2016 și că, în pofida creșterii marginale din 2021, acestea au rămas stabile în ultimii patru ani, în timp ce incidența neregulilor de natură nefrauduloasă a continuat să scadă, 2021 fiind anul cu cea mai scăzută cifră atât în ceea ce privește numărul de cazuri, cât și sumele afectate de aceste nereguli; constată cu satisfacție că redresarea se menține la niveluri pozitive;

| 49. | reamintește că transparența are un rol esențial în gestionarea fondurilor publice, atât ca factor disuasiv, cât și pentru a îmbunătăți gradul de încredere a cetățenilor; invită Comisia și statele membre să depună eforturi mai mari pentru a consolida transparența în utilizarea fondurilor, inclusiv în ceea ce privește informațiile despre beneficiarii finali; |
| --- | --- |

49.

reamintește că transparența are un rol esențial în gestionarea fondurilor publice, atât ca factor disuasiv, cât și pentru a îmbunătăți gradul de încredere a cetățenilor; invită Comisia și statele membre să depună eforturi mai mari pentru a consolida transparența în utilizarea fondurilor, inclusiv în ceea ce privește informațiile despre beneficiarii finali;

| 50. | accentuează că analiza riscurilor încă aduce o contribuție marginală la detectarea fraudelor; ia act de rolul semnificativ și din ce în ce mai important al informațiilor furnizate de societatea civilă (inclusiv al informațiilor publicate în mass-media) în domeniu; subliniază importanța protejării acestor surse valoroase de informații, care se confruntă adesea cu amenințări și chiar își riscă viața; solicită Comisiei să propună cât mai curând posibil instrumente legislative pentru a combate acțiunile strategice în justiție împotriva mobilizării publice (SLAPPS), care sunt adesea utilizate pentru a reduce la tăcere persoanele care raportează fraude și nereguli, astfel cum a solicitat anterior Parlamentul în rezoluția sa din 11 noiembrie 2021 referitoare la consolidarea democrației și a libertății și pluralismului mass-mediei în UE: recurgerea nejustificată la acțiuni de drept civil și penal pentru a reduce la tăcere jurnaliștii, ONG-urile și societatea civilă (18); |
| --- | --- |

50.

accentuează că analiza riscurilor încă aduce o contribuție marginală la detectarea fraudelor; ia act de rolul semnificativ și din ce în ce mai important al informațiilor furnizate de societatea civilă (inclusiv al informațiilor publicate în mass-media) în domeniu; subliniază importanța protejării acestor surse valoroase de informații, care se confruntă adesea cu amenințări și chiar își riscă viața; solicită Comisiei să propună cât mai curând posibil instrumente legislative pentru a combate acțiunile strategice în justiție împotriva mobilizării publice (SLAPPS), care sunt adesea utilizate pentru a reduce la tăcere persoanele care raportează fraude și nereguli, astfel cum a solicitat anterior Parlamentul în rezoluția sa din 11 noiembrie 2021 referitoare la consolidarea democrației și a libertății și pluralismului mass-mediei în UE: recurgerea nejustificată la acțiuni de drept civil și penal pentru a reduce la tăcere jurnaliștii, ONG-urile și societatea civilă (18

| 51. | consideră că pactele de integritate permit o mai mare transparență, responsabilitate și bună guvernanță prin promovarea unor mecanisme de monitorizare sprijinite de societatea civilă în contractele de achiziții publice; invită Comisia să încurajeze utilizarea acestui instrument și să îl promoveze în cadrul programelor din perioada 2021-2027 aflate în prezent în curs de elaborare și evaluare, oferind sprijin și orientări statelor membre, astfel încât acestea să poată integra treptat pactele de integritate în programele respective; |
| --- | --- |

51.

consideră că pactele de integritate permit o mai mare transparență, responsabilitate și bună guvernanță prin promovarea unor mecanisme de monitorizare sprijinite de societatea civilă în contractele de achiziții publice; invită Comisia să încurajeze utilizarea acestui instrument și să îl promoveze în cadrul programelor din perioada 2021-2027 aflate în prezent în curs de elaborare și evaluare, oferind sprijin și orientări statelor membre, astfel încât acestea să poată integra treptat pactele de integritate în programele respective;

| 52. | ia act de faptul că, în pofida cifrelor raportate, proporția cazurilor de suspiciune de fraudă care nu au condus la condamnări rămâne ridicată, în timp ce ponderea cazurilor în care au fost depistate fraude este scăzută, ceea ce sugerează necesitatea de a investi mai mult în investigarea și urmărirea penală a unor astfel de cazuri; constată că rata medie de punere sub acuzare pe baza recomandărilor OLAF adresate statelor membre a scăzut la doar 35 % pentru perioada 2017-2021; solicită OLAF și Comisiei să desfășoare un dialog ulterior sistematic cu statele membre pentru a înțelege de ce recomandările făcute nu au avut ca rezultat lansarea procedurilor judiciare; |
| --- | --- |

52.

ia act de faptul că, în pofida cifrelor raportate, proporția cazurilor de suspiciune de fraudă care nu au condus la condamnări rămâne ridicată, în timp ce ponderea cazurilor în care au fost depistate fraude este scăzută, ceea ce sugerează necesitatea de a investi mai mult în investigarea și urmărirea penală a unor astfel de cazuri; constată că rata medie de punere sub acuzare pe baza recomandărilor OLAF adresate statelor membre a scăzut la doar 35 % pentru perioada 2017-2021; solicită OLAF și Comisiei să desfășoare un dialog ulterior sistematic cu statele membre pentru a înțelege de ce recomandările făcute nu au avut ca rezultat lansarea procedurilor judiciare;

| 53. | subliniază că este nevoie să se remedieze lipsa de informații privind proprietarii și structura de proprietate a întreprinderilor sau a grupurilor de întreprinderi, cu scopul de a face distribuția actuală a fondurilor mai transparentă și de a contribui la realizarea de progrese semnificative în ceea ce privește detectarea eficientă a neregulilor; |
| --- | --- |

53.

subliniază că este nevoie să se remedieze lipsa de informații privind proprietarii și structura de proprietate a întreprinderilor sau a grupurilor de întreprinderi, cu scopul de a face distribuția actuală a fondurilor mai transparentă și de a contribui la realizarea de progrese semnificative în ceea ce privește detectarea eficientă a neregulilor;

| 54. | solicită statelor membre să colecteze date privind destinatarii finali ai fondurilor și să pună la dispoziție aceste date, la cerere; |
| --- | --- |

54.

solicită statelor membre să colecteze date privind destinatarii finali ai fondurilor și să pună la dispoziție aceste date, la cerere;

Sprijin informatic

Sprijin informatic

| 55. | salută propunerile Comisiei privind utilizarea obligatorie a unui sistem informatic unic integrat pentru extragerea datelor și evaluarea riscurilor, privind extinderea domeniului de aplicare și creșterea eficacității sistemului de detectare timpurie și de excludere (EDES) și privind utilizarea sporită a digitalizării și a tehnologiei pentru a îmbunătăți eficiența și calitatea controalelor și auditurilor; consideră că aceste măsuri ar consolida răspunsul la riscurile crescute de nereguli grave care au fost depistate în urma acordării urgente de finanțare sub presiune în situații de urgență; |
| --- | --- |

55.

salută propunerile Comisiei privind utilizarea obligatorie a unui sistem informatic unic integrat pentru extragerea datelor și evaluarea riscurilor, privind extinderea domeniului de aplicare și creșterea eficacității sistemului de detectare timpurie și de excludere (EDES) și privind utilizarea sporită a digitalizării și a tehnologiei pentru a îmbunătăți eficiența și calitatea controalelor și auditurilor; consideră că aceste măsuri ar consolida răspunsul la riscurile crescute de nereguli grave care au fost depistate în urma acordării urgente de finanțare sub presiune în situații de urgență;

| 56. | evidențiază că EDES, ca listă neagră a UE, are un potențial imens de a semnala persoanele și întreprinderile care utilizează fondurile UE în mod abuziv; salută propunerea Comisiei (19) de modificare a Regulamentului financiarpentru a consolida utilizarea EDES nu numai în cadrul gestiunii directe, ci și în cadrul gestiunii indirecte și partajate; |
| --- | --- |

56.

evidențiază că EDES, ca listă neagră a UE, are un potențial imens de a semnala persoanele și întreprinderile care utilizează fondurile UE în mod abuziv; salută propunerea Comisiei (19

| 57. | reliefează necesitatea de a face obligatorie utilizarea sistemului informatic unic integrat cât mai curând posibil, fără a aștepta următorul CFM, astfel cum se menționează și în Avizul CCE 06/2022 din 27 octombrie 2022 (20); |
| --- | --- |

57.

reliefează necesitatea de a face obligatorie utilizarea sistemului informatic unic integrat cât mai curând posibil, fără a aștepta următorul CFM, astfel cum se menționează și în Avizul CCE 06/2022 din 27 octombrie 2022 (20

| 58. | salută sprijinul continuu acordat de Comisie statelor membre prin intermediul Programului de sprijin pentru reforme structurale și al Instrumentului de sprijin tehnic; își exprimă sprijinul pentru finanțarea proiectului CORE, care urmărește să dezvolte o procedură de calculare a riscului de corupție în achizițiile publice în timpul pandemiei și să îmbunătățească detectarea timpurie a riscului de corupție; |
| --- | --- |

58.

salută sprijinul continuu acordat de Comisie statelor membre prin intermediul Programului de sprijin pentru reforme structurale și al Instrumentului de sprijin tehnic; își exprimă sprijinul pentru finanțarea proiectului CORE, care urmărește să dezvolte o procedură de calculare a riscului de corupție în achizițiile publice în timpul pandemiei și să îmbunătățească detectarea timpurie a riscului de corupție;

| 59. | salută decizia adoptată de Comitetul consultativ pentru coordonarea în domeniul combaterii fraudei (COCOLAF) de a înființa un grup de experți dedicat utilizării instrumentelor informatice pentru a proteja resursele MRR; |
| --- | --- |

59.

salută decizia adoptată de Comitetul consultativ pentru coordonarea în domeniul combaterii fraudei (COCOLAF) de a înființa un grup de experți dedicat utilizării instrumentelor informatice pentru a proteja resursele MRR;

| 60. | invită Comisia să analizeze posibilitatea de a utiliza inteligența artificială pentru protejarea intereselor financiare ale UE; |
| --- | --- |

60.

invită Comisia să analizeze posibilitatea de a utiliza inteligența artificială pentru protejarea intereselor financiare ale UE;

Arhitectura antifraudă a UE: componentele interne (OLAF, EPPO, Europol, Eurojust, Comisia, CCE și BEI)

Arhitectura antifraudă a UE: componentele interne (OLAF, EPPO, Europol, Eurojust, Comisia, CCE și BEI)

| 61. | subliniază că arhitectura antifraudă a UE este o arhitectură instituțională complexă menită să detecteze, să prevină și să combată frauda și alte tipuri de nereguli care afectează interesele financiare ale UE, pe baza unei rețele de cooperare pe mai multe niveluri: primul nivel se bazează pe cooperarea orizontală dintre instituțiile, organele, oficiile și agențiile UE, în timp ce celelalte niveluri se bazează pe relațiile verticale dintre UE și autoritățile naționale, precum și dintre autoritățile UE și organizațiile internaționale; |
| --- | --- |

61.

subliniază că arhitectura antifraudă a UE este o arhitectură instituțională complexă menită să detecteze, să prevină și să combată frauda și alte tipuri de nereguli care afectează interesele financiare ale UE, pe baza unei rețele de cooperare pe mai multe niveluri: primul nivel se bazează pe cooperarea orizontală dintre instituțiile, organele, oficiile și agențiile UE, în timp ce celelalte niveluri se bazează pe relațiile verticale dintre UE și autoritățile naționale, precum și dintre autoritățile UE și organizațiile internaționale;

| 62. | evidențiază valoarea adăugată pe care organismele UE o aduc protecției intereselor financiare ale Uniunii și luptei împotriva fraudei, depășind limitările sistemelor naționale, în special în ceea ce privește infracțiunile transfrontaliere, după cum arată rezultatele operaționale ale EPPO și OLAF; evidențiază rolul EPPO, Eurojust, Europol și OLAF în lupta împotriva corupției; |
| --- | --- |

62.

evidențiază valoarea adăugată pe care organismele UE o aduc protecției intereselor financiare ale Uniunii și luptei împotriva fraudei, depășind limitările sistemelor naționale, în special în ceea ce privește infracțiunile transfrontaliere, după cum arată rezultatele operaționale ale EPPO și OLAF; evidențiază rolul EPPO, Eurojust, Europol și OLAF în lupta împotriva corupției;

| 63. | salută începerea la 1 iunie 2021 a operațiunilor EPPO, componenta finală a arhitecturii antifraudă a UE care trebuia să fie instituită; observă că, în prima jumătate de an de activitate operațională, EPPO a primit 2 832 de rapoarte și a deschis 576 de anchete; ia act de faptul că, în ceea ce privește veniturile obținute din activități infracționale, în 12 dintre statele membre participante au fost întreprinse 81 de acțiuni de recuperare și că EPPO a solicitat confiscarea unei sume totale de 154,3 milioane EUR, fiind autorizată efectiv confiscarea unei sume de 147 de milioane EUR; |
| --- | --- |

63.

salută începerea la 1 iunie 2021 a operațiunilor EPPO, componenta finală a arhitecturii antifraudă a UE care trebuia să fie instituită; observă că, în prima jumătate de an de activitate operațională, EPPO a primit 2 832 de rapoarte și a deschis 576 de anchete; ia act de faptul că, în ceea ce privește veniturile obținute din activități infracționale, în 12 dintre statele membre participante au fost întreprinse 81 de acțiuni de recuperare și că EPPO a solicitat confiscarea unei sume totale de 154,3 milioane EUR, fiind autorizată efectiv confiscarea unei sume de 147 de milioane EUR;

| 64. | felicită EPPO pentru că a creat un nou climat de încredere pentru cetățeni și invită Comisia și statele membre să își intensifice cooperarea pentru a permite ca mandatul EPPO să fie pe deplin pus în aplicare; reamintește, în acest sens, că, pe de o parte, ratele de detectare ale statelor membre trebuie să fie îmbunătățite și că cooperarea OLAF joacă un rol esențial în structurile antifraudă ale UE; reamintește, de asemenea, diferitele deficiențe critice identificate în Regulamentul privind EPPO, care trebuie abordate cât mai curând posibil; invită Comisia să ia măsuri urgente în urma solicitărilor formulate de EPPO cu privire la execuția sa bugetară, astfel încât acesta să poată deveni un parchet pe deplin eficace și independent; |
| --- | --- |

64.

felicită EPPO pentru că a creat un nou climat de încredere pentru cetățeni și invită Comisia și statele membre să își intensifice cooperarea pentru a permite ca mandatul EPPO să fie pe deplin pus în aplicare; reamintește, în acest sens, că, pe de o parte, ratele de detectare ale statelor membre trebuie să fie îmbunătățite și că cooperarea OLAF joacă un rol esențial în structurile antifraudă ale UE; reamintește, de asemenea, diferitele deficiențe critice identificate în Regulamentul privind EPPO, care trebuie abordate cât mai curând posibil; invită Comisia să ia măsuri urgente în urma solicitărilor formulate de EPPO cu privire la execuția sa bugetară, astfel încât acesta să poată deveni un parchet pe deplin eficace și independent;

| 65. | ia act de observațiile și considerațiile exprimate de procuroarea-șefă europeană cu privire la necesitatea de a modifica Regulamentul privind EPPO; invită Comisia să discute cu EPPO cu scopul de a identifica îmbunătățirile necesare pentru a spori eficacitatea operațională a acestuia; reamintește că EPPO este un organism independent al Uniunii și nu ar trebui asimilat unei agenții, deoarece acest lucru ar avea un impact asupra independenței și eficienței sale; observă că există alte câteva dispoziții ale Regulamentului privind EPPO care au un impact asupra operațiunilor EPPO și, prin urmare, asupra protecției intereselor financiare ale UE și cere Comisiei să propună soluții pentru îmbunătățirea situației și să raporteze Parlamentului în conformitate cu articolul 119 alineatul (1) din Regulamentul privind EPPO; |
| --- | --- |

65.

ia act de observațiile și considerațiile exprimate de procuroarea-șefă europeană cu privire la necesitatea de a modifica Regulamentul privind EPPO; invită Comisia să discute cu EPPO cu scopul de a identifica îmbunătățirile necesare pentru a spori eficacitatea operațională a acestuia; reamintește că EPPO este un organism independent al Uniunii și nu ar trebui asimilat unei agenții, deoarece acest lucru ar avea un impact asupra independenței și eficienței sale; observă că există alte câteva dispoziții ale Regulamentului privind EPPO care au un impact asupra operațiunilor EPPO și, prin urmare, asupra protecției intereselor financiare ale UE și cere Comisiei să propună soluții pentru îmbunătățirea situației și să raporteze Parlamentului în conformitate cu articolul 119 alineatul (1) din Regulamentul privind EPPO;

| 66. | regretă profund că cinci state membre refuză încă să participe la EPPO, și anume Polonia, Ungaria, Suedia, Danemarca și Irlanda; |
| --- | --- |

66.

regretă profund că cinci state membre refuză încă să participe la EPPO, și anume Polonia, Ungaria, Suedia, Danemarca și Irlanda;

| 67. | regretă că participarea statelor membre la EPPO nu este obligatorie; își reiterează apelul adresat statelor membre care nu participă la EPPO să adere la EPPO cât mai curând posibil; invită Comisia să încurajeze participarea la EPPO prin măsuri pozitive; |
| --- | --- |

67.

regretă că participarea statelor membre la EPPO nu este obligatorie; își reiterează apelul adresat statelor membre care nu participă la EPPO să adere la EPPO cât mai curând posibil; invită Comisia să încurajeze participarea la EPPO prin măsuri pozitive;

| 68. | subliniază că cadrele juridice ale OLAF și EPPO prevăd în mod clar că cele două oficii lucrează în strânsă cooperare, respectându-li-se mandatele, prerogativele și competențele individuale; constată, în acest sens, că în 2021 OLAF a deschis 26 de investigații complementare și a desfășurat opt operațiuni de sprijin; remarcă faptul că OLAF a transmis 167 de dosare către EPPO, legate în principal de gestiunea partajată (63) și de cheltuielile directe (34) și, totodată, un număr egal de dosare care vizau investigațiile interne și internaționale (25 de cazuri pentru fiecare categorie); apreciază că această transmitere a dus la deschiderea de către EPPO a 85 de anchete penale și că astfel de cazuri se referă la o pierdere totală estimată la bugetul UE de 2,2 miliarde EUR; încurajează atât OLAF, cât și EPPO să consolideze în continuare cooperarea lor; |
| --- | --- |

68.

subliniază că cadrele juridice ale OLAF și EPPO prevăd în mod clar că cele două oficii lucrează în strânsă cooperare, respectându-li-se mandatele, prerogativele și competențele individuale; constată, în acest sens, că în 2021 OLAF a deschis 26 de investigații complementare și a desfășurat opt operațiuni de sprijin; remarcă faptul că OLAF a transmis 167 de dosare către EPPO, legate în principal de gestiunea partajată (63) și de cheltuielile directe (34) și, totodată, un număr egal de dosare care vizau investigațiile interne și internaționale (25 de cazuri pentru fiecare categorie); apreciază că această transmitere a dus la deschiderea de către EPPO a 85 de anchete penale și că astfel de cazuri se referă la o pierdere totală estimată la bugetul UE de 2,2 miliarde EUR; încurajează atât OLAF, cât și EPPO să consolideze în continuare cooperarea lor;

| 69. | remarcă faptul că OLAF cooperează în mod activ cu CCE, Eurojust și Europol; salută eforturile comune ale OLAF și ale Europol de a evalua amenințările la adresa instrumentului MRR și vulnerabilitățile acestuia, precum și cooperarea acestor organisme cu alte servicii ale Comisiei însărcinate cu supravegherea MRR (Direcția Generală Afaceri Economice și Financiare și Secretariatul General al Comisiei); apreciază raportul comun al OLAF/Europol intitulat „Assessing the threats to the NextGenerationEU (NGEU) Fund” [Evaluarea amenințărilor la adresa fondului NextGenerationEU (NGEU)]; |
| --- | --- |

69.

remarcă faptul că OLAF cooperează în mod activ cu CCE, Eurojust și Europol; salută eforturile comune ale OLAF și ale Europol de a evalua amenințările la adresa instrumentului MRR și vulnerabilitățile acestuia, precum și cooperarea acestor organisme cu alte servicii ale Comisiei însărcinate cu supravegherea MRR (Direcția Generală Afaceri Economice și Financiare și Secretariatul General al Comisiei); apreciază raportul comun al OLAF/Europol intitulat „Assessing the threats to the NextGenerationEU (NGEU) Fund” [Evaluarea amenințărilor la adresa fondului NextGenerationEU (NGEU)];

| 70. | salută acordul de lucru dintre Europol și EPPO, care a intrat în vigoare la 19 ianuarie 2021; ia act de faptul că, la 3 septembrie 2021, au fost semnate, de asemenea, acorduri de lucru pentru un cadru de cooperare între EPPO și CCE; |
| --- | --- |

70.

salută acordul de lucru dintre Europol și EPPO, care a intrat în vigoare la 19 ianuarie 2021; ia act de faptul că, la 3 septembrie 2021, au fost semnate, de asemenea, acorduri de lucru pentru un cadru de cooperare între EPPO și CCE;

| 71. | observă că EPPO și Grupul Băncii Europene de Investiții (BEI) au semnat, de asemenea, acorduri de lucru pentru a garanta că BEI poate transmite cu ușurință informații care intră în sfera de competență a EPPO înainte ca inspectoratul general al BEI să întreprindă vreo acțiune; |
| --- | --- |

71.

observă că EPPO și Grupul Băncii Europene de Investiții (BEI) au semnat, de asemenea, acorduri de lucru pentru a garanta că BEI poate transmite cu ușurință informații care intră în sfera de competență a EPPO înainte ca inspectoratul general al BEI să întreprindă vreo acțiune;

| 72. | solicită o cooperare mai strânsă cu Eurojust; salută schimbul de expertiză și schimburile dintre participanții la seminarii și la alte prezentări, dar consideră că contribuția Eurojust ar trebui evaluată și definită în cadrul arhitecturii antifraudă, pe baza complementarității sale cu EPPO și confirmând sinergiile rezultate din cooperarea sa cu OLAF; |
| --- | --- |

72.

solicită o cooperare mai strânsă cu Eurojust; salută schimbul de expertiză și schimburile dintre participanții la seminarii și la alte prezentări, dar consideră că contribuția Eurojust ar trebui evaluată și definită în cadrul arhitecturii antifraudă, pe baza complementarității sale cu EPPO și confirmând sinergiile rezultate din cooperarea sa cu OLAF;

| 73. | salută lansarea operațiunii „Sentinel” și a Forumului NextGenerationEU privind aplicarea legii, acesta din urmă fiind o inițiativă comună, condusă împreună de Europol și Italia, care reunește în structura sa Europol, EPPO, OLAF, Eurojust, Agenția UE pentru Formare în Materie de Aplicare a Legii și statele membre, oferind un forum pentru schimbul de informații și pentru coordonarea operațiunilor cu scopul de a combate infiltrarea criminalității organizate în economia legală și de a proteja pachetul de stimulente NGEU, cu un accent deosebit pe corupție, evaziunea fiscală, deturnarea de fonduri și spălarea de bani; consideră că, pentru a aborda în mod eficient amenințarea pe care o reprezintă crima organizată, schimbul de bune practici și elaborarea de strategii comune și coordonate sunt esențiale; |
| --- | --- |

73.

salută lansarea operațiunii „Sentinel” și a Forumului NextGenerationEU privind aplicarea legii, acesta din urmă fiind o inițiativă comună, condusă împreună de Europol și Italia, care reunește în structura sa Europol, EPPO, OLAF, Eurojust, Agenția UE pentru Formare în Materie de Aplicare a Legii și statele membre, oferind un forum pentru schimbul de informații și pentru coordonarea operațiunilor cu scopul de a combate infiltrarea criminalității organizate în economia legală și de a proteja pachetul de stimulente NGEU, cu un accent deosebit pe corupție, evaziunea fiscală, deturnarea de fonduri și spălarea de bani; consideră că, pentru a aborda în mod eficient amenințarea pe care o reprezintă crima organizată, schimbul de bune practici și elaborarea de strategii comune și coordonate sunt esențiale;

| 74. | reamintește că OLAF a fost creat nu numai pentru investigațiile interne, ci și pentru sprijinirea statelor membre în investigațiile externe; reamintește că principiul subsidiarității împiedică OLAF să lanseze investigații în situațiile în care statele membre se află într-o poziție mai bună pentru a acționa, dar acest lucru nu exclude posibilitatea ca OLAF să efectueze analize ale cazurilor, tendințelor și modelelor recurente sau să se bazeze pe cooperarea consolidată și pe acțiunile de succes generate de capacitatea sa de a detecta fenomenele respective; |
| --- | --- |

74.

reamintește că OLAF a fost creat nu numai pentru investigațiile interne, ci și pentru sprijinirea statelor membre în investigațiile externe; reamintește că principiul subsidiarității împiedică OLAF să lanseze investigații în situațiile în care statele membre se află într-o poziție mai bună pentru a acționa, dar acest lucru nu exclude posibilitatea ca OLAF să efectueze analize ale cazurilor, tendințelor și modelelor recurente sau să se bazeze pe cooperarea consolidată și pe acțiunile de succes generate de capacitatea sa de a detecta fenomenele respective;

| 75. | ia act, în ceea ce privește aspectele vamale, de coordonarea operațională extrem de strânsă dintre OLAF, Oficiul Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală, Interpol și OMV; regretă deficiențele sistemelor de alertă ale statelor membre; |
| --- | --- |

75.

ia act, în ceea ce privește aspectele vamale, de coordonarea operațională extrem de strânsă dintre OLAF, Oficiul Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală, Interpol și OMV; regretă deficiențele sistemelor de alertă ale statelor membre;

| 76. | este conștient de faptul că, la 18 iunie 2021, Comisia și EPPO au semnat acordurile administrative pentru punerea în aplicare a obligațiilor reciproce de informare și consultare prevăzute la articolul 103 alineatul (2) din Regulamentul privind EPPO, în temeiul cărora EPPO poate investiga și urmări penal într-un mod mai eficace infracțiunile care afectează bugetul UE, iar departamentele Comisiei pot asigura o monitorizare administrativă, financiară și disciplinară adecvată a anchetelor EPPO, inclusiv măsuri preventive pentru a proteja bugetul UE; |
| --- | --- |

76.

este conștient de faptul că, la 18 iunie 2021, Comisia și EPPO au semnat acordurile administrative pentru punerea în aplicare a obligațiilor reciproce de informare și consultare prevăzute la articolul 103 alineatul (2) din Regulamentul privind EPPO, în temeiul cărora EPPO poate investiga și urmări penal într-un mod mai eficace infracțiunile care afectează bugetul UE, iar departamentele Comisiei pot asigura o monitorizare administrativă, financiară și disciplinară adecvată a anchetelor EPPO, inclusiv măsuri preventive pentru a proteja bugetul UE;

| 77. | regretă că, în 2021, dintr-un buget total de 44,9 milioane EUR, EPPO a fost obligat să returneze 9,5 milioane EUR (aproximativ 20 %) la bugetul UE, după ce a solicitat și a obținut de la autoritatea bugetară resurse suplimentare pentru angajarea de personal statutar, deoarece autorizația pentru angajarea personalului respectiv nu a fost acordată de Comisie; |
| --- | --- |

77.

regretă că, în 2021, dintr-un buget total de 44,9 milioane EUR, EPPO a fost obligat să returneze 9,5 milioane EUR (aproximativ 20 %) la bugetul UE, după ce a solicitat și a obținut de la autoritatea bugetară resurse suplimentare pentru angajarea de personal statutar, deoarece autorizația pentru angajarea personalului respectiv nu a fost acordată de Comisie;

| 78. | consideră că OLAF ar trebui, de asemenea, să își monitorizeze propriile recomandări financiare pentru a le compara cu sumele recuperate la finalul procedurilor de către Comisie și pentru a contribui astfel la monitorizarea generală a recuperării fondurilor; |
| --- | --- |

78.

consideră că OLAF ar trebui, de asemenea, să își monitorizeze propriile recomandări financiare pentru a le compara cu sumele recuperate la finalul procedurilor de către Comisie și pentru a contribui astfel la monitorizarea generală a recuperării fondurilor;

| 79. | își reiterează preocupările legate de deficitul permanent de personal din cadrul OLAF, EPPO, Europol și Eurojust și de lipsa resurselor financiare și umane ale acestora, deoarece au nevoie de un buget adecvat și previzibil pentru a fi în măsură să organizeze și să își desfășoare activitatea cât mai bine cu putință; subliniază că volumul lor de muncă a crescut și mai mult ca urmare a adoptării instrumentului NGEU și a furnizării fondurilor extraordinare de sprijinire a Ucrainei; își reiterează apelul de a se garanta că aceste organisme și agenții ale UE dispun de resurse adecvate și, în acest sens, reamintește Comisiei și Consiliului că fiecare euro cheltuit pentru acțiuni de investigare și de combatere a fraudei revine la bugetul UE; |
| --- | --- |

79.

își reiterează preocupările legate de deficitul permanent de personal din cadrul OLAF, EPPO, Europol și Eurojust și de lipsa resurselor financiare și umane ale acestora, deoarece au nevoie de un buget adecvat și previzibil pentru a fi în măsură să organizeze și să își desfășoare activitatea cât mai bine cu putință; subliniază că volumul lor de muncă a crescut și mai mult ca urmare a adoptării instrumentului NGEU și a furnizării fondurilor extraordinare de sprijinire a Ucrainei; își reiterează apelul de a se garanta că aceste organisme și agenții ale UE dispun de resurse adecvate și, în acest sens, reamintește Comisiei și Consiliului că fiecare euro cheltuit pentru acțiuni de investigare și de combatere a fraudei revine la bugetul UE;

| 80. | cere Comisiei să majoreze resursele financiare și umane ale EPPO și ale OLAF pentru a le permite să facă față provocărilor care vor apărea în urma utilizării fondului de redresare excepțional de mare; solicită EPPO și OLAF să evite orice suprapunere a activităților și orice întârziere a procedurilor; este de părere că OLAF și EPPO ar trebui să își completeze reciproc activitatea și să își concentreze investigațiile respective asupra domeniilor în care cealaltă instituție nu are competențe; |
| --- | --- |

80.

cere Comisiei să majoreze resursele financiare și umane ale EPPO și ale OLAF pentru a le permite să facă față provocărilor care vor apărea în urma utilizării fondului de redresare excepțional de mare; solicită EPPO și OLAF să evite orice suprapunere a activităților și orice întârziere a procedurilor; este de părere că OLAF și EPPO ar trebui să își completeze reciproc activitatea și să își concentreze investigațiile respective asupra domeniilor în care cealaltă instituție nu are competențe;

| 81. | invită Comisia să instituie un mecanism prin care întreprinderile mici și mijlocii să depună o plângere direct la Comisie ori de câte ori se confruntă cu un nivel ridicat de corupție, cu abateri grave ale autorităților naționale, cu un tratament neregulamentar sau părtinitor în cadrul licitațiilor sau în ce privește distribuirea subvențiilor, cu presiuni sau intimidări din partea structurilor infracționale, a criminalității organizate ori a structurilor oligarhice, sau cu orice altă încălcare gravă a drepturilor lor; |
| --- | --- |

81.

invită Comisia să instituie un mecanism prin care întreprinderile mici și mijlocii să depună o plângere direct la Comisie ori de câte ori se confruntă cu un nivel ridicat de corupție, cu abateri grave ale autorităților naționale, cu un tratament neregulamentar sau părtinitor în cadrul licitațiilor sau în ce privește distribuirea subvențiilor, cu presiuni sau intimidări din partea structurilor infracționale, a criminalității organizate ori a structurilor oligarhice, sau cu orice altă încălcare gravă a drepturilor lor;

| 82. | recunoaște principiul confidențialității investigațiilor OLAF; consideră, cu toate acestea, că există un interes public superior, iar cetățenii UE au, de asemenea, dreptul de a accesa rapoartele și recomandările legate de investigațiile OLAF și procedurile naționale subsecvente închise, așa cum a hotărât CJUE în cauza T-517/19; solicită, prin urmare, OLAF să instituie un mecanism de publicare a rapoartelor și recomandărilor pentru care nu mai există motive legitime de a menține principiul confidențialității; |
| --- | --- |

82.

recunoaște principiul confidențialității investigațiilor OLAF; consideră, cu toate acestea, că există un interes public superior, iar cetățenii UE au, de asemenea, dreptul de a accesa rapoartele și recomandările legate de investigațiile OLAF și procedurile naționale subsecvente închise, așa cum a hotărât CJUE în cauza T-517/19; solicită, prin urmare, OLAF să instituie un mecanism de publicare a rapoartelor și recomandărilor pentru care nu mai există motive legitime de a menține principiul confidențialității;

| 83. | își reiterează solicitarea ca OLAF să instituie un mecanism care să permită accesul, la cerere, la rapoartele și recomandările sale de investigație, care sunt adesea de mare interes public, pentru a spori transparența, respectând în același timp confidențialitatea investigațiilor sale; |
| --- | --- |

83.

își reiterează solicitarea ca OLAF să instituie un mecanism care să permită accesul, la cerere, la rapoartele și recomandările sale de investigație, care sunt adesea de mare interes public, pentru a spori transparența, respectând în același timp confidențialitatea investigațiilor sale;

| 84. | salută revizuirea specifică, inițiată de Comisie, a planului de acțiune care însoțește strategia antifraudă a Comisiei și invită Comisia să ia în considerare propunerile prezentate în documentul de față și în rezoluțiile anterioare ale Parlamentului referitoare la aspecte legate de PIF; |
| --- | --- |

84.

salută revizuirea specifică, inițiată de Comisie, a planului de acțiune care însoțește strategia antifraudă a Comisiei și invită Comisia să ia în considerare propunerile prezentate în documentul de față și în rezoluțiile anterioare ale Parlamentului referitoare la aspecte legate de PIF;

Arhitectura antifraudă a UE: componentele externe [statele membre, serviciile de coordonare antifraudă (AFCOS), strategiile naționale antifraudă (NAFS), Programul Uniunii de luptă antifraudă (UAFP), statul de drept]

Arhitectura antifraudă a UE: componentele externe [statele membre, serviciile de coordonare antifraudă (AFCOS), strategiile naționale antifraudă (NAFS), Programul Uniunii de luptă antifraudă (UAFP), statul de drept]

| 85. | subliniază rolul important pe care îl joacă statele membre în protejarea intereselor financiare ale Uniunii; este conștient că, în cadrul noului model de performanță adoptat prin MRR, statele membre au o responsabilitate sporită în prevenirea și combaterea fraudei, a corupției, a conflictelor de interese și a dublei finanțări; consideră, cu toate acestea, că nivelul european de protecție este, de asemenea, esențial pentru protejarea intereselor financiare ale UE și că cooperarea eficientă dintre UE și autoritățile naționale este esențială pentru o punere în aplicare corespunzătoare; |
| --- | --- |

85.

subliniază rolul important pe care îl joacă statele membre în protejarea intereselor financiare ale Uniunii; este conștient că, în cadrul noului model de performanță adoptat prin MRR, statele membre au o responsabilitate sporită în prevenirea și combaterea fraudei, a corupției, a conflictelor de interese și a dublei finanțări; consideră, cu toate acestea, că nivelul european de protecție este, de asemenea, esențial pentru protejarea intereselor financiare ale UE și că cooperarea eficientă dintre UE și autoritățile naționale este esențială pentru o punere în aplicare corespunzătoare;

| 86. | invită statele membre participante la EPPO să ofere sprijinul necesar acestei instituții (personal auxiliar și condiții de muncă adecvate pentru procurorii europeni delegați, acces la bazele de date, ofițeri de poliție, cooperare promptă din partea autorităților fiscale și vamale etc.), astfel încât EPPO să își poată optimiza eficiența în protejarea bugetului UE și a bugetelor statelor membre; |
| --- | --- |

86.

invită statele membre participante la EPPO să ofere sprijinul necesar acestei instituții (personal auxiliar și condiții de muncă adecvate pentru procurorii europeni delegați, acces la bazele de date, ofițeri de poliție, cooperare promptă din partea autorităților fiscale și vamale etc.), astfel încât EPPO să își poată optimiza eficiența în protejarea bugetului UE și a bugetelor statelor membre;

| 87. | încurajează statele membre să adopte o abordare proactivă în ceea ce privește protejarea intereselor financiare ale Uniunii, prin utilizarea datelor din toate sursele disponibile, analizarea datelor și schimbul de informații, inclusiv cu autoritățile de aplicare a legii și cu Comisia, pentru a identifica și a aborda în timp util riscurile emergente și tendințele de fraudă; |
| --- | --- |

87.

încurajează statele membre să adopte o abordare proactivă în ceea ce privește protejarea intereselor financiare ale Uniunii, prin utilizarea datelor din toate sursele disponibile, analizarea datelor și schimbul de informații, inclusiv cu autoritățile de aplicare a legii și cu Comisia, pentru a identifica și a aborda în timp util riscurile emergente și tendințele de fraudă;

| 88. | salută analiza din Raportul PIF 2021 și invită autoritățile naționale să o ia în considerare în activitățile lor de control; |
| --- | --- |

88.

salută analiza din Raportul PIF 2021 și invită autoritățile naționale să o ia în considerare în activitățile lor de control;

| 89. | își reiterează îngrijorarea cu privire la suprasolicitarea birocratică a autorităților naționale; invită Comisia să depună întotdeauna eforturi pentru a reduce numărul de indicatori necesari în scopuri de audit și control atunci când stabilește indicatorii și datele cu adevărat relevante, necesare și proporționale; |
| --- | --- |

89.

își reiterează îngrijorarea cu privire la suprasolicitarea birocratică a autorităților naționale; invită Comisia să depună întotdeauna eforturi pentru a reduce numărul de indicatori necesari în scopuri de audit și control atunci când stabilește indicatorii și datele cu adevărat relevante, necesare și proporționale;

| 90. | solicită Comisiei să consolideze dispozițiile privind conflictele de interese în revizuirea Regulamentului financiar, pentru a include pregătirea bugetului de către funcționarii publici; |
| --- | --- |

90.

solicită Comisiei să consolideze dispozițiile privind conflictele de interese în revizuirea Regulamentului financiar, pentru a include pregătirea bugetului de către funcționarii publici;

| 91. | invită Irlanda și Polonia să înceapă imediat cooperarea cu EPPO pe baza tratatelor și a legislației existente privind asistența judiciară reciprocă și subliniază că lipsa lor de cooperare din prezent contravine obligațiilor de cooperare loială (articolul 13 din TUE) și obiectivului specific, precum și obligațiilor conexe ale statelor membre de a proteja în mod eficace interesele financiare ale Uniunii (articolul 325 din TFUE); |
| --- | --- |

91.

invită Irlanda și Polonia să înceapă imediat cooperarea cu EPPO pe baza tratatelor și a legislației existente privind asistența judiciară reciprocă și subliniază că lipsa lor de cooperare din prezent contravine obligațiilor de cooperare loială (articolul 13 din TUE) și obiectivului specific, precum și obligațiilor conexe ale statelor membre de a proteja în mod eficace interesele financiare ale Uniunii (articolul 325 din TFUE);

| 92. | consideră că legislația, mecanismele de control, digitalizarea datelor și sistemele de raportare inegale și fragmentare în ansamblul statelor membre reprezintă obstacole în calea protecției eficace a intereselor financiare ale Uniunii, împiedicând comparabilitatea și prevenind evaluarea și cartografierea amplorii, naturii și cauzelor fraudei în UE; subliniază că, în special, aplicarea diferită a Directivei PIF, combinată cu normele prevăzute la articolul 25 din Regulamentul privind EPPO, face imposibilă exercitarea de către EPPO a competenței sale în unele state membre (de exemplu, în ceea ce privește contrabanda și situațiile în care finanțarea națională și cea a UE se suprapun), creând lacune în arhitectura antifraudă; |
| --- | --- |

92.

consideră că legislația, mecanismele de control, digitalizarea datelor și sistemele de raportare inegale și fragmentare în ansamblul statelor membre reprezintă obstacole în calea protecției eficace a intereselor financiare ale Uniunii, împiedicând comparabilitatea și prevenind evaluarea și cartografierea amplorii, naturii și cauzelor fraudei în UE; subliniază că, în special, aplicarea diferită a Directivei PIF, combinată cu normele prevăzute la articolul 25 din Regulamentul privind EPPO, face imposibilă exercitarea de către EPPO a competenței sale în unele state membre (de exemplu, în ceea ce privește contrabanda și situațiile în care finanțarea națională și cea a UE se suprapun), creând lacune în arhitectura antifraudă;

| 93. | reliefează necesitatea unei transparențe depline în ceea ce privește contabilizarea transferurilor și a împrumuturilor prevăzute în cadrul MRR, astfel încât orice posibilă fraudă împotriva intereselor financiare ale UE să poată fi urmărită de EPPO și/sau OLAF; invită Comisia să se asigure că Parlamentul are acces deplin la toate informațiile relevante; |
| --- | --- |

93.

reliefează necesitatea unei transparențe depline în ceea ce privește contabilizarea transferurilor și a împrumuturilor prevăzute în cadrul MRR, astfel încât orice posibilă fraudă împotriva intereselor financiare ale UE să poată fi urmărită de EPPO și/sau OLAF; invită Comisia să se asigure că Parlamentul are acces deplin la toate informațiile relevante;

| 94. | observă că transpunerea Directivei PIF este o condiție prealabilă pentru a permite EPPO și partenerilor săi să desfășoare în mod eficace investigații și urmăriri penale; salută primul raport al Comisiei privind transpunerea directivei, publicat la 6 septembrie 2021; constată că, de atunci și în pofida transpunerii directivei de către toate statele membre, Comisia a inițiat proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva a 17 state membre pentru transpunerea incorectă a Directivei PIF (21); |
| --- | --- |

94.

observă că transpunerea Directivei PIF este o condiție prealabilă pentru a permite EPPO și partenerilor săi să desfășoare în mod eficace investigații și urmăriri penale; salută primul raport al Comisiei privind transpunerea directivei, publicat la 6 septembrie 2021; constată că, de atunci și în pofida transpunerii directivei de către toate statele membre, Comisia a inițiat proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva a 17 state membre pentru transpunerea incorectă a Directivei PIF (21

| 95. | reamintește că au fost deschise 18 proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor pentru transpunerea incorectă a Directivei (UE) 2018/843 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului (22); subliniază că termenul de transpunere a Directivei privind avertizorii a fost 17 decembrie 2021 și că, până la acea dată, doar cinci state membre o transpuseseră, în timp ce alte patru state membre au adoptat acte legislative specifice în 2022; încurajează Comisia să ia toate măsurile suplimentare necesare pentru a asigura respectarea efectivă de către statele membre; |
| --- | --- |

95.

reamintește că au fost deschise 18 proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor pentru transpunerea incorectă a Directivei (UE) 2018/843 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului (22

| 96. | observă cu îngrijorare că Comisia a inițiat proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva a 15 state membre pentru netranspunerea Directivei privind avertizorii; |
| --- | --- |

96.

observă cu îngrijorare că Comisia a inițiat proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva a 15 state membre pentru netranspunerea Directivei privind avertizorii;

| 97. | reamintește că o combatere eficace a spălării banilor este esențială pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii și pentru a asigura recuperarea integrală a fondurilor; |
| --- | --- |

97.

reamintește că o combatere eficace a spălării banilor este esențială pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii și pentru a asigura recuperarea integrală a fondurilor;

| 98. | este preocupat de lipsa generală de acțiune din partea multor state membre, ceea ce împiedică crearea unor condiții de concurență mai uniforme în peisajul politicilor antifraudă; |
| --- | --- |

98.

este preocupat de lipsa generală de acțiune din partea multor state membre, ceea ce împiedică crearea unor condiții de concurență mai uniforme în peisajul politicilor antifraudă;

| 99. | este conștient că, la 1 ianuarie 2021, a intrat în vigoare Programul Uniunii de luptă antifraudă (UAFP), succesorul programului Hercule III (23); observă că noul UAFP reproiectează și fuzionează resursele utilizate pentru finanțarea programului Hercule III, a Sistemului de informații antifraudă și a Sistemului de gestionare a neregulilor, pentru a consolida coordonarea și sinergiile; remarcă faptul că OLAF joacă un rol principal în punerea sa în aplicare; |
| --- | --- |

99.

este conștient că, la 1 ianuarie 2021, a intrat în vigoare Programul Uniunii de luptă antifraudă (UAFP), succesorul programului Hercule III (23

| 100. | reamintește că serviciile de coordonare antifraudă (AFCOS) reprezintă o cerință în fiecare stat membru și că acestea ar trebui să faciliteze cooperarea eficace și schimbul de informații cu OLAF; regretă, cu toate acestea, că nu toate statele membre încredințează în mod efectiv AFCOS sarcina de a coordona lupta împotriva fraudei și corupției care afectează interesele financiare ale UE; susține că o coordonare eficace la nivel național și la nivelul UE poate fi realizată prin adoptarea unei strategii naționale antifraudă (NAFS) care să atribuie sarcini și să definească în mod clar procesele și responsabilitățile; |
| --- | --- |

100.

reamintește că serviciile de coordonare antifraudă (AFCOS) reprezintă o cerință în fiecare stat membru și că acestea ar trebui să faciliteze cooperarea eficace și schimbul de informații cu OLAF; regretă, cu toate acestea, că nu toate statele membre încredințează în mod efectiv AFCOS sarcina de a coordona lupta împotriva fraudei și corupției care afectează interesele financiare ale UE; susține că o coordonare eficace la nivel național și la nivelul UE poate fi realizată prin adoptarea unei strategii naționale antifraudă (NAFS) care să atribuie sarcini și să definească în mod clar procesele și responsabilitățile;

| 101. | apreciază că decizia Comisiei de a încuraja statele membre să adopte o strategie națională antifraudă a condus la o creștere constantă a numărului de strategii adoptate; ia act de faptul că, până la sfârșitul anului 2021, 17 state membre adoptaseră sau actualizaseră o strategie națională antifraudă (în creștere de la 10 în 2019 și 14 în 2020); observă că, dintre cele 10 state membre care nu au adoptat încă o strategie națională antifraudă, patru au raportat că sunt în curs de elaborare a unei astfel de strategii sau pe punctul de a adopta o astfel de strategie; regretă că, în pofida îmbunătățirilor față de 2020, șase state membre sunt încă departe de a adopta o strategie națională antifraudă; |
| --- | --- |

101.

apreciază că decizia Comisiei de a încuraja statele membre să adopte o strategie națională antifraudă a condus la o creștere constantă a numărului de strategii adoptate; ia act de faptul că, până la sfârșitul anului 2021, 17 state membre adoptaseră sau actualizaseră o strategie națională antifraudă (în creștere de la 10 în 2019 și 14 în 2020); observă că, dintre cele 10 state membre care nu au adoptat încă o strategie națională antifraudă, patru au raportat că sunt în curs de elaborare a unei astfel de strategii sau pe punctul de a adopta o astfel de strategie; regretă că, în pofida îmbunătățirilor față de 2020, șase state membre sunt încă departe de a adopta o strategie națională antifraudă;

| 102. | insistă că, chiar și în statele membre în care astfel de strategii au fost deja adoptate, este necesară o revizuire pentru a reflecta noul peisaj antifraudă, inclusiv noile provocări, precum și evoluțiile sistemelor; accentuează că EPPO este operațional din iunie 2021, iar Regulamentul privind MRR a fost adoptat în februarie 2021, și că există o oportunitate de a reflecta noi riscuri semnificative, cum ar fi cele asociate pandemiei de COVID-19 și punerii în aplicare a PNRR; |
| --- | --- |

102.

insistă că, chiar și în statele membre în care astfel de strategii au fost deja adoptate, este necesară o revizuire pentru a reflecta noul peisaj antifraudă, inclusiv noile provocări, precum și evoluțiile sistemelor; accentuează că EPPO este operațional din iunie 2021, iar Regulamentul privind MRR a fost adoptat în februarie 2021, și că există o oportunitate de a reflecta noi riscuri semnificative, cum ar fi cele asociate pandemiei de COVID-19 și punerii în aplicare a PNRR;

| 103. | remarcă faptul că, în Raportul PIF 2021, Comisia a recomandat statelor membre să adopte sau să revizuiască o strategie națională antifraudă pentru a ține seama de riscurile legate de MRR; este conștient că adoptarea de strategii naționale antifraudă de către statele membre trebuie, de asemenea, să fie încurajată de serviciile Comisiei în temeiul punctului 37 din Planul de acțiune privind strategia antifraudă a Comisiei (24); invită Comisia și OLAF să examineze acordarea de sprijin și consiliere statelor membre într-un mod mai structurat, adoptând o abordare transversală, și, în acest scop, să actualizeze orientările AFCOS formulate inițial în 2015, care nu mai sunt adecvate pentru a sprijini în mod eficient autoritățile naționale în dezvoltarea unui serviciu de coordonare bine structurat; cere, de asemenea, Comisiei să prezinte autorității care acordă descărcarea de gestiune o explicație detaliată a activității în curs în acest sens; |
| --- | --- |

103.

remarcă faptul că, în Raportul PIF 2021, Comisia a recomandat statelor membre să adopte sau să revizuiască o strategie națională antifraudă pentru a ține seama de riscurile legate de MRR; este conștient că adoptarea de strategii naționale antifraudă de către statele membre trebuie, de asemenea, să fie încurajată de serviciile Comisiei în temeiul punctului 37 din Planul de acțiune privind strategia antifraudă a Comisiei (24

| 104. | este conștient că, în raportul său PIF 2020, Comisia a făcut recomandări specifice statelor membre cu scopul de a consolida cooperarea și cadrele de control intern; observă că, în acest context, s-a atras atenția asupra evaluării și gestionării riscurilor, asupra colectării și analizării datelor privind neregulile și fraudele și asupra utilizării unor sisteme integrate și interoperabile de informare și monitorizare pentru punerea în aplicare a MRR și a activităților finanțate de la bugetul UE; regretă că nu toate statele membre au pus în aplicare astfel de recomandări și constată că unele dintre ele au refuzat în mod sistematic să facă acest lucru; solicită Comisiei să își intensifice acțiunile de monitorizare pentru statele membre care nu au pus în aplicare recomandările PIF; |
| --- | --- |

104.

este conștient că, în raportul său PIF 2020, Comisia a făcut recomandări specifice statelor membre cu scopul de a consolida cooperarea și cadrele de control intern; observă că, în acest context, s-a atras atenția asupra evaluării și gestionării riscurilor, asupra colectării și analizării datelor privind neregulile și fraudele și asupra utilizării unor sisteme integrate și interoperabile de informare și monitorizare pentru punerea în aplicare a MRR și a activităților finanțate de la bugetul UE; regretă că nu toate statele membre au pus în aplicare astfel de recomandări și constată că unele dintre ele au refuzat în mod sistematic să facă acest lucru; solicită Comisiei să își intensifice acțiunile de monitorizare pentru statele membre care nu au pus în aplicare recomandările PIF;

| 105. | salută adoptarea Regulamentului privind condiționalitatea; reiterează că acesta a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2021; salută hotărârile CJUE din 16 februarie 2022 privind acțiunile introduse de două state membre împotriva mecanismului de condiționalitate și concluziile sale care confirmă că UE are într-adevăr competențe în ceea ce privește statul de drept în statele membre și că mecanismul de condiționalitate bazat pe statul de drept respectă în totalitate dreptul UE; |
| --- | --- |

105.

salută adoptarea Regulamentului privind condiționalitatea; reiterează că acesta a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2021; salută hotărârile CJUE din 16 februarie 2022 privind acțiunile introduse de două state membre împotriva mecanismului de condiționalitate și concluziile sale care confirmă că UE are într-adevăr competențe în ceea ce privește statul de drept în statele membre și că mecanismul de condiționalitate bazat pe statul de drept respectă în totalitate dreptul UE;

| 106. | reamintește că cooperarea ineficace sau tardivă a statelor membre cu EPPO și OLAF sau lipsa de cooperare constituie un motiv de acțiune în temeiul Regulamentului privind condiționalitatea; invită, prin urmare, EPPO și OLAF să raporteze fiecare caz în care statele membre nu și-au respectat obligațiile de a informa, de a oferi asistență, de a întreprinde acțiuni adecvate și măsuri de precauție și de a asigura faptul că rapoartelor și recomandărilor li se dă curs în mod corespunzător și în timp util; |
| --- | --- |

106.

reamintește că cooperarea ineficace sau tardivă a statelor membre cu EPPO și OLAF sau lipsa de cooperare constituie un motiv de acțiune în temeiul Regulamentului privind condiționalitatea; invită, prin urmare, EPPO și OLAF să raporteze fiecare caz în care statele membre nu și-au respectat obligațiile de a informa, de a oferi asistență, de a întreprinde acțiuni adecvate și măsuri de precauție și de a asigura faptul că rapoartelor și recomandărilor li se dă curs în mod corespunzător și în timp util;

| 107. | subliniază că Regulamentul privind condiționalitatea este un instrument permanent care se aplică dincolo de limitele unui anumit CFM și care se aplică la toate nivelurile, ca o condiție prealabilă pentru accesarea tuturor fondurilor UE; |
| --- | --- |

107.

subliniază că Regulamentul privind condiționalitatea este un instrument permanent care se aplică dincolo de limitele unui anumit CFM și care se aplică la toate nivelurile, ca o condiție prealabilă pentru accesarea tuturor fondurilor UE;

| 108. | reamintește că respectarea statului de drept și a articolului 2 din TUE sunt condiții prealabile pentru obținerea accesului la fonduri, că mecanismul de condiționalitate bazat pe statul de drept este pe deplin aplicabil resurselor MRR, astfel cum se prevede în mod explicit la articolul 8 din Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență, și că nicio măsură care contravine valorilor UE consacrate la articolul 2 din TUE nu poate fi finanțată în cadrul MRR; |
| --- | --- |

108.

reamintește că respectarea statului de drept și a articolului 2 din TUE sunt condiții prealabile pentru obținerea accesului la fonduri, că mecanismul de condiționalitate bazat pe statul de drept este pe deplin aplicabil resurselor MRR, astfel cum se prevede în mod explicit la articolul 8 din Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență, și că nicio măsură care contravine valorilor UE consacrate la articolul 2 din TUE nu poate fi finanțată în cadrul MRR;

| 109. | consideră că Regulamentul privind condiționalitatea este suficient și capabil să prevină sau să remedieze regresele democratice, dar numai dacă este utilizat în timp util, cu condiții stricte și clare și urmat de o monitorizare atentă a punerii în aplicare a măsurilor naționale de remediere; |
| --- | --- |

109.

consideră că Regulamentul privind condiționalitatea este suficient și capabil să prevină sau să remedieze regresele democratice, dar numai dacă este utilizat în timp util, cu condiții stricte și clare și urmat de o monitorizare atentă a punerii în aplicare a măsurilor naționale de remediere;

| 110. | regretă profund că, în temeiul mecanismului de condiționalitate bazat pe statul de drept, Comisia a prezentat Ungariei, ca măsuri de remediere, un set de 17 condiții care nu sunt suficiente pentru a remedia încălcările grave ale statului de drept; regretă că Comisia nu a solicitat modificări și garanții mai substanțiale pentru a restabili independența sistemului judiciar, pentru a reduce nivelul corupției și pentru a garanta protecția adecvată a intereselor financiare ale UE; |
| --- | --- |

110.

regretă profund că, în temeiul mecanismului de condiționalitate bazat pe statul de drept, Comisia a prezentat Ungariei, ca măsuri de remediere, un set de 17 condiții care nu sunt suficiente pentru a remedia încălcările grave ale statului de drept; regretă că Comisia nu a solicitat modificări și garanții mai substanțiale pentru a restabili independența sistemului judiciar, pentru a reduce nivelul corupției și pentru a garanta protecția adecvată a intereselor financiare ale UE;

| 111. | susține că respectarea de către statele membre a principiilor statului de drept este o condiție prealabilă pentru buna gestiune financiară, în general, și pentru gestionarea eficientă și eficace a resurselor UE, în special; consideră că încălcările acestor principii reprezintă, prin urmare, un pericol grav pentru interesele financiare ale Uniunii; salută hotărârile CJUE (25) care au subliniat recent relația clară dintre respectarea principiilor statului de drept și execuția eficientă a bugetului Uniunii; reiterează că protejarea intereselor financiare ale UE poate fi garantată și consolidată în mod eficace și eficient numai prin consolidarea arhitecturii antifraudă a UE, depășind limitele inerente ale sistemelor naționale, care reprezintă un obstacol în combaterea criminalității financiare, o formă de criminalitate ce a căpătat un caracter transnațional tot mai pronunțat; consideră că numai un control jurisdicțional efectiv poate asigura respectarea dreptului UE, astfel cum a remarcat CJUE, conform căreia cheltuielile nu pot fi garantate „pe deplin în lipsa unui control jurisdicțional efectiv destinat să asigure respectarea dreptului Uniunii, precizându-se că existența unui asemenea control, atât în statele membre, cât și la nivelul Uniunii, exercitat de instanțe independente, este inerentă unui stat de drept” (26); |
| --- | --- |

111.

susține că respectarea de către statele membre a principiilor statului de drept este o condiție prealabilă pentru buna gestiune financiară, în general, și pentru gestionarea eficientă și eficace a resurselor UE, în special; consideră că încălcările acestor principii reprezintă, prin urmare, un pericol grav pentru interesele financiare ale Uniunii; salută hotărârile CJUE (25

26

| 112. | subliniază efectele negative ale corupției asupra drepturilor cetățenilor; reiterează o dată în plus recomandarea sa ca UE să devină membră a Grupului de state împotriva corupției (GRECO), deoarece nu există obstacole juridice în calea statutului său de membru deplin; invită, prin urmare, Comisia să recomande Consiliului să încheie un acord internațional cu GRECO care să stabilească aderarea; cere Consiliului să adopte o poziție clară cu privire la aderarea UE la GRECO, clarificând dacă există vreo opoziție specifică și, în caz afirmativ, din partea cărui stat membru sau a căror state membre; |
| --- | --- |

112.

subliniază efectele negative ale corupției asupra drepturilor cetățenilor; reiterează o dată în plus recomandarea sa ca UE să devină membră a Grupului de state împotriva corupției (GRECO), deoarece nu există obstacole juridice în calea statutului său de membru deplin; invită, prin urmare, Comisia să recomande Consiliului să încheie un acord internațional cu GRECO care să stabilească aderarea; cere Consiliului să adopte o poziție clară cu privire la aderarea UE la GRECO, clarificând dacă există vreo opoziție specifică și, în caz afirmativ, din partea cărui stat membru sau a căror state membre;

| 113. | reamintește că, pentru a proteja în mod eficace interesele financiare ale UE, ar trebui instituite norme mai coerente și sistematice privind transparența, incompatibilitățile, conflictele de interese, activitățile ilegale de lobby și practica „ușilor turnante”; reliefează necesitatea de a consolida registrul de transparență al UE; invită Comisia să își consolideze mecanismele de control intern, inclusiv prin instituirea unui mecanism intern anticorupție pentru instituțiile UE; |
| --- | --- |

113.

reamintește că, pentru a proteja în mod eficace interesele financiare ale UE, ar trebui instituite norme mai coerente și sistematice privind transparența, incompatibilitățile, conflictele de interese, activitățile ilegale de lobby și practica „ușilor turnante”; reliefează necesitatea de a consolida registrul de transparență al UE; invită Comisia să își consolideze mecanismele de control intern, inclusiv prin instituirea unui mecanism intern anticorupție pentru instituțiile UE;

Dimensiunea externă a protecției intereselor financiare ale UE

Dimensiunea externă a protecției intereselor financiare ale UE

| 114. | remarcă faptul că ar trebui să se acorde mai multă atenție controlului fondurilor destinate asistenței în țările din afara UE în cadrul Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVCDCI – Europa globală); observă că acest lucru este deosebit de important în contextul pandemiei de COVID-19 și al răspunsului UE la războiul din Ucraina; reamintește că, în ansamblu, UE alocă aproximativ 10 % din bugetul său acțiunii externe; |
| --- | --- |

114.

remarcă faptul că ar trebui să se acorde mai multă atenție controlului fondurilor destinate asistenței în țările din afara UE în cadrul Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVCDCI – Europa globală); observă că acest lucru este deosebit de important în contextul pandemiei de COVID-19 și al răspunsului UE la războiul din Ucraina; reamintește că, în ansamblu, UE alocă aproximativ 10 % din bugetul său acțiunii externe;

| 115. | invită Comisia să actualizeze sistemul de raportare a fraudelor privind fondurile cheltuite în țări din afara UE; observă că noul sistem ar trebui să țină seama de problemele specifice cu care se confruntă UE atunci când cheltuiește bani în afara teritoriului UE; |
| --- | --- |

115.

invită Comisia să actualizeze sistemul de raportare a fraudelor privind fondurile cheltuite în țări din afara UE; observă că noul sistem ar trebui să țină seama de problemele specifice cu care se confruntă UE atunci când cheltuiește bani în afara teritoriului UE;

| 116. | constată, pe baza raportului CCE privind execuția bugetului UE pentru exercițiul financiar 2021, că, în cazul IVCDCI – Europa globală (în cadrul bugetului general al Uniunii), dintre cele 67 de tranzacții examinate, 32 (48 %) au fost afectate de erori și că, în pofida dimensiunii limitate a eșantionului, rezultatele auditului confirmă că riscul de eroare de la această rubrică din CFM este ridicat, fiind identificate 24 de erori care au avut un impact asupra bugetului UE; constată, de asemenea, că cele mai frecvente categorii de erori pentru rubrica „Vecinătate și întreaga lume” (rubrica 6) au fost reprezentate de cheltuielile care nu au fost efectuate, costurile neeligibile, absența documentelor justificative și erorile legate de achizițiile publice; |
| --- | --- |

116.

constată, pe baza raportului CCE privind execuția bugetului UE pentru exercițiul financiar 2021, că, în cazul IVCDCI – Europa globală (în cadrul bugetului general al Uniunii), dintre cele 67 de tranzacții examinate, 32 (48 %) au fost afectate de erori și că, în pofida dimensiunii limitate a eșantionului, rezultatele auditului confirmă că riscul de eroare de la această rubrică din CFM este ridicat, fiind identificate 24 de erori care au avut un impact asupra bugetului UE; constată, de asemenea, că cele mai frecvente categorii de erori pentru rubrica „Vecinătate și întreaga lume” (rubrica 6) au fost reprezentate de cheltuielile care nu au fost efectuate, costurile neeligibile, absența documentelor justificative și erorile legate de achizițiile publice;

| 117. | recomandă să se suspende sprijinul bugetar acordat țărilor terțe, inclusiv țărilor candidate, în care autoritățile nu iau în mod vizibil măsuri reale împotriva corupției larg răspândite, asigurându-se, în același timp, că asistența ajunge la populația civilă prin alte canale; solicită să se acorde mai multă prioritate luptei împotriva corupției în cadrul negocierilor de preaderare cu accent pe consolidarea capacităților, de exemplu prin intermediul organismelor anticorupție specializate; invită Comisia să transmită semnale clare țărilor candidate în care un regres față de standardele statului de drept pune în pericol sau întârzie aderarea acestora la UE; regretă că, potrivit Raportului special nr. 01/2022 al CCE, sprijinul financiar în valoare de 700 de milioane EUR pentru îmbunătățirea situației statului de drept în Balcanii de Vest acordat de UE între 2014 și 2020 a avut un impact redus asupra reformelor fundamentale; |
| --- | --- |

117.

recomandă să se suspende sprijinul bugetar acordat țărilor terțe, inclusiv țărilor candidate, în care autoritățile nu iau în mod vizibil măsuri reale împotriva corupției larg răspândite, asigurându-se, în același timp, că asistența ajunge la populația civilă prin alte canale; solicită să se acorde mai multă prioritate luptei împotriva corupției în cadrul negocierilor de preaderare cu accent pe consolidarea capacităților, de exemplu prin intermediul organismelor anticorupție specializate; invită Comisia să transmită semnale clare țărilor candidate în care un regres față de standardele statului de drept pune în pericol sau întârzie aderarea acestora la UE; regretă că, potrivit Raportului special nr. 01/2022 al CCE, sprijinul financiar în valoare de 700 de milioane EUR pentru îmbunătățirea situației statului de drept în Balcanii de Vest acordat de UE între 2014 și 2020 a avut un impact redus asupra reformelor fundamentale;

| 118. | evidențiază că cooperarea cu partenerii internaționali este esențială pentru a proteja fondurile UE cheltuite în afara Europei și partea de venituri a bugetului UE; salută acordurile de cooperare administrativă pe care OLAF le-a semnat în 2021 cu două autorități internaționale partenere, Parchetul General al Ucrainei și OMV; salută faptul că OLAF a organizat în 2021 evenimente online pentru a stabili noi contacte operaționale cu autoritățile de anchetă din țările din afara UE și pentru a încuraja raportarea fraudelor și a neregulilor prin intermediul delegațiilor UE din întreaga lume; |
| --- | --- |

118.

evidențiază că cooperarea cu partenerii internaționali este esențială pentru a proteja fondurile UE cheltuite în afara Europei și partea de venituri a bugetului UE; salută acordurile de cooperare administrativă pe care OLAF le-a semnat în 2021 cu două autorități internaționale partenere, Parchetul General al Ucrainei și OMV; salută faptul că OLAF a organizat în 2021 evenimente online pentru a stabili noi contacte operaționale cu autoritățile de anchetă din țările din afara UE și pentru a încuraja raportarea fraudelor și a neregulilor prin intermediul delegațiilor UE din întreaga lume;

o

o o

| 119. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

119.

încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0448.

1

(2)  JO L 437, 28.12.2020, p. 49.

2

(3)  JO L 305, 26.11.2019, p. 17.

3

(4)  JO L 198, 28.7.2017, p. 29.

4

(5)  JO L 283, 31.10.2017, p. 1.

5

(6)  JO L 274, 28.10.2019, p. 1.

6

(7)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 1.

7

(8)  JO C 123, 18.3.2022, p. 12.

8

(9)  JO L 172, 17.5.2021, p. 110.

9

(10)  JO C 342, 6.9.2022, p. 295.

10

(11)  Hotărârea din 1 septembrie 2021, Andrea Homoki/Comisia Europeană, T-517/19, ECLI:EU:T:2021:529.

11

(12)  JO C 67, 8.2.2022, p. 86.

12

(13)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0300.

13

(14)  JO L 57, 18.2.2021, p. 17.

14

(15)  JO L 300, 11.11.2008, p. 42.

15

(16)  Directiva (UE) 2019/1937 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2019 privind protecția persoanelor care raportează încălcări ale dreptului Uniunii (JO L 305, 26.11.2019, p. 17).

16

(17)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

17

(18)  JO C 205, 20.5.2022, p. 2.

18

(19)  Propunerea Comisiei din 16 mai 2022 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (COM(2022)0223).

19

(20)  Avizul 06/2022 [prezentat în temeiul articolului 322 alineatul (1) TFUE] referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (JO C 446, 24.11.2022, p. 26). Avizul complet este disponibil la adresa https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/OP22_06/OP_Recast_RO.pdf.

20

(21)  Până la sfârșitul anului 2021, 13 dintre cele 14 proceduri lansate în 2019 fuseseră închise. În cadrul verificării ulterioare a conformității, serviciile Comisiei au evaluat compatibilitatea acestor măsuri naționale de transpunere notificate cu dispozițiile și obligațiile prevăzute de directivă. În decembrie 2021, Comisia a inițiat proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor pentru transpunerea incorectă împotriva altor opt state membre.

21

(22)  Directiva (UE) 2018/843 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Directivei (UE) 2015/849 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului, precum și de modificare a Directivelor 2009/138/CE și 2013/36/UE (JO L 156, 19.6.2018, p. 43).

22

(23)  Regulamentul (UE) 2021/785 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2021 de instituire a Programului Uniunii de luptă antifraudă și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 250/2014 (JO L 172, 17.5.2021, p. 110).

23

(24)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 20 septembrie 2021 intitulat „Commission Anti-Fraud Strategy (CAFS) Action Plan – State of Play June 2021” [Planul de acțiune privind strategia antifraudă a Comisiei (SAFC) – Situația în iunie 2021], (SWD(2021)0262).

24

(25)  Hotărârea din 16 februarie 2022, Ungaria/Parlamentul European și Consiliul Uniunii Europene, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97 și Hotărârea din 16 februarie 2022, Republica Polonă/Parlamentul European și Consiliul Uniunii Europene, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98.

25

(26)  Hotărârea din 16 februarie 2022, Ungaria/Parlamentul European și Consiliul Uniunii Europene, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, punctul 132.

26

---

| 16.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 214/150 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 214/150

---

P9_TA(2023)0019

Situația pescuitului la scară mică în UE și perspective viitoare

Rezoluția Parlamentului European din 19 ianuarie 2023 referitoare la situația pescuitului la scară mică în UE și la perspectivele viitoare (2021/2056(INI))

(2023/C 214/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere buletinul economic privind afacerile maritime nr. 08/2020 din 9 martie 2021 al Comisiei Europene, intitulat „The EU fishing fleet 2020: Trends and economic results” (Flota de pescuit a UE în 2020: Tendințe și rezultate economice) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere buletinul economic privind afacerile maritime nr. 08/2020 din 9 martie 2021 al Comisiei Europene, intitulat „The EU fishing fleet 2020: Trends and economic results” (Flota de pescuit a UE în 2020: Tendințe și rezultate economice) (1),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 16 iunie 2020 intitulată „Către un pescuit mai sustenabil în UE: situația actuală și orientări pentru 2021” (COM(2020)0248), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 16 iunie 2020 intitulată „Către un pescuit mai sustenabil în UE: situația actuală și orientări pentru 2021” (COM(2020)0248),

| — | având în vedere articolele 38-44 și articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 38-44 și articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere considerentul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (2) (Regulamentul privind PCP), care prevede că PCP ar trebui să contribuie la „crearea unor condiții de mediu, economice și sociale sustenabile pe termen lung”, precum și la „un standard de viață echitabil pentru sectorul pescuitului, inclusiv pentru pescuitul la scară mică”, precum și considerentul (33), care prevede că „accesul la o activitate de pescuit ar trebui să se bazeze pe criterii transparente și obiective, inclusiv pe criterii de mediu, sociale și economice” și că „statele membre ar trebui să promoveze pescuitul responsabil oferind stimulente acelor operatori care, prin activitatea lor de pescuit, cauzează cele mai puține daune mediului și aduc cele mai multe beneficii societății”, |
| --- | --- |

—

având în vedere considerentul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (2) (Regulamentul privind PCP), care prevede că PCP ar trebui să contribuie la „crearea unor condiții de mediu, economice și sociale sustenabile pe termen lung”, precum și la „un standard de viață echitabil pentru sectorul pescuitului, inclusiv pentru pescuitul la scară mică”, precum și considerentul (33), care prevede că „accesul la o activitate de pescuit ar trebui să se bazeze pe criterii transparente și obiective, inclusiv pe criterii de mediu, sociale și economice” și că „statele membre ar trebui să promoveze pescuitul responsabil oferind stimulente acelor operatori care, prin activitatea lor de pescuit, cauzează cele mai puține daune mediului și aduc cele mai multe beneficii societății”,

| — | având în vedere articolul 17 din Regulamentul privind PCP, care stabilește că, atunci când alocă posibilitățile de pescuit, statele membre trebuie să utilizeze „criterii transparente și obiective, inclusiv criterii de mediu, sociale și economice”, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 17 din Regulamentul privind PCP, care stabilește că, atunci când alocă posibilitățile de pescuit, statele membre trebuie să utilizeze „criterii transparente și obiective, inclusiv criterii de mediu, sociale și economice”,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1379/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor pescărești și de acvacultură, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1184/2006 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 104/2000 al Consiliului (3) [Regulamentul privind organizarea comună a piețelor (OCP)], |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1379/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor pescărești și de acvacultură, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1184/2006 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 104/2000 al Consiliului (3) [Regulamentul privind organizarea comună a piețelor (OCP)],

| — | având în vedere Directiva 2014/89/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 iulie 2014 de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2014/89/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 iulie 2014 de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim (4),

| — | având în vedere amendamentele adoptate de Parlamentul European la 11 martie 2021 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 768/2005, (CE) nr. 1967/2006, (CE) nr. 1005/2008 ale Consiliului și a Regulamentului (UE) 2016/1139 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește controlul pescuitului (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere amendamentele adoptate de Parlamentul European la 11 martie 2021 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 768/2005, (CE) nr. 1967/2006, (CE) nr. 1005/2008 ale Consiliului și a Regulamentului (UE) 2016/1139 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește controlul pescuitului (5),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1139 al Parlamentului European și al Consiliului din 7 iulie 2021 de instituire a Fondului european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de modificare a Regulamentului (UE) 2017/1004 (6) (Regulamentul privind FEAMPA), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1139 al Parlamentului European și al Consiliului din 7 iulie 2021 de instituire a Fondului european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de modificare a Regulamentului (UE) 2017/1004 (6) (Regulamentul privind FEAMPA),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2328/2003, (CE) nr. 861/2006, (CE) nr. 1198/2006 și (CE) nr. 791/2007 ale Consiliului și a Regulamentului (UE) nr. 1255/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (7) (Regulamentul privind FEPAM), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2328/2003, (CE) nr. 861/2006, (CE) nr. 1198/2006 și (CE) nr. 791/2007 ale Consiliului și a Regulamentului (UE) nr. 1255/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (7) (Regulamentul privind FEPAM),

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2021 referitoare la strategia „De la fermă la consumator” pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2021 referitoare la strategia „De la fermă la consumator” pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic (8),

| — | având în vedere raportul Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) din 20 august 2019, intitulat „The 2019 Annual Economic Report on the EU Fishing Fleet” [Raportul economic anual pentru 2019 privind flota de pescuit a UE (CSTEP 19-06)] (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) din 20 august 2019, intitulat „The 2019 Annual Economic Report on the EU Fishing Fleet” [Raportul economic anual pentru 2019 privind flota de pescuit a UE (CSTEP 19-06)] (9),

| — | având în vedere raportul CSTEP din 26 septembrie 2019 intitulat „Social data in the EU fisheries sector (STECF 19-03)” [Date sociale în sectorul pescuitului din UE (CSTEP 19-03)] (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul CSTEP din 26 septembrie 2019 intitulat „Social data in the EU fisheries sector (STECF 19-03)” [Date sociale în sectorul pescuitului din UE (CSTEP 19-03)] (10),

| — | având în vedere raportul CSTEP din 8 decembrie 2021 intitulat „The 2021 Annual Economic Report on the EU Fishing Fleet (STECF 21-08)” [Raportul economic anual pe 2021 privind flota de pescuit a UE (CSTEP 21-08)] (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul CSTEP din 8 decembrie 2021 intitulat „The 2021 Annual Economic Report on the EU Fishing Fleet (STECF 21-08)” [Raportul economic anual pe 2021 privind flota de pescuit a UE (CSTEP 21-08)] (11),

| — | având în vedere raportul CSTEP din 10 decembrie 2020, intitulat „Social dimension of the CFP (STECF 20-14)” [Dimensiunea socială a PCP (CSTEP 20-14)] (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul CSTEP din 10 decembrie 2020, intitulat „Social dimension of the CFP (STECF 20-14)” [Dimensiunea socială a PCP (CSTEP 20-14)] (12),

| — | având în vedere concluziile Conferinței regionale a Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) privind „Construirea unui viitor pentru pescuitul sustenabil la scară mică în Marea Mediterană și Marea Neagră”, care a avut loc în Alger, între 7 și 9 martie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Conferinței regionale a Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) privind „Construirea unui viitor pentru pescuitul sustenabil la scară mică în Marea Mediterană și Marea Neagră”, care a avut loc în Alger, între 7 și 9 martie 2016,

| — | având în vedere obiectivul 14b, care se regăsește printre obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD) și care se referă la necesitatea de a asigura accesul la resursele marine și la piețe pentru pescarii care practică pescuitul artizanal la scară mică, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivul 14b, care se regăsește printre obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD) și care se referă la necesitatea de a asigura accesul la resursele marine și la piețe pentru pescarii care practică pescuitul artizanal la scară mică,

| — | având în vedere Orientările voluntare ale FAO cu privire la asigurarea unui pescuit la scară mică durabil în contextul securității alimentare și al eradicării sărăciei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările voluntare ale FAO cu privire la asigurarea unui pescuit la scară mică durabil în contextul securității alimentare și al eradicării sărăciei,

| — | având în vedere raportul FAO intitulat „The State of World Fisheries and Aquaculture 2020: Sustainability in action” (Starea pescuitului și a acvaculturii la nivel mondial în 2020: sustenabilitatea în acțiune), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul FAO intitulat „The State of World Fisheries and Aquaculture 2020: Sustainability in action” (Starea pescuitului și a acvaculturii la nivel mondial în 2020: sustenabilitatea în acțiune),

| — | având în vedere proclamarea anului 2022 de către ONU drept An internațional al pescuitului artizanal și al acvaculturii, |
| --- | --- |

—

având în vedere proclamarea anului 2022 de către ONU drept An internațional al pescuitului artizanal și al acvaculturii,

| — | având în vedere Al șaptelea program comunitar de acțiune pentru mediu (PAM) și conceptele consacrate în acesta, precum limitele planetare și limitele ecologice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Al șaptelea program comunitar de acțiune pentru mediu (PAM) și conceptele consacrate în acesta, precum limitele planetare și limitele ecologice,

| — | având în vedere publicația intitulată „Small-scale Fisheries in Europe: Status, Resilience and Governance” (Pescuitul la scară mică în Europa: statut, reziliență și guvernanță) (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere publicația intitulată „Small-scale Fisheries in Europe: Status, Resilience and Governance” (Pescuitul la scară mică în Europa: statut, reziliență și guvernanță) (13),

| — | având în vedere Declarația ministerială MedFish4Ever și foaia de parcurs aferentă (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ministerială MedFish4Ever și foaia de parcurs aferentă (14),

| — | având în vedere Raportul privind punerea în aplicare a FEPAM în 2020 (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul privind punerea în aplicare a FEPAM în 2020 (15),

| — | având în vedere Declarația ministerială din 2018 privind Planul de acțiune regional pentru pescuitul la scară mică în Marea Mediterană și Marea Neagră, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ministerială din 2018 privind Planul de acțiune regional pentru pescuitul la scară mică în Marea Mediterană și Marea Neagră,

| — | având în vedere studiul din 2018 al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE), intitulat „Relative Effects of Fisheries Support Policies” (Efectele relative ale politicilor de sprijinire a pescuitului) (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din 2018 al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE), intitulat „Relative Effects of Fisheries Support Policies” (Efectele relative ale politicilor de sprijinire a pescuitului) (16),

| — | având în vedere articolul științific intitulat „Small-Scale fisheries access to fishing opportunities in the European Union: Is the Common Fisheries Policy the right step to SDG14b?” (Accesul pescuitului la scară mică la oportunitățile de pescuit din Uniunea Europeană: este politica comună în domeniul pescuitului pasul corect către realizarea ODD14b?) (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul științific intitulat „Small-Scale fisheries access to fishing opportunities in the European Union: Is the Common Fisheries Policy the right step to SDG14b?” (Accesul pescuitului la scară mică la oportunitățile de pescuit din Uniunea Europeană: este politica comună în domeniul pescuitului pasul corect către realizarea ODD14b?) (17),

| — | având în vedere articolul științific intitulat „Defining Small-Scale Fisheries and Examining the Role of Science in Shaping Perceptions of Who and What Counts: A Systematic Review” (Definirea pescuitului la scară mică și examinarea rolului științei în modelarea percepțiilor referitoare la cine și ce contează: o analiză sistematică) (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul științific intitulat „Defining Small-Scale Fisheries and Examining the Role of Science in Shaping Perceptions of Who and What Counts: A Systematic Review” (Definirea pescuitului la scară mică și examinarea rolului științei în modelarea percepțiilor referitoare la cine și ce contează: o analiză sistematică) (18),

| — | având în vedere studiul din 2017 realizat pentru Comisia pentru pescuit, intitulat „Small-scale Fisheries and «Blue Growth» in the EU” (Pescuitul la scară mică și „creșterea albastră” în UE) (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din 2017 realizat pentru Comisia pentru pescuit, intitulat „Small-scale Fisheries and «Blue Growth» in the EU” (Pescuitul la scară mică și „creșterea albastră” în UE) (19),

| — | având în vedere studiul din 2021 realizat pentru Comisia pentru pescuit, intitulat „Workshop on electronic technologies for fisheries – Part III: Systems adapted for small-scale vessels” (Atelier pe tema tehnologiilor electronice pentru activitățile de pescuit – partea a III-a: sisteme adaptate pentru nave mici) (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din 2021 realizat pentru Comisia pentru pescuit, intitulat „Workshop on electronic technologies for fisheries – Part III: Systems adapted for small-scale vessels” (Atelier pe tema tehnologiilor electronice pentru activitățile de pescuit – partea a III-a: sisteme adaptate pentru nave mici) (20),

| — | având în vedere studiul realizat pentru Comisia pentru pescuit în iulie 2021 și intitulat „Impacts of the COVID-19 pandemic on EU fisheries and aquaculture” (Impactul pandemiei de COVID-19 asupra pescuitului și acvaculturii din UE) (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul realizat pentru Comisia pentru pescuit în iulie 2021 și intitulat „Impacts of the COVID-19 pandemic on EU fisheries and aquaculture” (Impactul pandemiei de COVID-19 asupra pescuitului și acvaculturii din UE) (21),

| — | având în vedere rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la pescuitul costier la scară mică, pescuitul artizanal și reforma politicii comune în domeniul pescuitului (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la pescuitul costier la scară mică, pescuitul artizanal și reforma politicii comune în domeniul pescuitului (22),

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 aprilie 2016 referitoare la inovarea și diversificarea pescuitului costier artizanal în regiunile dependente de pescuit (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 aprilie 2016 referitoare la inovarea și diversificarea pescuitului costier artizanal în regiunile dependente de pescuit (23),

| — | având în vedere rezoluția sa din 4 iulie 2017 referitoare la rolul turismului legat de pescuit în diversificarea activităților de pescuit (24), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 4 iulie 2017 referitoare la rolul turismului legat de pescuit în diversificarea activităților de pescuit (24),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 septembrie 2021 intitulată „Consolidarea parteneriatului cu regiunile ultraperiferice ale UE” (25), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 septembrie 2021 intitulată „Consolidarea parteneriatului cu regiunile ultraperiferice ale UE” (25),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 septembrie 2021 intitulată „Viitorii pescari: atragerea unei noi generații de lucrători în industria pescuitului și crearea de locuri de muncă în comunitățile costiere” (26), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 septembrie 2021 intitulată „Viitorii pescari: atragerea unei noi generații de lucrători în industria pescuitului și crearea de locuri de muncă în comunitățile costiere” (26),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A9-0291/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A9-0291/2022),

| A. | întrucât Regulamentul privind FEAMPA definește pescuitul costier la scară mică ca însemnând activitățile de pescuit desfășurate de navele de pescuit în ape marine și continentale cu o lungime totală mai mică de 12 metri, care nu utilizează unelte tractate, precum și de pescari care practică pescuitul în picioare, inclusiv culegători de crustacee și moluște, și întrucât aceasta este singura definiție a pescuitului costier existentă în legislația Uniunii; |
| --- | --- |

A.

întrucât Regulamentul privind FEAMPA definește pescuitul costier la scară mică ca însemnând activitățile de pescuit desfășurate de navele de pescuit în ape marine și continentale cu o lungime totală mai mică de 12 metri, care nu utilizează unelte tractate, precum și de pescari care practică pescuitul în picioare, inclusiv culegători de crustacee și moluște, și întrucât aceasta este singura definiție a pescuitului costier existentă în legislația Uniunii;

| B. | întrucât definiția actuală a pescuitului la scară mică inclusă în Regulamentul privind FEPAM și în Regulamentul privind FEAMPA exclude anumite tipuri de nave, precum cele care utilizează unelte de pescuit tradiționale, care, în schimb, ca urmare a acestei excluderi, fac eforturi să obțină finanțare din partea UE; întrucât această excludere reduce, de asemenea, vizibilitatea pescuitului la scară mică și prezența sa în statisticile UE, având în vedere că aceste unități nu sunt luate în calcul ca făcând parte din sector; |
| --- | --- |

B.

întrucât definiția actuală a pescuitului la scară mică inclusă în Regulamentul privind FEPAM și în Regulamentul privind FEAMPA exclude anumite tipuri de nave, precum cele care utilizează unelte de pescuit tradiționale, care, în schimb, ca urmare a acestei excluderi, fac eforturi să obțină finanțare din partea UE; întrucât această excludere reduce, de asemenea, vizibilitatea pescuitului la scară mică și prezența sa în statisticile UE, având în vedere că aceste unități nu sunt luate în calcul ca făcând parte din sector;

| C. | întrucât există alte abordări, mai puțin stricte, ale definiției pescuitului la scară mică, artizanal și costier, cum ar fi în Orientările voluntare ale FAO pentru asigurarea sustenabilității pescuitului la scară mică în contextul siguranței alimentare și al eradicării sărăciei sau în discuțiile în curs purtate de grupul de lucru pentru pescuitul la scară mică din cadrul Comisiei Generale pentru Pescuit în Marea Mediterană; |
| --- | --- |

C.

întrucât există alte abordări, mai puțin stricte, ale definiției pescuitului la scară mică, artizanal și costier, cum ar fi în Orientările voluntare ale FAO pentru asigurarea sustenabilității pescuitului la scară mică în contextul siguranței alimentare și al eradicării sărăciei sau în discuțiile în curs purtate de grupul de lucru pentru pescuitul la scară mică din cadrul Comisiei Generale pentru Pescuit în Marea Mediterană;

| D. | întrucât, în majoritatea statelor membre, caracteristicile definitorii ale pescuitului la scară mică depășesc definiția FEAMPA, având în vedere că guvernele aplică o serie de criterii suplimentare, inclusiv în ceea ce privește uneltele de pescuit permise, lungimea maximă a navei, puterea motorului, durata maximă a ieșirilor la pescuit, distanța față de port la care navele își pot desfășura activitatea, zona de desfășurare a activității, timpul maxim de deplasare permis și proprietatea asupra navei; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în majoritatea statelor membre, caracteristicile definitorii ale pescuitului la scară mică depășesc definiția FEAMPA, având în vedere că guvernele aplică o serie de criterii suplimentare, inclusiv în ceea ce privește uneltele de pescuit permise, lungimea maximă a navei, puterea motorului, durata maximă a ieșirilor la pescuit, distanța față de port la care navele își pot desfășura activitatea, zona de desfășurare a activității, timpul maxim de deplasare permis și proprietatea asupra navei;

| E. | întrucât actuala politică comună în domeniul pescuitului (PCP) nu definește în mod adecvat conceptul de pescuit artizanal, pescuit la scară mică ori pescuit costier, dat fiind că este luată în considerare doar lungimea navei, și întrucât în convențiile internaționale există alte definiții mai adecvate și actualizate ale acestui tip de pescuit; întrucât, prin urmare, ar trebui să se revizuiască definițiile europene ale pescuitului artizanal, pescuitului la scară mică și pescuitului costier; |
| --- | --- |

E.

întrucât actuala politică comună în domeniul pescuitului (PCP) nu definește în mod adecvat conceptul de pescuit artizanal, pescuit la scară mică ori pescuit costier, dat fiind că este luată în considerare doar lungimea navei, și întrucât în convențiile internaționale există alte definiții mai adecvate și actualizate ale acestui tip de pescuit; întrucât, prin urmare, ar trebui să se revizuiască definițiile europene ale pescuitului artizanal, pescuitului la scară mică și pescuitului costier;

| F. | întrucât, în 2019, sectorul pescuitului la scară mică (SSF – „small scale fisheries”) din UE-28 cuprindea o flotă de 42 838 de nave, care reprezenta numai 7,5 % din tonajul brut și 5,4 % din greutatea debarcată pe întreg teritoriul statelor membre, iar acest sector își desfășurau activitatea 62 650 de pescari, ceea ce reprezintă 75 % dintre navele de pescuit active ale UE și 48 % din echipajul acestora; întrucât flota industrială reprezenta 19 % din totalul navelor și 67 % din tonajul brut, aceasta având angajați 46 % din numărul total de pescari și o contribuție de 81 % din greutatea debarcată înregistrată în statele membre; întrucât flota de pescuit pelagic deținea doar 259 de nave înregistrate, reprezentând sub 1 % din numărul total de nave, dar 19 % din tonajul brut și 14 % din greutatea totală debarcată înregistrată în statele membre; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în 2019, sectorul pescuitului la scară mică (SSF – „small scale fisheries”) din UE-28 cuprindea o flotă de 42 838 de nave, care reprezenta numai 7,5 % din tonajul brut și 5,4 % din greutatea debarcată pe întreg teritoriul statelor membre, iar acest sector își desfășurau activitatea 62 650 de pescari, ceea ce reprezintă 75 % dintre navele de pescuit active ale UE și 48 % din echipajul acestora; întrucât flota industrială reprezenta 19 % din totalul navelor și 67 % din tonajul brut, aceasta având angajați 46 % din numărul total de pescari și o contribuție de 81 % din greutatea debarcată înregistrată în statele membre; întrucât flota de pescuit pelagic deținea doar 259 de nave înregistrate, reprezentând sub 1 % din numărul total de nave, dar 19 % din tonajul brut și 14 % din greutatea totală debarcată înregistrată în statele membre;

| G. | întrucât, pe lângă nivelul foarte limitat al resurselor puse la dispoziție pentru sprijinirea navelor în cadrul FEPAM (500 de milioane EUR) și rata de execuție în general scăzută, pescuitul la scară mică, în pofida dimensiunii și a importanței sale, este segmentul cel mai puțin sprijinit, primind cea mai mică parte din fonduri; acesta reprezintă 38 % din numărul total de operațiuni legate de nave, care, la rândul lor, reprezintă doar 25 % din totalul cheltuielilor FEPAM pentru nave; |
| --- | --- |

G.

întrucât, pe lângă nivelul foarte limitat al resurselor puse la dispoziție pentru sprijinirea navelor în cadrul FEPAM (500 de milioane EUR) și rata de execuție în general scăzută, pescuitul la scară mică, în pofida dimensiunii și a importanței sale, este segmentul cel mai puțin sprijinit, primind cea mai mică parte din fonduri; acesta reprezintă 38 % din numărul total de operațiuni legate de nave, care, la rândul lor, reprezintă doar 25 % din totalul cheltuielilor FEPAM pentru nave;

| H. | întrucât, în ultimii ani, flota europeană a continuat să se reducă, și, în 2020, s-a înregistrat o scădere cu 17 % a valorii produselor pescărești debarcate, cu 19 % a ocupării forței de muncă și cu 29 % a profiturilor comparativ cu 2019 (27); |
| --- | --- |

H.

întrucât, în ultimii ani, flota europeană a continuat să se reducă, și, în 2020, s-a înregistrat o scădere cu 17 % a valorii produselor pescărești debarcate, cu 19 % a ocupării forței de muncă și cu 29 % a profiturilor comparativ cu 2019 (27);

| I. | întrucât flota de pescuit la scară mică este flota cu cele mai limitate resurse financiare disponibile; |
| --- | --- |

I.

întrucât flota de pescuit la scară mică este flota cu cele mai limitate resurse financiare disponibile;

| J. | întrucât printre caracteristicile tipice ale pescuitului la scară mică se numără impactul său scăzut asupra mediului; diversitatea sa sezonieră în ceea ce privește speciile, zonele de pescuit și uneltele de pescuit; scara redusă a operațiunilor sale de producție; respectul pentru ciclurile biologice și migratorii ale diferitelor specii, datorită caracterului său versatil și gradului ridicat de selectivitate a uneltelor de pescuit utilizate; nivelurile sale scăzute de capturi accidentale ale speciilor și de aruncare în mare a acestora; precum și capacitatea sa de a genera mai multe venituri pentru fiecare euro investit, mai multe capturi la litru de combustibil consumat și o valoare socio-economică adăugată mai mare pentru fiecare kilogram de pește debarcat; |
| --- | --- |

J.

întrucât printre caracteristicile tipice ale pescuitului la scară mică se numără impactul său scăzut asupra mediului; diversitatea sa sezonieră în ceea ce privește speciile, zonele de pescuit și uneltele de pescuit; scara redusă a operațiunilor sale de producție; respectul pentru ciclurile biologice și migratorii ale diferitelor specii, datorită caracterului său versatil și gradului ridicat de selectivitate a uneltelor de pescuit utilizate; nivelurile sale scăzute de capturi accidentale ale speciilor și de aruncare în mare a acestora; precum și capacitatea sa de a genera mai multe venituri pentru fiecare euro investit, mai multe capturi la litru de combustibil consumat și o valoare socio-economică adăugată mai mare pentru fiecare kilogram de pește debarcat;

| K. | întrucât trebuie să se țină seama în mod corespunzător de diferențele semnificative dintre flote, segmentele de flotă, impactul diferitelor segmente de flotă asupra mediului, speciile țintă, uneltele de pescuit, productivitate și preferințele în materie de consum în diferitele state membre ale UE, pe lângă caracteristicile speciale ale activității de pescuit, care sunt generate de structura sa socială, de formele de comercializare și de inegalitățile structurale și naturale dintre diferitele regiuni de pescuit; |
| --- | --- |

K.

întrucât trebuie să se țină seama în mod corespunzător de diferențele semnificative dintre flote, segmentele de flotă, impactul diferitelor segmente de flotă asupra mediului, speciile țintă, uneltele de pescuit, productivitate și preferințele în materie de consum în diferitele state membre ale UE, pe lângă caracteristicile speciale ale activității de pescuit, care sunt generate de structura sa socială, de formele de comercializare și de inegalitățile structurale și naturale dintre diferitele regiuni de pescuit;

| L. | întrucât caracteristicile generale ale flotei la scară mică includ segmente foarte vechi și tehnologie inadecvată, subliniindu-se în acest context necesitatea unui program de sprijin specific pentru pescuitul la scară mică și a unui sprijin financiar public puternic pentru modernizarea și dezvoltarea acestuia, fără de care continuitatea sa va fi pusă în pericol; |
| --- | --- |

L.

întrucât caracteristicile generale ale flotei la scară mică includ segmente foarte vechi și tehnologie inadecvată, subliniindu-se în acest context necesitatea unui program de sprijin specific pentru pescuitul la scară mică și a unui sprijin financiar public puternic pentru modernizarea și dezvoltarea acestuia, fără de care continuitatea sa va fi pusă în pericol;

| M. | întrucât Regulamentul privind FEAMPA impune statelor membre obligația de a ține seama de nevoile specifice ale pescuitului costier artizanal atunci când efectuează analiza situației din perspectiva punctelor forte, a punctelor slabe, a oportunităților și a amenințărilor la care se face trimitere în regulament; |
| --- | --- |

M.

întrucât Regulamentul privind FEAMPA impune statelor membre obligația de a ține seama de nevoile specifice ale pescuitului costier artizanal atunci când efectuează analiza situației din perspectiva punctelor forte, a punctelor slabe, a oportunităților și a amenințărilor la care se face trimitere în regulament;

| N. | întrucât, în 2019, 64,9 % din navele care alcătuiau flota de pescuit a UE-28 aveau o vechime de cel puțin 25 de ani (28), iar vechimea medie a numărului total de nave din această flotă era de 29,9 ani (29) și de 32,5 ani pentru flota de pescuit la scară mică, ceea ce presupune în mod obligatoriu că o parte foarte semnificativă a flotei este foarte veche, nefiind astfel garantate cele mai bune condiții de siguranță și operaționale și majorându-se riscurile asociate și costurile operațiunilor; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în 2019, 64,9 % din navele care alcătuiau flota de pescuit a UE-28 aveau o vechime de cel puțin 25 de ani (28), iar vechimea medie a numărului total de nave din această flotă era de 29,9 ani (29) și de 32,5 ani pentru flota de pescuit la scară mică, ceea ce presupune în mod obligatoriu că o parte foarte semnificativă a flotei este foarte veche, nefiind astfel garantate cele mai bune condiții de siguranță și operaționale și majorându-se riscurile asociate și costurile operațiunilor;

| O. | întrucât pescuitul la scară mică are un profil de vârstă mai ridicat decât în cazul altor tipuri de pescuit, 72 % dintre profesioniștii din sectorul pescuitului la scară mică având peste 40 de ani, iar 11 % având peste 65 de ani; |
| --- | --- |

O.

întrucât pescuitul la scară mică are un profil de vârstă mai ridicat decât în cazul altor tipuri de pescuit, 72 % dintre profesioniștii din sectorul pescuitului la scară mică având peste 40 de ani, iar 11 % având peste 65 de ani;

| P. | întrucât natura limitată a datelor statistice existente face dificilă efectuarea unei analize precise a rolului femeilor în domeniul pescuitului; întrucât, cu toate acestea, dovezile empirice demonstrează că femeile joacă un rol semnificativ în pescuitul la scară mică, jucând un rol mai important în operațiunile sale în unele comunități, având o prezență importantă în pescuitul de crustacee și moluște și asumându-și un rol de prim rang pe uscat în pregătirea operațiunilor și a uneltelor, precum și în vânzarea și prelucrarea peștelui, în special în industria conservelor; |
| --- | --- |

P.

întrucât natura limitată a datelor statistice existente face dificilă efectuarea unei analize precise a rolului femeilor în domeniul pescuitului; întrucât, cu toate acestea, dovezile empirice demonstrează că femeile joacă un rol semnificativ în pescuitul la scară mică, jucând un rol mai important în operațiunile sale în unele comunități, având o prezență importantă în pescuitul de crustacee și moluște și asumându-și un rol de prim rang pe uscat în pregătirea operațiunilor și a uneltelor, precum și în vânzarea și prelucrarea peștelui, în special în industria conservelor;

| Q. | întrucât, potrivit raportului privind dimensiunea socială a pescuitului în UE, femeile reprezintă 5,4 % din numărul total al persoanelor angajate în sectorul pescuitului la scară mică (mai mult decât dublu față de efectivul înregistrat în sectorul pescuitului industrial și al pescuitului pelagic); |
| --- | --- |

Q.

întrucât, potrivit raportului privind dimensiunea socială a pescuitului în UE, femeile reprezintă 5,4 % din numărul total al persoanelor angajate în sectorul pescuitului la scară mică (mai mult decât dublu față de efectivul înregistrat în sectorul pescuitului industrial și al pescuitului pelagic);

| R. | întrucât sectorul pescuitului din UE joacă un rol esențial în aprovizionarea cu pește a populației și în menținerea echilibrului stocurilor alimentare în statele membre și în UE în ansamblu; |
| --- | --- |

R.

întrucât sectorul pescuitului din UE joacă un rol esențial în aprovizionarea cu pește a populației și în menținerea echilibrului stocurilor alimentare în statele membre și în UE în ansamblu;

| S. | întrucât trebuie să se asigure faptul că centralizarea gestionării activității de pescuit, susținută de PCP, este compatibilă cu procesul de gestionare locală, care este esențial pentru a asigura viabilitatea socioeconomică a sectorului; |
| --- | --- |

S.

întrucât trebuie să se asigure faptul că centralizarea gestionării activității de pescuit, susținută de PCP, este compatibilă cu procesul de gestionare locală, care este esențial pentru a asigura viabilitatea socioeconomică a sectorului;

| T. | întrucât regionalizarea reprezintă unul dintre pilonii PCP, iar abordarea descentralizată are o importanță deosebită pentru sectorul pescuitului costier la scară mică, având în vedere diferențele existente între statele membre individuale în ceea ce privește sectorul pescuitului; |
| --- | --- |

T.

întrucât regionalizarea reprezintă unul dintre pilonii PCP, iar abordarea descentralizată are o importanță deosebită pentru sectorul pescuitului costier la scară mică, având în vedere diferențele existente între statele membre individuale în ceea ce privește sectorul pescuitului;

| U. | întrucât gestionarea comună locală este esențială pentru a asigura participarea segmentului pescuitului la scară mică la procesul decizional; |
| --- | --- |

U.

întrucât gestionarea comună locală este esențială pentru a asigura participarea segmentului pescuitului la scară mică la procesul decizional;

| V. | întrucât, prin urmare, PCP nu oferă un sprijin normativ clar și diferențiat pentru pescuitul artizanal, care ar putea contribui la asigurarea viabilității socioeconomice a acestuia; întrucât nici statele membre nu au reușit să stabilească măsuri eficace pentru acest tip de pescuit; |
| --- | --- |

V.

întrucât, prin urmare, PCP nu oferă un sprijin normativ clar și diferențiat pentru pescuitul artizanal, care ar putea contribui la asigurarea viabilității socioeconomice a acestuia; întrucât nici statele membre nu au reușit să stabilească măsuri eficace pentru acest tip de pescuit;

| W. | întrucât, în multe regiuni de coastă europene, în special în Marea Mediterană, activitățile de pescuit la scară mică și de pescuit de crustacee și moluște se desfășoară la intersecția dimensiunilor economică, socială și de mediu, aducând o contribuție importantă la bunăstarea socioeconomică, la ocuparea forței de muncă și la promovarea coeziunii economice și sociale în diferite regiuni de coastă și regiuni ultraperiferice (RUP), care se confruntă adesea cu constrângeri structurale și au nevoie de sprijin pentru a valorifica oportunitățile de diversificare economică; |
| --- | --- |

W.

întrucât, în multe regiuni de coastă europene, în special în Marea Mediterană, activitățile de pescuit la scară mică și de pescuit de crustacee și moluște se desfășoară la intersecția dimensiunilor economică, socială și de mediu, aducând o contribuție importantă la bunăstarea socioeconomică, la ocuparea forței de muncă și la promovarea coeziunii economice și sociale în diferite regiuni de coastă și regiuni ultraperiferice (RUP), care se confruntă adesea cu constrângeri structurale și au nevoie de sprijin pentru a valorifica oportunitățile de diversificare economică;

| X. | întrucât venitul din pescuit nu ar trebui, prin urmare, considerat exclusiv ca fiind profit, deoarece contribuie și la perpetuarea unui mod de viață care are o imensă valoare culturală și istorică pentru multe comunități costiere, asigurând totodată o plasă de siguranță socială și economică importantă; întrucât, în acest sens, pescuitul la scară mică reprezintă o soluție împotriva intensificării depopulării, a îmbătrânirii populației și a creșterii șomajului, toate fiind provocări majore pentru majoritatea regiunilor costiere din țările și din insulele europene; întrucât influența pe care o are pescuitul la scară mică asupra patrimoniului social și cultural al zonelor costiere este excepțională și diversă; |
| --- | --- |

X.

întrucât venitul din pescuit nu ar trebui, prin urmare, considerat exclusiv ca fiind profit, deoarece contribuie și la perpetuarea unui mod de viață care are o imensă valoare culturală și istorică pentru multe comunități costiere, asigurând totodată o plasă de siguranță socială și economică importantă; întrucât, în acest sens, pescuitul la scară mică reprezintă o soluție împotriva intensificării depopulării, a îmbătrânirii populației și a creșterii șomajului, toate fiind provocări majore pentru majoritatea regiunilor costiere din țările și din insulele europene; întrucât influența pe care o are pescuitul la scară mică asupra patrimoniului social și cultural al zonelor costiere este excepțională și diversă;

| Y. | întrucât pescuitul la scară mică poate juca un rol fundamental în realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD), astfel cum este recunoscut în mod explicit de ODD 14b; întrucât pescuitul la scară mică poate contribui, de asemenea, la alte imperative de politică ce stau la baza ODD-urilor, precum ODD 2 – „Fără foamete” și ținta 2.3 a acestuia, ODD 5 – „Egalitate de gen” și țintele 5.a și 5.b ale acestuia, ODD 8 – „Condiții de muncă decente și creștere economică” și ținta 8.5 a acestuia și ODD 13 global – „Politici climatice”; |
| --- | --- |

Y.

întrucât pescuitul la scară mică poate juca un rol fundamental în realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD), astfel cum este recunoscut în mod explicit de ODD 14b; întrucât pescuitul la scară mică poate contribui, de asemenea, la alte imperative de politică ce stau la baza ODD-urilor, precum ODD 2 – „Fără foamete” și ținta 2.3 a acestuia, ODD 5 – „Egalitate de gen” și țintele 5.a și 5.b ale acestuia, ODD 8 – „Condiții de muncă decente și creștere economică” și ținta 8.5 a acestuia și ODD 13 global – „Politici climatice”;

| Z. | întrucât trebuie să se țină seama de rolul pescarilor ca „gardieni ai mării” și de contribuția pescuitului la aprovizionarea cu alimente cu un conținut ridicat de proteine pentru o alimentație sănătoasă, echilibrată; |
| --- | --- |

Z.

întrucât trebuie să se țină seama de rolul pescarilor ca „gardieni ai mării” și de contribuția pescuitului la aprovizionarea cu alimente cu un conținut ridicat de proteine pentru o alimentație sănătoasă, echilibrată;

| AA. | întrucât marea majoritate a accidentelor și incidentelor de pe navele de pescuit sunt provocate de factori umani (62,4 %), defecțiunile sistemelor/echipamentelor fiind a doua cea mai frecventă cauză (23,2 % din cazuri); |
| --- | --- |

AA.

întrucât marea majoritate a accidentelor și incidentelor de pe navele de pescuit sunt provocate de factori umani (62,4 %), defecțiunile sistemelor/echipamentelor fiind a doua cea mai frecventă cauză (23,2 % din cazuri);

| AB. | întrucât, în multe situații, pescuitul la scară mică se desfășoară cu un singur profesionist la bord; |
| --- | --- |

AB.

întrucât, în multe situații, pescuitul la scară mică se desfășoară cu un singur profesionist la bord;

| AC. | întrucât problemele privind siguranța și confortul la bordul navelor de pescuit la scară mică nu pot fi analizate separat de cele care privesc efortul de pescuit și producția de pește; întrucât, în această privință, limitarea referitoare la tonajul brut, ca criteriu pentru a măsura capacitatea de pescuit, are un impact negativ asupra siguranței și confortului flotei de pescuit la scară mică, întrucât limitează stimularea înlocuirii și a modernizării navelor sau a creșterii spațiului disponibil pentru a îmbunătăți confortul echipajului, siguranța și în cele din urmă atractivitatea sectorului, în special pentru tineri și femei; |
| --- | --- |

AC.

întrucât problemele privind siguranța și confortul la bordul navelor de pescuit la scară mică nu pot fi analizate separat de cele care privesc efortul de pescuit și producția de pește; întrucât, în această privință, limitarea referitoare la tonajul brut, ca criteriu pentru a măsura capacitatea de pescuit, are un impact negativ asupra siguranței și confortului flotei de pescuit la scară mică, întrucât limitează stimularea înlocuirii și a modernizării navelor sau a creșterii spațiului disponibil pentru a îmbunătăți confortul echipajului, siguranța și în cele din urmă atractivitatea sectorului, în special pentru tineri și femei;

| AD. | întrucât astfel de aspecte legate de siguranță nu pot fi privite separat de particularitățile flotei de pescuit la scară mică din statele membre, cum ar fi faptul că flota poate fi expusă unor niveluri ridicate de risc ca urmare a lipsei de consiliere specializată în materie de siguranță pentru sector, a caracterului neasistat al operațiunilor, a numărului mare de ore de muncă sau a pericolului prinderii în echipament; întrucât circumstanțele legate de navigație sunt diferite pentru aceste flote; întrucât o parte a acestei flote operează de pe plaje sau porturi unde condițiile de navigație sunt foarte frecvent precare; întrucât, având în vedere această situație, ar trebui să se aibă în vedere posibilitatea de a adapta puterea de propulsie la caracteristicile flotei și la condițiile de operare, fără a spori neapărat efortul de pescuit și capturile, în vederea creării unor condiții mai sigure de intrare a flotei pe mare și de ieșire a acesteia de pe mare; |
| --- | --- |

AD.

întrucât astfel de aspecte legate de siguranță nu pot fi privite separat de particularitățile flotei de pescuit la scară mică din statele membre, cum ar fi faptul că flota poate fi expusă unor niveluri ridicate de risc ca urmare a lipsei de consiliere specializată în materie de siguranță pentru sector, a caracterului neasistat al operațiunilor, a numărului mare de ore de muncă sau a pericolului prinderii în echipament; întrucât circumstanțele legate de navigație sunt diferite pentru aceste flote; întrucât o parte a acestei flote operează de pe plaje sau porturi unde condițiile de navigație sunt foarte frecvent precare; întrucât, având în vedere această situație, ar trebui să se aibă în vedere posibilitatea de a adapta puterea de propulsie la caracteristicile flotei și la condițiile de operare, fără a spori neapărat efortul de pescuit și capturile, în vederea creării unor condiții mai sigure de intrare a flotei pe mare și de ieșire a acesteia de pe mare;

| AE. | întrucât aceste necesități legate de o creștere a puterii de propulsie din motive specifice de siguranță ar trebui finanțate prin subvenții și, în anumite condiții, ar trebui sprijinite de FEAMPA, cu condiția să nu ducă la creșterea efortului de pescuit sau a capacității de a captura pește; întrucât, din aceste motive, sprijinul FEAMPA ar trebui să fie disponibil și pentru operațiile de dragare portuară; |
| --- | --- |

AE.

întrucât aceste necesități legate de o creștere a puterii de propulsie din motive specifice de siguranță ar trebui finanțate prin subvenții și, în anumite condiții, ar trebui sprijinite de FEAMPA, cu condiția să nu ducă la creșterea efortului de pescuit sau a capacității de a captura pește; întrucât, din aceste motive, sprijinul FEAMPA ar trebui să fie disponibil și pentru operațiile de dragare portuară;

| AF. | întrucât activitatea de pescuit la scară mică este mult mai dependentă de starea mării decât pescuitul industrial, ceea ce duce, în funcție de tipul de navă și de unelte, la o neregularitate mai mare în ceea ce privește perioadele de pescuit, afectând astfel numărul anual de zile lucrătoare în care se poate naviga; |
| --- | --- |

AF.

întrucât activitatea de pescuit la scară mică este mult mai dependentă de starea mării decât pescuitul industrial, ceea ce duce, în funcție de tipul de navă și de unelte, la o neregularitate mai mare în ceea ce privește perioadele de pescuit, afectând astfel numărul anual de zile lucrătoare în care se poate naviga;

| AG. | întrucât pescuitul artizanal este sustenabil din punctul de vedere al gestionării biologice a stocurilor de pește și din punctul de vedere al resurselor și al selectivității, precum și din punct de vedere social și economic, toate aceste aspecte contribuind la înrădăcinarea profundă a activității din acest sector; |
| --- | --- |

AG.

întrucât pescuitul artizanal este sustenabil din punctul de vedere al gestionării biologice a stocurilor de pește și din punctul de vedere al resurselor și al selectivității, precum și din punct de vedere social și economic, toate aceste aspecte contribuind la înrădăcinarea profundă a activității din acest sector;

| AH. | întrucât printre factorii care exercită presiune asupra stocurilor de pește și care prejudiciază și pescuitul în mod direct și indirect se numără poluarea, pierderea habitatelor, traficul maritim și concurența pentru spațiu, precum și schimbările climatice, mai precis efectele acestora, care duc la creșterea temperaturii apei, la acidificare, la schimbări ale curenților marini, asincronism între specii și sosirea speciilor care nu sunt indigene; |
| --- | --- |

AH.

întrucât printre factorii care exercită presiune asupra stocurilor de pește și care prejudiciază și pescuitul în mod direct și indirect se numără poluarea, pierderea habitatelor, traficul maritim și concurența pentru spațiu, precum și schimbările climatice, mai precis efectele acestora, care duc la creșterea temperaturii apei, la acidificare, la schimbări ale curenților marini, asincronism între specii și sosirea speciilor care nu sunt indigene;

| AI. | întrucât este necesară creșterea capacităților de adaptare la efectele schimbărilor climatice și ale crizelor și de atenuare a acestora prin adoptarea unor măsuri de consolidare a rezilienței comunităților costiere; |
| --- | --- |

AI.

întrucât este necesară creșterea capacităților de adaptare la efectele schimbărilor climatice și ale crizelor și de atenuare a acestora prin adoptarea unor măsuri de consolidare a rezilienței comunităților costiere;

| AJ. | întrucât pescuitul la scară mică are, de asemenea, potențialul de a contribui la decarbonizare și la creșterea eficienței energetice și, astfel, în ultimă instanță, la eforturile de atenuare a schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât pescuitul la scară mică are, de asemenea, potențialul de a contribui la decarbonizare și la creșterea eficienței energetice și, astfel, în ultimă instanță, la eforturile de atenuare a schimbărilor climatice;

| AK. | întrucât pescuitul la scară mică este foarte important în UE și în special pentru o serie de comunități de pescuit, împreună cu pescuitul industrial și pelagic; |
| --- | --- |

AK.

întrucât pescuitul la scară mică este foarte important în UE și în special pentru o serie de comunități de pescuit, împreună cu pescuitul industrial și pelagic;

| AL. | întrucât multe dintre cauzele înrăutățirii situației socioeconomice din acest sector nu au fost încă abordate, inclusiv necesitatea de a consolida poziția pescarilor în lanțul de aprovizionare; |
| --- | --- |

AL.

întrucât multe dintre cauzele înrăutățirii situației socioeconomice din acest sector nu au fost încă abordate, inclusiv necesitatea de a consolida poziția pescarilor în lanțul de aprovizionare;

| AM. | întrucât recunoașterea organizațiilor de producători, a asociațiilor și breslelor de pescari le-ar permite acestora să aibă acces la sprijin financiar, iar promovarea participării lor active prin intermediul gestionării în comun ar putea îmbunătăți în mod evident câștigurile obținute de sector; |
| --- | --- |

AM.

întrucât recunoașterea organizațiilor de producători, a asociațiilor și breslelor de pescari le-ar permite acestora să aibă acces la sprijin financiar, iar promovarea participării lor active prin intermediul gestionării în comun ar putea îmbunătăți în mod evident câștigurile obținute de sector;

| AN. | întrucât câștigurile pentru sectorul pescuitului la scară mică, artizanal și costier sunt afectate de prețuri volatile și de fluctuații bruște ale pieței, care sunt sensibile la mulți factori externi, precum pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

AN.

întrucât câștigurile pentru sectorul pescuitului la scară mică, artizanal și costier sunt afectate de prețuri volatile și de fluctuații bruște ale pieței, care sunt sensibile la mulți factori externi, precum pandemia de COVID-19;

| AO. | întrucât, în sectorul pescuitului, există o puternică variație la nivelul diferitelor sisteme de venituri și salarii, care depind în mare măsură de posibilitățile de pescuit oferite de mediul marin, aceasta reprezentând unul dintre factorii care fac ca acest sector să fie mai puțin atractiv pentru noile generații; |
| --- | --- |

AO.

întrucât, în sectorul pescuitului, există o puternică variație la nivelul diferitelor sisteme de venituri și salarii, care depind în mare măsură de posibilitățile de pescuit oferite de mediul marin, aceasta reprezentând unul dintre factorii care fac ca acest sector să fie mai puțin atractiv pentru noile generații;

| AP. | întrucât profesioniștii din domeniul pescuitului primesc deseori salarii mici și trebuie să facă față unor condiții de muncă dificile – adesea precare – într-o profesie care rămâne cea mai periculoasă din lume, în timp ce creșterea costurilor asociate cu demararea unei afaceri în domeniul pescuitului, combinată cu un grad tot mai mare de concentrare în acest sector scade atractivitatea pescuitului, în special pentru tineri; |
| --- | --- |

AP.

întrucât profesioniștii din domeniul pescuitului primesc deseori salarii mici și trebuie să facă față unor condiții de muncă dificile – adesea precare – într-o profesie care rămâne cea mai periculoasă din lume, în timp ce creșterea costurilor asociate cu demararea unei afaceri în domeniul pescuitului, combinată cu un grad tot mai mare de concentrare în acest sector scade atractivitatea pescuitului, în special pentru tineri;

| AQ. | întrucât piețele sunt dominate adesea de un număr mic de produse consacrate, iar produsele provenite din pescuitul la scară mică, deși oferă o alternativă sustenabilă la speciile intens exploatate, nu beneficiază de o atenție suficientă din punctul de vedere al marketingului; întrucât consumatorii sunt împiedicați adesea să obțină informații complete despre produsul pe care îl cumpără, despre sistemul său de producție sau despre uneltele de pescuit implicate; |
| --- | --- |

AQ.

întrucât piețele sunt dominate adesea de un număr mic de produse consacrate, iar produsele provenite din pescuitul la scară mică, deși oferă o alternativă sustenabilă la speciile intens exploatate, nu beneficiază de o atenție suficientă din punctul de vedere al marketingului; întrucât consumatorii sunt împiedicați adesea să obțină informații complete despre produsul pe care îl cumpără, despre sistemul său de producție sau despre uneltele de pescuit implicate;

| AR. | întrucât profitabilitatea sustenabilă a pescuitului la scară mică este importantă pentru a crește atractivitatea sectorului; |
| --- | --- |

AR.

întrucât profitabilitatea sustenabilă a pescuitului la scară mică este importantă pentru a crește atractivitatea sectorului;

| AS. | întrucât navele mici sunt afectate cel mai grav de provocările legate de alocarea licențelor de pescuit în apele Regatului Unit, din cauza dificultăților pe care le întâmpină în a-și dovedi istoricul activității de pescuit; |
| --- | --- |

AS.

întrucât navele mici sunt afectate cel mai grav de provocările legate de alocarea licențelor de pescuit în apele Regatului Unit, din cauza dificultăților pe care le întâmpină în a-și dovedi istoricul activității de pescuit;

| AT. | întrucât întreprinderile care desfășoară activități de pescuit la scară mică sunt adesea subcapitalizate sau subfinanțate și au un acces foarte limitat la instrumente contabile de bază, la credite, la microfinanțare și la asigurări; |
| --- | --- |

AT.

întrucât întreprinderile care desfășoară activități de pescuit la scară mică sunt adesea subcapitalizate sau subfinanțate și au un acces foarte limitat la instrumente contabile de bază, la credite, la microfinanțare și la asigurări;

| AU. | întrucât sectorul pescuitului la scară mică continuă să se confrunte cu dificultăți economice și cu o reducere substanțială a veniturilor ca urmare a creșterii semnificative a costurilor de exploatare, la care se adaugă alți factori agravanți, precum reducerea valorii peștelui la prima vânzare sau creșterea prețurilor combustibilului; întrucât acești factori și alții au făcut ca pescuitul la scară mică să se bazeze și mai mult pe subvențiile pentru combustibil și fac adesea necesară creșterea eforturilor de pescuit ale pescarilor pentru a asigura viabilitatea economică a activității lor; |
| --- | --- |

AU.

întrucât sectorul pescuitului la scară mică continuă să se confrunte cu dificultăți economice și cu o reducere substanțială a veniturilor ca urmare a creșterii semnificative a costurilor de exploatare, la care se adaugă alți factori agravanți, precum reducerea valorii peștelui la prima vânzare sau creșterea prețurilor combustibilului; întrucât acești factori și alții au făcut ca pescuitul la scară mică să se bazeze și mai mult pe subvențiile pentru combustibil și fac adesea necesară creșterea eforturilor de pescuit ale pescarilor pentru a asigura viabilitatea economică a activității lor;

| AV. | întrucât TFUE și Regulamentul privind FEAMPA prevăd și pun la dispoziție un sprijin specific pentru RUP ale UE; |
| --- | --- |

AV.

întrucât TFUE și Regulamentul privind FEAMPA prevăd și pun la dispoziție un sprijin specific pentru RUP ale UE;

| AW. | întrucât, în mod tradițional, sectorul pescuitului la scară mică a suferit din cauza unei lipse a capacității organizaționale; întrucât printre factorii principali care limitează acțiunea colectivă pentru actorii din domeniul pescuitului la scară mică se numără: numărul mare de actori din acest sector, combinat cu dispersarea lor geografică; caracterul activității, care se bazează în principal pe întreprinderi familiale mici; lipsa personalului format dedicat gestionării; precum și lipsa sprijinului financiar pentru ca organizațiile de pescuit la scară mică să ia parte la procesul decizional; |
| --- | --- |

AW.

întrucât, în mod tradițional, sectorul pescuitului la scară mică a suferit din cauza unei lipse a capacității organizaționale; întrucât printre factorii principali care limitează acțiunea colectivă pentru actorii din domeniul pescuitului la scară mică se numără: numărul mare de actori din acest sector, combinat cu dispersarea lor geografică; caracterul activității, care se bazează în principal pe întreprinderi familiale mici; lipsa personalului format dedicat gestionării; precum și lipsa sprijinului financiar pentru ca organizațiile de pescuit la scară mică să ia parte la procesul decizional;

| AX. | întrucât pescuitul la scară mică din UE a fost, în general, neglijat din punctul de vedere al monitorizării și al controlului de către oamenii de știință și managerii din domeniul pescuitului, la nivel național și la nivelul UE; întrucât monitorizarea și controlul pescuitului la scară mică ar trebui să fie îmbunătățite pentru a demonstra faptul că pescuitul în UE este gestionat sustenabil și pentru a furniza dovezi ale activităților de pescuit atunci când este necesar; |
| --- | --- |

AX.

întrucât pescuitul la scară mică din UE a fost, în general, neglijat din punctul de vedere al monitorizării și al controlului de către oamenii de știință și managerii din domeniul pescuitului, la nivel național și la nivelul UE; întrucât monitorizarea și controlul pescuitului la scară mică ar trebui să fie îmbunătățite pentru a demonstra faptul că pescuitul în UE este gestionat sustenabil și pentru a furniza dovezi ale activităților de pescuit atunci când este necesar;

| AY. | întrucât sunt necesare investiții mai mari pentru a putea efectua cercetări adaptate standardelor actuale și a spori gradul de înțelegere cu privire la situația resurselor naturale, a ecosistemelor marine și, în mod specific, a stocurilor de pește, cu scopul de a asigura gestionarea lor sustenabilă; |
| --- | --- |

AY.

întrucât sunt necesare investiții mai mari pentru a putea efectua cercetări adaptate standardelor actuale și a spori gradul de înțelegere cu privire la situația resurselor naturale, a ecosistemelor marine și, în mod specific, a stocurilor de pește, cu scopul de a asigura gestionarea lor sustenabilă;

| AZ. | întrucât strategiile de gestionare bazate exclusiv pe reducerea zilelor de pescuit, precum cele aplicate pentru Marea Mediterană de Vest, pun în dificultate sectorul pescuitului la scară mică; întrucât aceste reduceri continue, dacă sunt combinate cu situația deja precară cauzată de pandemia de COVID-19, riscă să conducă la colapsul unei mari părți din sector, care nu ar mai putea să fie capabil să atingă pragul de profitabilitate minim care garantează supraviețuirea sa; întrucât aceste reduceri dau naștere, de asemenea, la numeroase probleme, precum cele legate de siguranța la bord, riscul mai mare de rănire, creșterea ponderii pescuitului ilegal și repercusiunile sociale ale șomajului; |
| --- | --- |

AZ.

întrucât strategiile de gestionare bazate exclusiv pe reducerea zilelor de pescuit, precum cele aplicate pentru Marea Mediterană de Vest, pun în dificultate sectorul pescuitului la scară mică; întrucât aceste reduceri continue, dacă sunt combinate cu situația deja precară cauzată de pandemia de COVID-19, riscă să conducă la colapsul unei mari părți din sector, care nu ar mai putea să fie capabil să atingă pragul de profitabilitate minim care garantează supraviețuirea sa; întrucât aceste reduceri dau naștere, de asemenea, la numeroase probleme, precum cele legate de siguranța la bord, riscul mai mare de rănire, creșterea ponderii pescuitului ilegal și repercusiunile sociale ale șomajului;

| BA. | întrucât asociațiile de pescari, precum breslele, sunt actori fundamentali în sistemele alimentare ale unor state membre, unde funcționează ca entități ale economiei sociale fără scop lucrativ, reprezentând sectorul pescuitului și, în special, flota de pescuit costier artizanal, precum și culegătorii de crustacee și moluște, îndeplinind atât funcții de interes general, în beneficiul pescuitului maritim și al lucrătorilor din sectorul pescuitului, cât și funcții de antreprenoriat, cum ar fi comercializarea produselor și prestarea de servicii de consiliere și de gestionare; |
| --- | --- |

BA.

întrucât asociațiile de pescari, precum breslele, sunt actori fundamentali în sistemele alimentare ale unor state membre, unde funcționează ca entități ale economiei sociale fără scop lucrativ, reprezentând sectorul pescuitului și, în special, flota de pescuit costier artizanal, precum și culegătorii de crustacee și moluște, îndeplinind atât funcții de interes general, în beneficiul pescuitului maritim și al lucrătorilor din sectorul pescuitului, cât și funcții de antreprenoriat, cum ar fi comercializarea produselor și prestarea de servicii de consiliere și de gestionare;

| BB. | întrucât trebuie să se stabilească o politică de gestionare a resurselor piscicole care să respecte accesul colectiv la acestea, să se bazeze în primul rând pe aspectele biologice ale acestora și să ia forma unui sistem de cogestionare a pescuitului, care ține seama de condițiile specifice ale resurselor piscicole și zonelor maritime respective, cu participarea efectivă a celor care lucrează în sector; |
| --- | --- |

BB.

întrucât trebuie să se stabilească o politică de gestionare a resurselor piscicole care să respecte accesul colectiv la acestea, să se bazeze în primul rând pe aspectele biologice ale acestora și să ia forma unui sistem de cogestionare a pescuitului, care ține seama de condițiile specifice ale resurselor piscicole și zonelor maritime respective, cu participarea efectivă a celor care lucrează în sector;

| BC. | întrucât strategia „De la fermă la consumator” subliniază că asociațiile, cum ar fi breslele, trebuie să fie recunoscute în temeiul dreptului Uniunii și să fie eligibile pentru sprijin financiar în condiții de egalitate cu organizațiile de producători; întrucât Comisiei i s-a solicitat să adopte o inițiativă în acest sens; |
| --- | --- |

BC.

întrucât strategia „De la fermă la consumator” subliniază că asociațiile, cum ar fi breslele, trebuie să fie recunoscute în temeiul dreptului Uniunii și să fie eligibile pentru sprijin financiar în condiții de egalitate cu organizațiile de producători; întrucât Comisiei i s-a solicitat să adopte o inițiativă în acest sens;

| BD. | întrucât pescarii care practică pescuitul artizanal au nevoie de formare, inclusiv să li se ofere posibilitatea dezvoltării de noi competențe; |
| --- | --- |

BD.

întrucât pescarii care practică pescuitul artizanal au nevoie de formare, inclusiv să li se ofere posibilitatea dezvoltării de noi competențe;

| BE. | întrucât munca prestată de femei reprezintă o valoare adăugată în sectorul pescuitului artizanal; |
| --- | --- |

BE.

întrucât munca prestată de femei reprezintă o valoare adăugată în sectorul pescuitului artizanal;

| BF. | întrucât sectorul pescuitului la scară mică se află tot mai mult în concurență cu alte activități din cadrul economiei albastre, precum și cu interese legate de energia regenerabilă, care afectează multe activități costiere, de pe plaje sau din zonele portuare, putând astfel să preia controlul asupra zonelor utilizate anterior aproape exclusiv pentru pescuitul la scară mică, conducând la o strămutare, precum și la „acapararea zonelor maritime și costiere”; |
| --- | --- |

BF.

întrucât sectorul pescuitului la scară mică se află tot mai mult în concurență cu alte activități din cadrul economiei albastre, precum și cu interese legate de energia regenerabilă, care afectează multe activități costiere, de pe plaje sau din zonele portuare, putând astfel să preia controlul asupra zonelor utilizate anterior aproape exclusiv pentru pescuitul la scară mică, conducând la o strămutare, precum și la „acapararea zonelor maritime și costiere”;

| BG. | întrucât procesele de gentrificare care apar în multe zone costiere în curs de dezvoltare riscă să le facă inabordabile pentru pescarii la scară mică ce doresc să trăiască în zone costiere, împingându-i departe de locul în care își desfășoară activitatea și, prin urmare, făcând activitatea lor și mai dificilă și mai incomodă; |
| --- | --- |

BG.

întrucât procesele de gentrificare care apar în multe zone costiere în curs de dezvoltare riscă să le facă inabordabile pentru pescarii la scară mică ce doresc să trăiască în zone costiere, împingându-i departe de locul în care își desfășoară activitatea și, prin urmare, făcând activitatea lor și mai dificilă și mai incomodă;

| BH. | întrucât accentul mai mare pe conservare promovat de UE are un impact deosebit asupra pescuitului la scară mică, un exemplu în acest sens fiind punerea în aplicare a zonelor marine protejate și a rețelelor de zone marine protejate, care afectează pescuitul la scară mică prin restrângerea activităților asociate și limitarea mobilității; întrucât impactul asupra acestui segment este rareori luat în considerare în conceperea acestor politici, aspect agravat de faptul că diverși actori din cadrul acestui segment nu sunt implicați adecvat în procesele respective (30); |
| --- | --- |

BH.

întrucât accentul mai mare pe conservare promovat de UE are un impact deosebit asupra pescuitului la scară mică, un exemplu în acest sens fiind punerea în aplicare a zonelor marine protejate și a rețelelor de zone marine protejate, care afectează pescuitul la scară mică prin restrângerea activităților asociate și limitarea mobilității; întrucât impactul asupra acestui segment este rareori luat în considerare în conceperea acestor politici, aspect agravat de faptul că diverși actori din cadrul acestui segment nu sunt implicați adecvat în procesele respective (30);

| BI. | întrucât sectorul pescuitului, în general, și pescuitul la scară mică, în special, sunt subreprezentate în definirea politicilor de gestionare a pescuitului și a politicilor privind utilizarea spațiului maritim; |
| --- | --- |

BI.

întrucât sectorul pescuitului, în general, și pescuitul la scară mică, în special, sunt subreprezentate în definirea politicilor de gestionare a pescuitului și a politicilor privind utilizarea spațiului maritim;

| BJ. | întrucât există diverse tipuri de organizații în domeniul pescuitului, cu diferite niveluri de afiliere care reprezintă pescuitul la scară mică: de la organizații de producători (OP), la asociații de pescari, asociații de armatori și cooperative, printre altele; întrucât mulți proprietari de nave mici nu sunt afiliați la nicio organizație; întrucât profesioniștii din industria pescuitului sunt reprezentați în sindicatele din sectorul pescuitului; întrucât sectorul ar trebui să aibă posibilitatea de a stabili modul în care se organizează; |
| --- | --- |

BJ.

întrucât există diverse tipuri de organizații în domeniul pescuitului, cu diferite niveluri de afiliere care reprezintă pescuitul la scară mică: de la organizații de producători (OP), la asociații de pescari, asociații de armatori și cooperative, printre altele; întrucât mulți proprietari de nave mici nu sunt afiliați la nicio organizație; întrucât profesioniștii din industria pescuitului sunt reprezentați în sindicatele din sectorul pescuitului; întrucât sectorul ar trebui să aibă posibilitatea de a stabili modul în care se organizează;

| BK. | întrucât dezagregarea datelor relevante este inadecvată, ceea ce îngreunează accesul la informații detaliate, în special în legătură cu pescuitul la scară mică, și împiedică analiza, cu precădere în ceea ce privește defalcarea în funcție de întreprinderi, armatori, profesioniști din domeniul pescuitului, nave și unelte, condiții de muncă, vârstă și gen, printre altele, |
| --- | --- |

BK.

întrucât dezagregarea datelor relevante este inadecvată, ceea ce îngreunează accesul la informații detaliate, în special în legătură cu pescuitul la scară mică, și împiedică analiza, cu precădere în ceea ce privește defalcarea în funcție de întreprinderi, armatori, profesioniști din domeniul pescuitului, nave și unelte, condiții de muncă, vârstă și gen, printre altele,

Consolidarea pescuitului la scară mică de-a lungul lanțului valoric, promovarea creșterii veniturilor în sectorul pescuitului și oferirea de oportunități de diversificare a veniturilor

| 1. | consideră că viitorul pescuitului la scară mică, costier și artizanal depinde nu numai de adoptarea unor măsuri pe termen lung și axate pe sustenabilitate, ci și de introducerea unor măsuri imediate, pertinente și eficace care să permită o creștere a marjelor de profit ale pescarilor, inclusiv prin alocarea unor cote mai mari, în conformitate cu avizele științifice; consideră că este necesar să se consolideze capacitățile organizaționale și comerciale ale sectorului și atractivitatea profesiei, să se ofere formare și sprijin specific tinerilor și să se îmbunătățească condițiile de operare, în special pentru a face posibilă includerea femeilor la bordul navelor și în acest sector în general, precum și să se consolideze poziția acestora în lanțul de aprovizionare; invită, așadar, Comisia ca, în strânsă cooperare cu statele membre, să stabilească și să pună în aplicare, bazându-se pe cadrul oferit de FEAMPA, mecanisme de sprijin pentru pescuitul la scară mică, artizanal și costier, care să permită abordarea problemelor specifice din acest segment al sectorului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că viitorul pescuitului la scară mică impune recunoașterea naturii sale specifice în PCP și adaptarea instrumentelor actuale cu scopul de a răspunde nevoilor acestui sector; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază necesitatea unei definiții comune, mai ample și mai adecvate a pescuitului la scară mică, artizanal și costier; subliniază că este necesar ca această definiție să fie pragmatică, măsurabilă și clară; evidențiază, de asemenea, faptul că definiția ar trebui să rezulte dintr-o evaluare corespunzătoare, ținând seama de caracteristicile și criteriile aplicabile segmentului de pescuit la scară mică, altele decât lungimea navei, cu scopul de a alinia definiția UE a pescuitului la scară mică la realitatea segmentului, astfel cum se întâmplă deja cu definițiile existente incluse în anumite convenții internaționale, cum ar fi cele elaborate de Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT) sau de Comisia Generală pentru Pescuit în Marea Mediterană (CGPM); |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că această definiție ar trebui să fie inclusă într-un regulament mai orizontal, precum Regulamentul privind PCP, în așa fel încât actul respectiv să cuprindă întreaga legislație a UE privind pescuitul; consideră că nicio modificare a definiției nu ar trebui să aibă un impact asupra punerii în aplicare a FEAMPA în perioada actuală; invită Comisia să abordeze această problemă în revizuirea viitoare a Regulamentului privind PCP; |
| --- | --- |

4.

| 5. | afirmă necesitatea de a consolida și a scurta lanțul valoric al sectorului între producător și consumator, sporind astfel oportunitățile de a realiza vânzări de la pescari către consumatori și reducând numărul de intermediari pentru a atinge, în mod ideal, un punct în care producătorul este capabil să aprovizioneze în mod direct consumatorul final cu mărfurile în cauză; subliniază necesitatea de a promova strategii de marketing, inclusiv prin promovarea de noi canale de distribuție, și de a oferi sprijin pentru mecanismele de îmbunătățire a diferențierii produselor, astfel încât să se obțină beneficii maxime pentru pescari, precum și necesitatea de a crește profitabilitatea, de a spori remunerațiile pescarilor și de a promova o distribuție corectă și adecvată a valorii adăugate pentru pescari; |
| --- | --- |

5.

| 6. | solicită să se asigure o repartizare mai echitabilă și mai adecvată a valorii adăugate de-a lungul lanțului valoric al sectorului și să se ia în considerare unele forme de intervenție, cum ar fi garantarea prețurilor și stabilirea de prețuri orientative, recomandându-se luarea în considerare a costurilor de producție drept variabile în acest scop, pentru a realiza obiectivul menționat anterior și a îmbunătăți veniturile pescarilor; reiterează faptul că, în cazurile în care există dezechilibre grave în acest lanț, statele membre ar trebui să aibă competența de a interveni; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că pescuitul la scară mică este cel mai slab segment de-a lungul lanțului valoric și că aranjamentele de marketing tind adesea să favorizeze interesele cumpărătorului, nu pe cele ale pescarilor, care au un control scăzut sau nu au control deloc asupra stabilirii prețurilor și care, în schimb, obțin câștiguri marginale pentru produsele vândute; |
| --- | --- |

7.

| 8. | solicită măsuri la nivelul UE sau al statelor membre axate pe protejarea sau crearea unor piețe de origine, promovând astfel canalele de comercializare preferențiale scurte pentru produsele tradiționale; subliniază importanța promovării și a protejării calităților peștelui capturat în cadrul activităților de pescuit la scară mică, cum ar fi, printre altele, prospețimea, caracterul sezonier, patrimoniul cultural și sustenabilitatea; solicită să se asigure un sprijin mai puternic pentru astfel de produse în cadrul târgurilor, al magazinelor mici și al restaurantelor, ținând cont de obiceiurile alimentare ale populației, ca modalitate de maximizare a valorii produselor pescărești locale și de promovare a dezvoltării locale; insistă asupra creării unor campanii de promovare a produselor pescărești locale, valorificând pe deplin organizarea comună a piețelor (OCP) și PCP; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că este necesar să se promoveze diversificarea produselor prin inițiative menite să creeze piețe noi, să pună în lumină specii comestibile și consumate mai puțin cunoscute, pentru a îmbunătăți poziția pe piață a pescuitului la scară mică, a reduce cererea de produse a căror punere la dispoziție constantă pe piață pe tot parcursul anului poate fi garantată numai prin importuri și a ajuta la reducerea presiunii pe care pescuitul o exercită asupra speciilor exploatate excesiv; reamintește că este necesar să se sprijine, în același timp, promovarea diversificării produselor în industria conservelor, și anume prin utilizarea unor specii subevaluate sau puțin consumate; |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită punerea în aplicare a unui program de formare pentru sectorul hotelier, al restaurantelor și al alimentației (HoReCa), având ca obiectiv dobândirea de cunoștințe despre produsele provenite din fructe de mare și însușirea de bune practici pentru a proteja resursele, în special sensibilizarea cu privire la evitarea vânzării și a consumului speciilor în timpul sezonului închis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază importanța punerii în aplicare a unor proiecte inovatoare în sectorul comerțului cu amănuntul, evidențiind activitatea de cooperare cu breslele pescarilor și cu asociațiile de pescuit la scară mică, prin care se menține o relație strânsă cu consumatorul final; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită statele membre și organizațiile producătorilor să aibă în vedere introducerea unor modalități mai bune de a promova comercializarea produselor pescărești prelucrate cu o mai mare valoare adăugată, inclusiv conservele, urmând exemplul anumitor produse agricole, precum și a unor programe pentru promovarea pe plan extern a produselor pescărești din UE, inclusiv prezentarea lor la concursuri și târguri internaționale; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că sectorul fructelor de mare dispune de instrumente foarte limitate, precum etichetele, disponibile consumatorilor pentru a evalua criteriile de sustenabilitate pentru segmentul aferent pescuitului la scară mică și a promova produsele cu impact scăzut asupra mediului; subliniază că etichetele, acolo unde există, ar putea deveni un dezavantaj pentru activitățile de pescuit la scară mică, deoarece accesul la unele dintre datele necesare ar putea fi dificil sau operatorii din acest sector ar putea să nu dispună de capacitatea financiară pentru a iniția un proces de certificare; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că este necesară o revizuire ambițioasă a Regulamentului privind OCP cu scopul de a consolida contribuția sa la veniturile din acest sector și la stabilitatea piețelor, precum și de a îmbunătăți comercializarea produselor pescărești, sporind valoarea adăugată a acestora; în acest context, subliniază importanța creării unor etichete certificate pentru fructele de mare și a unui mecanism de branding pentru produsele piscicole, precum și a creșterii trasabilității în lanțul de aprovizionare, fapt care ar îmbunătăți nivelul de informare a consumatorilor, încurajându-i să cumpere produse disponibile la nivel local și obținute în mod sustenabil, și ar sensibiliza într-o mai mare măsură consumatorii cu privire la produsele provenite din pescuitul la scară mică; |
| --- | --- |

14.

| 15. | solicită ca programele de sprijin pentru pescuitul la scară mică să fie facilitate prin intermediul FEAMPA, cu scopul de a îmbunătăți gestionarea activității și capacitățile organizaționale, a reduce costurile de producție, a îmbunătăți prețurile pentru prima vânzare și a asigura sustenabilitatea economică și din punct de vedere ecologic, în special prin intermediul unei flote mai sustenabile și mai moderne; |
| --- | --- |

15.

| 16. | avertizează cu privire la dificultățile cu care se confruntă în continuare sectorul pescuitului la scară mică, care pot fi agravate, de asemenea, de fluctuațiile și de majorarea prețurilor combustibililor și ale altor factori de producție, o situație care afectează în special segmentele de flotă mai puțin competitive, și anume pescuitul la scară mică, artizanal și costier; |
| --- | --- |

16.

Îmbunătățirea condițiilor de exploatare și garantarea viitorului pescuitului la scară mică, artizanal și costier

| 17. | salută faptul că FEAMPA asigură posibilitatea de a sprijini modernizarea și înlocuirea motoarelor sau achiziționarea de motoare mai noi care emit mai puțin CO2, inclusiv de motoare care utilizează tehnologii noi eficiente din punct de vedere energetic, precum și conversia motoarelor alimentate cu benzină; consideră că ar trebui utilizate cele mai ridicate rate de cofinanțare existente; avertizează că multe dintre aceste soluții alternative de motorizare nu au fost încă suficient dezvoltate sau implică o creștere semnificativă a tonajului brut, cum ar fi în cazul unor motoare electrice; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că în anumite regiuni majoritatea sectorului pescuitului la scară mică depinde de subvenții pentru combustibili; avertizează că propunerea Comisiei Europene de directivă a Consiliului privind restructurarea cadrului Uniunii de impozitare a produselor energetice și a energiei electrice (COM(2021)0563), prin dispozițiile sale de eliminare a scutirilor fiscale obligatorii actuale pentru sectorul pescuitului și introducerea unei rate minime de impozitare, pune în pericol viabilitatea majorității segmentului de pescuit la scară mică, care nu poate realiza deplasări de lungă durată pentru a realimenta în porturi în care prețurile sunt mai mici; invită Comisia și statele membre să asigure condiții egale la nivel internațional și, prin urmare, să continue să scutească industria pescuitului de impozitarea combustibililor; subliniază că o nouă abordare, de orice tip ar fi aceasta, nu ar trebui să aibă ca rezultat crearea unei poveri pentru pescuitul la scară mică și ar trebui să se concentreze pe soluții alternative care să permită sectorului să combine o tranziție justă către obiectivele stabilite în Pactul verde cu capacitatea de a prospera din punct de vedere economic și de a garanta condiții decente pentru lucrătorii săi; consideră, în acest sens și având în vedere inflația extraordinară actuală a prețurilor combustibililor, că statele membre ar putea avea în vedere măsuri extraordinare pentru a oferi ajutor sectorului pescuitului la scară mică, costier și artizanal în contextul creșterii preconizate a costurilor de producție, în special în cadrul domeniului de aplicare a FEAMPA și a programelor operaționale naționale; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază dificultățile și efectele negative grave pe plan economic și social pe care criza provocată de pandemia de COVID-19 le-a avut asupra sectorului pescuitului și importanța canalizării de către statele membre a fondurilor naționale și ale UE disponibile, dacă este necesar, precum și a luării în considerare a unor măsuri excepționale pentru a-i ajuta pe pescari, inclusiv pe lucrători, să depășească crizele sau perturbările pieței; invită statele membre să utilizeze resursele puse la dispoziție prin intermediul mecanismelor de criză pentru a sprijini pescuitul la scară mică; subliniază că, în pofida crizei, sectorul pescuitului costier la scară mică a continuat să funcționeze, oferind cetățenilor UE acces la pește și fructe de mare, în special în regiunile costiere, în insule izolate și în RUP; |
| --- | --- |

19.

| 20. | îndeamnă statele membre să aloce fonduri în cadrul Fondului de redresare și reziliență (RFF) pentru investiții în flota costieră la scară mică, pentru a ajuta pescarii și operatorii – în special femeile – care desfășoară activități auxiliare, precum repararea plaselor, descărcarea și ambalarea, precum și lucrătorii din sector; |
| --- | --- |

20.

| 21. | îndeamnă Comisia să faciliteze, sub egida FEAMPA, sprijinul specific sectorului pescuitului la scară mică pentru instalarea infrastructurii de depozitare, congelare și refrigerare și pentru menținerea lanțului frigorific de la ambarcațiune la consumatorul final; consideră că acest sprijin este un element decisiv pentru a permite segmentului de pescuit la scară mică să profite pe deplin de resursele piscicole, fără a distruge sau epuiza stocurile, precum și pentru a asigura aprovizionarea regulată cu produse proaspete și de înaltă calitate a publicului și livrarea acestor produse către public, către sectorul HoReCa și către industria de prelucrare a alimentelor; |
| --- | --- |

21.

| 22. | consideră că existența unor condiții adecvate de depozitare în porturi ar putea facilita și garanta conservarea peștelui și ar putea sprijini gestionarea plasării comerciale, în scopul îmbunătățirii rentabilității produselor pescărești printr-o acțiune indirectă în formarea prețurilor; reamintește, în acest context, posibilitățile prevăzute în OCP și de organizațiile de producători; |
| --- | --- |

22.

| 23. | consideră că FEAMPA și noile programe operaționale naționale ar trebui să consolideze și să ofere un sprijin clar pentru pescuitul la scară mică, cu scopul de a contribui la asigurarea sustenabilității și a viabilității pe viitor a nenumăratelor comunități costiere care depind în mod tradițional de pescuit, astfel încât să fie abordate problemele specifice ale acestui segment și să fie sprijină gestionarea locală și sustenabilă a activităților de pescuit relevante; |
| --- | --- |

23.

| 24. | consideră că sprijinul canalizat de statele membre în contextul punerii în aplicare a FEAMPA ar trebui să fie mobilizat pentru a remedia disfuncționalitățile structurale, contribuind astfel la creșterea veniturilor obținute din pescuit, la promovarea locurilor de muncă cu drepturi în acest sector și la asigurarea unor prețuri echitabile pentru producători, la sprijinirea dezvoltării activităților conexe, în amonte și în aval de pescuit, la dezvoltarea și coeziunea regiunilor costiere într-un cadru de pescuit sustenabil și la asigurarea unui viitor pentru sectorul pescuitului la scară mică; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază că, pentru a îmbunătăți rata de execuție a finanțării din FEAMPA și pentru a asigura accesul la sprijin al sectorului pescuitului la scară mică, este necesar să se exploreze și să se pună în aplicare măsuri de simplificare a procedurilor, reducând astfel birocrația legată de cereri, complexitatea procesului de tratare a cererilor și timpul necesar pentru aprobarea acestora; să se modifice procesul de finanțare pe baza căruia se acordă ajutorul și să se înlocuiască acest proces cu un sistem de prefinanțare; precum și să se utilizeze pe deplin limitele de finanțare ale fondului; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază că Uniunii îi lipsește un instrument pentru a înțelege mărimea investițiilor în cadrul FEPAM și al FEAMPA în sectorul pescuitului la scară mică, numărul de bune practici finanțate, asigurarea de rezultate concrete și modul în care funcționează grupurile de acțiune locală în domeniul pescuitului și în care acestea pun în aplicare în mod eficace PCP; invită Comisia să instituie un astfel de instrument, ca pas fundamental pentru a înțelege modul de a intensifica bunele practici și a replica metodele de pescuit virtuoase la nivelul UE; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită statele membre să furnizeze asistență tehnică la nivel local pentru a facilita accesul pescuitului la scară mică la finanțare din partea UE și la finanțare națională; |
| --- | --- |

27.

| 28. | avertizează cu privire la vechimea medie ridicată a flotei de pescuit la scară mică și subliniază, în acest sens, necesitatea de a face activitatea de pescuit din acest segment atractivă pentru tineri și femei; subliniază necesitatea reînnoirii și actualizării flotei de pescuit la scară mică pentru a îmbunătăți siguranța și condițiile de viață la bord, pentru a îmbunătăți eficiența energetică și a face segmentul mai ecologic, garantând, în același timp, că nu există o creștere a capacității de pescuit a întregii flote de pescuit și îmbunătățind sustenabilitatea socială și economică a comunităților de pescari care depind de flotă; în acest context, subliniază necesitatea de a aborda situațiile în care navele au devenit învechite, generând costuri mai mari de exploatare, întreținere și reclasificare (din punct de vedere economic și ecologic), fapt care, la rândul său, compromite condițiile de siguranță garantate în timpul operațiunilor; subliniază că criteriile bazate pe tonajul brut pentru a măsura capacitatea de pescuit, inclusiv prin includerea spațiului rezervat pentru confort și pentru facilitățile destinate echipajului, pot împiedica modernizarea navelor de pescuit și îmbunătățirea foarte necesară a condițiilor de muncă în cadrul flotei de pescuit la scară mică; îndeamnă, în această privință, Comisia să revizuiască aceste criterii și alte dispoziții conexe pentru a găsi o soluție capabilă să echilibreze nevoile lucrătorilor din domeniul pescuitului la scară mică cu nevoia de a asigura faptul că nu are loc o creștere a capacității de pescuit a flotei din UE; |
| --- | --- |

28.

| 29. | reiterează faptul că sprijinul pentru reînnoirea și/sau modernizarea necesară a flotei este necesar pentru îmbunătățirea siguranței, a condițiilor de muncă și a sustenabilității economice și de mediu a activităților; subliniază, cu toate acestea, că acest lucru ar trebui realizat numai garantând că nu se majorează capacitatea de pescuit; |
| --- | --- |

29.

| 30. | consideră că ignorarea necesității de reînnoire a flotei, precum și de mentenanță și de îmbunătățire a navelor, în special a celor învechite și ineficiente, dar nu numai a acestora, ar pune în pericol viitorul pescuitului la scară mică, în special în RUP; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază că FEAMPA oferă oportunități de investiții în îmbunătățirea siguranței, în condiții de viață mai bune și performanță energetică pentru nave, ceea ce poate aduce beneficii și flotei costiere și artizanale la scară mică, și că ar trebui, de asemenea, să ofere posibilități de finanțare pentru reînnoirea, restructurarea și redimensionarea navelor, precum și pentru achiziționarea de noi nave în cadrul flotei de pescuit la scară mică – în special în cazurile identificate în care această flotă are o vârstă medie avansată și nu garantează condiții esențiale de siguranță și operabilitate – precum și pentru creșterea puterii motorului, atunci când acest lucru este justificat în mod corespunzător, pentru a asigura condiții mai bune de siguranță la bord în timpul operațiunilor, la intrarea pe mare și ieșirea din mare și pentru a crește timpul petrecut pe mare, cu condiția să nu existe o creștere a capacității efortului de pescuit, în special în RUP; |
| --- | --- |

31.

| 32. | îndeamnă statele membre să asigure punerea în aplicare pe deplin a standardelor și a reglementărilor UE în legătură cu siguranța și condițiile de muncă și de viață la bordul navelor de pescuit; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că statele membre ar trebui să depună eforturi continue pentru a asigura întreținerea și modernizarea porturilor lor, cu scopul de a asigura că capturile pot fi debarcate și descărcate în condiții de siguranță; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază importanța socioeconomică, în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și coeziunea socială, a sectorului pescuitului, inclusiv a pescuitului la scară mică, artizanal și costier pentru RUP, zone caracterizate de constrângeri structurale și de mai puține oportunități de diversificare economică; solicită, prin urmare, o creștere a sprijinului UE pentru sectorul pescuitului la scară mică în aceste regiuni; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ia act de sprijinul furnizat prin FEAMPA pentru sectorul pescuitului în cadrul RUP, în special cu scopul de a compensa costurile suplimentare generate de caracterul îndepărtat la comercializarea anumitor produse pescărești care provin din unele regiuni ultraperiferice; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază caracteristicile specifice ale lanțurilor valorice din sectorul pescuitului în regiunile ultraperiferice și susține că este necesară o atenție specială pentru a le consolida și a facilita accesul pe piețe, obiectiv care ar putea fi atins nu numai prin restabilirea unui sistem POSEI pentru pescuit, ci și prin stabilirea unui sistem similar pentru transport; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază potențialul pescuitului turistic în aceste regiuni, ca modalitate de a atrage tinerii către această profesie și de a diversifica venitul pescarilor, fără a crește efortul lor de pescuit, respectând limitele efortului de pescuit și sensibilizând publicul cu privire la tradițiile sectorului și la alfabetizarea în domeniul maritim; subliniază că este necesar să se garanteze reducerea birocrației în cadrul activității și ca UE să furnizeze sprijin pentru aceste activități; |
| --- | --- |

37.

| 38. | consideră că viitorul pescuitului la scară mică presupune ca reglementările UE să asigure un cadru normativ care să consolideze poziția pescarilor în lanțul de aprovizionare și să furnizeze investiții pentru sustenabilitatea, stabilitatea și competitivitatea economică pe termen lung a sectorului; |
| --- | --- |

38.

| 39. | consideră că printre obiectivele unei politici în domeniul pescuitului ar trebui să se numere garantarea aprovizionării cu pește a populației – ca parte a garantării securității și suveranității alimentare – dezvoltarea comunităților costiere, asigurând, în același timp, dezvoltarea activităților de pescuit în limite ecologice și promovând profesiile din domeniul pescuitului prin creșterea atractivității acestora; subliniază că punerea în aplicare a PCP ar trebui să recunoască, de asemenea, rolul socioeconomic al pescuitului la scară mică în comunitățile de pescari, oferind locuri de muncă și îmbunătățind condițiile de viață ale pescarilor și ale lucrătorilor care îndeplinesc sarcini auxiliare, de obicei femei, prin îmbunătățirea condițiilor de muncă, de locuit și în materie de siguranță pentru echipaje, cu scopul de a atrage tinerii și a realiza o reînnoire generațională a acestei activități, într-un cadru de sustenabilitate garantată și de bună conservare a resurselor; |
| --- | --- |

39.

| 40. | reiterează faptul că situația în sectorul pescuitului în UE este complexă și variază foarte mult de la un stat membru la altul – în ceea ce privește flotele de pescuit respective, impactul asupra mediului al diferitelor segmente ale flotei, uneltele de pescuit, stocurile de pește și starea lor de conservare, precum și obiceiurile de consum ale populației; subliniază posibilitatea regionalizării, după caz, a gestionării pescuitului în cadrul PCP, asigurând în același timp condiții de concurență echitabile pentru toți pescarii, inclusiv în cadrul organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului; reafirmă că această mare diversitate impune ca gestionarea pescuitului să fie însoțită de excepții care să permită statelor membre și regiunilor să pună în aplicare practici de gestionare mai specializate, care să țină seama de caracteristicile specifice, să promoveze dialogul, să implice sectorul și comunitățile costiere în procesul decizional, în definirea și punerea în aplicare a politicilor și care să se bazeze pe cunoștințe științifice solide; |
| --- | --- |

40.

| 41. | consideră, prin urmare, că inițiativele de gestionare de la nivel local bazate pe gestionarea comună trebuie să fie luate în considerare în cadrul programelor FEAMPA ale statelor membre; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază că revizuirea în curs a Regulamentului (CE) nr. 1224/2009 privind controlul în domeniul pescuitului trebuie să respecte particularitățile activității de pescuit la scară mică și să nu o suprasolicite cu activități birocratice, în special în ceea ce privește geolocalizarea sau transmiterea prin mijloace electronice a datelor privind capturile; solicită un regim de control special conceput și adaptat la realitatea și la diversitatea flotei de pescuit costier artizanal, inclusiv în ceea ce privește culegerea de crustacee și moluște sau pescuitul realizat fără nave de pescuit, în care proporționalitatea și gradualitatea să fie prioritare; |
| --- | --- |

42.

| 43. | consideră că diversificarea activităților din economia albastră sustenabilă în sens mai larg este importantă, implicând susținerea culturii comunităților și promovarea produselor secundare ale pescuitului și a produselor care, chiar dacă au potențial, nu dețin valoare comercială; consideră totuși că astfel de activități nu ar trebui să compromită activitatea de pescuit sau drepturile istorice ale pescarilor la mare; |
| --- | --- |

43.

| 44. | consideră că utilizarea spațiului maritim pentru alte domenii de exploatare economică nu ar trebui să compromită drepturile de pescuit istorice; consideră că pescuitul la scară mică ar trebui integrat pe deplin în planificarea strategică a politicilor respective; consideră că o situație similară există în cazul apelor continentale, unde pescuitul la scară mică se confruntă cu conflicte tot mai mari privind resursele și utilizarea apei dulci, concurând cu industriile care au un impact negativ asupra habitatelor riverane și a resurselor piscicole; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază că provocările socioeconomice și de mediu care rezultă din gestionarea zonelor maritime protejate oferă o soluție potențială pentru a reconcilia obiectivele privind conservarea și sustenabilitatea cu integrarea sectorului pescuitului la scară mică în deciziile legate de gestionare în interiorul și în jurul zonelor maritime protejate; invită, în acest sens, Comisia și statele membre să dezvolte abordări participative ale gestionării zonelor maritime protejate, pe baza unor date biologice și socioeconomice formulate, puse în aplicare și revizuite în comun cu profesioniști din domeniul zonelor maritime protejate, cu părțile interesate vizate și cu sectorul pescuitului la scară mică; invită Comisia și statele membre să ia în considerare dezvoltarea unor practici de gestionare participativă și cu scopul de a găsi un echilibru între dezvoltarea durabilă a pescuitului la scară mică și, după caz, dezvoltarea durabilă a turismului responsabil; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază necesitatea protecției economice și sociale în perioadele în care nu se practică pescuitul și în caz de dezastre care împiedică activitățile; subliniază necesitatea unor mecanisme care să prevadă compensații salariale pentru pierderile de venituri în astfel de perioade; subliniază că respectivele modalități de compensare ar trebui echivalate cu perioadele efective de muncă la calcularea pensiilor și a altor drepturi în materie de securitate socială; |
| --- | --- |

46.

| 47. | consideră că, dacă dorim reînnoirea generațiilor, trebuie instituite condiții atractive pentru tineri și femei, ceea ce înseamnă valorizarea veniturilor obținute din pescuit, asigurând, în același timp, stabilitatea acestora și aplicarea principiului remunerării egale pentru muncă de valoare egală, creșterea cotelor alocate pentru pescuitul la scară mică în conformitate cu avizele științifice, asigurarea formării în condiții care țin seama în mod corespunzător de diversitatea practicilor de pescuit, a uneltelor de pescuit și a nevoilor fiecărui stat membru, precum și garantarea unor condiții de muncă adecvate și a siguranței la bord; reamintește că FEAMPA oferă sprijin pentru formare și dezvoltare profesională; consideră că formarea ar trebui să garanteze o componentă practică solidă, ținând seama de realitatea specifică a contextului național, regional sau local în care are loc; consideră, în plus, că aceasta ar trebui să poată fi combinată cu formarea teoretică, profitând în același timp de cunoștințele acumulate de cei care au fost sau se află pe mare; |
| --- | --- |

47.

| 48. | solicită majorarea resurselor financiare și tehnice alocate pentru cercetarea în domeniul pescuitului în fiecare stat membru în vederea dezvoltării activităților care vizează pescuitul și resursele piscicole, a intensificării și îmbunătățirii colectării de date și a evaluării stării resurselor; |
| --- | --- |

48.

| 49. | solicită o creștere a resurselor financiare și tehnice pentru cercetarea și dezvoltarea științifică în domeniul pescuitului în UE și în fiecare stat membru; subliniază, în special, necesitatea de a sprijini institutele de cercetare și laboratoarele din acest domeniu prin furnizarea de resurse materiale și umane în vederea dezvoltării de activități care vizează promovarea pescuitului la scară mică, costier și artizanal și garantarea unei mai bune înțelegeri a diferitelor cauze ale epuizării stocurilor de pește, precum și în vederea conservării resurselor piscicole; subliniază nevoia de a implica pescarii și asociațiile de pescari în activitățile științifice de monitorizare, cartografiere, colectare a datelor, gestionare și control, pentru a valorifica pe deplin cunoștințele lor; |
| --- | --- |

49.

| 50. | îndeamnă Comisia să lanseze o acțiune de cartografiere cuprinzătoare și la scară regională pentru a dezvolta date de referință exacte și complete cu privire la pescuitul la scară mică, cu scopul de a măsura impactul economic și social al acestuia atât din punct de vedere cantitativ, cât și din punct de vedere calitativ și pentru a estima valoarea producției pescuitului la scară mică; impactul său economic asupra comunităților costiere; și impactul său asupra sectoarelor conexe; |
| --- | --- |

50.

| 51. | invită statele membre și Comisia să sprijine cercetarea în domeniul practicilor care sporesc și diversifică veniturile comunităților de pescari și ale sectorului pescuitului, inclusiv ale pescuitului la scară mică; consideră că rezultatele acestor cercetări ar trebui diseminate în UE pentru a reproduce, a pune în aplicare și a promova proiecte atât la nivel național, cât și la nivelul UE; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază că, în pofida îmbunătățirilor în ceea ce privește acoperirea datelor, încă nu există date și indicatori statistici economici, sociali și teritoriali exhaustivi la nivel european cu privire la pescuitul la scară mică; subliniază că această lipsă și această neadecvare a statisticilor nu permit o analiză corespunzătoare a segmentului și, prin urmare, fac mai dificilă punerea în aplicare a unei acțiuni legislative corespunzătoare pentru a aborda majoritatea problemelor critice cu care se confruntă sectorul pescuitului la scară mică; |
| --- | --- |

52.

| 53. | invită statele membre să intensifice și să îmbunătățească colectarea și dezagregarea corespunzătoare a datelor privind pescuitul, obținând date statistice adecvate privind capturile și debarcările, în vederea unei mai bune evaluări și gestionări a resurselor, inclusiv a activităților asociate, a aspectelor sociale și economice, precum și a analizelor altor utilizări comerciale, în special pentru pescuitul la scară mică și comunitățile asociate cu acesta; |
| --- | --- |

53.

| 54. | invită Comisia să lanseze o cartografiere cuprinzătoare și la nivel regional a sistemelor de protecție socială și a legislației naționale în vigoare și disponibile pentru pescuitul la scară mică în statele membre, în vederea identificării și promovării opțiunilor, inclusiv a mecanismelor legislative și instituționale celor mai eficiente, care să asigure participarea deplină a pescuitului la scară mică la toate activitățile legate de dezvoltarea durabilă a sectorului, cum ar fi dezvoltarea de activități alternative, gestionarea în comun, sprijinul financiar, etichetarea, trasabilitatea și dreptul la muncă decentă și la protecție socială; |
| --- | --- |

54.

| 55. | consideră că, la punerea în aplicare a PCP, statele membre trebuie să se asigure că urmărirea obiectivelor de mediu necesare trebuie să meargă mână în mână cu definirea obiectivelor sociale și economice și că interdependența acestora este luată în considerare de către Comisie și statele membre, atât la punerea în aplicare a legislației, cât și la elaborarea viitoarelor inițiative legislative; |
| --- | --- |

55.

| 56. | subliniază că organizațiile de producători pot juca un rol esențial în gestionarea structurilor de comercializare a produselor rezultate din pescuitul la scară mică, în îmbunătățirea accesului la piață al acestor produse și în creșterea disponibilității alimentelor locale în cadrul comunităților costiere; subliniază, în special, faptul că aceste activități de consolidare și promovare ar contribui la obținerea de către pescuitul la scară mică a unei mai bune poziții de negociere a prețurilor și ar promova o concurență intrasectorială sănătoasă și o utilizare mai eficientă a propriilor structuri și resurse prin acțiuni colective; |
| --- | --- |

56.

| 57. | subliniază, în acest sens, importanța esențială pentru sectorul pescuitului la scară mică a unei capacități organizaționale specifice mai solide care să îi permită să-și consolideze poziția de-a lungul lanțului valoric; invită Comisia și statele membre să ia măsuri pentru a crește puterea de negociere a pescarilor care practică pescuitul la scară mică și să sprijine, să încurajeze și să faciliteze crearea de organizații, de asociații și de cooperative ale producătorilor pentru acest segment, ca instrument important de îmbunătățire a puterii lor în lanțul de aprovizionare și de creștere a puterii lor de negociere în raport cu alți actori de pe piață, cu scopul de a asigura marje de profit bune și de a-și gestiona mai bine activitățile de pescuit; |
| --- | --- |

57.

| 58. | insistă asupra faptului că asociațiile și breslele trebuie să fie recunoscute și eligibile pentru a primi sprijin financiar în condiții de egalitate cu organizațiile de producători; invită statele membre și Comisia, în special în cadrul reformei organizării comune a pieței (OCP), să adopte inițiative în acest sens, pentru a elimina orice discriminare între bresle și organizațiile de producători; |
| --- | --- |

58.

| 59. | invită, în acest sens, Comisia și statele membre să urmărească dispozițiile din Regulamentul privind OCP prin stabilirea unor planuri regionale pentru organizațiile de producători din domeniul pescuitului la scară mică, cu scopul de a crește profitabilitatea sectorului pescuitului la scară mică și a îmbunătăți calitatea și trasabilitatea produselor sale; |
| --- | --- |

59.

| 60. | subliniază că este important ca pescarii care practică pescuitul la scară mică să fie implicați în procesele decizionale la nivelul UE, la nivel național și la nivel local și invită Consiliul și statele membre să îmbunătățească transparența în ceea ce privește procesul decizional care vizează pescuitul la scară mică, pentru a asigura asumarea răspunderii; încurajează măsurile prin care se asigură capacitarea asociațiilor de pescari care practică pescuitul la scară mică, pentru a le permite să împartă cu autoritățile naționale responsabilitatea și puterea decizională în ceea ce privește elaborarea și punerea în aplicare a planurilor de gestionare comună, în cadrul unor comitete de gestiune comună; |
| --- | --- |

60.

| 61. | subliniază că viabilitatea sectorului pescuitului la scară mică depinde, în mod critic, de accesul sigur pe de o parte la resurse și la zonele de pescuit, iar pe de altă parte la piețe cu valoare adăugată; solicită, în acest sens, o abordare diferențiată a gestionării pescuitului la scară mică, care să includă accesul prioritar la zonele de pescuit costier; |
| --- | --- |

61.

| 62. | consideră că gestionarea în comun este un instrument esențial pentru pescuitul la scară mică, care permite optimizarea gestionării resurselor piscicole pe baza unei abordări cuprinzătoare, luând în considerare toate aspectele legate de sustenabilitate, inclusiv aspectele de mediu, sociale și economice, și integrând participarea și implicarea activă atât a administrației, cât și a sectorului pescuitului, a comunității științifice și a organizațiilor societății civile; |
| --- | --- |

62.

| 63. | subliniază impactul redus al pescuitului și al producției sale de alimente sănătoase asupra mediului, având în vedere că această activitate nu implică utilizarea hrănirii artificiale, a antibioticelor, îngrășămintelor sau a oricăror alte pesticide chimice; |
| --- | --- |

63.

| 64. | subliniază că nu ar trebui să se creeze un conflict artificial între pescuitul industrial și pescuitul la scară mică; consideră că pescuitul industrial și pescuitul la scară mică nu sunt în competiție, întrucât se pescuiesc în mare parte specii diferite în zone de pescuit în mare parte diferite; remarcă faptul că așa-numitele întreprinderi de pescuit industrial sunt, de asemenea, întreprinderi familiale care au existat timp de generații și care sunt înrădăcinate profund în comunitățile de pescuit locale și sunt conectate la acestea; |
| --- | --- |

64.

| 65. | subliniază că declararea anului 2022 drept Anul internațional al pescuitului și al acvaculturii artizanale reprezintă o oportunitate excepțională de a atrage atenția globală asupra activității desfășurate de acest segment al flotei pentru asigurarea securității alimentare și pentru utilizarea sustenabilă a resurselor naturale, precum și o bună ocazie pentru ca pescuitul artizanal să dobândească vizibilitate și să fie inclus mai activ în procesele de luare a deciziilor; |
| --- | --- |

65.

| 66. | consideră că îmbunătățirea selectivității și realizarea tranziției către tehnici de pescuit cu impact scăzut sunt esențiale pentru supraviețuirea și prosperitatea pescuitului la scară mică; |
| --- | --- |

66.

| 67. | subliniază că instituțiile publice ar trebui să faciliteze accesul celor mai slabe segmente ale flotei la finanțare, pentru a promova lanțurile valorice și a preveni disfuncționalitățile pieței; invită, în acest sens, Comisia și statele membre să elaboreze inițiative legislative pentru a facilita accesul sectorului pescuitului la scară mică la finanțare formală; subliniază că acest lucru ar trebui să includă atât accesul la credit formal pentru cheltuielile de capital, cât și accesul la finanțare pentru operațiunile de pescuit; dezvoltarea, în parteneriat cu instituții financiare, a unor facilități și produse financiare pentru investiții pe termen mediu și pe termen lung; precum și aplicarea unor sisteme de finanțare formală, cum ar fi contractele de producție sau avizele de depozit, cu participarea pescarilor, a comercianților și a autorităților publice; |
| --- | --- |

67.

| 68. | subliniază că amenajarea spațiului maritim este esențială pentru asigurarea participării tuturor părților interesate la deciziile referitoare la utilizarea și protejarea mediului marin; subliniază că amenajarea spațiului maritim este un instrument esențial pentru a asigura participarea pescarilor la scară mică la procesul decizional; |
| --- | --- |

68.

| 69. | susține că reducerea continuă a sprijinului UE pentru acest sector în cadrele financiare multianuale succesive și, în special, reducerea finanțării pentru Fondul european pentru pescuit (FEP)/Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură (FEAMPA), precum și pentru OCP este unul dintre factorii care au contribuit la înrăutățirea situației din acest sector; reiterează, prin urmare, că sprijinul financiar al UE pentru sectorul pescuitului trebuie să crească în mod considerabil; |
| --- | --- |

69.

| 70. | consideră că Orientările voluntare ale FAO cu privire la asigurarea unui pescuit la scară mică durabil în contextul securității alimentare și al eradicării sărăciei reprezintă o contribuție valoroasă la definirea unui cadru pentru protejarea, maximizarea și promovarea pescuitului la scară mică în contextul unei politici de gestionare a pescuitului; |
| --- | --- |

70.

| 71. | invită toate statele membre să promoveze rolul muncii femeilor în domeniul pescuitului prin intermediul unor proiecte specifice și prin recunoașterea juridică deplină a rolului femeilor în calitate de „asistent” și de colaborator în întreprinderile familiale din domeniul pescuitului, pentru o mai mare siguranță a locului de muncă, venituri pentru viitor și beneficii de asistență socială; |
| --- | --- |

71.

| 72. | consideră că este oportună consolidarea cooperării în vederea recunoașterii formării de bază oferite de școli sau instituții de învățământ recunoscute de sistemele naționale de învățământ din fiecare stat membru sau țară terță și la nivel internațional; |
| --- | --- |

72.

| 73. | consideră că crearea unor puncte de unitate în gama variată de organizații care reprezintă sectorul ar constitui un element important pentru apărarea revendicărilor sale și pentru garantarea faptului că acesta este luat în considerare în mod corespunzător la definirea politicilor de gestionare a pescuitului și a politicilor pentru utilizarea spațiului maritim; |
| --- | --- |

73.

| 74. | invită Comisia să promoveze, în contextul politicii de coeziune, proiecte care să contribuie la protejarea zonelor costiere și a celor insulare în calitate de zone de patrimoniu cultural pescăresc și maritim; |
| --- | --- |

74.

| 75. | subliniază că sectorul pescuitului la scară mică, mai mult decât restul segmentelor flotei, poate fi afectat în mod disproporționat de impactul nevoii tot mai mari de surse regenerabile de energie pentru a realiza obiectivele stabilite de Pactul verde al UE; subliniază că pescuitul la scară mică va fi afectat în mod preponderent dacă are loc o deplasare a acestuia care rezultă din instalarea unui număr tot mai mare de parcuri eoliene offshore în cadrul zonelor de pescuit costier, întrucât poate să nu aibă capacitatea de a se muta în zone de pescuit aflate la o mai mare depărtare sau de a își schimba metodele de pescuit; solicită, în această privință, o amenajare a spațiului maritim adecvată pentru a garanta interesele tuturor sectoarelor și, în ultimă instanță, pentru o compensare echitabilă a pescarilor la scară mică; |
| --- | --- |

75.

| 76. | subliniază oportunitățile care derivă din sinergiile posibile între pescuitul la scară mică și alte sectoare, în special turismul costier, cu care sectorul pescuitului la scară mică are în comun aceleași active și infrastructuri; subliniază că astfel de sinergii ar permite diversificarea economiei locale, ar furniza locuri de muncă suplimentare și venit familiilor și ar ajuta la stabilizarea profitabilității și a ocupării forței de muncă aflate în declin în sectorul pescuitului; solicită, în această privință, o definiție mai clară a „turismului piscicol”, care să permită o activitate reglementată și, în același timp, ca pescuitul la scară mică profesional să valorifice la maximum oportunitățile oferite de sinergiile cu sectorul economiei albastre; |
| --- | --- |

76.

| 77. | subliniază că, în cadrul sectorului pescuitului la scară mică, femeile continuă să fie subreprezentate; subliniază că, în ciuda acestui fapt, femeile au jucat întotdeauna un rol activ, deși adesea invizibil, în cadrul acestui sector; subliniază că această „invizibilitate” nu se datorează doar unor motive culturale, ci și lipsei de date statistice oficiale cu privire la încadrarea în muncă a femeilor în sectorul pescuitului la scară mică; invită Comisia și statele membre să sprijine proiecte dedicate colectării de informații cu privire la încadrarea în muncă a femeilor, precum și să permită ca femeile să aibă acces la sectorul pescuitului la scară mică și să își asume un rol central în acesta; |
| --- | --- |

77.

| 78. | consideră că garantarea unui mediu de lucru accesibil, inclusiv în cadrul sectorului pescuitului, în vederea reintegrării pe piața muncii atât a pescarilor activi, cât și a foștilor pescari și a altor lucrători din industria pescuitului care suferă de dizabilități fizice sau mentale, ar conduce la o mai mare incluziune socială și ar contribui la crearea mai multor stimulente pentru generarea de venituri în sectorul pescuitului și în comunitățile de pescari; |
| --- | --- |

78.

o

o o

| 79. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

79.

---

(1)  Buletinul economic privind afacerile maritime nr. 08/2020, intitulat „The EU fishing fleet 2020: Trends and economic results” (Flota de pescuit a UE în 2020: Tendințe și rezultate economice), Comisia Europeană, Direcția Generală Afaceri Maritime și Pescuit, 9 martie 2021.

(2)  JO L 354, 28.12.2013, p. 22.

(3)  JO L 354, 28.12.2013, p. 1.

(4)  JO L 257, 28.8.2014, p. 135.

(5)  JO C 474, 24.11.2021, p. 218.

(6)  JO L 247, 13.7.2021, p. 1.

(7)  JO L 149, 20.5.2014, p. 1.

(8)  JO C 184, 5.5.2022, p. 2.

(9)  „The 2019 Annual Economic Report on the EU Fishing Fleet (STECF 19-06)” [Raportul economic anual pentru 2019 privind flota de pescuit a UE (CSTEP 19-06)], Comisia Europeană, Centrul Comun de Cercetare, Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit, 20 august 2019: https://op.europa.eu/ro/publication-detail/-/publication/ca63ab82-c3bf-11e9-9d01-01aa75ed71a1

(10)  „Social data in the EU fisheries sector” (Date sociale în sectorul pescuitului din UE), Comisia Europeană, Centrul Comun de Cercetare, Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit, 26 septembrie 2019: https://op.europa.eu/ro/publication-detail/-/publication/fd0f6774-e0dd-11e9-9c4e-01aa75ed71a1

(11)  „The 2021 Annual Economic Report on the EU Fishing Fleet (STECF 21-08)” [Raportul economic anual pe 2021 privind flota de pescuit a UE (CSTEP 21-08)], Comisia Europeană, Centrul Comun de Cercetare, Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit, 8 decembrie 2021: https://op.europa.eu/ro/publication-detail/-/publication/77fb8e7b-58a7-11ec-91ac-01aa75ed71a1

(12)  „Social dimension of the CFP (STECF 20-14)” [Dimensiunea socială a PCP (CSTEP 20-14)], Comisia Europeană, Centrul Comun de Cercetare, Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit, 10 decembrie 2020: https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2672864/STECF+20-14+-+Social%20+dimension+CFP.pdf/a68c6c42-6b64-41fc-b5a0-b724c71aa78e

(13)  Pascual-Fernández, J.J., Pita, C. și Bavinck, M. (editori), „Small-Scale Fisheries in Europe: Status, Resilience and Governance” (Pescuitul la scară mică în Europa: statut, reziliență și guvernanță), MARE Publication Series, Vol. 23, Springer, Cham, Elveția, 2020.

(14)  https://www.actu-environnement.com/media/pdf/news-28756-declaration-malte-surpeche-mediterranee.pdf

(15)  Raportul privind punerea în aplicare a FEPAM în 2020, Comisia Europeană, Direcția Generală Afaceri Maritime și Pescuit, Unitatea de sprijin pentru monitorizare și evaluare în domeniul pescuitului și acvaculturii, septembrie 2021: https://oceans-and-fisheries.ec.europa.eu/system/files/2021-09/emff-implementation-report-2020_en.pdf

(16)  Martini, R. și Innes, J., „Relative Effects of Fisheries Support Policies” (Efectele relative ale politicilor de sprijinire a pescuitului), OECD Food, Agriculture and Fisheries Papers, Nr. 115, OECD Publishing, Paris, 2018: https://www.oecd-ilibrary.org/agriculture-and-food/relative-effects-of-fisheries-support-policies_bd9b0dc3-en

(17)  Said, A. et al., „Small-Scale fisheries access to fishing opportunities in the European Union: Is the Common Fisheries Policy the right step to SDG14b?” (Accesul pescuitului la scară mică la oportunitățile de pescuit din Uniunea Europeană: este politica comună în domeniul pescuitului pasul corect către realizarea ODD14b?), Marine Policy, Vol. 118, 2020: https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0308597X20302475

(18)  Smith, H. și Basurto, X., „Defining Small-Scale Fisheries and Examining the Role of Science in Shaping Perceptions of Who and What Counts: A Systematic Review” (Definirea pescuitului la scară mică și examinarea rolului științei în modelarea percepțiilor referitoare la cine și ce contează: o analiză sistematică), Frontiers in Marine Science (Frontiere în științele marine), Vol. 6, 2019: https://www.frontiersin.org/articles/10.3389/fmars.2019.00236/full

(19)  Studiu – „Small-scale Fisheries and «Blue Growth» in the EU” (Pescuitul la scară mică și „creșterea albastră” în UE), Parlamentul European, Direcția Generală Politici Interne, Departamentul tematic B – Politici structurale și de coeziune, 18 martie 2017: https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/573450/IPOL_STU(2017)573450_EN.pdf

(20)  Studiu – „Workshop on electronic technologies for fisheries – Part III: Systems adapted for small-scale vessels” (Atelier pe tema tehnologiilor electronice pentru activitățile de pescuit – partea a III-a: sisteme adaptate pentru nave mici), Parlamentul European, Direcția Generală Politici Interne, Departamentul tematic B – Politici structurale și de coeziune, 30 iulie 2021: https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/690863/IPOL_STU(2021)690863_EN.pdf

(21)  Studiu – „Impacts of the COVID-19 pandemic on EU fisheries and aquaculture” (Impactul pandemiei de COVID-19 asupra pescuitului și acvaculturii din UE), Parlamentul European, Direcția Generală Politici Interne, Departamentul tematic B – Politici structurale și de coeziune, 7 iulie 2021: https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/690880/IPOL_STU(2021)690880_EN.pdf

(22)  JO C 419, 16.12.2015, p. 167.

(23)  JO C 58, 15.2.2018, p. 82.

(24)  JO C 334, 19.9.2018, p. 20.

(25)  JO C 117, 11.3.2022, p. 18.

(26)  JO C 117, 11.3.2022, p. 67.

(27)  Comunicarea Comisiei din 9 iunie 2021, intitulată „Către un pescuit mai durabil în UE: situația actuală și orientări pentru 2022” (COM(2021)0279).

(28)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/FISH_FLEET_ALT__custom_1479572/default/table?lang=en

(29)  https://ec.europa.eu/fisheries/facts_figures_en?qt-facts_and_figures=2

(30)  A se vedea „Small-scale Fisheries in Europe: Status, Resilience and Governance” (Pescuitul la scară mică în Europa: statut, reziliență și guvernanță), p. 8.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 17 ianuarie 2023

| 16.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 214/167 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 214/167

---

P9_TA(2023)0005

Modificarea articolului 7 referitor la apărarea privilegiilor și imunității și a articolului 9 referitor la procedurile privind imunitatea din Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Decizia Parlamentului European din 17 ianuarie 2023 privind modificarea articolului 7 referitor la apărarea privilegiilor și imunității și a articolului 9 referitor la procedurile privind imunitatea din Regulamentul de procedură al Parlamentului European (2022/2210(REG))

(2023/C 214/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere scrisorile Președintei din 9 noiembrie și 16 decembrie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisorile Președintei din 9 noiembrie și 16 decembrie 2022,

| — | având în vedere articolele 236 și 237 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 236 și 237 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A9-0001/2023), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A9-0001/2023),

| 1. | decide să aducă Regulamentului său de procedură modificările de mai jos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | decide ca modificările să intre în vigoare în ziua următoare datei adoptării lor; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

3.

Amendamentul 1

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 7 – alineatul 1

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   În cazul în care se presupune că a avut loc sau că urmează să aibă loc o încălcare a privilegiilor și imunităților unui deputat sau ale unui fost deputat de către autoritățile unui stat membru, se poate solicita, în conformitate cu articolul 9 alineatul (1), o decizie a Parlamentului care să determine dacă privilegiile și imunitățile respective au fost încălcate sau riscă să fie încălcate. | 1.   În cazul în care se presupune că a avut loc sau că urmează să aibă loc o încălcare a privilegiilor și imunităților unui deputat sau ale unui fost deputat de către autoritățile unui stat membru
  sau de către Parchetul European
  , se poate solicita, în conformitate cu articolul 9 alineatul (1), o decizie a Parlamentului care să determine dacă privilegiile și imunitățile respective au fost încălcate sau riscă să fie încălcate. |

Textul în vigoare

Amendamentul

1.   În cazul în care se presupune că a avut loc sau că urmează să aibă loc o încălcare a privilegiilor și imunităților unui deputat sau ale unui fost deputat de către autoritățile unui stat membru, se poate solicita, în conformitate cu articolul 9 alineatul (1), o decizie a Parlamentului care să determine dacă privilegiile și imunitățile respective au fost încălcate sau riscă să fie încălcate.

1.   În cazul în care se presupune că a avut loc sau că urmează să aibă loc o încălcare a privilegiilor și imunităților unui deputat sau ale unui fost deputat de către autoritățile unui stat membru
  sau de către Parchetul European
  , se poate solicita, în conformitate cu articolul 9 alineatul (1), o decizie a Parlamentului care să determine dacă privilegiile și imunitățile respective au fost încălcate sau riscă să fie încălcate.

Amendamentul 2

Amendamentul 2

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 9 – alineatul 1

Articolul 9 – alineatul 1

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Orice cerere adresată Președintelui de către o autoritate competentă a unui stat membru în vederea ridicării imunității unui deputat, sau de către un deputat sau un fost deputat în vederea apărării privilegiilor și imunităților, se anunță în Parlament și se transmite comisiei competente. | 1.   Orice cerere adresată Președintelui de către o autoritate competentă a unui stat membru
  sau de către procurorul-șef european
  în vederea ridicării imunității unui deputat, sau de către un deputat sau un fost deputat în vederea apărării privilegiilor și imunităților, se anunță în Parlament și se transmite comisiei competente. |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

1.   Orice cerere adresată Președintelui de către o autoritate competentă a unui stat membru în vederea ridicării imunității unui deputat, sau de către un deputat sau un fost deputat în vederea apărării privilegiilor și imunităților, se anunță în Parlament și se transmite comisiei competente.

1.   Orice cerere adresată Președintelui de către o autoritate competentă a unui stat membru
  sau de către procurorul-șef european
  în vederea ridicării imunității unui deputat, sau de către un deputat sau un fost deputat în vederea apărării privilegiilor și imunităților, se anunță în Parlament și se transmite comisiei competente.

Amendamentul 3

Amendamentul 3

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 9 – alineatul 5

Articolul 9 – alineatul 5

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Comisia poate solicita autorității
  interesate
  furnizarea tuturor informațiilor și precizărilor pe care le consideră necesare pentru a stabili dacă este cazul să se ridice sau să se apere imunitatea. | 5.   Comisia poate solicita autorității
  statului membru în cauză sau, după caz, procurorului-șef european
  furnizarea tuturor informațiilor și precizărilor pe care le consideră necesare pentru a stabili dacă este cazul să se ridice sau să se apere imunitatea. |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

5.   Comisia poate solicita autorității
  interesate
  furnizarea tuturor informațiilor și precizărilor pe care le consideră necesare pentru a stabili dacă este cazul să se ridice sau să se apere imunitatea.

5.   Comisia poate solicita autorității
  statului membru în cauză sau, după caz, procurorului-șef european
  furnizarea tuturor informațiilor și precizărilor pe care le consideră necesare pentru a stabili dacă este cazul să se ridice sau să se apere imunitatea.

Amendamentul 4

Amendamentul 4

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 9 – alineatul 8

Articolul 9 – alineatul 8

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| 8.   Comisia poate emite un aviz motivat privind competența autorității în cauză și admisibilitatea cererii, dar nu se pronunță în niciun caz asupra vinovăției sau nevinovăției deputatului sau asupra măsurii în care opiniile sau actele care îi sunt imputate deputatului în cauză justifică urmărirea penală, chiar dacă examinarea solicitării îi permite comisiei să dobândească o cunoaștere aprofundată a cauzei. | 8.   Comisia poate emite un aviz motivat privind competența autorității
  statului membru
  în cauză
  sau, după caz, a procurorului-șef european
  și admisibilitatea cererii, dar nu se pronunță în niciun caz asupra vinovăției sau nevinovăției deputatului sau asupra măsurii în care opiniile sau actele care îi sunt imputate deputatului în cauză justifică urmărirea penală, chiar dacă examinarea solicitării îi permite comisiei să dobândească o cunoaștere aprofundată a cauzei. |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

8.   Comisia poate emite un aviz motivat privind competența autorității în cauză și admisibilitatea cererii, dar nu se pronunță în niciun caz asupra vinovăției sau nevinovăției deputatului sau asupra măsurii în care opiniile sau actele care îi sunt imputate deputatului în cauză justifică urmărirea penală, chiar dacă examinarea solicitării îi permite comisiei să dobândească o cunoaștere aprofundată a cauzei.

8.   Comisia poate emite un aviz motivat privind competența autorității
  statului membru
  în cauză
  sau, după caz, a procurorului-șef european
  și admisibilitatea cererii, dar nu se pronunță în niciun caz asupra vinovăției sau nevinovăției deputatului sau asupra măsurii în care opiniile sau actele care îi sunt imputate deputatului în cauză justifică urmărirea penală, chiar dacă examinarea solicitării îi permite comisiei să dobândească o cunoaștere aprofundată a cauzei.

Amendamentul 5

Amendamentul 5

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 9 – alineatul 10

Articolul 9 – alineatul 10

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| 10.   Președintele comunică imediat decizia Parlamentului deputatului în cauză și autorității competente a statului membru
  interesat
  și solicită să fie informat în legătură cu derularea procedurii și cu hotărârile judecătorești care se pronunță. Imediat după ce a primit aceste informații, Președintele le comunică Parlamentului în forma pe care o consideră cea mai adecvată, dacă este necesar, după consultarea comisiei competente. | 10.   Președintele comunică imediat decizia Parlamentului deputatului în cauză și autorității competente a statului membru
  în cauză sau, după caz, procurorului-șef european
  și solicită să fie informat în legătură cu derularea procedurii și cu hotărârile judecătorești care se pronunță. Imediat după ce a primit aceste informații, Președintele le comunică Parlamentului în forma pe care o consideră cea mai adecvată, dacă este necesar, după consultarea comisiei competente. |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

10.   Președintele comunică imediat decizia Parlamentului deputatului în cauză și autorității competente a statului membru
  interesat
  și solicită să fie informat în legătură cu derularea procedurii și cu hotărârile judecătorești care se pronunță. Imediat după ce a primit aceste informații, Președintele le comunică Parlamentului în forma pe care o consideră cea mai adecvată, dacă este necesar, după consultarea comisiei competente.

10.   Președintele comunică imediat decizia Parlamentului deputatului în cauză și autorității competente a statului membru
  în cauză sau, după caz, procurorului-șef european
  și solicită să fie informat în legătură cu derularea procedurii și cu hotărârile judecătorești care se pronunță. Imediat după ce a primit aceste informații, Președintele le comunică Parlamentului în forma pe care o consideră cea mai adecvată, dacă este necesar, după consultarea comisiei competente.

Amendamentul 6

Amendamentul 6

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 9 – alineatul 12

Articolul 9 – alineatul 12

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| 12.   Parlamentul analizează doar cererile de ridicare a imunității unui deputat care i-au fost transmise de către autoritățile judiciare sau de către reprezentanțele permanente ale statelor membre. | 12.   Parlamentul analizează doar cererile de ridicare a imunității unui deputat care i-au fost transmise de către autoritățile judiciare sau de către reprezentanțele permanente ale statelor membre
  sau, după caz, de către procurorul-șef european
  . |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

12.   Parlamentul analizează doar cererile de ridicare a imunității unui deputat care i-au fost transmise de către autoritățile judiciare sau de către reprezentanțele permanente ale statelor membre.

12.   Parlamentul analizează doar cererile de ridicare a imunității unui deputat care i-au fost transmise de către autoritățile judiciare sau de către reprezentanțele permanente ale statelor membre
  sau, după caz, de către procurorul-șef european
  .

Amendamentul 7

Amendamentul 7

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 9 – alineatul 14

Articolul 9 – alineatul 14

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| 14.   Orice cerere privind domeniul de aplicare a privilegiilor sau imunităților unui deputat, adresată de o autoritate competentă, este examinată în conformitate cu dispozițiile de mai sus. | 14.   Orice cerere privind domeniul de aplicare a privilegiilor sau imunităților unui deputat, adresată de o autoritate competentă
  a unui stat membru sau, după caz, de Parchetul European
  , este examinată în conformitate cu dispozițiile de mai sus. |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

14.   Orice cerere privind domeniul de aplicare a privilegiilor sau imunităților unui deputat, adresată de o autoritate competentă, este examinată în conformitate cu dispozițiile de mai sus.

14.   Orice cerere privind domeniul de aplicare a privilegiilor sau imunităților unui deputat, adresată de o autoritate competentă
  a unui stat membru sau, după caz, de Parchetul European
  , este examinată în conformitate cu dispozițiile de mai sus.

---

III Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 17 ianuarie 2023

| 16.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 214/170 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 214/170

---

P9_TA(2023)0001

Acordul dintre Uniunea Europeană și Noua Zeelandă: schimbul de date cu caracter personal între Europol și Noua Zeelandă

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 ianuarie 2023 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană, pe de o parte, și Noua Zeelandă, pe de altă parte, privind schimbul de date cu caracter personal între Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Aplicare a Legii (Europol) și autoritățile din Noua Zeelandă competente pentru combaterea criminalității grave și a terorismului (10092/2022 – C9-0288/2022 – 2022/0157(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2023/C 214/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (10092/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (10092/2022),

| — | având în vedere proiectul de Acord dintre Uniunea Europeană, pe de o parte, și Noua Zeelandă, pe de altă parte, privind schimbul de date cu caracter personal între Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Aplicare a Legii (Europol) și autoritățile din Noua Zeelandă competente pentru combaterea criminalității grave și a terorismului (9269/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de Acord dintre Uniunea Europeană, pe de o parte, și Noua Zeelandă, pe de altă parte, privind schimbul de date cu caracter personal între Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Aplicare a Legii (Europol) și autoritățile din Noua Zeelandă competente pentru combaterea criminalității grave și a terorismului (9269/2022),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 16 alineatul (2), articolul 88 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0288/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 16 alineatul (2), articolul 88 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0288/2022),

| — | având în vedere rezoluția sa fără caracter legislativ din 10 iulie 2020 (1) referitoare la încheierea unui acord, în curs de negociere, dintre Uniunea Europeană și Noua Zeelandă privind schimbul de date cu caracter personal între Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Aplicare a Legii (Europol) și autoritățile din Noua Zeelandă competente pentru combaterea criminalității grave și a terorismului, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa fără caracter legislativ din 10 iulie 2020 (1) referitoare la încheierea unui acord, în curs de negociere, dintre Uniunea Europeană și Noua Zeelandă privind schimbul de date cu caracter personal între Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Aplicare a Legii (Europol) și autoritățile din Noua Zeelandă competente pentru combaterea criminalității grave și a terorismului,

| — | având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0003/2023), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0003/2023),

1.

aprobă încheierea acordului;

2.

încredințează Președintei sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Noii Zeelande.

---

(1)  JO C 371, 15.9.2021, p. 71.

1

---

| 16.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 214/171 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 214/171

---

P9_TA(2023)0002

Convenția privind criminalitatea informatică: Al doilea protocol adițional referitor la cooperarea consolidată și la divulgarea probelor electronice

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 ianuarie 2023 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de autorizare a statelor membre să ratifice, în interesul Uniunii Europene, cel de Al doilea protocol adițional la Convenția privind criminalitatea informatică referitor la cooperarea consolidată și la divulgarea probelor electronice (06438/2022 – C9-0146/2022 – 2021/0383(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2023/C 214/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (06438/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (06438/2022),

| — | având în vedere cel de Al doilea protocol adițional la Convenția privind criminalitatea informatică referitor la cooperarea consolidată și la divulgarea probelor electronice (14898/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de Al doilea protocol adițional la Convenția privind criminalitatea informatică referitor la cooperarea consolidată și la divulgarea probelor electronice (14898/2021),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 16, articolul 82 alineatul (1) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0146/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 16, articolul 82 alineatul (1) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0146/2022),

| — | având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0002/2023), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0002/2023),

1.

aprobă proiectul de decizie a Consiliului;

2.

încredințează Președintei sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Consiliului Europei.

---

| 16.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 214/172 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 214/172

---

P9_TA(2023)0003

Expedierile de deşeuri

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 17 ianuarie 2023 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind expedierile de deșeuri și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1257/2013 și (UE) 2020/1056 (COM(2021)0709 – C9-0426/2021 – 2021/0367(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 214/18)

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | Este necesar să se stabilească norme la nivelul Uniunii pentru a proteja mediul și sănătatea umană împotriva efectelor negative care pot fi cauzate de expedierile de deșeuri. Aceste norme ar trebui, de asemenea, să contribuie la facilitarea bunei gestionări a deșeurilor din punctul de vedere al mediului, în conformitate cu ierarhia deșeurilor prevăzută la articolul 4 din Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (31), precum și la reducerea impactului global al utilizării resurselor și la îmbunătățirea eficienței unei astfel de utilizări, care este esențială pentru tranziția către o economie circulară. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

Este necesar să se stabilească norme la nivelul Uniunii pentru a proteja mediul și sănătatea umană împotriva efectelor negative care pot fi cauzate de expedierile de deșeuri. Aceste norme ar trebui, de asemenea, să contribuie la facilitarea bunei gestionări a deșeurilor din punctul de vedere al mediului, în conformitate cu ierarhia deșeurilor prevăzută la articolul 4 din Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (31), precum și la reducerea impactului global al utilizării resurselor și la îmbunătățirea eficienței unei astfel de utilizări, care este esențială pentru tranziția către o economie circulară.

| (1) | Este necesar să se stabilească norme la nivelul Uniunii pentru a proteja mediul și sănătatea umană împotriva efectelor negative care pot fi cauzate de expedierile de deșeuri. Aceste norme ar trebui, de asemenea, să contribuie la facilitarea bunei gestionări a deșeurilor din punctul de vedere al mediului, în conformitate cu ierarhia deșeurilor prevăzută la articolul 4 din Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (31), precum și la reducerea impactului global al utilizării resurselor și la îmbunătățirea eficienței unei astfel de utilizări, care este esențială pentru tranziția către o economie circulară
  și pentru atingerea neutralității climatice cel târziu până în 2050
  .
  În acest sens, gestionarea deșeurilor ar trebui considerată o etapă a ciclului de viață al produsului, de la producție la materii prime secundare, în care ar trebui să se acorde prioritate tehnicilor inovatoare și durabile care vizează îmbunătățirea valorificării materiale, a eficienței energetice și a contribuției globale a gestionării deșeurilor la decarbonizare. |
| --- | --- |

(1)

Este necesar să se stabilească norme la nivelul Uniunii pentru a proteja mediul și sănătatea umană împotriva efectelor negative care pot fi cauzate de expedierile de deșeuri. Aceste norme ar trebui, de asemenea, să contribuie la facilitarea bunei gestionări a deșeurilor din punctul de vedere al mediului, în conformitate cu ierarhia deșeurilor prevăzută la articolul 4 din Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (31), precum și la reducerea impactului global al utilizării resurselor și la îmbunătățirea eficienței unei astfel de utilizări, care este esențială pentru tranziția către o economie circulară
  și pentru atingerea neutralității climatice cel târziu până în 2050
  .
  În acest sens, gestionarea deșeurilor ar trebui considerată o etapă a ciclului de viață al produsului, de la producție la materii prime secundare, în care ar trebui să se acorde prioritate tehnicilor inovatoare și durabile care vizează îmbunătățirea valorificării materiale, a eficienței energetice și a contribuției globale a gestionării deșeurilor la decarbonizare.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a) | Dacă nu sunt gestionate corespunzător, activitățile de tratare și eliminare a deșeurilor pot avea diverse efecte negative asupra mediului și asupra calității vieții oamenilor, unele dintre acestea fiind dificil de atenuat. Prin urmare, trebuie puse la dispoziție pe internet mai multe informații cu privire la diferitele operațiuni de gestionare a deșeurilor efectuate, în ceea ce privește cantitățile, tipurile, rutele și destinațiile asociate, precum și cu privire la inspecția și monitorizarea activităților de gestionare a deșeurilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)

Dacă nu sunt gestionate corespunzător, activitățile de tratare și eliminare a deșeurilor pot avea diverse efecte negative asupra mediului și asupra calității vieții oamenilor, unele dintre acestea fiind dificil de atenuat. Prin urmare, trebuie puse la dispoziție pe internet mai multe informații cu privire la diferitele operațiuni de gestionare a deșeurilor efectuate, în ceea ce privește cantitățile, tipurile, rutele și destinațiile asociate, precum și cu privire la inspecția și monitorizarea activităților de gestionare a deșeurilor.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1b) | Progresele înregistrate în îmbunătățirea eficacității și a eficienței gestionării deșeurilor ar trebui să fie însoțite de măsuri de reducere a generării de deșeuri, abordând în special problema deșeurilor generate în amonte, în timpul producției și al consumului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1b)

Progresele înregistrate în îmbunătățirea eficacității și a eficienței gestionării deșeurilor ar trebui să fie însoțite de măsuri de reducere a generării de deșeuri, abordând în special problema deșeurilor generate în amonte, în timpul producției și al consumului.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | Pactul verde european (34) stabilește o foaie de parcurs ambițioasă pentru a transforma Uniunea într-o economie durabilă, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei. Acesta invită Comisia să revizuiască normele Uniunii privind expedierile de deșeuri stabilite în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1013/2006. Noul Plan de acțiune privind economia circulară (35), adoptat în martie 2020, subliniază, de asemenea, necesitatea luării unor măsuri pentru a se asigura că sunt facilitate expedierile de deșeuri destinate reutilizării și reciclării în Uniune, că Uniunea nu exportă în țări terțe propriile probleme legate de deșeuri și că expedierile ilegale de deșeuri sunt mai bine combătute. Pe lângă beneficiile de mediu și sociale, aceste măsuri pot conduce, de asemenea, la reducerea dependențelor strategice ale UE de materiile prime. Atât Consiliul (36), cât și Parlamentul European (37) au solicitat, de asemenea, o revizuire a normelor actuale ale Uniunii privind expedierile de deșeuri stabilite în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1013/2006. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Pactul verde european (34) stabilește o foaie de parcurs ambițioasă pentru a transforma Uniunea într-o economie durabilă, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei. Acesta invită Comisia să revizuiască normele Uniunii privind expedierile de deșeuri stabilite în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1013/2006. Noul Plan de acțiune privind economia circulară (35), adoptat în martie 2020, subliniază, de asemenea, necesitatea luării unor măsuri pentru a se asigura că sunt facilitate expedierile de deșeuri destinate reutilizării și reciclării în Uniune, că Uniunea nu exportă în țări terțe propriile probleme legate de deșeuri și că expedierile ilegale de deșeuri sunt mai bine combătute. Pe lângă beneficiile de mediu și sociale, aceste măsuri pot conduce, de asemenea, la reducerea dependențelor strategice ale UE de materiile prime. Atât Consiliul (36), cât și Parlamentul European (37) au solicitat, de asemenea, o revizuire a normelor actuale ale Uniunii privind expedierile de deșeuri stabilite în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1013/2006.

| (3) | Pactul verde european (34) stabilește o foaie de parcurs ambițioasă pentru a transforma Uniunea într-o economie durabilă, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei. Acesta invită Comisia să revizuiască normele Uniunii privind expedierile de deșeuri stabilite în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1013/2006. Noul Plan de acțiune privind economia circulară (35), adoptat în martie 2020, subliniază, de asemenea, necesitatea luării unor măsuri pentru a se asigura că sunt facilitate expedierile de deșeuri destinate reutilizării și reciclării în Uniune, că Uniunea nu exportă în țări terțe propriile probleme legate de deșeuri și că expedierile ilegale de deșeuri sunt mai bine combătute. Pe lângă beneficiile de mediu și sociale, aceste măsuri pot conduce, de asemenea, la reducerea dependențelor strategice ale UE de materiile prime. 
  Cu toate acestea, păstrarea pe teritoriul Uniunii a unei părți mai mari din deșeurile generate va necesita îmbunătățirea capacității de reciclare și de gestionare a deșeurilor.
  Atât Consiliul (36), cât și Parlamentul European (37) au solicitat, de asemenea, o revizuire a normelor actuale ale Uniunii privind expedierile de deșeuri stabilite în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1013/2006.
  Pentru a susține economia circulară, ar trebui sprijinite inițiativele de afaceri inovatoare, cum ar fi recuperarea deșeurilor în scopul reciclării, al recondiționărilor, al cercetării sau al îmbunătățirii proiectării produselor. |
| --- | --- |

(3)

Pactul verde european (34) stabilește o foaie de parcurs ambițioasă pentru a transforma Uniunea într-o economie durabilă, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei. Acesta invită Comisia să revizuiască normele Uniunii privind expedierile de deșeuri stabilite în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1013/2006. Noul Plan de acțiune privind economia circulară (35), adoptat în martie 2020, subliniază, de asemenea, necesitatea luării unor măsuri pentru a se asigura că sunt facilitate expedierile de deșeuri destinate reutilizării și reciclării în Uniune, că Uniunea nu exportă în țări terțe propriile probleme legate de deșeuri și că expedierile ilegale de deșeuri sunt mai bine combătute. Pe lângă beneficiile de mediu și sociale, aceste măsuri pot conduce, de asemenea, la reducerea dependențelor strategice ale UE de materiile prime. 
  Cu toate acestea, păstrarea pe teritoriul Uniunii a unei părți mai mari din deșeurile generate va necesita îmbunătățirea capacității de reciclare și de gestionare a deșeurilor.
  Atât Consiliul (36), cât și Parlamentul European (37) au solicitat, de asemenea, o revizuire a normelor actuale ale Uniunii privind expedierile de deșeuri stabilite în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1013/2006.
  Pentru a susține economia circulară, ar trebui sprijinite inițiativele de afaceri inovatoare, cum ar fi recuperarea deșeurilor în scopul reciclării, al recondiționărilor, al cercetării sau al îmbunătățirii proiectării produselor.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | În octombrie 2020, Uniunea a prezentat Secretariatului Convenției de la Basel o notificare referitoare la expedierile de deșeuri în interiorul Uniunii, în temeiul articolului 11 din convenția respectivă. În conformitate cu articolul respectiv, Uniunea ar putea, prin urmare, să stabilească norme specifice aplicabile expedierilor de deșeuri în interiorul Uniunii care să asigure același nivel de protecție a mediului precum cele prevăzute de Convenția de la Basel. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

În octombrie 2020, Uniunea a prezentat Secretariatului Convenției de la Basel o notificare referitoare la expedierile de deșeuri în interiorul Uniunii, în temeiul articolului 11 din convenția respectivă. În conformitate cu articolul respectiv, Uniunea ar putea, prin urmare, să stabilească norme specifice aplicabile expedierilor de deșeuri în interiorul Uniunii care să asigure același nivel de protecție a mediului precum cele prevăzute de Convenția de la Basel.

eliminat

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 10 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (10a) | Cercetarea și inovarea ar trebui să facă parte integrantă din sectorul european al gestionării deșeurilor. Din rețeaua de cercetare și inovare în domeniul deșeurilor ar trebui să facă parte industria, universitățile și alte instituții de cercetare. În consecință, orice revizuire a prezentului regulament și a actelor sale conexe pertinente ar trebui să țină seama de inovațiile din domeniul tehnicilor de gestionare a deșeurilor, în cazul în care acestea contribuie la buna gestionare a deșeurilor din punctul de vedere al mediului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10a)

Cercetarea și inovarea ar trebui să facă parte integrantă din sectorul european al gestionării deșeurilor. Din rețeaua de cercetare și inovare în domeniul deșeurilor ar trebui să facă parte industria, universitățile și alte instituții de cercetare. În consecință, orice revizuire a prezentului regulament și a actelor sale conexe pertinente ar trebui să țină seama de inovațiile din domeniul tehnicilor de gestionare a deșeurilor, în cazul în care acestea contribuie la buna gestionare a deșeurilor din punctul de vedere al mediului.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 10 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (10b) | Pentru a garanta tranziția reală către o economie circulară în cazul expedierilor de deșeuri de la locul lor de origine la cel mai bun loc în care să fie tratate, ar trebui să se țină seama de principiul proximității, de eficiența materialelor și de necesitatea de a reduce amprenta ecologică a deșeurilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10b)

Pentru a garanta tranziția reală către o economie circulară în cazul expedierilor de deșeuri de la locul lor de origine la cel mai bun loc în care să fie tratate, ar trebui să se țină seama de principiul proximității, de eficiența materialelor și de necesitatea de a reduce amprenta ecologică a deșeurilor.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 11 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (11a) | Prezentul regulament ar trebui să ofere securitate juridică și să asigure aplicarea uniformă a legislației Uniunii în domeniul gestionării deșeurilor, pentru a facilita respectarea dispozițiilor pertinente privind protecția mediului și a sănătății umane. Ar trebui evitată crearea unei sarcini administrative nejustificate, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11a)

Prezentul regulament ar trebui să ofere securitate juridică și să asigure aplicarea uniformă a legislației Uniunii în domeniul gestionării deșeurilor, pentru a facilita respectarea dispozițiilor pertinente privind protecția mediului și a sănătății umane. Ar trebui evitată crearea unei sarcini administrative nejustificate, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 16 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (16a) | Pentru a ține seama de inovarea din domeniul tehnologiilor de tratare a deșeurilor cu privire la buna gestionare din punctul de vedere al mediului, precum și de schimbările survenite în comportamentul consumatorilor în ceea ce privește sortarea deșeurilor, este esențial ca anexa IIIB să fie actualizată în mod continuu. Comisia ar trebui să evalueze dacă este cazul să adauge mențiuni privind încălțămintea, îmbrăcămintea și alte produse textile uzate, vata minerală și saltelele. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16a)

Pentru a ține seama de inovarea din domeniul tehnologiilor de tratare a deșeurilor cu privire la buna gestionare din punctul de vedere al mediului, precum și de schimbările survenite în comportamentul consumatorilor în ceea ce privește sortarea deșeurilor, este esențial ca anexa IIIB să fie actualizată în mod continuu. Comisia ar trebui să evalueze dacă este cazul să adauge mențiuni privind încălțămintea, îmbrăcămintea și alte produse textile uzate, vata minerală și saltelele.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 16 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (16b) | Pentru buna funcționare a pieței expedierilor de deșeuri din Uniune, ar trebui să se acorde prioritate proximității, autosuficienței și utilizării celor mai bune tehnici disponibile în gestionarea deșeurilor ca principii directoare. Tranziția echitabilă către o economie circulară este esențială pentru ca economia Uniunii să fie competitivă, neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, precum și, totodată, sustenabilă pe termen lung. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16b)

Pentru buna funcționare a pieței expedierilor de deșeuri din Uniune, ar trebui să se acorde prioritate proximității, autosuficienței și utilizării celor mai bune tehnici disponibile în gestionarea deșeurilor ca principii directoare. Tranziția echitabilă către o economie circulară este esențială pentru ca economia Uniunii să fie competitivă, neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, precum și, totodată, sustenabilă pe termen lung.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 20

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (20) | În interesul securității juridice și pentru a asigura aplicarea uniformă a prezentului regulament și funcționarea adecvată a pieței interne, este necesar să se prevadă etape și garanții procedurale în situația în care un notificator dorește să expedieze deșeuri
  care fac obiectul procedurii de notificare scrisă prealabilă și consimțământ scris prealabil
  . De asemenea, în conformitate cu articolul 6 alineatul (11) din Convenția de la Basel, este necesar să se asigure că respectivele costuri care decurg din situațiile în care expedierea de deșeuri care face obiectul notificării scrise prealabile și al consimțământului scris prealabil nu poate fi finalizată sau este ilegală sunt suportate de operatorii relevanți. În acest scop, notificatorul ar trebui să constituie o garanție financiară sau o asigurare echivalentă pentru fiecare expediere
  de astfel
  de deșeuri. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20)

În interesul securității juridice și pentru a asigura aplicarea uniformă a prezentului regulament și funcționarea adecvată a pieței interne, este necesar să se prevadă etape și garanții procedurale în situația în care un notificator dorește să expedieze deșeuri
  care fac obiectul procedurii de notificare scrisă prealabilă și consimțământ scris prealabil
  . De asemenea, în conformitate cu articolul 6 alineatul (11) din Convenția de la Basel, este necesar să se asigure că respectivele costuri care decurg din situațiile în care expedierea de deșeuri care face obiectul notificării scrise prealabile și al consimțământului scris prealabil nu poate fi finalizată sau este ilegală sunt suportate de operatorii relevanți. În acest scop, notificatorul ar trebui să constituie o garanție financiară sau o asigurare echivalentă pentru fiecare expediere
  de astfel
  de deșeuri.

| (20) | În interesul securității juridice și pentru a asigura aplicarea uniformă a prezentului regulament și funcționarea adecvată a pieței interne, este necesar să se prevadă etape și garanții procedurale în situația în care un notificator dorește să expedieze deșeuri
  , contribuind la competitivitatea pe termen lung a Uniunii
  . De asemenea, în conformitate cu articolul 6 alineatul (11) din Convenția de la Basel, este necesar să se asigure că respectivele costuri care decurg din situațiile în care expedierea de deșeuri care face obiectul notificării scrise prealabile și al consimțământului scris prealabil nu poate fi finalizată sau este ilegală sunt suportate de operatorii relevanți. În acest scop, notificatorul ar trebui să constituie o garanție financiară sau o asigurare echivalentă pentru fiecare expediere de deșeuri. |
| --- | --- |

(20)

În interesul securității juridice și pentru a asigura aplicarea uniformă a prezentului regulament și funcționarea adecvată a pieței interne, este necesar să se prevadă etape și garanții procedurale în situația în care un notificator dorește să expedieze deșeuri
  , contribuind la competitivitatea pe termen lung a Uniunii
  . De asemenea, în conformitate cu articolul 6 alineatul (11) din Convenția de la Basel, este necesar să se asigure că respectivele costuri care decurg din situațiile în care expedierea de deșeuri care face obiectul notificării scrise prealabile și al consimțământului scris prealabil nu poate fi finalizată sau este ilegală sunt suportate de operatorii relevanți. În acest scop, notificatorul ar trebui să constituie o garanție financiară sau o asigurare echivalentă pentru fiecare expediere de deșeuri.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 22

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (22) | Pentru a reduce întârzierile în prelucrarea notificărilor în legătură cu expedierile de deșeuri și pentru a facilita schimbul de informații între autoritățile relevante, este
  necesar
  ca emiterea și schimbul de informații și date referitoare la expedieri individuale de deșeuri în interiorul Uniunii să se realizeze prin mijloace electronice. De asemenea, este necesar să se confere Comisiei competența de a stabili cerințele procedurale și operaționale pentru punerea în aplicare a sistemelor care asigură transmiterea și schimbul electronic de informații (cum ar fi interconectivitatea, arhitectura și securitatea). În plus, este necesar să se acorde suficient timp autorităților competente din statele membre și operatorilor economici pentru a se pregăti pentru trecerea de la o abordare pe suport de hârtie, astfel cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 1013/2006, la o abordare care vizează schimbul electronic de informații și documente. Prin urmare, această nouă obligație ar trebui să devină aplicabilă după 24 de luni de la data
  aplicării
  prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(22)

Pentru a reduce întârzierile în prelucrarea notificărilor în legătură cu expedierile de deșeuri și pentru a facilita schimbul de informații între autoritățile relevante, este
  necesar
  ca emiterea și schimbul de informații și date referitoare la expedieri individuale de deșeuri în interiorul Uniunii să se realizeze prin mijloace electronice. De asemenea, este necesar să se confere Comisiei competența de a stabili cerințele procedurale și operaționale pentru punerea în aplicare a sistemelor care asigură transmiterea și schimbul electronic de informații (cum ar fi interconectivitatea, arhitectura și securitatea). În plus, este necesar să se acorde suficient timp autorităților competente din statele membre și operatorilor economici pentru a se pregăti pentru trecerea de la o abordare pe suport de hârtie, astfel cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 1013/2006, la o abordare care vizează schimbul electronic de informații și documente. Prin urmare, această nouă obligație ar trebui să devină aplicabilă după 24 de luni de la data
  aplicării
  prezentului regulament.

| (22) | Pentru a reduce întârzierile în prelucrarea notificărilor în legătură cu expedierile de deșeuri și pentru a facilita schimbul de informații între autoritățile relevante
  și operatorii economici
  , este
  imperios
  ca emiterea și schimbul de informații și date referitoare la expedieri individuale de deșeuri în interiorul Uniunii să se realizeze prin mijloace electronice
  . Sistemul central și sistemul național ar trebui să fie interconectate și pe deplin operaționale. Pentru a facilita reducerea întârzierilor, este esențial ca aceste sisteme să permită schimbul de documente și să conțină o bază de date care poate fi integral consultată cu informații referitoare la expedierile de deșeuri
  . De asemenea, este necesar să se confere Comisiei competența de a stabili cerințele procedurale și operaționale pentru punerea în aplicare a sistemelor care asigură transmiterea și schimbul electronic de informații (cum ar fi interconectivitatea, arhitectura și securitatea). În plus, este necesar să se acorde suficient timp autorităților competente din statele membre și operatorilor economici pentru a se pregăti pentru trecerea de la o abordare pe suport de hârtie, astfel cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 1013/2006, la o abordare care vizează schimbul electronic de informații și documente. Prin urmare, această nouă obligație ar trebui să devină aplicabilă după 24 de luni de la data
  intrării în vigoare a
  prezentului regulament
  , iar înainte de acest termen, accesul la sistemul central, în versiunea sa finală, ar trebui să fie acordat autorităților pertinente în scopul testării și învățării
  . |
| --- | --- |

(22)

Pentru a reduce întârzierile în prelucrarea notificărilor în legătură cu expedierile de deșeuri și pentru a facilita schimbul de informații între autoritățile relevante
  și operatorii economici
  , este
  imperios
  ca emiterea și schimbul de informații și date referitoare la expedieri individuale de deșeuri în interiorul Uniunii să se realizeze prin mijloace electronice
  . Sistemul central și sistemul național ar trebui să fie interconectate și pe deplin operaționale. Pentru a facilita reducerea întârzierilor, este esențial ca aceste sisteme să permită schimbul de documente și să conțină o bază de date care poate fi integral consultată cu informații referitoare la expedierile de deșeuri
  . De asemenea, este necesar să se confere Comisiei competența de a stabili cerințele procedurale și operaționale pentru punerea în aplicare a sistemelor care asigură transmiterea și schimbul electronic de informații (cum ar fi interconectivitatea, arhitectura și securitatea). În plus, este necesar să se acorde suficient timp autorităților competente din statele membre și operatorilor economici pentru a se pregăti pentru trecerea de la o abordare pe suport de hârtie, astfel cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 1013/2006, la o abordare care vizează schimbul electronic de informații și documente. Prin urmare, această nouă obligație ar trebui să devină aplicabilă după 24 de luni de la data
  intrării în vigoare a
  prezentului regulament
  , iar înainte de acest termen, accesul la sistemul central, în versiunea sa finală, ar trebui să fie acordat autorităților pertinente în scopul testării și învățării
  .

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 22 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (22a) | Autoritățile competente ar trebui să garanteze că există și sistemul electronic prevede și alte proceduri, ca măsură de precauție. În cazul unei avarii temporare la sistemul central, datele ar trebui să rămână protejate și accesibile, iar procedurile legate de expedierile de deșeuri ar trebui efectuate fără întârzieri inutile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(22a)

Autoritățile competente ar trebui să garanteze că există și sistemul electronic prevede și alte proceduri, ca măsură de precauție. În cazul unei avarii temporare la sistemul central, datele ar trebui să rămână protejate și accesibile, iar procedurile legate de expedierile de deșeuri ar trebui efectuate fără întârzieri inutile.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 30

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (30) | Pentru a se asigura că autoritățile competente pot prelucra în mod corect documentele care le sunt prezentate referitoare la o expediere de deșeuri,
  este necesar
  să
  se prevadă obligația notificatorului de
  a 
  furniza
  o traducere autorizată a acestor documente într-o limbă acceptată de autoritățile respective, în cazul în care
  acestea
  solicită acest lucru. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(30)

Pentru a se asigura că autoritățile competente pot prelucra în mod corect documentele care le sunt prezentate referitoare la o expediere de deșeuri,
  este necesar
  să
  se prevadă obligația notificatorului de
  a 
  furniza
  o traducere autorizată a acestor documente într-o limbă acceptată de autoritățile respective, în cazul în care
  acestea
  solicită acest lucru.

| (30) | Pentru a se asigura că autoritățile competente pot prelucra în mod corect documentele care le sunt prezentate referitoare la o expediere de deșeuri,
  evitându-se în același timp o sarcină administrativă inutilă, notificatorul ar trebui
  să
  furnizeze notificările, informațiile, documentele sau alte comunicări în limba oficială
  a 
  statului membru al autorității competente respective sau în limba engleză. Ar trebui furnizată
  o traducere autorizată a acestor documente într-o limbă acceptată de autoritățile respective, în cazul în care
  autoritățile competente
  solicită acest lucru
  , dar numai în cazuri justificate corespunzător
  . |
| --- | --- |

(30)

Pentru a se asigura că autoritățile competente pot prelucra în mod corect documentele care le sunt prezentate referitoare la o expediere de deșeuri,
  evitându-se în același timp o sarcină administrativă inutilă, notificatorul ar trebui
  să
  furnizeze notificările, informațiile, documentele sau alte comunicări în limba oficială
  a 
  statului membru al autorității competente respective sau în limba engleză. Ar trebui furnizată
  o traducere autorizată a acestor documente într-o limbă acceptată de autoritățile respective, în cazul în care
  autoritățile competente
  solicită acest lucru
  , dar numai în cazuri justificate corespunzător
  .

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 31

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (31) | Pentru a evita perturbarea expedierilor de deșeuri sau bunuri ca urmare a unui dezacord între autoritățile competente cu privire la statutul acestor deșeuri sau bunuri, este necesar să se stabilească o procedură pentru soluționarea acestor dezacorduri. În această privință, este important ca autoritățile competente să își întemeieze deciziile pe dispozițiile referitoare la determinarea subproduselor și la încetarea statutului de deșeu din Directiva 2008/98/CE. De asemenea, este necesar să se stabilească o procedură de soluționare a dezacordurilor dintre autoritățile competente cu privire la posibilitatea ca deșeurile să facă sau nu obiectul procedurii de notificare.
  Pentru a asigura o mai bună armonizare în întreaga Uniune a condițiilor în care deșeurile ar trebui să facă obiectul procedurii de notificare, Comisia ar trebui, de asemenea, să fie împuternicită să adopte acte de punere în aplicare prin care să se stabilească criteriile de clasificare a anumitor deșeuri în anexele relevante la prezentul regulament, în baza cărora să se determine dacă acestea fac sau nu obiectul procedurii de notificare. În plus,
  pentru a evita ca deșeurile să fie declarate în mod fals ca bunuri uzate
  și pentru a oferi claritate juridică
  ,
  Comisia ar trebui
  să
  fie împuternicită să adopte acte de punere în aplicare care să
  stabilească criterii de diferențiere între bunurile uzate și deșeuri pentru anumite mărfuri pentru care o astfel de distincție este importantă, în special pentru exportul lor din Uniune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(31)

Pentru a evita perturbarea expedierilor de deșeuri sau bunuri ca urmare a unui dezacord între autoritățile competente cu privire la statutul acestor deșeuri sau bunuri, este necesar să se stabilească o procedură pentru soluționarea acestor dezacorduri. În această privință, este important ca autoritățile competente să își întemeieze deciziile pe dispozițiile referitoare la determinarea subproduselor și la încetarea statutului de deșeu din Directiva 2008/98/CE. De asemenea, este necesar să se stabilească o procedură de soluționare a dezacordurilor dintre autoritățile competente cu privire la posibilitatea ca deșeurile să facă sau nu obiectul procedurii de notificare.
  Pentru a asigura o mai bună armonizare în întreaga Uniune a condițiilor în care deșeurile ar trebui să facă obiectul procedurii de notificare, Comisia ar trebui, de asemenea, să fie împuternicită să adopte acte de punere în aplicare prin care să se stabilească criteriile de clasificare a anumitor deșeuri în anexele relevante la prezentul regulament, în baza cărora să se determine dacă acestea fac sau nu obiectul procedurii de notificare. În plus,
  pentru a evita ca deșeurile să fie declarate în mod fals ca bunuri uzate
  și pentru a oferi claritate juridică
  ,
  Comisia ar trebui
  să
  fie împuternicită să adopte acte de punere în aplicare care să
  stabilească criterii de diferențiere între bunurile uzate și deșeuri pentru anumite mărfuri pentru care o astfel de distincție este importantă, în special pentru exportul lor din Uniune.

| (31) | Pentru a evita perturbarea expedierilor de deșeuri sau bunuri ca urmare a unui dezacord între autoritățile competente cu privire la statutul acestor deșeuri sau bunuri, este necesar să se stabilească o procedură pentru soluționarea acestor dezacorduri. În această privință, este important ca autoritățile competente să își întemeieze deciziile pe dispozițiile referitoare la determinarea subproduselor și la încetarea statutului de deșeu din Directiva 2008/98/CE. De asemenea, este necesar să se stabilească
  criterii pentru clasificarea unor deșeuri specifice în anexele la prezentul regulament și să se stabilească
  o procedură de soluționare a dezacordurilor dintre autoritățile competente cu privire la posibilitatea ca deșeurile să facă sau nu obiectul procedurii de notificare. În
  plus
  ,
  pentru
  a 
  oferi claritate juridică și
  pentru a evita ca deșeurile să fie declarate în mod fals ca bunuri uzate,
  este necesar
  să
  se
  stabilească criterii de diferențiere între bunurile uzate și deșeuri pentru anumite mărfuri pentru care o astfel de distincție este importantă, în special pentru exportul lor din Uniune. |
| --- | --- |

(31)

Pentru a evita perturbarea expedierilor de deșeuri sau bunuri ca urmare a unui dezacord între autoritățile competente cu privire la statutul acestor deșeuri sau bunuri, este necesar să se stabilească o procedură pentru soluționarea acestor dezacorduri. În această privință, este important ca autoritățile competente să își întemeieze deciziile pe dispozițiile referitoare la determinarea subproduselor și la încetarea statutului de deșeu din Directiva 2008/98/CE. De asemenea, este necesar să se stabilească
  criterii pentru clasificarea unor deșeuri specifice în anexele la prezentul regulament și să se stabilească
  o procedură de soluționare a dezacordurilor dintre autoritățile competente cu privire la posibilitatea ca deșeurile să facă sau nu obiectul procedurii de notificare. În
  plus
  ,
  pentru
  a 
  oferi claritate juridică și
  pentru a evita ca deșeurile să fie declarate în mod fals ca bunuri uzate,
  este necesar
  să
  se
  stabilească criterii de diferențiere între bunurile uzate și deșeuri pentru anumite mărfuri pentru care o astfel de distincție este importantă, în special pentru exportul lor din Uniune.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Considerentul 36

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (36) | Pentru protejarea mediului țărilor în cauză este, de asemenea, necesar să se clarifice domeniul de aplicare al interdicției în legătură cu exporturile de deșeuri periculoase destinate valorificării în țări terțe cărora nu li se aplică Decizia OCDE, în conformitate cu Convenția de la Basel. În special, este necesar să se clarifice lista de deșeuri pentru care se aplică interdicția și să se asigure că aceasta include, de asemenea, deșeurile indicate în anexa II la Convenția de la Basel, și anume deșeuri menajere colectate, reziduuri provenind din incinerarea deșeurilor menajere și deșeuri de plastic greu de reciclat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(36)

Pentru protejarea mediului țărilor în cauză este, de asemenea, necesar să se clarifice domeniul de aplicare al interdicției în legătură cu exporturile de deșeuri periculoase destinate valorificării în țări terțe cărora nu li se aplică Decizia OCDE, în conformitate cu Convenția de la Basel. În special, este necesar să se clarifice lista de deșeuri pentru care se aplică interdicția și să se asigure că aceasta include, de asemenea, deșeurile indicate în anexa II la Convenția de la Basel, și anume deșeuri menajere colectate, reziduuri provenind din incinerarea deșeurilor menajere și deșeuri de plastic greu de reciclat.

| (36) | Pentru protejarea mediului țărilor în cauză este, de asemenea, necesar să se clarifice domeniul de aplicare al interdicției în legătură cu exporturile de deșeuri periculoase destinate valorificării în țări terțe cărora nu li se aplică Decizia OCDE, în conformitate cu Convenția de la Basel. În special, este necesar să se clarifice lista de deșeuri pentru care se aplică interdicția și să se asigure că aceasta include, de asemenea, deșeurile indicate în anexa II la Convenția de la Basel, și anume deșeuri menajere colectate, reziduuri provenind din incinerarea deșeurilor menajere și deșeuri de plastic greu de reciclat
  , contaminate sau mixte
  . |
| --- | --- |

(36)

Pentru protejarea mediului țărilor în cauză este, de asemenea, necesar să se clarifice domeniul de aplicare al interdicției în legătură cu exporturile de deșeuri periculoase destinate valorificării în țări terțe cărora nu li se aplică Decizia OCDE, în conformitate cu Convenția de la Basel. În special, este necesar să se clarifice lista de deșeuri pentru care se aplică interdicția și să se asigure că aceasta include, de asemenea, deșeurile indicate în anexa II la Convenția de la Basel, și anume deșeuri menajere colectate, reziduuri provenind din incinerarea deșeurilor menajere și deșeuri de plastic greu de reciclat
  , contaminate sau mixte
  .

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Considerentul 36 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (36a) | Uniunea ar trebui să regândească în profunzime gestionarea deșeurilor de plastic pe care le generează, începând cu prevenția și cu asigurarea faptului că aceste deșeuri sunt colectate, reutilizate și reciclate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(36a)

Uniunea ar trebui să regândească în profunzime gestionarea deșeurilor de plastic pe care le generează, începând cu prevenția și cu asigurarea faptului că aceste deșeuri sunt colectate, reutilizate și reciclate.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Considerentul 36 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (36b) | Deșeurile de plastic implică provocări deosebite. Există o mare diversitate de polimeri, care adesea conțin aditivi periculoși și numeroși contaminanți. Măsurarea nivelurilor de aditivi periculoși și de contaminanți în scopul controlului exporturilor necesită teste costisitoare. Nivelurile de reciclare a deșeurilor de plastic sunt scăzute, iar reciclarea deșeurilor de plastic este de natură să genereze cantități mari de deșeuri reziduale. Unele companii importante de transport maritim s-au angajat să renunțe la expedierea de deșeuri de plastic pentru a contribui la reducerea poluării. Având în vedere diferitele probleme create de gestionarea deșeurilor de plastic în țările terțe, Uniunea ar trebui să elimine treptat exportul tuturor tipurilor de deșeuri de plastic în afara Uniunii și a țărilor AELS. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(36b)

Deșeurile de plastic implică provocări deosebite. Există o mare diversitate de polimeri, care adesea conțin aditivi periculoși și numeroși contaminanți. Măsurarea nivelurilor de aditivi periculoși și de contaminanți în scopul controlului exporturilor necesită teste costisitoare. Nivelurile de reciclare a deșeurilor de plastic sunt scăzute, iar reciclarea deșeurilor de plastic este de natură să genereze cantități mari de deșeuri reziduale. Unele companii importante de transport maritim s-au angajat să renunțe la expedierea de deșeuri de plastic pentru a contribui la reducerea poluării. Având în vedere diferitele probleme create de gestionarea deșeurilor de plastic în țările terțe, Uniunea ar trebui să elimine treptat exportul tuturor tipurilor de deșeuri de plastic în afara Uniunii și a țărilor AELS.

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Considerentul 36 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (36c) | Pentru a garanta că eliminarea treptată a exporturilor de deșeuri de plastic în afara Uniunii și a țărilor AELS este aplicată în mod eficace, sunt necesare activități periodice de monitorizare și de inspecție la punctele de control, inclusiv pentru a preveni orice eludare a cerinței de eliminare treptată prin afirmații false potrivit cărora nu ar fi transportate deșeuri. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(36c)

Pentru a garanta că eliminarea treptată a exporturilor de deșeuri de plastic în afara Uniunii și a țărilor AELS este aplicată în mod eficace, sunt necesare activități periodice de monitorizare și de inspecție la punctele de control, inclusiv pentru a preveni orice eludare a cerinței de eliminare treptată prin afirmații false potrivit cărora nu ar fi transportate deșeuri.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Considerentul 36 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (36d) | Pentru a promova reciclarea materialelor plastice în Uniune, ar trebui susținută o piață pentru produsele care conțin plastic reciclat. Comisia ar trebui să evalueze adoptarea unor obiective privind conținutul reciclat, în special, dar fără a se limita la produsele din plastic și, după caz, să prezinte o propunere legislativă în consecință. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(36d)

Pentru a promova reciclarea materialelor plastice în Uniune, ar trebui susținută o piață pentru produsele care conțin plastic reciclat. Comisia ar trebui să evalueze adoptarea unor obiective privind conținutul reciclat, în special, dar fără a se limita la produsele din plastic și, după caz, să prezinte o propunere legislativă în consecință.

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Considerentul 37 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (37a) | Este necesar să se garanteze facilitarea expedierii de deșeuri necesare pentru construirea unor lanțuri valorice puternice în cadrul pieței interne, asigurându-se, în același timp, existența unor controale adecvate. Consolidarea lanțurilor valorice esențiale va accelera creșterea rezilienței noastre și va îmbunătăți autonomia strategică a Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(37a)

Este necesar să se garanteze facilitarea expedierii de deșeuri necesare pentru construirea unor lanțuri valorice puternice în cadrul pieței interne, asigurându-se, în același timp, existența unor controale adecvate. Consolidarea lanțurilor valorice esențiale va accelera creșterea rezilienței noastre și va îmbunătăți autonomia strategică a Uniunii.

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Considerentul 38

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (38) | Țările cărora li se aplică Decizia OCDE fac obiectul normelor și al recomandărilor stabilite de OCDE cu privire la expedierea și gestionarea deșeurilor și au, în general, standarde mai ridicate de gestionare a deșeurilor decât țările cărora nu li se aplică Decizia OCDE. Cu toate acestea, este important ca exportul din Uniune de deșeuri nepericuloase destinate valorificării să nu provoace prejudicii mediului și sănătății publice în țările cărora li se aplică decizia OCDE. Prin urmare, este necesar să se instituie un mecanism de monitorizare a expedierilor de deșeuri nepericuloase către astfel de țări. În cazurile în care
  exportul de deșeuri nepericuloase din Uniune către țara în cauză a crescut considerabil într-o perioadă scurtă de timp și
  nu există informații disponibile care să demonstreze capacitatea țării în cauză de a valorifica aceste deșeuri într-un mod care asigură protecția mediului, Comisia ar trebui să inițieze un dialog cu țara în cauză și, în cazul în care informațiile nu sunt suficiente pentru a dovedi că deșeurile sunt valorificate într-un mod care asigură protecția mediului, Comisia ar trebui să fie împuternicită să suspende astfel de exporturi. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(38)

Țările cărora li se aplică Decizia OCDE fac obiectul normelor și al recomandărilor stabilite de OCDE cu privire la expedierea și gestionarea deșeurilor și au, în general, standarde mai ridicate de gestionare a deșeurilor decât țările cărora nu li se aplică Decizia OCDE. Cu toate acestea, este important ca exportul din Uniune de deșeuri nepericuloase destinate valorificării să nu provoace prejudicii mediului și sănătății publice în țările cărora li se aplică decizia OCDE. Prin urmare, este necesar să se instituie un mecanism de monitorizare a expedierilor de deșeuri nepericuloase către astfel de țări. În cazurile în care
  exportul de deșeuri nepericuloase din Uniune către țara în cauză a crescut considerabil într-o perioadă scurtă de timp și
  nu există informații disponibile care să demonstreze capacitatea țării în cauză de a valorifica aceste deșeuri într-un mod care asigură protecția mediului, Comisia ar trebui să inițieze un dialog cu țara în cauză și, în cazul în care informațiile nu sunt suficiente pentru a dovedi că deșeurile sunt valorificate într-un mod care asigură protecția mediului, Comisia ar trebui să fie împuternicită să suspende astfel de exporturi.

| (38) | Țările cărora li se aplică Decizia OCDE fac obiectul normelor și al recomandărilor stabilite de OCDE cu privire la expedierea și gestionarea deșeurilor și au, în general, standarde mai ridicate de gestionare a deșeurilor decât țările cărora nu li se aplică Decizia OCDE. Cu toate acestea, este important ca exportul din Uniune de deșeuri nepericuloase destinate valorificării să nu provoace prejudicii mediului și sănătății publice în țările cărora li se aplică decizia OCDE. Prin urmare, este necesar să se instituie un mecanism de monitorizare a expedierilor de deșeuri nepericuloase către astfel de țări. În cazurile în care nu există informații disponibile care să demonstreze capacitatea țării în cauză de a valorifica aceste deșeuri într-un mod care asigură protecția mediului
  și nici informații privind efectele negative ale gestionării deșeurilor generate pe plan intern în țara în cauză
  , Comisia ar trebui să inițieze un dialog cu țara în cauză și, în cazul în care informațiile nu sunt suficiente pentru a dovedi că deșeurile sunt valorificate într-un mod care asigură protecția mediului, Comisia ar trebui să fie împuternicită să suspende astfel de exporturi. |
| --- | --- |

(38)

Țările cărora li se aplică Decizia OCDE fac obiectul normelor și al recomandărilor stabilite de OCDE cu privire la expedierea și gestionarea deșeurilor și au, în general, standarde mai ridicate de gestionare a deșeurilor decât țările cărora nu li se aplică Decizia OCDE. Cu toate acestea, este important ca exportul din Uniune de deșeuri nepericuloase destinate valorificării să nu provoace prejudicii mediului și sănătății publice în țările cărora li se aplică decizia OCDE. Prin urmare, este necesar să se instituie un mecanism de monitorizare a expedierilor de deșeuri nepericuloase către astfel de țări. În cazurile în care nu există informații disponibile care să demonstreze capacitatea țării în cauză de a valorifica aceste deșeuri într-un mod care asigură protecția mediului
  și nici informații privind efectele negative ale gestionării deșeurilor generate pe plan intern în țara în cauză
  , Comisia ar trebui să inițieze un dialog cu țara în cauză și, în cazul în care informațiile nu sunt suficiente pentru a dovedi că deșeurile sunt valorificate într-un mod care asigură protecția mediului, Comisia ar trebui să fie împuternicită să suspende astfel de exporturi.

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Considerentul 49

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (49) | Pentru a sprijini și a completa activitățile de asigurare a respectării normelor desfășurate de statele membre, Comisia ar trebui să fie împuternicită să desfășoare acțiuni de investigare și de coordonare cu privire la expedierile ilegale de deșeuri care ar putea avea efecte negative grave asupra sănătății umane sau asupra mediului. În desfășurarea acestor activități, Comisia ar trebui să acționeze cu respectarea deplină a garanțiilor procedurale. Comisia poate avea în vedere, în cadrul organizării sale interne, încredințarea anumitor acțiuni de asigurare a respectării normelor prevăzute de prezentul regulament Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF), care deține competența relevantă în acest sens. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(49)

Pentru a sprijini și a completa activitățile de asigurare a respectării normelor desfășurate de statele membre, Comisia ar trebui să fie împuternicită să desfășoare acțiuni de investigare și de coordonare cu privire la expedierile ilegale de deșeuri care ar putea avea efecte negative grave asupra sănătății umane sau asupra mediului. În desfășurarea acestor activități, Comisia ar trebui să acționeze cu respectarea deplină a garanțiilor procedurale. Comisia poate avea în vedere, în cadrul organizării sale interne, încredințarea anumitor acțiuni de asigurare a respectării normelor prevăzute de prezentul regulament Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF), care deține competența relevantă în acest sens.

| (49) | Pentru a sprijini și a completa activitățile de asigurare a respectării normelor desfășurate de statele membre, Comisia ar trebui să fie împuternicită să desfășoare acțiuni de investigare și de coordonare cu privire la expedierile ilegale de deșeuri care ar putea avea efecte negative grave asupra sănătății umane sau asupra mediului. În desfășurarea acestor activități, Comisia ar trebui să acționeze cu respectarea deplină a garanțiilor procedurale. Comisia poate avea în vedere, în cadrul organizării sale interne, încredințarea anumitor acțiuni de asigurare a respectării normelor prevăzute de prezentul regulament Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF), care deține competența relevantă în acest sens.
  Dacă autoritățile competente din statele membre de expediere și de destinație sunt notificate cu privire la o expediere ilegală de deșeuri, acestea ar trebui să analizeze modul în care ar putea să își intensifice măsurile de control pentru expedieri similare, astfel încât să identifice expedierile ilegale de deșeuri într-o etapă timpurie. |
| --- | --- |

(49)

Pentru a sprijini și a completa activitățile de asigurare a respectării normelor desfășurate de statele membre, Comisia ar trebui să fie împuternicită să desfășoare acțiuni de investigare și de coordonare cu privire la expedierile ilegale de deșeuri care ar putea avea efecte negative grave asupra sănătății umane sau asupra mediului. În desfășurarea acestor activități, Comisia ar trebui să acționeze cu respectarea deplină a garanțiilor procedurale. Comisia poate avea în vedere, în cadrul organizării sale interne, încredințarea anumitor acțiuni de asigurare a respectării normelor prevăzute de prezentul regulament Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF), care deține competența relevantă în acest sens.
  Dacă autoritățile competente din statele membre de expediere și de destinație sunt notificate cu privire la o expediere ilegală de deșeuri, acestea ar trebui să analizeze modul în care ar putea să își intensifice măsurile de control pentru expedieri similare, astfel încât să identifice expedierile ilegale de deșeuri într-o etapă timpurie.

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Considerentul 50

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (50) | Statele membre ar trebui să furnizeze Comisiei informații privind punerea în aplicare a prezentului regulament, atât pe baza rapoartelor prezentate Secretariatului Convenției de la Basel, cât și pe baza unui chestionar separat. O dată la
  patru
  ani, Comisia ar trebui să elaboreze un raport privind punerea în aplicare a prezentului regulament pe baza informațiile furnizate de statele membre, precum și pe baza altor informații, colectate în special prin intermediul rapoartelor ad-hoc ale Comisiei și ale Agenției Europene de Mediu cu privire la expedierile de deșeuri din plastic și la alte fluxuri specifice de deșeuri care constituie o sursă de îngrijorare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(50)

Statele membre ar trebui să furnizeze Comisiei informații privind punerea în aplicare a prezentului regulament, atât pe baza rapoartelor prezentate Secretariatului Convenției de la Basel, cât și pe baza unui chestionar separat. O dată la
  patru
  ani, Comisia ar trebui să elaboreze un raport privind punerea în aplicare a prezentului regulament pe baza informațiile furnizate de statele membre, precum și pe baza altor informații, colectate în special prin intermediul rapoartelor ad-hoc ale Comisiei și ale Agenției Europene de Mediu cu privire la expedierile de deșeuri din plastic și la alte fluxuri specifice de deșeuri care constituie o sursă de îngrijorare.

| (50) | Statele membre ar trebui să furnizeze Comisiei informații privind punerea în aplicare a prezentului regulament, atât pe baza rapoartelor prezentate Secretariatului Convenției de la Basel, cât și pe baza unui chestionar separat. O dată la
  trei
  ani, Comisia ar trebui să elaboreze un raport privind punerea în aplicare a prezentului regulament pe baza informațiile furnizate de statele membre, precum și pe baza altor informații, colectate în special prin intermediul rapoartelor ad-hoc ale Comisiei și ale Agenției Europene de Mediu cu privire la expedierile de deșeuri din plastic și la alte fluxuri specifice de deșeuri care constituie o sursă de îngrijorare.
  Sistemul central pentru transmiterea și schimbul de informații și documente pe cale electronică ar trebui să fie conceput astfel încât datele să poată fi extrase din sistem în scopul elaborării acestor rapoarte. |
| --- | --- |

(50)

Statele membre ar trebui să furnizeze Comisiei informații privind punerea în aplicare a prezentului regulament, atât pe baza rapoartelor prezentate Secretariatului Convenției de la Basel, cât și pe baza unui chestionar separat. O dată la
  trei
  ani, Comisia ar trebui să elaboreze un raport privind punerea în aplicare a prezentului regulament pe baza informațiile furnizate de statele membre, precum și pe baza altor informații, colectate în special prin intermediul rapoartelor ad-hoc ale Comisiei și ale Agenției Europene de Mediu cu privire la expedierile de deșeuri din plastic și la alte fluxuri specifice de deșeuri care constituie o sursă de îngrijorare.
  Sistemul central pentru transmiterea și schimbul de informații și documente pe cale electronică ar trebui să fie conceput astfel încât datele să poată fi extrase din sistem în scopul elaborării acestor rapoarte.

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Considerentul 52

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (52) | Pentru a facilita schimbul de informații și cooperarea în vederea punerii în aplicare a prezentului regulament, statele membre ar trebui să desemneze autorități competente și corespondenți și să îi notifice Comisiei, care ar trebui să pună aceste informații la dispoziția publicului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(52)

Pentru a facilita schimbul de informații și cooperarea în vederea punerii în aplicare a prezentului regulament, statele membre ar trebui să desemneze autorități competente și corespondenți și să îi notifice Comisiei, care ar trebui să pună aceste informații la dispoziția publicului.

| (52) | Pentru a facilita schimbul de informații și cooperarea în vederea punerii în aplicare
  armonizate
  a prezentului regulament, statele membre ar trebui să desemneze autorități competente și corespondenți și să îi notifice Comisiei, care ar trebui să pună aceste informații la dispoziția publicului. |
| --- | --- |

(52)

Pentru a facilita schimbul de informații și cooperarea în vederea punerii în aplicare
  armonizate
  a prezentului regulament, statele membre ar trebui să desemneze autorități competente și corespondenți și să îi notifice Comisiei, care ar trebui să pună aceste informații la dispoziția publicului.

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Considerentul 54

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (54) | În cazul în care este necesară completarea sau modificarea prezentului regulament, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește articolul 
  37
  alineatul 
  (13)
  , articolul 
  40
  alineatul 
  (8)
  și articolul 
  72
  din prezentul regulament. Este deosebit de important ca, în cursul activității sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (52). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(54)

În cazul în care este necesară completarea sau modificarea prezentului regulament, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește articolul 
  37
  alineatul 
  (13)
  , articolul 
  40
  alineatul 
  (8)
  și articolul 
  72
  din prezentul regulament. Este deosebit de important ca, în cursul activității sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (52). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

| (54) | În cazul în care este necesară completarea sau modificarea prezentului regulament, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește articolul 
  14
  alineatul 
  (3)
  , articolul 
  28
  alineatul 
  (4), articolul 38 alineatul (1), articolul 42 alineatul (4)
  și articolul
  75
  din prezentul regulament. Este deosebit de important ca, în cursul activității sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (52). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |
| --- | --- |

(54)

În cazul în care este necesară completarea sau modificarea prezentului regulament, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește articolul 
  14
  alineatul 
  (3)
  , articolul 
  28
  alineatul 
  (4), articolul 38 alineatul (1), articolul 42 alineatul (4)
  și articolul
  75
  din prezentul regulament. Este deosebit de important ca, în cursul activității sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (52). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Considerentul 55

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (55) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei pentru a adopta
  măsuri privind o metodă
  armonizată de calcul al garanției financiare sau al asigurării echivalente
  , pentru a clarifica clasificarea deșeurilor
  în
  temeiul prezentului regulament
  (
  inclusiv stabilirea unui prag
  al
  nivelului de contaminare pentru anumite deșeuri) și pentru a clarifica, pentru anumite tipuri de mărfuri, distincția dintre bunurile uzate și deșeuri atunci când sunt expediate transfrontalier.
  Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (53). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(55)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei pentru a adopta
  măsuri privind o metodă
  armonizată de calcul al garanției financiare sau al asigurării echivalente
  , pentru a clarifica clasificarea deșeurilor
  în
  temeiul prezentului regulament
  (
  inclusiv stabilirea unui prag
  al
  nivelului de contaminare pentru anumite deșeuri) și pentru a clarifica, pentru anumite tipuri de mărfuri, distincția dintre bunurile uzate și deșeuri atunci când sunt expediate transfrontalier.
  Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (53).

| (55) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei pentru a adopta
  o metodă simplă, bazată pe riscuri și
  armonizată de calcul al garanției financiare sau al asigurării echivalente. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (53).
  În cazul în care Comisia stabilește că o metodă armonizată de calcul al garanției financiare sau al asigurării echivalente este adecvată, ar trebui să analizeze modul în care sistemul central ar putea fi utilizat pentru a permite metode inovatoare de stabilire a garanțiilor financiare. |
| --- | --- |

(55)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei pentru a adopta
  o metodă simplă, bazată pe riscuri și
  armonizată de calcul al garanției financiare sau al asigurării echivalente. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (53).
  În cazul în care Comisia stabilește că o metodă armonizată de calcul al garanției financiare sau al asigurării echivalente este adecvată, ar trebui să analizeze modul în care sistemul central ar putea fi utilizat pentru a permite metode inovatoare de stabilire a garanțiilor financiare.

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Considerentul 55 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (55a) | Pentru a facilita și mai mult armonizarea pieței interne și a practicilor dintre statele membre în ceea ce privește expedierile de deșeuri, Comisia ar trebui să analizeze dacă este posibilă o standardizare suplimentară a contractelor în conformitate cu principiul subsidiarității. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(55a)

Pentru a facilita și mai mult armonizarea pieței interne și a practicilor dintre statele membre în ceea ce privește expedierile de deșeuri, Comisia ar trebui să analizeze dacă este posibilă o standardizare suplimentară a contractelor în conformitate cu principiul subsidiarității.

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Prezentul regulament stabilește măsuri de protecție a mediului și a sănătății umane prin prevenirea sau reducerea efectelor negative care pot fi cauzate de expedierile de deșeuri. Acesta stabilește proceduri și regimuri de control pentru expedierea de deșeuri, în funcție de originea, destinația și ruta expedierii, de tipul de deșeu expediat și de tipul de tratament care se aplică deșeului la destinație. | Prezentul regulament stabilește măsuri de protecție a mediului și a sănătății umane prin prevenirea sau reducerea efectelor negative care pot fi cauzate de expedierile de deșeuri
  , inclusiv în țările terțe
  . Acesta stabilește proceduri și regimuri de control pentru expedierea de deșeuri, în funcție de originea, destinația și ruta expedierii, de tipul de deșeu expediat și de tipul de tratament care se aplică deșeului la destinație.
  Regulamentul urmărește să contribuie la realizarea unei economii circulare, la utilizarea eficientă a resurselor, la atingerea neutralității climatice și la îndeplinirea obiectivului ambițios de reducere la zero a poluării pentru un mediu fără substanțe toxice, prin aplicarea principiului proximității și al autonomiei, în conformitate cu Directiva 2008/98/CE. De asemenea, regulamentul urmărește să reducă sarcina administrativă prin armonizarea normelor privind expedierile de deșeuri în cadrul Uniunii și prin digitalizarea schimbului de informații privind expedierile de deșeuri. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Prezentul regulament stabilește măsuri de protecție a mediului și a sănătății umane prin prevenirea sau reducerea efectelor negative care pot fi cauzate de expedierile de deșeuri. Acesta stabilește proceduri și regimuri de control pentru expedierea de deșeuri, în funcție de originea, destinația și ruta expedierii, de tipul de deșeu expediat și de tipul de tratament care se aplică deșeului la destinație.

Prezentul regulament stabilește măsuri de protecție a mediului și a sănătății umane prin prevenirea sau reducerea efectelor negative care pot fi cauzate de expedierile de deșeuri
  , inclusiv în țările terțe
  . Acesta stabilește proceduri și regimuri de control pentru expedierea de deșeuri, în funcție de originea, destinația și ruta expedierii, de tipul de deșeu expediat și de tipul de tratament care se aplică deșeului la destinație.
  Regulamentul urmărește să contribuie la realizarea unei economii circulare, la utilizarea eficientă a resurselor, la atingerea neutralității climatice și la îndeplinirea obiectivului ambițios de reducere la zero a poluării pentru un mediu fără substanțe toxice, prin aplicarea principiului proximității și al autonomiei, în conformitate cu Directiva 2008/98/CE. De asemenea, regulamentul urmărește să reducă sarcina administrativă prin armonizarea normelor privind expedierile de deșeuri în cadrul Uniunii și prin digitalizarea schimbului de informații privind expedierile de deșeuri.

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | „buna gestionare din punctul de vedere al mediului” înseamnă adoptarea tuturor măsurilor practice prin care se asigură că deșeurile sunt gestionate astfel încât să se protejeze sănătatea umană și mediul împotriva efectelor negative care pot fi cauzate de deșeurile respective; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

„buna gestionare din punctul de vedere al mediului” înseamnă adoptarea tuturor măsurilor practice prin care se asigură că deșeurile sunt gestionate astfel încât să se protejeze sănătatea umană și mediul împotriva efectelor negative care pot fi cauzate de deșeurile respective;

| (4) | „buna gestionare din punctul de vedere al mediului” înseamnă adoptarea tuturor măsurilor practice prin care se asigură că deșeurile sunt gestionate astfel încât să se protejeze sănătatea umană
  , clima
  și mediul împotriva efectelor negative care pot fi cauzate de deșeurile respective
  sau de tratarea acestora
  ; |
| --- | --- |

(4)

„buna gestionare din punctul de vedere al mediului” înseamnă adoptarea tuturor măsurilor practice prin care se asigură că deșeurile sunt gestionate astfel încât să se protejeze sănătatea umană
  , clima
  și mediul împotriva efectelor negative care pot fi cauzate de deșeurile respective
  sau de tratarea acestora
  ;

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Articolul 3 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În plus, se aplică definițiile termenilor „deșeuri”, „deșeuri periculoase”, „tratare”, „eliminare”, „valorificare”, „pregătire pentru reutilizare”, „reutilizare”, „reciclare”, „producător de deșeuri”, „deținător de deșeuri”, „comerciant” și „broker” prevăzute la articolul 3 punctele 1, 2, 14, 19, 15, 16, 13, 17, 5, 6, 7 și 8 din Directiva 2008/98/CE. | În plus, se aplică definițiile termenilor „deșeuri”, „deșeuri periculoase”, „tratare”, „eliminare”, „valorificare”,
  „valorificare materială”,
  „pregătire pentru reutilizare”, „reutilizare”, „reciclare”, „producător de deșeuri”, „deținător de deșeuri”, „comerciant” și „broker” prevăzute la articolul 3 punctele 1, 2, 14, 19, 15
  , 15a
  , 16, 13, 17, 5, 6, 7 și 8 din Directiva 2008/98/CE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În plus, se aplică definițiile termenilor „deșeuri”, „deșeuri periculoase”, „tratare”, „eliminare”, „valorificare”, „pregătire pentru reutilizare”, „reutilizare”, „reciclare”, „producător de deșeuri”, „deținător de deșeuri”, „comerciant” și „broker” prevăzute la articolul 3 punctele 1, 2, 14, 19, 15, 16, 13, 17, 5, 6, 7 și 8 din Directiva 2008/98/CE.

În plus, se aplică definițiile termenilor „deșeuri”, „deșeuri periculoase”, „tratare”, „eliminare”, „valorificare”,
  „valorificare materială”,
  „pregătire pentru reutilizare”, „reutilizare”, „reciclare”, „producător de deșeuri”, „deținător de deșeuri”, „comerciant” și „broker” prevăzute la articolul 3 punctele 1, 2, 14, 19, 15
  , 15a
  , 16, 13, 17, 5, 6, 7 și 8 din Directiva 2008/98/CE.

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 – litera a a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | deșeurile care conțin sau sunt contaminate cu o substanță enumerată în anexa IV la Regulamentul (UE) 2019/1021 privind poluanții organici persistenți, în cazul în care nu este enumerată în altă parte; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(aa)

deșeurile care conțin sau sunt contaminate cu o substanță enumerată în anexa IV la Regulamentul (UE) 2019/1021 privind poluanții organici persistenți, în cazul în care nu este enumerată în altă parte;

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 4 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | cantitatea de deșeuri nu depășește 150 kg sau orice altă valoare mai mare convenită de la caz la caz de către autoritățile competente în cauză și notificator. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(b)

cantitatea de deșeuri nu depășește 150 kg sau orice altă valoare mai mare convenită de la caz la caz de către autoritățile competente în cauză și notificator.

| (b) | cantitatea de deșeuri nu depășește 150
  kg pentru analizele de laborator, 2 000
   kg
  pentru testele de tratare experimentală
  sau orice altă valoare mai mare convenită de la caz la caz de către autoritățile competente în cauză și notificator. |
| --- | --- |

(b)

cantitatea de deșeuri nu depășește 150
  kg pentru analizele de laborator, 2 000
   kg
  pentru testele de tratare experimentală
  sau orice altă valoare mai mare convenită de la caz la caz de către autoritățile competente în cauză și notificator.

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Alineatul (2) se aplică expedierilor de deșeuri municipale mixte colectate din gospodării private, de la alți producători de deșeuri sau din ambele surse, precum și expedierilor de deșeuri municipale mixte care au făcut obiectul unei operațiuni de tratare a deșeurilor care nu le-a modificat în mod substanțial proprietățile, în cazul în care deșeurile respective sunt destinate unor operațiuni de valorificare. Se interzic expedierile de astfel de deșeuri destinate eliminării. | 5.   Alineatul (2) se aplică expedierilor de deșeuri municipale mixte colectate din gospodării private, de la alți producători de deșeuri sau din ambele surse, precum și expedierilor de deșeuri municipale mixte care au făcut obiectul unei operațiuni de tratare a deșeurilor care nu le-a modificat în mod substanțial proprietățile,
  de exemplu, combustibilii alternativi obținuți din deșeuri,
  în cazul în care deșeurile respective sunt destinate unor operațiuni de valorificare. Se interzic expedierile de astfel de deșeuri destinate eliminării. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

5.   Alineatul (2) se aplică expedierilor de deșeuri municipale mixte colectate din gospodării private, de la alți producători de deșeuri sau din ambele surse, precum și expedierilor de deșeuri municipale mixte care au făcut obiectul unei operațiuni de tratare a deșeurilor care nu le-a modificat în mod substanțial proprietățile, în cazul în care deșeurile respective sunt destinate unor operațiuni de valorificare. Se interzic expedierile de astfel de deșeuri destinate eliminării.

5.   Alineatul (2) se aplică expedierilor de deșeuri municipale mixte colectate din gospodării private, de la alți producători de deșeuri sau din ambele surse, precum și expedierilor de deșeuri municipale mixte care au făcut obiectul unei operațiuni de tratare a deșeurilor care nu le-a modificat în mod substanțial proprietățile,
  de exemplu, combustibilii alternativi obținuți din deșeuri,
  în cazul în care deșeurile respective sunt destinate unor operațiuni de valorificare. Se interzic expedierile de astfel de deșeuri destinate eliminării.

Amendamentul 35

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 1 – paragraful 1

Articolul 5 – alineatul 1 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Numai notificatorii care au primit o autorizație sau sunt înregistrați în conformitate cu capitolul IV din Directiva 2008/98/CE pot transmite o notificare scrisă prealabilă („notificarea”). | Numai notificatorii care au primit o autorizație sau sunt înregistrați în conformitate cu capitolul IV din Directiva 2008/98/CE
  sau operatorii de teste de tratare experimentală sau laboratoare
  pot transmite o notificare scrisă prealabilă („notificarea”). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Numai notificatorii care au primit o autorizație sau sunt înregistrați în conformitate cu capitolul IV din Directiva 2008/98/CE pot transmite o notificare scrisă prealabilă („notificarea”).

Numai notificatorii care au primit o autorizație sau sunt înregistrați în conformitate cu capitolul IV din Directiva 2008/98/CE
  sau operatorii de teste de tratare experimentală sau laboratoare
  pot transmite o notificare scrisă prealabilă („notificarea”).

sau operatorii de teste de tratare experimentală sau laboratoare

Amendamentul 36

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 – paragraful 3

Articolul 5 – alineatul 2 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În cazul în care notificatorul nu este producătorul inițial de deșeuri menționat la articolul 3 punctul 6 litera (a) subpunctul (i), notificatorul se asigură că producătorul inițial de deșeuri sau una dintre persoanele menționate la articolul 3 punctul (6) litera (a)
  subpunctele
   (ii) sau
  (iii)
  semnează, de asemenea, documentul de notificare. | În cazul în care notificatorul nu este producătorul inițial de deșeuri menționat la articolul 3 punctul 6 litera (a) subpunctul (i), notificatorul se asigură că producătorul inițial de deșeuri sau una dintre persoanele menționate la articolul 3 punctul (6) litera (a)
  subpunctul
   (ii)
  , (iii
  )
  sau (iv)
  semnează, de asemenea, documentul de notificare.
  Un comerciant sau un broker se asigură că deține o autorizație scrisă din partea uneia dintre persoanele menționate la articolul 3 punctul (6) litera (a) subpunctul (i), (ii) sau (iii) pentru a acționa în numele acesteia și că autorizația scrisă este inclusă în notificare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În cazul în care notificatorul nu este producătorul inițial de deșeuri menționat la articolul 3 punctul 6 litera (a) subpunctul (i), notificatorul se asigură că producătorul inițial de deșeuri sau una dintre persoanele menționate la articolul 3 punctul (6) litera (a)
  subpunctele
   (ii) sau
  (iii)
  semnează, de asemenea, documentul de notificare.

subpunctele

(iii)

În cazul în care notificatorul nu este producătorul inițial de deșeuri menționat la articolul 3 punctul 6 litera (a) subpunctul (i), notificatorul se asigură că producătorul inițial de deșeuri sau una dintre persoanele menționate la articolul 3 punctul (6) litera (a)
  subpunctul
   (ii)
  , (iii
  )
  sau (iv)
  semnează, de asemenea, documentul de notificare.
  Un comerciant sau un broker se asigură că deține o autorizație scrisă din partea uneia dintre persoanele menționate la articolul 3 punctul (6) litera (a) subpunctul (i), (ii) sau (iii) pentru a acționa în numele acesteia și că autorizația scrisă este inclusă în notificare.

subpunctul

, (iii

sau (iv)

Un comerciant sau un broker se asigură că deține o autorizație scrisă din partea uneia dintre persoanele menționate la articolul 3 punctul (6) litera (a) subpunctul (i), (ii) sau (iii) pentru a acționa în numele acesteia și că autorizația scrisă este inclusă în notificare.

Amendamentul 37

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 6

Articolul 7 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   Prin derogare de la alineatul (5), în cazul în care deșeurile expediate sunt destinate operațiunilor de valorificare sau de eliminare intermediară, urmând a se efectua o altă operațiune de valorificare sau de eliminare în țara de destinație, garanția financiară sau asigurarea echivalentă poate fi eliberată atunci când deșeurile părăsesc instalația intermediară și după ce autoritatea competentă în cauză a primit certificatul menționat la articolul 16 alineatul (4). În acest caz, orice expediere ulterioară către o instalație de valorificare sau de eliminare face obiectul unei noi garanții financiare sau asigurări echivalente, cu excepția cazului în care autoritatea competentă de destinație nu solicită o astfel de garanție financiară sau asigurare echivalentă. În aceste circumstanțe, autoritatea competentă de destinație este responsabilă pentru obligațiile care decurg în cazul preluării deșeurilor atunci când expedierea de deșeuri sau operațiunea de valorificare sau de eliminare ulterioară nu poate fi finalizată astfel cum s-a prevăzut, în conformitate cu articolul 22, sau în cazul unei expedieri ilegale de deșeuri, în conformitate cu articolul 24. | 6.   Prin derogare de la alineatul (5), în cazul în care deșeurile expediate sunt destinate operațiunilor de valorificare sau de eliminare intermediară, urmând a se efectua o altă operațiune de valorificare sau de eliminare în țara de destinație, garanția financiară sau asigurarea echivalentă poate fi eliberată atunci când deșeurile părăsesc instalația intermediară și după ce autoritatea competentă în cauză a primit certificatul menționat la articolul 16 alineatul (4). În acest caz, orice expediere ulterioară către o instalație de valorificare sau de eliminare face obiectul unei noi garanții financiare sau asigurări echivalente, cu excepția cazului în care
  expedierea se realizează între două instalații controlate de aceeași entitate juridică sau a cazului în care
  autoritatea competentă de destinație nu solicită o astfel de garanție financiară sau asigurare echivalentă. În aceste circumstanțe, autoritatea competentă de destinație este responsabilă pentru obligațiile care decurg în cazul preluării deșeurilor atunci când expedierea de deșeuri sau operațiunea de valorificare sau de eliminare ulterioară nu poate fi finalizată astfel cum s-a prevăzut, în conformitate cu articolul 22, sau în cazul unei expedieri ilegale de deșeuri, în conformitate cu articolul 24. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.   Prin derogare de la alineatul (5), în cazul în care deșeurile expediate sunt destinate operațiunilor de valorificare sau de eliminare intermediară, urmând a se efectua o altă operațiune de valorificare sau de eliminare în țara de destinație, garanția financiară sau asigurarea echivalentă poate fi eliberată atunci când deșeurile părăsesc instalația intermediară și după ce autoritatea competentă în cauză a primit certificatul menționat la articolul 16 alineatul (4). În acest caz, orice expediere ulterioară către o instalație de valorificare sau de eliminare face obiectul unei noi garanții financiare sau asigurări echivalente, cu excepția cazului în care autoritatea competentă de destinație nu solicită o astfel de garanție financiară sau asigurare echivalentă. În aceste circumstanțe, autoritatea competentă de destinație este responsabilă pentru obligațiile care decurg în cazul preluării deșeurilor atunci când expedierea de deșeuri sau operațiunea de valorificare sau de eliminare ulterioară nu poate fi finalizată astfel cum s-a prevăzut, în conformitate cu articolul 22, sau în cazul unei expedieri ilegale de deșeuri, în conformitate cu articolul 24.

6.   Prin derogare de la alineatul (5), în cazul în care deșeurile expediate sunt destinate operațiunilor de valorificare sau de eliminare intermediară, urmând a se efectua o altă operațiune de valorificare sau de eliminare în țara de destinație, garanția financiară sau asigurarea echivalentă poate fi eliberată atunci când deșeurile părăsesc instalația intermediară și după ce autoritatea competentă în cauză a primit certificatul menționat la articolul 16 alineatul (4). În acest caz, orice expediere ulterioară către o instalație de valorificare sau de eliminare face obiectul unei noi garanții financiare sau asigurări echivalente, cu excepția cazului în care
  expedierea se realizează între două instalații controlate de aceeași entitate juridică sau a cazului în care
  autoritatea competentă de destinație nu solicită o astfel de garanție financiară sau asigurare echivalentă. În aceste circumstanțe, autoritatea competentă de destinație este responsabilă pentru obligațiile care decurg în cazul preluării deșeurilor atunci când expedierea de deșeuri sau operațiunea de valorificare sau de eliminare ulterioară nu poate fi finalizată astfel cum s-a prevăzut, în conformitate cu articolul 22, sau în cazul unei expedieri ilegale de deșeuri, în conformitate cu articolul 24.

Amendamentul 38

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 10 – paragraful 1

Articolul 7 – alineatul 10 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Cel târziu până la [OP: a se introduce data: doi ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], Comisia evaluează fezabilitatea stabilirii unei metode de calcul armonizate pentru determinarea cuantumului garanțiilor financiare sau al asigurărilor echivalente și, dacă este cazul, adoptă un act de punere în aplicare în vederea stabilirii unei astfel de metode armonizate de calcul. Respectivul act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 77 alineatul (2). | Cel târziu până la [OP: a se introduce data: doi ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], Comisia evaluează fezabilitatea stabilirii unei metode de calcul
  simple, bazate pe riscuri și
  armonizate pentru determinarea cuantumului garanțiilor financiare sau al asigurărilor echivalente și, dacă este cazul,
  până la ... [a se introduce data: trei ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament],
  adoptă un act de punere în aplicare în vederea stabilirii unei astfel de metode
  simple, bazate pe riscuri și
  armonizate de calcul. Respectivul act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 77 alineatul (2). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Cel târziu până la [OP: a se introduce data: doi ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], Comisia evaluează fezabilitatea stabilirii unei metode de calcul armonizate pentru determinarea cuantumului garanțiilor financiare sau al asigurărilor echivalente și, dacă este cazul, adoptă un act de punere în aplicare în vederea stabilirii unei astfel de metode armonizate de calcul. Respectivul act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 77 alineatul (2).

Cel târziu până la [OP: a se introduce data: doi ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], Comisia evaluează fezabilitatea stabilirii unei metode de calcul
  simple, bazate pe riscuri și
  armonizate pentru determinarea cuantumului garanțiilor financiare sau al asigurărilor echivalente și, dacă este cazul,
  până la ... [a se introduce data: trei ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament],
  adoptă un act de punere în aplicare în vederea stabilirii unei astfel de metode
  simple, bazate pe riscuri și
  armonizate de calcul. Respectivul act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 77 alineatul (2).

simple, bazate pe riscuri și

până la ... [a se introduce data: trei ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament],

simple, bazate pe riscuri și

Amendamentul 39

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 2 – paragraful 2

Articolul 9 – alineatul 2 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În cazul în care, în termen de 30 de zile de la transmiterea notificării, autoritatea competentă de destinație nu
  a luat
  o decizie în conformitate cu alineatul (1), aceasta furnizează notificatorului
  , la cerere,
  o explicație motivată. | În cazul în care, în termen de 30 de zile de la transmiterea notificării, autoritatea competentă de destinație nu
  este în măsură să ia
  o decizie în conformitate cu alineatul (1), aceasta
  informează notificatorul în termenul respectiv de 30 de zile și îi
  furnizează notificatorului o explicație motivată
  nesolicitată. Autoritatea competentă ia decizia finală în termen de 60 de zile de la transmiterea notificării
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În cazul în care, în termen de 30 de zile de la transmiterea notificării, autoritatea competentă de destinație nu
  a luat
  o decizie în conformitate cu alineatul (1), aceasta furnizează notificatorului
  , la cerere,
  o explicație motivată.

a luat

, la cerere,

În cazul în care, în termen de 30 de zile de la transmiterea notificării, autoritatea competentă de destinație nu
  este în măsură să ia
  o decizie în conformitate cu alineatul (1), aceasta
  informează notificatorul în termenul respectiv de 30 de zile și îi
  furnizează notificatorului o explicație motivată
  nesolicitată. Autoritatea competentă ia decizia finală în termen de 60 de zile de la transmiterea notificării
  .

este în măsură să ia

informează notificatorul în termenul respectiv de 30 de zile și îi

nesolicitată. Autoritatea competentă ia decizia finală în termen de 60 de zile de la transmiterea notificării

Amendamentul 40

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 3

Articolul 9 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Consimțământul scris în legătură cu o expediere de deșeuri planificată expiră la data ulterioară menționată în documentul de notificare. Acesta
  nu
  vizează o perioadă
  mai mare
  de
  un an calendaristic
  sau o perioadă mai scurtă, astfel cum se indică de către autoritățile competente în cauză în decizia acestora. | 3.   Consimțământul scris în legătură cu o expediere de deșeuri planificată expiră la data ulterioară menționată în documentul de notificare. Acesta vizează o perioadă de
  doi ani calendaristici
  sau o perioadă mai scurtă, astfel cum se indică de către autoritățile competente în cauză în decizia acestora. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Consimțământul scris în legătură cu o expediere de deșeuri planificată expiră la data ulterioară menționată în documentul de notificare. Acesta
  nu
  vizează o perioadă
  mai mare
  de
  un an calendaristic
  sau o perioadă mai scurtă, astfel cum se indică de către autoritățile competente în cauză în decizia acestora.

3.   Consimțământul scris în legătură cu o expediere de deșeuri planificată expiră la data ulterioară menționată în documentul de notificare. Acesta vizează o perioadă de
  doi ani calendaristici
  sau o perioadă mai scurtă, astfel cum se indică de către autoritățile competente în cauză în decizia acestora.

Amendamentul 41

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 4

Articolul 9 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Expedierea de deșeuri planificată poate fi efectuată numai după îndeplinirea cerințelor prevăzute la articolul 16 alineatul (1)
  literele (a) și (b)
  și pe parcursul perioadei de valabilitate a consimțămintelor tacite sau scrise ale tuturor autorităților competente în cauză. O expediere de deșeuri trebuie să fi părăsit țara de expediere până la sfârșitul perioadei de valabilitate a consimțămintelor tacite sau scrise ale tuturor autorităților competente în cauză. | 4.   Expedierea de deșeuri planificată poate fi efectuată numai după îndeplinirea cerințelor prevăzute la articolul 16 alineatul (1) și pe parcursul perioadei de valabilitate a consimțămintelor tacite sau scrise ale tuturor autorităților competente în cauză. O expediere de deșeuri trebuie să fi părăsit țara de expediere până la sfârșitul perioadei de valabilitate a consimțămintelor tacite sau scrise ale tuturor autorităților competente în cauză. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Expedierea de deșeuri planificată poate fi efectuată numai după îndeplinirea cerințelor prevăzute la articolul 16 alineatul (1)
  literele (a) și (b)
  și pe parcursul perioadei de valabilitate a consimțămintelor tacite sau scrise ale tuturor autorităților competente în cauză. O expediere de deșeuri trebuie să fi părăsit țara de expediere până la sfârșitul perioadei de valabilitate a consimțămintelor tacite sau scrise ale tuturor autorităților competente în cauză.

4.   Expedierea de deșeuri planificată poate fi efectuată numai după îndeplinirea cerințelor prevăzute la articolul 16 alineatul (1) și pe parcursul perioadei de valabilitate a consimțămintelor tacite sau scrise ale tuturor autorităților competente în cauză. O expediere de deșeuri trebuie să fi părăsit țara de expediere până la sfârșitul perioadei de valabilitate a consimțămintelor tacite sau scrise ale tuturor autorităților competente în cauză.

Amendamentul 42

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 7

Articolul 9 – alineatul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 7.   Orice retragere a consimțământului se transmite notificatorului, autorităților competente în cauză și destinatarului prin intermediul unei comunicări oficiale. | 7.   Orice retragere a consimțământului
  , însoțită de motivul aferent,
  se transmite notificatorului, autorităților competente în cauză și destinatarului prin intermediul unei comunicări oficiale
  , precum și Comisiei, în scopul raportării
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7.   Orice retragere a consimțământului se transmite notificatorului, autorităților competente în cauză și destinatarului prin intermediul unei comunicări oficiale.

7.   Orice retragere a consimțământului
  , însoțită de motivul aferent,
  se transmite notificatorului, autorităților competente în cauză și destinatarului prin intermediul unei comunicări oficiale
  , precum și Comisiei, în scopul raportării
  .

Amendamentul 43

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 1 – litera a – punctul i

Articolul 11 – alineatul 1 – litera a – punctul i

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (i) | deșeurile nu pot fi valorificate într-un mod fezabil din punct de vedere tehnic
  și
  viabil din punct de vedere economic sau trebuie eliminate ca urmare a obligațiilor legale prevăzute de dreptul Uniunii sau de dreptul internațional; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(i)

deșeurile nu pot fi valorificate într-un mod fezabil din punct de vedere tehnic
  și
  viabil din punct de vedere economic sau trebuie eliminate ca urmare a obligațiilor legale prevăzute de dreptul Uniunii sau de dreptul internațional;

și

| (i) | deșeurile nu pot fi valorificate într-un mod fezabil din punct de vedere tehnic
  , într-un mod
  viabil din punct de vedere economic
  și într-un mod care asigură protecția mediului
  sau trebuie eliminate ca urmare a obligațiilor legale prevăzute de dreptul Uniunii sau de dreptul internațional. |
| --- | --- |

(i)

deșeurile nu pot fi valorificate într-un mod fezabil din punct de vedere tehnic
  , într-un mod
  viabil din punct de vedere economic
  și într-un mod care asigură protecția mediului
  sau trebuie eliminate ca urmare a obligațiilor legale prevăzute de dreptul Uniunii sau de dreptul internațional.

, într-un mod

și într-un mod care asigură protecția mediului

Amendamentul 44

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 1 – litera a – punctul ii

Articolul 11 – alineatul 1 – litera a – punctul ii

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (ii) | deșeurile nu pot fi eliminate într-un mod fezabil din punct de vedere tehnic
  și
  viabil din punct de vedere economic în țara în care au fost generate; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ii)

deșeurile nu pot fi eliminate într-un mod fezabil din punct de vedere tehnic
  și
  viabil din punct de vedere economic în țara în care au fost generate;

și

| (ii) | deșeurile nu pot fi eliminate într-un mod fezabil din punct de vedere tehnic
  , într-un mod
  viabil din punct de vedere economic
  și într-un mod care asigură protecția mediului,
  în țara în care au fost generate; |
| --- | --- |

(ii)

deșeurile nu pot fi eliminate într-un mod fezabil din punct de vedere tehnic
  , într-un mod
  viabil din punct de vedere economic
  și într-un mod care asigură protecția mediului,
  în țara în care au fost generate;

, într-un mod

și într-un mod care asigură protecția mediului,

Amendamentul 45

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 1 – litera a – punctul iii

Articolul 11 – alineatul 1 – litera a – punctul iii

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (iii) | expedierea sau eliminarea planificată este în conformitate cu ierarhia deșeurilor și cu principiile proximității și autonomiei
  la nivelul Uniunii și la nivel național
  , astfel cum sunt prevăzute în Directiva 2008/98/CE; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(iii)

expedierea sau eliminarea planificată este în conformitate cu ierarhia deșeurilor și cu principiile proximității și autonomiei
  la nivelul Uniunii și la nivel național
  , astfel cum sunt prevăzute în Directiva 2008/98/CE;

la nivelul Uniunii și la nivel național

| (iii) | expedierea sau eliminarea planificată este în conformitate cu ierarhia deșeurilor și cu principiile proximității și autonomiei, astfel cum sunt prevăzute în Directiva 2008/98/CE; |
| --- | --- |

(iii)

expedierea sau eliminarea planificată este în conformitate cu ierarhia deșeurilor și cu principiile proximității și autonomiei, astfel cum sunt prevăzute în Directiva 2008/98/CE;

Amendamentul 46

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 1 – litera b

Articolul 11 – alineatul 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | notificatorul sau destinatarul nu a fost condamnat anterior pentru o expediere ilegală de deșeuri sau pentru alte acțiuni ilegale în ceea ce privește protecția mediului; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

notificatorul sau destinatarul nu a fost condamnat anterior pentru o expediere ilegală de deșeuri sau pentru alte acțiuni ilegale în ceea ce privește protecția mediului;

| (b) | notificatorul sau destinatarul nu a fost condamnat anterior pentru o expediere ilegală de deșeuri sau pentru alte acțiuni ilegale în ceea ce privește protecția mediului
  sau a sănătății umane
  ; |
| --- | --- |

(b)

notificatorul sau destinatarul nu a fost condamnat anterior pentru o expediere ilegală de deșeuri sau pentru alte acțiuni ilegale în ceea ce privește protecția mediului
  sau a sănătății umane
  ;

sau a sănătății umane

Amendamentul 47

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 3

Articolul 11 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   În cazul în care autoritățile competente în cauză nu au autorizat o expediere planificată de deșeuri destinate eliminării
  în termenul
  de
  30
  de zile
  menționat la articolul 9 alineatul (1)
  , notificarea expedierii respective își pierde valabilitatea, iar expedierea respectivă este interzisă în conformitate cu articolul 4 alineatul (1). În cazul în care intenționează în continuare să efectueze expedierea respectivă, notificatorul transmite o nouă notificare, cu excepția cazului în care toate autoritățile competente în cauză și notificatorul convin altfel. | 3.   În cazul în care autoritățile competente în cauză nu au autorizat o expediere planificată de deșeuri destinate eliminării
  într-un termen
  de
  60
  de zile, notificarea expedierii respective își pierde valabilitatea, iar expedierea respectivă este interzisă în conformitate cu articolul 4 alineatul (1). În cazul în care intenționează în continuare să efectueze expedierea respectivă, notificatorul transmite o nouă notificare, cu excepția cazului în care toate autoritățile competente în cauză și notificatorul convin altfel. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   În cazul în care autoritățile competente în cauză nu au autorizat o expediere planificată de deșeuri destinate eliminării
  în termenul
  de
  30
  de zile
  menționat la articolul 9 alineatul (1)
  , notificarea expedierii respective își pierde valabilitatea, iar expedierea respectivă este interzisă în conformitate cu articolul 4 alineatul (1). În cazul în care intenționează în continuare să efectueze expedierea respectivă, notificatorul transmite o nouă notificare, cu excepția cazului în care toate autoritățile competente în cauză și notificatorul convin altfel.

3.   În cazul în care autoritățile competente în cauză nu au autorizat o expediere planificată de deșeuri destinate eliminării
  într-un termen
  de
  60
  de zile, notificarea expedierii respective își pierde valabilitatea, iar expedierea respectivă este interzisă în conformitate cu articolul 4 alineatul (1). În cazul în care intenționează în continuare să efectueze expedierea respectivă, notificatorul transmite o nouă notificare, cu excepția cazului în care toate autoritățile competente în cauză și notificatorul convin altfel.

Amendamentul 48

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 1 – litera d – punctul ii

Articolul 12 – alineatul 1 – litera d – punctul ii

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (ii) | operațiunea de valorificare din țara de destinație se realizează în condiții care sunt
  în mare parte
  echivalente cu cele prevăzute de legislația națională a țării de expediere; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ii)

operațiunea de valorificare din țara de destinație se realizează în condiții care sunt
  în mare parte
  echivalente cu cele prevăzute de legislația națională a țării de expediere;

în mare parte

| (ii) | operațiunea de valorificare din țara de destinație se realizează în condiții care sunt
  considerate
  echivalente cu cele prevăzute de legislația națională a țării de expediere; |
| --- | --- |

(ii)

operațiunea de valorificare din țara de destinație se realizează în condiții care sunt
  considerate
  echivalente cu cele prevăzute de legislația națională a țării de expediere;

considerate

Amendamentul 49

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 1 – litera e

Articolul 12 – alineatul 1 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | limitarea intrărilor de deșeuri destinate operațiunilor de valorificare
  , altele decât reciclarea și pregătirea pentru reutilizare,
  este necesară pentru ca un stat membru să își protejeze rețeaua de gestionare a deșeurilor, în cazul în care se
  stabilește
  că astfel de expedieri ar conduce la necesitatea eliminării sau a tratării deșeurilor menajere într-un mod care nu este conform cu planurile de gestionare a deșeurilor ale statului membru respectiv; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

limitarea intrărilor de deșeuri destinate operațiunilor de valorificare
  , altele decât reciclarea și pregătirea pentru reutilizare,
  este necesară pentru ca un stat membru să își protejeze rețeaua de gestionare a deșeurilor, în cazul în care se
  stabilește
  că astfel de expedieri ar conduce la necesitatea eliminării sau a tratării deșeurilor menajere într-un mod care nu este conform cu planurile de gestionare a deșeurilor ale statului membru respectiv;

, altele decât reciclarea și pregătirea pentru reutilizare,

stabilește

| (e) | limitarea intrărilor de deșeuri destinate operațiunilor de valorificare este necesară pentru ca un stat membru să își protejeze rețeaua de gestionare a deșeurilor, în cazul în care se
  poate stabili
  că astfel de expedieri ar conduce la necesitatea eliminării sau a tratării deșeurilor menajere într-un mod care nu este conform cu planurile de gestionare a deșeurilor ale statului membru respectiv; |
| --- | --- |

(e)

limitarea intrărilor de deșeuri destinate operațiunilor de valorificare este necesară pentru ca un stat membru să își protejeze rețeaua de gestionare a deșeurilor, în cazul în care se
  poate stabili
  că astfel de expedieri ar conduce la necesitatea eliminării sau a tratării deșeurilor menajere într-un mod care nu este conform cu planurile de gestionare a deșeurilor ale statului membru respectiv;

poate stabili

Amendamentul 50

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 1 – litera f

Articolul 12 – alineatul 1 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | notificatorul sau destinatarul a fost condamnat anterior pentru o expediere ilegală de deșeuri sau pentru alte acțiuni ilegale în ceea ce privește protecția mediului; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

notificatorul sau destinatarul a fost condamnat anterior pentru o expediere ilegală de deșeuri sau pentru alte acțiuni ilegale în ceea ce privește protecția mediului;

| (f) | notificatorul sau destinatarul a fost condamnat anterior pentru o expediere ilegală de deșeuri sau pentru alte acțiuni ilegale în ceea ce privește protecția mediului
  sau a sănătății
  ; |
| --- | --- |

(f)

notificatorul sau destinatarul a fost condamnat anterior pentru o expediere ilegală de deșeuri sau pentru alte acțiuni ilegale în ceea ce privește protecția mediului
  sau a sănătății
  ;

sau a sănătății

Amendamentul 51

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 5

Articolul 12 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Obiecțiile formulate de autoritățile competente pe baza motivelor prevăzute la alineatul (1)
  literele
   (
  d
  )
  și (e)
  din prezentul articol se raportează Comisiei de către statele membre în conformitate cu articolul 68. | 5.   Obiecțiile
  , inclusiv motivele specifice aferente,
  formulate de autoritățile competente pe baza motivelor prevăzute la alineatul (1) din prezentul articol se raportează Comisiei de către statele membre în conformitate cu articolul 68. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Obiecțiile formulate de autoritățile competente pe baza motivelor prevăzute la alineatul (1)
  literele
   (
  d
  )
  și (e)
  din prezentul articol se raportează Comisiei de către statele membre în conformitate cu articolul 68.

5.   Obiecțiile
  , inclusiv motivele specifice aferente,
  formulate de autoritățile competente pe baza motivelor prevăzute la alineatul (1) din prezentul articol se raportează Comisiei de către statele membre în conformitate cu articolul 68.

Amendamentul 52

Amendamentul 52

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 5 a (nou)

Articolul 12 – alineatul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Autoritățile competente informează notificatorul cu privire la motivele specifice ale obiecției lor față de o expediere planificată de deșeuri. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5a.
     
  Autoritățile competente informează notificatorul cu privire la motivele specifice ale obiecției lor față de o expediere planificată de deșeuri.

Amendamentul 53

Amendamentul 53

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 1 – litera a

Articolul 13 – alineatul 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | deșeurile conținute în expedierile diferite au, în esență, caracteristici fizice și chimice similare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

deșeurile conținute în expedierile diferite au, în esență, caracteristici fizice și chimice similare;

| (a) | deșeurile conținute în expedierile diferite au, în esență, caracteristici fizice și chimice similare
  , care trebuie interpretate în conformitate cu articolul 28
  ; |
| --- | --- |

(a)

deșeurile conținute în expedierile diferite au, în esență, caracteristici fizice și chimice similare
  , care trebuie interpretate în conformitate cu articolul 28
  ;

, care trebuie interpretate în conformitate cu articolul 28

Amendamentul 54

Amendamentul 54

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 2 – litera c

Articolul 14 – alineatul 2 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | o descriere a tehnologiilor utilizate, inclusiv codul (codurile) R, pentru operațiunea de valorificare pentru care se solicită consimțământul prealabil; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

o descriere a tehnologiilor utilizate, inclusiv codul (codurile) R, pentru operațiunea de valorificare pentru care se solicită consimțământul prealabil;

| (c) | o descriere a tehnologiilor utilizate, inclusiv codul (codurile) R, pentru operațiunea de valorificare pentru care se solicită consimțământul prealabil
  , a tehnologiilor aplicate pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră (GES), pentru producția de energie, pentru valorificarea materială și pentru utilizarea eficientă a resurselor, precum și a altor tehnologii pertinente
  ; |
| --- | --- |

(c)

o descriere a tehnologiilor utilizate, inclusiv codul (codurile) R, pentru operațiunea de valorificare pentru care se solicită consimțământul prealabil
  , a tehnologiilor aplicate pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră (GES), pentru producția de energie, pentru valorificarea materială și pentru utilizarea eficientă a resurselor, precum și a altor tehnologii pertinente
  ;

, a tehnologiilor aplicate pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră (GES), pentru producția de energie, pentru valorificarea materială și pentru utilizarea eficientă a resurselor, precum și a altor tehnologii pertinente

Amendamentul 55

Amendamentul 55

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 2 – litera e a (nouă)

Articolul 14 – alineatul 2 – litera e a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ea) | cantitatea de deșeuri reziduale generată prin operațiunea de valorificare și gestionarea ulterioară a acestor deșeuri; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ea)

(ea)

cantitatea de deșeuri reziduale generată prin operațiunea de valorificare și gestionarea ulterioară a acestor deșeuri;

cantitatea de deșeuri reziduale generată prin operațiunea de valorificare și gestionarea ulterioară a acestor deșeuri;

Amendamentul 56

Amendamentul 56

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 2 – litera g

Articolul 14 – alineatul 2 – litera g

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (g) | dovada sau atestarea faptului că persoana fizică sau juridică care deține sau exercită controlul asupra instalației nu a fost condamnată pentru o expediere ilegală de deșeuri sau pentru orice altă acțiune ilegală în ceea ce privește gestionarea deșeurilor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(g)

dovada sau atestarea faptului că persoana fizică sau juridică care deține sau exercită controlul asupra instalației nu a fost condamnată pentru o expediere ilegală de deșeuri sau pentru orice altă acțiune ilegală în ceea ce privește gestionarea deșeurilor.

| (g) | dovada sau atestarea faptului că persoana fizică sau juridică care deține sau exercită controlul asupra instalației nu a fost condamnată pentru o expediere ilegală de deșeuri sau pentru orice altă acțiune ilegală în ceea ce privește gestionarea deșeurilor
  , în special în ceea ce privește protecția mediului sau a sănătății umane
  . |
| --- | --- |

(g)

dovada sau atestarea faptului că persoana fizică sau juridică care deține sau exercită controlul asupra instalației nu a fost condamnată pentru o expediere ilegală de deșeuri sau pentru orice altă acțiune ilegală în ceea ce privește gestionarea deșeurilor
  , în special în ceea ce privește protecția mediului sau a sănătății umane
  .

, în special în ceea ce privește protecția mediului sau a sănătății umane

Amendamentul 57

Amendamentul 57

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 9

Articolul 14 – alineatul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 9.   Cu excepția cazului în care se prevede altfel în decizia de aprobare a cererii de acordare a unui consimțământ prealabil, consimțământul prealabil pentru o instalație de valorificare este valabil timp de șapte ani. | 9.   Cu excepția cazului în care se prevede altfel în decizia de aprobare a cererii de acordare a unui consimțământ prealabil, consimțământul prealabil pentru o instalație de valorificare este valabil timp de șapte ani
  , fiind necesară cel puțin o inspecție efectuată de autoritățile pertinente în perioada de valabilitate pentru a verifica conformitatea cu cele mai recente cerințe de reglementare aplicabile
  . |
| | Un consimțământ prealabil pentru o instalație de valorificare emis de autoritatea competentă dintr-un stat membru este valabil în toate statele membre. Cu toate acestea, o autoritate competentă poate decide să nu accepte consimțământul prealabil al autorității competente de destinație. Decizia respectivă și motivele aferente se comunică instalației și autorității competente care a emis consimțământul prealabil. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

9.   Cu excepția cazului în care se prevede altfel în decizia de aprobare a cererii de acordare a unui consimțământ prealabil, consimțământul prealabil pentru o instalație de valorificare este valabil timp de șapte ani.

9.   Cu excepția cazului în care se prevede altfel în decizia de aprobare a cererii de acordare a unui consimțământ prealabil, consimțământul prealabil pentru o instalație de valorificare este valabil timp de șapte ani
  , fiind necesară cel puțin o inspecție efectuată de autoritățile pertinente în perioada de valabilitate pentru a verifica conformitatea cu cele mai recente cerințe de reglementare aplicabile
  .

Un consimțământ prealabil pentru o instalație de valorificare emis de autoritatea competentă dintr-un stat membru este valabil în toate statele membre. Cu toate acestea, o autoritate competentă poate decide să nu accepte consimțământul prealabil al autorității competente de destinație. Decizia respectivă și motivele aferente se comunică instalației și autorității competente care a emis consimțământul prealabil.

Un consimțământ prealabil pentru o instalație de valorificare emis de autoritatea competentă dintr-un stat membru este valabil în toate statele membre. Cu toate acestea, o autoritate competentă poate decide să nu accepte consimțământul prealabil al autorității competente de destinație. Decizia respectivă și motivele aferente se comunică instalației și autorității competente care a emis consimțământul prealabil.

Amendamentul 58

Amendamentul 58

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 3

Articolul 15 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   În termen de
  o zi
  de la data primirii deșeurilor de către instalația care efectuează operațiunea de valorificare intermediară sau operațiunea de eliminare intermediară, instalația respectivă confirmă notificatorului primirea deșeurilor. Această confirmare se furnizează împreună cu sau se anexează la documentul de circulație. | 3.   În termen de
  două zile lucrătoare
  de la data primirii deșeurilor de către instalația care efectuează operațiunea de valorificare intermediară sau operațiunea de eliminare intermediară, instalația respectivă confirmă notificatorului primirea deșeurilor. Această confirmare se furnizează împreună cu sau se anexează la documentul de circulație. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   În termen de
  o zi
  de la data primirii deșeurilor de către instalația care efectuează operațiunea de valorificare intermediară sau operațiunea de eliminare intermediară, instalația respectivă confirmă notificatorului primirea deșeurilor. Această confirmare se furnizează împreună cu sau se anexează la documentul de circulație.

3.   În termen de
  două zile lucrătoare
  de la data primirii deșeurilor de către instalația care efectuează operațiunea de valorificare intermediară sau operațiunea de eliminare intermediară, instalația respectivă confirmă notificatorului primirea deșeurilor. Această confirmare se furnizează împreună cu sau se anexează la documentul de circulație.

Amendamentul 59

Amendamentul 59

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 3

Articolul 16 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   În termen de
  o zi
  de la primirea deșeurilor, instalația furnizează notificatorului și autorităților relevante confirmarea primirii deșeurilor. | 3.   În termen de
  două zile lucrătoare
  de la primirea deșeurilor, instalația furnizează notificatorului și autorităților relevante confirmarea primirii deșeurilor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   În termen de
  o zi
  de la primirea deșeurilor, instalația furnizează notificatorului și autorităților relevante confirmarea primirii deșeurilor.

3.   În termen de
  două zile lucrătoare
  de la primirea deșeurilor, instalația furnizează notificatorului și autorităților relevante confirmarea primirii deșeurilor.

Amendamentul 60

Amendamentul 60

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 3

Articolul 17 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   În cazul în care modificările menționate la alineatul (1) implică alte autorități competente decât cele vizate de notificarea inițială, se transmite o nouă notificare. | 3.   În cazul în care modificările menționate la alineatul (1) implică alte autorități competente decât cele vizate de notificarea inițială, se transmite o nouă notificare
  , cu excepția cazului în care autoritățile competente în cauză pot ajunge la un acord unanim de eliminare a necesității unei noi notificări
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   În cazul în care modificările menționate la alineatul (1) implică alte autorități competente decât cele vizate de notificarea inițială, se transmite o nouă notificare.

3.   În cazul în care modificările menționate la alineatul (1) implică alte autorități competente decât cele vizate de notificarea inițială, se transmite o nouă notificare
  , cu excepția cazului în care autoritățile competente în cauză pot ajunge la un acord unanim de eliminare a necesității unei noi notificări
  .

Amendamentul 61

Amendamentul 61

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 4

Articolul 18 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Instalația de valorificare sau laboratorul și destinatarul sau, în cazul în care aceștia nu au acces la sistemul menționat la articolul 26, persoana menționată la alineatul (2) furnizează notificatorului și autorităților competente, în termen de
  o zi
  de la primirea deșeurilor, confirmarea primirii deșeurilor prin completarea informațiilor relevante cuprinse în anexa VII. | 4.   Instalația de valorificare sau laboratorul și destinatarul sau, în cazul în care aceștia nu au acces la sistemul menționat la articolul 26, persoana menționată la alineatul (2) furnizează notificatorului și autorităților competente, în termen de
  două zile lucrătoare
  de la primirea deșeurilor, confirmarea primirii deșeurilor prin completarea informațiilor relevante cuprinse în anexa VII. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Instalația de valorificare sau laboratorul și destinatarul sau, în cazul în care aceștia nu au acces la sistemul menționat la articolul 26, persoana menționată la alineatul (2) furnizează notificatorului și autorităților competente, în termen de
  o zi
  de la primirea deșeurilor, confirmarea primirii deșeurilor prin completarea informațiilor relevante cuprinse în anexa VII.

4.   Instalația de valorificare sau laboratorul și destinatarul sau, în cazul în care aceștia nu au acces la sistemul menționat la articolul 26, persoana menționată la alineatul (2) furnizează notificatorului și autorităților competente, în termen de
  două zile lucrătoare
  de la primirea deșeurilor, confirmarea primirii deșeurilor prin completarea informațiilor relevante cuprinse în anexa VII.

Amendamentul 62

Amendamentul 62

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 21 – paragraful 1

Articolul 21 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Autoritățile competente de expediere
  sau de destinație
  pun la dispoziția publicului, prin
  mijloace adecvate
  , informații privind notificările expedierilor de deșeuri în legătură cu care au acordat un consimțământ sau au formulat obiecții, precum și privind expedierile de deșeuri care fac obiectul cerințelor generale de informare, în cazul în care aceste informații nu sunt confidențiale în temeiul legislației naționale sau a Uniunii. | Fără întârzieri nejustificate și în termen de cel mult 30 de zile
  de
  la emiterea consimțământului
  sau de
  la formularea unei obiecții,
  autoritățile competente de expediere pun la dispoziția publicului, prin
  intermediul sistemului electronic central de transmitere și de schimb de informații menționat la articolul 26 alineatul (2) sau al sistemului național menționat la articolul 26 alineatul (3), dacă este cazul
  , informații privind notificările expedierilor de deșeuri în legătură cu care au acordat un consimțământ sau au formulat obiecții, precum și privind expedierile de deșeuri care fac obiectul cerințelor generale de informare, în cazul în care aceste informații nu sunt confidențiale în temeiul legislației naționale sau a Uniunii
  sau nu constituie date cu caracter personal protejate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679

   (1a). |
| | Autoritățile competente pun cel puțin următoarele informații la dispoziția publicului: |
| | (a) | tipul de deșeuri, clasificat în conformitate cu Codul european al deșeurilor din Catalogul european al deșeurilor; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Autoritățile competente de expediere
  sau de destinație
  pun la dispoziția publicului, prin
  mijloace adecvate
  , informații privind notificările expedierilor de deșeuri în legătură cu care au acordat un consimțământ sau au formulat obiecții, precum și privind expedierile de deșeuri care fac obiectul cerințelor generale de informare, în cazul în care aceste informații nu sunt confidențiale în temeiul legislației naționale sau a Uniunii.

sau de destinație

mijloace adecvate

Fără întârzieri nejustificate și în termen de cel mult 30 de zile
  de
  la emiterea consimțământului
  sau de
  la formularea unei obiecții,
  autoritățile competente de expediere pun la dispoziția publicului, prin
  intermediul sistemului electronic central de transmitere și de schimb de informații menționat la articolul 26 alineatul (2) sau al sistemului național menționat la articolul 26 alineatul (3), dacă este cazul
  , informații privind notificările expedierilor de deșeuri în legătură cu care au acordat un consimțământ sau au formulat obiecții, precum și privind expedierile de deșeuri care fac obiectul cerințelor generale de informare, în cazul în care aceste informații nu sunt confidențiale în temeiul legislației naționale sau a Uniunii
  sau nu constituie date cu caracter personal protejate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679

   (1a).

Fără întârzieri nejustificate și în termen de cel mult 30 de zile

la emiterea consimțământului

la formularea unei obiecții,

intermediul sistemului electronic central de transmitere și de schimb de informații menționat la articolul 26 alineatul (2) sau al sistemului național menționat la articolul 26 alineatul (3), dacă este cazul

sau nu constituie date cu caracter personal protejate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679

1a

Autoritățile competente pun cel puțin următoarele informații la dispoziția publicului:

Autoritățile competente pun cel puțin următoarele informații la dispoziția publicului:

(a)

(a)

tipul de deșeuri, clasificat în conformitate cu Codul european al deșeurilor din Catalogul european al deșeurilor;

tipul de deșeuri, clasificat în conformitate cu Codul european al deșeurilor din Catalogul european al deșeurilor;

| (b) | cantitatea totală de deșeuri destinată expedierii; |
| --- | --- |

(b)

(b)

cantitatea totală de deșeuri destinată expedierii;

cantitatea totală de deșeuri destinată expedierii;

| (c) | operațiunea de tratare la care vor fi supuse deșeurile; |
| --- | --- |

(c)

(c)

operațiunea de tratare la care vor fi supuse deșeurile;

operațiunea de tratare la care vor fi supuse deșeurile;

| (d) | numele instalației de la destinația finală; și |
| --- | --- |

(d)

(d)

numele instalației de la destinația finală; și

numele instalației de la destinația finală; și

| (e) | dacă a fost acordat sau nu consimțământul pentru notificare. |
| --- | --- |

(e)

(e)

dacă a fost acordat sau nu consimțământul pentru notificare.

dacă a fost acordat sau nu consimțământul pentru notificare.

Amendamentul 63

Amendamentul 63

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 22 – alineatul 3 – paragraful 1

Articolul 22 – alineatul 3 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Obligația de preluare a deșeurilor menționată la alineatul (2) nu se aplică în cazul în care autoritățile competente de expediere, de tranzit și de destinație implicate consideră că deșeurile respective pot fi valorificate sau eliminate printr-o metodă alternativă în țara de destinație sau în alt loc de către notificator sau, dacă acest lucru nu este posibil, de către autoritatea competentă de expediere sau de către o persoană fizică sau juridică acționând în numele acesteia. | Obligația de preluare a deșeurilor menționată la alineatul (2) nu se aplică în cazul în care autoritățile competente de expediere, de tranzit și de destinație implicate consideră că deșeurile respective pot fi valorificate sau eliminate printr-o metodă alternativă
  , care asigură protecția mediului și care nu periclitează sănătatea umană,
  în țara de destinație sau în alt loc de către notificator sau, dacă acest lucru nu este posibil, de către autoritatea competentă de expediere sau de către o persoană fizică sau juridică acționând în numele acesteia. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Obligația de preluare a deșeurilor menționată la alineatul (2) nu se aplică în cazul în care autoritățile competente de expediere, de tranzit și de destinație implicate consideră că deșeurile respective pot fi valorificate sau eliminate printr-o metodă alternativă în țara de destinație sau în alt loc de către notificator sau, dacă acest lucru nu este posibil, de către autoritatea competentă de expediere sau de către o persoană fizică sau juridică acționând în numele acesteia.

Obligația de preluare a deșeurilor menționată la alineatul (2) nu se aplică în cazul în care autoritățile competente de expediere, de tranzit și de destinație implicate consideră că deșeurile respective pot fi valorificate sau eliminate printr-o metodă alternativă
  , care asigură protecția mediului și care nu periclitează sănătatea umană,
  în țara de destinație sau în alt loc de către notificator sau, dacă acest lucru nu este posibil, de către autoritatea competentă de expediere sau de către o persoană fizică sau juridică acționând în numele acesteia.

, care asigură protecția mediului și care nu periclitează sănătatea umană,

Amendamentul 64

Amendamentul 64

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 24 – alineatul 1

Articolul 24 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   În cazul în care o autoritate competentă descoperă o expediere de deșeuri pe care o consideră ilegală, aceasta informează de îndată celelalte autorități competente în cauză cu privire la aceasta. | 1.   În cazul în care o autoritate competentă descoperă o expediere de deșeuri pe care o consideră ilegală, aceasta informează de îndată celelalte autorități competente în cauză cu privire la aceasta.
  Autoritățile competente de expediere în cauză cresc numărul de controale la care sunt supuse expedierile ulterioare similare în ceea ce privește notificatorul, producătorul de deșeuri, colectorul, comerciantul sau brokerul sau deținătorul de deșeuri, pentru a preveni orice alte expedieri ilegale. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   În cazul în care o autoritate competentă descoperă o expediere de deșeuri pe care o consideră ilegală, aceasta informează de îndată celelalte autorități competente în cauză cu privire la aceasta.

1.   În cazul în care o autoritate competentă descoperă o expediere de deșeuri pe care o consideră ilegală, aceasta informează de îndată celelalte autorități competente în cauză cu privire la aceasta.
  Autoritățile competente de expediere în cauză cresc numărul de controale la care sunt supuse expedierile ulterioare similare în ceea ce privește notificatorul, producătorul de deșeuri, colectorul, comerciantul sau brokerul sau deținătorul de deșeuri, pentru a preveni orice alte expedieri ilegale.

Amendamentul 65

Amendamentul 65

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 26 – alineatul 1 – partea introductivă

Articolul 26 – alineatul 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Transmiterea și schimbul următoarelor informații și documente se realizează prin mijloace electronice, fie prin intermediul sistemului central menționat la alineatul (2), fie prin intermediul unui sistem național în conformitate cu alineatul (3): | 1.   Transmiterea și schimbul următoarelor informații
  , date
  și documente se realizează prin mijloace electronice, fie prin intermediul sistemului central menționat la alineatul (2), fie prin intermediul unui sistem național
  interconectat cu sistemul central
  în conformitate cu alineatul (3): |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Transmiterea și schimbul următoarelor informații și documente se realizează prin mijloace electronice, fie prin intermediul sistemului central menționat la alineatul (2), fie prin intermediul unui sistem național în conformitate cu alineatul (3):

1.   Transmiterea și schimbul următoarelor informații
  , date
  și documente se realizează prin mijloace electronice, fie prin intermediul sistemului central menționat la alineatul (2), fie prin intermediul unui sistem național
  interconectat cu sistemul central
  în conformitate cu alineatul (3):

Amendamentul 66

Amendamentul 66

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 26 – alineatul 2 – paragraful 1

Articolul 26 – alineatul 2 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia operează un sistem central care permite transmiterea și schimbul de informații și documente menționate la alineatul (1) pe cale electronică. Sistemul central respectiv furnizează un hub care este utilizat pentru schimbul în timp real de informații și documente menționate la alineatul (1) între sistemele naționale existente de schimb electronic de date. | Comisia operează un sistem central care permite transmiterea și schimbul de informații
  , date
  și documente menționate la alineatul (1) pe cale electronică. Sistemul central respectiv furnizează un hub care este utilizat pentru schimbul în timp real de informații și documente menționate la alineatul (1) între sistemele naționale existente de schimb electronic de date.
  Sistemul central stochează date care fac posibile raportarea și analiza, printre altele, a frecvenței obiecțiilor, a intervalului de timp dintre transmiterea notificării și luarea deciziei, precum și a numărului de notificări pentru diferitele tipuri de operațiuni de recuperare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Comisia operează un sistem central care permite transmiterea și schimbul de informații și documente menționate la alineatul (1) pe cale electronică. Sistemul central respectiv furnizează un hub care este utilizat pentru schimbul în timp real de informații și documente menționate la alineatul (1) între sistemele naționale existente de schimb electronic de date.

Comisia operează un sistem central care permite transmiterea și schimbul de informații
  , date
  și documente menționate la alineatul (1) pe cale electronică. Sistemul central respectiv furnizează un hub care este utilizat pentru schimbul în timp real de informații și documente menționate la alineatul (1) între sistemele naționale existente de schimb electronic de date.
  Sistemul central stochează date care fac posibile raportarea și analiza, printre altele, a frecvenței obiecțiilor, a intervalului de timp dintre transmiterea notificării și luarea deciziei, precum și a numărului de notificări pentru diferitele tipuri de operațiuni de recuperare.

, date

Sistemul central stochează date care fac posibile raportarea și analiza, printre altele, a frecvenței obiecțiilor, a intervalului de timp dintre transmiterea notificării și luarea deciziei, precum și a numărului de notificări pentru diferitele tipuri de operațiuni de recuperare.

Amendamentul 67

Amendamentul 67

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 26 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 26 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Informațiile stocate în sistemul central sunt puse la dispoziția publicului într-un mod ușor accesibil și într-un format de date deschise, cu excepția cazului în care aceste informații sunt confidențiale în temeiul legislației naționale sau a Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Informațiile stocate în sistemul central sunt puse la dispoziția publicului într-un mod ușor accesibil și într-un format de date deschise, cu excepția cazului în care aceste informații sunt confidențiale în temeiul legislației naționale sau a Uniunii.

Amendamentul 68

Amendamentul 68

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 26 – alineatul 41 – paragraful 1 – litera b a (nouă)

Articolul 26 – alineatul 41 – paragraful 1 – litera b a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | proceduri de rezervă în cazul unei defecțiuni temporare a sistemului central; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

proceduri de rezervă în cazul unei defecțiuni temporare a sistemului central;

proceduri de rezervă în cazul unei defecțiuni temporare a sistemului central;

Amendamentul 69

Amendamentul 69

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 26 – alineatul 4 a (nou)

Articolul 26 – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Comisia examinează funcționalitatea sistemului central o dată la doi ani. Concluziile acestor examinări sunt comunicate Parlamentului European și statelor membre. |
| | Examinările țin seama, printre altele, de observațiile formulate de corespondenți. Acestea pot lua în considerare, de asemenea, feedbackul primit de la alți utilizatori, cum ar fi autoritățile competente și notificatorii. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4a.
     
  Comisia examinează funcționalitatea sistemului central o dată la doi ani. Concluziile acestor examinări sunt comunicate Parlamentului European și statelor membre.

Examinările țin seama, printre altele, de observațiile formulate de corespondenți. Acestea pot lua în considerare, de asemenea, feedbackul primit de la alți utilizatori, cum ar fi autoritățile competente și notificatorii.

Examinările țin seama, printre altele, de observațiile formulate de corespondenți. Acestea pot lua în considerare, de asemenea, feedbackul primit de la alți utilizatori, cum ar fi autoritățile competente și notificatorii.

Amendamentul 70

Amendamentul 70

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 27 – alineatul 1

Articolul 27 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Orice notificare, informații, documentație sau alt tip de comunicare transmise în conformitate cu dispozițiile prezentului titlu se furnizează într-o limbă acceptată de autoritățile competente în cauză. | 1.   Orice notificare, informații, documentație sau alt tip de comunicare transmise în conformitate cu dispozițiile prezentului titlu se furnizează într-o limbă acceptată de autoritățile competente în cauză.
  Se consideră că limba engleză este o limbă acceptabilă în toate cazurile, cu excepția situației în care autoritatea competentă în cauză furnizează o justificare corespunzătoare pentru neacceptarea limbii engleze ca limbă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Orice notificare, informații, documentație sau alt tip de comunicare transmise în conformitate cu dispozițiile prezentului titlu se furnizează într-o limbă acceptată de autoritățile competente în cauză.

1.   Orice notificare, informații, documentație sau alt tip de comunicare transmise în conformitate cu dispozițiile prezentului titlu se furnizează într-o limbă acceptată de autoritățile competente în cauză.
  Se consideră că limba engleză este o limbă acceptabilă în toate cazurile, cu excepția situației în care autoritatea competentă în cauză furnizează o justificare corespunzătoare pentru neacceptarea limbii engleze ca limbă.

Amendamentul 71

Amendamentul 71

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 27 – alineatul 2

Articolul 27 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Notificatorul furnizează autorităților competente în cauză traduceri autorizate ale documentelor menționate la alineatul (1) într-o limbă acceptată de acestea, la solicitarea acestora. | 2.   Notificatorul furnizează autorităților competente în cauză traduceri autorizate ale documentelor menționate la alineatul (1) într-o limbă acceptată de acestea, la solicitarea acestora.
  Se consideră că limba engleză este o limbă acceptabilă în toate cazurile, cu excepția situației în care autoritatea competentă în cauză furnizează o justificare corespunzătoare pentru neacceptarea limbii engleze ca limbă. |
| | Sistemul centralizat de bază de date instituit în temeiul articolului 26 facilitează traducerea automată a oricărei informații furnizate. În cazul în care s-a utilizat traducerea automată, informațiile traduse furnizate sunt însoțite de o informare în acest sens. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Notificatorul furnizează autorităților competente în cauză traduceri autorizate ale documentelor menționate la alineatul (1) într-o limbă acceptată de acestea, la solicitarea acestora.

2.   Notificatorul furnizează autorităților competente în cauză traduceri autorizate ale documentelor menționate la alineatul (1) într-o limbă acceptată de acestea, la solicitarea acestora.
  Se consideră că limba engleză este o limbă acceptabilă în toate cazurile, cu excepția situației în care autoritatea competentă în cauză furnizează o justificare corespunzătoare pentru neacceptarea limbii engleze ca limbă.

Sistemul centralizat de bază de date instituit în temeiul articolului 26 facilitează traducerea automată a oricărei informații furnizate. În cazul în care s-a utilizat traducerea automată, informațiile traduse furnizate sunt însoțite de o informare în acest sens.

Sistemul centralizat de bază de date instituit în temeiul articolului 26 facilitează traducerea automată a oricărei informații furnizate. În cazul în care s-a utilizat traducerea automată, informațiile traduse furnizate sunt însoțite de o informare în acest sens.

Amendamentul 72

Amendamentul 72

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 28 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 28 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  În cazul unor dezacorduri între autoritățile competente în ceea ce privește aspectele legate de clasificare, situația poate fi adusă în atenția corespondenților statelor membre, care pot organiza reuniuni pentru a examina problemele ridicate. Părțile interesate pertinente sunt invitate la astfel de reuniuni sau la părți ale unor astfel de reuniuni, după caz. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  În cazul unor dezacorduri între autoritățile competente în ceea ce privește aspectele legate de clasificare, situația poate fi adusă în atenția corespondenților statelor membre, care pot organiza reuniuni pentru a examina problemele ridicate. Părțile interesate pertinente sunt invitate la astfel de reuniuni sau la părți ale unor astfel de reuniuni, după caz.

Amendamentul 73

Amendamentul 73

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 28 – alineatul 4 – paragraful 1

Articolul 28 – alineatul 4 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Pentru a facilita clasificarea armonizată a deșeurilor indicate în anexa III, anexa IIIA, anexa IIIB sau anexa IV în Uniune, Comisia
  este împuternicită să adopte
  acte delegate în conformitate cu articolul 76 pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea unor criterii, cum ar fi pragurile de contaminare, pe baza cărora anumite deșeuri să fie clasificate în anexele III, IIIA, IIIB sau IV. | Pentru a facilita clasificarea armonizată a deșeurilor indicate în anexa III, anexa IIIA, anexa IIIB sau anexa IV în Uniune, Comisia
  adoptă
  acte delegate în conformitate cu articolul 76 pentru a completa
  sau modifica
  prezentul regulament prin stabilirea
  sau modificarea
  unor criterii, cum ar fi pragurile de contaminare, pe baza cărora anumite deșeuri să fie clasificate în anexele III, IIIA, IIIB sau IV
  , și pragurile la care caracteristicile fizice și chimice pot fi considerate ca fiind similare, în esență
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Pentru a facilita clasificarea armonizată a deșeurilor indicate în anexa III, anexa IIIA, anexa IIIB sau anexa IV în Uniune, Comisia
  este împuternicită să adopte
  acte delegate în conformitate cu articolul 76 pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea unor criterii, cum ar fi pragurile de contaminare, pe baza cărora anumite deșeuri să fie clasificate în anexele III, IIIA, IIIB sau IV.

este împuternicită să adopte

Pentru a facilita clasificarea armonizată a deșeurilor indicate în anexa III, anexa IIIA, anexa IIIB sau anexa IV în Uniune, Comisia
  adoptă
  acte delegate în conformitate cu articolul 76 pentru a completa
  sau modifica
  prezentul regulament prin stabilirea
  sau modificarea
  unor criterii, cum ar fi pragurile de contaminare, pe baza cărora anumite deșeuri să fie clasificate în anexele III, IIIA, IIIB sau IV
  , și pragurile la care caracteristicile fizice și chimice pot fi considerate ca fiind similare, în esență
  .

adoptă

sau modifica

sau modificarea

, și pragurile la care caracteristicile fizice și chimice pot fi considerate ca fiind similare, în esență

Amendamentul 74

Amendamentul 74

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 28 – alineatul 4 – paragraful 2

Articolul 28 – alineatul 4 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| De asemenea, Comisia
  este împuternicită să adopte
  acte delegate în conformitate cu articolul 76 pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea de criterii de diferențiere între bunurile uzate și deșeuri în legătură cu anumite categorii de mărfuri pentru care această distincție este deosebit de importantă pentru exportul de deșeuri din Uniune. | De asemenea, Comisia
  adoptă
  acte delegate în conformitate cu articolul 76
  , în termen de cel mult doi ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament,
  pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea de criterii de diferențiere între bunurile uzate și deșeuri în legătură cu anumite categorii de mărfuri pentru care această distincție este deosebit de importantă pentru exportul de deșeuri din Uniune
  , inclusiv pentru a preveni eludarea normelor prevăzute în prezentul regulament
  . 
  Criteriile prevăzute în actele delegate respective sunt aceleași cu cele prevăzute în Directiva 2008/98/CE. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

De asemenea, Comisia
  este împuternicită să adopte
  acte delegate în conformitate cu articolul 76 pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea de criterii de diferențiere între bunurile uzate și deșeuri în legătură cu anumite categorii de mărfuri pentru care această distincție este deosebit de importantă pentru exportul de deșeuri din Uniune.

este împuternicită să adopte

De asemenea, Comisia
  adoptă
  acte delegate în conformitate cu articolul 76
  , în termen de cel mult doi ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament,
  pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea de criterii de diferențiere între bunurile uzate și deșeuri în legătură cu anumite categorii de mărfuri pentru care această distincție este deosebit de importantă pentru exportul de deșeuri din Uniune
  , inclusiv pentru a preveni eludarea normelor prevăzute în prezentul regulament
  . 
  Criteriile prevăzute în actele delegate respective sunt aceleași cu cele prevăzute în Directiva 2008/98/CE.

adoptă

, în termen de cel mult doi ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament,

, inclusiv pentru a preveni eludarea normelor prevăzute în prezentul regulament

Criteriile prevăzute în actele delegate respective sunt aceleași cu cele prevăzute în Directiva 2008/98/CE.

Amendamentul 75

Amendamentul 75

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 30 – titlu

Articolul 30 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Acorduri
  privind zonele de frontieră | Acorduri
  multilaterale |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Acorduri
  privind zonele de frontieră

privind zonele de frontieră

Acorduri
  multilaterale

multilaterale

Amendamentul 76

Amendamentul 76

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 30 – alineatul 1

Articolul 30 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   În circumstanțe excepționale și în cazul în care situația geografică sau demografică specifică impune această măsură, statele membre pot încheia acorduri bilaterale, simplificând procedura de notificare pentru expedierile anumitor fluxuri specifice de deșeuri în ceea ce privește expedierile transfrontaliere către cea mai apropiată instalație adecvată amplasată în zona de frontieră dintre două state membre. | 1.   În circumstanțe excepționale și în cazul în care situația geografică sau demografică specifică impune această măsură, statele membre pot încheia acorduri bilaterale
  sau multilaterale
  , simplificând procedura de notificare pentru expedierile anumitor fluxuri specifice de deșeuri în ceea ce privește expedierile transfrontaliere către cea mai apropiată instalație adecvată amplasată în zona de frontieră dintre două
  sau mai multe
  state membre. |
| | Se pot încheia astfel de acorduri și pentru expedierile de deșeuri destinate eliminării în conformitate cu articolul 11, dacă situația geografică și demografică justifică încheierea unor astfel de acorduri. În acest sens, condițiile prevăzute la articolul 11 alineatul (1) literele (a)-(f) pot deveni mai puțin stricte în ceea ce privește expedierile transfrontaliere către cea mai apropiată instalație adecvată de eliminare, în conformitate cu Directiva 2008/98/CE și cu buna gestionare a deșeurilor din punctul de vedere al mediului. |
| | Acordurile multilaterale demonstrează că deșeurile sunt tratate în conformitate cu ierarhia deșeurilor și cu principiile proximității și autonomiei la nivelul Uniunii și la nivel național, astfel cum se prevede în Directiva 2008/98/CE, că deșeurile sunt tratate în conformitate cu standardele de protecție a mediului, în conformitate cu legislația Uniunii, că, dacă instalația intră sub incidența Directivei 2010/75/UE, cele mai bune tehnici disponibile, astfel cum sunt definite la articolul 3 alineatul (10) din directiva respectivă, se aplică în conformitate cu autorizația pentru instalație și că acordurile nu conduc la o fragmentare semnificativă a pieței Uniunii pentru expedierile de deșeuri. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   În circumstanțe excepționale și în cazul în care situația geografică sau demografică specifică impune această măsură, statele membre pot încheia acorduri bilaterale, simplificând procedura de notificare pentru expedierile anumitor fluxuri specifice de deșeuri în ceea ce privește expedierile transfrontaliere către cea mai apropiată instalație adecvată amplasată în zona de frontieră dintre două state membre.

1.   În circumstanțe excepționale și în cazul în care situația geografică sau demografică specifică impune această măsură, statele membre pot încheia acorduri bilaterale
  sau multilaterale
  , simplificând procedura de notificare pentru expedierile anumitor fluxuri specifice de deșeuri în ceea ce privește expedierile transfrontaliere către cea mai apropiată instalație adecvată amplasată în zona de frontieră dintre două
  sau mai multe
  state membre.

Se pot încheia astfel de acorduri și pentru expedierile de deșeuri destinate eliminării în conformitate cu articolul 11, dacă situația geografică și demografică justifică încheierea unor astfel de acorduri. În acest sens, condițiile prevăzute la articolul 11 alineatul (1) literele (a)-(f) pot deveni mai puțin stricte în ceea ce privește expedierile transfrontaliere către cea mai apropiată instalație adecvată de eliminare, în conformitate cu Directiva 2008/98/CE și cu buna gestionare a deșeurilor din punctul de vedere al mediului.

Se pot încheia astfel de acorduri și pentru expedierile de deșeuri destinate eliminării în conformitate cu articolul 11, dacă situația geografică și demografică justifică încheierea unor astfel de acorduri. În acest sens, condițiile prevăzute la articolul 11 alineatul (1) literele (a)-(f) pot deveni mai puțin stricte în ceea ce privește expedierile transfrontaliere către cea mai apropiată instalație adecvată de eliminare, în conformitate cu Directiva 2008/98/CE și cu buna gestionare a deșeurilor din punctul de vedere al mediului.

Acordurile multilaterale demonstrează că deșeurile sunt tratate în conformitate cu ierarhia deșeurilor și cu principiile proximității și autonomiei la nivelul Uniunii și la nivel național, astfel cum se prevede în Directiva 2008/98/CE, că deșeurile sunt tratate în conformitate cu standardele de protecție a mediului, în conformitate cu legislația Uniunii, că, dacă instalația intră sub incidența Directivei 2010/75/UE, cele mai bune tehnici disponibile, astfel cum sunt definite la articolul 3 alineatul (10) din directiva respectivă, se aplică în conformitate cu autorizația pentru instalație și că acordurile nu conduc la o fragmentare semnificativă a pieței Uniunii pentru expedierile de deșeuri.

Acordurile multilaterale demonstrează că deșeurile sunt tratate în conformitate cu ierarhia deșeurilor și cu principiile proximității și autonomiei la nivelul Uniunii și la nivel național, astfel cum se prevede în Directiva 2008/98/CE, că deșeurile sunt tratate în conformitate cu standardele de protecție a mediului, în conformitate cu legislația Uniunii, că, dacă instalația intră sub incidența Directivei 2010/75/UE, cele mai bune tehnici disponibile, astfel cum sunt definite la articolul 3 alineatul (10) din directiva respectivă, se aplică în conformitate cu autorizația pentru instalație și că acordurile nu conduc la o fragmentare semnificativă a pieței Uniunii pentru expedierile de deșeuri.

Amendamentul 77

Amendamentul 77

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 30 – alineatul 2

Articolul 30 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Acordurile
  bilaterale
  menționate la alineatul (1) se pot încheia și în cazul în care deșeurile sunt expediate din și tratate în țara de expediere, dar tranzitează un alt stat membru. | 2.   Acordurile menționate la alineatul (1) se pot încheia și în cazul în care deșeurile sunt expediate din și tratate în țara de expediere, dar tranzitează un alt stat membru. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Acordurile
  bilaterale
  menționate la alineatul (1) se pot încheia și în cazul în care deșeurile sunt expediate din și tratate în țara de expediere, dar tranzitează un alt stat membru.

2.   Acordurile menționate la alineatul (1) se pot încheia și în cazul în care deșeurile sunt expediate din și tratate în țara de expediere, dar tranzitează un alt stat membru.

Amendamentul 78

Amendamentul 78

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 30 – alineatul 3

Articolul 30 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Statele membre pot încheia, de asemenea, acordurile
  bilaterale
  menționate la alineatul (1) cu țări care sunt părți la Acordul privind Spațiul Economic European. | 3.   Statele membre pot încheia, de asemenea, acordurile menționate la alineatul (1) cu țări care sunt părți la Acordul privind Spațiul Economic European. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Statele membre pot încheia, de asemenea, acordurile
  bilaterale
  menționate la alineatul (1) cu țări care sunt părți la Acordul privind Spațiul Economic European.

3.   Statele membre pot încheia, de asemenea, acordurile menționate la alineatul (1) cu țări care sunt părți la Acordul privind Spațiul Economic European.

Amendamentul 79

Amendamentul 79

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 30 – alineatul 4

Articolul 30 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Acordurile menționate la prezentul articol se notifică Comisiei înainte de a intra în vigoare. | 4.   Acordurile menționate la prezentul articol se notifică Comisiei
  și corespondenților
  înainte de a intra în vigoare.
  Întrebările sau preocupările adresate corespondenților în legătură cu acordurile bilaterale sau multilaterale pot fi ridicate la reuniunile corespondenților. Părțile interesate pertinente sunt invitate la astfel de reuniuni sau la părți ale unor astfel de reuniuni, după caz. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Acordurile menționate la prezentul articol se notifică Comisiei înainte de a intra în vigoare.

4.   Acordurile menționate la prezentul articol se notifică Comisiei
  și corespondenților
  înainte de a intra în vigoare.
  Întrebările sau preocupările adresate corespondenților în legătură cu acordurile bilaterale sau multilaterale pot fi ridicate la reuniunile corespondenților. Părțile interesate pertinente sunt invitate la astfel de reuniuni sau la părți ale unor astfel de reuniuni, după caz.

Amendamentul 151

Amendamentul 151

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 30 a (nou)

Articolul 30 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 30a




  Expedierile dintr-o regiune ultraperiferică





  1.
     
  Prin derogare de la articolul 5 alineatul (5), articolul 8 alineatele (3), (4), (5) și (6) și articolul 9 alineatele (1), (2), (6) și (7), în cazul expedierilor de deșeuri între o regiune ultraperiferică menționată la articolul 349 din TFUE și statul său membru care necesită tranzitul printr-un alt stat membru, se consideră că autoritatea de tranzit a emis un consimțământ tacit, cu excepția cazului în care autoritatea de tranzit respectivă obiectează în termen de trei zile de la primirea consimțământului scris din partea autorității competente de expediere și de destinație.






  2.
     
  Un astfel de consimțământ tacit este valabil pentru perioada menționată în consimțământul scris al autorității competente de expediere și de destinație. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 30a

Expedierile dintr-o regiune ultraperiferică

1.
     
  Prin derogare de la articolul 5 alineatul (5), articolul 8 alineatele (3), (4), (5) și (6) și articolul 9 alineatele (1), (2), (6) și (7), în cazul expedierilor de deșeuri între o regiune ultraperiferică menționată la articolul 349 din TFUE și statul său membru care necesită tranzitul printr-un alt stat membru, se consideră că autoritatea de tranzit a emis un consimțământ tacit, cu excepția cazului în care autoritatea de tranzit respectivă obiectează în termen de trei zile de la primirea consimțământului scris din partea autorității competente de expediere și de destinație.

2.
     
  Un astfel de consimțământ tacit este valabil pentru perioada menționată în consimțământul scris al autorității competente de expediere și de destinație.

Amendamentul 80

Amendamentul 80

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 36 – alineatul 1 – litera b a (nouă)

Articolul 36 – alineatul 1 – litera b a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | deșeurile care conțin sau care sunt contaminate cu o substanță a cărei concentrație depășește nivelurile prevăzute în anexa IV la Regulamentul (UE) 2019/1021 privind poluanții organici persistenți; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

deșeurile care conțin sau care sunt contaminate cu o substanță a cărei concentrație depășește nivelurile prevăzute în anexa IV la Regulamentul (UE) 2019/1021 privind poluanții organici persistenți;

deșeurile care conțin sau care sunt contaminate cu o substanță a cărei concentrație depășește nivelurile prevăzute în anexa IV la Regulamentul (UE) 2019/1021 privind poluanții organici persistenți;

Amendamentul 81

Amendamentul 81

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 37 – alineatul 2 – paragraful 1

Articolul 37 – alineatul 2 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Alineatul (1) nu se aplică exporturilor de deșeuri destinate valorificării către o țară inclusă în lista țărilor stabilită în conformitate cu articolul 38 pentru deșeurile specificate în lista respectivă. | Alineatul (1) nu se aplică exporturilor de deșeuri destinate valorificării către o țară inclusă în lista țărilor stabilită în conformitate cu articolul 38 pentru deșeurile specificate în lista respectivă.
  Exporturile de deșeuri de plastic către țări cărora nu li se aplică Decizia OCDE, cu excepția statelor membre ale AELS, nu intră sub incidența articolul 38. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Alineatul (1) nu se aplică exporturilor de deșeuri destinate valorificării către o țară inclusă în lista țărilor stabilită în conformitate cu articolul 38 pentru deșeurile specificate în lista respectivă.

Alineatul (1) nu se aplică exporturilor de deșeuri destinate valorificării către o țară inclusă în lista țărilor stabilită în conformitate cu articolul 38 pentru deșeurile specificate în lista respectivă.
  Exporturile de deșeuri de plastic către țări cărora nu li se aplică Decizia OCDE, cu excepția statelor membre ale AELS, nu intră sub incidența articolul 38.

Exporturile de deșeuri de plastic către țări cărora nu li se aplică Decizia OCDE, cu excepția statelor membre ale AELS, nu intră sub incidența articolul 38.

Amendamentul 82

Amendamentul 82

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 38 – alineatul 4 – partea introductivă

Articolul 38 – alineatul 4 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Comisia actualizează periodic, cel puțin
  o dată la doi ani
  de la stabilirea sa, lista țărilor către care sunt autorizate exporturile pentru a: | 4.   Comisia actualizează periodic, cel puțin
  în fiecare an
  de la stabilirea sa, lista țărilor către care sunt autorizate exporturile pentru a: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Comisia actualizează periodic, cel puțin
  o dată la doi ani
  de la stabilirea sa, lista țărilor către care sunt autorizate exporturile pentru a:

4.   Comisia actualizează periodic, cel puțin
  în fiecare an
  de la stabilirea sa, lista țărilor către care sunt autorizate exporturile pentru a:

Amendamentul 83

Amendamentul 83

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 40 – alineatul 1

Articolul 40 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Comisia evaluează cererile prezentate în temeiul articolului 39 fără întârzieri nejustificate și, în cazul în care consideră că cerințele prevăzute la articolul respectiv sunt respectate, include țara solicitantă în lista țărilor către care sunt autorizate exporturile. Evaluarea se bazează pe informațiile și documentele justificative furnizate de țara solicitantă, precum și pe alte informații relevante, și
  urmărește să stabilească
  dacă țara solicitantă a instituit și pune în aplicare toate măsurile necesare pentru a se asigura că deșeurile în cauză vor fi gestionate într-un mod care asigură protecția mediului, astfel cum se menționează la articolul 56. Pentru a efectua această evaluare, Comisia utilizează, ca puncte de referință, dispozițiile relevante din legislație și orientările menționate în anexa IX. | 1.   Comisia evaluează cererile prezentate în temeiul articolului 39 fără întârzieri nejustificate și, în cazul în care consideră că cerințele prevăzute la articolul respectiv sunt respectate, include țara solicitantă în lista țărilor către care sunt autorizate exporturile. Evaluarea se bazează pe informațiile și documentele justificative furnizate de țara solicitantă, precum și pe alte informații relevante, și
  stabilește
  dacă țara solicitantă a instituit și pune în aplicare toate măsurile necesare pentru a se asigura că deșeurile în cauză vor fi gestionate într-un mod care asigură protecția mediului, astfel cum se menționează la articolul 56. Pentru a efectua această evaluare, Comisia utilizează, ca puncte de referință, dispozițiile relevante din legislație și orientările menționate în anexa IX.
  În cadrul evaluării, Comisia consultă părțile interesate, inclusiv experții naționali, reprezentanții pertinenți ai industriei și organizațiile neguvernamentale. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Comisia evaluează cererile prezentate în temeiul articolului 39 fără întârzieri nejustificate și, în cazul în care consideră că cerințele prevăzute la articolul respectiv sunt respectate, include țara solicitantă în lista țărilor către care sunt autorizate exporturile. Evaluarea se bazează pe informațiile și documentele justificative furnizate de țara solicitantă, precum și pe alte informații relevante, și
  urmărește să stabilească
  dacă țara solicitantă a instituit și pune în aplicare toate măsurile necesare pentru a se asigura că deșeurile în cauză vor fi gestionate într-un mod care asigură protecția mediului, astfel cum se menționează la articolul 56. Pentru a efectua această evaluare, Comisia utilizează, ca puncte de referință, dispozițiile relevante din legislație și orientările menționate în anexa IX.

1.   Comisia evaluează cererile prezentate în temeiul articolului 39 fără întârzieri nejustificate și, în cazul în care consideră că cerințele prevăzute la articolul respectiv sunt respectate, include țara solicitantă în lista țărilor către care sunt autorizate exporturile. Evaluarea se bazează pe informațiile și documentele justificative furnizate de țara solicitantă, precum și pe alte informații relevante, și
  stabilește
  dacă țara solicitantă a instituit și pune în aplicare toate măsurile necesare pentru a se asigura că deșeurile în cauză vor fi gestionate într-un mod care asigură protecția mediului, astfel cum se menționează la articolul 56. Pentru a efectua această evaluare, Comisia utilizează, ca puncte de referință, dispozițiile relevante din legislație și orientările menționate în anexa IX.
  În cadrul evaluării, Comisia consultă părțile interesate, inclusiv experții naționali, reprezentanții pertinenți ai industriei și organizațiile neguvernamentale.

Amendamentul 84

Amendamentul 84

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 41 – alineatul 1 – litera c a (nouă)

Articolul 41 – alineatul 1 – litera c a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | exportul deșeurilor de plastic enumerate în anexele III, IIIA, IIIB sau IV către țări cărora li se aplică decizia OCDE, altele decât țările AELS, se elimină treptat până la ... [a se introduce data: patru ani de la intrarea în vigoare]; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ca)

(ca)

exportul deșeurilor de plastic enumerate în anexele III, IIIA, IIIB sau IV către țări cărora li se aplică decizia OCDE, altele decât țările AELS, se elimină treptat până la ... [a se introduce data: patru ani de la intrarea în vigoare];

exportul deșeurilor de plastic enumerate în anexele III, IIIA, IIIB sau IV către țări cărora li se aplică decizia OCDE, altele decât țările AELS, se elimină treptat până la ... [a se introduce data: patru ani de la intrarea în vigoare];

Amendamentul 85

Amendamentul 85

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 42 – alineatul 1

Articolul 42 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Comisia monitorizează
  nivelurile exporturilor
  de deșeuri din Uniune către țările cărora li se aplică Decizia OCDE, pentru a se asigura că astfel de exporturi
  nu conduc la prejudicii grave pentru mediu sau sănătatea umană
  în țara de destinație. Ca parte a acestei monitorizări, Comisia evaluează cererile din partea persoanelor fizice sau juridice, care sunt însoțite de informații și date relevante ce arată că exportul de deșeuri din Uniune
  conduce la prejudicii grave pentru mediu sau sănătatea umană
  într-o țară căreia i se aplică Decizia OCDE. | 1.   Comisia monitorizează
  exporturile
  de deșeuri din Uniune către țările cărora li se aplică Decizia OCDE, pentru a se asigura că astfel de exporturi
  îndeplinesc criteriile bunei gestionări din punctul de vedere al mediului, în conformitate cu articolul 56,
  în țara de destinație
  și nu cauzează efecte adverse semnificative asupra gestionării deșeurilor generate pe plan intern în țara respectivă
  . Ca parte a acestei monitorizări, Comisia evaluează cererile din partea persoanelor fizice sau juridice, care sunt însoțite de informații și date relevante ce arată că exportul de deșeuri din Uniune
  nu îndeplinește criteriile bunei gestionări din punctul de vedere al mediului, în conformitate cu articolul 56,
  într-o țară căreia i se aplică Decizia OCDE
  sau cauzează efecte adverse semnificative asupra gestionării deșeurilor generate pe plan intern în țara respectivă
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Comisia monitorizează
  nivelurile exporturilor
  de deșeuri din Uniune către țările cărora li se aplică Decizia OCDE, pentru a se asigura că astfel de exporturi
  nu conduc la prejudicii grave pentru mediu sau sănătatea umană
  în țara de destinație. Ca parte a acestei monitorizări, Comisia evaluează cererile din partea persoanelor fizice sau juridice, care sunt însoțite de informații și date relevante ce arată că exportul de deșeuri din Uniune
  conduce la prejudicii grave pentru mediu sau sănătatea umană
  într-o țară căreia i se aplică Decizia OCDE.

1.   Comisia monitorizează
  exporturile
  de deșeuri din Uniune către țările cărora li se aplică Decizia OCDE, pentru a se asigura că astfel de exporturi
  îndeplinesc criteriile bunei gestionări din punctul de vedere al mediului, în conformitate cu articolul 56,
  în țara de destinație
  și nu cauzează efecte adverse semnificative asupra gestionării deșeurilor generate pe plan intern în țara respectivă
  . Ca parte a acestei monitorizări, Comisia evaluează cererile din partea persoanelor fizice sau juridice, care sunt însoțite de informații și date relevante ce arată că exportul de deșeuri din Uniune
  nu îndeplinește criteriile bunei gestionări din punctul de vedere al mediului, în conformitate cu articolul 56,
  într-o țară căreia i se aplică Decizia OCDE
  sau cauzează efecte adverse semnificative asupra gestionării deșeurilor generate pe plan intern în țara respectivă
  .

Amendamentul 86

Amendamentul 86

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 42 – alineatul 2

Articolul 42 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   În cazurile în care
  exportul de deșeuri din Uniune către o țară căreia i se aplică Decizia OCDE a crescut considerabil într-o perioadă scurtă de timp și
  nu există suficiente dovezi care să demonstreze că țara în cauză are capacitatea de a valorifica deșeurile respective într-un mod care asigură protecția mediului, astfel cum se menționează la articolul 56, Comisia solicită autorităților competente din țara în cauză să furnizeze, în termen de 60 de zile, informații privind condițiile în care sunt valorificate deșeurile respective și capacitatea țării în cauză de a le gestiona. Comisia poate acorda o prelungire a acestui termen în cazul în care țara în cauză formulează o cerere motivată de prelungire. | 2.   În cazurile în care nu există suficiente dovezi care să demonstreze că țara în cauză are capacitatea de a valorifica deșeurile respective într-un mod care asigură protecția mediului, astfel cum se menționează la articolul 56,
  dacă sunt dovezi că țara în cauză nu îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 56 în cazul acestor deșeuri sau dacă sunt dovezi că există efecte adverse semnificative asupra gestionării deșeurilor generate pe plan intern în țara respectivă din cauza importării de deșeuri din Uniune,
  Comisia solicită autorităților competente din țara în cauză să furnizeze, în termen de 60 de zile, informații privind condițiile în care sunt valorificate deșeurile respective și capacitatea țării în cauză de a le gestiona
  , inclusiv deșeurile generate pe plan intern ce pot fi afectate de aceste importuri
  . Comisia poate acorda o prelungire a acestui termen în cazul în care țara în cauză formulează o cerere motivată de prelungire. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   În cazurile în care
  exportul de deșeuri din Uniune către o țară căreia i se aplică Decizia OCDE a crescut considerabil într-o perioadă scurtă de timp și
  nu există suficiente dovezi care să demonstreze că țara în cauză are capacitatea de a valorifica deșeurile respective într-un mod care asigură protecția mediului, astfel cum se menționează la articolul 56, Comisia solicită autorităților competente din țara în cauză să furnizeze, în termen de 60 de zile, informații privind condițiile în care sunt valorificate deșeurile respective și capacitatea țării în cauză de a le gestiona. Comisia poate acorda o prelungire a acestui termen în cazul în care țara în cauză formulează o cerere motivată de prelungire.

2.   În cazurile în care nu există suficiente dovezi care să demonstreze că țara în cauză are capacitatea de a valorifica deșeurile respective într-un mod care asigură protecția mediului, astfel cum se menționează la articolul 56,
  dacă sunt dovezi că țara în cauză nu îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 56 în cazul acestor deșeuri sau dacă sunt dovezi că există efecte adverse semnificative asupra gestionării deșeurilor generate pe plan intern în țara respectivă din cauza importării de deșeuri din Uniune,
  Comisia solicită autorităților competente din țara în cauză să furnizeze, în termen de 60 de zile, informații privind condițiile în care sunt valorificate deșeurile respective și capacitatea țării în cauză de a le gestiona
  , inclusiv deșeurile generate pe plan intern ce pot fi afectate de aceste importuri
  . Comisia poate acorda o prelungire a acestui termen în cazul în care țara în cauză formulează o cerere motivată de prelungire.

Amendamentul 87

Amendamentul 87

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 42 – alineatul 3 – litera a

Articolul 42 – alineatul 3 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | a instituit și a pus în aplicare un cadru juridic adecvat pentru
  importul și
  gestionarea deșeurilor
  în cauză
  , precum și măsuri adecvate pentru a asigura buna gestionare din punctul de vedere al mediului a deșeurilor reziduale generate prin valorificarea
  deșeurilor în cauză
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

a instituit și a pus în aplicare un cadru juridic adecvat pentru
  importul și
  gestionarea deșeurilor
  în cauză
  , precum și măsuri adecvate pentru a asigura buna gestionare din punctul de vedere al mediului a deșeurilor reziduale generate prin valorificarea
  deșeurilor în cauză
  ;

importul și

în cauză

deșeurilor în cauză

| (a) | a instituit și a pus în aplicare un cadru juridic adecvat pentru gestionarea deșeurilor
  generate pe plan intern și a celor importate
  , precum și măsuri adecvate pentru a asigura buna gestionare din punctul de vedere al mediului a deșeurilor
  importate pe teritoriul său, precum și a deșeurilor
  reziduale generate prin valorificarea
  deșeurilor respective
  ; |
| --- | --- |

(a)

a instituit și a pus în aplicare un cadru juridic adecvat pentru gestionarea deșeurilor
  generate pe plan intern și a celor importate
  , precum și măsuri adecvate pentru a asigura buna gestionare din punctul de vedere al mediului a deșeurilor
  importate pe teritoriul său, precum și a deșeurilor
  reziduale generate prin valorificarea
  deșeurilor respective
  ;

generate pe plan intern și a celor importate

importate pe teritoriul său, precum și a deșeurilor

deșeurilor respective

Amendamentul 88

Amendamentul 88

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 42 – alineatul 3 – litera b

Articolul 42 – alineatul 3 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | dispune de o capacitate suficientă pe teritoriul său care permite ca deșeurile în cauză să fie gestionate într-un mod care asigură protecția mediului, ținând seama de volumul crescut de deșeuri importate pe teritoriul său; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

dispune de o capacitate suficientă pe teritoriul său care permite ca deșeurile în cauză să fie gestionate într-un mod care asigură protecția mediului, ținând seama de volumul crescut de deșeuri importate pe teritoriul său;

| (b) | dispune de o capacitate suficientă pe teritoriul său care permite ca deșeurile în cauză să fie gestionate într-un mod care asigură protecția mediului, ținând seama de volumul crescut de deșeuri
  , care ar putea exista ca urmare a deșeurilor
  importate pe teritoriul său; |
| --- | --- |

(b)

dispune de o capacitate suficientă pe teritoriul său care permite ca deșeurile în cauză să fie gestionate într-un mod care asigură protecția mediului, ținând seama de volumul crescut de deșeuri
  , care ar putea exista ca urmare a deșeurilor
  importate pe teritoriul său;

, care ar putea exista ca urmare a deșeurilor

Amendamentul 89

Amendamentul 89

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 42 – alineatul 3 – litera c

Articolul 42 – alineatul 3 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | a instituit
  o strategie adecvată pentru
  a 
  aborda posibilul impact negativ al unei creșteri
  a 
  importurilor
  de deșeuri în cauză asupra colectării și gestionării deșeurilor generate pe plan intern; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

a instituit
  o strategie adecvată pentru
  a 
  aborda posibilul impact negativ al unei creșteri
  a 
  importurilor
  de deșeuri în cauză asupra colectării și gestionării deșeurilor generate pe plan intern;

o strategie adecvată pentru

aborda posibilul impact negativ al unei creșteri

importurilor

| (c) | a instituit
  măsuri adecvate, inclusiv raportarea separată
  a 
  deșeurilor generate pe plan intern și a celor importate, pentru
  a 
  garanta că importurile
  de deșeuri în cauză
  nu au niciun efect advers semnificativ
  asupra colectării și gestionării deșeurilor generate pe plan intern; |
| --- | --- |

(c)

a instituit
  măsuri adecvate, inclusiv raportarea separată
  a 
  deșeurilor generate pe plan intern și a celor importate, pentru
  a 
  garanta că importurile
  de deșeuri în cauză
  nu au niciun efect advers semnificativ
  asupra colectării și gestionării deșeurilor generate pe plan intern;

măsuri adecvate, inclusiv raportarea separată

deșeurilor generate pe plan intern și a celor importate, pentru

garanta că importurile

nu au niciun efect advers semnificativ

Amendamentul 90

Amendamentul 90

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 42 – alineatul 3 – litera d

Articolul 42 – alineatul 3 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | a instituit și a pus în aplicare măsuri adecvate de asigurare a respectării normelor pentru a aborda eventualele expedieri ilegale de deșeuri sau tratarea ilegală a acestora. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

a instituit și a pus în aplicare măsuri adecvate de asigurare a respectării normelor pentru a aborda eventualele expedieri ilegale de deșeuri sau tratarea ilegală a acestora.

| (d) | a instituit și a pus în aplicare măsuri adecvate de asigurare a respectării normelor pentru a aborda eventualele expedieri ilegale de deșeuri sau tratarea ilegală a acestora
  într-un mod care nu asigură protecția mediului
  . |
| --- | --- |

(d)

a instituit și a pus în aplicare măsuri adecvate de asigurare a respectării normelor pentru a aborda eventualele expedieri ilegale de deșeuri sau tratarea ilegală a acestora
  într-un mod care nu asigură protecția mediului
  .

într-un mod care nu asigură protecția mediului

Amendamentul 91

Amendamentul 91

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 42 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 42 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  În scopul verificărilor menționate la alineatul (3), Comisia consultă, după caz, părțile interesate pertinente. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  În scopul verificărilor menționate la alineatul (3), Comisia consultă, după caz, părțile interesate pertinente.

Amendamentul 92

Amendamentul 92

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 42 – alineatul 4 – paragraful 1

Articolul 42 – alineatul 4 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În cazul în care, în urma solicitării menționate la alineatul (2), țara în cauză nu furnizează suficiente dovezi, astfel cum se menționează la alineatul (3), că deșeurile sunt gestionate într-un mod care asigură protecția mediului în conformitate cu articolul 56, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 76 pentru a completa prezentul regulament prin interzicerea exportului deșeurilor în cauză către țara respectivă. | În cazul în care, în urma solicitării menționate la alineatul (2), țara în cauză nu furnizează suficiente dovezi, astfel cum se menționează la alineatul (3), că deșeurile sunt gestionate într-un mod care asigură protecția mediului în conformitate cu articolul 56
  sau că nu există efecte adverse semnificative asupra gestionării deșeurilor generate pe plan intern ca urmare a importului de deșeuri
  , Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 76 pentru a completa prezentul regulament prin interzicerea exportului deșeurilor în cauză către țara respectivă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În cazul în care, în urma solicitării menționate la alineatul (2), țara în cauză nu furnizează suficiente dovezi, astfel cum se menționează la alineatul (3), că deșeurile sunt gestionate într-un mod care asigură protecția mediului în conformitate cu articolul 56, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 76 pentru a completa prezentul regulament prin interzicerea exportului deșeurilor în cauză către țara respectivă.

În cazul în care, în urma solicitării menționate la alineatul (2), țara în cauză nu furnizează suficiente dovezi, astfel cum se menționează la alineatul (3), că deșeurile sunt gestionate într-un mod care asigură protecția mediului în conformitate cu articolul 56
  sau că nu există efecte adverse semnificative asupra gestionării deșeurilor generate pe plan intern ca urmare a importului de deșeuri
  , Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 76 pentru a completa prezentul regulament prin interzicerea exportului deșeurilor în cauză către țara respectivă.

sau că nu există efecte adverse semnificative asupra gestionării deșeurilor generate pe plan intern ca urmare a importului de deșeuri

Amendamentul 93

Amendamentul 93

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 43 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 43 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  O persoană fizică sau juridică ce exportă deșeuri din Uniune se asigură, de asemenea, că instalația care va gestiona deșeurile în țara de destinație a instituit canale de raportare internă, cu protecție adecvată pentru persoanele care efectuează raportarea. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  O persoană fizică sau juridică ce exportă deșeuri din Uniune se asigură, de asemenea, că instalația care va gestiona deșeurile în țara de destinație a instituit canale de raportare internă, cu protecție adecvată pentru persoanele care efectuează raportarea.

Amendamentul 94

Amendamentul 94

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 43 – alineatul 2

Articolul 43 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   În vederea îndeplinirii obligației menționate la alineatul (1), o persoană fizică sau juridică care intenționează să exporte deșeuri din Uniune se asigură că instalațiile care vor gestiona deșeurile în țara de destinație au fost supuse unui audit efectuat de o parte terță independentă și acreditată, care deține calificările corespunzătoare. | 2.   În vederea îndeplinirii obligației menționate la alineatul (1), o persoană fizică sau juridică care intenționează să exporte deșeuri din Uniune se asigură că instalațiile care vor gestiona deșeurile în țara de destinație au fost supuse unui audit efectuat de o parte terță independentă și acreditată, care deține calificările corespunzătoare. 
  Partea terță care efectuează auditul este certificată în conformitate cu standardele Uniunii sau cu standardele recunoscute la nivel internațional, cum ar fi ISO 19011:2018, iar exportatorul obține confirmarea scrisă a certificării respective înainte de export. Pentru a garanta independența și obiectivitatea auditului, persoana fizică sau juridică care l-a comandat nu intervine în niciun fel în executarea auditului. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   În vederea îndeplinirii obligației menționate la alineatul (1), o persoană fizică sau juridică care intenționează să exporte deșeuri din Uniune se asigură că instalațiile care vor gestiona deșeurile în țara de destinație au fost supuse unui audit efectuat de o parte terță independentă și acreditată, care deține calificările corespunzătoare.

2.   În vederea îndeplinirii obligației menționate la alineatul (1), o persoană fizică sau juridică care intenționează să exporte deșeuri din Uniune se asigură că instalațiile care vor gestiona deșeurile în țara de destinație au fost supuse unui audit efectuat de o parte terță independentă și acreditată, care deține calificările corespunzătoare. 
  Partea terță care efectuează auditul este certificată în conformitate cu standardele Uniunii sau cu standardele recunoscute la nivel internațional, cum ar fi ISO 19011:2018, iar exportatorul obține confirmarea scrisă a certificării respective înainte de export. Pentru a garanta independența și obiectivitatea auditului, persoana fizică sau juridică care l-a comandat nu intervine în niciun fel în executarea auditului.

Amendamentul 95

Amendamentul 95

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 43 – alineatul 4 – paragraful 1

Articolul 43 – alineatul 4 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| O persoană fizică sau juridică care intenționează să exporte deșeuri se asigură că instalația care va gestiona deșeurile în țara de destinație a făcut obiectul unui audit, astfel cum se menționează la alineatul (2), înainte de a exporta deșeurile către instalația în cauză
  și că auditul se repetă la intervale regulate, urmând o abordare bazată pe riscuri
  ,
  cu o frecvență minimă de trei ani după efectuarea primului audit
  . | O persoană fizică sau juridică care intenționează să exporte deșeuri se asigură că instalația care va gestiona deșeurile în țara de destinație a făcut obiectul unui audit, astfel cum se menționează la alineatul (2)
  , care a fost efectuat cu cel mult doi ani în urmă
  , înainte de a exporta deșeurile către instalația în cauză. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

O persoană fizică sau juridică care intenționează să exporte deșeuri se asigură că instalația care va gestiona deșeurile în țara de destinație a făcut obiectul unui audit, astfel cum se menționează la alineatul (2), înainte de a exporta deșeurile către instalația în cauză
  și că auditul se repetă la intervale regulate, urmând o abordare bazată pe riscuri
  ,
  cu o frecvență minimă de trei ani după efectuarea primului audit
  .

și că auditul se repetă la intervale regulate, urmând o abordare bazată pe riscuri

cu o frecvență minimă de trei ani după efectuarea primului audit

O persoană fizică sau juridică care intenționează să exporte deșeuri se asigură că instalația care va gestiona deșeurile în țara de destinație a făcut obiectul unui audit, astfel cum se menționează la alineatul (2)
  , care a fost efectuat cu cel mult doi ani în urmă
  , înainte de a exporta deșeurile către instalația în cauză.

, care a fost efectuat cu cel mult doi ani în urmă

Amendamentul 96

Amendamentul 96

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 43 – alineatul 4 – paragraful 2

Articolul 43 – alineatul 4 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| O persoană fizică sau juridică care exportă deșeuri din Uniune efectuează, de asemenea, fără întârziere un audit ad-hoc în cazul în care primește
  informații plauzibile
  că o instalație nu mai îndeplinește criteriile prevăzute în anexa X. | O persoană fizică sau juridică care exportă deșeuri din Uniune efectuează, de asemenea, fără întârziere un audit ad-hoc în cazul în care primește
  dovezi
  că o instalație nu mai îndeplinește criteriile prevăzute în anexa X. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

O persoană fizică sau juridică care exportă deșeuri din Uniune efectuează, de asemenea, fără întârziere un audit ad-hoc în cazul în care primește
  informații plauzibile
  că o instalație nu mai îndeplinește criteriile prevăzute în anexa X.

informații plauzibile

O persoană fizică sau juridică care exportă deșeuri din Uniune efectuează, de asemenea, fără întârziere un audit ad-hoc în cazul în care primește
  dovezi
  că o instalație nu mai îndeplinește criteriile prevăzute în anexa X.

dovezi

Amendamentul 97

Amendamentul 97

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 43 – alineatul 7– paragraful 1 a (nou)

Articolul 43 – alineatul 7– paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Persoanele fizice sau juridice care exportă deșeuri în afara Uniunii furnizează Comisiei un raport de audit întocmit pe baza auditului menționat la alineatul (2), înainte de exportul deșeurilor respective. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Persoanele fizice sau juridice care exportă deșeuri în afara Uniunii furnizează Comisiei un raport de audit întocmit pe baza auditului menționat la alineatul (2), înainte de exportul deșeurilor respective.

Persoanele fizice sau juridice care exportă deșeuri în afara Uniunii furnizează Comisiei un raport de audit întocmit pe baza auditului menționat la alineatul (2), înainte de exportul deșeurilor respective.

Amendamentul 98

Amendamentul 98

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 43 – alineatul 7 a (nou)

Articolul 43 – alineatul 7 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Comisia instituie și administrează un registru central, actualizat și accesibil publicului cu privire la instalațiile auditate. Registrul conține numele și localizarea instalațiilor auditate, precum și data celui mai recent audit. Informațiile nu cuprind informații comerciale confidențiale sau informații despre persoana care a comandat auditul. De asemenea, se împiedică divulgarea datelor cu caracter personal protejate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679 („RGPD”). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7a.
     
  Comisia instituie și administrează un registru central, actualizat și accesibil publicului cu privire la instalațiile auditate. Registrul conține numele și localizarea instalațiilor auditate, precum și data celui mai recent audit. Informațiile nu cuprind informații comerciale confidențiale sau informații despre persoana care a comandat auditul. De asemenea, se împiedică divulgarea datelor cu caracter personal protejate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679 („RGPD”).

Amendamentul 99

Amendamentul 99

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 43 – alineatul 8

Articolul 43 – alineatul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 8.   În cazul în care un acord internațional între Uniune și o țară terță căreia i se aplică Decizia OCDE recunoaște că instalațiile din țara terță respectivă vor gestiona deșeurile într-un mod care asigură protecția mediului, în conformitate cu criteriile prevăzute în anexa X, persoanele fizice și juridice care intenționează să exporte deșeuri către țara terță respectivă sunt scutite de obligația prevăzută la alineatul (2). | 8.   În cazul în care un acord internațional între Uniune și o țară terță căreia i se aplică Decizia OCDE recunoaște că instalațiile din țara terță respectivă vor gestiona deșeurile într-un mod care asigură protecția mediului,
  astfel cum se menționează în articolul 56 și
  în conformitate cu criteriile prevăzute în anexa X, persoanele fizice și juridice care intenționează să exporte deșeuri către țara terță respectivă sunt scutite de obligația prevăzută la alineatul (2). |
| | O persoană fizică sau juridică care exportă deșeuri din Uniune către o instalație dintr-o țară terță cu care Uniunea a încheiat un acord internațional efectuează, de asemenea, fără întârziere un audit ad-hoc în cazul în care primește dovezi că o instalație nu mai îndeplinește criteriile prevăzute în anexa X. În acest caz, persoana fizică sau juridică notifică autoritățile competente de expediere cu privire la dovezile respective și la planurile sale de a efectua un audit ad-hoc. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

8.   În cazul în care un acord internațional între Uniune și o țară terță căreia i se aplică Decizia OCDE recunoaște că instalațiile din țara terță respectivă vor gestiona deșeurile într-un mod care asigură protecția mediului, în conformitate cu criteriile prevăzute în anexa X, persoanele fizice și juridice care intenționează să exporte deșeuri către țara terță respectivă sunt scutite de obligația prevăzută la alineatul (2).

8.   În cazul în care un acord internațional între Uniune și o țară terță căreia i se aplică Decizia OCDE recunoaște că instalațiile din țara terță respectivă vor gestiona deșeurile într-un mod care asigură protecția mediului,
  astfel cum se menționează în articolul 56 și
  în conformitate cu criteriile prevăzute în anexa X, persoanele fizice și juridice care intenționează să exporte deșeuri către țara terță respectivă sunt scutite de obligația prevăzută la alineatul (2).

O persoană fizică sau juridică care exportă deșeuri din Uniune către o instalație dintr-o țară terță cu care Uniunea a încheiat un acord internațional efectuează, de asemenea, fără întârziere un audit ad-hoc în cazul în care primește dovezi că o instalație nu mai îndeplinește criteriile prevăzute în anexa X. În acest caz, persoana fizică sau juridică notifică autoritățile competente de expediere cu privire la dovezile respective și la planurile sale de a efectua un audit ad-hoc.

O persoană fizică sau juridică care exportă deșeuri din Uniune către o instalație dintr-o țară terță cu care Uniunea a încheiat un acord internațional efectuează, de asemenea, fără întârziere un audit ad-hoc în cazul în care primește dovezi că o instalație nu mai îndeplinește criteriile prevăzute în anexa X. În acest caz, persoana fizică sau juridică notifică autoritățile competente de expediere cu privire la dovezile respective și la planurile sale de a efectua un audit ad-hoc.

Amendamentul 100

Amendamentul 100

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 43 – alineatul 9 a (nou)

Articolul 43 – alineatul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Comisia adoptă orientări referitoare la aplicarea prezentului articol. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

9a.
     
  Comisia adoptă orientări referitoare la aplicarea prezentului articol.

Amendamentul 101

Amendamentul 101

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 56 – alineatul 2

Articolul 56 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   În scopul exportului de deșeuri, deșeurile expediate sunt considerate a fi gestionate într-un mod care asigură protecția mediului în ceea ce privește operațiunea de valorificare sau de eliminare în cauză în cazul în care se poate demonstra că deșeurile respective vor fi gestionate în conformitate cu cerințe privind sănătatea umană și protecția mediului care sunt
  în mare măsură
  echivalente cu cerințele privind sănătatea umană și protecția mediului prevăzute în legislația Uniunii. Atunci când se evaluează o astfel de echivalență
  largă
  , nu este necesară respectarea deplină a cerințelor care decurg din legislația Uniunii, dar
  ar trebui să
  se
  demonstreze
  că respectivele cerințe aplicate în țara de destinație asigură un nivel de protecție a sănătății umane și a mediului similar celui asigurat de cerințele care decurg din legislația Uniunii. | 2.   În scopul exportului de deșeuri, deșeurile expediate sunt considerate a fi gestionate într-un mod care asigură protecția mediului în ceea ce privește operațiunea de valorificare sau de eliminare în cauză în cazul în care se poate demonstra că deșeurile respective
  , precum și orice deșeuri reziduale generate prin operațiunea de valorificare,
  vor fi gestionate în conformitate cu cerințe privind sănătatea umană și protecția mediului care sunt
  considerate
  echivalente cu cerințele privind sănătatea umană
  , standardele sociale
  și protecția mediului prevăzute în legislația Uniunii
  , în special cu cele menționate în partea 1 a anexei IX, folosind ca puncte de referință orientările internaționale prevăzute în partea a 2-a a aceleiași anexe și respectând convențiilor internaționale privind dreptul muncii menționate în partea 2a a anexei respective
  . Atunci când se evaluează o astfel de echivalență, nu este necesară respectarea deplină a cerințelor care decurg din legislația Uniunii, dar se
  demonstrează
  că respectivele cerințe aplicate
  și respectate
  în țara de destinație asigură un nivel de protecție a sănătății umane și a mediului similar celui asigurat de cerințele care decurg din legislația Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   În scopul exportului de deșeuri, deșeurile expediate sunt considerate a fi gestionate într-un mod care asigură protecția mediului în ceea ce privește operațiunea de valorificare sau de eliminare în cauză în cazul în care se poate demonstra că deșeurile respective vor fi gestionate în conformitate cu cerințe privind sănătatea umană și protecția mediului care sunt
  în mare măsură
  echivalente cu cerințele privind sănătatea umană și protecția mediului prevăzute în legislația Uniunii. Atunci când se evaluează o astfel de echivalență
  largă
  , nu este necesară respectarea deplină a cerințelor care decurg din legislația Uniunii, dar
  ar trebui să
  se
  demonstreze
  că respectivele cerințe aplicate în țara de destinație asigură un nivel de protecție a sănătății umane și a mediului similar celui asigurat de cerințele care decurg din legislația Uniunii.

2.   În scopul exportului de deșeuri, deșeurile expediate sunt considerate a fi gestionate într-un mod care asigură protecția mediului în ceea ce privește operațiunea de valorificare sau de eliminare în cauză în cazul în care se poate demonstra că deșeurile respective
  , precum și orice deșeuri reziduale generate prin operațiunea de valorificare,
  vor fi gestionate în conformitate cu cerințe privind sănătatea umană și protecția mediului care sunt
  considerate
  echivalente cu cerințele privind sănătatea umană
  , standardele sociale
  și protecția mediului prevăzute în legislația Uniunii
  , în special cu cele menționate în partea 1 a anexei IX, folosind ca puncte de referință orientările internaționale prevăzute în partea a 2-a a aceleiași anexe și respectând convențiilor internaționale privind dreptul muncii menționate în partea 2a a anexei respective
  . Atunci când se evaluează o astfel de echivalență, nu este necesară respectarea deplină a cerințelor care decurg din legislația Uniunii, dar se
  demonstrează
  că respectivele cerințe aplicate
  și respectate
  în țara de destinație asigură un nivel de protecție a sănătății umane și a mediului similar celui asigurat de cerințele care decurg din legislația Uniunii.

Amendamentul 102

Amendamentul 102

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 56 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 56 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Până la ... [a se introduce data: 18 luni de la data publicării prezentului regulament], Comisia adoptă orientări care clarifică utilizarea celor mai bune tehnici disponibile pertinente în ceea ce privește evaluarea echivalenței. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Până la ... [a se introduce data: 18 luni de la data publicării prezentului regulament], Comisia adoptă orientări care clarifică utilizarea celor mai bune tehnici disponibile pertinente în ceea ce privește evaluarea echivalenței.

Amendamentul 103

Amendamentul 103

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 56 – alineatul 2 b (nou)

Articolul 56 – alineatul 2 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Până la ... [a se introduce data: 2 ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], Comisia publică un raport privind stabilirea unor obiective obligatorii referitoare la conținutul reciclat în cazul produselor, în special, dar fără a se limita la produsele din plastic, dacă nu sunt deja aplicabile în temeiul legislației Uniunii. După caz, raportul respectiv este însoțit de propuneri legislative. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2b.
     
  Până la ... [a se introduce data: 2 ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], Comisia publică un raport privind stabilirea unor obiective obligatorii referitoare la conținutul reciclat în cazul produselor, în special, dar fără a se limita la produsele din plastic, dacă nu sunt deja aplicabile în temeiul legislației Uniunii. După caz, raportul respectiv este însoțit de propuneri legislative.

Amendamentul 104

Amendamentul 104

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 56 – alineatul 2 c (nou)

Articolul 56 – alineatul 2 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Până la ... [JO: a se introduce data: un an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], Comisia publică un raport de evaluare a impactului asupra bunei gestionări a deșeurilor de plastic din punctul de vedere al mediului în Uniune în contextul eliminării treptate a exporturilor de deșeuri de plastic în afara Uniunii și a țărilor AELS. După caz, acesta este însoțit de măsuri de atenuare a efectelor adverse identificate asupra capacității Uniunii de gestionare a deșeurilor pentru o bună gestionare a deșeurilor de plastic din punctul de vedere al mediului și de promovare a inovării și a investițiilor în sectorul respectiv. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2c.
     
  Până la ... [JO: a se introduce data: un an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], Comisia publică un raport de evaluare a impactului asupra bunei gestionări a deșeurilor de plastic din punctul de vedere al mediului în Uniune în contextul eliminării treptate a exporturilor de deșeuri de plastic în afara Uniunii și a țărilor AELS. După caz, acesta este însoțit de măsuri de atenuare a efectelor adverse identificate asupra capacității Uniunii de gestionare a deșeurilor pentru o bună gestionare a deșeurilor de plastic din punctul de vedere al mediului și de promovare a inovării și a investițiilor în sectorul respectiv.

Amendamentul 105

Amendamentul 105

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 57 – alineatul 2 – litera a a (nouă)

Articolul 57 – alineatul 2 – litera a a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | la instalațiile de colectare, de depozitare și de sortare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(aa)

(aa)

la instalațiile de colectare, de depozitare și de sortare;

la instalațiile de colectare, de depozitare și de sortare;

Amendamentul 106

Amendamentul 106

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 57 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 57 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Statele membre efectuează controale pentru a preveni și a detecta expedierile ilegale de deșeuri pe baza unui mecanism de urmărire bazat pe riscuri al Uniunii. |
| | Pentru a garanta armonizarea controalelor, Comisia adoptă acte de punere în aplicare cu scopul de a defini elementele detaliate ale mecanismului de urmărire bazat pe riscuri al Uniunii. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 77 alineatul (2). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Statele membre efectuează controale pentru a preveni și a detecta expedierile ilegale de deșeuri pe baza unui mecanism de urmărire bazat pe riscuri al Uniunii.

Pentru a garanta armonizarea controalelor, Comisia adoptă acte de punere în aplicare cu scopul de a defini elementele detaliate ale mecanismului de urmărire bazat pe riscuri al Uniunii. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 77 alineatul (2).

Pentru a garanta armonizarea controalelor, Comisia adoptă acte de punere în aplicare cu scopul de a defini elementele detaliate ale mecanismului de urmărire bazat pe riscuri al Uniunii. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 77 alineatul (2).

Amendamentul 107

Amendamentul 107

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 58 – alineatul 1

Articolul 58 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Controalele asupra expedierilor de deșeuri includ cel puțin verificarea documentelor, confirmarea identității actorilor implicați în expedierile respective și
  , după caz,
  controlul fizic al deșeurilor. | 1.   Controalele asupra expedierilor de deșeuri includ cel puțin verificarea documentelor, confirmarea identității actorilor implicați în expedierile respective și controlul fizic al deșeurilor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Controalele asupra expedierilor de deșeuri includ cel puțin verificarea documentelor, confirmarea identității actorilor implicați în expedierile respective și
  , după caz,
  controlul fizic al deșeurilor.

1.   Controalele asupra expedierilor de deșeuri includ cel puțin verificarea documentelor, confirmarea identității actorilor implicați în expedierile respective și controlul fizic al deșeurilor.

Amendamentul 108

Amendamentul 108

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 58 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera a a (nouă)

Articolul 58 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera a a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | cu privire la raportul de audit în temeiul articolului 42; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(aa)

(aa)

cu privire la raportul de audit în temeiul articolului 42;

cu privire la raportul de audit în temeiul articolului 42;

Amendamentul 109

Amendamentul 109

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 58 – alineatul 5

Articolul 58 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Pentru a stabili dacă o expediere de deșeuri care face obiectul cerințelor generale de informare prevăzute la articolul 18 este destinată unor operațiuni de valorificare în conformitate cu articolul 56, autoritățile care participă la controale
  pot solicita
  persoanei care organizează expedierea respectivă de deșeuri să furnizeze documente justificative relevante, puse la dispoziție de instalația de valorificare intermediară și definitivă și, după caz, aprobate de autoritatea competentă de destinație. | 5.   Pentru a stabili dacă o expediere de deșeuri care face obiectul cerințelor generale de informare prevăzute la articolul 18 este destinată unor operațiuni de valorificare în conformitate cu articolul 56, autoritățile care participă la controale
  solicită
  persoanei care organizează expedierea respectivă de deșeuri să furnizeze
  raportul de audit prevăzut la articolul 42, precum și, după caz,
  documente justificative relevante, puse la dispoziție de instalația de valorificare intermediară și definitivă și, după caz, aprobate de autoritatea competentă de destinație. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Pentru a stabili dacă o expediere de deșeuri care face obiectul cerințelor generale de informare prevăzute la articolul 18 este destinată unor operațiuni de valorificare în conformitate cu articolul 56, autoritățile care participă la controale
  pot solicita
  persoanei care organizează expedierea respectivă de deșeuri să furnizeze documente justificative relevante, puse la dispoziție de instalația de valorificare intermediară și definitivă și, după caz, aprobate de autoritatea competentă de destinație.

5.   Pentru a stabili dacă o expediere de deșeuri care face obiectul cerințelor generale de informare prevăzute la articolul 18 este destinată unor operațiuni de valorificare în conformitate cu articolul 56, autoritățile care participă la controale
  solicită
  persoanei care organizează expedierea respectivă de deșeuri să furnizeze
  raportul de audit prevăzut la articolul 42, precum și, după caz,
  documente justificative relevante, puse la dispoziție de instalația de valorificare intermediară și definitivă și, după caz, aprobate de autoritatea competentă de destinație.

Amendamentul 110

Amendamentul 110

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 58 – alineatul 6

Articolul 58 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   În situațiile în care documentele justificative menționate la alineatul (4) nu au fost transmise autorităților care participă la controale în termenul specificat de acestea sau dacă acestea consideră documentele justificative și informațiile de care dispun drept insuficiente pentru a se ajunge la o concluzie, expedierea respectivă de deșeuri este considerată ilegală, procedându-se în conformitate cu articolele 24 și 25. Autoritățile care participă la controale informează fără întârziere, în mod corespunzător, autoritatea competentă din țara în care a avut loc controlul în cauză. | 6.   În situațiile în care documentele justificative menționate la alineatul (4)
  sau (5)
  nu au fost transmise autorităților care participă la controale în termenul specificat de acestea sau dacă acestea consideră documentele justificative și informațiile de care dispun drept insuficiente pentru a se ajunge la o concluzie, expedierea respectivă de deșeuri este considerată ilegală, procedându-se în conformitate cu articolele 24 și 25. Autoritățile care participă la controale informează fără întârziere, în mod corespunzător, autoritatea competentă din țara în care a avut loc controlul în cauză. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.   În situațiile în care documentele justificative menționate la alineatul (4) nu au fost transmise autorităților care participă la controale în termenul specificat de acestea sau dacă acestea consideră documentele justificative și informațiile de care dispun drept insuficiente pentru a se ajunge la o concluzie, expedierea respectivă de deșeuri este considerată ilegală, procedându-se în conformitate cu articolele 24 și 25. Autoritățile care participă la controale informează fără întârziere, în mod corespunzător, autoritatea competentă din țara în care a avut loc controlul în cauză.

6.   În situațiile în care documentele justificative menționate la alineatul (4)
  sau (5)
  nu au fost transmise autorităților care participă la controale în termenul specificat de acestea sau dacă acestea consideră documentele justificative și informațiile de care dispun drept insuficiente pentru a se ajunge la o concluzie, expedierea respectivă de deșeuri este considerată ilegală, procedându-se în conformitate cu articolele 24 și 25. Autoritățile care participă la controale informează fără întârziere, în mod corespunzător, autoritatea competentă din țara în care a avut loc controlul în cauză.

Amendamentul 111

Amendamentul 111

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 59 – alineatul 2 – partea introductivă

Articolul 59 – alineatul 2 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Planurile de control cuprind cel puțin următoarele elemente: | 2.   
  Planurile de control includ un număr minim de controale fizice ale instalațiilor și ale expedierilor de deșeuri în conformitate cu evaluarea riscurilor efectuată în temeiul articolului 59 alineatul (1). Planurile nu conțin niciun detaliu despre programarea operațională.
  Planurile de control cuprind cel puțin următoarele elemente: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Planurile de control cuprind cel puțin următoarele elemente:

2.   
  Planurile de control includ un număr minim de controale fizice ale instalațiilor și ale expedierilor de deșeuri în conformitate cu evaluarea riscurilor efectuată în temeiul articolului 59 alineatul (1). Planurile nu conțin niciun detaliu despre programarea operațională.
  Planurile de control cuprind cel puțin următoarele elemente:

Amendamentul 112

Amendamentul 112

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 59 – alineatul 2 – litera c

Articolul 59 – alineatul 2 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | informații privind
  controalele
  planificate, inclusiv privind controalele fizice; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

informații privind
  controalele
  planificate, inclusiv privind controalele fizice;

controalele

| (c) | informații privind
  numărul și tipul controalelor
  planificate, inclusiv privind controalele fizice; |
| --- | --- |

(c)

informații privind
  numărul și tipul controalelor
  planificate, inclusiv privind controalele fizice;

numărul și tipul controalelor

Amendamentul 113

Amendamentul 113

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 59 – alineatul 2 – litera g a (nouă)

Articolul 59 – alineatul 2 – litera g a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ga) | informații cu privire la modul în care probleme sau nereguli pot fi raportate unei organizații prescrise, astfel cum se prevede în legislația pertinentă a Uniunii referitoare la avertizarea în interes public. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ga)

(ga)

informații cu privire la modul în care probleme sau nereguli pot fi raportate unei organizații prescrise, astfel cum se prevede în legislația pertinentă a Uniunii referitoare la avertizarea în interes public.

informații cu privire la modul în care probleme sau nereguli pot fi raportate unei organizații prescrise, astfel cum se prevede în legislația pertinentă a Uniunii referitoare la avertizarea în interes public.

Amendamentul 114

Amendamentul 114

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 59 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 59 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Statele membre se asigură că rezultatele controalelor efectuate conform planurilor menționate în prezentul articol, toate măsurile de remediere adoptate de autoritățile relevante în urma acestor controale, numele operatorilor implicați în expedierile ilegale și sancțiunile aplicate se află la dispoziția publicului, inclusiv pe cale electronică. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Statele membre se asigură că rezultatele controalelor efectuate conform planurilor menționate în prezentul articol, toate măsurile de remediere adoptate de autoritățile relevante în urma acestor controale, numele operatorilor implicați în expedierile ilegale și sancțiunile aplicate se află la dispoziția publicului, inclusiv pe cale electronică.

Amendamentul 115

Amendamentul 115

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 59 – alineatul 5

Articolul 59 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Comisia analizează planurile de control notificate de statele membre în conformitate cu alineatul (4) și
  , dacă este cazul,
  întocmește rapoarte, pe baza analizei acestor planuri, cu privire la punerea în aplicare a prezentului articol. Astfel de rapoarte pot include, printre altele, recomandări privind prioritățile controalelor și cooperarea și coordonarea în materie de asigurare a respectării normelor între autoritățile relevante care participă la controale. Rapoartele pot fi, de asemenea, prezentate, după caz, în reuniunile grupului pentru asigurarea respectării normelor privind expedierile de deșeuri instituit în temeiul articolului 63. | 5.   Comisia analizează planurile de control notificate de statele membre în conformitate cu alineatul (4) și întocmește rapoarte, pe baza analizei acestor planuri, cu privire la punerea în aplicare a prezentului articol
  , în termen de un an de la primirea planurilor de control. Aceste rapoarte iau în considerare fluxurile, tonajul și valoarea deșeurilor expediate în țările terțe, pentru a identifica prioritățile relevante
  . Astfel de rapoarte pot include, printre altele, recomandări privind prioritățile controalelor și cooperarea și coordonarea în materie de asigurare a respectării normelor între autoritățile relevante care participă la controale. Rapoartele pot fi, de asemenea, prezentate, după caz, în reuniunile grupului pentru asigurarea respectării normelor privind expedierile de deșeuri instituit în temeiul articolului 63
  și sunt puse la dispoziția Parlamentului European și Consiliul European
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Comisia analizează planurile de control notificate de statele membre în conformitate cu alineatul (4) și
  , dacă este cazul,
  întocmește rapoarte, pe baza analizei acestor planuri, cu privire la punerea în aplicare a prezentului articol. Astfel de rapoarte pot include, printre altele, recomandări privind prioritățile controalelor și cooperarea și coordonarea în materie de asigurare a respectării normelor între autoritățile relevante care participă la controale. Rapoartele pot fi, de asemenea, prezentate, după caz, în reuniunile grupului pentru asigurarea respectării normelor privind expedierile de deșeuri instituit în temeiul articolului 63.

5.   Comisia analizează planurile de control notificate de statele membre în conformitate cu alineatul (4) și întocmește rapoarte, pe baza analizei acestor planuri, cu privire la punerea în aplicare a prezentului articol
  , în termen de un an de la primirea planurilor de control. Aceste rapoarte iau în considerare fluxurile, tonajul și valoarea deșeurilor expediate în țările terțe, pentru a identifica prioritățile relevante
  . Astfel de rapoarte pot include, printre altele, recomandări privind prioritățile controalelor și cooperarea și coordonarea în materie de asigurare a respectării normelor între autoritățile relevante care participă la controale. Rapoartele pot fi, de asemenea, prezentate, după caz, în reuniunile grupului pentru asigurarea respectării normelor privind expedierile de deșeuri instituit în temeiul articolului 63
  și sunt puse la dispoziția Parlamentului European și Consiliul European
  .

Amendamentul 116

Amendamentul 116

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 63 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 63 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Grupul pentru asigurarea respectării normelor privind deșeurile publică un raport anual privind tendințele din domeniul expedierilor ilegale și cele mai bune practici de combatere a acestor expedieri, în conformitate cu recomandările autorităților competente ale statelor membre. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Grupul pentru asigurarea respectării normelor privind deșeurile publică un raport anual privind tendințele din domeniul expedierilor ilegale și cele mai bune practici de combatere a acestor expedieri, în conformitate cu recomandările autorităților competente ale statelor membre.

Amendamentul 117

Amendamentul 117

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 63 – alineatul 3 b (nou)

Articolul 63 – alineatul 3 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  În termen de doi ani de la instituirea sa, grupul pentru asigurarea respectării normelor privind deșeurile propune Comisiei un plan de acțiune pentru combaterea expedierilor ilegale de deșeuri. Propunerea de plan de acțiune se actualizează cel puțin o dată la patru ani, pe baza tendințelor noi sau persistente în ceea ce privește expedierile ilegale și activitățile de aplicare a legii. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3b.
     
  În termen de doi ani de la instituirea sa, grupul pentru asigurarea respectării normelor privind deșeurile propune Comisiei un plan de acțiune pentru combaterea expedierilor ilegale de deșeuri. Propunerea de plan de acțiune se actualizează cel puțin o dată la patru ani, pe baza tendințelor noi sau persistente în ceea ce privește expedierile ilegale și activitățile de aplicare a legii.

Amendamentul 118

Amendamentul 118

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 63 – alineatul 4

Articolul 63 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Grupul de asigurare a respectării normelor privind expedierile de deșeuri se întrunește de cel puțin două ori pe an. Pe lângă membrii menționați la alineatul (2), președintele poate invita la reuniuni, după caz, reprezentanți ai altor instituții, organisme, oficii, agenții
  sau
  rețele relevante. | 4.   Grupul de asigurare a respectării normelor privind expedierile de deșeuri se întrunește de cel puțin două ori pe an. Pe lângă membrii menționați la alineatul (2), președintele poate invita la reuniuni, după caz, reprezentanți ai altor instituții, organisme, oficii, agenții, rețele
  sau alte părți interesate
  relevante. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Grupul de asigurare a respectării normelor privind expedierile de deșeuri se întrunește de cel puțin două ori pe an. Pe lângă membrii menționați la alineatul (2), președintele poate invita la reuniuni, după caz, reprezentanți ai altor instituții, organisme, oficii, agenții
  sau
  rețele relevante.

4.   Grupul de asigurare a respectării normelor privind expedierile de deșeuri se întrunește de cel puțin două ori pe an. Pe lângă membrii menționați la alineatul (2), președintele poate invita la reuniuni, după caz, reprezentanți ai altor instituții, organisme, oficii, agenții, rețele
  sau alte părți interesate
  relevante.

Amendamentul 119

Amendamentul 119

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 64 – alineatul 2 – litera b

Articolul 64 – alineatul 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | competențelor conferite Comisiei sau, respectiv, Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) în alte acte juridice, în special în Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (65), în Regulamentul (CE) nr. 515/97 al Consiliului (66) sau în Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului (67). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

competențelor conferite Comisiei sau, respectiv, Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) în alte acte juridice, în special în Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (65), în Regulamentul (CE) nr. 515/97 al Consiliului (66) sau în Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului (67).

65

66

67

| (b) | competențelor conferite Comisiei
  , Parchetului European
  sau, respectiv, Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) în alte acte juridice, în special în Regulamentul (UE
  ) 2017/1939 al Consiliului

   (1a)

  , Regulamentul (UE
  , Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (65), în Regulamentul (CE) nr. 515/97 al Consiliului (66) sau în Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului (67). |
| --- | --- |

(b)

competențelor conferite Comisiei
  , Parchetului European
  sau, respectiv, Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) în alte acte juridice, în special în Regulamentul (UE
  ) 2017/1939 al Consiliului

   (1a)

  , Regulamentul (UE
  , Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (65), în Regulamentul (CE) nr. 515/97 al Consiliului (66) sau în Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului (67).

, Parchetului European

) 2017/1939 al Consiliului

1a

, Regulamentul (UE

65

66

67

Amendamentul 120

Amendamentul 120

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 69 – alineatul 4 – paragraful 3

Articolul 69 – alineatul 4 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Raportul menționat la primul paragraf se întocmește pentru prima dată până la [OP: a se introduce data încheierii celui de-al
  cincilea
  an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament] și, ulterior, o dată la
  patru
  ani. | Raportul menționat la primul paragraf se întocmește pentru prima dată până la [OP: a se introduce data încheierii celui de-al
  treilea
  an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament] și, ulterior, o dată la
  trei
  ani. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Raportul menționat la primul paragraf se întocmește pentru prima dată până la [OP: a se introduce data încheierii celui de-al
  cincilea
  an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament] și, ulterior, o dată la
  patru
  ani.

cincilea

patru

Raportul menționat la primul paragraf se întocmește pentru prima dată până la [OP: a se introduce data încheierii celui de-al
  treilea
  an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament] și, ulterior, o dată la
  trei
  ani.

treilea

trei

Amendamentul 121

Amendamentul 121

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 69 – alineatul 4 a (nou)

Articolul 69 – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Comisia evaluează și prezintă un raport Consiliului și Parlamentului European cu privire la modul în care obligațiile financiare care țin de răspunderea extinsă a producătorilor ar trebui să se aplice bunurilor uzate sau deșeurilor expediate din Uniune. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4a.
     
  Comisia evaluează și prezintă un raport Consiliului și Parlamentului European cu privire la modul în care obligațiile financiare care țin de răspunderea extinsă a producătorilor ar trebui să se aplice bunurilor uzate sau deșeurilor expediate din Uniune.

Amendamentul 122

Amendamentul 122

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 69 – alineatul 4 b (nou)

Articolul 69 – alineatul 4 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Folosind date din sistemul central, precum și date din rapoartele elaborate de agențiile relevante ale UE, acest raport prezintă o analiză a expedierilor și a tratării fluxurilor de deșeuri specifice, identificate ca practici ilegale în această privință, a punerii în aplicare a prezentului regulament, inclusiv a respectării de către autoritățile competente a termenelor prevăzute în prezentul regulament, precum și a contribuției sectorului la tranziția către o economie circulară și la realizarea neutralității climatice până în 2050, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului („Legea europeană a climei”). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4b.
     
  Folosind date din sistemul central, precum și date din rapoartele elaborate de agențiile relevante ale UE, acest raport prezintă o analiză a expedierilor și a tratării fluxurilor de deșeuri specifice, identificate ca practici ilegale în această privință, a punerii în aplicare a prezentului regulament, inclusiv a respectării de către autoritățile competente a termenelor prevăzute în prezentul regulament, precum și a contribuției sectorului la tranziția către o economie circulară și la realizarea neutralității climatice până în 2050, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului („Legea europeană a climei”).

Amendamentul 123

Amendamentul 123

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 69 – alineatul 4 c (nou)

Articolul 69 – alineatul 4 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4c.
     
  Grupul de asigurare a respectării normelor privind expedierile de deșeuri, corespondenții, dialogurile specifice sectorului privind schimbările climatice și parteneriatele din sectorul deșeurilor sunt invitate să revizuiască raportul înainte de a fi public și să prezinte observații legate de acesta. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4c.
     
  Grupul de asigurare a respectării normelor privind expedierile de deșeuri, corespondenții, dialogurile specifice sectorului privind schimbările climatice și parteneriatele din sectorul deșeurilor sunt invitate să revizuiască raportul înainte de a fi public și să prezinte observații legate de acesta.

Amendamentul 124

Amendamentul 124

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 4 d (nou)

Articolul 4 – alineatul 4 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4d.
     
  În conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului, Comisia înlesnește dialoguri și parteneriate sectoriale privind clima în sectorul economic al deșeurilor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4d.
     
  În conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului, Comisia înlesnește dialoguri și parteneriate sectoriale privind clima în sectorul economic al deșeurilor.

Amendamentul 125

Amendamentul 125

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 72 – paragraful 1 a (nou)

Articolul 72 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | La cererea statelor membre sau dacă este cazul, Comisia organizează periodic o reuniune a corespondenților. În cursul acestor reuniuni, corespondenții examinează problemele ridicate de punerea în aplicare a prezentului regulament și pot discuta, de asemenea, alte subiecte relevante legate de punerea în aplicare a prezentului regulament. Se poate acorda o atenție deosebită discuțiilor privind monitorizarea situației pieței Uniunii în ceea ce privește expedierile de deșeuri, pentru a permite schimbul de bune practici și de informații și pentru a facilita cooperarea dintre autoritățile competente, cu scopul de a elimina barierele din calea armonizării practicilor privind expedierile de deșeuri între statele membre și a punerii în aplicare a unor tehnici de gestionare a deșeurilor care să asigure protecția mediului. |
| | Părțile interesate pertinente sunt invitate la reuniunile corespondenților sau la părți ale unor astfel de reuniuni, după caz. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

La cererea statelor membre sau dacă este cazul, Comisia organizează periodic o reuniune a corespondenților. În cursul acestor reuniuni, corespondenții examinează problemele ridicate de punerea în aplicare a prezentului regulament și pot discuta, de asemenea, alte subiecte relevante legate de punerea în aplicare a prezentului regulament. Se poate acorda o atenție deosebită discuțiilor privind monitorizarea situației pieței Uniunii în ceea ce privește expedierile de deșeuri, pentru a permite schimbul de bune practici și de informații și pentru a facilita cooperarea dintre autoritățile competente, cu scopul de a elimina barierele din calea armonizării practicilor privind expedierile de deșeuri între statele membre și a punerii în aplicare a unor tehnici de gestionare a deșeurilor care să asigure protecția mediului.

La cererea statelor membre sau dacă este cazul, Comisia organizează periodic o reuniune a corespondenților. În cursul acestor reuniuni, corespondenții examinează problemele ridicate de punerea în aplicare a prezentului regulament și pot discuta, de asemenea, alte subiecte relevante legate de punerea în aplicare a prezentului regulament. Se poate acorda o atenție deosebită discuțiilor privind monitorizarea situației pieței Uniunii în ceea ce privește expedierile de deșeuri, pentru a permite schimbul de bune practici și de informații și pentru a facilita cooperarea dintre autoritățile competente, cu scopul de a elimina barierele din calea armonizării practicilor privind expedierile de deșeuri între statele membre și a punerii în aplicare a unor tehnici de gestionare a deșeurilor care să asigure protecția mediului.

Părțile interesate pertinente sunt invitate la reuniunile corespondenților sau la părți ale unor astfel de reuniuni, după caz.

Părțile interesate pertinente sunt invitate la reuniunile corespondenților sau la părți ale unor astfel de reuniuni, după caz.

Amendamentul 126

Amendamentul 126

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 72 – alineatul 1 b (nou)

Articolul 72 – alineatul 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Părțile interesate pertinente sunt invitate la reuniunile corespondenților sau la părți ale unor astfel de reuniuni, după caz. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Părțile interesate pertinente sunt invitate la reuniunile corespondenților sau la părți ale unor astfel de reuniuni, după caz.

Părțile interesate pertinente sunt invitate la reuniunile corespondenților sau la părți ale unor astfel de reuniuni, după caz.

Amendamentul 127

Amendamentul 127

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 75 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 75 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Comisia este împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 76, acte delegate de modificare a anexei III, în special a părții 1 paragraful 2 litera (fa) pentru a modifica pragurile de contaminare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  Comisia este împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 76, acte delegate de modificare a anexei III, în special a părții 1 paragraful 2 litera (fa) pentru a modifica pragurile de contaminare.

Amendamentul 128

Amendamentul 128

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 75 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 75 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Până la ... [a se introduce data: 12 luni de la data publicării prezentului regulament], Comisia evaluează adăugarea la anexa IIIB a unor rubrici privind amestecurile de deșeuri, cum ar fi încălțămintea, îmbrăcămintea și alte produse textile uzate, inclusiv amestecurile acestora, vata minerală și saltelele. După caz, evaluarea respectivă este însoțită de un act delegat în conformitate cu articolul 76 pentru a modifica anexa IIIB. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Până la ... [a se introduce data: 12 luni de la data publicării prezentului regulament], Comisia evaluează adăugarea la anexa IIIB a unor rubrici privind amestecurile de deșeuri, cum ar fi încălțămintea, îmbrăcămintea și alte produse textile uzate, inclusiv amestecurile acestora, vata minerală și saltelele. După caz, evaluarea respectivă este însoțită de un act delegat în conformitate cu articolul 76 pentru a modifica anexa IIIB.

Amendamentul 129

Amendamentul 129

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 80 – paragraful 1

Articolul 80 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Până la 31 decembrie 
  2035
  , ținând cont, printre altele, de rapoartele întocmite în conformitate cu articolul 69 și în urma analizei menționate la articolul 59 alineatul (5), Comisia realizează o revizuire a prezentului regulament și prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la rezultatele acesteia, însoțit, în cazul în care Comisia consideră că este oportun, de o propunere legislativă. | Până la 31 decembrie 
  2030
  , ținând cont, printre altele, de rapoartele întocmite în conformitate cu articolul 69 și în urma analizei menționate la articolul 59 alineatul (5), Comisia realizează o revizuire a prezentului regulament și prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la rezultatele acesteia, însoțit, în cazul în care Comisia consideră că este oportun, de o propunere legislativă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Până la 31 decembrie 
  2035
  , ținând cont, printre altele, de rapoartele întocmite în conformitate cu articolul 69 și în urma analizei menționate la articolul 59 alineatul (5), Comisia realizează o revizuire a prezentului regulament și prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la rezultatele acesteia, însoțit, în cazul în care Comisia consideră că este oportun, de o propunere legislativă.

2035

Până la 31 decembrie 
  2030
  , ținând cont, printre altele, de rapoartele întocmite în conformitate cu articolul 69 și în urma analizei menționate la articolul 59 alineatul (5), Comisia realizează o revizuire a prezentului regulament și prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la rezultatele acesteia, însoțit, în cazul în care Comisia consideră că este oportun, de o propunere legislativă.

2030

Amendamentul 130

Amendamentul 130

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 80 – paragraful 1 a (nou)

Articolul 80 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Până la 31 decembrie [2038], Comisia reexaminează datele și justificările care stau la baza deciziei de restricționare a exportului de deșeuri de plastic în afara Uniunii și a țărilor AELS, în vederea evaluării proporționalității măsurii respective. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Până la 31 decembrie [2038], Comisia reexaminează datele și justificările care stau la baza deciziei de restricționare a exportului de deșeuri de plastic în afara Uniunii și a țărilor AELS, în vederea evaluării proporționalității măsurii respective.

Până la 31 decembrie [2038], Comisia reexaminează datele și justificările care stau la baza deciziei de restricționare a exportului de deșeuri de plastic în afara Uniunii și a țărilor AELS, în vederea evaluării proporționalității măsurii respective.

Amendamentul 131

Amendamentul 131

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa IA – bloc 7

Anexa IA – bloc 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| TIPURI DE AMBALAJE (rubrica 7) | TIPURI DE AMBALAJE (rubrica 7) |
| 1. | Butoi |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

TIPURI DE AMBALAJE (rubrica 7)

TIPURI DE AMBALAJE (rubrica 7)

1.

Butoi

| 1. | Butoi |
| --- | --- |

1.

Butoi

| 2. | Butoi din lemn |
| --- | --- |

2.

Butoi din lemn

| 2. | Butoi din lemn |
| --- | --- |

2.

Butoi din lemn

| 3. | Canistră |
| --- | --- |

3.

Canistră

| 3. | Canistră |
| --- | --- |

3.

Canistră

| 4. | Cutie |
| --- | --- |

4.

Cutie

| 4. | Cutie |
| --- | --- |

4.

Cutie

| 5. | Sac |
| --- | --- |

5.

Sac

| 5. | Sac |
| --- | --- |

5.

Sac

| 6. | Ambalaj compozit |
| --- | --- |

6.

Ambalaj compozit

| 6. | Ambalaj compozit |
| --- | --- |

6.

Ambalaj compozit

| 7. | Recipient sub presiune |
| --- | --- |

7.

Recipient sub presiune

| 7. | Recipient sub presiune |
| --- | --- |

7.

Recipient sub presiune

| 8. | Ambalaj pentru deșeuri în vrac |
| --- | --- |

8.

Ambalaj pentru deșeuri în vrac

| 8. | Ambalaj pentru deșeuri în vrac |
| --- | --- |

8.

Ambalaj pentru deșeuri în vrac

| 9. | Altele (a se preciza) |
| --- | --- |

9.

9.

Altele (a se preciza)

| 9. | Balot |
| --- | --- |

9.

9.

Balot

| 10. | Altele (a se preciza) |
| --- | --- |

10.

10.

Altele (a se preciza)

Amendamentul 132

Amendamentul 132

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa IB – bloc 7

Anexa IB – bloc 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| TIPURI DE AMBALAJE (rubrica 7) | TIPURI DE AMBALAJE (rubrica 7) |
| 1. | Butoi |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

TIPURI DE AMBALAJE (rubrica 7)

TIPURI DE AMBALAJE (rubrica 7)

1.

Butoi

| 1. | Butoi |
| --- | --- |

1.

Butoi

| 2. | Butoi din lemn |
| --- | --- |

2.

Butoi din lemn

| 2. | Butoi din lemn |
| --- | --- |

2.

Butoi din lemn

| 3. | Canistră |
| --- | --- |

3.

Canistră

| 3. | Canistră |
| --- | --- |

3.

Canistră

| 4. | Cutie |
| --- | --- |

4.

Cutie

| 4. | Cutie |
| --- | --- |

4.

Cutie

| 5. | Sac |
| --- | --- |

5.

Sac

| 5. | Sac |
| --- | --- |

5.

Sac

| 6. | Ambalaj compozit |
| --- | --- |

6.

Ambalaj compozit

| 6. | Ambalaj compozit |
| --- | --- |

6.

Ambalaj compozit

| 7. | Recipient sub presiune |
| --- | --- |

7.

Recipient sub presiune

| 7. | Recipient sub presiune |
| --- | --- |

7.

Recipient sub presiune

| 8. | Ambalaj pentru deșeuri în vrac |
| --- | --- |

8.

Ambalaj pentru deșeuri în vrac

| 8. | Ambalaj pentru deșeuri în vrac |
| --- | --- |

8.

Ambalaj pentru deșeuri în vrac

| 9. | Altele (a se preciza) |
| --- | --- |

9.

9.

Altele (a se preciza)

| 9. | Balot |
| --- | --- |

9.

9.

Balot

| 10. | Altele (a se preciza) |
| --- | --- |

10.

10.

Altele (a se preciza)

Amendamentul 133

Amendamentul 133

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa IC – partea V – punctul 46 – paragraful 1

Anexa IC – partea V – punctul 46 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Rubrica 18: Această rubrică se completează de către reprezentantul autorizat al instalației de eliminare sau de valorificare, la recepționarea transportului de deșeuri. Bifați căsuța corespunzătoare tipului de instalație respectiv. În ceea ce privește cantitatea primită, urmați instrucțiunile specifice de la rubrica 5 (punctul 36). Ultimul transportator primește un exemplar semnat al documentului de circulație. Dacă expedierea este respinsă dintr-un anumit motiv, reprezentantul instalației de eliminare sau valorificare trebuie să contacteze imediat autoritatea competentă de care aparține. În conformitate cu articolul 16 alineatul (3) sau, dacă este cazul, cu articolul 15 alineatul (3) din prezentul regulament, precum și cu decizia OCDE, trebuie să se trimită notificatorului și autorităților competente, în termen de
  o zi
  (cu excepția țărilor de tranzit OCDE care au anunțat Secretariatul OCDE că nu doresc să primească astfel de exemplare ale documentului de circulație), confirmarea că deșeurile au fost primite. Documentul de circulație original rămâne la instalația de eliminare sau de valorificare. | Rubrica 18: Această rubrică se completează de către reprezentantul autorizat al instalației de eliminare sau de valorificare, la recepționarea transportului de deșeuri. Bifați căsuța corespunzătoare tipului de instalație respectiv. În ceea ce privește cantitatea primită, urmați instrucțiunile specifice de la rubrica 5 (punctul 36). Ultimul transportator primește un exemplar semnat al documentului de circulație. Dacă expedierea este respinsă dintr-un anumit motiv, reprezentantul instalației de eliminare sau valorificare trebuie să contacteze imediat autoritatea competentă de care aparține. În conformitate cu articolul 16 alineatul (3) sau, dacă este cazul, cu articolul 15 alineatul (3) din prezentul regulament, precum și cu decizia OCDE, trebuie să se trimită notificatorului și autorităților competente, în termen de
  două zile lucrătoare
  (cu excepția țărilor de tranzit OCDE care au anunțat Secretariatul OCDE că nu doresc să primească astfel de exemplare ale documentului de circulație), confirmarea că deșeurile au fost primite. Documentul de circulație original rămâne la instalația de eliminare sau de valorificare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Rubrica 18: Această rubrică se completează de către reprezentantul autorizat al instalației de eliminare sau de valorificare, la recepționarea transportului de deșeuri. Bifați căsuța corespunzătoare tipului de instalație respectiv. În ceea ce privește cantitatea primită, urmați instrucțiunile specifice de la rubrica 5 (punctul 36). Ultimul transportator primește un exemplar semnat al documentului de circulație. Dacă expedierea este respinsă dintr-un anumit motiv, reprezentantul instalației de eliminare sau valorificare trebuie să contacteze imediat autoritatea competentă de care aparține. În conformitate cu articolul 16 alineatul (3) sau, dacă este cazul, cu articolul 15 alineatul (3) din prezentul regulament, precum și cu decizia OCDE, trebuie să se trimită notificatorului și autorităților competente, în termen de
  o zi
  (cu excepția țărilor de tranzit OCDE care au anunțat Secretariatul OCDE că nu doresc să primească astfel de exemplare ale documentului de circulație), confirmarea că deșeurile au fost primite. Documentul de circulație original rămâne la instalația de eliminare sau de valorificare.

o zi

Rubrica 18: Această rubrică se completează de către reprezentantul autorizat al instalației de eliminare sau de valorificare, la recepționarea transportului de deșeuri. Bifați căsuța corespunzătoare tipului de instalație respectiv. În ceea ce privește cantitatea primită, urmați instrucțiunile specifice de la rubrica 5 (punctul 36). Ultimul transportator primește un exemplar semnat al documentului de circulație. Dacă expedierea este respinsă dintr-un anumit motiv, reprezentantul instalației de eliminare sau valorificare trebuie să contacteze imediat autoritatea competentă de care aparține. În conformitate cu articolul 16 alineatul (3) sau, dacă este cazul, cu articolul 15 alineatul (3) din prezentul regulament, precum și cu decizia OCDE, trebuie să se trimită notificatorului și autorităților competente, în termen de
  două zile lucrătoare
  (cu excepția țărilor de tranzit OCDE care au anunțat Secretariatul OCDE că nu doresc să primească astfel de exemplare ale documentului de circulație), confirmarea că deșeurile au fost primite. Documentul de circulație original rămâne la instalația de eliminare sau de valorificare.

două zile lucrătoare

Amendamentul 134

Amendamentul 134

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – partea I – paragraful 2 – litera f a (nouă)

Anexa III – partea I – paragraful 2 – litera f a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (fa) | pentru deșeurile expediate în interiorul Uniunii, expresia „să nu conțină aproape deloc contaminanți și alte tipuri de deșeuri” [din intrarea B3011 din Convenția de la Basel] se înțelege că respectivul conținut de contaminanți nu depășește un procent total maxim de 6 % din transport; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(fa)

(fa)

pentru deșeurile expediate în interiorul Uniunii, expresia „să nu conțină aproape deloc contaminanți și alte tipuri de deșeuri” [din intrarea B3011 din Convenția de la Basel] se înțelege că respectivul conținut de contaminanți nu depășește un procent total maxim de 6 % din transport;

pentru deșeurile expediate în interiorul Uniunii, expresia „să nu conțină aproape deloc contaminanți și alte tipuri de deșeuri” [din intrarea B3011 din Convenția de la Basel] se înțelege că respectivul conținut de contaminanți nu depășește un procent total maxim de 6 % din transport;

Amendamentul 135

Amendamentul 135

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – partea I – paragraful 2 – litera g

Anexa III – partea I – paragraful 2 – litera g

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (g) | pentru deșeurile expediate în Uniune nu se aplică intrarea B3011 din Convenția de la Basel; în locul acesteia se aplică următoarea intrare: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(g)

(g)

pentru deșeurile expediate în Uniune nu se aplică intrarea B3011 din Convenția de la Basel; în locul acesteia se aplică următoarea intrare:

pentru deșeurile expediate în Uniune nu se aplică intrarea B3011 din Convenția de la Basel; în locul acesteia se aplică următoarea intrare:

eliminat

eliminat

[...]

(Acest amendament se aplică întregului text legislativ supus examinării. Trimiterile la EU3011 se înlocuiesc cu trimiteri la intrarea B3011 din Convenția de la Basel.)

(Acest amendament se aplică întregului text legislativ supus examinării. Trimiterile la EU3011 se înlocuiesc cu trimiteri la intrarea B3011 din Convenția de la Basel.)

Amendamentul 136

Amendamentul 136

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa IIIA – punctul 2 – litera e a (nouă)

Anexa IIIA – punctul 2 – litera e a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ea) | amestecuri de deșeuri clasificate la intrările B1010 și B2020 din Convenția de la Basel; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ea)

(ea)

amestecuri de deșeuri clasificate la intrările B1010 și B2020 din Convenția de la Basel;

amestecuri de deșeuri clasificate la intrările B1010 și B2020 din Convenția de la Basel;

Amendamentul 137

Amendamentul 137

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa IIIA – punctul 2 – litera e b (nouă)

Anexa IIIA – punctul 2 – litera e b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (eb) | amestecuri de deșeuri clasificate la intrarea B3011 și la intrările B3040 și B1010 din Convenția de la Basel, limitate la deșeurile provenite din rame de ferestre și uși. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(eb)

(eb)

amestecuri de deșeuri clasificate la intrarea B3011 și la intrările B3040 și B1010 din Convenția de la Basel, limitate la deșeurile provenite din rame de ferestre și uși.

amestecuri de deșeuri clasificate la intrarea B3011 și la intrările B3040 și B1010 din Convenția de la Basel, limitate la deșeurile provenite din rame de ferestre și uși.

Amendamentul 138

Amendamentul 138

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa IV – partea I – alineatul 1 – paragraful 1 a (nou)

Anexa IV – partea I – alineatul 1 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Deșeurile clasificate ca fiind periculoase în lista deșeurilor stabilită în temeiul articolului 7 din Directiva 2008/98/CE. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Deșeurile clasificate ca fiind periculoase în lista deșeurilor stabilită în temeiul articolului 7 din Directiva 2008/98/CE.

Deșeurile clasificate ca fiind periculoase în lista deșeurilor stabilită în temeiul articolului 7 din Directiva 2008/98/CE.

Amendamentul 139

Amendamentul 139

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa IV – partea I – paragraful 2 – litera f

Anexa IV – partea I – paragraful 2 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | pentru deșeurile expediate în Uniune nu se aplică intrarea Y48 din Convenția de la Basel; în locul acesteia se aplică următoarea intrare: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

(f)

pentru deșeurile expediate în Uniune nu se aplică intrarea Y48 din Convenția de la Basel; în locul acesteia se aplică următoarea intrare:

pentru deșeurile expediate în Uniune nu se aplică intrarea Y48 din Convenția de la Basel; în locul acesteia se aplică următoarea intrare:

eliminat

eliminat

[...]

(Acest amendament se aplică întregului text legislativ supus examinării. Trimiterile la EU48 se înlocuiesc cu trimiteri la intrarea Y48 din Convenția de la Basel.)

(Acest amendament se aplică întregului text legislativ supus examinării. Trimiterile la EU48 se înlocuiesc cu trimiteri la intrarea Y48 din Convenția de la Basel.)

Amendamentul 140

Amendamentul 140

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa V – punctul 2 – paragraful 1

Anexa V – punctul 2 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Prezenta anexă are două părți. Articolul 36 se referă, de asemenea, la lista deșeurilor menționată la articolul 7 din Directiva 2008/98/CE. În sensul prezentului regulament și pentru a se stabili dacă un anumit deșeu este înscris pe liste astfel cum prevede articolul 36 din prezentul regulament, lista deșeurilor menționată la articolul 7 din Directiva 2008/98/CE se aplică numai atunci când partea 1 din prezenta anexă nu este aplicabilă. Ar trebui să se verifice dacă un deșeu figurează în partea 2 din prezenta anexă numai dacă acesta nu figurează în partea 1 din prezenta anexă
  sau
  în lista deșeurilor menționată la articolul 7 din Directiva 2008/98/CE. | Prezenta anexă are două părți. Articolul 36 se referă, de asemenea, la lista deșeurilor menționată la articolul 7 din Directiva 2008/98/CE. În sensul prezentului regulament și pentru a se stabili dacă un anumit deșeu este înscris pe liste astfel cum prevede articolul 36 din prezentul regulament, lista deșeurilor menționată la articolul 7 din Directiva 2008/98/CE se aplică numai atunci când partea 1 din prezenta anexă nu este aplicabilă. Ar trebui să se verifice dacă un deșeu figurează în partea 2 din prezenta anexă numai dacă acesta nu figurează în partea 1 din prezenta anexă
  și nu figurează ca deșeu periculos
  în lista deșeurilor menționată la articolul 7 din Directiva 2008/98/CE
  (și anume, tipurile de deșeuri marcate cu asterisc)
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Prezenta anexă are două părți. Articolul 36 se referă, de asemenea, la lista deșeurilor menționată la articolul 7 din Directiva 2008/98/CE. În sensul prezentului regulament și pentru a se stabili dacă un anumit deșeu este înscris pe liste astfel cum prevede articolul 36 din prezentul regulament, lista deșeurilor menționată la articolul 7 din Directiva 2008/98/CE se aplică numai atunci când partea 1 din prezenta anexă nu este aplicabilă. Ar trebui să se verifice dacă un deșeu figurează în partea 2 din prezenta anexă numai dacă acesta nu figurează în partea 1 din prezenta anexă
  sau
  în lista deșeurilor menționată la articolul 7 din Directiva 2008/98/CE.

sau

Prezenta anexă are două părți. Articolul 36 se referă, de asemenea, la lista deșeurilor menționată la articolul 7 din Directiva 2008/98/CE. În sensul prezentului regulament și pentru a se stabili dacă un anumit deșeu este înscris pe liste astfel cum prevede articolul 36 din prezentul regulament, lista deșeurilor menționată la articolul 7 din Directiva 2008/98/CE se aplică numai atunci când partea 1 din prezenta anexă nu este aplicabilă. Ar trebui să se verifice dacă un deșeu figurează în partea 2 din prezenta anexă numai dacă acesta nu figurează în partea 1 din prezenta anexă
  și nu figurează ca deșeu periculos
  în lista deșeurilor menționată la articolul 7 din Directiva 2008/98/CE
  (și anume, tipurile de deșeuri marcate cu asterisc)
  .

și nu figurează ca deșeu periculos

(și anume, tipurile de deșeuri marcate cu asterisc)

Amendamentul 141

Amendamentul 141

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa VIII – partea 2 – punctul 7 a (nou)

Anexa VIII – partea 2 – punctul 7 a (nou)

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

| (7a) | Convenții fundamentale ale OIM |
| --- | --- |

(7a)

(7a)

Convenții fundamentale ale OIM

Semnat:

Semnat:

Ratificat:

Ratificat:

da □

da □

da □

da □

nu □

nu □

nu □

nu □

Amendamentul 142

Amendamentul 142

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa VIII – partea 2 a (nouă)

Anexa VIII – partea 2 a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Partea 2a (nouă) |
| | Angajamentul de a se asigura că deșeurile primite din partea Uniunii Europene sunt gestionate și tratate în conformitate cu articolul 56. |
| | Prin prezenta, [denumirea și datele de contact ale autorității competente], în numele [țara] (denumită în continuare „țara”), declară că țara se asigură că orice deșeu expediat pe teritoriul său este gestionat fără a pune în pericol sănătatea umană și într-un mod rațional din punct de vedere ecologic, în conformitate cu articolul 56 din prezentul regulament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Partea 2a (nouă)

Partea 2a (nouă)

Angajamentul de a se asigura că deșeurile primite din partea Uniunii Europene sunt gestionate și tratate în conformitate cu articolul 56.

Angajamentul de a se asigura că deșeurile primite din partea Uniunii Europene sunt gestionate și tratate în conformitate cu articolul 56.

Prin prezenta, [denumirea și datele de contact ale autorității competente], în numele [țara] (denumită în continuare „țara”), declară că țara se asigură că orice deșeu expediat pe teritoriul său este gestionat fără a pune în pericol sănătatea umană și într-un mod rațional din punct de vedere ecologic, în conformitate cu articolul 56 din prezentul regulament.

Prin prezenta, [denumirea și datele de contact ale autorității competente], în numele [țara] (denumită în continuare „țara”), declară că țara se asigură că orice deșeu expediat pe teritoriul său este gestionat fără a pune în pericol sănătatea umană și într-un mod rațional din punct de vedere ecologic, în conformitate cu articolul 56 din prezentul regulament.

Amendamentul 143

Amendamentul 143

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa IX – partea 1 – punctul 2 – litera b

Anexa IX – partea 1 – punctul 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale.

| (b) | Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale
  , inclusiv cele mai bune tehnici disponibile adoptate; |
| --- | --- |

(b)

Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale
  , inclusiv cele mai bune tehnici disponibile adoptate;

, inclusiv cele mai bune tehnici disponibile adoptate;

Amendamentul 144

Amendamentul 144

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa IX – partea 2 a (nouă)

Anexa IX – partea 2 a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a | Convențiile internaționale privind dreptul muncii |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a

2a

Convențiile internaționale privind dreptul muncii

Cele opt convenții fundamentale ale OIM definite în Declarația OIM cu privire la principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă

   (1a)

Cele opt convenții fundamentale ale OIM definite în Declarația OIM cu privire la principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă

1a

Amendamentul 145

Amendamentul 145

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa X – punctul 1

Anexa X – punctul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1. | Prin auditul menționat la articolul 43 alineatul (2) se verifică dacă
  instalația
  de gestionare a deșeurilor din țara de destinație îndeplinește următoarele condiții: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.

Prin auditul menționat la articolul 43 alineatul (2) se verifică dacă
  instalația
  de gestionare a deșeurilor din țara de destinație îndeplinește următoarele condiții:

instalația

| 1. | Prin auditul menționat la articolul 43 alineatul (2) se verifică dacă
  efectuarea în condiții reale a tuturor activităților instalației
  de gestionare a deșeurilor din țara de destinație îndeplinește următoarele condiții
  , după caz
  : |
| --- | --- |

1.

Prin auditul menționat la articolul 43 alineatul (2) se verifică dacă
  efectuarea în condiții reale a tuturor activităților instalației
  de gestionare a deșeurilor din țara de destinație îndeplinește următoarele condiții
  , după caz
  :

efectuarea în condiții reale a tuturor activităților instalației

, după caz

Amendamentul 146

Amendamentul 146

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa X – punctul 1 – litera b

Anexa X – punctul 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | este proiectată, construită și operată într-un mod care garantează siguranța și protecția mediului și, în special, dispune de procesele, organizarea și infrastructura necesare pentru tratarea deșeurilor respective, precum și de asigurări care acoperă potențialele riscuri și obligații. În acest scop, trebuie verificate cel puțin informațiile privind metodele de tratare a deșeurilor, inclusiv modul în care sunt administrate deșeurile reziduale, în special prin trasabilitatea în aval; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

este proiectată, construită și operată într-un mod care garantează siguranța și protecția mediului și, în special, dispune de procesele, organizarea și infrastructura necesare pentru tratarea deșeurilor respective, precum și de asigurări care acoperă potențialele riscuri și obligații. În acest scop, trebuie verificate cel puțin informațiile privind metodele de tratare a deșeurilor, inclusiv modul în care sunt administrate deșeurile reziduale, în special prin trasabilitatea în aval;

| (b) | este proiectată, construită și operată într-un mod care garantează siguranța și protecția mediului și, în special, dispune de procesele,
  tehnologia de reciclare adecvată,
  organizarea și infrastructura necesare pentru tratarea deșeurilor respective, precum și de asigurări care acoperă potențialele riscuri și obligații. În acest scop, trebuie verificate cel puțin informațiile privind metodele de tratare a deșeurilor, inclusiv modul în care sunt administrate deșeurile reziduale, în special prin trasabilitatea în aval; |
| --- | --- |

(b)

este proiectată, construită și operată într-un mod care garantează siguranța și protecția mediului și, în special, dispune de procesele,
  tehnologia de reciclare adecvată,
  organizarea și infrastructura necesare pentru tratarea deșeurilor respective, precum și de asigurări care acoperă potențialele riscuri și obligații. În acest scop, trebuie verificate cel puțin informațiile privind metodele de tratare a deșeurilor, inclusiv modul în care sunt administrate deșeurile reziduale, în special prin trasabilitatea în aval;

tehnologia de reciclare adecvată,

Amendamentul 147

Amendamentul 147

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa X – punctul 1 – litera c – partea introductivă

Anexa X – punctul 1 – litera c – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | instituie sisteme de management și de monitorizare, precum și proceduri și tehnici al căror scop este să prevină, să reducă, să minimizeze și, în măsura în care este posibil, să elimine: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

instituie sisteme de management și de monitorizare, precum și proceduri și tehnici al căror scop este să prevină, să reducă, să minimizeze și, în măsura în care este posibil, să elimine:

| (c) | instituie
  și exploatează
  sisteme de management și de monitorizare, precum și proceduri și tehnici al căror scop este să prevină, să reducă, să minimizeze și, în măsura în care este posibil, să elimine: |
| --- | --- |

(c)

instituie
  și exploatează
  sisteme de management și de monitorizare, precum și proceduri și tehnici al căror scop este să prevină, să reducă, să minimizeze și, în măsura în care este posibil, să elimine:

și exploatează

Amendamentul 148

Amendamentul 148

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa X – punctul 1 – litera f

Anexa X – punctul 1 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | a instituit și este în măsură să furnizeze evidențe ale activităților sale de gestionare a deșeurilor și de expediere a deșeurilor din ultimii cinci ani; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

a instituit și este în măsură să furnizeze evidențe ale activităților sale de gestionare a deșeurilor și de expediere a deșeurilor din ultimii cinci ani;

| (f) | a instituit și este în măsură să furnizeze evidențe ale activităților sale de gestionare a deșeurilor și de expediere a deșeurilor din ultimii cinci ani;
  dacă o instalație este în exploatare de mai puțin de cinci ani, a instituit și este în măsură să furnizeze evidențe ale activităților sale de gestionare a deșeurilor și de expediere a deșeurilor de când a început să fie exploatată; |
| --- | --- |

(f)

a instituit și este în măsură să furnizeze evidențe ale activităților sale de gestionare a deșeurilor și de expediere a deșeurilor din ultimii cinci ani;
  dacă o instalație este în exploatare de mai puțin de cinci ani, a instituit și este în măsură să furnizeze evidențe ale activităților sale de gestionare a deșeurilor și de expediere a deșeurilor de când a început să fie exploatată;

dacă o instalație este în exploatare de mai puțin de cinci ani, a instituit și este în măsură să furnizeze evidențe ale activităților sale de gestionare a deșeurilor și de expediere a deșeurilor de când a început să fie exploatată;

Amendamentul 149

Amendamentul 149

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa X – punctul 2 – partea introductivă

Anexa X – punctul 2 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2. | La verificarea conformității unei instalații cu criteriile de mai sus, partea terță independentă care efectuează auditul trebuie, în special, să ia în considerare ca punct de referință, după caz, următoarele: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.

La verificarea conformității unei instalații cu criteriile de mai sus, partea terță independentă care efectuează auditul trebuie, în special, să ia în considerare ca punct de referință, după caz, următoarele:

| 2. | La verificarea conformității
  tuturor activităților
  unei instalații cu criteriile de mai sus, partea terță independentă care efectuează auditul trebuie, în special, să ia în considerare ca punct de referință, după caz, următoarele: |
| --- | --- |

2.

La verificarea conformității
  tuturor activităților
  unei instalații cu criteriile de mai sus, partea terță independentă care efectuează auditul trebuie, în special, să ia în considerare ca punct de referință, după caz, următoarele:

tuturor activităților

Amendamentul 150

Amendamentul 150

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa X – punctul 2 – litera b a (nouă)

Anexa X – punctul 2 – litera b a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | alte acte legislative ale Uniunii menționate în anexa IX partea 1. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

alte acte legislative ale Uniunii menționate în anexa IX partea 1.

alte acte legislative ale Uniunii menționate în anexa IX partea 1.

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în temeiul articolului 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A9-0290/2022).

1

(31)  Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3).

31

(31)  Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3).

31

(34)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, Pactul verde european [COM(2019)0640 final/3].

34

(35)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 11 martie 2020, Un nou Plan de acțiune privind economia circulară – Pentru o Europă mai curată și mai competitivă [COM(2020)0098 final].

35

(36)  Concluziile Consiliului privind o redresare circulară și verde (13852/20 OJ CONS 34).

36

(37)  Rezoluția Parlamentului European din 10 februarie 2021 referitoare la noul plan de acțiune privind economia circulară [2020/2077(INI)].

37

(34)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, Pactul verde european [COM(2019)0640 final/3].

34

(35)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 11 martie 2020, Un nou Plan de acțiune privind economia circulară – Pentru o Europă mai curată și mai competitivă [COM(2020)0098 final].

35

(36)  Concluziile Consiliului privind o redresare circulară și verde (13852/20 OJ CONS 34).

36

(37)  Rezoluția Parlamentului European din 10 februarie 2021 referitoare la noul plan de acțiune privind economia circulară [2020/2077(INI)].

37

(52)  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

52

(52)  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

52

(53)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

53

(53)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

53

(1a)  
  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

1a

Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

(65)  Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 septembrie 2013 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (Euratom) nr. 1074/1999 al Consiliului (JO L 248, 18.9.2013, p. 1).

65

(66)  Regulamentul (CE) nr. 515/97 al Consiliului din 13 martie 1997 privind asistența reciprocă între autoritățile administrative ale statelor membre și cooperarea dintre acestea și Comisie în vederea asigurării aplicării corespunzătoare a legislației din domeniile vamal și agricol (JO L 82, 22.3.1997, p. 1).

66

(67)  Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri (JO L 292, 15.11.1996, p. 2).

67

(1a)  
  Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului din 12 octombrie 2017 de punere în aplicare a unei forme de cooperare consolidată în ceea ce privește instituirea Parchetului European (EPPO) (JO L 283, 31.10.2017, p. 1).

1a

Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului din 12 octombrie 2017 de punere în aplicare a unei forme de cooperare consolidată în ceea ce privește instituirea Parchetului European (EPPO) (JO L 283, 31.10.2017, p. 1).

(65)  Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 septembrie 2013 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (Euratom) nr. 1074/1999 al Consiliului (JO L 248, 18.9.2013, p. 1).

65

(66)  Regulamentul (CE) nr. 515/97 al Consiliului din 13 martie 1997 privind asistența reciprocă între autoritățile administrative ale statelor membre și cooperarea dintre acestea și Comisie în vederea asigurării aplicării corespunzătoare a legislației din domeniile vamal și agricol (JO L 82, 22.3.1997, p. 1).

66

(67)  Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri (JO L 292, 15.11.1996, p. 2).

67

(1a)  
  https://www.ilo.org/declaration/lang--en/index.htm

1a

https://www.ilo.org/declaration/lang--en/index.htm

---

| 16.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 214/223 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 214/223

---

P9_TA(2023)0004

Norme pentru prevenirea utilizării abuzive a entităților fictive în scopuri fiscale

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 ianuarie 2023 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de stabilire a unor norme pentru prevenirea utilizării abuzive în scopuri fiscale a entităților fictive și de modificare a Directivei 2011/16/UE (COM(2021)0565 – C9-0041/2022 – 2021/0434(CNS))

(Procedura legislativă specială – consultare)

(2023/C 214/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2021)0565), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2021)0565),

| — | având în vedere articolul 115 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0041/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0041/2022),

| — | având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0293/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0293/2022),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

Amendamentul 1

Propunere de directivă

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | Asigurarea unei impozitări echitabile și eficace în cadrul pieței interne și combaterea evitării obligațiilor fiscale și a evaziunii fiscale rămân priorități politice importante în Uniune. Deși în ultimii ani s-au înregistrat progrese importante în acest domeniu, în special prin adoptarea Directivei (UE) 2016/1164 a Consiliului (10) privind combaterea evitării obligațiilor fiscale și extinderea domeniului de aplicare al Directivei 2011/16/UE
  a
  Consiliului (11) privind cooperarea administrativă, sunt necesare măsuri suplimentare pentru a combate practicile identificate în mod specific de evaziune fiscală și de evitare a obligațiilor fiscale, care nu sunt pe deplin acoperite de cadrul juridic existent al Uniunii. În special, grupurile multinaționale înființează adesea întreprinderi lipsite de o minimă substanță, pentru a-și reduce obligațiile fiscale globale, inclusiv prin transferarea profiturilor din anumite state membre cu impozite ridicate în care desfășoară activități economice și creează valoare pentru activitatea lor. Prezenta propunere completează progresele înregistrate în ceea ce privește transparența corporativă prin cerințe referitoare la informații despre beneficiarii reali introduse de cadrul de combatere a spălării banilor, care abordează situațiile în care întreprinderile sunt înființate pentru a ascunde adevărații beneficiari, fie ai întreprinderilor respective, fie ai activelor pe care acestea le administrează și le dețin, cum ar fi bunurile imobiliare sau bunurile cu valoare ridicată. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

Asigurarea unei impozitări echitabile și eficace în cadrul pieței interne și combaterea evitării obligațiilor fiscale și a evaziunii fiscale rămân priorități politice importante în Uniune. Deși în ultimii ani s-au înregistrat progrese importante în acest domeniu, în special prin adoptarea Directivei (UE) 2016/1164 a Consiliului (10) privind combaterea evitării obligațiilor fiscale și extinderea domeniului de aplicare al Directivei 2011/16/UE
  a
  Consiliului (11) privind cooperarea administrativă, sunt necesare măsuri suplimentare pentru a combate practicile identificate în mod specific de evaziune fiscală și de evitare a obligațiilor fiscale, care nu sunt pe deplin acoperite de cadrul juridic existent al Uniunii. În special, grupurile multinaționale înființează adesea întreprinderi lipsite de o minimă substanță, pentru a-și reduce obligațiile fiscale globale, inclusiv prin transferarea profiturilor din anumite state membre cu impozite ridicate în care desfășoară activități economice și creează valoare pentru activitatea lor. Prezenta propunere completează progresele înregistrate în ceea ce privește transparența corporativă prin cerințe referitoare la informații despre beneficiarii reali introduse de cadrul de combatere a spălării banilor, care abordează situațiile în care întreprinderile sunt înființate pentru a ascunde adevărații beneficiari, fie ai întreprinderilor respective, fie ai activelor pe care acestea le administrează și le dețin, cum ar fi bunurile imobiliare sau bunurile cu valoare ridicată.

| (1) | Asigurarea unei impozitări echitabile și eficace în cadrul pieței interne și combaterea evitării obligațiilor fiscale și a evaziunii fiscale rămân priorități politice importante în Uniune. Deși în ultimii ani s-au înregistrat progrese importante în acest domeniu, în special prin adoptarea Directivei (UE) 2016/1164 a Consiliului (10) privind combaterea evitării obligațiilor fiscale și extinderea domeniului de aplicare al Directivei 2011/16/UE Consiliului (11) privind cooperarea administrativă
  în domeniul fiscal
  , sunt necesare măsuri suplimentare pentru a combate practicile identificate în mod specific de evaziune fiscală și de evitare a obligațiilor fiscale,
  inclusiv prin utilizarea abuzivă a entităților fictive,
  care nu sunt pe deplin acoperite de cadrul juridic existent al Uniunii. În
  acest sens, documentele Pandora au dezvăluit crearea de societăți fictive cu scopul de a transfera bani între conturi bancare, de a evita impozitele și de a comite infracțiuni financiare, inclusiv spălarea banilor, precum și de a eluda sancțiunile Uniunii împotriva oligarhilor ruși. În
  special, grupurile multinaționale înființează adesea întreprinderi lipsite de o minimă substanță
  economică
  , pentru a-și reduce obligațiile fiscale globale, inclusiv prin transferarea profiturilor din anumite state membre cu impozite ridicate în care desfășoară activități economice și creează valoare pentru activitatea lor. Prezenta propunere completează progresele înregistrate în ceea ce privește transparența corporativă prin cerințe referitoare la informații despre beneficiarii reali introduse de cadrul de combatere a spălării banilor, care abordează situațiile în care întreprinderile sunt înființate pentru a ascunde adevărații beneficiari, fie ai întreprinderilor respective, fie ai activelor pe care acestea le administrează și le dețin, cum ar fi bunurile imobiliare sau bunurile cu valoare ridicată. |
| --- | --- |

(1)

Asigurarea unei impozitări echitabile și eficace în cadrul pieței interne și combaterea evitării obligațiilor fiscale și a evaziunii fiscale rămân priorități politice importante în Uniune. Deși în ultimii ani s-au înregistrat progrese importante în acest domeniu, în special prin adoptarea Directivei (UE) 2016/1164 a Consiliului (10) privind combaterea evitării obligațiilor fiscale și extinderea domeniului de aplicare al Directivei 2011/16/UE Consiliului (11) privind cooperarea administrativă
  în domeniul fiscal
  , sunt necesare măsuri suplimentare pentru a combate practicile identificate în mod specific de evaziune fiscală și de evitare a obligațiilor fiscale,
  inclusiv prin utilizarea abuzivă a entităților fictive,
  care nu sunt pe deplin acoperite de cadrul juridic existent al Uniunii. În
  acest sens, documentele Pandora au dezvăluit crearea de societăți fictive cu scopul de a transfera bani între conturi bancare, de a evita impozitele și de a comite infracțiuni financiare, inclusiv spălarea banilor, precum și de a eluda sancțiunile Uniunii împotriva oligarhilor ruși. În
  special, grupurile multinaționale înființează adesea întreprinderi lipsite de o minimă substanță
  economică
  , pentru a-și reduce obligațiile fiscale globale, inclusiv prin transferarea profiturilor din anumite state membre cu impozite ridicate în care desfășoară activități economice și creează valoare pentru activitatea lor. Prezenta propunere completează progresele înregistrate în ceea ce privește transparența corporativă prin cerințe referitoare la informații despre beneficiarii reali introduse de cadrul de combatere a spălării banilor, care abordează situațiile în care întreprinderile sunt înființate pentru a ascunde adevărații beneficiari, fie ai întreprinderilor respective, fie ai activelor pe care acestea le administrează și le dețin, cum ar fi bunurile imobiliare sau bunurile cu valoare ridicată.

Amendamentul 2

Propunere de directivă

Considerentul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a) | Pot exista motive întemeiate pentru a recurge la întreprinderi cu o substanță economică minimă. Prin urmare, este important să se garanteze un cadru juridic proporțional care să protejeze poziția întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) care utilizează structuri juridice pentru a promova investițiile, a respecta legislația națională sau pentru a își desfășura activitatea pe diferite piețe naționale, legiferând totodată în mod concret cu privire la utilizarea abuzivă a entităților fictive în scopul de a evita impozitarea.


  Calitatea și caracterul complet al datelor sunt, prin urmare, esențiale pentru a beneficia la maximum de prezenta directivă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)

Pot exista motive întemeiate pentru a recurge la întreprinderi cu o substanță economică minimă. Prin urmare, este important să se garanteze un cadru juridic proporțional care să protejeze poziția întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) care utilizează structuri juridice pentru a promova investițiile, a respecta legislația națională sau pentru a își desfășura activitatea pe diferite piețe naționale, legiferând totodată în mod concret cu privire la utilizarea abuzivă a entităților fictive în scopul de a evita impozitarea.


  Calitatea și caracterul complet al datelor sunt, prin urmare, esențiale pentru a beneficia la maximum de prezenta directivă.

Amendamentul 3

Propunere de directivă

Considerentul 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1b) | Absența unui instrument internațional privind utilizarea abuzivă a entităților fictive în scopuri fiscale creează o lacună considerabilă în eforturile globale de combatere a fraudei, a evaziunii fiscale și a planificării fiscale agresive.


  În plus, aceasta creează condiții de concurență inechitabile între întreprinderi. Absența unui astfel de instrument confirmă cât de importante sunt standardele juridice stabilite în prezenta directivă. Este esențial să se garanteze că obligațiile prevăzute în prezenta directivă sunt proporționale și eficace din punct de vedere fiscal și mențin totodată competitivitatea întreprinderilor din Uniune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1b)

Absența unui instrument internațional privind utilizarea abuzivă a entităților fictive în scopuri fiscale creează o lacună considerabilă în eforturile globale de combatere a fraudei, a evaziunii fiscale și a planificării fiscale agresive.


  În plus, aceasta creează condiții de concurență inechitabile între întreprinderi. Absența unui astfel de instrument confirmă cât de importante sunt standardele juridice stabilite în prezenta directivă. Este esențial să se garanteze că obligațiile prevăzute în prezenta directivă sunt proporționale și eficace din punct de vedere fiscal și mențin totodată competitivitatea întreprinderilor din Uniune.

Amendamentul 4

Propunere de directivă

Considerentul 1 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1c) | Utilizarea abuzivă a entităților fictive în scopuri fiscale conduce la reducerea obligațiilor fiscale și la pierderi fiscale în Uniune. Prin urmare, este esențial ca prezenta directivă să stabilească standarde ambițioase și proporționale pentru a defini cerințele comune privind substanța minimă, pentru a îmbunătăți schimbul de informații între administrațiile fiscale naționale și pentru a descuraja utilizarea entităților fictive promovate de anumiți intermediari. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1c)

Utilizarea abuzivă a entităților fictive în scopuri fiscale conduce la reducerea obligațiilor fiscale și la pierderi fiscale în Uniune. Prin urmare, este esențial ca prezenta directivă să stabilească standarde ambițioase și proporționale pentru a defini cerințele comune privind substanța minimă, pentru a îmbunătăți schimbul de informații între administrațiile fiscale naționale și pentru a descuraja utilizarea entităților fictive promovate de anumiți intermediari.

Amendamentul 5

Propunere de directivă

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | Este recunoscut faptul că într-un stat membru pot fi înființate întreprinderi lipsite de o minimă substanță cu obiectivul principal de a obține un avantaj fiscal, în special prin erodarea bazei de impozitare a unui alt stat membru. Deși unele state membre au elaborat un cadru legislativ sau administrativ pentru a-și proteja baza de impozitare împotriva unor astfel de scheme, normele relevante au adesea un efect redus, deoarece se aplică doar pe teritoriul unui singur stat membru și nu surprind în mod eficace situațiile care implică mai multe state membre. În plus, normele naționale care se aplică în acest domeniu diferă în mod semnificativ în cadrul Uniunii, iar unele state membre nu dispun deloc de norme pentru combaterea utilizării abuzive în scopuri fiscale a întreprinderilor lipsite de substanță sau cu o minimă substanță. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

Este recunoscut faptul că într-un stat membru pot fi înființate întreprinderi lipsite de o minimă substanță cu obiectivul principal de a obține un avantaj fiscal, în special prin erodarea bazei de impozitare a unui alt stat membru. Deși unele state membre au elaborat un cadru legislativ sau administrativ pentru a-și proteja baza de impozitare împotriva unor astfel de scheme, normele relevante au adesea un efect redus, deoarece se aplică doar pe teritoriul unui singur stat membru și nu surprind în mod eficace situațiile care implică mai multe state membre. În plus, normele naționale care se aplică în acest domeniu diferă în mod semnificativ în cadrul Uniunii, iar unele state membre nu dispun deloc de norme pentru combaterea utilizării abuzive în scopuri fiscale a întreprinderilor lipsite de substanță sau cu o minimă substanță.

| (2) | Este recunoscut faptul că într-un stat membru pot fi înființate întreprinderi lipsite de o minimă substanță cu obiectivul principal de a obține un avantaj fiscal, în special prin erodarea bazei de impozitare a unui alt stat membru
  , creând o fereastră de oportunitate pentru planificarea fiscală agresivă
  . Deși unele state membre au elaborat un cadru legislativ sau administrativ pentru a-și proteja baza de impozitare împotriva unor astfel de scheme, normele relevante au adesea un efect redus, deoarece se aplică doar pe teritoriul unui singur stat membru și nu surprind în mod eficace situațiile care implică mai multe state membre. În plus, normele naționale care se aplică în acest domeniu diferă în mod semnificativ în cadrul Uniunii, iar unele state membre nu dispun deloc de norme pentru combaterea utilizării abuzive în scopuri fiscale a întreprinderilor lipsite de substanță sau cu o minimă substanță.
  Prin urmare, este important să se stabilească o abordare juridică la nivelul Uniunii pentru a asigura un cadru de garantare a integrității pieței interne, respectând pe deplin cele mai înalte standarde de accesibilitate, simplitate și transparență. |
| --- | --- |

(2)

Este recunoscut faptul că într-un stat membru pot fi înființate întreprinderi lipsite de o minimă substanță cu obiectivul principal de a obține un avantaj fiscal, în special prin erodarea bazei de impozitare a unui alt stat membru
  , creând o fereastră de oportunitate pentru planificarea fiscală agresivă
  . Deși unele state membre au elaborat un cadru legislativ sau administrativ pentru a-și proteja baza de impozitare împotriva unor astfel de scheme, normele relevante au adesea un efect redus, deoarece se aplică doar pe teritoriul unui singur stat membru și nu surprind în mod eficace situațiile care implică mai multe state membre. În plus, normele naționale care se aplică în acest domeniu diferă în mod semnificativ în cadrul Uniunii, iar unele state membre nu dispun deloc de norme pentru combaterea utilizării abuzive în scopuri fiscale a întreprinderilor lipsite de substanță sau cu o minimă substanță.
  Prin urmare, este important să se stabilească o abordare juridică la nivelul Uniunii pentru a asigura un cadru de garantare a integrității pieței interne, respectând pe deplin cele mai înalte standarde de accesibilitate, simplitate și transparență.

Amendamentul 6

Propunere de directivă

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | Este necesar să se stabilească un cadru comun pentru a consolida reziliența statelor membre împotriva practicilor de evitare a obligațiilor fiscale și de evaziune fiscală legate de utilizarea în scopuri fiscale a unor întreprinderi care nu desfășoară o activitate economică, chiar dacă se presupune că au activitate economică, și, prin urmare, sunt lipsite de substanță sau au o minimă substanță. Acest lucru are ca scop asigurarea faptului că întreprinderile lipsite de substanță nu sunt utilizate ca instrumente de evaziune fiscală sau de evitare a obligațiilor fiscale. Întrucât aceste întreprinderi pot fi stabilite într-un stat membru, dar pot fi utilizate cu efectul erodării bazei de impozitare a unui alt stat membru, este esențial să se convină asupra unui set comun de norme pentru a stabili ceea ce ar trebui să însemne substanță insuficientă din punct de vedere fiscal pe piața internă, precum și pentru a defini consecințele fiscale specifice legate de o astfel de substanță insuficientă. În cazul în care s-a constatat că o întreprindere are o substanță suficientă în temeiul prezentei directive, acest lucru nu ar trebui să împiedice statele membre să aplice în continuare norme de combatere a evitării obligațiilor fiscale și a evaziunii fiscale, cu condiția ca acestea să fie conforme cu dreptul Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Este necesar să se stabilească un cadru comun pentru a consolida reziliența statelor membre împotriva practicilor de evitare a obligațiilor fiscale și de evaziune fiscală legate de utilizarea în scopuri fiscale a unor întreprinderi care nu desfășoară o activitate economică, chiar dacă se presupune că au activitate economică, și, prin urmare, sunt lipsite de substanță sau au o minimă substanță. Acest lucru are ca scop asigurarea faptului că întreprinderile lipsite de substanță nu sunt utilizate ca instrumente de evaziune fiscală sau de evitare a obligațiilor fiscale. Întrucât aceste întreprinderi pot fi stabilite într-un stat membru, dar pot fi utilizate cu efectul erodării bazei de impozitare a unui alt stat membru, este esențial să se convină asupra unui set comun de norme pentru a stabili ceea ce ar trebui să însemne substanță insuficientă din punct de vedere fiscal pe piața internă, precum și pentru a defini consecințele fiscale specifice legate de o astfel de substanță insuficientă. În cazul în care s-a constatat că o întreprindere are o substanță suficientă în temeiul prezentei directive, acest lucru nu ar trebui să împiedice statele membre să aplice în continuare norme de combatere a evitării obligațiilor fiscale și a evaziunii fiscale, cu condiția ca acestea să fie conforme cu dreptul Uniunii.

| (3) | Este necesar să se stabilească un cadru comun pentru a consolida reziliența statelor membre împotriva practicilor de evitare a obligațiilor fiscale și de evaziune fiscală legate de utilizarea în scopuri fiscale a unor întreprinderi care nu desfășoară o activitate economică, chiar dacă se presupune că au activitate economică, și, prin urmare, sunt lipsite de substanță sau au o minimă substanță. Acest lucru are ca scop asigurarea faptului că întreprinderile lipsite de substanță nu sunt utilizate ca instrumente de evaziune fiscală sau de evitare a obligațiilor fiscale. Întrucât aceste întreprinderi pot fi stabilite într-un stat membru, dar pot fi utilizate cu efectul erodării bazei de impozitare a unui alt stat membru, este esențial să se convină asupra unui set comun de norme pentru a stabili ceea ce ar trebui să însemne substanță insuficientă din punct de vedere fiscal pe piața internă, precum și pentru a defini consecințele fiscale specifice legate de o astfel de substanță insuficientă. În cazul în care s-a constatat că o întreprindere are o substanță suficientă în temeiul prezentei directive, acest lucru nu ar trebui să împiedice statele membre să aplice în continuare norme
  minime mai stricte privind substanța și alte norme
  de combatere a evitării obligațiilor fiscale și a evaziunii fiscale, cu condiția ca acestea să fie conforme cu dreptul Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

Este necesar să se stabilească un cadru comun pentru a consolida reziliența statelor membre împotriva practicilor de evitare a obligațiilor fiscale și de evaziune fiscală legate de utilizarea în scopuri fiscale a unor întreprinderi care nu desfășoară o activitate economică, chiar dacă se presupune că au activitate economică, și, prin urmare, sunt lipsite de substanță sau au o minimă substanță. Acest lucru are ca scop asigurarea faptului că întreprinderile lipsite de substanță nu sunt utilizate ca instrumente de evaziune fiscală sau de evitare a obligațiilor fiscale. Întrucât aceste întreprinderi pot fi stabilite într-un stat membru, dar pot fi utilizate cu efectul erodării bazei de impozitare a unui alt stat membru, este esențial să se convină asupra unui set comun de norme pentru a stabili ceea ce ar trebui să însemne substanță insuficientă din punct de vedere fiscal pe piața internă, precum și pentru a defini consecințele fiscale specifice legate de o astfel de substanță insuficientă. În cazul în care s-a constatat că o întreprindere are o substanță suficientă în temeiul prezentei directive, acest lucru nu ar trebui să împiedice statele membre să aplice în continuare norme
  minime mai stricte privind substanța și alte norme
  de combatere a evitării obligațiilor fiscale și a evaziunii fiscale, cu condiția ca acestea să fie conforme cu dreptul Uniunii.

Amendamentul 7

Propunere de directivă

Considerentul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a) | Pentru a atinge obiectivele prezentei directive, este extrem de important să consolidăm capacitatea administrațiilor fiscale și să îmbunătățim schimbul de informații în întreaga Uniune. Este necesar ca statele membre să facă schimb de informații pertinente la care au acces, să pună în aplicare sisteme care să sprijine schimbul respectiv de informații și, ca etapă finală, să asigure respectarea sancțiunilor propuse împotriva entităților neconforme. Pentru a sprijini prezenta directivă, Comisia ar trebui să propună activități specifice în cadrul programului Fiscalis. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3a)

Pentru a atinge obiectivele prezentei directive, este extrem de important să consolidăm capacitatea administrațiilor fiscale și să îmbunătățim schimbul de informații în întreaga Uniune. Este necesar ca statele membre să facă schimb de informații pertinente la care au acces, să pună în aplicare sisteme care să sprijine schimbul respectiv de informații și, ca etapă finală, să asigure respectarea sancțiunilor propuse împotriva entităților neconforme. Pentru a sprijini prezenta directivă, Comisia ar trebui să propună activități specifice în cadrul programului Fiscalis.

Amendamentul 8

Propunere de directivă

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | Pentru a asigura o abordare cuprinzătoare, normele ar trebui să se aplice
  tuturor
  întreprinderilor din Uniune care sunt impozabile într-un stat membru, indiferent de forma și statutul lor juridic, atât timp cât își au domiciliul fiscal într-un stat membru și sunt eligibile pentru a obține un certificat de domiciliu fiscal în statul membru respectiv. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Pentru a asigura o abordare cuprinzătoare, normele ar trebui să se aplice
  tuturor
  întreprinderilor din Uniune care sunt impozabile într-un stat membru, indiferent de forma și statutul lor juridic, atât timp cât își au domiciliul fiscal într-un stat membru și sunt eligibile pentru a obține un certificat de domiciliu fiscal în statul membru respectiv.

| (4) | Pentru a asigura o abordare cuprinzătoare
  și proporțională
  , normele ar trebui să se aplice întreprinderilor din Uniune care sunt impozabile într-un stat membru, indiferent de forma și statutul lor juridic, atât timp cât își au domiciliul fiscal într-un stat membru și sunt eligibile pentru a obține un certificat de domiciliu fiscal în statul membru respectiv.
  Respectivul domeniu larg de aplicare este restrâns de un set de standarde privind activitatea economică a întreprinderilor incluse în domeniul de aplicare al prezentei directive. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a asigura o abordare cuprinzătoare
  și proporțională
  , normele ar trebui să se aplice întreprinderilor din Uniune care sunt impozabile într-un stat membru, indiferent de forma și statutul lor juridic, atât timp cât își au domiciliul fiscal într-un stat membru și sunt eligibile pentru a obține un certificat de domiciliu fiscal în statul membru respectiv.
  Respectivul domeniu larg de aplicare este restrâns de un set de standarde privind activitatea economică a întreprinderilor incluse în domeniul de aplicare al prezentei directive.

Amendamentul 9

Propunere de directivă

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | Pentru a asigura buna funcționare a pieței interne, proporționalitatea și eficacitatea potențialelor norme, ar fi oportun să se limiteze domeniul de aplicare al acestora la întreprinderile expuse riscului de a fi considerate lipsite de o minimă substanță și utilizate
  cu obiectivul
  principal
  de
  a obține un avantaj fiscal. Prin urmare, ar fi important să se stabilească un criteriu cu rol de prag, sub forma unui set de trei condiții orientative cumulative, pentru a stabili care întreprinderi sunt suficient de expuse riscului, astfel cum s-a menționat mai sus, pentru a justifica faptul că sunt supuse cerințelor de raportare. O primă condiție ar trebui să permită identificarea întreprinderilor care se presupune că desfășoară în principal activități economice mobile din punct de vedere geografic, întrucât locul în care se desfășoară efectiv astfel de activități este de obicei mai dificil de identificat. Astfel de activități dau naștere, în mod normal, unor fluxuri de venituri pasive importante. Prin urmare, întreprinderile ale căror venituri constau predominant în fluxuri de venituri pasive ar îndeplini această condiție. De asemenea, ar trebui să se țină seama de faptul că entitățile care dețin active pentru uz privat, de exemplu, imobile, iahturi, avioane, opere de artă sau capitaluri, pot să nu aibă venituri pe perioade mai lungi, dar să permită totuși beneficii fiscale semnificative prin deținerea activelor respective. Întrucât situațiile exclusiv interne nu ar prezenta un risc pentru buna funcționare a pieței interne și ar fi cel mai bine abordate la nivel național, o a doua condiție ar trebui să se concentreze asupra întreprinderilor implicate în activități transfrontaliere. Implicarea în activități transfrontaliere ar trebui să fie stabilită ținând seama, pe de o parte, de natura tranzacțiilor întreprinderii, interne sau străine, și, pe de altă parte, de proprietățile deținute de aceasta, având în vedere că entitățile care dețin numai active pentru uz privat
  , neprofesional,
  pot să nu efectueze tranzacții pe o perioadă lungă. În plus, o a treia condiție ar trebui să indice întreprinderile care nu dispun de resurse proprii sau care nu dispun de resurse proprii suficiente pentru a desfășura activități de conducere de bază. În acest sens, întreprinderile care nu dispun de resurse proprii adecvate tind să angajeze furnizori terți de servicii de administrare, gestionare, corespondență și asigurare a conformității juridice sau să încheie acorduri relevante cu întreprinderi asociate pentru furnizarea unor astfel de servicii în vederea înființării și a menținerii unei prezențe juridice și fiscale. Externalizarea exclusivă a anumitor servicii auxiliare, de exemplu
  doar
  a serviciilor de evidență contabilă, în timp ce activitățile de bază rămân la întreprindere, nu ar fi suficientă în sine pentru ca o întreprindere să îndeplinească această condiție. Deși astfel de furnizori de servicii ar putea fi reglementați în alte scopuri, nefiscale, obligațiile lor în aceste alte scopuri nu pot atenua întotdeauna riscul ca aceștia să faciliteze înființarea și menținerea unor întreprinderi utilizate în mod abuziv pentru practici de evaziune fiscală și de evitare a obligațiilor fiscale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

Pentru a asigura buna funcționare a pieței interne, proporționalitatea și eficacitatea potențialelor norme, ar fi oportun să se limiteze domeniul de aplicare al acestora la întreprinderile expuse riscului de a fi considerate lipsite de o minimă substanță și utilizate
  cu obiectivul
  principal
  de
  a obține un avantaj fiscal. Prin urmare, ar fi important să se stabilească un criteriu cu rol de prag, sub forma unui set de trei condiții orientative cumulative, pentru a stabili care întreprinderi sunt suficient de expuse riscului, astfel cum s-a menționat mai sus, pentru a justifica faptul că sunt supuse cerințelor de raportare. O primă condiție ar trebui să permită identificarea întreprinderilor care se presupune că desfășoară în principal activități economice mobile din punct de vedere geografic, întrucât locul în care se desfășoară efectiv astfel de activități este de obicei mai dificil de identificat. Astfel de activități dau naștere, în mod normal, unor fluxuri de venituri pasive importante. Prin urmare, întreprinderile ale căror venituri constau predominant în fluxuri de venituri pasive ar îndeplini această condiție. De asemenea, ar trebui să se țină seama de faptul că entitățile care dețin active pentru uz privat, de exemplu, imobile, iahturi, avioane, opere de artă sau capitaluri, pot să nu aibă venituri pe perioade mai lungi, dar să permită totuși beneficii fiscale semnificative prin deținerea activelor respective. Întrucât situațiile exclusiv interne nu ar prezenta un risc pentru buna funcționare a pieței interne și ar fi cel mai bine abordate la nivel național, o a doua condiție ar trebui să se concentreze asupra întreprinderilor implicate în activități transfrontaliere. Implicarea în activități transfrontaliere ar trebui să fie stabilită ținând seama, pe de o parte, de natura tranzacțiilor întreprinderii, interne sau străine, și, pe de altă parte, de proprietățile deținute de aceasta, având în vedere că entitățile care dețin numai active pentru uz privat
  , neprofesional,
  pot să nu efectueze tranzacții pe o perioadă lungă. În plus, o a treia condiție ar trebui să indice întreprinderile care nu dispun de resurse proprii sau care nu dispun de resurse proprii suficiente pentru a desfășura activități de conducere de bază. În acest sens, întreprinderile care nu dispun de resurse proprii adecvate tind să angajeze furnizori terți de servicii de administrare, gestionare, corespondență și asigurare a conformității juridice sau să încheie acorduri relevante cu întreprinderi asociate pentru furnizarea unor astfel de servicii în vederea înființării și a menținerii unei prezențe juridice și fiscale. Externalizarea exclusivă a anumitor servicii auxiliare, de exemplu
  doar
  a serviciilor de evidență contabilă, în timp ce activitățile de bază rămân la întreprindere, nu ar fi suficientă în sine pentru ca o întreprindere să îndeplinească această condiție. Deși astfel de furnizori de servicii ar putea fi reglementați în alte scopuri, nefiscale, obligațiile lor în aceste alte scopuri nu pot atenua întotdeauna riscul ca aceștia să faciliteze înființarea și menținerea unor întreprinderi utilizate în mod abuziv pentru practici de evaziune fiscală și de evitare a obligațiilor fiscale.

| (5) | Pentru a asigura buna funcționare a pieței interne, proporționalitatea și eficacitatea potențialelor norme, ar fi oportun să se limiteze domeniul de aplicare al acestora la întreprinderile expuse riscului de a fi considerate lipsite de o minimă substanță și utilizate
  în
  principal
  pentru
  a obține un avantaj fiscal. Prin urmare, ar fi important să se stabilească un criteriu cu rol de prag, sub forma unui set de trei condiții orientative cumulative, pentru a stabili care întreprinderi sunt suficient de expuse riscului, astfel cum s-a menționat mai sus, pentru a justifica faptul că sunt supuse cerințelor de raportare
  . Întreprinderile ar trebui să efectueze singure testul privind accesul sub forma unei autoevaluări
  . O primă condiție ar trebui să permită identificarea întreprinderilor care se presupune că desfășoară în principal activități economice mobile din punct de vedere geografic, întrucât locul în care se desfășoară efectiv astfel de activități este de obicei mai dificil de identificat. Astfel de activități dau naștere, în mod normal, unor fluxuri de venituri pasive importante. Prin urmare, întreprinderile ale căror venituri constau predominant în fluxuri de venituri pasive ar îndeplini această condiție. De asemenea, ar trebui să se țină seama de faptul că entitățile care dețin active pentru uz privat, de exemplu, imobile, iahturi, avioane, opere de artă sau capitaluri, pot să nu aibă venituri pe perioade mai lungi, dar să permită totuși beneficii fiscale semnificative prin deținerea activelor respective. Întrucât situațiile exclusiv interne nu ar prezenta un risc pentru buna funcționare a pieței interne și ar fi cel mai bine abordate la nivel național, o a doua condiție ar trebui să se concentreze asupra întreprinderilor implicate în activități transfrontaliere. Implicarea în activități transfrontaliere ar trebui să fie stabilită ținând seama, pe de o parte, de natura tranzacțiilor întreprinderii, interne sau străine, și, pe de altă parte, de proprietățile deținute de aceasta, având în vedere că entitățile care dețin numai active pentru uz privat pot să nu efectueze tranzacții pe o perioadă lungă. În plus, o a treia condiție ar trebui să indice întreprinderile care nu dispun de resurse proprii sau care nu dispun de resurse proprii suficiente pentru a desfășura activități de conducere de bază. În acest sens, întreprinderile care nu dispun de resurse proprii adecvate tind să angajeze furnizori terți de servicii de administrare, gestionare, corespondență și asigurare a conformității juridice sau să încheie acorduri relevante cu întreprinderi asociate pentru furnizarea unor astfel de servicii în vederea înființării și a menținerii unei prezențe juridice și fiscale. Externalizarea exclusivă a anumitor servicii auxiliare, de exemplu a serviciilor de evidență contabilă, în timp ce activitățile de bază rămân la întreprindere, nu ar fi suficientă în sine pentru ca o întreprindere să îndeplinească această condiție. Deși astfel de furnizori de servicii ar putea fi reglementați în alte scopuri, nefiscale, obligațiile lor în aceste alte scopuri nu pot atenua întotdeauna riscul ca aceștia să faciliteze înființarea și menținerea unor întreprinderi utilizate în mod abuziv pentru practici de evaziune fiscală și de evitare a obligațiilor fiscale. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a asigura buna funcționare a pieței interne, proporționalitatea și eficacitatea potențialelor norme, ar fi oportun să se limiteze domeniul de aplicare al acestora la întreprinderile expuse riscului de a fi considerate lipsite de o minimă substanță și utilizate
  în
  principal
  pentru
  a obține un avantaj fiscal. Prin urmare, ar fi important să se stabilească un criteriu cu rol de prag, sub forma unui set de trei condiții orientative cumulative, pentru a stabili care întreprinderi sunt suficient de expuse riscului, astfel cum s-a menționat mai sus, pentru a justifica faptul că sunt supuse cerințelor de raportare
  . Întreprinderile ar trebui să efectueze singure testul privind accesul sub forma unei autoevaluări
  . O primă condiție ar trebui să permită identificarea întreprinderilor care se presupune că desfășoară în principal activități economice mobile din punct de vedere geografic, întrucât locul în care se desfășoară efectiv astfel de activități este de obicei mai dificil de identificat. Astfel de activități dau naștere, în mod normal, unor fluxuri de venituri pasive importante. Prin urmare, întreprinderile ale căror venituri constau predominant în fluxuri de venituri pasive ar îndeplini această condiție. De asemenea, ar trebui să se țină seama de faptul că entitățile care dețin active pentru uz privat, de exemplu, imobile, iahturi, avioane, opere de artă sau capitaluri, pot să nu aibă venituri pe perioade mai lungi, dar să permită totuși beneficii fiscale semnificative prin deținerea activelor respective. Întrucât situațiile exclusiv interne nu ar prezenta un risc pentru buna funcționare a pieței interne și ar fi cel mai bine abordate la nivel național, o a doua condiție ar trebui să se concentreze asupra întreprinderilor implicate în activități transfrontaliere. Implicarea în activități transfrontaliere ar trebui să fie stabilită ținând seama, pe de o parte, de natura tranzacțiilor întreprinderii, interne sau străine, și, pe de altă parte, de proprietățile deținute de aceasta, având în vedere că entitățile care dețin numai active pentru uz privat pot să nu efectueze tranzacții pe o perioadă lungă. În plus, o a treia condiție ar trebui să indice întreprinderile care nu dispun de resurse proprii sau care nu dispun de resurse proprii suficiente pentru a desfășura activități de conducere de bază. În acest sens, întreprinderile care nu dispun de resurse proprii adecvate tind să angajeze furnizori terți de servicii de administrare, gestionare, corespondență și asigurare a conformității juridice sau să încheie acorduri relevante cu întreprinderi asociate pentru furnizarea unor astfel de servicii în vederea înființării și a menținerii unei prezențe juridice și fiscale. Externalizarea exclusivă a anumitor servicii auxiliare, de exemplu a serviciilor de evidență contabilă, în timp ce activitățile de bază rămân la întreprindere, nu ar fi suficientă în sine pentru ca o întreprindere să îndeplinească această condiție. Deși astfel de furnizori de servicii ar putea fi reglementați în alte scopuri, nefiscale, obligațiile lor în aceste alte scopuri nu pot atenua întotdeauna riscul ca aceștia să faciliteze înființarea și menținerea unor întreprinderi utilizate în mod abuziv pentru practici de evaziune fiscală și de evitare a obligațiilor fiscale.

Amendamentul 10

Propunere de directivă

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Ar fi
  corect să se excludă din normele avute în vedere întreprinderile ale căror activități sunt supuse unui nivel adecvat de transparență și care, prin urmare, nu prezintă un risc de lipsă de substanță din punct de vedere fiscal. Societățile care dețin valori mobiliare admise la tranzacționare sau cotate pe o piață reglementată sau într-un sistem multilateral de tranzacționare, precum și anumite întreprinderi financiare care sunt puternic reglementate în Uniune, în mod direct sau indirect, și care fac obiectul unor cerințe sporite de transparență și de supraveghere ar trebui, de asemenea, să fie excluse din domeniul de aplicare al prezentei directive. Nici holdingurile simple care sunt situate în aceeași jurisdicție ca și filiala operațională și beneficiarul (beneficiarii) lor real(i) nu sunt susceptibile să aibă ca obiectiv obținerea unui avantaj fiscal. Similar este și cazul subholdingurilor situate în aceeași jurisdicție ca și acționarul lor sau entitatea-mamă finală. Pe această bază, ele ar trebui, de asemenea, să fie excluse.
  De asemenea, întreprinderile care angajează un număr adecvat de persoane, cu normă întreagă și exclusiv, pentru a-și desfășura activitățile nu ar trebui să fie considerate lipsite de o minimă substanță. Deși nu este de așteptat în mod rezonabil să treacă criteriul de prag, acestea ar trebui să fie excluse în mod explicit din motive de securitate juridică. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Ar fi
  corect să se excludă din normele avute în vedere întreprinderile ale căror activități sunt supuse unui nivel adecvat de transparență și care, prin urmare, nu prezintă un risc de lipsă de substanță din punct de vedere fiscal. Societățile care dețin valori mobiliare admise la tranzacționare sau cotate pe o piață reglementată sau într-un sistem multilateral de tranzacționare, precum și anumite întreprinderi financiare care sunt puternic reglementate în Uniune, în mod direct sau indirect, și care fac obiectul unor cerințe sporite de transparență și de supraveghere ar trebui, de asemenea, să fie excluse din domeniul de aplicare al prezentei directive. Nici holdingurile simple care sunt situate în aceeași jurisdicție ca și filiala operațională și beneficiarul (beneficiarii) lor real(i) nu sunt susceptibile să aibă ca obiectiv obținerea unui avantaj fiscal. Similar este și cazul subholdingurilor situate în aceeași jurisdicție ca și acționarul lor sau entitatea-mamă finală. Pe această bază, ele ar trebui, de asemenea, să fie excluse.
  De asemenea, întreprinderile care angajează un număr adecvat de persoane, cu normă întreagă și exclusiv, pentru a-și desfășura activitățile nu ar trebui să fie considerate lipsite de o minimă substanță. Deși nu este de așteptat în mod rezonabil să treacă criteriul de prag, acestea ar trebui să fie excluse în mod explicit din motive de securitate juridică.

| (6) | Este
  corect
  și proporțional
  să se excludă din normele avute în vedere întreprinderile ale căror activități sunt supuse unui nivel adecvat de transparență
  și control fiscal
  și care, prin urmare, nu prezintă un risc de lipsă de substanță din punct de vedere fiscal. Societățile care dețin valori mobiliare admise la tranzacționare sau cotate pe o piață reglementată sau într-un sistem multilateral de tranzacționare, precum și anumite întreprinderi financiare care sunt puternic reglementate în Uniune, în mod direct sau indirect, și care fac obiectul unor cerințe sporite de transparență și de supraveghere ar trebui, de asemenea, să fie excluse din domeniul de aplicare al prezentei directive. Nici holdingurile simple care sunt situate în aceeași jurisdicție ca și filiala operațională și beneficiarul (beneficiarii) lor real(i) nu sunt susceptibile să aibă ca obiectiv obținerea unui avantaj fiscal. Similar este și cazul subholdingurilor situate în aceeași jurisdicție ca și acționarul lor sau entitatea-mamă finală. Pe această bază, ele ar trebui, de asemenea, să fie excluse.
  Această excludere se aplică în mod expres întreprinderilor reglementate sau care prezintă un risc redus de lipsă de substanță. Excluderea ar trebui considerată ca fiind aplicabilă entitate cu entitate și nu ar trebui extinsă la un întreg grup. |
| --- | --- |

(6)

Este
  corect
  și proporțional
  să se excludă din normele avute în vedere întreprinderile ale căror activități sunt supuse unui nivel adecvat de transparență
  și control fiscal
  și care, prin urmare, nu prezintă un risc de lipsă de substanță din punct de vedere fiscal. Societățile care dețin valori mobiliare admise la tranzacționare sau cotate pe o piață reglementată sau într-un sistem multilateral de tranzacționare, precum și anumite întreprinderi financiare care sunt puternic reglementate în Uniune, în mod direct sau indirect, și care fac obiectul unor cerințe sporite de transparență și de supraveghere ar trebui, de asemenea, să fie excluse din domeniul de aplicare al prezentei directive. Nici holdingurile simple care sunt situate în aceeași jurisdicție ca și filiala operațională și beneficiarul (beneficiarii) lor real(i) nu sunt susceptibile să aibă ca obiectiv obținerea unui avantaj fiscal. Similar este și cazul subholdingurilor situate în aceeași jurisdicție ca și acționarul lor sau entitatea-mamă finală. Pe această bază, ele ar trebui, de asemenea, să fie excluse.
  Această excludere se aplică în mod expres întreprinderilor reglementate sau care prezintă un risc redus de lipsă de substanță. Excluderea ar trebui considerată ca fiind aplicabilă entitate cu entitate și nu ar trebui extinsă la un întreg grup.

Amendamentul 11

Propunere de directivă

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | Pentru a facilita punerea în aplicare a prezentei directive, întreprinderile expuse riscului de a fi considerate lipsite de substanță și utilizate cu obiectivul principal de a obține un avantaj fiscal ar trebui să declare, în declarația de impunere anuală, că dispun de un nivel minim de resurse,
  cum ar fi persoanele
  și
  sediile,
  în statul membru de domiciliu fiscal și să furnizeze documente justificative în acest sens. Deși este recunoscut faptul că diferite activități pot necesita un nivel sau un tip de resurse diferite, se preconizează un nivel minim comun de resurse în toate circumstanțele. Această evaluare ar trebui să vizeze exclusiv identificarea substanței întreprinderilor din punct de vedere fiscal și nu pune sub semnul întrebării rolul pe care îl au „furnizorii de servicii pentru fiducii sau societăți”, astfel cum sunt definiți în Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului (12), în identificarea spălării banilor, a infracțiunilor principale asociate și a finanțării terorismului. În schimb, se poate considera că lipsa unui nivel minim de resurse indică o lipsă de substanță în cazul în care o întreprindere este deja expusă riscului de a fi considerată lipsită de substanță din punct de vedere fiscal. Pentru a asigura compatibilitatea cu standardele internaționale relevante, un nivel minim comun ar trebui să se bazeze pe standardele existente ale Uniunii și pe cele internaționale privind activitatea economică substanțială în contextul regimurilor fiscale preferențiale sau în absența impozitării societăților (13), astfel cum au fost elaborate în contextul Forumului privind practicile fiscale dăunătoare. Este necesar să se prevadă ca, împreună cu declarația de impunere, să fie prezentate documente justificative în sprijinul declarației că întreprinderea dispune de resurse minime. De asemenea, este necesar să se permită administrației să își formeze o opinie bazată pe faptele și circumstanțele întreprinderii și să decidă dacă va iniția sau nu o procedură de audit. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

Pentru a facilita punerea în aplicare a prezentei directive, întreprinderile expuse riscului de a fi considerate lipsite de substanță și utilizate cu obiectivul principal de a obține un avantaj fiscal ar trebui să declare, în declarația de impunere anuală, că dispun de un nivel minim de resurse,
  cum ar fi persoanele
  și
  sediile,
  în statul membru de domiciliu fiscal și să furnizeze documente justificative în acest sens. Deși este recunoscut faptul că diferite activități pot necesita un nivel sau un tip de resurse diferite, se preconizează un nivel minim comun de resurse în toate circumstanțele. Această evaluare ar trebui să vizeze exclusiv identificarea substanței întreprinderilor din punct de vedere fiscal și nu pune sub semnul întrebării rolul pe care îl au „furnizorii de servicii pentru fiducii sau societăți”, astfel cum sunt definiți în Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului (12), în identificarea spălării banilor, a infracțiunilor principale asociate și a finanțării terorismului. În schimb, se poate considera că lipsa unui nivel minim de resurse indică o lipsă de substanță în cazul în care o întreprindere este deja expusă riscului de a fi considerată lipsită de substanță din punct de vedere fiscal. Pentru a asigura compatibilitatea cu standardele internaționale relevante, un nivel minim comun ar trebui să se bazeze pe standardele existente ale Uniunii și pe cele internaționale privind activitatea economică substanțială în contextul regimurilor fiscale preferențiale sau în absența impozitării societăților (13), astfel cum au fost elaborate în contextul Forumului privind practicile fiscale dăunătoare. Este necesar să se prevadă ca, împreună cu declarația de impunere, să fie prezentate documente justificative în sprijinul declarației că întreprinderea dispune de resurse minime. De asemenea, este necesar să se permită administrației să își formeze o opinie bazată pe faptele și circumstanțele întreprinderii și să decidă dacă va iniția sau nu o procedură de audit.

| (8) | Pentru a facilita punerea în aplicare a prezentei directive, întreprinderile
  incluse în domeniul de aplicare al prezentei directive și
  expuse riscului de a fi considerate lipsite de substanță și utilizate cu obiectivul principal de a obține un avantaj fiscal ar trebui să declare, în declarația de impunere anuală, că dispun de un nivel minim de resurse,
  și anume persoane
  și
  sedii
  în statul membru de domiciliu fiscal, și să furnizeze documente justificative în acest sens
  . Cerința referitoare la spațiile dintr-un stat membru ar trebui să țină seama de prevalența tot mai mare a muncii de la distanță, ceea ce determină întreprinderile legitime să își reducă spațiile și să nu păstreze spații pentru uzul lor exclusiv
  . Deși este recunoscut faptul că diferite activități pot necesita un nivel sau un tip de resurse diferite, se preconizează un nivel minim comun de resurse în toate circumstanțele. Această evaluare ar trebui să vizeze exclusiv identificarea substanței întreprinderilor din punct de vedere fiscal și nu pune sub semnul întrebării rolul pe care îl au „furnizorii de servicii pentru fiducii sau societăți”, astfel cum sunt definiți în Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului (12), în identificarea spălării banilor, a infracțiunilor principale asociate și a finanțării terorismului. În schimb, se poate considera că lipsa unui nivel minim de resurse indică o lipsă de substanță în cazul în care o întreprindere este deja expusă riscului de a fi considerată lipsită de substanță din punct de vedere fiscal. Pentru a asigura compatibilitatea cu standardele internaționale relevante, un nivel minim comun ar trebui să se bazeze pe standardele existente ale Uniunii și pe cele internaționale privind activitatea economică substanțială în contextul regimurilor fiscale preferențiale sau în absența impozitării societăților (13), astfel cum au fost elaborate în contextul Forumului privind practicile fiscale dăunătoare. Este necesar să se prevadă ca, împreună cu declarația de impunere, să fie prezentate documente justificative în sprijinul declarației că întreprinderea dispune de resurse minime. De asemenea, este necesar să se permită administrației să își formeze o opinie bazată pe faptele și circumstanțele întreprinderii și să decidă dacă va iniția sau nu o procedură de audit. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a facilita punerea în aplicare a prezentei directive, întreprinderile
  incluse în domeniul de aplicare al prezentei directive și
  expuse riscului de a fi considerate lipsite de substanță și utilizate cu obiectivul principal de a obține un avantaj fiscal ar trebui să declare, în declarația de impunere anuală, că dispun de un nivel minim de resurse,
  și anume persoane
  și
  sedii
  în statul membru de domiciliu fiscal, și să furnizeze documente justificative în acest sens
  . Cerința referitoare la spațiile dintr-un stat membru ar trebui să țină seama de prevalența tot mai mare a muncii de la distanță, ceea ce determină întreprinderile legitime să își reducă spațiile și să nu păstreze spații pentru uzul lor exclusiv
  . Deși este recunoscut faptul că diferite activități pot necesita un nivel sau un tip de resurse diferite, se preconizează un nivel minim comun de resurse în toate circumstanțele. Această evaluare ar trebui să vizeze exclusiv identificarea substanței întreprinderilor din punct de vedere fiscal și nu pune sub semnul întrebării rolul pe care îl au „furnizorii de servicii pentru fiducii sau societăți”, astfel cum sunt definiți în Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului (12), în identificarea spălării banilor, a infracțiunilor principale asociate și a finanțării terorismului. În schimb, se poate considera că lipsa unui nivel minim de resurse indică o lipsă de substanță în cazul în care o întreprindere este deja expusă riscului de a fi considerată lipsită de substanță din punct de vedere fiscal. Pentru a asigura compatibilitatea cu standardele internaționale relevante, un nivel minim comun ar trebui să se bazeze pe standardele existente ale Uniunii și pe cele internaționale privind activitatea economică substanțială în contextul regimurilor fiscale preferențiale sau în absența impozitării societăților (13), astfel cum au fost elaborate în contextul Forumului privind practicile fiscale dăunătoare. Este necesar să se prevadă ca, împreună cu declarația de impunere, să fie prezentate documente justificative în sprijinul declarației că întreprinderea dispune de resurse minime. De asemenea, este necesar să se permită administrației să își formeze o opinie bazată pe faptele și circumstanțele întreprinderii și să decidă dacă va iniția sau nu o procedură de audit.

Amendamentul 12

Propunere de directivă

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | Pentru a asigura securitatea fiscală, este imperativ să se stabilească norme comune privind conținutul declarațiilor întreprinderilor. Întreprinderile care trec pragul și, prin urmare, fac obiectul cerințelor de raportare ar trebui să fie prezumate a nu avea suficientă substanță din punct de vedere fiscal dacă, în plus, acestea declară că nu dețin unul sau mai multe dintre elementele care, cumulativ, constituie un nivel minim de substanță sau nu furnizează documentele justificative necesare. În schimb, întreprinderile care declară că dețin toate elementele nivelului minim de substanță și furnizează documentele justificative necesare ar trebui considerate a avea o minimă substanță din punct de vedere fiscal și nu ar trebui să suporte alte obligații și consecințe în temeiul prezentei directive. Totuși, acest lucru nu ar trebui să aducă atingere niciunei legi aplicabile, și nici dreptului administrației de a efectua un audit, inclusiv pe baza documentelor justificative,
  și, eventual
  , de
  a ajunge la o concluzie diferită
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

Pentru a asigura securitatea fiscală, este imperativ să se stabilească norme comune privind conținutul declarațiilor întreprinderilor. Întreprinderile care trec pragul și, prin urmare, fac obiectul cerințelor de raportare ar trebui să fie prezumate a nu avea suficientă substanță din punct de vedere fiscal dacă, în plus, acestea declară că nu dețin unul sau mai multe dintre elementele care, cumulativ, constituie un nivel minim de substanță sau nu furnizează documentele justificative necesare. În schimb, întreprinderile care declară că dețin toate elementele nivelului minim de substanță și furnizează documentele justificative necesare ar trebui considerate a avea o minimă substanță din punct de vedere fiscal și nu ar trebui să suporte alte obligații și consecințe în temeiul prezentei directive. Totuși, acest lucru nu ar trebui să aducă atingere niciunei legi aplicabile, și nici dreptului administrației de a efectua un audit, inclusiv pe baza documentelor justificative,
  și, eventual
  , de
  a ajunge la o concluzie diferită
  .

| (9) | Pentru a asigura securitatea
  și stabilitatea
  fiscală, este imperativ să se stabilească norme comune privind conținutul declarațiilor întreprinderilor. Întreprinderile care trec pragul și, prin urmare, fac obiectul cerințelor de raportare ar trebui să fie prezumate a nu avea suficientă substanță din punct de vedere fiscal dacă, în plus, acestea declară că nu dețin unul sau mai multe dintre elementele care, cumulativ, constituie un nivel minim de substanță sau nu furnizează documentele justificative necesare. În schimb, întreprinderile care declară că dețin toate elementele nivelului minim de substanță și furnizează documentele justificative necesare ar trebui considerate a avea o minimă substanță din punct de vedere fiscal și nu ar trebui să suporte alte obligații și consecințe în temeiul prezentei directive. Totuși, acest lucru nu ar trebui să aducă atingere niciunei legi aplicabile, și nici dreptului administrației de a efectua un audit, inclusiv pe baza documentelor justificative
  . Pentru a permite statelor membre să aloce în mod eficient resursele administrației lor fiscale, statele membre ar trebui să fie în măsură să determine o perioadă în care întreprinderea este prezumată a avea o substanță minimă, cu condiția ca circumstanțele de fapt și de drept ale întreprinderii să rămână neschimbate în această perioadă. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a asigura securitatea
  și stabilitatea
  fiscală, este imperativ să se stabilească norme comune privind conținutul declarațiilor întreprinderilor. Întreprinderile care trec pragul și, prin urmare, fac obiectul cerințelor de raportare ar trebui să fie prezumate a nu avea suficientă substanță din punct de vedere fiscal dacă, în plus, acestea declară că nu dețin unul sau mai multe dintre elementele care, cumulativ, constituie un nivel minim de substanță sau nu furnizează documentele justificative necesare. În schimb, întreprinderile care declară că dețin toate elementele nivelului minim de substanță și furnizează documentele justificative necesare ar trebui considerate a avea o minimă substanță din punct de vedere fiscal și nu ar trebui să suporte alte obligații și consecințe în temeiul prezentei directive. Totuși, acest lucru nu ar trebui să aducă atingere niciunei legi aplicabile, și nici dreptului administrației de a efectua un audit, inclusiv pe baza documentelor justificative
  . Pentru a permite statelor membre să aloce în mod eficient resursele administrației lor fiscale, statele membre ar trebui să fie în măsură să determine o perioadă în care întreprinderea este prezumată a avea o substanță minimă, cu condiția ca circumstanțele de fapt și de drept ale întreprinderii să rămână neschimbate în această perioadă.

Amendamentul 13

Propunere de directivă

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | Este recunoscut faptul că,
  dacă o întreprindere desfășoară efectiv activități economice din punct de vedere fiscal sau servește în principal unor scopuri de evitare a obligațiilor fiscale sau de evaziune fiscală
  , aceasta
  este, în ultimă instanță, o chestiune de fapte și de circumstanțe. Acest lucru ar trebui evaluat de la caz la caz pentru fiecare întreprindere în parte. Prin urmare, întreprinderile despre care se presupune că nu au o minimă substanță din punct de vedere fiscal ar trebui să aibă dreptul de a dovedi contrariul, inclusiv de a dovedi că nu servesc în principal unor obiective fiscale, și de a infirma această prezumție. După îndeplinirea obligațiilor de raportare care le revin în temeiul prezentei directive, acestea ar trebui să furnizeze
  informații suplimentare
  administrației statului membru în care își au domiciliul fiscal. Deși întreprinderile pot furniza orice informație suplimentară pe care o consideră adecvată, este esențial să se stabilească cerințe comune cu privire la ceea ce poate constitui elemente de probă suplimentare adecvate și, prin urmare, ar trebui să se solicite în toate cazurile. În cazul în care, pe baza acestor elemente de probă suplimentare, statul membru consideră că o întreprindere a infirmat în mod satisfăcător prezumția lipsei de substanță, acesta ar trebui să fie în măsură să emită o decizie prin care să certifice faptul că întreprinderea are o minimă substanță din punct de vedere fiscal în conformitate cu prezenta directivă. O astfel de decizie poate rămâne valabilă pe perioada în care circumstanțele de fapt și de drept ale întreprinderii rămân neschimbate, timp de până la
  6
  ani de la data emiterii deciziei. Acest lucru va permite limitarea resurselor alocate cazurilor care s-au dovedit a nu fi întreprinderi fictive în sensul directivei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

Este recunoscut faptul că,
  dacă o întreprindere desfășoară efectiv activități economice din punct de vedere fiscal sau servește în principal unor scopuri de evitare a obligațiilor fiscale sau de evaziune fiscală
  , aceasta
  este, în ultimă instanță, o chestiune de fapte și de circumstanțe. Acest lucru ar trebui evaluat de la caz la caz pentru fiecare întreprindere în parte. Prin urmare, întreprinderile despre care se presupune că nu au o minimă substanță din punct de vedere fiscal ar trebui să aibă dreptul de a dovedi contrariul, inclusiv de a dovedi că nu servesc în principal unor obiective fiscale, și de a infirma această prezumție. După îndeplinirea obligațiilor de raportare care le revin în temeiul prezentei directive, acestea ar trebui să furnizeze
  informații suplimentare
  administrației statului membru în care își au domiciliul fiscal. Deși întreprinderile pot furniza orice informație suplimentară pe care o consideră adecvată, este esențial să se stabilească cerințe comune cu privire la ceea ce poate constitui elemente de probă suplimentare adecvate și, prin urmare, ar trebui să se solicite în toate cazurile. În cazul în care, pe baza acestor elemente de probă suplimentare, statul membru consideră că o întreprindere a infirmat în mod satisfăcător prezumția lipsei de substanță, acesta ar trebui să fie în măsură să emită o decizie prin care să certifice faptul că întreprinderea are o minimă substanță din punct de vedere fiscal în conformitate cu prezenta directivă. O astfel de decizie poate rămâne valabilă pe perioada în care circumstanțele de fapt și de drept ale întreprinderii rămân neschimbate, timp de până la
  6
  ani de la data emiterii deciziei. Acest lucru va permite limitarea resurselor alocate cazurilor care s-au dovedit a nu fi întreprinderi fictive în sensul directivei.

| (10) | Evaluarea care determină
  dacă o întreprindere desfășoară efectiv activități economice din punct de vedere fiscal sau servește în principal unor scopuri de evitare a obligațiilor fiscale sau de evaziune fiscală este, în ultimă instanță, o chestiune de fapte și de circumstanțe. Acest lucru ar trebui evaluat de la caz la caz pentru fiecare întreprindere în parte. Prin urmare, întreprinderile despre care se presupune că nu au o minimă substanță din punct de vedere fiscal ar trebui să aibă dreptul de a dovedi contrariul, inclusiv de a dovedi că nu servesc în principal unor obiective fiscale, și de a infirma această prezumție. După îndeplinirea obligațiilor de raportare care le revin în temeiul prezentei directive, acestea ar trebui să furnizeze
  informațiile necesare
  administrației statului membru în care își au domiciliul fiscal. Deși întreprinderile pot furniza orice informație suplimentară pe care o consideră adecvată, este esențial să se stabilească cerințe comune cu privire la ceea ce poate constitui elemente de probă suplimentare adecvate și, prin urmare, ar trebui să se solicite în toate cazurile. În cazul în care, pe baza acestor elemente de probă suplimentare, statul membru consideră că o întreprindere a infirmat în mod satisfăcător prezumția lipsei de substanță, acesta ar trebui să fie în măsură să emită o decizie prin care să certifice faptul că întreprinderea are o minimă substanță din punct de vedere fiscal în conformitate cu prezenta directivă. O astfel de decizie poate rămâne valabilă pe perioada în care circumstanțele de fapt și de drept ale întreprinderii rămân neschimbate, timp de până la
  5
  ani de la data emiterii deciziei. Acest lucru va permite limitarea resurselor alocate cazurilor care s-au dovedit a nu fi întreprinderi fictive în sensul directivei. |
| --- | --- |

(10)

Evaluarea care determină
  dacă o întreprindere desfășoară efectiv activități economice din punct de vedere fiscal sau servește în principal unor scopuri de evitare a obligațiilor fiscale sau de evaziune fiscală este, în ultimă instanță, o chestiune de fapte și de circumstanțe. Acest lucru ar trebui evaluat de la caz la caz pentru fiecare întreprindere în parte. Prin urmare, întreprinderile despre care se presupune că nu au o minimă substanță din punct de vedere fiscal ar trebui să aibă dreptul de a dovedi contrariul, inclusiv de a dovedi că nu servesc în principal unor obiective fiscale, și de a infirma această prezumție. După îndeplinirea obligațiilor de raportare care le revin în temeiul prezentei directive, acestea ar trebui să furnizeze
  informațiile necesare
  administrației statului membru în care își au domiciliul fiscal. Deși întreprinderile pot furniza orice informație suplimentară pe care o consideră adecvată, este esențial să se stabilească cerințe comune cu privire la ceea ce poate constitui elemente de probă suplimentare adecvate și, prin urmare, ar trebui să se solicite în toate cazurile. În cazul în care, pe baza acestor elemente de probă suplimentare, statul membru consideră că o întreprindere a infirmat în mod satisfăcător prezumția lipsei de substanță, acesta ar trebui să fie în măsură să emită o decizie prin care să certifice faptul că întreprinderea are o minimă substanță din punct de vedere fiscal în conformitate cu prezenta directivă. O astfel de decizie poate rămâne valabilă pe perioada în care circumstanțele de fapt și de drept ale întreprinderii rămân neschimbate, timp de până la
  5
  ani de la data emiterii deciziei. Acest lucru va permite limitarea resurselor alocate cazurilor care s-au dovedit a nu fi întreprinderi fictive în sensul directivei.

Amendamentul 14

Propunere de directivă

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | Întrucât obiectivul prezentei directive este de a preveni evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale
  , care sunt susceptibile de a prospera
  prin acțiuni ale întreprinderilor lipsite de o minimă substanță, și pentru a asigura securitatea fiscală și a îmbunătăți funcționarea corespunzătoare a pieței interne, este extrem de important să se prevadă posibilitatea unor exceptări pentru întreprinderile care îndeplinesc criteriul de prag, dar a căror interpunere nu are, totuși, un impact avantajos real asupra situației fiscale globale a grupului din care fac parte sau a beneficiarului (beneficiarilor) lor real(i). Din acest motiv, astfel de întreprinderi ar trebui să aibă dreptul de a solicita administrației statului membru în care își au domiciliul fiscal să emită o decizie prin care să le excepteze în totalitate și de la început de la respectarea normelor propuse. De asemenea, exceptarea ar trebui să fie limitată în timp, pentru a permite administrației să verifice în mod regulat dacă circumstanțele de fapt și de drept care justifică decizia de exceptare rămân valabile. În același timp, o eventuală prelungire a duratei unei astfel de decizii va permite limitarea resurselor alocate unor cazuri care ar trebui excluse din domeniul de aplicare al directivei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

Întrucât obiectivul prezentei directive este de a preveni evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale
  , care sunt susceptibile de a prospera
  prin acțiuni ale întreprinderilor lipsite de o minimă substanță, și pentru a asigura securitatea fiscală și a îmbunătăți funcționarea corespunzătoare a pieței interne, este extrem de important să se prevadă posibilitatea unor exceptări pentru întreprinderile care îndeplinesc criteriul de prag, dar a căror interpunere nu are, totuși, un impact avantajos real asupra situației fiscale globale a grupului din care fac parte sau a beneficiarului (beneficiarilor) lor real(i). Din acest motiv, astfel de întreprinderi ar trebui să aibă dreptul de a solicita administrației statului membru în care își au domiciliul fiscal să emită o decizie prin care să le excepteze în totalitate și de la început de la respectarea normelor propuse. De asemenea, exceptarea ar trebui să fie limitată în timp, pentru a permite administrației să verifice în mod regulat dacă circumstanțele de fapt și de drept care justifică decizia de exceptare rămân valabile. În același timp, o eventuală prelungire a duratei unei astfel de decizii va permite limitarea resurselor alocate unor cazuri care ar trebui excluse din domeniul de aplicare al directivei.

| (11) | Întrucât obiectivul prezentei directive este de a preveni evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale prin acțiuni ale întreprinderilor lipsite de o minimă substanță, și pentru a asigura securitatea fiscală și a îmbunătăți funcționarea corespunzătoare a pieței interne, este extrem de important să se prevadă posibilitatea unor exceptări pentru întreprinderile care îndeplinesc criteriul de prag, dar a căror interpunere nu are totuși un impact avantajos real asupra situației fiscale globale a grupului din care fac parte sau a beneficiarului (beneficiarilor) lor real(i). Din acest motiv, astfel de întreprinderi ar trebui să aibă dreptul de a solicita administrației statului membru în care își au domiciliul fiscal să emită o decizie prin care să le excepteze în totalitate și de la început de la respectarea normelor propuse
  , fără a impune întreprinderii să efectueze testul de substanță, dacă aceasta poate dovedi absența avantajului fiscal pentru entitatea în cauză
  . De asemenea, exceptarea ar trebui să fie limitată în timp, pentru a permite administrației să verifice în mod regulat dacă circumstanțele de fapt și de drept care justifică decizia de exceptare rămân valabile. În același timp, o eventuală prelungire a duratei unei astfel de decizii va permite limitarea resurselor alocate unor cazuri care ar trebui excluse din domeniul de aplicare al directivei. |
| --- | --- |

(11)

Întrucât obiectivul prezentei directive este de a preveni evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale prin acțiuni ale întreprinderilor lipsite de o minimă substanță, și pentru a asigura securitatea fiscală și a îmbunătăți funcționarea corespunzătoare a pieței interne, este extrem de important să se prevadă posibilitatea unor exceptări pentru întreprinderile care îndeplinesc criteriul de prag, dar a căror interpunere nu are totuși un impact avantajos real asupra situației fiscale globale a grupului din care fac parte sau a beneficiarului (beneficiarilor) lor real(i). Din acest motiv, astfel de întreprinderi ar trebui să aibă dreptul de a solicita administrației statului membru în care își au domiciliul fiscal să emită o decizie prin care să le excepteze în totalitate și de la început de la respectarea normelor propuse
  , fără a impune întreprinderii să efectueze testul de substanță, dacă aceasta poate dovedi absența avantajului fiscal pentru entitatea în cauză
  . De asemenea, exceptarea ar trebui să fie limitată în timp, pentru a permite administrației să verifice în mod regulat dacă circumstanțele de fapt și de drept care justifică decizia de exceptare rămân valabile. În același timp, o eventuală prelungire a duratei unei astfel de decizii va permite limitarea resurselor alocate unor cazuri care ar trebui excluse din domeniul de aplicare al directivei.

Amendamentul 15

Propunere de directivă

Considerentul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | Pentru a asigura eficacitatea cadrului propus, este necesar să se stabilească consecințe fiscale adecvate pentru întreprinderile care sunt lipsite de o minimă substanță din punct de vedere fiscal. Întreprinderile care au depășit criteriul de prag, care sunt prezumate a fi lipsite de substanță din punct de vedere fiscal și care, în plus, nu au furnizat dovezi contrare sau dovezi că nu au ca obiectiv obținerea unui avantaj fiscal nu ar trebui să poată beneficia de dispozițiile acordurilor și convențiilor care prevăd eliminarea dublei impuneri a veniturilor și, după caz, a capitalului la care statul membru de domiciliu fiscal este parte, și nici de oricare alte acorduri, inclusiv de dispozițiile acordurilor internaționale privind promovarea și protejarea investițiilor care au un scop sau un efect echivalent. Acestor întreprinderi nu ar trebui să li se permită să beneficieze de Directiva 2011/96/UE a Consiliului (14) și de Directiva 2003/49/CE a Consiliului (15). În acest scop, întreprinderile respective nu ar trebui să aibă dreptul la un certificat de domiciliu fiscal în măsura în care acest lucru servește la obținerea acestor beneficii. Prin urmare, statul membru în care întreprinderea își are domiciliul fiscal ar trebui să refuze eliberarea unui certificat de domiciliu fiscal
  . Ca variantă alternativă, statul membru respectiv ar trebui
  să
  fie în măsură să elibereze un astfel de certificat
  indicând
  , în același timp, prin intermediul unui avertisment, că el nu ar trebui să fie utilizat de către întreprindere pentru a obține avantaje fiscale, astfel cum s-a menționat mai sus
  . Acest refuz al unui certificat
  de domiciliu fiscal sau alternativa eliberării unui certificat special
  de domiciliu fiscal nu ar trebui să anuleze normele naționale ale statului membru al întreprinderii în ceea ce privește domiciliul fiscal și obligațiile relevante aferente. Ar fi mai degrabă util să se comunice celorlalte state membre și țărilor terțe că nu ar trebui acordată nicio facilitate fiscală sau rambursare în temeiul unui tratat încheiat cu statul membru al întreprinderii sau al directivelor Uniunii, dacă este cazul, pentru tranzacțiile în care este implicată întreprinderea respectivă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

Pentru a asigura eficacitatea cadrului propus, este necesar să se stabilească consecințe fiscale adecvate pentru întreprinderile care sunt lipsite de o minimă substanță din punct de vedere fiscal. Întreprinderile care au depășit criteriul de prag, care sunt prezumate a fi lipsite de substanță din punct de vedere fiscal și care, în plus, nu au furnizat dovezi contrare sau dovezi că nu au ca obiectiv obținerea unui avantaj fiscal nu ar trebui să poată beneficia de dispozițiile acordurilor și convențiilor care prevăd eliminarea dublei impuneri a veniturilor și, după caz, a capitalului la care statul membru de domiciliu fiscal este parte, și nici de oricare alte acorduri, inclusiv de dispozițiile acordurilor internaționale privind promovarea și protejarea investițiilor care au un scop sau un efect echivalent. Acestor întreprinderi nu ar trebui să li se permită să beneficieze de Directiva 2011/96/UE a Consiliului (14) și de Directiva 2003/49/CE a Consiliului (15). În acest scop, întreprinderile respective nu ar trebui să aibă dreptul la un certificat de domiciliu fiscal în măsura în care acest lucru servește la obținerea acestor beneficii. Prin urmare, statul membru în care întreprinderea își are domiciliul fiscal ar trebui să refuze eliberarea unui certificat de domiciliu fiscal
  . Ca variantă alternativă, statul membru respectiv ar trebui
  să
  fie în măsură să elibereze un astfel de certificat
  indicând
  , în același timp, prin intermediul unui avertisment, că el nu ar trebui să fie utilizat de către întreprindere pentru a obține avantaje fiscale, astfel cum s-a menționat mai sus
  . Acest refuz al unui certificat
  de domiciliu fiscal sau alternativa eliberării unui certificat special
  de domiciliu fiscal nu ar trebui să anuleze normele naționale ale statului membru al întreprinderii în ceea ce privește domiciliul fiscal și obligațiile relevante aferente. Ar fi mai degrabă util să se comunice celorlalte state membre și țărilor terțe că nu ar trebui acordată nicio facilitate fiscală sau rambursare în temeiul unui tratat încheiat cu statul membru al întreprinderii sau al directivelor Uniunii, dacă este cazul, pentru tranzacțiile în care este implicată întreprinderea respectivă.

| (13) | Pentru a asigura eficacitatea cadrului propus, este necesar să se stabilească consecințe fiscale adecvate pentru întreprinderile care sunt lipsite de o minimă substanță din punct de vedere fiscal. Întreprinderile care au depășit criteriul de prag, care sunt prezumate a fi lipsite de substanță din punct de vedere fiscal și care, în plus, nu au furnizat dovezi contrare sau dovezi că nu au ca obiectiv obținerea unui avantaj fiscal nu ar trebui să poată beneficia de dispozițiile acordurilor și convențiilor care prevăd eliminarea dublei impuneri a veniturilor și, după caz, a capitalului la care statul membru de domiciliu fiscal este parte, și nici de oricare alte acorduri, inclusiv de dispozițiile acordurilor internaționale privind promovarea și protejarea investițiilor care au un scop sau un efect echivalent. Acestor întreprinderi nu ar trebui să li se permită să beneficieze de Directiva 2011/96/UE a Consiliului (14) și de Directiva 2003/49/CE a Consiliului (15). În acest scop, întreprinderile respective nu ar trebui să aibă dreptul la un certificat de domiciliu fiscal în măsura în care acest lucru servește la obținerea acestor beneficii. Prin urmare, statul membru în care întreprinderea își are domiciliul fiscal ar trebui să refuze eliberarea unui certificat de domiciliu fiscal
  și
  să
  emită o declarație
  indicând
  motivul care stă la baza deciziei
  . Acest refuz al unui certificat de domiciliu fiscal nu ar trebui să anuleze normele naționale ale statului membru al întreprinderii în ceea ce privește domiciliul fiscal și obligațiile relevante aferente. Ar fi mai degrabă util să se comunice celorlalte state membre și țărilor terțe că nu ar trebui acordată nicio facilitate fiscală sau rambursare în temeiul unui tratat încheiat cu statul membru al întreprinderii sau al directivelor Uniunii, dacă este cazul, pentru tranzacțiile în care este implicată întreprinderea respectivă. |
| --- | --- |

(13)

Pentru a asigura eficacitatea cadrului propus, este necesar să se stabilească consecințe fiscale adecvate pentru întreprinderile care sunt lipsite de o minimă substanță din punct de vedere fiscal. Întreprinderile care au depășit criteriul de prag, care sunt prezumate a fi lipsite de substanță din punct de vedere fiscal și care, în plus, nu au furnizat dovezi contrare sau dovezi că nu au ca obiectiv obținerea unui avantaj fiscal nu ar trebui să poată beneficia de dispozițiile acordurilor și convențiilor care prevăd eliminarea dublei impuneri a veniturilor și, după caz, a capitalului la care statul membru de domiciliu fiscal este parte, și nici de oricare alte acorduri, inclusiv de dispozițiile acordurilor internaționale privind promovarea și protejarea investițiilor care au un scop sau un efect echivalent. Acestor întreprinderi nu ar trebui să li se permită să beneficieze de Directiva 2011/96/UE a Consiliului (14) și de Directiva 2003/49/CE a Consiliului (15). În acest scop, întreprinderile respective nu ar trebui să aibă dreptul la un certificat de domiciliu fiscal în măsura în care acest lucru servește la obținerea acestor beneficii. Prin urmare, statul membru în care întreprinderea își are domiciliul fiscal ar trebui să refuze eliberarea unui certificat de domiciliu fiscal
  și
  să
  emită o declarație
  indicând
  motivul care stă la baza deciziei
  . Acest refuz al unui certificat de domiciliu fiscal nu ar trebui să anuleze normele naționale ale statului membru al întreprinderii în ceea ce privește domiciliul fiscal și obligațiile relevante aferente. Ar fi mai degrabă util să se comunice celorlalte state membre și țărilor terțe că nu ar trebui acordată nicio facilitate fiscală sau rambursare în temeiul unui tratat încheiat cu statul membru al întreprinderii sau al directivelor Uniunii, dacă este cazul, pentru tranzacțiile în care este implicată întreprinderea respectivă.

Amendamentul 16

Propunere de directivă

Considerentul 13 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13a) | Comisia și statele membre ar trebui să se asigure că respectivele consecințe fiscale sunt articulate în mod coerent cu acordurile fiscale bilaterale existente încheiate între statele membre și țările terțe. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13a)

Comisia și statele membre ar trebui să se asigure că respectivele consecințe fiscale sunt articulate în mod coerent cu acordurile fiscale bilaterale existente încheiate între statele membre și țările terțe.

Amendamentul 17

Propunere de directivă

Considerentul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (15) | Prin urmare,
  Directiva 2011/16/UE ar trebui modificată în consecință. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15)

Prin urmare,
  Directiva 2011/16/UE ar trebui modificată în consecință.

| (15) | Având în vedere că
  Directiva 2011/16/UE
  privind cooperarea administrativă (DAC) a stabilit normele și procedurile de cooperare între statele membre în ceea ce privește schimbul de informații între administrațiile fiscale ale statelor membre, în special schimbul automat de informații în scopuri fiscale, prezenta directivă
  ar trebui
  , prin urmare,
  modificată în consecință
  , permițând statelor membre să facă schimb automat de informații primite în cadrul prezentei directive
  . |
| --- | --- |

(15)

Având în vedere că
  Directiva 2011/16/UE
  privind cooperarea administrativă (DAC) a stabilit normele și procedurile de cooperare între statele membre în ceea ce privește schimbul de informații între administrațiile fiscale ale statelor membre, în special schimbul automat de informații în scopuri fiscale, prezenta directivă
  ar trebui
  , prin urmare,
  modificată în consecință
  , permițând statelor membre să facă schimb automat de informații primite în cadrul prezentei directive
  .

Amendamentul 18

Propunere de directivă

Considerentul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (16) | Pentru o eficacitate sporită, statele membre ar trebui să stabilească sancțiuni împotriva încălcării normelor naționale care transpun prezenta directivă. Aceste sancțiuni ar trebui să fie eficace, proporționale și disuasive. Pentru a asigura securitatea fiscală și un nivel minim de coordonare în toate statele membre, este necesar să se stabilească o sancțiune financiară minimă, ținând seama și de situația fiecărei întreprinderi în parte. Normele avute în vedere se bazează pe
  autoevaluarea întreprinderilor în ceea ce privește îndeplinirea
  sau nu
  a criteriilor
  de prag. Pentru a asigura eficacitatea dispozițiilor, stimulând conformitatea adecvată în întreaga Uniune, și ținând seama de faptul că o întreprindere fictivă dintr-un stat membru poate fi utilizată pentru a eroda baza de impozitare a unui alt stat membru, este important ca orice stat membru să aibă dreptul de a solicita unui alt stat membru să efectueze audituri fiscale ale întreprinderilor expuse riscului de a nu îndeplini cerințele privind substanța minimă, astfel cum este definită în prezenta directivă.
  Prin urmare, pentru a consolida eficacitatea, este esențial ca statul membru solicitat să aibă obligația de a efectua un astfel de audit și de a face schimb de informații cu privire la rezultat, chiar și în lipsa constatării unei entități fictive. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16)

Pentru o eficacitate sporită, statele membre ar trebui să stabilească sancțiuni împotriva încălcării normelor naționale care transpun prezenta directivă. Aceste sancțiuni ar trebui să fie eficace, proporționale și disuasive. Pentru a asigura securitatea fiscală și un nivel minim de coordonare în toate statele membre, este necesar să se stabilească o sancțiune financiară minimă, ținând seama și de situația fiecărei întreprinderi în parte. Normele avute în vedere se bazează pe
  autoevaluarea întreprinderilor în ceea ce privește îndeplinirea
  sau nu
  a criteriilor
  de prag. Pentru a asigura eficacitatea dispozițiilor, stimulând conformitatea adecvată în întreaga Uniune, și ținând seama de faptul că o întreprindere fictivă dintr-un stat membru poate fi utilizată pentru a eroda baza de impozitare a unui alt stat membru, este important ca orice stat membru să aibă dreptul de a solicita unui alt stat membru să efectueze audituri fiscale ale întreprinderilor expuse riscului de a nu îndeplini cerințele privind substanța minimă, astfel cum este definită în prezenta directivă.
  Prin urmare, pentru a consolida eficacitatea, este esențial ca statul membru solicitat să aibă obligația de a efectua un astfel de audit și de a face schimb de informații cu privire la rezultat, chiar și în lipsa constatării unei entități fictive.

| (16) | Pentru o eficacitate sporită, statele membre ar trebui să stabilească sancțiuni împotriva încălcării normelor naționale care transpun prezenta directivă. Aceste sancțiuni ar trebui să fie eficace, proporționale și disuasive. Pentru a asigura securitatea fiscală și un nivel minim de coordonare în toate statele membre, este necesar să se stabilească o sancțiune financiară minimă, ținând seama și de situația fiecărei întreprinderi în parte. Normele avute în vedere se bazează pe
  o autoevaluare realizată de întreprinderi pentru a stabili dacă îndeplinesc
  sau nu
  criteriile
  de prag. Pentru a asigura eficacitatea dispozițiilor, stimulând conformitatea adecvată în întreaga Uniune, și ținând seama de faptul că o întreprindere fictivă dintr-un stat membru poate fi utilizată pentru a eroda baza de impozitare a unui alt stat membru, este important ca orice stat membru să aibă dreptul de a solicita unui alt stat membru să efectueze audituri fiscale
  comune
  ale întreprinderilor expuse riscului de a nu îndeplini cerințele privind substanța minimă, astfel cum este definită în prezenta directivă.
  Auditurile comune permit punerea în comun a cunoștințelor de specialitate, asigurând astfel stabilirea completă a faptelor și favorizând acceptarea rezultatelor auditului. Directiva (UE) 2021/514

   (16)

  a Consiliului a creat un cadru uniform pentru auditurile comune care ar trebui, prin urmare, să fie utilizate în cazurile corespunzătoare. |
| --- | --- |

(16)

Pentru o eficacitate sporită, statele membre ar trebui să stabilească sancțiuni împotriva încălcării normelor naționale care transpun prezenta directivă. Aceste sancțiuni ar trebui să fie eficace, proporționale și disuasive. Pentru a asigura securitatea fiscală și un nivel minim de coordonare în toate statele membre, este necesar să se stabilească o sancțiune financiară minimă, ținând seama și de situația fiecărei întreprinderi în parte. Normele avute în vedere se bazează pe
  o autoevaluare realizată de întreprinderi pentru a stabili dacă îndeplinesc
  sau nu
  criteriile
  de prag. Pentru a asigura eficacitatea dispozițiilor, stimulând conformitatea adecvată în întreaga Uniune, și ținând seama de faptul că o întreprindere fictivă dintr-un stat membru poate fi utilizată pentru a eroda baza de impozitare a unui alt stat membru, este important ca orice stat membru să aibă dreptul de a solicita unui alt stat membru să efectueze audituri fiscale
  comune
  ale întreprinderilor expuse riscului de a nu îndeplini cerințele privind substanța minimă, astfel cum este definită în prezenta directivă.
  Auditurile comune permit punerea în comun a cunoștințelor de specialitate, asigurând astfel stabilirea completă a faptelor și favorizând acceptarea rezultatelor auditului. Directiva (UE) 2021/514

   (16)

  a Consiliului a creat un cadru uniform pentru auditurile comune care ar trebui, prin urmare, să fie utilizate în cazurile corespunzătoare.

Amendamentul 19

Propunere de directivă

Considerentul 18

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (18) | Pentru a evalua eficacitatea noilor norme propuse, Comisia ar trebui să pregătească o evaluare pe baza informațiilor furnizate de statele membre și a altor date disponibile. Raportul Comisiei ar trebui să fie publicat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18)

Pentru a evalua eficacitatea noilor norme propuse, Comisia ar trebui să pregătească o evaluare pe baza informațiilor furnizate de statele membre și a altor date disponibile. Raportul Comisiei ar trebui să fie publicat.

| (18) | Pentru a evalua eficacitatea noilor norme propuse,
  precum și impactul acestora asupra veniturilor fiscale din statele membre și asupra capacității administrațiilor fiscale,
  Comisia ar trebui să pregătească o evaluare pe baza informațiilor furnizate de statele membre și a altor date disponibile. Raportul Comisiei ar trebui să fie publicat
  și, dacă este cazul, însoțit de o revizuire cu scopul de a crește eficacitatea prezentei directive, precum și de o propunere legislativă de modificare a prezentei directive
  . |
| --- | --- |

(18)

Pentru a evalua eficacitatea noilor norme propuse,
  precum și impactul acestora asupra veniturilor fiscale din statele membre și asupra capacității administrațiilor fiscale,
  Comisia ar trebui să pregătească o evaluare pe baza informațiilor furnizate de statele membre și a altor date disponibile. Raportul Comisiei ar trebui să fie publicat
  și, dacă este cazul, însoțit de o revizuire cu scopul de a crește eficacitatea prezentei directive, precum și de o propunere legislativă de modificare a prezentei directive
  .

Amendamentul 20

Propunere de directivă

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | „beneficiar real” înseamnă beneficiarul real astfel cum este definit la articolul 
  3
  punctul 
  6
  din
  Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

„beneficiar real” înseamnă beneficiarul real astfel cum este definit la articolul 
  3
  punctul 
  6
  din
  Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului
  ;

| (5) | „beneficiar real” înseamnă beneficiarul real astfel cum este definit la articolul 
  2
  punctul
  22
  din
  [a se introduce referința – Propunere de regulament privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului – COM(2021)0420]
  ; |
| --- | --- |

(5)

„beneficiar real” înseamnă beneficiarul real astfel cum este definit la articolul 
  2
  punctul
  22
  din
  [a se introduce referința – Propunere de regulament privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului – COM(2021)0420]
  ;

Amendamentul 21

Propunere de directivă

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6a) | „avantaj fiscal” înseamnă o reducere a datoriilor obligatorii ale unei întreprinderi față de administrația din țara de rezidență fiscală. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6a)

Amendamentul 22

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 1 – paragraful 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Statele membre impun întreprinderilor care îndeplinesc următoarele criterii să raporteze autorităților competente ale statelor membre, în conformitate cu articolul 7: | 1.   Statele membre impun întreprinderilor care îndeplinesc următoarele criterii
  cumulative
  să raporteze autorităților competente ale statelor membre, în conformitate cu articolul 7: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1.   Statele membre impun întreprinderilor care îndeplinesc următoarele criterii să raporteze autorităților competente ale statelor membre, în conformitate cu articolul 7:

1.   Statele membre impun întreprinderilor care îndeplinesc următoarele criterii
  cumulative
  să raporteze autorităților competente ale statelor membre, în conformitate cu articolul 7:

Amendamentul 23

Amendamentul 23

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera a

Articolul 6 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | mai mult de
  75
   % din veniturile obținute de întreprindere în ultimii doi ani fiscali reprezintă venituri relevante; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

mai mult de
  75
   % din veniturile obținute de întreprindere în ultimii doi ani fiscali reprezintă venituri relevante;

75

| (a) | mai mult de
  65
   % din veniturile obținute de întreprindere în ultimii doi ani fiscali reprezintă venituri relevante; |
| --- | --- |

(a)

mai mult de
  65
   % din veniturile obținute de întreprindere în ultimii doi ani fiscali reprezintă venituri relevante;

65

Amendamentul 24

Amendamentul 24

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera b – punctul i

Articolul 6 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera b – punctul i

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (i) | mai mult de
  60
   % din valoarea contabilă a activelor întreprinderii care intră sub incidența articolului 4 literele (e) și (f) a fost localizată în afara statului membru al întreprinderii în ultimii doi ani fiscali; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(i)

mai mult de
  60
   % din valoarea contabilă a activelor întreprinderii care intră sub incidența articolului 4 literele (e) și (f) a fost localizată în afara statului membru al întreprinderii în ultimii doi ani fiscali;

60

| (i) | mai mult de
  55
   % din valoarea contabilă a activelor întreprinderii care intră sub incidența articolului 4 literele (e) și (f) a fost localizată în afara statului membru al întreprinderii în ultimii doi ani fiscali; |
| --- | --- |

(i)

mai mult de
  55
   % din valoarea contabilă a activelor întreprinderii care intră sub incidența articolului 4 literele (e) și (f) a fost localizată în afara statului membru al întreprinderii în ultimii doi ani fiscali;

55

Amendamentul 25

Amendamentul 25

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera b – punctul ii

Articolul 6 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera b – punctul ii

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (ii) | cel puțin 60
   % din veniturile relevante ale întreprinderii sunt obținute sau plătite prin tranzacții transfrontaliere; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ii)

cel puțin 60
   % din veniturile relevante ale întreprinderii sunt obținute sau plătite prin tranzacții transfrontaliere;

cel puțin 60

| (ii) | mai mult de 55
   % din veniturile relevante ale întreprinderii sunt obținute sau plătite prin tranzacții transfrontaliere; |
| --- | --- |

(ii)

mai mult de 55
   % din veniturile relevante ale întreprinderii sunt obținute sau plătite prin tranzacții transfrontaliere;

mai mult de 55

Amendamentul 26

Amendamentul 26

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera c

Articolul 6 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | în cursul ultimilor doi ani fiscali, întreprinderea a externalizat administrarea operațiunilor curente și luarea deciziilor cu privire la funcțiile semnificative. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

în cursul ultimilor doi ani fiscali, întreprinderea a externalizat administrarea operațiunilor curente și luarea deciziilor cu privire la funcțiile semnificative.

| (c) | în cursul ultimilor doi ani fiscali, întreprinderea a externalizat
  unui terț
  administrarea operațiunilor curente și luarea deciziilor cu privire la funcțiile semnificative. |
| --- | --- |

(c)

în cursul ultimilor doi ani fiscali, întreprinderea a externalizat
  unui terț
  administrarea operațiunilor curente și luarea deciziilor cu privire la funcțiile semnificative.

unui terț

Amendamentul 27

Amendamentul 27

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 2 – paragraful 1 – partea introductivă

Articolul 6 – alineatul 2 – paragraful 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Prin derogare de la alineatul (1), statele membre se asigură că
  întreprinderile care se încadrează în oricare dintre
  următoarele
  categorii
  nu fac obiectul cerințelor prevăzute la articolul 7: | 2.   Prin derogare de la alineatul (1), statele membre se asigură că următoarele
  întreprinderi
  nu fac obiectul cerințelor prevăzute la articolul 7: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Prin derogare de la alineatul (1), statele membre se asigură că
  întreprinderile care se încadrează în oricare dintre
  următoarele
  categorii
  nu fac obiectul cerințelor prevăzute la articolul 7:

2.   Prin derogare de la alineatul (1), statele membre se asigură că următoarele
  întreprinderi
  nu fac obiectul cerințelor prevăzute la articolul 7:

Amendamentul 28

Amendamentul 28

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera e

Articolul 6 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | întreprinderile cu cel puțin cinci angajați proprii în echivalent normă întreagă sau membri ai personalului care desfășoară exclusiv activitățile care generează venitul relevant. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

întreprinderile cu cel puțin cinci angajați proprii în echivalent normă întreagă sau membri ai personalului care desfășoară exclusiv activitățile care generează venitul relevant.

eliminat

eliminat

Amendamentul 29

Amendamentul 29

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 7 – alineatul 1 – litera a

Articolul 7 – alineatul 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | întreprinderea are sedii proprii în statul membru
  sau
  spații pentru uzul său exclusiv; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

întreprinderea are sedii proprii în statul membru
  sau
  spații pentru uzul său exclusiv;

sau

| (a) | întreprinderea are sedii proprii în statul membru, spații pentru uzul său exclusiv
  sau spații comune cu entități din același grup
  ; |
| --- | --- |

(a)

întreprinderea are sedii proprii în statul membru, spații pentru uzul său exclusiv
  sau spații comune cu entități din același grup
  ;

sau spații comune cu entități din același grup

Amendamentul 30

Amendamentul 30

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 7 – alineatul 1 – litera b

Articolul 7 – alineatul 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | întreprinderea are cel puțin un cont bancar propriu și activ în Uniune; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

întreprinderea are cel puțin un cont bancar propriu și activ în Uniune;

| (b) | întreprinderea are cel puțin un cont bancar
  sau un cont de monedă electronică
  propriu și activ în Uniune
  prin care se încasează venitul relevant
  ; |
| --- | --- |

(b)

întreprinderea are cel puțin un cont bancar
  sau un cont de monedă electronică
  propriu și activ în Uniune
  prin care se încasează venitul relevant
  ;

sau un cont de monedă electronică

prin care se încasează venitul relevant

Amendamentul 31

Amendamentul 31

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 7 – alineatul 1 – litera c – punctul i – punctul 2

Articolul 7 – alineatul 1 – litera c – punctul i – punctul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | sunt
  calificați și
  autorizați să ia decizii în legătură cu activitățile care generează venituri relevante pentru întreprindere sau în legătură cu activele întreprinderii; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(2)

sunt
  calificați și
  autorizați să ia decizii în legătură cu activitățile care generează venituri relevante pentru întreprindere sau în legătură cu activele întreprinderii;

calificați și

| (2) | sunt autorizați să ia decizii în legătură cu activitățile care generează venituri relevante pentru întreprindere sau în legătură cu activele întreprinderii; |
| --- | --- |

(2)

sunt autorizați să ia decizii în legătură cu activitățile care generează venituri relevante pentru întreprindere sau în legătură cu activele întreprinderii;

Amendamentul 32

Amendamentul 32

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 7 – alineatul 1 – litera c – punctul i – punctul 3

Articolul 7 – alineatul 1 – litera c – punctul i – punctul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | utilizează în mod activ și independent, cu regularitate, autorizația menționată la punctul 2; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(3)

(3)

utilizează în mod activ și independent, cu regularitate, autorizația menționată la punctul 2;

eliminat

eliminat

Amendamentul 33

Amendamentul 33

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 7 – alineatul 1 – litera c – punctul i – punctul 4

Articolul 7 – alineatul 1 – litera c – punctul i – punctul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | nu sunt angajați ai unei întreprinderi care nu este o întreprindere asociată și nu exercită funcția de administrator sau o funcție echivalentă în cadrul altor întreprinderi care nu sunt întreprinderi asociate; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(4)

(4)

nu sunt angajați ai unei întreprinderi care nu este o întreprindere asociată și nu exercită funcția de administrator sau o funcție echivalentă în cadrul altor întreprinderi care nu sunt întreprinderi asociate;

eliminat

eliminat

Amendamentul 34

Amendamentul 34

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 7 – alineatul 1 – litera c – punctul ii

Articolul 7 – alineatul 1 – litera c – punctul ii

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (ii) | majoritatea angajaților în echivalent normă întreagă ai întreprinderii își au
  domiciliul fiscal
  în statul membru al întreprinderii sau nu se află la o distanță mai mare de statul membru respectiv decât distanța compatibilă cu îndeplinirea corespunzătoare a îndatoririlor care le revin, iar acești angajați sunt calificați să desfășoare activitățile care generează venituri relevante pentru întreprindere. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ii)

majoritatea angajaților în echivalent normă întreagă ai întreprinderii își au
  domiciliul fiscal
  în statul membru al întreprinderii sau nu se află la o distanță mai mare de statul membru respectiv decât distanța compatibilă cu îndeplinirea corespunzătoare a îndatoririlor care le revin, iar acești angajați sunt calificați să desfășoare activitățile care generează venituri relevante pentru întreprindere.

domiciliul fiscal

| (ii) | majoritatea angajaților în echivalent normă întreagă ai întreprinderii își au
  reședința obișnuită astfel cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 593/2008
  în statul membru al întreprinderii sau nu se află la o distanță mai mare de statul membru respectiv decât distanța compatibilă cu îndeplinirea corespunzătoare a îndatoririlor care le revin, iar acești angajați sunt calificați să desfășoare activitățile care generează venituri relevante pentru întreprindere. |
| --- | --- |

(ii)

majoritatea angajaților în echivalent normă întreagă ai întreprinderii își au
  reședința obișnuită astfel cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 593/2008
  în statul membru al întreprinderii sau nu se află la o distanță mai mare de statul membru respectiv decât distanța compatibilă cu îndeplinirea corespunzătoare a îndatoririlor care le revin, iar acești angajați sunt calificați să desfășoare activitățile care generează venituri relevante pentru întreprindere.

reședința obișnuită astfel cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 593/2008

Amendamentul 35

Amendamentul 35

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 7 – alineatul 2 – litera g a (nouă)

Articolul 7 – alineatul 2 – litera g a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ga) | o prezentare generală a structurii întreprinderii și a întreprinderilor asociate și a oricăror acorduri de externalizare semnificative, inclusiv raționamentul care stă la baza structurii, descrisă în contextul unui format standardizat; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ga)

(ga)

o prezentare generală a structurii întreprinderii și a întreprinderilor asociate și a oricăror acorduri de externalizare semnificative, inclusiv raționamentul care stă la baza structurii, descrisă în contextul unui format standardizat;

o prezentare generală a structurii întreprinderii și a întreprinderilor asociate și a oricăror acorduri de externalizare semnificative, inclusiv raționamentul care stă la baza structurii, descrisă în contextul unui format standardizat;

Amendamentul 36

Amendamentul 36

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 7 – alineatul 2 – litera g b (nouă)

Articolul 7 – alineatul 2 – litera g b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (gb) | un raport de sinteză privind documentele justificative prezentate în temeiul prezentului alineat, care conține în special:








  — | o descriere succintă a naturii activităților întreprinderii; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(gb)

(gb)

un raport de sinteză privind documentele justificative prezentate în temeiul prezentului alineat, care conține în special:

un raport de sinteză privind documentele justificative prezentate în temeiul prezentului alineat, care conține în special:

—

o descriere succintă a naturii activităților întreprinderii;

o descriere succintă a naturii activităților întreprinderii;

| — | numărul de angajați în echivalent normă întreagă; |
| --- | --- |

—

numărul de angajați în echivalent normă întreagă;

numărul de angajați în echivalent normă întreagă;

| — | valoarea profitului sau pierderii înainte și după impozitare. |
| --- | --- |

—

valoarea profitului sau pierderii înainte și după impozitare.

valoarea profitului sau pierderii înainte și după impozitare.

Amendamentul 37

Amendamentul 37

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 8 – alineatul 1

Articolul 8 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Se presupune că o întreprindere care declară că îndeplinește toți indicatorii privind substanța minimă prevăzuți la articolul 7 alineatul (1) și furnizează
  documente
  justificative
  satisfăcătoare
  în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) are o minimă substanță pentru anul fiscal respectiv. | 1.   Se presupune că o întreprindere care declară că îndeplinește toți indicatorii privind substanța minimă prevăzuți la articolul 7 alineatul (1) și furnizează
  documentele
  justificative
  necesare
  în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) are o minimă substanță pentru anul fiscal respectiv. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Se presupune că o întreprindere care declară că îndeplinește toți indicatorii privind substanța minimă prevăzuți la articolul 7 alineatul (1) și furnizează
  documente
  justificative
  satisfăcătoare
  în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) are o minimă substanță pentru anul fiscal respectiv.

1.   Se presupune că o întreprindere care declară că îndeplinește toți indicatorii privind substanța minimă prevăzuți la articolul 7 alineatul (1) și furnizează
  documentele
  justificative
  necesare
  în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) are o minimă substanță pentru anul fiscal respectiv.

Amendamentul 38

Amendamentul 38

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 8 – alineatul 2

Articolul 8 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Se consideră că o întreprindere care declară că nu îndeplinește unul sau mai mulți dintre indicatorii prevăzuți la articolul 7 alineatul (1) sau nu furnizează
  documente
  justificative
  satisfăcătoare
  în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) nu are o minimă substanță pentru anul fiscal respectiv. | 2.   Se consideră că o întreprindere care declară că nu îndeplinește unul sau mai mulți dintre indicatorii prevăzuți la articolul 7 alineatul (1) sau nu furnizează
  documentele
  justificative
  necesare
  în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) nu are o minimă substanță pentru anul fiscal respectiv. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Se consideră că o întreprindere care declară că nu îndeplinește unul sau mai mulți dintre indicatorii prevăzuți la articolul 7 alineatul (1) sau nu furnizează
  documente
  justificative
  satisfăcătoare
  în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) nu are o minimă substanță pentru anul fiscal respectiv.

2.   Se consideră că o întreprindere care declară că nu îndeplinește unul sau mai mulți dintre indicatorii prevăzuți la articolul 7 alineatul (1) sau nu furnizează
  documentele
  justificative
  necesare
  în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) nu are o minimă substanță pentru anul fiscal respectiv.

Amendamentul 39

Amendamentul 39

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 9 – alineatul 1

Articolul 9 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Statele membre iau măsurile
  corespunzătoare
  pentru a permite întreprinderilor despre care se presupune că nu au o substanță minimă în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) să infirme această prezumție prin furnizarea oricăror elemente de probă suplimentare privind activitățile comerciale pe care le desfășoară pentru a genera venituri relevante. | 1.   Statele membre iau măsurile
  necesare
  pentru a permite întreprinderilor despre care se presupune că nu au o substanță minimă în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) să infirme această prezumție
  , fără întârzieri inutile și fără costuri administrative excesive,
  prin furnizarea oricăror elemente de probă suplimentare privind activitățile comerciale pe care le desfășoară pentru a genera venituri relevante. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Statele membre iau măsurile
  corespunzătoare
  pentru a permite întreprinderilor despre care se presupune că nu au o substanță minimă în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) să infirme această prezumție prin furnizarea oricăror elemente de probă suplimentare privind activitățile comerciale pe care le desfășoară pentru a genera venituri relevante.

1.   Statele membre iau măsurile
  necesare
  pentru a permite întreprinderilor despre care se presupune că nu au o substanță minimă în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) să infirme această prezumție
  , fără întârzieri inutile și fără costuri administrative excesive,
  prin furnizarea oricăror elemente de probă suplimentare privind activitățile comerciale pe care le desfășoară pentru a genera venituri relevante.

Amendamentul 40

Amendamentul 40

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 9 – alineatul 2 – litera a

Articolul 9 – alineatul 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | un document care să permită stabilirea raționamentului
  comercial
  care stă la baza înființării întreprinderii; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

un document care să permită stabilirea raționamentului
  comercial
  care stă la baza înființării întreprinderii;

comercial

| (a) | un document care să permită stabilirea raționamentului
  de afaceri
  care stă la baza înființării întreprinderii
  în statul membru în care se desfășoară activitatea
  ; |
| --- | --- |

(a)

un document care să permită stabilirea raționamentului
  de afaceri
  care stă la baza înființării întreprinderii
  în statul membru în care se desfășoară activitatea
  ;

de afaceri

în statul membru în care se desfășoară activitatea

Amendamentul 41

Amendamentul 41

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 9 – alineatul 2 – litera b

Articolul 9 – alineatul 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | informații privind profilurile angajaților,
  inclusiv
  nivelul de experiență al acestora, puterea lor de decizie în ceea ce privește organizarea generală, rolul și poziția în organigramă, tipul contractului de muncă, calificările și durata angajării; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

informații privind profilurile angajaților,
  inclusiv
  nivelul de experiență al acestora, puterea lor de decizie în ceea ce privește organizarea generală, rolul și poziția în organigramă, tipul contractului de muncă, calificările și durata angajării;

inclusiv

| (b) | informații privind profilurile angajaților,
  cu normă întreagă, cu fracțiune de normă și liber profesioniști, și anume
  nivelul de experiență al acestora, puterea lor de decizie în ceea ce privește organizarea generală, rolul și poziția în organigramă, tipul contractului de muncă, calificările și durata angajării
  , garantând niveluri ridicate de protecție a datelor și a vieții private
  ; |
| --- | --- |

(b)

informații privind profilurile angajaților,
  cu normă întreagă, cu fracțiune de normă și liber profesioniști, și anume
  nivelul de experiență al acestora, puterea lor de decizie în ceea ce privește organizarea generală, rolul și poziția în organigramă, tipul contractului de muncă, calificările și durata angajării
  , garantând niveluri ridicate de protecție a datelor și a vieții private
  ;

cu normă întreagă, cu fracțiune de normă și liber profesioniști, și anume

, garantând niveluri ridicate de protecție a datelor și a vieții private

Amendamentul 42

Amendamentul 42

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 9 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 9 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Statul membru examinează o cerere de infirmare a prezumției în termen de nouă luni de la introducerea cererii și ea este considerată acceptată în absența unui răspuns din partea statului membru după expirarea perioadei de nouă luni. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Statul membru examinează o cerere de infirmare a prezumției în termen de nouă luni de la introducerea cererii și ea este considerată acceptată în absența unui răspuns din partea statului membru după expirarea perioadei de nouă luni.

Amendamentul 43

Amendamentul 43

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 10 – alineatul 1

Articolul 10 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Un stat membru ia măsurile
  corespunzătoare
  pentru a permite unei întreprinderi care îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 6 alineatul (1) să solicite o exceptare de la obligațiile care îi revin în temeiul prezentei directive, în cazul în care existența întreprinderii nu reduce obligațiile fiscale ale beneficiarului (beneficiarilor) real(i) sau ale grupului, în ansamblul său, din care face parte întreprinderea. | 1.   Un stat membru ia măsurile
  necesare
  pentru a permite unei întreprinderi care îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 6 alineatul (1) să solicite
  , fără întârzieri inutile și fără costuri administrative excesive,
  o exceptare de la obligațiile care îi revin în temeiul prezentei directive, în cazul în care existența întreprinderii nu reduce obligațiile fiscale ale beneficiarului (beneficiarilor) real(i) sau ale grupului, în ansamblul său, din care face parte întreprinderea. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Un stat membru ia măsurile
  corespunzătoare
  pentru a permite unei întreprinderi care îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 6 alineatul (1) să solicite o exceptare de la obligațiile care îi revin în temeiul prezentei directive, în cazul în care existența întreprinderii nu reduce obligațiile fiscale ale beneficiarului (beneficiarilor) real(i) sau ale grupului, în ansamblul său, din care face parte întreprinderea.

1.   Un stat membru ia măsurile
  necesare
  pentru a permite unei întreprinderi care îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 6 alineatul (1) să solicite
  , fără întârzieri inutile și fără costuri administrative excesive,
  o exceptare de la obligațiile care îi revin în temeiul prezentei directive, în cazul în care existența întreprinderii nu reduce obligațiile fiscale ale beneficiarului (beneficiarilor) real(i) sau ale grupului, în ansamblul său, din care face parte întreprinderea.

Amendamentul 44

Amendamentul 44

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 10 – alineatul 2

Articolul 10 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Un stat membru poate acorda această exceptare pentru un an fiscal dacă întreprinderea furnizează elemente de probă suficiente și obiective care arată că interpunerea sa nu creează un avantaj fiscal pentru beneficiarul (beneficiarii) său (săi) real(i) sau pentru grup în ansamblu, după caz. Aceste elemente de probă includ informații cu privire la structura grupului și la activitățile acestuia. Pe baza elementelor de probă se poate compara valoarea impozitului total datorat de beneficiarul (beneficiarii) real(i) sau de grup în ansamblu, după caz, având în vedere interpunerea întreprinderii, cu suma care ar fi datorată în aceleași circumstanțe în absența întreprinderii. | 2.   Un stat membru poate acorda această exceptare pentru un an fiscal dacă întreprinderea furnizează elemente de probă suficiente și obiective care arată că interpunerea sa nu creează un avantaj fiscal pentru beneficiarul (beneficiarii) său (săi) real(i) sau pentru grup în ansamblu, după caz. Aceste elemente de probă includ informații cu privire la structura grupului și la activitățile acestuia
  , inclusiv o listă a angajaților săi care lucrează cu echivalent normă întreagă
  . Pe baza elementelor de probă se poate compara valoarea impozitului total datorat de beneficiarul (beneficiarii) real(i) sau de grup în ansamblu, după caz, având în vedere interpunerea întreprinderii, cu suma care ar fi datorată în aceleași circumstanțe în absența întreprinderii. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Un stat membru poate acorda această exceptare pentru un an fiscal dacă întreprinderea furnizează elemente de probă suficiente și obiective care arată că interpunerea sa nu creează un avantaj fiscal pentru beneficiarul (beneficiarii) său (săi) real(i) sau pentru grup în ansamblu, după caz. Aceste elemente de probă includ informații cu privire la structura grupului și la activitățile acestuia. Pe baza elementelor de probă se poate compara valoarea impozitului total datorat de beneficiarul (beneficiarii) real(i) sau de grup în ansamblu, după caz, având în vedere interpunerea întreprinderii, cu suma care ar fi datorată în aceleași circumstanțe în absența întreprinderii.

2.   Un stat membru poate acorda această exceptare pentru un an fiscal dacă întreprinderea furnizează elemente de probă suficiente și obiective care arată că interpunerea sa nu creează un avantaj fiscal pentru beneficiarul (beneficiarii) său (săi) real(i) sau pentru grup în ansamblu, după caz. Aceste elemente de probă includ informații cu privire la structura grupului și la activitățile acestuia
  , inclusiv o listă a angajaților săi care lucrează cu echivalent normă întreagă
  . Pe baza elementelor de probă se poate compara valoarea impozitului total datorat de beneficiarul (beneficiarii) real(i) sau de grup în ansamblu, după caz, având în vedere interpunerea întreprinderii, cu suma care ar fi datorată în aceleași circumstanțe în absența întreprinderii.

Amendamentul 45

Amendamentul 45

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 10 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 10 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Un stat membru examinează cererea de exceptare în termen de nouă luni de la introducerea cererii și ea este considerată acceptată în absența unui răspuns din partea statului membru după expirarea perioadei de nouă luni. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Un stat membru examinează cererea de exceptare în termen de nouă luni de la introducerea cererii și ea este considerată acceptată în absența unui răspuns din partea statului membru după expirarea perioadei de nouă luni.

Amendamentul 46

Amendamentul 46

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 12 – paragraful 1 – partea introductivă

Articolul 12 – paragraful 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În cazul în care o întreprindere este lipsită de o minimă substanță din punct de vedere fiscal în statul membru în care își are domiciliul fiscal, statul membru respectiv
  ia oricare dintre următoarele decizii: | În cazul în care o întreprindere este lipsită de o minimă substanță din punct de vedere fiscal în statul membru în care își are domiciliul fiscal, statul membru respectiv
  refuză întreprinderii cererea de eliberare a unui certificat de domiciliu fiscal care ar urma să fie utilizat în afara jurisdicției statului membru respectiv. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În cazul în care o întreprindere este lipsită de o minimă substanță din punct de vedere fiscal în statul membru în care își are domiciliul fiscal, statul membru respectiv
  ia oricare dintre următoarele decizii:

ia oricare dintre următoarele decizii:

În cazul în care o întreprindere este lipsită de o minimă substanță din punct de vedere fiscal în statul membru în care își are domiciliul fiscal, statul membru respectiv
  refuză întreprinderii cererea de eliberare a unui certificat de domiciliu fiscal care ar urma să fie utilizat în afara jurisdicției statului membru respectiv.

refuză întreprinderii cererea de eliberare a unui certificat de domiciliu fiscal care ar urma să fie utilizat în afara jurisdicției statului membru respectiv.

Amendamentul 47

Amendamentul 47

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 12 – paragraful 1 – litera a

Articolul 12 – paragraful 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | refuză întreprinderii cererea de eliberare a unui certificat de domiciliu fiscal care ar urma să fie utilizat în afara jurisdicției statului membru respectiv; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

(a)

refuză întreprinderii cererea de eliberare a unui certificat de domiciliu fiscal care ar urma să fie utilizat în afara jurisdicției statului membru respectiv;

refuză întreprinderii cererea de eliberare a unui certificat de domiciliu fiscal care ar urma să fie utilizat în afara jurisdicției statului membru respectiv;

eliminat

eliminat

Amendamentul 48

Amendamentul 48

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 12 – paragraful 1 – litera b

Articolul 12 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | eliberează un certificat de domiciliu fiscal care stipulează că întreprinderea nu are dreptul la beneficiile acordurilor și convențiilor care prevăd eliminarea dublei impuneri a veniturilor și, după caz, a capitalului, și nici la beneficiile oferite de acordurile internaționale cu scop sau efect similar, de articolele 4, 5 și 6 din Directiva 2011/96/UE și de articolul 1 din Directiva 2003/49/CE. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

(b)

eliberează un certificat de domiciliu fiscal care stipulează că întreprinderea nu are dreptul la beneficiile acordurilor și convențiilor care prevăd eliminarea dublei impuneri a veniturilor și, după caz, a capitalului, și nici la beneficiile oferite de acordurile internaționale cu scop sau efect similar, de articolele 4, 5 și 6 din Directiva 2011/96/UE și de articolul 1 din Directiva 2003/49/CE.

eliberează un certificat de domiciliu fiscal care stipulează că întreprinderea nu are dreptul la beneficiile acordurilor și convențiilor care prevăd eliminarea dublei impuneri a veniturilor și, după caz, a capitalului, și nici la beneficiile oferite de acordurile internaționale cu scop sau efect similar, de articolele 4, 5 și 6 din Directiva 2011/96/UE și de articolul 1 din Directiva 2003/49/CE.

eliminat

eliminat

Amendamentul 49

Amendamentul 49

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 12 – paragraful 1 a (nou)

Articolul 12 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Atunci când refuză cererea de eliberare a acestui certificat, statul membru emite o declarație oficială în care justifică în mod corespunzător această decizie și stipulează că întreprinderea nu are dreptul la beneficiile acordurilor și convențiilor care prevăd eliminarea dublei impuneri a veniturilor și, după caz, a capitalului, sau la beneficiile oferite de acordurile internaționale cu scop sau efect similar și nici la cele oferite de articolele 4, 5 și 6 din Directiva 2011/96/UE și de articolul 1 din Directiva 2003/49/CE. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Atunci când refuză cererea de eliberare a acestui certificat, statul membru emite o declarație oficială în care justifică în mod corespunzător această decizie și stipulează că întreprinderea nu are dreptul la beneficiile acordurilor și convențiilor care prevăd eliminarea dublei impuneri a veniturilor și, după caz, a capitalului, sau la beneficiile oferite de acordurile internaționale cu scop sau efect similar și nici la cele oferite de articolele 4, 5 și 6 din Directiva 2011/96/UE și de articolul 1 din Directiva 2003/49/CE.

Atunci când refuză cererea de eliberare a acestui certificat, statul membru emite o declarație oficială în care justifică în mod corespunzător această decizie și stipulează că întreprinderea nu are dreptul la beneficiile acordurilor și convențiilor care prevăd eliminarea dublei impuneri a veniturilor și, după caz, a capitalului, sau la beneficiile oferite de acordurile internaționale cu scop sau efect similar și nici la cele oferite de articolele 4, 5 și 6 din Directiva 2011/96/UE și de articolul 1 din Directiva 2003/49/CE.

Amendamentul 50

Amendamentul 50

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 12 b – paragraful 1 b (nou)

Articolul 12 b – paragraful 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | În cooperare cu statele membre, Comisia se asigură că aceste consecințe fiscale sunt bine articulate în raport cu acordurile fiscale bilaterale existente cu țări terțe, astfel încât acestea să primească informațiile privind presupusele societăți fictive. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În cooperare cu statele membre, Comisia se asigură că aceste consecințe fiscale sunt bine articulate în raport cu acordurile fiscale bilaterale existente cu țări terțe, astfel încât acestea să primească informațiile privind presupusele societăți fictive.

În cooperare cu statele membre, Comisia se asigură că aceste consecințe fiscale sunt bine articulate în raport cu acordurile fiscale bilaterale existente cu țări terțe, astfel încât acestea să primească informațiile privind presupusele societăți fictive.

Amendamentul 51

Amendamentul 51

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 13 – paragraful 1 – punctul 2

Articolul 13 – paragraful 1 – punctul 2

Directiva 2011/16/UE

Articolul 8 ad – alineatul 4 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | codul de înregistrare în scopuri de TVA, dacă este disponibil, al întreprinderii care are obligația de a raporta în temeiul articolului 6 din Directiva [OP]; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

codul de înregistrare în scopuri de TVA, dacă este disponibil, al întreprinderii care are obligația de a raporta în temeiul articolului 6 din Directiva [OP];

| (b) | În absența NIF,
  codul de înregistrare în scopuri de TVA, dacă este disponibil, al întreprinderii care are obligația de a raporta în temeiul articolului 6 din Directiva [OP]. |
| --- | --- |

(b)

În absența NIF,
  codul de înregistrare în scopuri de TVA, dacă este disponibil, al întreprinderii care are obligația de a raporta în temeiul articolului 6 din Directiva [OP].

În absența NIF,

Amendamentul 52

Amendamentul 52

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 13 – paragraful 1 – punctul 2

Articolul 13 – paragraful 1 – punctul 2

Directiva 2011/16/UE

Articolul 8 ad – alineatul 4 – litera g

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (g) | rezumatul elementelor de probă furnizate de întreprindere în conformitate cu articolul 7 alineatul (2). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(g)

rezumatul elementelor de probă furnizate de întreprindere în conformitate cu articolul 7 alineatul (2).

| (g) | rezumatul
  declarației și, după caz, al
  elementelor de probă furnizate de întreprindere în conformitate cu articolul 7 alineatul (2). |
| --- | --- |

(g)

rezumatul
  declarației și, după caz, al
  elementelor de probă furnizate de întreprindere în conformitate cu articolul 7 alineatul (2).

declarației și, după caz, al

Amendamentul 53

Amendamentul 53

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 13 – paragraful 1 – punctul 2

Articolul 13 – paragraful 1 – punctul 2

Directiva 2011/16/UE

Articolul 8 ad – alineatul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  În cazul în care, în conformitate cu alineatele (1), (2) sau (3), autoritatea competentă a unui stat membru identifică alte state membre susceptibile de a fi vizate de raportarea întreprinderii, comunicarea menționată la alineatele respective include o alertă specifică adresată statelor membre considerate vizate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6a.
     
  În cazul în care, în conformitate cu alineatele (1), (2) sau (3), autoritatea competentă a unui stat membru identifică alte state membre susceptibile de a fi vizate de raportarea întreprinderii, comunicarea menționată la alineatele respective include o alertă specifică adresată statelor membre considerate vizate.

Amendamentul 54

Amendamentul 54

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 14 – paragraful 2

Articolul 14 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre se asigură că sancțiunile respective includ o sancțiune administrativă pecuniară de cel puțin
  5
   % din
  cifra de afaceri a
  întreprinderii în anul fiscal relevant, dacă întreprinderea care trebuie să raporteze în temeiul articolului 6 nu respectă această cerință pentru un an fiscal în termenul stabilit
  sau
  face o declarație falsă în declarația de impunere în conformitate cu articolul 7. | Statele membre se asigură că sancțiunile respective includ o sancțiune administrativă pecuniară de cel puțin
  2
  % din
  venitul
  întreprinderii în anul fiscal relevant, dacă întreprinderea care trebuie să raporteze în temeiul articolului 6 nu respectă această cerință pentru un an fiscal în termenul stabilit
  și o sancțiune administrativă pecuniară de cel puțin 4 % din venitul întreprinderii dacă întreprinderea care trebuie să raporteze în temeiul articolului 6
  face o declarație falsă în declarația de impunere în conformitate cu articolul 7.
  În cazul unei întreprinderi cu venituri zero sau scăzute, definită ca fiind sub un prag stabilit de autoritatea fiscală națională și care nu se situează sub un prag minim stabilit de Comisie într-un act de punere în aplicare, sancțiunea ar trebui să se bazeze pe activele totale ale întreprinderii. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Statele membre se asigură că sancțiunile respective includ o sancțiune administrativă pecuniară de cel puțin
  5
   % din
  cifra de afaceri a
  întreprinderii în anul fiscal relevant, dacă întreprinderea care trebuie să raporteze în temeiul articolului 6 nu respectă această cerință pentru un an fiscal în termenul stabilit
  sau
  face o declarație falsă în declarația de impunere în conformitate cu articolul 7.

5

cifra de afaceri a

sau

Statele membre se asigură că sancțiunile respective includ o sancțiune administrativă pecuniară de cel puțin
  2
  % din
  venitul
  întreprinderii în anul fiscal relevant, dacă întreprinderea care trebuie să raporteze în temeiul articolului 6 nu respectă această cerință pentru un an fiscal în termenul stabilit
  și o sancțiune administrativă pecuniară de cel puțin 4 % din venitul întreprinderii dacă întreprinderea care trebuie să raporteze în temeiul articolului 6
  face o declarație falsă în declarația de impunere în conformitate cu articolul 7.
  În cazul unei întreprinderi cu venituri zero sau scăzute, definită ca fiind sub un prag stabilit de autoritatea fiscală națională și care nu se situează sub un prag minim stabilit de Comisie într-un act de punere în aplicare, sancțiunea ar trebui să se bazeze pe activele totale ale întreprinderii.

2

venitul

și o sancțiune administrativă pecuniară de cel puțin 4 % din venitul întreprinderii dacă întreprinderea care trebuie să raporteze în temeiul articolului 6

În cazul unei întreprinderi cu venituri zero sau scăzute, definită ca fiind sub un prag stabilit de autoritatea fiscală națională și care nu se situează sub un prag minim stabilit de Comisie într-un act de punere în aplicare, sancțiunea ar trebui să se bazeze pe activele totale ale întreprinderii.

Amendamentul 55

Amendamentul 55

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 14 – paragraful 2 a (nou)

Articolul 14 – paragraful 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Actul de punere în aplicare menționat la al doilea paragraf se adoptă în conformitate cu procedura de examinare prevăzută la articolul 18a. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Actul de punere în aplicare menționat la al doilea paragraf se adoptă în conformitate cu procedura de examinare prevăzută la articolul 18a.

Actul de punere în aplicare menționat la al doilea paragraf se adoptă în conformitate cu procedura de examinare prevăzută la articolul 18a.

Amendamentul 56

Amendamentul 56

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 15 – titlu

Articolul 15 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Cerere de audit fiscal | Cerere de audit fiscal
  comun |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Cerere de audit fiscal

Cerere de audit fiscal
  comun

comun

Amendamentul 57

Amendamentul 57

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 15 – paragraful 1

Articolul 15 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În cazul în care autoritatea competentă a unui stat membru are motive să creadă că o întreprindere cu domiciliul fiscal într-un alt stat membru nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul prezentei directive, primul stat membru poate solicita autorității competente a celuilalt stat membru să efectueze un audit fiscal al întreprinderii. | În cazul în care autoritatea competentă a unui stat membru are motive să creadă că o întreprindere cu domiciliul fiscal într-un alt stat membru nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul prezentei directive, primul stat membru poate solicita autorității competente a celuilalt stat membru
  , specificând aceste motive,
  să efectueze un audit fiscal
  comun
  al întreprinderii
  în conformitate cu procedurile prevăzute în articolul 12a din Directiva (UE) 2021/514 a Consiliului

   (17). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În cazul în care autoritatea competentă a unui stat membru are motive să creadă că o întreprindere cu domiciliul fiscal într-un alt stat membru nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul prezentei directive, primul stat membru poate solicita autorității competente a celuilalt stat membru să efectueze un audit fiscal al întreprinderii.

În cazul în care autoritatea competentă a unui stat membru are motive să creadă că o întreprindere cu domiciliul fiscal într-un alt stat membru nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul prezentei directive, primul stat membru poate solicita autorității competente a celuilalt stat membru
  , specificând aceste motive,
  să efectueze un audit fiscal
  comun
  al întreprinderii
  în conformitate cu procedurile prevăzute în articolul 12a din Directiva (UE) 2021/514 a Consiliului

   (17).

, specificând aceste motive,

comun

în conformitate cu procedurile prevăzute în articolul 12a din Directiva (UE) 2021/514 a Consiliului

17

Amendamentul 58

Amendamentul 58

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 15 – paragraful 2

Articolul 15 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Autoritatea competentă a statului membru solicitat inițiază
  procedura
  în termen de o lună de la data primirii cererii și efectuează auditul
  fiscal
  , în conformitate cu normele care reglementează auditurile fiscale în statul membru solicitat. | În cazul în care autoritatea competentă solicitantă nu este în măsură să efectueze un audit fiscal comun din motive juridice,
  autoritatea competentă a statului membru solicitat inițiază
  un audit național
  în termen de o lună de la data primirii cererii și efectuează auditul
  respectiv
  , în conformitate cu normele care reglementează auditurile fiscale în statul membru solicitat. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Autoritatea competentă a statului membru solicitat inițiază
  procedura
  în termen de o lună de la data primirii cererii și efectuează auditul
  fiscal
  , în conformitate cu normele care reglementează auditurile fiscale în statul membru solicitat.

procedura

fiscal

În cazul în care autoritatea competentă solicitantă nu este în măsură să efectueze un audit fiscal comun din motive juridice,
  autoritatea competentă a statului membru solicitat inițiază
  un audit național
  în termen de o lună de la data primirii cererii și efectuează auditul
  respectiv
  , în conformitate cu normele care reglementează auditurile fiscale în statul membru solicitat.

În cazul în care autoritatea competentă solicitantă nu este în măsură să efectueze un audit fiscal comun din motive juridice,

un audit național

respectiv

Amendamentul 59

Amendamentul 59

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 16 – alineatul 1 – litera f

Articolul 16 – alineatul 1 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | numărul auditurilor efectuate la întreprinderi care îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 6 alineatul (1); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

numărul auditurilor efectuate la întreprinderi care îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 6 alineatul (1);

| (f) | numărul auditurilor efectuate la întreprinderi care îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 6 alineatul (1)
  , defalcat în audituri comune și audituri periodice, |
| --- | --- |

(f)

numărul auditurilor efectuate la întreprinderi care îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 6 alineatul (1)
  , defalcat în audituri comune și audituri periodice,

, defalcat în audituri comune și audituri periodice,

Amendamentul 60

Amendamentul 60

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 17 – titlu

Articolul 17 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Rapoarte | Revizuire |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Rapoarte

Rapoarte

Revizuire

Revizuire

Amendamentul 61

Amendamentul 61

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 17 – alineatul 1

Articolul 17 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Până la
  31 decembrie 2028
  , Comisia prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului privind punerea în aplicare a prezentei directive. | 1.   
  Până la ... [cinci ani de la data transpunerii prezentei directivei]
  , Comisia prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului privind punerea în aplicare
  și modul de funcționare ale prezentei directive. După caz, raportul este însoțit de o revizuire cu scopul de a crește eficacitatea prezentei directive, precum și de o propunere legislativă de modificare
  a prezentei directive. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Până la
  31 decembrie 2028
  , Comisia prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului privind punerea în aplicare a prezentei directive.

1.   
  Până la ... [cinci ani de la data transpunerii prezentei directivei]
  , Comisia prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului privind punerea în aplicare
  și modul de funcționare ale prezentei directive. După caz, raportul este însoțit de o revizuire cu scopul de a crește eficacitatea prezentei directive, precum și de o propunere legislativă de modificare
  a prezentei directive.

Amendamentul 62

Amendamentul 62

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 17 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 17 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Raportul revizuiește și evaluează impactul prezentei directive asupra veniturilor fiscale din statele membre, asupra capacităților administrației fiscale și, în special, necesitatea de a modifica prezenta directivă. Raportul evaluează, de asemenea, dacă ar fi oportun să se adauge un indicator privind substanța minimă bazat pe profitul înainte de impozitare per angajat la articolul 7 și să se extindă obligația de a raporta indicatorii privind substanța minimă în scopuri fiscale prevăzuți la articolul respectiv la întreprinderile financiare reglementate și, dacă este necesar, să se revizuiască scutirea care le-a fost acordată la articolul 6 alineatul (2b). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  Raportul revizuiește și evaluează impactul prezentei directive asupra veniturilor fiscale din statele membre, asupra capacităților administrației fiscale și, în special, necesitatea de a modifica prezenta directivă. Raportul evaluează, de asemenea, dacă ar fi oportun să se adauge un indicator privind substanța minimă bazat pe profitul înainte de impozitare per angajat la articolul 7 și să se extindă obligația de a raporta indicatorii privind substanța minimă în scopuri fiscale prevăzuți la articolul respectiv la întreprinderile financiare reglementate și, dacă este necesar, să se revizuiască scutirea care le-a fost acordată la articolul 6 alineatul (2b).

Amendamentul 63

Amendamentul 63

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 17 – alineatul 2

Articolul 17 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   La întocmirea raportului, Comisia ia în considerare informațiile comunicate de statele membre în conformitate cu articolul 
  15
  . | 2.   La întocmirea raportului, Comisia ia în considerare informațiile comunicate de statele membre în conformitate cu articolul 
  16
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   La întocmirea raportului, Comisia ia în considerare informațiile comunicate de statele membre în conformitate cu articolul 
  15
  .

2.   La întocmirea raportului, Comisia ia în considerare informațiile comunicate de statele membre în conformitate cu articolul 
  16
  .

Amendamentul 64

Amendamentul 64

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 18 a (nou)

Articolul 18 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 18a




  Procedura comitetului





  1.
     
  Comisia este asistată de un comitet. Respectivul comitet este un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.






  2.
     
  Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 18a

Procedura comitetului

1.
     
  Comisia este asistată de un comitet. Respectivul comitet este un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

2.
     
  Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

---

(10)  Directiva (UE) 2016/1164 a Consiliului din 12 iulie 2016 de stabilire a normelor împotriva practicilor de evitare a obligațiilor fiscale care au incidență directă asupra funcționării pieței interne (JO L 193, 19.7.2016, p. 1).

10

(11)  Directiva 2011/16/UE a Consiliului din 15 februarie 2011 privind cooperarea administrativă în domeniul fiscal și de abrogare a Directivei 77/799/CEE (JO L 64, 11.3.2011, p. 1).

11

(10)  Directiva (UE) 2016/1164 a Consiliului din 12 iulie 2016 de stabilire a normelor împotriva practicilor de evitare a obligațiilor fiscale care au incidență directă asupra funcționării pieței interne (JO L 193, 19.7.2016, p. 1).

10

(11)  Directiva 2011/16/UE a Consiliului din 15 februarie 2011 privind cooperarea administrativă în domeniul fiscal și de abrogare a Directivei 77/799/CEE (JO L 64, 11.3.2011, p. 1).

11

(12)  Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2015 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Directivei 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivei 2006/70/CE a Comisiei (JO L 141, 5.6.2015, p. 73).

12

(13)  Secretariatul General al Consiliului, 9637/18 FISC 241 ECOFIN 555, Codul de conduită (impozitarea întreprinderilor), Orientări privind interpretarea celui de al treilea criteriu; Proiectul OCDE/G20 privind erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor, Combaterea mai eficientă a practicilor fiscale dăunătoare, ținând seama de transparență și de substanță, acțiunea 5: Raportul final.

13

(12)  Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2015 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Directivei 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivei 2006/70/CE a Comisiei (JO L 141, 5.6.2015, p. 73).

12

(13)  Secretariatul General al Consiliului, 9637/18 FISC 241 ECOFIN 555, Codul de conduită (impozitarea întreprinderilor), Orientări privind interpretarea celui de al treilea criteriu; Proiectul OCDE/G20 privind erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor, Combaterea mai eficientă a practicilor fiscale dăunătoare, ținând seama de transparență și de substanță, acțiunea 5: Raportul final.

13

(14)  Directiva 2011/96/UE a Consiliului din 30 noiembrie 2011 privind regimul fiscal comun care se aplică societăților-mamă și filialelor acestora din diferite state membre (JO L 345, 29.12.2011, p. 8).

14

(15)  Directiva 2003/49/CE a Consiliului din 3 iunie 2003 privind sistemul comun de impozitare, aplicabil plăților de dobânzi și de redevențe efectuate între societăți asociate din state membre diferite (JO L 157, 26.6.2003, p. 49).

15

(14)  Directiva 2011/96/UE a Consiliului din 30 noiembrie 2011 privind regimul fiscal comun care se aplică societăților-mamă și filialelor acestora din diferite state membre (JO L 345, 29.12.2011, p. 8).

14

(15)  Directiva 2003/49/CE a Consiliului din 3 iunie 2003 privind sistemul comun de impozitare, aplicabil plăților de dobânzi și de redevențe efectuate între societăți asociate din state membre diferite (JO L 157, 26.6.2003, p. 49).

15

(16)  
  Directiva (UE) 2021/514 a Consiliului din 22 martie 2021 de modificare a Directivei 2011/16/UE privind cooperarea administrativă în domeniul fiscal (JO L 104, 25.3.2021, p. 1).

16

Directiva (UE) 2021/514 a Consiliului din 22 martie 2021 de modificare a Directivei 2011/16/UE privind cooperarea administrativă în domeniul fiscal (JO L 104, 25.3.2021, p. 1).

(17)  
  Directiva (UE) 2021/514 a Consiliului din 22 martie 2021 de modificare a Directivei 2011/16/UE privind cooperarea administrativă în domeniul fiscal (JO L 104, 25.3.2021, p. 1).

17

Directiva (UE) 2021/514 a Consiliului din 22 martie 2021 de modificare a Directivei 2011/16/UE privind cooperarea administrativă în domeniul fiscal (JO L 104, 25.3.2021, p. 1).

---