# Jurnalul Oficial C 146/27 a

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 146 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6627 aprilie 2023 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 146

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6627 aprilie 2023

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUŢII |
| | Comitetul Economic şi Social European |
| | A 576-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 22.2.2023-23.2.2023 |
| 2023/C 146/01 | Rezoluția Comitetului Economic și Social European pe tema Ucraina: Un an de la invazia rusă – perspectiva societății civile europene | 1 |
| | AVIZE |
| | Comitetul Economic şi Social European |
| | A 576-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 22.2.2023-23.2.2023 |
| 2023/C 146/02 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Politica energetică și piața muncii: consecințe pentru ocuparea forței de muncă în regiunile aflate în tranziție energetică (aviz din proprie inițiativă) | 4 |
| 2023/C 146/03 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Sprijinirea evoluțiilor de pe piața forței de muncă: menținerea capacității de inserție profesională, stimularea productivității și dezvoltarea competențelor, în special în cadrul IMM-urilor (aviz din proprie inițiativă) | 15 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Comitetul Economic şi Social European

A 576-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 22.2.2023-23.2.2023

2023/C 146/01

Rezoluția Comitetului Economic și Social European pe tema Ucraina: Un an de la invazia rusă – perspectiva societății civile europene

1

AVIZE

Comitetul Economic şi Social European

A 576-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 22.2.2023-23.2.2023

2023/C 146/02

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Politica energetică și piața muncii: consecințe pentru ocuparea forței de muncă în regiunile aflate în tranziție energetică (aviz din proprie inițiativă)

4

2023/C 146/03

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Sprijinirea evoluțiilor de pe piața forței de muncă: menținerea capacității de inserție profesională, stimularea productivității și dezvoltarea competențelor, în special în cadrul IMM-urilor (aviz din proprie inițiativă)

15

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Comitetul Economic şi Social European |
| | A 576-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 22.2.2023-23.2.2023 |
| 2023/C 146/04 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 260/2012 și (UE) 2021/1230 în ceea ce privește transferurile credit instant în euro [COM(2022) 546 final – 2022/0341 (COD)] | 23 |
| 2023/C 146/05 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind colectarea și schimbul de date referitoare la serviciile de închiriere de locuințe pe termen scurt și de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1724 [COM(2022) 571 final — 2022/0358 (COD)] | 29 |
| 2023/C 146/06 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind epurarea apelor uzate urbane [COM(2022) 541 final – 2022/0345 (COD)] | 35 |
| 2023/C 146/07 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2000/60/CE de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei, a Directivei 2006/118/CE privind protecția apelor subterane împotriva poluării și a deteriorării și a Directivei 2008/105/CE privind standardele de calitate a mediului în domeniul apei [COM(2022) 540 final – 2022/0344 (COD)] | 41 |
| 2023/C 146/08 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind calitatea aerului înconjurător și un aer mai curat pentru Europa [COM(2022) 542 final – 2022/0347 (COD)] | 46 |
| 2023/C 146/09 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Comunicare referitoare la orientările privind o reformă a cadrului de guvernanță economică al UE [COM(2022) 583 final] | 53 |
| 2023/C 146/10 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții: Strategia anuală pentru 2023 privind creșterea durabilă [COM(2022) 780 final] | 59 |

III   Acte pregătitoare

Comitetul Economic şi Social European

A 576-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 22.2.2023-23.2.2023

2023/C 146/04

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 260/2012 și (UE) 2021/1230 în ceea ce privește transferurile credit instant în euro [COM(2022) 546 final – 2022/0341 (COD)]

[COM(2022) 546 final – 2022/0341 (COD)]

23

2023/C 146/05

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind colectarea și schimbul de date referitoare la serviciile de închiriere de locuințe pe termen scurt și de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1724 [COM(2022) 571 final — 2022/0358 (COD)]

[COM(2022) 571 final — 2022/0358 (COD)]

29

2023/C 146/06

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind epurarea apelor uzate urbane [COM(2022) 541 final – 2022/0345 (COD)]

[COM(2022) 541 final – 2022/0345 (COD)]

35

2023/C 146/07

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2000/60/CE de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei, a Directivei 2006/118/CE privind protecția apelor subterane împotriva poluării și a deteriorării și a Directivei 2008/105/CE privind standardele de calitate a mediului în domeniul apei [COM(2022) 540 final – 2022/0344 (COD)]

[COM(2022) 540 final – 2022/0344 (COD)]

41

2023/C 146/08

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind calitatea aerului înconjurător și un aer mai curat pentru Europa [COM(2022) 542 final – 2022/0347 (COD)]

[COM(2022) 542 final – 2022/0347 (COD)]

46

2023/C 146/09

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Comunicare referitoare la orientările privind o reformă a cadrului de guvernanță economică al UE [COM(2022) 583 final]

[COM(2022) 583 final]

53

2023/C 146/10

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții: Strategia anuală pentru 2023 privind creșterea durabilă [COM(2022) 780 final]

[COM(2022) 780 final]

59

---

| | Rectificări |
| --- | --- |
| 2023/C 146/11 | Rectificare la subtitlul A 575-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 14.12.2022-15.12.2022 din secțiunea I (Rezoluții, recomandări și avize), de la titlul Comitetul Economic și Social European( JO C 140, 21.4.2023 ) | 65 |
| 2023/C 146/12 | Rectificare la subtitlul A 575-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 14.12.2022-15.12.2022 din secțiunea III (Acte pregătitoare), de la titlul Comitetul Economic și Social European( JO C 140, 21.4.2023 ) | 66 |

Rectificări

2023/C 146/11

Rectificare la subtitlul A 575-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 14.12.2022-15.12.2022 din secțiunea I (Rezoluții, recomandări și avize), de la titlul Comitetul Economic și Social European( JO C 140, 21.4.2023 )

( JO C 140, 21.4.2023 )

65

2023/C 146/12

Rectificare la subtitlul A 575-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 14.12.2022-15.12.2022 din secțiunea III (Acte pregătitoare), de la titlul Comitetul Economic și Social European( JO C 140, 21.4.2023 )

( JO C 140, 21.4.2023 )

66

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Comitetul Economic şi Social European

A 576-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 22.2.2023-23.2.2023

| 27.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 146/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 146/1

---

Rezoluția Comitetului Economic și Social European pe tema „Ucraina: Un an de la invazia rusă – perspectiva societății civile europene”

(2023/C 146/01)

| Raportori: | Stefano MALLIA


  Oliver RÖPKE


  Séamus BOLAND |
| --- | --- |

Raportori:

Stefano MALLIA

Oliver RÖPKE

Séamus BOLAND

| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (4) din Regulamentul de procedură |
| --- | --- |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 23.2.2023 |
| Sesiunea plenară nr. | 576 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) | 160/1/4 |

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (4) din Regulamentul de procedură

Data adoptării în sesiunea plenară

23.2.2023

Sesiunea plenară nr.

576

Rezultatul votului

(voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri)

160/1/4

COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN (CESE),

În ce privește aderarea Ucrainei la UE

| 1. | subliniază că ucrainenii își dau în continuare viața apărând democrația, iar hotărârea țării de a deveni stat membru al UE trebuie să beneficieze de o recunoaștere tangibilă și semnificativă; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că extinderea este un proces reciproc avantajos, deoarece contribuie la stabilitatea UE, îi consolidează poziția geopolitică, promovează pacea, valorile sale și bunăstarea cetățenilor (1) și aduce beneficii tuturor prin lărgirea pieței unice, procesul de extindere ajutând totodată Ucraina să-și consolideze democrația, statul de drept și drepturile omului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază necesitatea unității UE în ceea ce privește procesul de aderare a Ucrainei și sugerează să se urmeze exemplul altor țări din Europa de Est care au aderat la UE în perioada 2004-2013. Acest lucru necesită înființarea unor grupuri de lucru privind integrarea europeană, sub egida ministerelor respective, în cadrul cărora funcționarii să fie formați cu privire la armonizarea cu standardele, normele, procedurile și acquis-ul UE în general; |
| --- | --- |

3.

| 4. | observă că, deși procesul de aderare la UE trebuie respectat, este clar că procesul de aderare al Ucrainei (la fel ca în cazul tuturor țărilor candidate din Balcanii de Vest și din Parteneriatul estic) trebuie să se desfășoare în modul cel mai practic și pe baza realizării unor reforme relevante în domeniul democrației, al statului de drept, al drepturilor omului, al libertăților fundamentale, al economiei de piață și al punerii în aplicare a acquis-ului UE; |
| --- | --- |

4.

În ce privește un tribunal internațional special pentru pedepsirea crimei de agresiune împotriva Ucrainei și sancțiunile împotriva Federației Ruse

| 5. | sprijină pe deplin rezoluția Parlamentului European care solicită înființarea unui tribunal internațional special pentru crimele de agresiune împotriva Ucrainei (2). Un astfel de tribunal ar trebui instituit în strânsă cooperare cu Curtea Penală Internațională și cu ONU. De asemenea, Comitetul îndeamnă UE să preia inițiativa în asistența internațională în anchetarea crimelor de război, a crimelor împotriva umanității și a genocidului; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sprijină Rezoluția Parlamentului European referitoare la recunoașterea Federației Ruse drept sponsor statal al terorismului (3) și salută, în special, clauza prin care se solicită UE și statelor sale membre să elaboreze un cadru juridic al UE pentru desemnarea statelor care finanțează terorismul și a statelor care utilizează mijloace teroriste. Punerea în aplicare a unui astfel de cadru juridic al UE ar trebui să determine măsuri restrictive semnificative pe plan economic, politic, social și cultural împotriva acestor țări; |
| --- | --- |

6.

| 7. | își exprimă sprijinul față de propunerea de a include Grupul Wagner pe lista organizațiilor teroriste a UE; |
| --- | --- |

7.

În ce privește modalitățile de a preveni „oboseala față de războiul din Ucraina”

| 8. | subliniază că, dacă Ucraina ar pierde războiul în fața Rusiei, ar fi o catastrofă pentru democrația din întreaga lume. UE trebuie să facă tot ce îi stă în putință pentru a preveni „oboseala față de Ucraina”. Ca proiect de pace în sine, UE are obligația morală de a sprijini Ucraina atât timp cât este nevoie și cu tot ce este necesar, inclusiv prin ajutor umanitar și infrastructură; |
| --- | --- |

8.

În ce privește reconstrucția și redresarea Ucrainei

| 9. | subliniază că UE trebuie să elaboreze încă de pe acum planuri și instrumente necesare pentru reconstrucția Ucrainei. Platforma multiinstituțională de coordonare a donatorilor pentru Ucraina este un semn puternic că comunitatea internațională rămâne și va continua să fie alături de Ucraina, dar, pe lângă accentul pus pe asistența pe termen scurt, trebuie să se acorde o atenție egală reconstrucției pe termen lung a Ucrainei; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că planurile de reconstrucție și redresare ce vizează societatea și teritoriul Ucrainei ar trebui să includă condiții de muncă echitabile, aplicarea dreptului muncii, promovarea muncii decente și dreptul la un mediu de lucru sigur și sănătos, precum și oportunități de formare pentru toți; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că sarcina reconstrucției Ucrainei va fi imensă și că toate dispozițiile necesare trebuie puse în aplicare acum, astfel încât ucrainenii să poată reveni la o viață normală cât mai curând posibil după încheierea războiului și să poată construi o economie competitivă, care să adopte tranziția verde, digitală și justă și să genereze prosperitate pentru toți ucrainenii. În plus, aceste procese ar trebui să includă sprijin pentru crearea de locuri de muncă pe care Ucraina le-a pierdut din cauza invaziei Rusiei; |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită implicarea partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile organizate în elaborarea, punerea în aplicare și monitorizarea planurilor de reconstrucție și redresare. O astfel de implicare va garanta transparența și echitatea și va asigura utilizarea resurselor acolo unde este cea mai mare nevoie de ele; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reamintește că sprijinirea întreprinderilor ucrainene, în toată diversitatea lor, pentru a supraviețui în perioade de război și a construi baza pentru o economie prosperă în perioada de reconstrucție este în interesul reciproc al UE și al Ucrainei. Dincolo de asocierea Ucrainei la Programul privind piața unică, este necesar să i se acorde în continuare acces la alte programe-cheie ale UE. Sunt necesare măsuri de sprijin continue și îmbunătățite pentru întreprinderi în ceea ce privește schimbul de cunoștințe, logistica și accesul la finanțare directă și indirectă; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită restabilirea dialogului social în Ucraina în condițiile legii marțiale, oricare ar putea fi dificultățile. Dialogul social se află în centrul convențiilor Organizației Internaționale a Muncii (OIM) și al Acordului de asociere UE-Ucraina și va deveni unul dintre principalele instrumente ale consultărilor dintre guvern, angajatori și lucrători cu privire la aspecte legate de reconstrucția economică și socială a țării; |
| --- | --- |

14.

| 15. | salută acordurile tripartite pozitive privind reformele legislației muncii din Ucraina și îmbunătățirea preconizată a dispozițiilor legislative privind acordurile colective și subliniază necesitatea de a implica experți din partea Ucrainei, a OIM și a UE în procesul de punere în aplicare a standardelor internaționale în domeniul muncii și a garanțiilor sociale și de muncă; |
| --- | --- |

15.

În ce privește sprijinirea societății civile și contactele interumane

| 16. | salută solidaritatea manifestată de organizațiile societății civile din UE și din Ucraina, care au acordat primul ajutor și au oferit sprijin celor care fug din calea războiului; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază importanța instituirii unui mecanism al UE de capacitare a societății civile ucrainene prin furnizarea de finanțare și prin facilitarea participării sale la rețelele societății civile din UE. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită furnizării și coordonării sprijinului financiar și administrativ pentru Platforma societății civile UE-Ucraina din cadrul Acordului de asociere UE-Ucraina și pentru alte organizații ale societății civile ucrainene, inclusiv rețelele de coordonare cu sediul la Bruxelles și organizațiile diasporei ucrainene; |
| --- | --- |

17.

| 18. | solicită majorarea bugetului programului Erasmus+ pentru Ucraina în 2024, astfel încât alți 1000 de beneficiari din Ucraina să poată primi sprijin suplimentar, construind și consolidând astfel punți între UE și societatea civilă ucraineană. Astfel de oportunități de stagii și schimburi în cadrul CESE și al altor instituții ale UE i-ar sensibiliza pe tinerii ucraineni cu privire la beneficiile sociale și economice ale integrării în UE. |
| --- | --- |

18.

Bruxelles, 23 februarie 2023.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană.

1

(2)  Rezoluția Parlamentului European din 19 ianuarie 2023 referitoare la instituirea unui tribunal privind crima de agresiune împotriva Ucrainei [2022/3017 (RSP)].

2

(3)  Rezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2022 referitoare la recunoașterea Federației Ruse drept sponsor statal al terorismului [2022/2896 (RSP)].

3

recunoașterea Federației Ruse drept sponsor statal al terorismului

---

AVIZE

Comitetul Economic şi Social European

A 576-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 22.2.2023-23.2.2023

| 27.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 146/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 146/4

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Politica energetică și piața muncii: consecințe pentru ocuparea forței de muncă în regiunile aflate în tranziție energetică”

(aviz din proprie inițiativă)

(2023/C 146/02)

| Raportoare: | Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO |
| --- | --- |

Raportoare:

Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO

| Decizia Adunării Plenare | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 30.1.2023 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 22.2.2023 |
| Sesiunea plenară nr. | 576 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 123/43/20 |

Decizia Adunării Plenare

20.1.2022

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

30.1.2023

Data adoptării în sesiunea plenară

22.2.2023

Sesiunea plenară nr.

576

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

123/43/20

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) constată că intensificarea efectelor negative generate de urgența climatică, precum și incertitudinile și crizele cauzate de noile realități geopolitice și de pe piața energiei, obligă Uniunea Europeană să accelereze puternic tranziția către o energie curată și să consolideze independența energetică a Europei față de furnizorii nefiabili și față de combustibilii fosili volatili. Comitetul salută, prin urmare, planurile Comisiei Europene în acest sens [de exemplu, planul REPowerEU și finanțarea suplimentară acordată acestuia prin intermediul Mecanismului de redresare și reziliență (MRR)]. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE subliniază, de asemenea, că riscurile de mediu (urgența climatică) și cele energetice (dependența de energia produsă pe bază de combustibili fosili) afectează activitățile economice și setul de măsuri politice aferente, având un impact puternic asupra regiunilor, sectoarelor economice, lucrătorilor și categoriilor de populație mai vulnerabile, în diferite moduri. Prin urmare, CESE consideră că este necesar să se acorde o atenție deosebită regiunilor aflate în procesul de tranziție justă, în care există o legătură mai strânsă între dezvoltarea sectorului energetic și cerințele pieței forței de muncă și unde va fi nevoie de măsuri de politică specifice. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | În acest sens, studiile cele mai fiabile arată că realizarea cu succes a tranziției verzi, în general, și a tranziției energetice, în special, ar putea determina o creștere a PIB-ului (anumite studii estimează că această creștere va fi de 5,6 % până în 2050), a nivelului de ocupare a forței de muncă (OIM și IRENA estimează că numărul locurilor de muncă create va fi de patru ori mai mare decât numărul celor pierdute), precum și a calității acestora, având în vedere nivelul mai ridicat al calificărilor necesare. Ieftinirea energiei prin sporirea disponibilității surselor de energie, în special a celor regenerabile, identificate și stimulate printr-o taxonomie ecologică adecvată a UE, va îmbunătăți accesul la aceste servicii, precum și producția, determinând crearea mai multor locuri de muncă. Locurile de muncă create în domeniul energiilor regenerabile sunt, în general, mai dificil de relocalizat și vor aduce beneficii multor regiuni, în special celor cu un risc mai mare de depopulare. Este necesar să se țină seama și de efectele pozitive asupra sănătății la locul de muncă. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE își exprimă totuși profunda îngrijorare cu privire la efectele negative economice, profesionale și sociale grave pe care le generează tranziția energetică pe termen scurt și mediu, și care sunt agravate de actuala criză provocată de războiul din Ucraina și de situația economică (inflație ridicată). Creșterea prețului energiei a afectat gospodăriile cele mai vulnerabile, precum și numeroase întreprinderi din întreaga UE. Facturile mari la energie determină costuri mai mari pentru întreprinderi și au impact la nivelul producției și al locurilor de muncă ale acestora, obligându-le să elaboreze planuri de restructurare. Aceasta demonstrează că politica energetică și schimbările acesteia sunt elemente substanțiale pentru ajustarea și echilibrarea actorilor de pe piața forței de muncă – angajații, precum și angajatorii. Prin urmare, piața energiei trebuie să fie stabilizată foarte curând și viitorul său trebuie gestionat prin intermediul noilor norme care ar trebui să integreze tranziția verde și digitală, reziliența și competitivitatea. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Pentru a corecta sau pentru a atenua aceste efecte negative ale tranziției energetice în contextul actual al noilor situații de urgență, CESE propune ca statele membre să analizeze moduri adecvate pentru ca în cadrele de reglementare și în politicile de mediu și energetice să se includă într-o mai mare măsură politicile privind piața muncii (stimulente pentru locuri de muncă sustenabile de calitate ca valoare adăugată a tranziției energetice; fonduri pentru repartizarea costurilor proceselor de restructurare, temporară sau definitivă; programe de recalificare profesională pentru îmbunătățirea capacității de inserție profesională într-o economie decarbonizată etc.), precum și politicile de bunăstare socială (garanții privind accesul universal la serviciile energetice, facilitarea accesului la un venit de înlocuire și la un venit minim adecvat etc.). În cadrul măsurilor naționale de punere în aplicare a planului de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale, această integrare trebuie realizată întotdeauna prin intermediul dialogului social și al negocierii colective, fără a aduce atingere autonomiei și diversității diferitelor sisteme de relații de muncă din fiecare stat. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Având în vedere gradul mai ridicat de complexitate a acestor provocări, CESE propune să se acorde prioritate interconexiunilor dintre aspectele legate de tranziția energetică, piețele muncii și dezvoltarea regională, în cadrul unei politici de coeziune (economică, socială și teritorială) reînnoite. Deși relația dintre politica energetică a UE și piața forței de muncă într-un context regional este relevantă pentru toate regiunile UE, un caz specific poate fi găsit în regiunile aflate în procesul de tranziție justă, care au un mediu energetic convențional puternic, cu impact asupra conectării sectoarelor industriale. În acest scop, ar trebui să se ia în considerare indicatori utili, cum ar fi cel referitor la potențialul de ocupare a forței de muncă generat de decarbonizare (DEP). Dacă se dorește îndeplinirea în mod eficace a obiectivelor politicii climatice și ale tranziției energetice, CESE își reafirmă convingerea cu privire la necesitatea atât a unei utilizări mai eficiente a Mecanismului pentru o tranziție justă, ținând seama de un ritm care să fie compatibil cu situația întreprinderilor mici și mari. În aceste condiții este necesar să se desfășoare noi acțiuni complementare la nivel regional, pentru a păstra cel mai mare număr posibil de locuri de muncă și pentru a garanta că noile locuri de muncă sunt de bună calitate, întotdeauna implicând în mod real sau efectiv partenerii sociali prin intermediul dialogului social și al negocierilor colective, precum și entitățile din economia socială. Comisia trebuie să promoveze această consolidare a dimensiunii sociale. Orice măsuri sau politici avute în vedere trebuie întotdeauna formulate într-un mod care să respecte caracteristicile sistemelor naționale de relații de muncă, precum și rolurile, competențele și autonomia partenerilor sociali. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE invită Comisia și Parlamentul, statele membre și regiunile UE să implice partenerii sociali și alte organizații ale societății civile, într-un mod mai inovator și mai eficace, în proiectarea și în punerea în aplicare a politicilor referitoare la tranziția energetică, cu valoare adăugată ridicată în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și protecția socială, precum și în monitorizarea și evaluarea acestora. Dezechilibrele teritoriale din acest domeniu au fost evidențiate în studiile de caz realizate în acest sens, motiv pentru care Comisia și statele sunt invitate să adopte, pe baza dialogului social și a participării entităților din economia socială, măsuri care să faciliteze o dezvoltare mai echilibrată din punct de vedere teritorial și socioeconomic. De exemplu, pot fi promovate procesele de concertare și, după caz, pactele sociale, pentru a garanta o tranziție energetică justă din punct de vedere economic, profesional și social. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE consideră că este necesar să se consolideze politicile de investiții, atât publice cât și private, precum și politicile de compensare socială, în situația actuală generată de criza geopolitică, având în vedere efectele negative asupra competitivității întreprinderilor mari din UE și a IMM-urilor, precum și asupra celor mai vulnerabile gospodării. Se încurajează utilizarea, printre alte mecanisme, a planului REPowerEU, în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență (MRR), pentru a stabiliza condițiile de piață și pentru a garanta furnizarea serviciului universal către cetățenii europeni. Această necesitate și această urgență trebuie abordate prin mai multe măsuri de investiții economice și sociale (de exemplu, sprijin pentru compensarea costurilor mai mari ale întreprinderilor, garantarea resurselor pentru prevenirea sărăciei energetice etc.), dar fără a reduce obiectivele de decarbonizare adoptate, deoarece o nouă încetinire ar avea mai multe efecte negative decât accelerarea, pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE crede că atât întreprinderile mari, cât și IMM-urile joacă un rol important în îndeplinirea obiectivului de realizare a tranziției energetice, prin condiții exigente legate de promovarea locurilor de muncă sustenabile de calitate și a protecției sociale, precum și de garantarea accesului universal la serviciile energetice (de exemplu, prin prevenirea sărăciei energetice). Totuși, pentru a face față dificultăților mai mari cu care se confruntă IMM-urile, CESE solicită îmbunătățirea programelor de acces al acestora la finanțare, prin accelerarea și simplificarea lor, cu servicii de sprijin și orientare furnizate în mod continuu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE recomandă, de asemenea, consolidarea participării prosumatorilor (consumatori pasivi de energie care devin cetățeni activi în calitate de producători de energie din surse regenerabile) și a cetățenilor (comunitățile energetice), pentru a accelera tranziția energetică în Europa. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE consideră că planurile teritoriale pentru tranziția energetică ar trebui să fie însoțite de convențiile sau acordurile de concertare socială echitabilă adecvate. Prin acestea, crearea și menținerea unor locuri de muncă durabile de calitate și sprijinirea cetățenilor trebuie să fie condiții necesare pentru conceperea, punerea în aplicare și evaluarea măsurilor preconizate, inclusiv pentru fondurile primite pentru promovarea tranziției energetice. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Cu toate acestea, experiența actuală referitoare la dialogul social și la negocierea colectivă în contextul tranziției energetice la nivel de macropolitici nu este pozitivă. În majoritatea țărilor, participarea partenerilor sociali la proiectarea, punerea în aplicare și elaborarea politicilor legate de tranziția dublă (digitală și verde) este considerată a fi insuficientă. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Istoric și elemente principale

| 2.1. | CESE salută faptul că UE, ale cărei emisii sunt printre cele mai ridicate la nivel mondial, și-a asumat un angajament cu caracter obligatoriu în vederea atingerii neutralității climatice până în 2050, angajament reiterat la COP27 (7-8 noiembrie 2022), în pofida îndoielilor exprimate de alți principali responsabili de emisii la nivel mondial. Cu toate acestea, Comitetul subliniază că eficacitatea măsurilor adoptate pentru decarbonizarea economiei europene și a sistemului energetic al UE în următorii ani va depinde nu doar de atingerea acestui obiectiv de mediu, ci și de măsura în care transformarea va fi justă pentru toți și va contribui la promovarea unei societăți sustenabile și prospere, cu o economie modernă, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, competitivă și cu un nivel înalt de locuri de muncă de calitate. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | În avizul său pe tema „O viziune strategică privind tranziția energetică în sprijinul autonomiei strategice a UE” (1), CESE recunoaște oportunitățile de prosperitate pe care le implică procesul de decarbonizare a sectorului energetic. Comitetul avertizează însă și cu privire la riscurile sociale și economice care decurg din actuala criză energetică. Problemelor conjuncturale, care creează presiuni suplimentare și îngreunează îndeplinirea obiectivelor de decarbonizare asumate (războiul din Ucraina, criza inflației etc.), li se adaugă probleme structurale, precum schimbările climatice, ale căror efecte negative asupra UE și a regiunilor sale devin din ce în ce mai vizibile. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | CESE este conștient de faptul că prețul ridicat al gazelor și al energiei electrice are un impact grav asupra tuturor întreprinderilor, cât și asupra celor mai vulnerabile gospodării. Spirala inflaționistă implică închiderea fabricilor industriale (de exemplu, Slovalco în Slovacia), în afara faptului că dăunează competitivității multor întreprinderi. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | CESE ia notă și de rapoartele Eurofound (2), potrivit cărora a crescut nivelul de sărăcie energetică. Cu toate că statele și-au sporit în mod semnificativ eforturile pentru a introduce măsuri sociale care să atenueze efectele socioeconomice ale noilor crize și situații de urgență, ele s-au dovedit a fi insuficiente – ceea ce demonstrează importanța consolidării obiectivelor sociale. Astfel cum a subliniat AEM, la conceperea și punerea în aplicare a pachetelor de politici și măsuri de atenuare a schimbărilor climatice trebuie avute în vedere distribuția impactului social și modalitățile de a face acest impact mai just în cazul în care acesta nu poate fi evitat [Exploring the social challenges of low carbon energy policies in Europe (Explorarea provocărilor sociale generate de politicile privind energia cu emisii reduse de dioxid de carbon în Europa), octombrie 2021 (3)]. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | În contextul noilor situații de urgență, CESE solicită extinderea și intensificarea măsurilor specifice ale UE și ale statelor membre menite să compenseze efectele economice, sociale și profesionale cele mai dăunătoare pe care le implică îndeplinirea obiectivelor ambițioase în materie de climă, fără a le pune în discuție. CESE consideră, de asemenea, că acestea ar trebui încadrate în politicile de coeziune. Accentul pus pe politicile de coeziune, în contextul politicilor climatice ale UE, a fost deja subliniat de CESE în avizul său [ECO/579 (4)], pentru a pune accentul pe măsurile de facilitare a capacității întreprinderilor de a se adapta la cerințele tranziției energetice, inclusiv la restructurarea subsecventă, și pentru a preveni situațiile de sărăcie energetică. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | La nivel mai structural, pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55” urmărește revizuirea și actualizarea legislației UE și lansarea de inițiative pentru a garanta că politicile UE sunt conforme cu obiectivele climatice convenite de Consiliu și de Parlamentul European, în concordanță cu angajamentele asumate în Pactul verde european și astfel cum este înscris, cu caracter obligatoriu, în dispozițiile Legii europene a climei. CESE consideră, prin urmare, că politicile de combatere a urgenței climatice pot determina schimbări importante în economie și pot genera, pe termen scurt, mediu și lung, perturbări sociale, afectând locurile de muncă și bunăstarea, în special în anumite regiuni. În plus, la fel cum nu se pot înregistra progrese sociale în lipsa unor performanțe economice solide, nu este posibilă o creștere economică durabilă dacă nu se asigură o tranziție verde și una energetică, juste din punct de vedere social și al ocupării forței de muncă. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Efectele pe piața muncii vor fi mai drastice în anumite sectoare și regiuni cu industrii cu emisii ridicate de dioxid de carbon, care ar putea să își înceteze activitatea. Nevoia de a accelera tranziția energetică trebuie să fie sprijinită printr-un „mecanism de tranziție justă”. Dat fiind că efectele pozitive ale acestei tranziții nu vor fi automate, CESE are convingerea că, pentru a se asigura succesul tranziției energetice, este esențial să se proiecteze și să se pună în aplicare politici de investiții incluzive (condiționate de promovarea de locuri de muncă decente sustenabile) care să se bazeze pe participarea societății și care să țină seama de punctul de vedere al angajaților și al reprezentanților lor la nivel macro (UE și național), mediu (sectorial) și micro (întreprinderi, unități locale). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | În aceste scenarii incerte și schimbătoare, CESE consideră că cadrele uniunii energetice și Pactului verde sunt corecte, dar insuficiente pentru a pune în aplicare politici climatice și energetice care să garanteze coeziunea socială și regională prin investiții intensive în inovarea tehnologică, crearea de locuri de muncă sustenabile de calitate, dezvoltarea competențelor capitalului uman și crearea de capital social regional. CESE încurajează aplicarea bunelor practici în acest scop (5), reamintind că printre strategiile de acest fel se numără, de exemplu, proiectele pentru construirea de parcuri solare în fostele zone de extracție a lignitului din Portugalia și Grecia sau sprijinul profund strategic acordat prosumatorilor din Lituania. CESE constată că aceste experiențe încă nu constituie o practică generalizată sau dominantă. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Potrivit unui raport elaborat la cererea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie a Parlamentului European, costul lipsei de ambiție a acestor politici de transformare energetică europeană justă este estimat la 5,6 % din PIB-ul UE în 2050. CESE este de acord cu ideea că, pentru a se evita acest cost, va fi necesar să se garanteze rezultatul unei tranziții juste inclusiv în ceea ce privește locurile de muncă. Raportul recomandă și cuantifică mai multe acțiuni ale UE în acest scop (6):






  — | niveluri ambițioase de finanțare din partea UE, pe lângă resursele statelor membre, pentru a sprijini inovarea în ceea ce privește tehnologiile energetice curate. CESE s-a pronunțat deja în acest sens în avizul său INT/913; |
| --- | --- | --- |

2.9.

—

niveluri ambițioase de finanțare din partea UE, pe lângă resursele statelor membre, pentru a sprijini inovarea în ceea ce privește tehnologiile energetice curate. CESE s-a pronunțat deja în acest sens în avizul său INT/913;

| — | poziția de lider mondial ocupată de UE în domeniul cooperării multilaterale în cadrul procesului de transformare energetică ar genera 94 de miliarde EUR pe an; |
| --- | --- |

—

poziția de lider mondial ocupată de UE în domeniul cooperării multilaterale în cadrul procesului de transformare energetică ar genera 94 de miliarde EUR pe an;

| — | prin îmbunătățirea clarității în ceea ce privește investițiile responsabile în domeniul energiei și prin promovarea guvernanței de mediu și sociale, regulamentul UE privind taxonomia ar contribui la creșterea PIB-ului UE cu 39 de miliarde EUR pe an. |
| --- | --- |

—

prin îmbunătățirea clarității în ceea ce privește investițiile responsabile în domeniul energiei și prin promovarea guvernanței de mediu și sociale, regulamentul UE privind taxonomia ar contribui la creșterea PIB-ului UE cu 39 de miliarde EUR pe an.

| 2.10. | CESE consideră că nu doar întreprinderile mari, ci și IMM-urile reprezintă o parte esențială a soluției pentru a obține o economie competitivă, neutră din punct de vedere climatic, circulară și incluzivă în UE. Trebuie să se creeze și să se mențină condiții de finanțare și sprijin adecvate. Finanțarea trebuie să fie mai accesibilă IMM-urilor, prin intermediul unor proceduri administrative simplificate și adaptate. Crearea de servicii de sprijin pentru IMM-uri va facilita accesul efectiv la aceste măsuri și va promova crearea de ecosisteme de întreprinderi sustenabile în toate regiunile UE (NUTS I, II și III), nu numai în cele care sunt calificate în prezent drept regiuni implicate în procesul de tranziție justă (aproximativ 100 de regiuni NUTS III și 31 de regiuni NUTS II) (7). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | CESE salută înființarea Fondului pentru o tranziție justă și a Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (8). Comitetul are totuși convingerea că aceste fonduri nu vor furniza tot sprijinul financiar necesar pentru a face față efectelor socioeconomice și în materie de ocupare a forței de muncă într-un mod responsabil din punct de vedere social. CESE subliniază că o tranziție energetică justă nu constă doar în finanțare, ci include și obiectivul de a crea locuri de muncă de calitate, de a consolida participarea democratică (tot în sfera la nivelul întreprinderilor), cu respectarea autonomiei și a diversității sistemelor naționale de relații industriale, și de a menține și a consolida în continuare competitivitatea întreprinderilor europene. CESE solicită măsuri specifice la toate nivelurile, precum și în cadrul semestrului european, pentru a spori implicarea autorităților regionale și locale și a partenerilor sociali. De asemenea, consideră că este necesar să se solicite mecanisme de control și evaluare a utilizării adecvate a fondurilor destinate tranziției energetice juste, prin verificarea îndeplinirii obiectivelor sociale și profesionale ale întreprinderilor care beneficiază de această finanțare publică. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | CESE solicită Comisiei ca, la evaluarea planurilor naționale privind energia și clima, precum și în planurile teritoriale privind tranziția justă ale statelor membre, să se consolideze obiectivele sociale și în materie de ocupare a forței de muncă, cum ar fi:






  — | includerea unor politici active de ocupare a forței de muncă menite să faciliteze tranzițiile profesionale, prin intermediului recalificării profesionale și al investițiilor educaționale în locuri de muncă verzi de înaltă calitate; |
| --- | --- | --- |

2.12.

—

includerea unor politici active de ocupare a forței de muncă menite să faciliteze tranzițiile profesionale, prin intermediului recalificării profesionale și al investițiilor educaționale în locuri de muncă verzi de înaltă calitate;

| — | sprijinirea persoanelor care își pierd locul de muncă din cauza decarbonizării cu fonduri provenite de la statele și întreprinderile beneficiare, pentru a garanta că tranziția energetică are un sold pozitiv în materie de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

—

sprijinirea persoanelor care își pierd locul de muncă din cauza decarbonizării cu fonduri provenite de la statele și întreprinderile beneficiare, pentru a garanta că tranziția energetică are un sold pozitiv în materie de ocupare a forței de muncă;

| — | dezvoltarea potențialului economic regional derivat din utilizarea energiei din surse regenerabile, precum și a unor noi forme de participare la producția de energie electrică (de exemplu, crearea de cooperative de autoconsum, cu capacitatea de a genera excedente pentru comunitate; promovarea activităților independente în domeniul generării de energie din surse regenerabile etc.); |
| --- | --- |

—

dezvoltarea potențialului economic regional derivat din utilizarea energiei din surse regenerabile, precum și a unor noi forme de participare la producția de energie electrică (de exemplu, crearea de cooperative de autoconsum, cu capacitatea de a genera excedente pentru comunitate; promovarea activităților independente în domeniul generării de energie din surse regenerabile etc.);

| — | combaterea în mod eficace a sărăciei energetice. Garantarea accesului întregii populații la serviciile energetice este prevăzută în cadrul Pilonului european al drepturilor sociale (principiul 20). |
| --- | --- |

—

combaterea în mod eficace a sărăciei energetice. Garantarea accesului întregii populații la serviciile energetice este prevăzută în cadrul Pilonului european al drepturilor sociale (principiul 20).

CESE consideră că, pentru a se atinge aceste obiective ambițioase, este esențial să se promoveze elaborarea de planuri teritoriale pentru ocuparea forței de muncă și pentru dezvoltarea competențelor profesionale pentru viitor, cu participarea activă a tuturor părților interesate și, în special, a partenerilor sociali.

3.   Contextul și principalele contribuții aduse de dovezile științifice internaționale în ceea ce privește efectele unei tranziții energetice juste asupra ocupării forței de muncă

| 3.1. | CESE constată că înlocuirea centralelor electrice convenționale pe bază de combustibili fosili cu surse regenerabile poate afecta ocuparea forței de muncă în moduri diferite. S-ar putea crea noi locuri de muncă verzi în sectorul energiei din surse regenerabile și, în același timp, s-ar deplasa ocuparea forței de muncă în alte sectoare. Trebuie avută în vedere posibila creștere a prețului energiei, care ar putea sufoca cererea de forță de muncă în sectoarele mari consumatoare de energie și reduce puterea de cumpărare a gospodăriilor. Datele confirmă că politica energetică orientată spre sursele regenerabile creează, distruge sau transformă locurile de muncă în țările industrializate. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE constată că nu există un consens științific deplin în ceea ce privește bilanțul final al tranziției energetice în materie de ocupare a forței de muncă. Anumite studii evidențiază cazuri în care nu a existat nicio creștere netă în domeniul ocupării forței de muncă (cazul Poloniei) sau cazuri în care aceasta a fost foarte modestă (cazul Germaniei). Cu toate acestea, OIM estimează că decarbonizarea economiei va presupune pierderea a aproximativ 6 milioane de locuri de muncă, deși numărul celor create va fi de patru ori mai mare, crescând de la 11 la 43 de milioane în 2030 pentru țările IRENA (9). În toate scenariile elaborate de Agenția Internațională a Energiei (AIE), utilizarea energiei curate se va intensifica, compensând pierderea locurilor de muncă în sectoarele bazate pe combustibilii fosili. În scenariul în care emisiile nete vor fi egale cu zero până în 2050, 16 milioane de lucrători vor îndeplini noi roluri legate de energia curată. Raportul USEER (2022) pentru SUA (10) conține estimări similare: ocuparea forței de muncă în sectorul energiei a crescut cu 4 % ca urmare a utilizării energiei curate (în timp ce ocuparea forței de muncă în general a crescut cu numai 2,8 %). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE constată că există diferite dezechilibre. Noile locuri de muncă în domeniul energiei curate nu se află întotdeauna în același loc cu locurile de muncă pe care le vor înlocui și necesită noi competențe. Prin urmare, legislațiile naționale și politicile energetice aferente ar trebui să pună accentul pe garantarea faptului că procesul de dezvoltare a competențelor în vederea tranziției are succes și că de acesta beneficiază cât mai multe persoane. În plus, în industria energiei din surse regenerabile, proporția femeilor în ansamblul forței de muncă (32 %) este mai mare decât în alte sfere ale sectorului energetic, deși în sectorul eolian abia ajunge la 21 %, ceea ce evidențiază faptul că, în acest domeniu, continuă să existe stereotipuri de gen. Prin urmare, legislațiile naționale și politicile de punere în aplicare a acestora trebuie să pună accentul pe obiectivele legate de egalitatea de gen pentru aceste noi locuri de muncă. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE consideră că este esențial să se recunoască faptul că tranziția energetică nu este doar o chestiune care ține de tehnologie și de investiții publice și private, ci reprezintă o profundă provocare socială la nivel mondial. Este necesar, prin urmare, să se asigure și să se promoveze implicarea societății civile care utilizează energia și a societății profesionale care produce energia (întreprinderi și lucrători, în mod direct și prin reprezentanții lor). Este necesar să se țină seama de considerentele de natură climatică în toate tipurile de politici și de decizii. În plus, CESE consideră că acestea din urmă trebuie să fie proiectate prin intermediul unor procese și, după caz, al unor pacte de concertare socială între autorități, la toate nivelurile, și parteneri sociali, respectându-se întotdeauna autonomia și diversitatea sistemelor de relații industriale statale, precum și a altor organizații reprezentative ale societății civile, astfel încât să se asigure o tranziție energetică incluzivă pentru lucrători, pentru consumatori și pentru cetățeni în general. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE constată că, analizând literatura științifică și experiența dobândită în cazurile concrete, unele de succes și altele eșuate, nu există o singură cale de transformare, prestabilită, și că modul în care tranzițiile energetice afectează ocuparea forței de muncă și locurile de muncă depinde de condițiile sociale în care sunt introduse tehnologiile și în care se efectuează schimbările în tranziția energetică. Datele provenite din studiile de caz de la nivel de întreprindere [de exemplu, Renault, Siemens Energy (11)] arată că, atunci când au fost implicați angajații, adoptarea schimbărilor a condus la rezultate pozitive (un nivel mai ridicat de dezvoltare a competențelor profesionale, de productivitate și de calitate a produsului). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Cu toate acestea, concluziile referitoare la dialogul social și la negocierea colectivă în contextul tranziției energetice la nivel de macropolitici nu sunt pozitive. În majoritatea țărilor, participarea partenerilor sociali la proiectarea, punerea în aplicare și elaborarea politicilor legate de tranziția dublă (digitală și verde) este considerată a fi insuficientă. Potrivit experienței anumitor țări, această deficiență poate fi rezultatul a două provocări fundamentale cu care se confruntă partenerii sociali:






  — | în pofida existenței unei importante diversități de cadre instituționale, există, în toate acestea, un deficit în ceea ce privește măsurile de promovare a dialogului social și a negocierii colective în definirea drepturilor sociale și profesionale legate de tranziția energetică justă (de exemplu în Italia, Spania, Polonia, Germania etc.); |
| --- | --- | --- |

3.6.

—

în pofida existenței unei importante diversități de cadre instituționale, există, în toate acestea, un deficit în ceea ce privește măsurile de promovare a dialogului social și a negocierii colective în definirea drepturilor sociale și profesionale legate de tranziția energetică justă (de exemplu în Italia, Spania, Polonia, Germania etc.);

| — | capacitatea insuficientă a partenerilor de a participa în mod adecvat la dezbaterile privind viitorul muncii în contextul tranziției energetice, stabilind priorități și îndeplinindu-și în mod eficace agendele, și aceasta, în pofida experiențelor naționale în domeniul legislativ, cum ar fi cea din Spania, în ceea ce privește promovarea „convențiilor privind concertarea socială” pentru o tranziție energetică justă (Legea 7/2021). |
| --- | --- |

—

capacitatea insuficientă a partenerilor de a participa în mod adecvat la dezbaterile privind viitorul muncii în contextul tranziției energetice, stabilind priorități și îndeplinindu-și în mod eficace agendele, și aceasta, în pofida experiențelor naționale în domeniul legislativ, cum ar fi cea din Spania, în ceea ce privește promovarea „convențiilor privind concertarea socială” pentru o tranziție energetică justă (Legea 7/2021).

4.   Observații generale

| 4.1. | CESE ia act de analizele care arată că atât instrumentele UE legate de politici, cât și cele juridice pot fi importante în abordarea provocărilor tranziției energetice dintr-o perspectivă justă din punct de vedere economic, social și al ocupării forței de muncă. Cu toate acestea, Comitetul consideră, de asemenea, că instrumentele existente (de exemplu, Directiva privind comitetele europene de întreprindere sau Directiva de stabilire a unui cadru general de informare și consultare a lucrătorilor), care sunt puse în aplicare în toate statele membre, ar trebui aplicate și respectate în mod efectiv. CESE solicită promovarea și adoptarea, la diferitele niveluri adecvate, a celor mai adecvate reforme în direcția consolidării dialogului social, precum și recurgerea la negocierea colectivă în aceste procese de tranziție energetică justă, pentru a favoriza bilanțuri pozitive în ceea ce privește crearea de locuri de muncă sustenabile și protecția lucrătorilor, menținând o structură economică și antreprenorială adecvată în toate statele și regiunile, cu respectarea corespunzătoare a autonomiei partenerilor sociali. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Experiența arată, de asemenea, că schimbările economice și în structurile de ocupare a forței de muncă derivate din tranzițiile energetice au avut succes în unele cazuri, iar în altele au eșuat în ceea ce privește tranziția socială și ocupațională justă, în funcție de măsura în care volumul ocupării forței de muncă s-a menținut prin transferarea locurilor de muncă de la activități nesustenabile din cauza amprentei lor de carbon la alte locuri de muncă sustenabile. Interacțiunea dintre politicile din domeniul energiei și cele din domeniul ocupării forței de muncă are un impact și asupra mediului sau contextului regional mai larg, creând oportunități și riscuri (de exemplu, tarife reglementate; creșterea prețului energiei, care pune în pericol locurile de muncă din industrie, astfel cum s-a întâmplat în cazul Germaniei și în cazul Spaniei). CESE constată că, astfel cum reiese din anumite experiențe regionale, cum ar fi cele din zona minieră din nordul Spaniei, noile locuri de muncă create de tranziția energetică sunt considerabil mai puține ca număr, iar salariile sunt mai mici față de cele anterioare. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Din perspectiva unei evaluări mai globale, CESE constată că, potrivit celor mai fiabile studii, aproximativ 45 % dintre lucrătorii din domeniul energiei de la nivel mondial au ocupații cu înaltă calificare, în comparație cu cei aproape 25 % din celelalte sectoare economice, în general. Însă nu este vorba despre o opțiune întotdeauna validă, și, prin urmare, este necesar ca asigurarea unei tranziții juste și axate pe oameni pentru lucrătorii afectați să fie consolidată, pentru a se evita ca decarbonizarea să conducă la situații de șomaj net, ca în cazul Poloniei. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE este convins că, în conformitate cu rapoartele elaborate de IRENA și de OIM (12), potențialul energiei din surse regenerabile de a genera locuri de muncă decente și sustenabile constituie un indiciu clar că nu trebuie să se facă o alegere între durabilitatea mediului și crearea de locuri de muncă. Cele două elemente pot și trebuie să meargă mână în mână, prin crearea unor condiții juridice, politice și financiare adecvate, solicitând-se asumarea răspunderii corespunzătoare pentru toate întreprinderile care beneficiază de fonduri și asigurându-se participarea tuturor părților implicate (teritorii, parteneri sociali și cetățeni) la guvernanța acestora. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Observații specifice

| 5.1. | CESE constată că industria energetică va ocupa o poziție din ce în ce mai strategică în economie, deoarece este un motor esențial pentru toate sectoarele. Cu toate acestea, în scenariile actuale de criză și schimbare, ea prezintă diferite dezechilibre și riscuri, care trebuie să fie corectate prin investiții adecvate, politici coerente și noi structuri de guvernanță, pentru a garanta participarea economiei teritoriale, a societății civile și a partenerilor sociali. Planurile teritoriale de tranziție energetică trebuie să fie însoțite de convențiile sau acordurile de concertare socială echitabilă corespunzătoare, în care crearea și menținerea locurilor de muncă sustenabile de calitate, precum și sprijinirea persoanelor să fie condiții necesare pentru proiectarea, punerea în aplicare și evaluarea măsurilor prevăzute. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | CESE reamintește că semestrul european este unul dintre principalele sisteme de guvernanță pentru punerea în aplicare a tranzițiilor juste din punct de vedere social și pentru monitorizarea progreselor acestora. CESE a declarat anterior că punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale în ciclul semestrului european, împreună cu monitorizarea acestuia prin intermediul tabloului de bord social, reprezintă un pas în direcția potrivită (13). Cu toate acestea, consideră că ar trebui să se pună un accent mai puternic pe interacțiunea dintre politicile de mediu și cele din domeniul muncii, pentru a promova un bilanț final favorabil pentru locurile de muncă sustenabile de calitate create, precum și pentru garantarea unor venituri suficiente pentru cei care își pierd locul de muncă și nu se pot reintegra. Rolul regiunilor și capitalul lor social, specializarea inteligentă și agenda privind capitalul uman ar trebui consolidate. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | CESE reiterează necesitatea punerii în aplicare a acquis-ului relevant al UE și al statelor membre în domeniul dreptului muncii și al securității sociale. Așa cum CESE a afirmat deja prin proclamarea Pilonului european al drepturilor sociale (Pilonul social/PEDS) în cadrul summitului de la Göteborg din noiembrie 2017, Parlamentul European, Consiliul și Comisia și-au reafirmat angajamentul de a depune eforturi în vederea unei Europe caracterizate de mai multă echitate și egalitate. Pilonul ar trebui să constituie cadrul călăuzitor către o convergență ascendentă reînnoită, în sensul îmbunătățirii condițiilor de trai și de muncă și pentru orientarea reformelor în ceea ce privește piața muncii și politicile sociale (14). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Analizând legislațiile de punere în aplicare a Legii europene a climei, CESE constată că există diferențe importante. Astfel, în legislații precum cea franceză, s-a subliniat dimensiunea implicării întreprinderilor și a reprezentanților lucrătorilor în interacțiunea dintre tranziția ecologică și chestiunile socioprofesionale; în schimb, în altele, cum ar fi cea italiană sau spaniolă ori cele ale tuturor regiunilor implicate în tranziția justă din țările est-europene, nu se face nicio trimitere la aceste obligații și drepturi. De exemplu, CESE ia act de experiența pozitivă a Franței (Legea nr. 2021-1104), în temeiul căreia noțiunea de „provocări ale tranziției ecologice” a fost introdusă în Codul muncii, cu competențe pentru convențiile sectoriale, cu sisteme de gestionare prospectivă a locurilor de muncă și cu competențe pentru a face față provocărilor tranziției verzi și energetice (articolul L 2242-20), precum și cu dreptul sindicatelor la alertă în materie de mediu și sănătate publică (L 4133-L 4133-4). Prin urmare, respectând întotdeauna cu strictețe autonomia și diversitatea diferitelor sisteme europene de relații de muncă, CESE solicită Comisiei să promoveze inițiative pentru schimbul de bune practici între diferitele state și regiuni. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | CESE insistă asupra faptului că principala condiție prealabilă pentru succesul tranziției constă într-o abordare anticipativă și incluzivă, care să garanteze și să promoveze politici specifice în domeniul muncii și al bunăstării. O caracteristică importantă a politicilor de succes ar trebui să fie direcționarea adecvată a acestora către nevoile reale ale pieței muncii, în special, dar nu numai, în regiunile cele mai afectate de tranziția de la combustibilii fosili la energia din surse regenerabile sau prin valorificarea oportunităților oferite de regiunile bogate în astfel de resurse. Fondul pentru o tranziție justă (FTJ), deși util, are limitele sale, care trebuie corectate, și nu constituie un răspuns atotcuprinzător la provocările tranziției juste, dar poate fi sprijinit prin măsuri de politică suplimentare la nivelul statelor membre. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | În vederea îmbunătățirii legăturii dintre politicile de mediu și cele referitoare la tranziția energetică, pe de o parte, și politicile privind piața muncii și protecția socială, pe de altă parte, CESE solicită ca, la proiectarea și punerea în aplicare a Mecanismul pentru o tranziție justă (MTJ) prevăzut, să se acorde o atenție sporită indicatorilor privind locurile de muncă sustenabile disponibile. Ar trebui luat în considerare indicatorul potențialului de ocupare a forței de muncă generat de decarbonizare (DEP) în diversele NUTS. Pentru a obține date privind impactul noii crize energetice asupra ocupării forței de muncă, baza de date a Observatorului european al restructurărilor al Eurofound (15) pune la dispoziție un număr semnificativ de experiențe înregistrate. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | CESE solicită, de asemenea, accelerarea și îmbunătățirea punerii în aplicare a Mecanismului pentru o tranziție justă (MTJ) (16). CESE salută mobilizarea a 55 de miliarde EUR până în 2027 în regiunile cele mai afectate de tranziția energetică, pentru ca obiectivul de „a nu lăsa pe nimeni în urmă” să devină o realitate, compensând efectele socioeconomice ale tranziției către o economie neutră din punct de vedere climatic prin intermediul a trei piloni: un nou Fond pentru o tranziție justă (investiții în valoare de peste 25 de miliarde EUR), schema pentru o tranziție justă din cadrul InvestEU (care va mobiliza investiții din sectorul privat în valoare de 15 miliarde EUR) și noua facilitate de împrumut pentru sectorul public (care va mobiliza investiții publice în valoare de 18,5 miliarde EUR). |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | De asemenea, CESE consideră oportun ca, la oficializarea planurilor teritoriale privind tranziția energetică, să se promoveze nu doar acordurile legate de tranziție (concertare socială regională), ci și bunele practici în ceea ce privește negocierile colective și implicarea lucrătorilor în tranziția energetică justă din punct de vedere social. În acest sens, ar trebui să se ia în considerare faptul că trecerea la surse de energie regenerabile într-o mai mare măsură îmbunătățește calitatea mediului prin reducerea emisiilor de poluanți atmosferici, ceea ce este benefic pentru sănătate și pentru productivitatea muncii. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | CESE consideră că este esențial să se asigure că dimensiunea verde a Europei și tranziția energetică creează sinergii pozitive cu tranziția favorabilă incluziunii, pentru a contribui la succesul întreprinderilor, la creșterea oportunităților de ocupare a unor locuri de muncă sustenabile de calitate pentru lucrători și la bunăstarea tuturor cetățenilor într-un ecosistem care respectă sănătatea planetei. |
| --- | --- |

5.9.

Bruxelles, 22 februarie 2023.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  JO C 75, 28.2.2023, p. 102.

1

(2)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/customised-report/2022/the-cost-of-living-crisis-and-energy-poverty-in-the-eu-social-impact-and-policy-responses-background

2

(3)  https://www.eea.europa.eu/publications/exploring-the-social-challenges-of

3

(4)  JO C 323, 26.8.2022, p. 54.

4

(5)  Cf. JO C 47, 11.2.2020, p. 30 și JO C 62, 15.2.2019, p. 269.

5

(6)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/694222/EPRS_STU(2021)694222_EN.pdf

6

(7)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/nuts/background

7

(8)  JO C 152, 6.4.2022, p. 158.

8

(9)  https://irena.org/-/media/Files/IRENA/Agency/Publication/2019/Jan/IRENA_Gender_perspective_2019.pdf

9

(10)  https://www.energy.gov/policy/us-energy-employment-jobs-report-useer

10

(11)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2022/733972/IPOL_STU(2022)733972_EN.pdf

11

(12)  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---dgreports/---dcomm/---publ/documents/publication/wcms_823807.pdf

12

(13)  Avizul CESE pe tema „Considerații suplimentare privind Analiza anuală a creșterii durabile 2022” (JO C 75, 28.2.2023, p. 35).

13

(14)  Avizul CESE pe tema „Salarii minime decente în Europa” (JO C 429, 11.12.2020, p. 159).

14

(15)  https://www.eurofound.europa.eu/observatories/emcc/european-restructuring-monitor

15

(16)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal/finance-and-green-deal/just-transition-mechanism_en

16

---

ANEXĂ

Următoarele propuneri de amendamente, care au întrunit cel puțin o pătrime din voturile exprimate, au fost respinse în timpul dezbaterii [articolul 74 alineatul (3) din Regulamentul de procedură]:

AMENDAMENTUL 1

SOC/718 – Politica energetică și piața muncii

Punctul 2.12

Se modifică după cum urmează:

| Aviz al secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| CESE solicită Comisiei ca, la evaluarea planurilor naționale privind energia și clima, precum și în planurile teritoriale privind tranziția justă ale statelor membre, să se
  consolideze obiectivele
  sociale și în materie de ocupare a forței de muncă, cum ar fi: | CESE solicită Comisiei ca, la evaluarea planurilor naționale privind energia și clima, precum și în planurile teritoriale privind tranziția justă ale statelor membre, să se
  încurajeze sporirea atenției acordate obiectivelor și politicilor
  sociale și în materie de ocupare a forței de muncă, cum ar fi: |
| — | includerea unor politici active de ocupare a forței de muncă menite să faciliteze tranzițiile profesionale, prin intermediului recalificării profesionale și al investițiilor educaționale în locuri de muncă verzi de înaltă calitate; |

Aviz al secțiunii

Amendament

CESE solicită Comisiei ca, la evaluarea planurilor naționale privind energia și clima, precum și în planurile teritoriale privind tranziția justă ale statelor membre, să se
  consolideze obiectivele
  sociale și în materie de ocupare a forței de muncă, cum ar fi:

CESE solicită Comisiei ca, la evaluarea planurilor naționale privind energia și clima, precum și în planurile teritoriale privind tranziția justă ale statelor membre, să se
  încurajeze sporirea atenției acordate obiectivelor și politicilor
  sociale și în materie de ocupare a forței de muncă, cum ar fi:

—

includerea unor politici active de ocupare a forței de muncă menite să faciliteze tranzițiile profesionale, prin intermediului recalificării profesionale și al investițiilor educaționale în locuri de muncă verzi de înaltă calitate;

| — | includerea unor politici active de ocupare a forței de muncă menite să faciliteze tranzițiile profesionale, prin intermediului recalificării profesionale și al investițiilor educaționale în locuri de muncă verzi de înaltă calitate; |
| --- | --- |

—

includerea unor politici active de ocupare a forței de muncă menite să faciliteze tranzițiile profesionale, prin intermediului recalificării profesionale și al investițiilor educaționale în locuri de muncă verzi de înaltă calitate;

| — | sprijinirea persoanelor care își pierd locul de muncă din cauza decarbonizării cu fonduri provenite de la statele și întreprinderile beneficiare, pentru a garanta că tranziția energetică are un sold pozitiv în materie de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

—

sprijinirea persoanelor care își pierd locul de muncă din cauza decarbonizării cu fonduri provenite de la statele și întreprinderile beneficiare, pentru a garanta că tranziția energetică are un sold pozitiv în materie de ocupare a forței de muncă;

| — | sprijinirea persoanelor care își pierd locul de muncă din cauza decarbonizării
  , prin politici și măsuri adecvate privind piața forței de muncă și, atunci când acest lucru este impus de normele naționale, prin
  fonduri provenite de la statele și întreprinderile beneficiare, pentru a garanta că tranziția energetică are un sold pozitiv în materie de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

—

sprijinirea persoanelor care își pierd locul de muncă din cauza decarbonizării
  , prin politici și măsuri adecvate privind piața forței de muncă și, atunci când acest lucru este impus de normele naționale, prin
  fonduri provenite de la statele și întreprinderile beneficiare, pentru a garanta că tranziția energetică are un sold pozitiv în materie de ocupare a forței de muncă;

| — | dezvoltarea potențialului economic regional derivat din utilizarea energiei din surse regenerabile, precum și a unor noi forme de participare la producția de energie electrică (de exemplu, crearea de cooperative de autoconsum, cu capacitatea de a genera excedente pentru comunitate; promovarea activităților independente în domeniul generării de energie din surse regenerabile etc.); |
| --- | --- |

—

dezvoltarea potențialului economic regional derivat din utilizarea energiei din surse regenerabile, precum și a unor noi forme de participare la producția de energie electrică (de exemplu, crearea de cooperative de autoconsum, cu capacitatea de a genera excedente pentru comunitate; promovarea activităților independente în domeniul generării de energie din surse regenerabile etc.);

| — | dezvoltarea potențialului economic regional derivat din utilizarea energiei din surse regenerabile, precum și a unor noi forme de participare la producția de energie electrică (de exemplu, crearea de cooperative de autoconsum, cu capacitatea de a genera excedente pentru comunitate; promovarea activităților independente în domeniul generării de energie din surse regenerabile etc.); |
| --- | --- |

—

dezvoltarea potențialului economic regional derivat din utilizarea energiei din surse regenerabile, precum și a unor noi forme de participare la producția de energie electrică (de exemplu, crearea de cooperative de autoconsum, cu capacitatea de a genera excedente pentru comunitate; promovarea activităților independente în domeniul generării de energie din surse regenerabile etc.);

| — | combaterea în mod eficace a sărăciei energetice. Garantarea accesului întregii populații la serviciile energetice este prevăzută în cadrul Pilonului european al drepturilor sociale (principiul 20). |
| --- | --- |

—

combaterea în mod eficace a sărăciei energetice. Garantarea accesului întregii populații la serviciile energetice este prevăzută în cadrul Pilonului european al drepturilor sociale (principiul 20).

| — | combaterea în mod eficace a sărăciei energetice. Garantarea accesului întregii populații la serviciile energetice este prevăzută în cadrul Pilonului european al drepturilor sociale (principiul 20). |
| --- | --- |

—

combaterea în mod eficace a sărăciei energetice. Garantarea accesului întregii populații la serviciile energetice este prevăzută în cadrul Pilonului european al drepturilor sociale (principiul 20).

CESE consideră că, pentru a se atinge aceste obiective ambițioase, este esențial să se promoveze elaborarea de planuri teritoriale pentru ocuparea forței de muncă și pentru dezvoltarea competențelor profesionale pentru viitor, cu participarea activă a tuturor părților interesate și, în special, a partenerilor sociali.

CESE consideră că, pentru a se atinge aceste obiective ambițioase, este esențial să se promoveze elaborarea de planuri teritoriale pentru ocuparea forței de muncă și pentru dezvoltarea competențelor profesionale pentru viitor, cu participarea activă a tuturor părților interesate și, în special, a partenerilor sociali
  . Aceste planuri ar trebui să țină seama, de asemenea, de consecințele economice ale ritmului tranziției asupra întreprinderilor, în special asupra IMM-urilor
  .

Expunere de motive

Amendamentul propune clarificarea formulării textului în ceea ce privește sporirea atenției acordate obiectivelor/țintelor sociale și de ocupare a forței de muncă, precum și precizarea faptului că plățile din fonduri (în cazul în care normele naționale impun acest lucru) nu sunt suficiente în sine pentru a rezolva problema pierderii locurilor de muncă: este nevoie de mult mai mult decât atât (politici, măsuri administrative etc.) pentru a-i sprijini și a-i reintegra pe șomeri pe piața forței de muncă.

În cele din urmă, astfel cum s-a subliniat și la punctul 1.6 din proiectul de aviz, este important să se ia în considerare un ritm compatibil cu situația întreprinderilor, în special a IMM-urilor.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 73 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 78 |
| Abțineri: | 8 |

Voturi pentru:

73

Voturi împotrivă:

78

Abțineri:

8

AMENDAMENTUL 2

SOC/718 – Politica energetică și piața muncii

Punctul 5.2

Se modifică după cum urmează:

| Aviz al secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| CESE reamintește că semestrul european este unul dintre principalele sisteme de guvernanță pentru punerea în aplicare a tranzițiilor juste din punct de vedere social și pentru monitorizarea progreselor acestora. CESE a declarat anterior că punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale în ciclul semestrului european, împreună cu monitorizarea acestuia prin intermediul tabloului de bord social, reprezintă un pas în direcția (1) potrivită. Cu toate acestea, consideră că ar trebui să se pună un accent mai puternic pe interacțiunea dintre politicile de mediu și cele din domeniul muncii, pentru a promova un bilanț final favorabil pentru locurile de muncă sustenabile de calitate create
  , precum și pentru garantarea unor venituri suficiente
  pentru cei care își pierd locul de muncă și nu se pot reintegra. Rolul regiunilor și capitalul lor social, specializarea inteligentă și agenda privind capitalul uman ar trebui consolidate. | CESE reamintește că semestrul european este unul dintre principalele sisteme de guvernanță pentru punerea în aplicare a tranzițiilor juste din punct de vedere social și pentru monitorizarea progreselor acestora. CESE a declarat anterior că punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale în ciclul semestrului european, împreună cu monitorizarea acestuia prin intermediul tabloului de bord social, reprezintă un pas în direcția (1) potrivită. Cu toate acestea, consideră că ar trebui să se pună un accent mai puternic pe interacțiunea dintre politicile de mediu și cele din domeniul muncii, pentru a promova un bilanț final favorabil pentru locurile de muncă sustenabile de calitate create
  . Statele membre ar trebui, de asemenea, în conformitate cu normele lor naționale, să asigure și să garanteze accesul la prestații de șomaj sau la un venit minim adecvat
  pentru cei care își pierd locul de muncă și nu se pot reintegra. Rolul regiunilor și capitalul lor social, specializarea inteligentă și agenda privind capitalul uman ar trebui consolidate. |

Aviz al secțiunii

Amendament

CESE reamintește că semestrul european este unul dintre principalele sisteme de guvernanță pentru punerea în aplicare a tranzițiilor juste din punct de vedere social și pentru monitorizarea progreselor acestora. CESE a declarat anterior că punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale în ciclul semestrului european, împreună cu monitorizarea acestuia prin intermediul tabloului de bord social, reprezintă un pas în direcția (1) potrivită. Cu toate acestea, consideră că ar trebui să se pună un accent mai puternic pe interacțiunea dintre politicile de mediu și cele din domeniul muncii, pentru a promova un bilanț final favorabil pentru locurile de muncă sustenabile de calitate create
  , precum și pentru garantarea unor venituri suficiente
  pentru cei care își pierd locul de muncă și nu se pot reintegra. Rolul regiunilor și capitalul lor social, specializarea inteligentă și agenda privind capitalul uman ar trebui consolidate.

CESE reamintește că semestrul european este unul dintre principalele sisteme de guvernanță pentru punerea în aplicare a tranzițiilor juste din punct de vedere social și pentru monitorizarea progreselor acestora. CESE a declarat anterior că punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale în ciclul semestrului european, împreună cu monitorizarea acestuia prin intermediul tabloului de bord social, reprezintă un pas în direcția (1) potrivită. Cu toate acestea, consideră că ar trebui să se pună un accent mai puternic pe interacțiunea dintre politicile de mediu și cele din domeniul muncii, pentru a promova un bilanț final favorabil pentru locurile de muncă sustenabile de calitate create
  . Statele membre ar trebui, de asemenea, în conformitate cu normele lor naționale, să asigure și să garanteze accesul la prestații de șomaj sau la un venit minim adecvat
  pentru cei care își pierd locul de muncă și nu se pot reintegra. Rolul regiunilor și capitalul lor social, specializarea inteligentă și agenda privind capitalul uman ar trebui consolidate.

Expunere de motive

Întrucât textul se referă la „cei care își pierd locul de muncă și nu se pot reintegra”, pare logic ca termenul „venit” să se refere la „venitul minim”. În acest caz, terminologia utilizată ar trebui să reflecte formularea utilizată la punctul 1.5 din proiectul de aviz, și anume „facilitarea accesului [...] la un venit minim adecvat”. În plus, s-ar putea face referire la sistemele de prestații de șomaj ale statelor membre.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 79 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 98 |
| Abțineri: | 8 |

Voturi pentru:

79

Voturi împotrivă:

98

Abțineri:

8

AMENDAMENTUL 3

SOC/718 – Politica energetică și piața muncii

Punctul 1.9

Se modifică după cum urmează:

| Avizul secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| CESE crede că atât întreprinderile mari, cât și IMM-urile joacă un rol important în îndeplinirea obiectivului de realizare a tranziției energetice, prin
  condiții exigente legate de
  promovarea locurilor de muncă sustenabile de calitate și a protecției sociale, precum și
  de
  garantarea accesului universal la serviciile energetice (
  de exemplu, prin
  prevenirea sărăciei energetice). Totuși, pentru a face față dificultăților mai mari cu care se confruntă IMM-urile, CESE solicită îmbunătățirea programelor de acces al acestora la finanțare, prin accelerarea și simplificarea lor, cu servicii de sprijin și orientare furnizate în mod continuu. | CESE crede că atât întreprinderile mari, cât și IMM-urile joacă un rol important în îndeplinirea obiectivului de realizare a tranziției energetice, prin promovarea
  și crearea
  locurilor de muncă sustenabile de calitate
  , contribuind astfel la asigurarea
  protecției sociale, precum și
  prin posibilul lor aport la
  garantarea accesului universal la serviciile energetice (
  contribuind astfel la
  prevenirea sărăciei energetice). Totuși, pentru a face față dificultăților mai mari cu care se confruntă IMM-urile, CESE solicită îmbunătățirea programelor de acces al acestora la finanțare, prin accelerarea și simplificarea lor, cu servicii de sprijin și orientare furnizate în mod continuu. |

Avizul secțiunii

Amendament

CESE crede că atât întreprinderile mari, cât și IMM-urile joacă un rol important în îndeplinirea obiectivului de realizare a tranziției energetice, prin
  condiții exigente legate de
  promovarea locurilor de muncă sustenabile de calitate și a protecției sociale, precum și
  de
  garantarea accesului universal la serviciile energetice (
  de exemplu, prin
  prevenirea sărăciei energetice). Totuși, pentru a face față dificultăților mai mari cu care se confruntă IMM-urile, CESE solicită îmbunătățirea programelor de acces al acestora la finanțare, prin accelerarea și simplificarea lor, cu servicii de sprijin și orientare furnizate în mod continuu.

CESE crede că atât întreprinderile mari, cât și IMM-urile joacă un rol important în îndeplinirea obiectivului de realizare a tranziției energetice, prin promovarea
  și crearea
  locurilor de muncă sustenabile de calitate
  , contribuind astfel la asigurarea
  protecției sociale, precum și
  prin posibilul lor aport la
  garantarea accesului universal la serviciile energetice (
  contribuind astfel la
  prevenirea sărăciei energetice). Totuși, pentru a face față dificultăților mai mari cu care se confruntă IMM-urile, CESE solicită îmbunătățirea programelor de acces al acestora la finanțare, prin accelerarea și simplificarea lor, cu servicii de sprijin și orientare furnizate în mod continuu.

Expunere de motive

Amendamentul vizează clarificarea textului pentru a explica modul în care întreprinderile și IMM-urile contribuie la asigurarea unor locuri de muncă durabile, contribuind astfel la garantarea protecției sociale.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 76 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 99 |
| Abțineri: | 8 |

Voturi pentru:

76

Voturi împotrivă:

99

Abțineri:

8

---

(1)  Avizul CESE pe tema „Considerații suplimentare privind Analiza anuală a creșterii durabile 2022” (încă nepublicat).

(1)  Avizul CESE pe tema „Considerații suplimentare privind Analiza anuală a creșterii durabile 2022” (încă nepublicat).

---

| 27.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 146/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 146/15

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Sprijinirea evoluțiilor de pe piața forței de muncă: menținerea capacității de inserție profesională, stimularea productivității și dezvoltarea competențelor, în special în cadrul IMM-urilor”

(aviz din proprie inițiativă)

(2023/C 146/03)

| Raportoare: | doamna Mariya MINCHEVA |
| --- | --- |

Raportoare:

doamna Mariya MINCHEVA

| Sesizare | Decizia Biroului, 18.1.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Decizia Adunării Plenare | 20.1.2022 |
| Temei juridic | Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 30.1.2023 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 22.2.2023 |
| Sesiunea plenară nr. | 576 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 153/2/2 |

Sesizare

Decizia Biroului, 18.1.2022

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Decizia Adunării Plenare

20.1.2022

Temei juridic

Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

30.1.2023

Data adoptării în sesiunea plenară

22.2.2023

Sesiunea plenară nr.

576

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

153/2/2

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Piața europeană a forței de muncă se transformă și se confruntă cu noi provocări ce derivă din accelerarea progresului tehnologic și creșterea inteligentă durabilă, la care se adaugă schimbările climatice, schimbările demografice și îmbătrânirea populației, migrația și tranzițiile digitală și ecologică. Această transformare necesită o bună înțelegere a tipului de competențe necesare pentru viitoarele transformări ale pieței forței de muncă, inclusiv în IMM-uri, pentru a menține o capacitate de inserție profesională durabilă, a contribui la un nivel ridicat de productivitate și a reduce deficitul de forță de muncă. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Dezvoltarea competențelor și implementarea eficace a dreptului și a accesului la învățare pe tot parcursul vieții trebuie să facă parte integrantă din strategiile mai ample de creștere economică și din planurile de redresare și reziliență. Revoluția tehnologică are un impact puternic asupra naturii muncii și a locurilor de muncă și accelerează tendințele de restructurare a ocupării forței de muncă. Astfel, capacitatea de inserție profesională este direct legată de cea de perfecționare și recalificare a lucrătorilor la nivel de întreprindere pentru a putea gestiona schimbările și atitudinile oamenilor față de noile competențe și oportunități, precum și de motivația de a le dezvolta. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Diverși factori (îmbătrânirea populației și tendințele demografice) reprezintă provocări în ceea ce privește gestionarea tranzițiilor în ciclul de viață al forței de muncă. Acești factori se referă la tratamentul echitabil și egal al diverselor generații, la motivația și accesul egal la formare și la dezvoltarea competențelor, la oportunitățile de perfecționare și recalificare, contribuind astfel la creșterea nivelurilor de productivitate, la îmbunătățirea capacității profesionale individuale, la gestionarea diferențelor dintre generații și la cooperarea și sprijinul reciproc între generații la locul de muncă. Învățarea în rândul adulților este esențială pentru a-și perfecționa competențele și poate genera o serie de beneficii personale, societale, economice și sociale. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Comitetul Economic și Social European (CESE) este de acord că „UE are nevoie de o revoluție a competențelor pentru a se asigura că oamenii pot prospera” (1) și solicită mobilizarea eforturilor și a unor acțiuni comune eficace ale instituțiilor, întreprinderilor, partenerilor sociali și părților interesate în cadrul Pactului pentru competențe, și realizarea obiectivelor ambițioase stabilite în programul său. În acest context, CESE salută propunerea Comisiei Europene ca anul 2023 să devină Anul european al competențelor (2). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Partenerii sociali sunt actori-cheie în dezvoltarea potențialului uman de a realiza o dezvoltare durabilă și de a menține capacitatea de inserție profesională. Rolul lor natural într-un proces solid și eficient de negociere colectivă este esențial pentru a reduce decalajul dintre aspirațiile de carieră profesională ale angajaților, nevoile întreprinderilor și recunoașterea competențelor, dar și să îmbunătățească legătura dintre sistemele de învățământ, sistemele de EFP și serviciile de ocupare a forței de muncă cu politicile de dezvoltare a inovării, industriei, comerțului și tehnologiei. Dialogul social și negocierile colective sunt instrumente puternice pentru a atinge aceste obiective. Organizațiile societății civile sunt bine plasate pentru a oferi medii de învățare non-formale și informale și un angajament semnificativ pentru voluntarii din întreprinderi care doresc să dezvolte competențe-cheie. Organizațiile respective ale societății civile joacă, de asemenea, un rol important, în special cele care își desfășoară activitatea în domeniul antreprenoriatului social sau cele care implică diverse grupuri vulnerabile din societate. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Noile forme ocupaționale, protejate corespunzător, care derivă din schimbările în natura muncii, le pot oferi oamenilor diverse oportunități de a se angaja în antreprenoriat, de a-și diversifica veniturile și de a prelua ocupații și activități care nu le erau disponibile anterior. În aceste condiții, menținerea capacității de inserție profesională necesită reglementare adecvată, inclusiv prin negocieri colective, un sistem de formare tehnică și profesională capabil să dezvolte competențe antreprenoriale și profesionale adaptate nevoilor pieței muncii, un nou tip de mentalitate motivațională și o cultură juridică și economică adecvată. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Transformarea digitală poate fi o provocare pentru a menține capacitatea de inserție profesională și pentru a înregistra succese pe piața forței de muncă pentru părți importante ale societății noastre. Digitalizarea poate prezenta un risc de adâncire a inegalităților din cauza diferențelor în educație și formare profesională, inclusiv în alfabetizarea de bază și funcțională, în termeni de limite de vârstă, de acces la tehnologii moderne și de măsura în care sunt utilizate în funcție de competențe și venituri. Capacitatea de a actualiza constant competențele digitale în funcție de schimbările de pe piața muncii și introducerea unor noi tehnologii se va număra, fără îndoială, printre cele mai importante provocări în viitor. În acest sens, CESE salută investițiile la scară largă prevăzute în planurile naționale de redresare și reziliență, menite să sprijine creșterea competențelor digitale (3). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Pentru a avea succes, tranziția către o economie verde va necesita persoane cu competențe și locuri de muncă adecvate, cu un mediu de lucru corespunzător și sisteme de producție ecologice. Partenerii sociali au un rol esențial în asigurarea unei tranziții juste într-o serie de sectoare economice în care locurile de muncă existente vor suferi transformări radicale. Există patru grupuri de competențe considerate deosebit de importante pentru ocupațiile ecologice: competențe tehnice și inginerești; competențe științifice; competențe de gestionare a operațiunilor și competențe în materie de monitorizare; CESE sprijină acțiunile întreprinse deja la nivelul UE pentru a promova învățarea legată de durabilitatea mediului și de tranziția ecologică în UE (4) și solicită soluții practice pentru cetățenii și întreprinderile din UE. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | În viitor, piața forței de muncă va avea tot mai mult nevoie de competențe cognitive avansate, de ordin superior, care să permită funcționarea și luarea de decizii într-un mediu imprevizibil, excepțional și în schimbare dinamică. „Metacompetențele”, care sporesc și accelerează dobândirea altor competențe și sunt un catalizator pentru o învățare mai rapidă și o dezvoltare reușită pe tot parcursul vieții, sunt esențiale pentru menținerea capacității de inserție profesională în condiții moderne. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Rolul sistemelor în dobândirea, previzionarea și clasificarea competențelor devine esențial în contextul evoluției dinamice a nevoilor pieței forței de muncă. În același timp, elaborarea și punerea în aplicare a instrumentelor de anticipare a nevoilor în materie de competențe în fiecare țară în parte trebuie îmbunătățite și nu toate părțile interesate sunt implicate activ și valorifică pe deplin rezultatele acestui proces. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Plasarea competențelor și calificărilor în centrul dezbaterii politice europene ar trebui să stimuleze: |
| --- | --- |

1.11.

| 1.11.1. | mobilizarea guvernelor, întreprinderilor, partenerilor sociali și părților interesate pentru a dezvolta și pune în aplicare strategii moderne și cuprinzătoare în materie de competențe la nivel național și sectorial; crearea unor oportunități de învățare și dezvoltare mai numeroase și mai bune; atragerea și păstrarea talentelor pentru a dezvolta capacități digitale, ecologice și cognitive esențiale, competențe non-tehnice și emoționale, capacitatea de a gestiona schimbările și deblocarea mai multor investiții publice și private; |
| --- | --- |

1.11.1.

| 1.11.2. | utilizarea inteligenței artificiale în sistemele ce permit corelarea competențelor și sensibilizarea cu privire la bunele practici existente în acest domeniu. Poate fi vorba de sisteme care funcționează atât în cadrul serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, cât și în sectorul privat; |
| --- | --- |

1.11.2.

| 1.11.3. | accelerarea proceselor de modernizare și integrare a educației și formării profesionale, sporindu-le atractivitatea, calitatea, flexibilitatea și adaptabilitatea la nevoile diverselor vârste și categorii de lucrători, la nevoile pieței muncii și la necesitatea de a dezvolta competențe-cheie pentru asigura un mediu competitiv sănătos, durabilitate și tranziția către o economie verde și digitală; |
| --- | --- |

1.11.3.

| 1.11.4. | crearea condițiilor și a motivației tinerilor de a participa la piața muncii prin orientare profesională, pentru a avea acces la condiții bune de muncă și la o dezvoltare profesională reală. |
| --- | --- |

1.11.4.

| 1.12. | IMM-urile ar trebui încurajate să lucreze în rețele ce interacționează, să coopereze la împărțirea costurilor de cercetare a nevoilor în materie de competențe și să-și pună în comun capacitățile pentru a răspunde provocărilor dublei tranziții și ale dezvoltării competențelor. Pentru funcționarea lor durabilă sunt esențiale condițiile din comunitatea locală în care își desfășoară activitatea, sistemele regionale de ocupare a forței de muncă, sprijinul administrațiilor locale și accesul acestora la noi tehnologii, la inovare și la serviciile centrelor de excelență profesională. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Anticiparea nevoilor în materie de competențe trebuie dezvoltată pe scară largă de actorii economici și de părțile lor interesate. Este nevoie de sprijin pentru IMM-uri, pentru a facilita dezvoltarea politicii lor de formare și dezvoltare în domeniul capitalului uman. Mai ales sistemele de formare duală și învățare la locul de muncă sunt adaptate în mod deosebit la nevoile IMM-urilor. În cadrul dialogului social pe care îl au în sectoarele lor de activitate, partenerii sociali joacă un rol fundamental în acest sens. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Observații generale și context

| 2.1. | Pandemia de COVID-19 ne-a adus un nou context care a generat schimbări în comportamentul, atitudinile și cultura societății. Așteptările și comportamentul consumatorilor s-au schimbat (mai multă comunicare și interacțiune online), la fel ca și modelele de afaceri și organizarea muncii (mai multe moduri de lucru la distanță și în format hibrid). Tranziția verde și cea digitală deschid calea către adaptarea sistemelor și practicilor existente de educație și formare, astfel încât să poată oferi cunoștințele, aptitudinile și competențele adecvate. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Competențele, calificările și ocuparea forței de muncă, mutațiile în natura muncii și dezvoltarea unei piețe a muncii incluzive au făcut obiectul a numeroase avize ale CESE (5), care sunt încă relevante. Scopul prezentului aviz este de a analiza tipurile de competențe necesare pentru viitoarele mutații pe piața forței de muncă, modalitățile de menținere a capacității de inserție profesională, de a contribui la stimularea productivității, de a explora strategii eficace de îmbunătățire a dezvoltării forței de muncă și de reducere a deficitului de forță de muncă, inclusiv pentru IMM-uri. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Strategiile de dezvoltare a competențelor trebuie să facă parte din politicile și planurile naționale de creștere, în sinergie cu cercetarea industrială și cu dezvoltarea economică. Statele membre ar trebui să încurajeze dezvoltarea sectoarelor cu valoare adăugată ridicată, să ajute lucrătorii și întreprinderile să gestioneze schimbarea și să poată ține pasul cu inovarea în domeniile tehnologic, digital și verde. Acest lucru va necesita investiții suplimentare în resurse și în planificare în contextul unui sistem de educație și formare care să poată face față noilor provocări și să elimine neconcordanțele de pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | CESE consideră că menținerea capacității de inserție profesională durabile este o problemă multidimensională, în care principalele provocări sunt legate de natura schimbătoare a muncii, a locurilor de muncă și a ocupațiilor, de nevoia de a implementa efectiv dreptul la învățare și dezvoltare pe tot parcursul vieții, de digitalizare, de rolul tot mai important al potențialului uman și al productivității muncii, de schimbările în organizarea muncii, de schimbările demografice și de necesitatea de a asigura noi modele de echilibru între viața profesională și cea privată cu programe de muncă flexibile și a promova politici de îmbătrânire activă (6). Este nevoie de un mediu favorabil, astfel încât oamenii să înțeleagă și să fie conștienți de importanța formării în viața profesională și să fie capabili și motivați să utilizeze toate oportunitățile de învățare pe tot parcursul vieții, indiferent de stadiul de viață în care se află. În acest context, capacitatea de a menține ocuparea forței de muncă este direct legată de atitudinile față de și de capacitatea de a dezvolta noi competențe în conformitate cu dinamica pieței forței de muncă. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Partenerii sociali sunt actori-cheie în procesul de dezvoltare și menținere a competențelor de inserție profesională. Ei sunt cei mai în măsură să sprijine convergența între aspirațiile angajatului în cariera sa profesională și nevoile în materie de competențe ale întreprinderilor. Rolul lor, în special printr-o structură solidă și eficientă de negociere colectivă, este esențial în procesul de recunoaștere a competențelor. CESE consideră că, pentru a îmbunătăți rezultatele globale pe piețele forței de muncă, trebuie consolidată coordonarea dintre sistemele de învățământ, sistemele EFP și serviciile de ocupare a forței de muncă cu politicile de dezvoltare a inovării, industriei, comerțului, tehnologiei și cu politicile macroeconomice. Acest lucru ar putea fi deosebit de eficace la nivel local. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Schimbările în natura muncii conduc inclusiv la dezvoltarea unor forme noi și flexibile de relații de muncă și a unor modele atipice de ocupare a forței de muncă, care schimbă modul în care este structurată piața europeană a forței de muncă. Noile forme de muncă, protejate corespunzător, pot oferi oamenilor noi oportunități de a se angaja în antreprenoriat, de a-și diversifica veniturile și de a prelua ocupații și activități care nu le erau disponibile anterior. Pe de altă parte, noile forme de muncă ar trebui să garanteze accesul la protecție socială, deoarece acest lucru este direct legat de sustenabilitatea financiară a sistemelor de protecție socială. Menținerea capacității de inserție profesională în aceste condiții necesită reglementare adecvată (inclusiv prin negociere colectivă), un nou tip de mentalitate motivațională, o cultură juridică și economică, precum și dorința de a dezvolta competențe antreprenoriale și profesionale care să răspundă circumstanțelor în schimbare. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Adoptarea tehnologiilor digitale și impactul acestora asupra naturii și organizării muncii poate pune probleme serioase în ceea ce privește menținerea capacității de inserție profesională și a rezultatelor de succes pe piața forței de muncă. Digitalizarea poate duce la riscul adâncirii inegalităților existente din cauza diferențelor enorme în educație, inclusiv a alfabetizării de bază și funcționale, a barierelor de vârstă și a accesului la tehnologii moderne și a măsurii în care acestea sunt utilizate în funcție de competențe și venituri. Întrucât generația tânără este în mare măsură digitală, iar cei în vârstă tind să prefere moduri de lucru analogice, diversele generații își pot fi utile una alteia. CESE salută investițiile masive în competențe digitale prin intermediul planurilor naționale de redresare și reziliență. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Competențele ecologice sunt cunoștințele, abilitățile, valorile și atitudinile necesare pentru a trăi într-o societate durabilă și eficientă în utilizarea resurselor, a o dezvolta și a o sprijini (7). Tranziția ecologică va necesita schimbări în procesele de producție și în modelele de afaceri, va schimba inevitabil competențele necesare și sarcinile aferente multor ocupații existente. Vor fi necesare și programe de perfecționare și recalificare a lucrătorilor. Pentru a avea succes, tranziția ecologică va necesita persoane cu competențe adecvate. CESE recunoaște răspunsul politic în acest sens și solicită soluții practice cetățenilor și întreprinderilor din UE. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Tendințele demografice ireversibile, reducerea forței de muncă și creșterea longevității fac necesară promovarea unor noi politici de organizare a muncii, a unor programe de schimb între generații, a unor noi modele de organizare a vieții profesionale cu un program de lucru flexibil negociat și a unor măsuri care pot contribui la o mai bună productivitate a muncii și la promovarea îmbătrânirii active. În contextul capacității de inserție profesională, apar numeroase probleme și provocări în gestionarea tranzițiilor în ciclurile de viață legate de muncă. Este vorba de tratamentul echitabil și egal al generațiilor pe piața forței de muncă, de felul în care este înțeleasă vârsta, de gestionare a diferențelor dintre generații sau a capitalului social. Accesul tuturor la șanse egale de învățare pe tot parcursul vieții contribuie la menținerea capacității de inserție profesională și contribuie la sporirea productivității în toate etapele vieții, consolidează cooperarea și sprijinul între generații la locul de muncă. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Și atragerea migranților cu competențe specifice poate reprezenta o parte importantă a oricărui viitor lanț de aprovizionare cu competențe. Comunicarea Comisiei intitulată „Atragerea de competențe și de talente în UE” reprezintă un pas pozitiv în această direcție. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Competențele necesare pentru viitoarele transformări de pe piața forței de muncă

| 3.1. | Competențele sunt esențiale pentru capacitatea societăților, a întreprinderilor și a persoanelor de a prospera într-o lume din ce în ce mai interconectată și aflată în schimbare rapidă. Viitorul muncii va fi diferit pentru persoanele cu niveluri diferite de educație și calificare. Cererea de locuri de muncă cu un nivel scăzut de calificare va scădea treptat, în timp ce o serie de locuri de muncă se vor menține. Anumite sarcini legate de competențe fizice sau manuale, numerice și de servicii pentru clienți sunt cele mai expuse riscului de transformare sau dispariție din cauza adoptării automatizării și a sistemelor inteligente. Meșteșugarii sau profesiile artistice se vor menține iar perfecționarea lor profesională este esențială pentru a participa la dezvoltarea economică și socială. Date fiind tranzițiile digitală și ecologică, cererea de niveluri ridicate de educație și calificare va crește semnificativ, în timp ce locurile de muncă cu calificare medie vor rămâne temporar stabile, însă multe dintre ele se vor transforma în conformitate cu nevoile pieței forței de muncă. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Rolul sistemelor în dobândirea, previzionarea și clasificarea competențelor devine esențial în contextul evoluției dinamice a nevoilor pieței forței de muncă. CESE salută tendința către crearea și dezvoltarea unor taxonomii și dicționare europene ale aptitudinilor și competențelor, cum ar fi ESCO, Cadrul competențelor digitale (DigComp 2.2), DigCompEdu, Cadrul de competențe electronice, DISCO, ocupațiile UE, GreenComp etc. Acestea aduc o contribuție majoră la transparența competențelor necesare pe piața forței de muncă, la portabilitatea calificărilor și la introducerea unei abordări bazate pe competențe în ceea ce privește educația, formarea și dezvoltarea resurselor umane. În același timp, sprijinim opinia (8) potrivit căreia elaborarea și punerea în aplicare a instrumentelor de anticipare a nevoilor în materie de competențe în fiecare țară în parte nu sunt la nivelul necesar și nu toate părțile interesate sunt implicate activ sau valorifică pe deplin rezultatele acestui proces. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | În lumina datelor furnizate de observatoarele profesionale și teritoriale, partenerii sociali au un rol esențial în definirea strategiilor de dezvoltare a competențelor. Ca atare, este esențial ca partenerii sociali să fie implicați încă de la începutul procesului, pentru a preveni ca nevoile reale ale angajatorilor să nu corespundă cu cele ale angajaților din Europa. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Competențele digitale se vor număra printre cele mai importante competențe în viitor. În toate sectoarele economiei europene există o creștere semnificativă a nevoii de competențe digitale specializate și foarte dezvoltate. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Există și o creștere a nevoii de competențe STIM (știință, tehnologie, inginerie, matematică) și a combinațiilor de competențe interdisciplinare – „competențe hibride”, „competențe transversale” și „competențe interfuncționale”. Expertiza profesională, competențele de cercetare și prospectivă, competențele de analiză și interpretare sofisticată a competențelor informatice și tehnologice complexe vor fi din ce în ce mai apreciate. Indicele competențelor ecologice generale (9) identifică patru grupuri de competențe foarte importante pentru ocupațiile ecologice: competențe tehnice și inginerești; competențe științifice; competențe de gestionare a operațiunilor și competențe în materie de monitorizare; |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Economiile viitoare și nevoile pieței forței de muncă vor necesita din ce în ce mai mult competențe cognitive avansate, de ordin superior, care să permită funcționarea și luarea de decizii într-un mediu imprevizibil, excepțional și în schimbare dinamică. Cel mai adesea, acestea sunt competențe analitice, creative, inovatoare, nestandardizate, sistemice, conceptuale, strategice, abstracte, autonome și de gândire critică. „Metacompetențele”, care sporesc și accelerează dobândirea altor competențe și sunt un catalizator pentru o învățare mai rapidă și o dezvoltare reușită pe tot parcursul vieții, sunt esențiale pentru menținerea capacității de inserție profesională în condiții moderne. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Mașinile și algoritmii nu vor înlocui nevoia de „competențe non-tehnice” pe piața forței de muncă. Viitorul muncii și evoluția profilurilor profesionale vor necesita o multitudine de competențe sociocomunicative și comportamentale, dintre care cele mai căutate vor fi inteligența emoțională, empatia, consolidarea relațiilor, colaborarea în rețea, comunicarea eficientă, asertivitatea, munca în echipă, stilul, spiritul de afaceri, toleranța interculturală, negocierea, gestionarea conflictelor etc. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Multe competențe interfuncționale și comportamentale legate de eficacitatea personală se află, de asemenea, în avangarda cererilor de pe piața forței de muncă. Competențele cele mai solicitate în acest context sunt spiritul antreprenorial și de echipă, competențele decizionale și de soluționare a problemelor, orientarea către rezultate, multitaskingul, flexibilitatea și adaptabilitatea, spiritul de inițiativă, ingeniozitatea, responsabilitatea, automonitorizarea, previziunea, atenția acordată detaliilor, abordarea incertitudinii, tensiunilor și stresului, gestionarea timpului etc. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Dezvoltarea forței de muncă pentru o piață a forței de muncă incluzive și cu productivitate ridicată

| 4.1. | Pentru ca piața europeană a forței de muncă să facă față provocărilor viitoare, ea trebuie să fie în primul rând incluzivă, să asigure condiții de concurență echitabile și pentru investiții în sisteme funcționale de ocupare a forței de muncă, contribuind astfel la creșterea productivității și putând orienta politicile eficiente de formare și de calificare, alături de politici active solide în domeniul pieței forței de muncă. Indiferent de tradițiile și practicile diferite din statele membre, CESE consideră că sunt necesare următoarele: |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | optimizarea sistemelor de monitorizare, analiză și anticipare a necesităților în materie de competențe pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | intensificarea implicării partenerilor sociali și a tuturor părților interesate, acordând o atenție deosebită capacității întreprinderilor de a dezvolta proceduri interne prin care să fie identificate lacunele în materie de competențe și nevoile de formare și luând măsuri de recalificare și perfecționare a propriei forțe de muncă; |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | aplicarea unor abordări moderne și a tehnologiei informației pentru a le consolida, a le sistematiza pe sectoare și regiuni și a face accesibile date analitice legate de competențe, a oferi formare și calificări relevante pentru nevoile pieței forței de muncă; de exemplu, platformele de informații privind talentele pot integra diverse informații despre – pe de o parte – lucrători (competențe, abilități, experiență, dorință de dezvoltare profesională, date demografice, nevoi de formare, oportunități de dezvoltare) și – pe de altă parte – despre nevoile angajatorilor; |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | efectuarea – împreună cu partenerii sociali – a unei evaluări strategice a provocărilor și implicațiilor pentru locurile de muncă, ocupații, calificări, activități și competențe legate de tranziția către o economie ecologică și digitală și dezvoltarea atât a unor forme adecvate de calificare și recalificare, cât și a unor investiții în dezvoltarea competențelor și în sprijinirea persoanelor afectate de schimbare sau de tranziția către locuri de muncă verzi; |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | analiza obstacolelor cu care se confruntă tinerii în dobândirea de calificări și competențe în domeniul STIM și desfășurarea unor acțiuni specifice pentru a spori atractivitatea educației și carierelor STIM în rândul fetelor și al femeilor; |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | luarea unor măsuri pentru a crea sisteme EFP flexibile, reziliente și adaptate exigențelor viitorului, care să-i poată atrage pe tineri și să-i sprijine să intre pe o piață a muncii în schimbare, asigurând accesul adulților la programe profesionale adaptate la nevoile lor și la dubla tranziție verde și digitală; |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | asigurarea unui rol strategic mai activ pentru partenerii sociali în accelerarea ciclului de creare și oferire a unor noi calificări, în actualizarea programelor de învățământ, în mecanismele de finanțare și în auditul de calitate. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită micro-certificatelor, standardelor lor de calitate și posibilităților de recunoaștere și includere a lor în rețele de calificări mai largi; să fie extinsă practica înființării de comitete sectoriale, inclusiv la nivel teritorial, cu implicarea partenerilor sociali și a instituțiilor de învățământ, pentru a aborda necorelarea competențelor și a crea în mod flexibil micro-certificate care să se coreleze îndeaproape cu nevoile de formare ale întreprinderilor; |
| --- | --- |

4.1.7.

| 4.1.8. | încurajarea recursului la negocieri colective pentru a asigura învățare pe tot parcursul vieții și a facilita incluziunea pe piața forței de muncă, inclusiv prin: conturi personale de învățare, explorarea posibilității de a plăti concediul de formare, în conformitate cu practicile naționale, și un număr minim de ore de formare pe an; stimulente pentru perfecționare și recalificare; recunoașterea calificărilor în toate statele membre ale UE; dezvoltarea de sisteme de gestionare a cunoștințelor la nivel de întreprindere; încheierea unor contracte de mentorat cu pensionari cu experiență etc.; |
| --- | --- |

4.1.8.

| 4.1.9. | elaborarea unor politici care să asigure accesul egal la oportunități de învățare și dezvoltare. Aceasta presupune: |
| --- | --- |

4.1.9.

| 4.1.9.1. | urmărirea celor trei etape definite în recomandarea UE din 2016 „Parcursuri de actualizare a competențelor: Noi oportunități pentru adulți” – evaluarea competențelor, furnizarea unei oferte de învățare individualizate și validarea și recunoașterea competențelor dobândite; |
| --- | --- |

4.1.9.1.

| 4.1.10. | acordarea unei atenții deosebite acelor categorii de lucrători care sunt cel mai adesea excluși de la formare, dar care, din acest motiv, au cel mai mult nevoie de ea: persoane cu nivel scăzut de calificare; persoanele cu vârsta de peste 45 de ani; persoane cu handicap; femei care revin la locul de muncă după absențe prelungite din cauza responsabilităților familiale și de îngrijire; migranți și refugiați. Rolul organizațiilor societății civile și al întreprinderilor sociale este esențial în sprijinirea acestor grupuri vulnerabile în nevoile lor de formare. |
| --- | --- |

4.1.10.

5.   Provocări pentru IMM-uri în ceea ce privește dezvoltarea competențelor necesare pentru viitoarele transformări de pe piața forței de muncă

| 5.1. | Microîntreprinderile și IMM-urile alcătuiesc 99 % din totalul întreprinderilor din UE. Aproximativ 24 de milioane de IMM-uri generează o valoare adăugată de peste 4 mii de miliarde EUR și angajează peste 90 de milioane de persoane, ceea ce reprezintă o sursă esențială de spirit antreprenorial și inovare, care sunt esențiale pentru dezvoltarea durabilă și competitivitatea industriei europene (10). Importanța IMM-urilor a fost întotdeauna recunoscută, dar pandemia de COVID-19 a arătat cât de vulnerabile sunt ele la factorii externi, în special în contextul unei crize care a pus un număr mare de IMM-uri într-o situație financiară precară și a pus în pericol milioane de locuri de muncă. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | IMM-urile se confruntă cu aceleași provocări ca toți ceilalți, dar întâmpină probleme specifice legate de îmbunătățirea accesului pe piață și a finanțării, de adoptarea inovării, de digitalizare, de tranziția către modele de afaceri neutre din punct de vedere climatic și de trecerea de la producția liniară la cea circulară. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Din cauza resurselor limitate, a expertizei insuficiente și a localizării lor regionale, marea majoritate a IMM-urilor au dificultăți serioase în atragerea talentelor și în selectarea, formarea, dezvoltarea, motivarea și păstrarea personalului. Doar aproximativ 40 % dintre IMM-uri dispun de strategii și politici scrise pentru gestionarea resurselor umane. Din cauza dificultăților de compensare a absențelor personalului care urmează cursuri de formare externă, precum și a capacității lor financiare limitate, IMM-urile au un procent mai mic decât media UE în ceea ce privește utilizarea formelor de formare profesională față în față. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Marea majoritate a IMM-urilor își desfășoară activitatea în nișe de piață specifice și/sau în sectoare economice netradiționale, în care natura muncii necesită competențe profesionale specifice care trebuie dobândite și dezvoltate în medii practice reale. Resursele umane limitate înseamnă adesea că locurile de muncă necesită o specializare mai largă și competențe hibride transferabile legate de necesitatea de a combina o gamă mai largă de sarcini funcționale. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Nevoile specifice în materie de competențe ale IMM-urilor se referă în principal la antreprenoriatul tehnologic, identificarea oportunităților de afaceri, evaluarea și gestionarea riscurilor, sursele de finanțare, dezvoltarea de strategii antreprenoriale, proiecte și planuri de afaceri ale întreprinderilor, punerea în aplicare a unor modele de afaceri inovatoare, utilizarea tehnologiilor digitale, marca digitală și marketingul digital, acționând în conformitate cu cadrul de reglementare consacrat, administrarea personalului, economia verde și utilizarea surselor regenerabile de energie, precum și economia circulară. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Având în vedere caracterul tehnic al profesiilor dintr-un mare număr de IMM-uri cu un know-how unic, în special pe piețele de nișă, formarea la locul de muncă oferă un răspuns adecvat la nevoile lor în materie de competențe. În mod similar, formarea la locul de muncă este necesară pentru a face față provocărilor legate de transformările digitală și verde. Acest tip de formare facilitează dezvoltarea competențelor în IMM-uri datorită posibilității simplificate oferite de a organiza cursuri de formare la nivel intern și de a transfera cunoștințe în cadrul întreprinderii. Pentru a aborda problema menținerii nivelurilor de producție atunci când lucrătorii absentează pentru a participa la cursuri de formare, angajatorii ar trebui să recurgă la forme adecvate de formare și la instrumente ad hoc (partajarea programelor de formare la nivel sectorial sau teritorial), promovând sinergiile dintre IMM-uri, și să aibă acces la măsuri specifice de sprijin financiar. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Anticiparea competențelor trebuie dezvoltată pe scară largă de actorii economici și de părțile lor interesate. Prin intermediul dialogului social în ramurile și sectoarele profesionale, partenerii sociali joacă un rol esențial în acest sens. |
| --- | --- |

5.7.

Bruxelles, 22 februarie 2023.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Agenda europeană pentru competențe în scopul promovării competitivității durabile, a echității sociale și a rezilienței [COM(2020) 274 final].

1

(2)  Cf. discursul privind starea Uniunii din 2022 al președintei Ursula von der Leyen https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/ro/SPEECH_22_5493

2

(3)  https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/assets/thematic_analysis/scoreboard_thematic_analysis_digital_skills.pdf

3

(4)  GreenComp: cadrul european de competențe în materie de durabilitate.

4

Recomandarea Consiliului din 16 iunie 2022 privind asigurarea unei tranziții echitabile către neutralitatea climatică (2022/C 243/04).

Recomandarea Consiliului din 16 iunie 2022 privind învățarea pentru tranziție verde și dezvoltare durabilă (2022/C 243/01).

(5)  Studiile Observatorului Pieței Forței de Muncă (OPFM) pe următoarele teme: „Asigurarea învățării pe tot parcursul vieții și a formării angajaților” (2022); „Viitorul muncii – dobândirea de cunoștințe și competențe adecvate pentru a răspunde nevoilor viitoarelor locuri de muncă” (2017); „Finanțare durabilă pentru învățarea pe tot parcursul vieții și dezvoltarea competențelor, în contextul deficitului de forță de muncă calificată” (2019); „Mediul profesional în schimbare și longevitatea/îmbătrânirea populației – Condiții prealabile pentru ca lucrătorii în vârstă să rămână activi pe noua piață a muncii” (2019); „Digitalizarea, inteligența artificială și echitatea – Modalități de consolidare a UE în cursa mondială din domeniul viitoarelor competențe și al educației, asigurând, în același timp, incluziunea socială” (2019); „Formarea profesională: eficacitatea sistemelor de anticipare și corelare a competențelor și a nevoilor pieței forței de muncă și rolul partenerilor sociali și al diferitelor părți interesate” (2020); „Propunerea de recomandare a Consiliului privind educația și formarea profesională (EFP) pentru competitivitate durabilă, echitate socială și reziliență” (2020); „Promovarea, prin educație și formare, din perspectiva învățării pe tot parcursul vieții, a competențelor necesare pentru ca Europa să creeze o societate mai justă, mai solidară, mai durabilă, mai digitală și mai rezilientă” (2020); „O strategie pentru IMM-uri pentru o Europă sustenabilă și digitală” (2020); „Ecosistemele industriale, autonomia strategică și bunăstarea” (2021); „Învățarea mixtă” (2021), „Pachetul privind învățământul superior” (2022) etc.

5

(6)  https://www.eurofound.europa.eu/observatories/eurwork/industrial-relations-dictionary/active-ageing

6

http://erc-online.eu/wp-content/uploads/2017/03/With-signatures_Framework-agreement-on-active-ageing.pdf

(7)  Organizația Națiunilor Unite pentru Dezvoltare Industrială.

7

(8)  Cf. „Skill needs anticipation: systems and approaches. Analysis of stakeholder survey on skill needs assessment and anticipation” („Competențele necesită anticipare: sisteme și abordări. Analiza unui sondaj în rândul părților interesate privind evaluarea și anticiparea nevoilor în materie de competențe”) OIM – Geneva, 2017, ISBN: 978-92-2-130248-3 (https://www.cedefop.europa.eu/files/2223_en.pdf)

8

„Skill needs anticipation: systems and approaches. Analysis of stakeholder survey on skill needs assessment and anticipation”

Competențele necesită anticipare: sisteme și abordări. Analiza unui sondaj în rândul părților interesate privind evaluarea și anticiparea nevoilor în materie de competențe”

Rezoluția Consiliului privind un nou plan european pentru învățare în rândul adulților 2021-2030 (2021/C 504/02).

(9)  http://www.nber.org/papers/w21116

9

(10)  https://www.europarl.europa.eu/factsheets/ro/sheet/63/small-and-medium-sized-enterprises

10

---

III Acte pregătitoare

Comitetul Economic şi Social European

A 576-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European, 22.2.2023-23.2.2023

| 27.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 146/23 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 146/23

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 260/2012 și (UE) 2021/1230 în ceea ce privește transferurile credit instant în euro

[COM(2022) 546 final – 2022/0341 (COD)]

(2023/C 146/04)

| Raportor: | Christophe LEFÈVRE |
| --- | --- |

Raportor:

Christophe LEFÈVRE

| Sesizare | Parlamentul European, 21.11.2022
  Consiliul Uniunii Europene, 16.11.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 27.1.2023 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 64/0/1 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 22.2.2023 |
| Sesiunea plenară nr. | 576 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 146/1/1 |

Sesizare

Parlamentul European, 21.11.2022

Consiliul Uniunii Europene, 16.11.2022

Temei juridic

Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

27.1.2023

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

64/0/1

Data adoptării în sesiunea plenară

22.2.2023

Sesiunea plenară nr.

576

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

146/1/1

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) salută regulament privind transferurile credit instant în euro, având în vedere că, recent, Comitetul a emis un aviz privind plățile de retail (1) și un aviz privind sistemul economic și financiar european (2) pentru a contribui la piața financiară unică, pentru a simplifica operațiunile transfrontaliere și pentru a asigura securitatea operațiunilor financiare între consumatori, întreprinderi și IMM-uri. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE consideră că accesibilitatea serviciilor pentru consumatorii și întreprinderile europene este esențială pentru succesul plăților instant (PI) în UE. Pe măsură ce prestatorii de servicii de plată (PSP) (3) vor începe să ofere posibilitatea plăților instant, acestea vor avea tot mai mult succes în UE. Plățile instant în euro vor fi puse la dispoziție tuturor cetățenilor și întreprinderilor care dețin un cont bancar în UE și în țările SEE. Propunerea urmărește să asigure că plățile instant în euro sunt accesibile ca preț, sigure și prelucrate fără obstacole în întreaga UE. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE este de părere că banca expeditoare nu ar trebui să solicite o taxă pentru verificarea concordanței dintre codul IBAN și numele beneficiarului și că această operațiune ar trebui inclusă în prețul PI. CESE recomandă ca prestatorii de servicii de plată să nu factureze mai mult pentru PI în euro decât pentru transferurile de credit obișnuite în euro, în special dacă regimul de verificare IBAN este extins la toate plățile din zona unică de plăți în euro (SEPA). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE ar dori ca verificarea IBAN să nu se limiteze doar la PI, ci să fie extinsă și la transferurile de credit clasice până în momentul în care vor fi furnizate de prestatorii de servicii de plată (PSP). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Instituțiile emitente de monedă electronică și instituțiile de plată sunt excluse deocamdată din domeniul de aplicare al prezentului regulament. Această derogare ar trebui retrasă atunci când aceste instituții vor avea acces la sistemele de decontare, după modificarea Directivei privind caracterul definitiv al decontării (98/26/CE) (4). PSP nebancari ar trebui să intre sub incidența regulamentului atât timp cât oferta lor de servicii de plată include administrarea unui cont de plăți și executarea de transferuri de credit. Până la acea dată, este necesar să se clarifice modul în care funcționează verificarea IBAN și normele privind răspunderea atunci când aceste părți terțe sunt utilizate pentru a iniția plăți instant. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Cu toate acestea, întrucât acest regulament modifică Regulamentul (UE) nr. 260/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (5), trebuie precizat că serviciile de investiții sunt excluse din domeniul de aplicare al Directivei (UE) 2015/2366 a Parlamentului European și a Consiliului (6) [A doua directivă privind serviciile de plată, articolul 3 litera (i)]. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE consideră că Comisia Europeană ar trebui:






  — | să impună PSP să ofere un serviciu de notificare a clienților atunci când se detectează o neconcordanță între numele beneficiarului plății și IBAN, fără un comision specific; |
| --- | --- | --- |

1.7.

—

să impună PSP să ofere un serviciu de notificare a clienților atunci când se detectează o neconcordanță între numele beneficiarului plății și IBAN, fără un comision specific;

| — | să se asigure că, atunci când se detectează o neconcordanță în timpul verificării IBAN de către banca destinatară, banca respectivă informează banca expeditoare cu privire la această situație; |
| --- | --- |

—

să se asigure că, atunci când se detectează o neconcordanță în timpul verificării IBAN de către banca destinatară, banca respectivă informează banca expeditoare cu privire la această situație;

| — | să se asigure că, atunci când se detectează o discrepanță, iar consumatorul decide totuși să confirme PI, banca expeditoare nu mai este responsabilă dacă beneficiarul este greșit; |
| --- | --- |

—

să se asigure că, atunci când se detectează o discrepanță, iar consumatorul decide totuși să confirme PI, banca expeditoare nu mai este responsabilă dacă beneficiarul este greșit;

| — | să propună măsuri specifice pentru a îmbunătăți combaterea fraudei, întrucât verificarea IBAN va afecta doar solicitările de efectuare a unui transfer bancar („authorised push payments” – APP). |
| --- | --- |

—

să propună măsuri specifice pentru a îmbunătăți combaterea fraudei, întrucât verificarea IBAN va afecta doar solicitările de efectuare a unui transfer bancar („authorised push payments” – APP).

| 1.8. | Pentru a evita interpretările diferite ale aplicării sancțiunilor, CESE recomandă să se includă și să se explice în regulament unele dispoziții care să asigure aplicarea uniformă a legislației UE:






  — | modul în care PSP care își desfășoară activitatea în mai multe țări ar trebui să evalueze astfel de situații și măsurile pe care ar trebui să le ia; |
| --- | --- | --- |

1.8.

—

modul în care PSP care își desfășoară activitatea în mai multe țări ar trebui să evalueze astfel de situații și măsurile pe care ar trebui să le ia;

| — | modul în care aceste informații vor fi partajate în cadrul UE; |
| --- | --- |

—

modul în care aceste informații vor fi partajate în cadrul UE;

| — | modul în care va fi abordată problema despăgubirilor pentru daune în astfel de cazuri; |
| --- | --- |

—

modul în care va fi abordată problema despăgubirilor pentru daune în astfel de cazuri;

| — | pentru a face trimitere la o singură listă de persoane sau entități care fac obiectul sancțiunilor UE, listă care este adoptată prin regulamente ale Consiliului în temeiul articolului 215 din TFUE și care este pusă imediat la dispoziția PSP. Aceste informații ar trebui să constituie lista oficială a persoanelor sau entităților care fac obiectul sancțiunilor UE (măsuri restrictive). |
| --- | --- |

—

pentru a face trimitere la o singură listă de persoane sau entități care fac obiectul sancțiunilor UE, listă care este adoptată prin regulamente ale Consiliului în temeiul articolului 215 din TFUE și care este pusă imediat la dispoziția PSP. Aceste informații ar trebui să constituie lista oficială a persoanelor sau entităților care fac obiectul sancțiunilor UE (măsuri restrictive).

| 1.9. | Comisia Europeană ar trebui să detalieze partea explicativă a regulamentului, astfel încât să descrie poziția generală a UE și să furnizeze o interpretare a sancțiunilor aplicabile bunurilor și serviciilor în ceea ce privește sancțiunile care se aplică importului, exportului, transportului, interzicerii etc. anumitor bunuri etc. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | PSP ar putea monitoriza sancțiunile într-un mod mai eficace dacă ar dispune de liste interne de monitorizare și de dreptul de a face trimitere la listele altor țări (SUA, Regatul Unit etc.), ceea ce ar permite reducerea riscurilor legate de reputație și a riscurilor bancare corelate (practica de piață actuală). Printre măsurile specifice în acest sens se numără:






  — | stabilirea unei liste interne de monitorizare, care să includă, în principiu, entitățile implicate în încălcări ale sancțiunilor sau în riscuri de sancțiuni, produse cu dublă utilizare etc.; |
| --- | --- | --- |

1.10.

—

stabilirea unei liste interne de monitorizare, care să includă, în principiu, entitățile implicate în încălcări ale sancțiunilor sau în riscuri de sancțiuni, produse cu dublă utilizare etc.;

| — | utilizarea listei furnizate de autoritatea națională competentă, în conformitate cu legislația UE privind combaterea spălării banilor. |
| --- | --- |

—

utilizarea listei furnizate de autoritatea națională competentă, în conformitate cu legislația UE privind combaterea spălării banilor.

| 1.11. | Astfel, CESE sprijină ideea de a permite instituțiilor emitente de monedă electronică și instituțiilor care efectuează plăți instant să participe la sistemele de plăți în calitate de participanți direcți și consideră, de asemenea, că propunerea CE privind PI ar putea fi extinsă la cele șapte state membre ale UE care nu fac parte din zona euro și care fac parte din piața unică europeană. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Propunerea Comisiei

| 2.1. | PI sunt o formă de transfer de credit prin care fondurile trec din contul plătitorului în contul beneficiarului plății în câteva secunde, în orice moment, zi sau noapte, în orice zi a anului. Acest lucru face distincția între plățile instant și alte transferuri de credit, care sunt procesate de prestatorii de servicii de plată PSP numai în timpul orelor de program, fondurile fiind creditate beneficiarului plății numai la sfârșitul următoarei zile lucrătoare. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | În UE, arhitectura plăților instante în euro există deja. Aceasta cuprinde mai multe sisteme de plăți care oferă decontare instant, precum și schema de transfer credit instant (schema SCT Inst.) (SEPA). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | În Comunicarea sa din 24 septembrie 2020 (7), Comisia a anunțat o propunere legislativă prin care se solicita PSP din UE să ofere plăți instant în euro până la sfârșitul anului 2021. În plus, în Comunicarea sa din 20 ianuarie 2021 (8), Comisia a reiterat importanța strategiei sale privind plățile de mică valoare și a inovării digitale în domeniul finanțelor. Ulterior, Comisia a inclus o inițiativă privind plățile instant în programul său de lucru pentru 2022 (9). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Propunerea de a face PI în euro va fi disponibilă pentru toți cetățenii și toate întreprinderile care dețin un cont bancar în UE și în țările SEE, indiferent dacă contul este deținut în euro sau într-o altă monedă a UE. Propunerea urmărește să asigure că PI în euro sunt accesibile ca preț, sigure și prelucrate fără obstacole în întreaga UE. Prezenta propunere va sprijini inovarea și concurența pe piața plăților din UE, în deplină conformitate cu normele existente privind sancțiunile și combaterea criminalității financiare. Aceasta va contribui, de asemenea, la obiectivele mai ample ale Comisiei privind digitalizarea și autonomia strategică deschisă. Această inițiativă se aliniază la prioritatea Comisiei de a crea o economie în serviciul cetățenilor și care creează un mediu de investiții mai atractiv. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Observații generale

| 3.1. | În ultimii ani, CESE a emis un aviz privind plățile (10) și un aviz privind sistemul economic și financiar european (11) pentru a contribui la piața financiară unică, pentru a simplifica operațiunile transfrontaliere și pentru a asigura securitatea operațiunilor financiare între consumatori, întreprinderi și IMM-uri. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | La sfârșitul anului 2022, puțin peste 13 % (12) din totalul transferurilor de credit în euro erau instant, și, de asemenea:






  — | 1 din 3 PSP din UE nu oferă PI în euro; |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

1 din 3 PSP din UE nu oferă PI în euro;

| — | în zona euro, 70 de milioane de conturi de plăți nu permit titularilor lor să trimită bani și să primească PI în euro; |
| --- | --- |

—

în zona euro, 70 de milioane de conturi de plăți nu permit titularilor lor să trimită bani și să primească PI în euro;

| — | până la 9,4 % din PI transfrontaliere în euro sunt respinse de prestatorii de servicii de plată din cauza verificării ineficiente a sancțiunilor. |
| --- | --- |

—

până la 9,4 % din PI transfrontaliere în euro sunt respinse de prestatorii de servicii de plată din cauza verificării ineficiente a sancțiunilor.

| 3.3. | Analiza Comisiei Europene demonstrează că până la 200 de miliarde EUR blocate în prezent în sistemul financiar sunt eliberate în orice zi pentru o utilizare productivă, ceea ce duce la beneficii economice cuprinse între 1,34 și 1,84 miliarde EUR pe an. Evaluarea respectivă nu ia în considerare creșterea inflației în Europa de 10 % până la 30 % în unele țări, ca urmare a războiului rusesc din Ucraina și a pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pentru consumatori, întreprinderi, IMM-uri și comercianți cu amănuntul, PI au ca rezultat o tranzacție mai sigură, deoarece banii sunt primiți imediat. În cazul unei opțiuni suplimentare de plată, și anume în cazul plăților europene transfrontaliere, economiile de costuri legate de garanțiile de plată care nu sunt necesare pentru îmbunătățirea gestionării fluxurilor de numerar. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | PI vor spori, de asemenea, gama de mijloace de plată în magazinele fizice (un așa-numit punct de vânzare). Pentru moment, în magazine, plățile sunt posibile numai în numerar sau cu cardul. Pentru tranzacțiile transfrontaliere, în practică, se utilizează numai schemele internaționale de plată cu cardul. Prin această legislație, va fi posibil să se utilizeze PI pentru plățile transfrontaliere. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE salută:






  — | cerința ca prestatorii de servicii de plată care furnizează un serviciu regulat de transfer de credite în euro să ofere trimiterea și primirea de plăți instant în euro; |
| --- | --- | --- |

3.6.

—

cerința ca prestatorii de servicii de plată care furnizează un serviciu regulat de transfer de credite în euro să ofere trimiterea și primirea de plăți instant în euro;

| — | cerința de verificare a sancțiunilor sub forma unei verificări foarte frecvente a clienților în raport cu listele de sancțiuni ale UE (așa cum se procedează deja în anumite state membre pentru plățile interne), mai degrabă decât pentru fiecare tranzacție în parte; |
| --- | --- |

—

cerința de verificare a sancțiunilor sub forma unei verificări foarte frecvente a clienților în raport cu listele de sancțiuni ale UE (așa cum se procedează deja în anumite state membre pentru plățile interne), mai degrabă decât pentru fiecare tranzacție în parte;

| — | cerința ca PSP să furnizeze un serviciu care să permită notificarea clienților atunci când se detectează o neconcordanță între numele beneficiarului plății și codul de identificare a contului de plăți, care, de regulă, este IBAN-ul furnizat de plătitor. |
| --- | --- |

—

cerința ca PSP să furnizeze un serviciu care să permită notificarea clienților atunci când se detectează o neconcordanță între numele beneficiarului plății și codul de identificare a contului de plăți, care, de regulă, este IBAN-ul furnizat de plătitor.

| 3.7. | CESE recomandă ca PSP să nu perceapă comision mai mare pentru PI în euro decât pentru transferurile credit obișnuite în euro, în special dacă regimul de verificare IBAN este extins la toate plățile din zona unică de plăți în euro SEPA. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Observații specifice

| 4.1. | Întrucât modifică Regulamentul (UE) nr. 260/2012, prezentul regulament are același domeniu de aplicare. Cu toate acestea, nu este clar dacă aceste noi dispoziții se aplică și serviciilor de investiții. Aceste servicii sunt excluse din domeniul de aplicare al Directivei (UE) 2015/2366 [articolul 3 litera (i) din A doua directivă privind serviciile de plată]. Ar fi util să se clarifice această excludere. Verificarea concordanței dintre codul IBAN și numele beneficiarului este o sarcină ce revine băncii destinatare. Pentru a asigura această verificare, banca trebuie să investească. Însă această bancă nu știe cine este expeditorul și nu are nicio relație cu acesta. În consecință, ea nu poate solicita expeditorului un comision. Banca expeditoare ar putea solicita un comision de la expeditor, dar acest lucru ar fi ilogic, deoarece activitatea este efectuată în cea mai mare parte de banca destinatară. CESE este de părere că banca expeditoare nu ar trebui să solicite un comision pentru acest serviciu, iar acest lucru ar trebui, în orice caz, să fie inclus în prețul PI în sine și să nu fie perceput separat ca comision per tranzacție, deoarece ar putea avea un efect negativ asupra disponibilității plătitorilor de a utiliza serviciul și, prin urmare, asupra siguranței tranzacțiilor pentru plătitori.






  — | De asemenea, CESE își exprimă îndoiala cu privire la caracterul pur facultativ al verificării IBAN, un serviciu la care consumatorul trebuie să opteze să facă apel pentru fiecare tranzacție sau pentru toate tranzacțiile. În unele situații (de exemplu, o plată mobilă), gestionarea poate fi foarte complicată și, de asemenea, poate înrăutăți confortul serviciului pentru plătitor, în măsura în care acesta ar fi obligat să ia o decizie de fiecare dată când se inițiază transferul de credit și să facă clic inutil mai des decât este necesar. |
| --- | --- | --- |

4.1.

—

De asemenea, CESE își exprimă îndoiala cu privire la caracterul pur facultativ al verificării IBAN, un serviciu la care consumatorul trebuie să opteze să facă apel pentru fiecare tranzacție sau pentru toate tranzacțiile. În unele situații (de exemplu, o plată mobilă), gestionarea poate fi foarte complicată și, de asemenea, poate înrăutăți confortul serviciului pentru plătitor, în măsura în care acesta ar fi obligat să ia o decizie de fiecare dată când se inițiază transferul de credit și să facă clic inutil mai des decât este necesar.

| — | CESE ar dori ca verificarea IBAN să nu se limiteze doar la PI, ci să fie extinsă și la transferurile de credit clasice până în momentul în care vor fi furnizate de prestatorii de servicii de plată (PSP). |
| --- | --- |

—

CESE ar dori ca verificarea IBAN să nu se limiteze doar la PI, ci să fie extinsă și la transferurile de credit clasice până în momentul în care vor fi furnizate de prestatorii de servicii de plată (PSP).

| — | Instituțiile emitente de monedă electronică și plățile instant sunt excluse deocamdată din domeniul de aplicare al prezentului regulament. Această derogare ar trebui retrasă de îndată ce aceste instituții vor avea acces la sistemele de plată, după modificarea Directivei privind caracterul definitiv al decontării. PSP nebancari ar trebui să intre sub incidența regulamentului atât timp cât oferta lor de servicii de plată include administrarea unui cont de plăți și executarea de transferuri de credit. Până la acea dată, este necesar să se clarifice modul în care funcționează verificarea IBAN și normele privind răspunderea atunci când aceste părți terțe sunt utilizate pentru a iniția plăți instant. |
| --- | --- |

—

Instituțiile emitente de monedă electronică și plățile instant sunt excluse deocamdată din domeniul de aplicare al prezentului regulament. Această derogare ar trebui retrasă de îndată ce aceste instituții vor avea acces la sistemele de plată, după modificarea Directivei privind caracterul definitiv al decontării. PSP nebancari ar trebui să intre sub incidența regulamentului atât timp cât oferta lor de servicii de plată include administrarea unui cont de plăți și executarea de transferuri de credit. Până la acea dată, este necesar să se clarifice modul în care funcționează verificarea IBAN și normele privind răspunderea atunci când aceste părți terțe sunt utilizate pentru a iniția plăți instant.

| 4.2. | CESE este de părere că, pentru succesul PI în UE, accesibilitatea serviciilor pentru consumatori și întreprinderile europene este esențială. Prin urmare, pe măsură ce prestatorii de servicii de plată (PSP) vor începe să ofere posibilitatea plăților instant, acestea vor avea tot mai mult succes în UE. Astfel, CESE sprijină ideea de a permite instituțiilor emitente de monedă electronică și instituțiilor care efectuează plăți instant să participe la sistemele de plăți în calitate de participanți direcți și consideră, de asemenea, că propunerea CE privind PI ar putea fi extinsă la cele șapte state membre ale UE care nu fac parte din zona euro și care fac parte din piața unică europeană. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE consideră că, pe lângă propunerea de regulament, Comisia Europeană ar trebui:






  — | să permită notificarea clienților atunci când se detectează o neconcordanță între numele beneficiarului plății și IBAN sau orice alt identificator utilizat furnizat de plătitor. Acest serviciu trebuie să fie obligatoriu și fără taxe specifice; |
| --- | --- | --- |

4.3.

—

să permită notificarea clienților atunci când se detectează o neconcordanță între numele beneficiarului plății și IBAN sau orice alt identificator utilizat furnizat de plătitor. Acest serviciu trebuie să fie obligatoriu și fără taxe specifice;

| — | să se asigure că, atunci când se detectează o neconcordanță în timpul verificării IBAN de către banca destinatară, banca respectivă informează banca expeditoare cu privire la această situație. Ca urmare, banca expeditoare își informează consumatorul cu privire la această neconcordanță, iar operațiunea de plată este suspendată; |
| --- | --- |

—

să se asigure că, atunci când se detectează o neconcordanță în timpul verificării IBAN de către banca destinatară, banca respectivă informează banca expeditoare cu privire la această situație. Ca urmare, banca expeditoare își informează consumatorul cu privire la această neconcordanță, iar operațiunea de plată este suspendată;

| — | să se asigure că, atunci când se detectează o neconcordanță, iar consumatorul decide totuși să confirme plata instant, este pe deplin clar pentru consumator că, în cazul în care nu a indicat beneficiarul potrivit, banca expeditoare nu mai este responsabilă dacă beneficiarul este greșit; |
| --- | --- |

—

să se asigure că, atunci când se detectează o neconcordanță, iar consumatorul decide totuși să confirme plata instant, este pe deplin clar pentru consumator că, în cazul în care nu a indicat beneficiarul potrivit, banca expeditoare nu mai este responsabilă dacă beneficiarul este greșit;

| — | să propună măsuri specifice pentru a îmbunătăți combaterea fraudei, întrucât verificarea IBAN va afecta doar solicitările de efectuare a unui transfer bancar („authorised push payments” – APP). Acest lucru se poate realiza în coordonare cu dezvoltarea sistemului „Request to Pay”, instituit de Consiliul European al Plăților, care este, de asemenea, administratorul schemei de transfer credit instant (schema SCT Inst). |
| --- | --- |

—

să propună măsuri specifice pentru a îmbunătăți combaterea fraudei, întrucât verificarea IBAN va afecta doar solicitările de efectuare a unui transfer bancar („authorised push payments” – APP). Acest lucru se poate realiza în coordonare cu dezvoltarea sistemului „Request to Pay”, instituit de Consiliul European al Plăților, care este, de asemenea, administratorul schemei de transfer credit instant (schema SCT Inst).

5.   Sancțiuni

| 5.1. | O proporție foarte mare din plățile transfrontaliere în euro sunt respinse în mod nejustificat de PSP din cauza unor probleme legate de verificarea aplicării sancțiunilor. Autoritățile publice responsabile cu aplicarea sancțiunilor furnizează PSP informații cu privire la societățile care fac obiectul sancțiunilor pe baza unui control sau a unei proprietăți. Din păcate, este destul de obișnuit ca autoritățile publice din diferite țări să aibă interpretări diferite ale criteriilor sau ale motivelor unei schimbări de proprietate și să emită opinii diferite cu privire la aplicarea de sancțiuni unor astfel de întreprinderi. Prin urmare, o întreprindere poate fi sancționată într-o țară, dar nu și în alta. Prin urmare, ar fi important:






  (a) | să se includă și să se explice în regulament dispoziții menite să asigure aplicarea uniformă a legislației UE:






  — | modul în care PSP care își desfășoară activitatea în mai multe țări ar trebui să evalueze astfel de situații și măsurile pe care ar trebui să le ia; |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.

(a)

să se includă și să se explice în regulament dispoziții menite să asigure aplicarea uniformă a legislației UE:

—

modul în care PSP care își desfășoară activitatea în mai multe țări ar trebui să evalueze astfel de situații și măsurile pe care ar trebui să le ia;

| — | modul în care aceste informații vor fi partajate în cadrul UE; |
| --- | --- |

—

modul în care aceste informații vor fi partajate în cadrul UE;

| — | modul în care va fi abordată problema despăgubirilor pentru daune în astfel de cazuri. |
| --- | --- |

—

modul în care va fi abordată problema despăgubirilor pentru daune în astfel de cazuri.

| (b) | să se detalieze partea explicativă a regulamentului, astfel încât să descrie poziția generală a UE și să se furnizeze o interpretare a sancțiunilor aplicabile bunurilor și serviciilor, cum ar fi utilizarea de către UE în cazul bunurilor și serviciilor. Sancțiuni care se aplică importului, exportului, transportului, interzicerii etc. anumitor mărfuri. |
| --- | --- |

(b)

să se detalieze partea explicativă a regulamentului, astfel încât să descrie poziția generală a UE și să se furnizeze o interpretare a sancțiunilor aplicabile bunurilor și serviciilor, cum ar fi utilizarea de către UE în cazul bunurilor și serviciilor. Sancțiuni care se aplică importului, exportului, transportului, interzicerii etc. anumitor mărfuri.

| 5.2. | PSP ar putea monitoriza sancțiunile într-un mod mai eficace dacă ar dispune de liste interne de monitorizare și de dreptul de a face trimitere la listele altor țări (SUA, Regatul Unit etc.), ceea ce ar permite reducerea riscurilor legate de reputație și a riscurilor bancare corelate (practica de piață actuală). Printre măsurile specifice în acest sens se numără:






  — | stabilirea unei liste interne de monitorizare, care să includă, în principiu, entitățile implicate în încălcări ale sancțiunilor sau în riscuri de sancțiuni, produse cu dublă utilizare etc.; |
| --- | --- | --- |

5.2.

—

stabilirea unei liste interne de monitorizare, care să includă, în principiu, entitățile implicate în încălcări ale sancțiunilor sau în riscuri de sancțiuni, produse cu dublă utilizare etc.;

| — | utilizarea listei furnizate de autoritatea națională competentă, în conformitate cu legislația UE privind combaterea spălării banilor. |
| --- | --- |

—

utilizarea listei furnizate de autoritatea națională competentă, în conformitate cu legislația UE privind combaterea spălării banilor.

| 5.3. | Uniunea Europeană poate avea o interpretare diferită de cea a țărilor din afara UE în ce privește sancțiunile. Pentru a respecta politica internă și externă, CESE recomandă ca statele membre să fie obligate să se asigure că autoritățile de supraveghere pun imediat la dispoziția PSP aflați sub supravegherea lor informații cu privire la persoane sau entități concepute în cadrul măsurilor restrictive ale UE adoptate prin regulamente ale Consiliului în temeiul articolului 215 din TFUE. Aceste informații ar trebui să constituie lista oficială a persoanelor sau entităților care fac obiectul sancțiunilor UE (măsuri restrictive). Această listă ar trebui să fie furnizată de autoritatea națională competentă, în conformitate cu legislația UE privind combaterea spălării banilor. |
| --- | --- |

5.3.

Bruxelles, 22 februarie 2023.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  JO C 220, 9.6.2021, p. 72.

1

(2)  JO C 341, 24.8.2021, p. 41.

2

(3)  Un PSP este un prestator de servicii de plată, astfel cum este definit în anexa I la Directiva (UE) 2015/2366 (DSP2), cum ar fi o instituție de credit, o instituție de plată sau o instituție emitentă de monedă electronică.

3

(4)  JO L 166, 11.6.1998, p. 45.

4

(5)  Regulamentul (UE) nr. 260/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 martie 2012 de stabilire a cerințelor tehnice și comerciale aplicabile operațiunilor de transfer de credit și de debitare directă în euro și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 924/2009 (JO L 94, 30.3.2012, p. 22).

5

(6)  Directiva (UE) 2015/2366 a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2015 privind serviciile de plată în cadrul pieței interne, de modificare a Directivelor 2002/65/CE, 2009/110/CE și 2013/36/UE și a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010, și de abrogare a Directivei 2007/64/CE (JO L 337, 23.12.2015, p. 35).

6

(7)  COM(2020) 592 final din 24 septembrie 2020.

7

(8)  COM(2021) 32 final din 19 ianuarie 2021.

8

(9)  COM(2021) 645 final din 19 octombrie 2021.

9

(10)  JO C 220, 9.6.2021, p. 72.

10

(11)  JO C 341, 24.8.2021, p. 41.

11

(12)  https://www.europeanpaymentscouncil.eu/what-we-do/sepa-instant-credit-transfer

12

---

| 27.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 146/29 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 146/29

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind colectarea și schimbul de date referitoare la serviciile de închiriere de locuințe pe termen scurt și de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1724

[COM(2022) 571 final — 2022/0358 (COD)]

(2023/C 146/05)

| Raportor: | domnul Marinel Dănuț MUREȘAN |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Marinel Dănuț MUREȘAN

| Sesizare | Parlamentul European, 21.11.2022
  Consiliul Uniunii Europene, 1.12.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 27.1.2023 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 22.2.2023 |
| Sesiunea plenară nr. | 576 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 190/0/4 |

Sesizare

Parlamentul European, 21.11.2022

Consiliul Uniunii Europene, 1.12.2022

Temei juridic

Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

27.1.2023

Data adoptării în sesiunea plenară

22.2.2023

Sesiunea plenară nr.

576

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

190/0/4

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Regulamentul propus răspunde unei așteptări de reglementare a pieței ITS de către toți actorii onești implicați, fiind în concordanță cu celelalte reglementări de la nivelul UE. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Comitetul Economic și Social European (CESE) recomandă implementarea instrumentelor tehnice propuse de prezentul regulament pentru dezvoltarea unui mediu concurențial mai onest al activităților ITS, a unei oferte de servicii ITS mai sigure, mai transparente și corecte și punerea la dispoziția autorităților naționale și locale a unor instrumente eficiente de echilibrare a activităților de ITS în consens cu situațiile și nevoile specifice din diverse zone ale UE. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Prin prezentul regulament nu se impune cine și ce va declara la înregistrarea în registrul național digital, existând situații specifice cu privire la:






  — | informațiile despre gazde (proprietar, reprezentant al proprietarului, chiriaș/subînchiriator, firmă de brokeraj, firmă de administrare sau întreținere a unităților de cazare); |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

informațiile despre gazde (proprietar, reprezentant al proprietarului, chiriaș/subînchiriator, firmă de brokeraj, firmă de administrare sau întreținere a unităților de cazare);

| — | informațiile despre unitățile de cazare (aflate total sau doar parțial în regim de ITS, cu facilități contra cost, comune, etc.); |
| --- | --- |

—

informațiile despre unitățile de cazare (aflate total sau doar parțial în regim de ITS, cu facilități contra cost, comune, etc.);

| — | numărul maxim de persoane acceptate în unități (pentru a se evita supraîncărcări cu persoane peste capacitatea normală a unității). |
| --- | --- |

—

numărul maxim de persoane acceptate în unități (pentru a se evita supraîncărcări cu persoane peste capacitatea normală a unității).

| 1.3.1. | Este nevoie de o simplificare și de flexibilitate la înregistrarea în registrul național digital care să aibă o formă unitară la nivelul UE, pentru a permite în toate situațiile specifice o conformare cât mai facilă și pentru o administrare corectă și eficientă a acestor informații, pentru o corectă conformare, reducându-se cât mai mult situațiile de evitare a înregistrărilor în registrul național digital. |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.4. | CESE propune Comisiei ca în prezentul regulament să se recomande autorităților naționale și/sau locale să realizeze periodic evaluări ale impactului activităților ITS cu privire la:






  — | potențialul turistic real local; |
| --- | --- | --- |

1.4.

—

potențialul turistic real local;

| — | afectarea confortului vieții rezidenților; |
| --- | --- |

—

afectarea confortului vieții rezidenților;

| — | impactul social locativ; |
| --- | --- |

—

impactul social locativ;

| — | impactul asupra pieței imobiliare din zonă; |
| --- | --- |

—

impactul asupra pieței imobiliare din zonă;

| — | impactul social al costului vieții din zonă; |
| --- | --- |

—

impactul social al costului vieții din zonă;

| — | impactul asupra locurilor de muncă; |
| --- | --- |

—

impactul asupra locurilor de muncă;

| — | impactul asupra poluării mediului; |
| --- | --- |

—

impactul asupra poluării mediului;

| — | impactul asupra respectării tradițiilor locale; |
| --- | --- |

—

impactul asupra respectării tradițiilor locale;

| — | impactul asupra afacerilor directe și indirecte din zonă. |
| --- | --- |

—

impactul asupra afacerilor directe și indirecte din zonă.

| 1.4.1. | Toate acestea, pentru ca autoritățile să poată lua din timp măsuri adecvate, pentru a nu se ajunge la situații extreme. |
| --- | --- |

1.4.1.

| 1.5. | Prezentul regulament nu impune autorităților naționale și locale condițiile de autorizare ulterioare înregistrării în registrul național digital, lăsând la latitudinea acestora ca autorizarea să se facă în funcție de condițiile specifice locale, recomandând totuși ca prin procesul de autorizare să nu se impună restricții artificiale și să nu se descurajeze desfășurarea normală a activităților de ITS; considerăm că un sistem de polițe de asigurare încheiate de gazde pentru unitățile sale, care să acopere majoritatea riscurilor în activitatea de ITS ar putea suplini cu succes cerințele pentru autorizare, deoarece firmele de asigurări ar verifica implicit îndeplinirea unor condiții adecvate de conformare, la momentul evaluării asigurării. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Deoarece prezentul regulament nu impune un nivel strict al informațiilor ce urmează a fi solicitate gazdelor la înregistrarea în registrul național digital și al informațiilor de raportare din partea platformelor către autorități, o abordare standardizată, sub îndrumarea instituțiilor europene, astfel cum sunt precizate cu privire la nivelul de informații solicitate pe tot palierul de activități ITS va susține autoritățile naționale și locale în luarea unor decizii în conformitate cu interesele comunităților respective, va facilita schimbul de informații între autorități, va crește nivelul de conformare legală și va permite luarea unor măsuri adecvate, rezultate atât din analiza la nivelul UE, cât și la nivel zonal. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Totodată, propunem Comisiei să recomande monitorizarea de către autoritățile naționale și/sau locale a impactului activităților ITS cu privire la:






  — | reducerea semnificativă a ofertei de închirieri de locuințe pe termen lung în alte scopuri decât cele turistice; |
| --- | --- | --- |

1.7.

—

reducerea semnificativă a ofertei de închirieri de locuințe pe termen lung în alte scopuri decât cele turistice;

| — | accesibilitatea limitată la ofertele de închirieri locative pentru persoane cu venituri mai reduse în condițiile unor prețuri crescute pe piață ca urmare a cererii de pe piața ITS; |
| --- | --- |

—

accesibilitatea limitată la ofertele de închirieri locative pentru persoane cu venituri mai reduse în condițiile unor prețuri crescute pe piață ca urmare a cererii de pe piața ITS;

| — | modificarea condițiilor de trai a rezidenților din cauza „poluării fonice turistice”, a comportamentului neadecvat al turiștilor, a neadaptării turiștilor la „regulile de conviețuire cu rezidenții” (respectarea tradițiilor locale, păstrarea adecvată/igienică/curată a spațiilor publice și a locurilor de colectare și selectare a deșeurilor); |
| --- | --- |

—

modificarea condițiilor de trai a rezidenților din cauza „poluării fonice turistice”, a comportamentului neadecvat al turiștilor, a neadaptării turiștilor la „regulile de conviețuire cu rezidenții” (respectarea tradițiilor locale, păstrarea adecvată/igienică/curată a spațiilor publice și a locurilor de colectare și selectare a deșeurilor);

| — | condițiile necesare suplimentare pentru conservarea monumentelor istorice, arhitecturale și naturale; |
| --- | --- |

—

condițiile necesare suplimentare pentru conservarea monumentelor istorice, arhitecturale și naturale;

| — | efectele asupra pieței muncii în ansamblul ei. |
| --- | --- |

—

efectele asupra pieței muncii în ansamblul ei.

| 1.7.1. | Propunerea va permite o abordare deschisă a acestor provocări spre beneficiul tuturor actorilor implicați în activitatea ITS, iar măsurile adoptate nu vor genera distorsiuni sau evitări de conformare semnificative, comunitatea rezidenților îmbunătățind direct integrarea armonioasă a ITS. |
| --- | --- |

1.7.1.

| 1.8. | CESE recomandă ca prin prezentul regulament să se solicite platformelor online punerea la dispoziția clienților a unor informații relevante nu numai despre înregistrarea gazdei în registrul național digital sau a unei prezentări generale a unității, dar și a unor informații privind nivelul de responsabilitate al gazdelor și al platformei, asigurarea condițiilor de sănătate și siguranță pentru clienți, despre cerințele specifice de respectat de către clienți în perimetrul unității și în spațiile rezidenților, și cu privire la unele tradiții locale, aspecte importante pentru toți participanții la această piață, cât și pentru comunitate și autoritățile locale. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Regulamentul prevede că implementarea sa la nivel național se va realiza doar după doi ani de la adoptare; considerăm că orice platformă online apărută după acest termen de doi ani va putea fi creată mult mai ușor, datorită interoperabilității și schimbului de date, fără a fi necesară colectarea manuală a datelor. Ca atare, CESE recomandă ca colectarea manuală a datelor să fie opțională, la nivelul administratorilor de platforme online de tipul firmelor, microîntreprinderilor și întreprinderilor mici. Totodată, CESE recomandă să se precizeze ca autoritățile naționale și locale să monitorizeze conformarea în ceea ce privește raportarea/transmiterea de date a tuturor platformelor care intermediază sau facilitează servicii de ITS, sancționând orice neconformare de raportare sau raportare deficitară din partea administratorilor de platforme online sau a altor tipuri de platforme ce facilitează servicii de ITS. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE recomandă să se precizeze în regulament că instituțiile UE vor comunica permanent tuturor actorilor implicați în activitatea ITS, direct sau prin intermediul autorităților naționale și locale, orice evenimente deosebite, în curs sau preconizate în activitatea ITS care pot afecta situația economică, socială, de mediu, de siguranță a cetățenilor din diverse zone, pentru a ajuta la luarea unor măsuri din timp, pentru a preîntâmpina evenimente deosebite nedorite (crize economice, crize sociale majore, mișcări sociale majore, creșterea nivelului de sărăcie a populației și a persoanelor fără adăpost, afectarea majoră a mediului natural, sănătatea publică, etc.) și orice alte evenimente care obligă autoritățile să ia măsuri ce vor afecta activitățile de ITS. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Observații generale

| 2.1. | Închirierile de locuințe pe termen scurt se dezvoltă rapid în UE, fiind stimulate în mare măsură de economia platformelor. Locuințele închiriate pe termen scurt reprezintă aproximativ un sfert din totalul structurilor de cazare turistică din UE, iar numărul lor crește semnificativ în întreaga UE. Propunerea Comisiei reprezintă o acțiune-cheie a Căii de tranziție pentru turism, publicată în februarie 2022. Aceasta a fost anunțată în Strategia pentru IMM-uri a Comisiei din martie 2020, cu scopul de a promova dezvoltarea echilibrată și responsabilă a economiei colaborative în cadrul pieței unice. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Noul cadru propus urmărește:






  — | să armonizeze cerințele de înregistrare pentru gazde și proprietățile închiriate pe termen scurt ale acestora, atunci când sunt introduse de autoritățile naționale; |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

să armonizeze cerințele de înregistrare pentru gazde și proprietățile închiriate pe termen scurt ale acestora, atunci când sunt introduse de autoritățile naționale;

| — | să clarifice normele care să garanteze că numerele de înregistrare sunt afișate și verificate; |
| --- | --- |

—

să clarifice normele care să garanteze că numerele de înregistrare sunt afișate și verificate;

| — | să raționalizeze schimbul de date între platformele online și autoritățile publice; |
| --- | --- |

—

să raționalizeze schimbul de date între platformele online și autoritățile publice;

| — | să permită reutilizarea datelor, în formă agregată; |
| --- | --- |

—

să permită reutilizarea datelor, în formă agregată;

| — | să stabilească un cadru eficace de punere în aplicare. |
| --- | --- |

—

să stabilească un cadru eficace de punere în aplicare.

| 2.3. | Prezentul regulament propus este în concordanță cu alte instrumente juridice:






  — | Regulamentul privind serviciile digitale; |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

Regulamentul privind serviciile digitale;

| — | Directiva privind serviciile; |
| --- | --- |

—

Directiva privind serviciile;

| — | Directiva privind comerțul electronic; |
| --- | --- |

—

Directiva privind comerțul electronic;

| — | Regulamentul privind relațiile dintre platforme și întreprinderi; |
| --- | --- |

—

Regulamentul privind relațiile dintre platforme și întreprinderi;

| — | Propunerea de lege privind datele; |
| --- | --- |

—

Propunerea de lege privind datele;

| — | Regulamentul general privind protecția datelor; |
| --- | --- |

—

Regulamentul general privind protecția datelor;

| — | Regulamentul privind portalul digital unic. |
| --- | --- |

—

Regulamentul privind portalul digital unic.

și se încadrează în normele prevăzute de Directiva DAC7 (1).

| 2.4. | Regulamentul urmărește stabilirea unui cadru armonizat și unitar pentru serviciile de închiriere pe termen scurt (ITS) (short-term accommodation rentals – STR), pentru generarea și schimbul de date la nivelul Uniunii Europene, evitându-se proliferarea cerințelor și cererilor divergente în materie de date pe piața unică. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Regulamentul propus vine și în susținerea platformelor online de a standardiza și simplifica procedurile de înregistrare și transmitere a datelor și interoperabilitatea datelor transmise, prin crearea unui cadru armonizat și prin reducerea fragmentării, a ambiguităților semantice și a sarcinilor administrative. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Regulamentul le solicită gazdelor să se înregistreze în prealabil într-un registru digital național, aspect care va facilita o informare mai transparentă și corectă a clienților platformelor online de ITS, va spori securitatea juridică a serviciilor tranzacționate, schimbul de informații utile și va contribui la gestionarea armonioasă a acestui tip de servicii în diferitele zone. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Prezentul regulament oferă un cadru comun, la nivelul Uniunii Europene, în ceea ce privește informarea și procesarea de date, oferind autorităților naționale și locale trasabilitatea datelor de care au nevoie pentru a elabora și menține norme cu privire la serviciile ITS, pentru respectarea normelor și adoptarea unor răspunsuri de politică în cunoștință de cauză, în conformitate cu legislația UE în vigoare. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Regulamentul ține cont de dificultățile financiare și administrative pe care microîntreprinderile și întreprinderile mici care gestionează platforme online le pot întâmpina în adaptarea acestor platforme la cerințele regulamentului legate de interoperabilitatea automată a schimbului de date, oferind soluții alternative ce nu solicită costuri semnificative. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Observații generale și specifice

| 3.1. | Prezentul regulament este în concordanță cu reglementările UE prezentate, susținând dezvoltarea unui mediu concurențial mai onest și mai echilibrat al acestui domeniu de afaceri important și dinamic, impunând și un nivel de conformare legală (fiscală) mai adecvat pentru toți actorii prestatori (gazde) de pe piața ITS, fiind totodată un „motor” pentru dezvoltarea afacerilor diverse in UE. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Instituțiile europene și cele naționale trebuie să asigure monitorizarea și reglementarea acestui domeniu în continuă dezvoltare, pentru a asigura o integrare într-un mod armonios cu mediul natural a activităților de servicii ITS, contribuind astfel implicit la dezvoltarea durabilă a mediului local de afaceri, în consens cu respectarea taxonomiei sociale. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Prezentul regulament nu impune autorităților naționale și locale condițiile de autorizare, lăsând la latitudinea acestora ca autorizarea să se facă in funcție de condițiile specifice locale, permițând luarea în considerare a particularităților social-locative, general-sociale, de conviețuire cu rezidenții, de mediu și de afaceri din zonele respective, recomandând totuși ca prin procesul de autorizare să nu se impună restricții artificiale și să nu se descurajeze desfășurarea normală a activităților de ITS. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Deoarece prezentul regulament nu impune un nivel strict al informațiilor solicitate gazdelor la înregistrarea in registrul național digital și al informațiilor de raportare din partea platformelor, există atât oportunități, cât și riscuri pentru autoritățile naționale și locale în modul în care este gestionat volumul de date solicitat la înregistrarea gazdelor, la autorizarea lor, la raportarea de către platforme pentru a le utiliza in mod eficient, fără a dăuna dezvoltării și desfășurării acestei activități de ITS. Totuși, Comisia recomandă o standardizare a nivelului de informații solicitate, care să poată facilita schimbul de informații, atât de necesar, între autorități. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.4. | Instituțiile europene, împreună cu autoritățile naționale și locale, trebuie să reglementeze condițiile de desfășurare normală și de dezvoltare a activităților ITS, solicitând respectarea unei taxonomii sociale și economice, de protejare a mediului, de conservare a monumentelor și naturii pentru o integrare armonioasă a activităților ITS in arealul local. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Deoarece clientela platformelor este formată din cetățeni ai UE și din afara UE, care urmăresc scopuri diverse de călătorie și turism, prin aplicarea prezentului regulament este important să se stimuleze și să se mențină un mediu concurențial echitabil, cu prețuri corecte și cu o ofertă echilibrată pentru toate formele de cazare (tradiționale: hoteluri/pensiuni, hosteluri, și netradiționale: gazde, persoane private) fără a duce la o reducere a ofertei de ITS sau la o creștere a costurilor de ITS. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Prezentul regulament ar trebui să prevadă că orice norme specifice suplimentare sau de conformare solicitate de autoritățile naționale și locale trebuie să fie solicitate gradual și din timp de la gazde, pentru a nu duce la reducerea ofertei de ITS pe piețele respective și la „direcționarea” acesteia spre forme mai puțin oficiale de desfășurare a activității ITS, lucru care ar afecta piața locurilor de muncă directe și indirecte generate de ITS, afacerile directe și conexe din acest sector și conformarea legală voluntară a gazdelor. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Dezvoltarea rapidă a turismului și a platformelor online specifice a creat noi oportunități pentru gazde și clienți/turiști, dar a generat, pe lângă oportunitățile deosebite de afaceri pentru comunitățile respective, și multe provocări cu privire la:






  — | reducerea semnificativă a ofertei de închirieri de locuințe pe termen lung în alte scopuri decât cele turistice; |
| --- | --- | --- |

3.7.

—

reducerea semnificativă a ofertei de închirieri de locuințe pe termen lung în alte scopuri decât cele turistice;

| — | accesibilitatea limitată la ofertele de închirieri locative pentru persoane cu venituri mai reduse în condițiile unor prețuri crescute pe piață ca urmare a cererii de pe piața ITS; |
| --- | --- |

—

accesibilitatea limitată la ofertele de închirieri locative pentru persoane cu venituri mai reduse în condițiile unor prețuri crescute pe piață ca urmare a cererii de pe piața ITS;

| — | modificarea condițiilor de trai a rezidenților din cauza „poluării fonice turistice”, a comportamentului neadecvat al turiștilor, a neadaptării turiștilor la „regulile de conviețuire cu rezidenții” (respectarea tradițiilor locale, păstrarea adecvată/igienică/curată a spațiilor publice și a locurilor de colectare și selectare a deșeurilor); |
| --- | --- |

—

modificarea condițiilor de trai a rezidenților din cauza „poluării fonice turistice”, a comportamentului neadecvat al turiștilor, a neadaptării turiștilor la „regulile de conviețuire cu rezidenții” (respectarea tradițiilor locale, păstrarea adecvată/igienică/curată a spațiilor publice și a locurilor de colectare și selectare a deșeurilor);

| — | condiții suplimentare pentru conservarea monumentelor istorice, arhitecturale și naturale; |
| --- | --- |

—

condiții suplimentare pentru conservarea monumentelor istorice, arhitecturale și naturale;

| — | lipsa forței de muncă, costul ridicat al forței de muncă. |
| --- | --- |

—

lipsa forței de muncă, costul ridicat al forței de muncă.

| 3.7.1. | CESE este îngrijorat de acest fenomen apărut în unele zone ale UE și este conștient că nu acesta este scopul reglementării propuse de Comisie; CESE dorește să se țină cont și de aceste aspecte civice și sociale importante în reglementare. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.8. | CESE constată că prin prezentul regulament nu se clarifică cine și ce va declara la înregistrarea în registrul național digital, existând situații specifice cu privire la:






  — | informațiile despre gazde (proprietar, reprezentant al proprietarului, chiriaș/subînchiriator, firmă de brokeraj, firmă de administrare sau întreținere a unităților de cazare); |
| --- | --- | --- |

3.8.

—

informațiile despre gazde (proprietar, reprezentant al proprietarului, chiriaș/subînchiriator, firmă de brokeraj, firmă de administrare sau întreținere a unităților de cazare);

| — | informațiile despre unitățile de cazare (aflate total sau doar parțial în regim de ITS, cu facilități contra cost, comune, etc.); |
| --- | --- |

—

informațiile despre unitățile de cazare (aflate total sau doar parțial în regim de ITS, cu facilități contra cost, comune, etc.);

| — | numărul maxim de persoane acceptate în unități (pentru a se evita supraîncărcări cu persoane peste capacitatea normală a unității). |
| --- | --- |

—

numărul maxim de persoane acceptate în unități (pentru a se evita supraîncărcări cu persoane peste capacitatea normală a unității).

| 3.8.1. | Toate acestea trebuie clarificate în prealabil și transmise autorităților de implementare și gestionare a acestui registrul național digital, pentru o administrare corectă și eficientă a acestor informații, pentru o corectă conformare și pentru reducerea fragmentării în schimbul de informații și implementare unitară la nivelul UE. |
| --- | --- |

3.8.1.

| 3.9. | Totodată, CESE constată că prezentul regulament lasă la latitudinea autorităților naționale și locale condițiile de autorizare a unităților ITS, aspect ce poate fi eficient și concret în lumina condițiilor specifice locale, astfel încât să se evite apariția unor măsuri excesiv de birocratice la autorizare, solicitate de aceste autorități. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Prezentul regulament nu impune cerințe adresate platformelor online cu privire la nivelul de informații despre unități sau de la gazde, despre nivelul de responsabilitate a părților, care să fie puse la dispoziția clienților, sau cerințe referitoare la informațiile care trebuie aduse la cunoștința clienților privind condițiile care trebuie respectate la locația unității, lăsând aceste cerințe la decizia platformelor sau a autorităților naționale și locale. Un nivel de conformare unitar, care să asigure clienților informații reale despre unitate, despre asigurarea condițiilor de sănătate și siguranță, despre responsabilitatea părților și cerințele care trebuie respectate de către clienți în perimetrul unității și în spațiile rezidenților, ar fi util atât pentru actorii de pe această piață, cât și pentru comunitate și autoritățile locale. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Regulamentul respectă legislația Uniunii Europene, iar implementarea sa la nivel național se va realiza doar după doi ani; considerăm că orice platformă online apărută după acest termen de doi ani va putea fi creată mult mai ușor datorită interoperabilității și schimbului de date, fără a fi necesară colectarea manuală a datelor. Ca atare, prin acest regulament se recomandă platformelor ca colectarea manuală a datelor să aibă loc opțional, la nivelul administratorilor de platforme online de tipul firmelor, microîntreprinderilor și întreprinderilor mici, iar autoritățile naționale și locale să monitorizeze conformarea în ceea ce privește raportarea/transmiterea de date a tuturor platformelor care intermediază sau facilitează servicii de ITS. |
| --- | --- |

3.11.

Bruxelles, 22 februarie 2023.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Directiva (UE) 2021/514 a Consiliului din 22 martie 2021 de modificare a Directivei 2011/16/UE privind cooperarea administrativă în domeniul fiscal a extins cadrul UE privind schimbul automat de informații în domeniul fiscal (JO L 104, 25.3.2021, p. 1). Statele membre trebuiau să încorporeze această directivă în legislația lor națională până la 31 ianuarie 2022 și trebuie să aplice noile dispoziții de la 1 ianuarie 2023.

1

---

| 27.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 146/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 146/35

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind epurarea apelor uzate urbane

[COM(2022) 541 final – 2022/0345 (COD)]

(2023/C 146/06)

| Raportor: | domnul Stoyan TCHOUKANOV |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Stoyan TCHOUKANOV

| Sesizare | Parlamentul European, 19.1.2023
  Consiliu, 24.1.2023 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 192 alineatul (1) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 3.2.2023 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 22.2.2023 |
| Sesiunea plenară nr. | 576 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 198/1/4 |

Sesizare

Parlamentul European, 19.1.2023

Consiliu, 24.1.2023

Temei juridic

Articolul 192 alineatul (1) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

3.2.2023

Data adoptării în sesiunea plenară

22.2.2023

Sesiunea plenară nr.

576

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

198/1/4

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) sprijină viziunea Comisiei de a actualiza normele UE privind apele uzate urbane și de a le pregăti pentru următoarele două decenii, abordând nu numai epurarea apelor uzate, ci și aspecte legate de energie și de economia circulară, precum și demersul de a îmbunătăți guvernanța. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE recunoaște că apa curată reprezintă o resursă strategică pentru asigurarea funcționării societății noastre și pentru o economie a UE rezilientă, precum și pentru mediu și sănătatea umană și, prin urmare, consideră că ea trebuie tratată cu grija corespunzătoare. Aproximativ 60 % din districtele hidrografice ale UE sunt transfrontaliere și necesită cooperare transfrontalieră. Dezastrul ecologic care a afectat recent râul Oder trebuie văzut ca un avertisment care ilustrează consecințele negative ale cooperării ineficace și ale lipsei de transparență. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE susține că poluarea trebuie să fie abordată în primul rând la sursă, însă recunoaște că epurarea apelor uzate urbane este un important ultim filtru pentru protejarea corpurilor de apă receptoare, ceea ce prezintă beneficii pentru mediu, pentru sănătatea umană și pentru societate. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Micropoluanții, precum reziduurile farmaceutice, reprezintă o problemă tot mai mare pentru calitatea apei. Prin urmare, CESE salută propunerea ca anumite instalații de epurare a apelor uzate urbane să instaleze tratamente suplimentare pentru eliminarea lor și subliniază nevoia unor eforturi considerabile pentru renunțarea la standardele vechi prin metode noi și inovatoare de epurare. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Pentru a asigura punerea în aplicare a principiului „poluatorul plătește” și accesibilitatea din punctul de vedere al prețurilor a serviciilor de alimentare cu apă, CESE susține cu convingere propunerea privind răspunderea extinsă a producătorilor, care ar impune producătorilor să suporte costurile eliminării din apele uzate a micropoluanților ce rezultă din produsele lor; cu toate acestea, pentru ca acest sistem să funcționeze, trebuie limitate cu strictețe derogările. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Dacă directiva este extinsă astfel încât să acopere aglomerări cu peste 1 000 de locuitori echivalenți, trebuie să existe flexibilitate pentru soluții descentralizate, prin instalații de mici dimensiuni, acordându-se o atenție deosebită funcționalității. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Revărsările sistemelor de canalizare reprezintă un focar de poluare, conținând gene de rezistență la antimicrobiene, microplastice și substanțe toxice care pun în pericol mediul acvatic, sănătatea umană și starea apelor utilizate pentru recreere. Directiva ar trebui să introducă un plafon privind prezența acestor elemente, iar raportarea către populație ar trebui să ofere o imagine completă a încărcăturii poluante generate de aceste revărsări. Scurgerile urbane, sub forma apei pluviale poluate (inclusiv a zăpezii) din peisajul urban, de exemplu de pe drumuri, ar trebui colectate și epurate în mod corespunzător înainte de a fi deversate în corpurile de apă receptoare. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Schimbările climatice afectează ciclul apei și se preconizează că se vor înregistra tot mai multe ploi abundente, dar și secetă. Măsurile preventive, precum soluțiile albastre-verzi care captează și rețin apa pluvială, de exemplu prin acoperișuri verzi sau grădini pluviale, reduc presiunile asupra sistemelor de canalizare (reducând astfel riscul revărsării acestora) și generează numeroase beneficii conexe pentru peisajul urban. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE este preocupat de faptul că apa și salubritatea, care constituie servicii publice, sunt uneori furnizate de întreprinderi private. Trebuie să existe norme și reglementări menite să garanteze că serviciile publice nu sunt gestionate în scop lucrativ și că veniturile sunt investite în întreținerea și îmbunătățirea acestor servicii. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE subliniază că apa este o resursă vitală, dar din ce în ce mai limitată. Două treimi dintre cetățenii europeni consideră calitatea apei și/sau cantitatea de apă din țara lor o problemă gravă (1). Pentru a pune în aplicare cu succes ODD 6 „Asigurarea accesului la apă și la salubritate pentru toți” și pentru a evita eventualele crize viitoare, aceste preocupări trebuie tratate în regim de urgență. Asigurarea accesibilității apei din punctul de vedere al prețului ar trebui să fie o prioritate pentru toate statele membre. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE solicită, de asemenea, instituțiilor europene să înceapă să abordeze apa ca pe o prioritate și să elaboreze un „pact albastru al UE”: un efort radical de anticipare a nevoilor, de conservare a resurselor de apă, precum și de gestionare adecvată a provocărilor legate de apă prin intermediul unei foi de parcurs cuprinzătoare și coordonate, care să stabilească ținte și acțiuni ambițioase corelate cu o serie de etape stabilite. CESE va face propuneri concrete pentru un pact albastru al UE în cursul anului 2023. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Propunerea Comisiei

| 2.1. | Se propune extinderea domeniului de aplicare al directivei, astfel încât să acopere aglomerări cu peste 1 000 de locuitori echivalenți, ceea ce înseamnă că și orașele mici vor fi obligate să colecteze și să epureze apele uzate urbane și pot solicita finanțare din partea UE în acest scop. Comisia va dezvolta noi standarde pentru instalațiile descentralizate, iar statele membre vor trebui să asigure o monitorizare și o inspecție mai bune ale acestor instalații. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Revărsările sistemelor de canalizare și scurgerile urbane au fost identificate în continuare drept surse importante de ape uzate urbane neepurate, iar statele membre vor trebui să instituie planuri de gestionare integrată pentru apele uzate urbane, pentru a reduce poluarea din aceste surse. Ar trebui acordată prioritate măsurilor preventive, precum soluțiile albastre-verzi, și optimizării sistemelor existente prin tehnici digitale. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pentru a reduce emisiile de nutrienți, vor fi introduse noi limite pentru eliminarea azotului și a fosforului, la început pentru instalațiile mai mari, de peste 100 000 de locuitori echivalenți, iar apoi pentru instalațiile mijlocii, de peste 10 000 de locuitori echivalenți, în zonele în care eutrofizarea rămâne o problemă. De asemenea, vor trebui eliminați micropoluanții pentru toate instalațiile mari și mijlocii atunci când există riscuri pentru mediu sau pentru sănătatea umană. Pentru a reduce volumul de substanțe ce nu pot fi epurate, îmbunătățind astfel posibilitățile de circularitate, statele membre au noi obligații de a epura la sursă evacuările nemenajere în sistemele de canalizare. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pentru a acoperi costurile modernizărilor necesare și ale monitorizării menite să elimine micropoluanții, precum și pentru a stimula dezvoltarea de produse mai ecologice, va fi introdusă o răspundere extinsă a producătorilor, care să impună o contribuție financiară producătorilor de substanțe farmaceutice și de produse supuse normelor UE privind cosmeticele. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | A fost introdus un nou obiectiv privind neutralitatea energetică pentru sectorul apelor uzate până în 2040, ceea ce înseamnă că energia consumată de sector la nivel național ar trebui să fie echivalentă cu volumul de energie din surse regenerabile pe care o produce. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Propunerea stabilește anul 2040 drept termenul-limită pentru conformitatea deplină, cu termene intermediare pentru asigurarea progreselor. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Observații generale

| 3.1. | Apa curată este una dintre cele mai prețioase resurse de care dispunem și este esențială pentru funcționarea ecosistemelor și a societății noastre, precum și pentru activitatea socioeconomică. Agricultura, producția de energie și sectorul turismului depind în mare măsură de accesul la apă curată. Printre obiectivele de dezvoltare durabilă, Organizația Națiunilor Unite recunoaște accesul la apă curată și la salubritate drept o nevoie de bază a oamenilor pentru sănătate și bunăstare (2). Cu toate acestea, apa dulce este afectată de presiuni generate de diferite activități și se preconizează că aceste presiuni se vor accentua, din cauza schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Directiva privind tratarea apelor urbane reziduale este principalul act legislativ al UE care își propune să protejeze mediul față de efectele adverse ale apelor uzate neepurate. Ea este în vigoare de peste 30 de ani și, de la adoptarea sa, calitatea râurilor, lacurilor și mărilor europene s-a îmbunătățit semnificativ, deși două treimi din corpurile de apă de suprafață tot nu se află în stare bună. Statele membre ale UE au instalat sisteme de colectare și instalații de epurare a apelor uzate cu ajutorul finanțării din partea UE. Gradul de respectare a directivei la nivelul UE este unul ridicat, 98 % din apa uzată fiind colectată și 92 % fiind epurată în mod satisfăcător, potrivit acoperirii actuale a directivei. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Revizuirea în curs poate actualiza directiva prin abordarea celorlalte surse de ape uzate neepurate și a noilor poluanți, dar și îmbunătățind aspectele legate de energie și de economia circulară în ceea ce privește epurarea apelor uzate, în conformitate cu Pactul verde și cu digitalizarea Europei. Cu toate acestea, CESE solicită instituțiilor europene să includă apele uzate într-o viziune mai amplă, să înceapă să abordeze apa ca pe o prioritate și să elaboreze un „pact albastru al UE”: un efort radical de anticipare a nevoilor, de conservare a resurselor de apă, precum și de gestionare adecvată a provocărilor legate de apă prin intermediul unei foi de parcurs cuprinzătoare și coordonate, care să stabilească ținte și acțiuni ambițioase corelate cu o serie de etape stabilite. CESE va face propuneri concrete pentru un pact albastru al UE în cursul anului 2023. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Este nevoie de investiții semnificative în sectorul apei. Potrivit estimărilor OCDE, toate statele membre, cu excepția Germaniei, trebuie să își majoreze cheltuielile cu cel puțin 25 % pentru a respecta cerințele directivei actuale (3). Totuși, această estimare nu ține cont de costurile întreținerii sistemelor de canalizare. Noile norme vor impune investiții suplimentare și este esențială extinderea finanțării, astfel încât aceasta să nu se rezume la tarifele pentru apă și la bugetul public, ci să includă și sectoarele care contribuie la poluarea apelor uzate urbane, pentru ca accesul la apă și la salubritate să aibă în continuare un preț abordabil pentru gospodării. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Epurarea apelor uzate presupune costuri și necesită resurse și energie. Poluarea trebuie să fie în primul rând abordată la sursă, iar acest demers trebuie să aibă prioritate în raport cu soluțiile aplicate la ieșirea din circuit. Prin urmare, măsurile de politică ar trebui, pe cât posibil, să restricționeze în primul rând emisiile de substanțe nocive în mediu și în societate. Epurarea apelor uzate urbane îndeplinește rolul de filtru final pentru protejarea corpurilor de apă receptoare și pentru atingerea obiectivelor legislației UE privind apa. Prin urmare, CESE solicită o mai mare sinergie cu strategiile de dezvoltare urbană (Agenda urbană a UE, Acordul de la Ljubljana, diferite parteneriate tematice etc.). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ar trebui depuse mai multe eforturi pentru a promova capacitarea cetățenilor cu privire la aspecte legate de colectarea, epurarea și gestionarea apelor uzate urbane. Publicul larg ar trebui nu numai să primească informații cu privire la epurarea apelor uzate, ci și să participe activ la aceasta: în toate statele membre ar trebui să existe mecanisme care să le permită cetățenilor să raporteze deficiențele observate în colectarea și/sau epurarea apelor uzate urbane, acordând o atenție deosebită deversărilor industriale ilegale. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Europa are un mare potențial de a deveni lider în ceea ce privește furnizarea de soluții pentru sectorul epurării apelor uzate, de la tehnologii avansate de epurare la soluții energetice. Dezvoltarea sectorului apelor uzate oferă posibilități în termeni de inovare și tehnologie și reprezintă o oportunitate de a exporta cunoștințe și de a atrage tineri antreprenori. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Observații specifice

| 4.1. | Apele uzate urbane reprezintă o amprentă a societății și a modelelor noastre de consum și de producție. Ele conțin un amestec complex de deversări menajere, de scurgeri de pe drumuri și clădiri și de efluenți industriali sau din alte surse decât cele menajere, care trebuie tratat în mod adecvat, pentru a nu reprezenta o amenințare pentru sănătatea umană sau pentru mediu și pentru a nu afecta apele utilizate pentru recreere. Condițiile de muncă și sănătatea și siguranța lucrătorilor implicați în sistemul de epurare a apelor uzate urbane ar trebui să constituie o prioritate esențială. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Obiectivul general pentru 2040, însoțit de obiective intermediare, stabilește un parcurs clar pentru epurarea apelor uzate pentru următoarele două decenii. Cu toate acestea, riscurile pe care le prezintă amestecurile de substanțe chimice din apele de suprafață pentru mediul acvatic nu sunt foarte clare, iar multe dintre aceste substanțe chimice provin din produsele folosite în gospodăriile noastre. Mai mult, construcția, întreținerea și operarea instalațiilor de colectare și epurare a apelor uzate presupun costuri financiare și emisii de gaze cu efect de seră ridicate. Revizuirile și evaluările unor părți esențiale ale Directivei privind tratarea apelor urbane reziduale și ale Directivei privind nămolurile de epurare prezintă oportunitatea de a moderniza și îmbunătăți coerența la nivelul sectorului și de a contribui la atingerea ambițiilor Pactului verde european. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Rezistența la antimicrobiene reprezintă o îngrijorare tot mai mare pentru societate, iar apele uzate urbane, fie ele epurate sau nu, constituie un focar de răspândire a acestui fenomen (4). Rezistența la antimicrobiene nu este determinată doar de folosirea excesivă a antibioticelor, ci și de alți agenți antimicrobieni, precum fungicidele, agenții antivirali, paraziticidele, dar și de unii dezinfectanți și agenți antiseptici, toți aceștia fiind folosiți în mediul urban, mai ales în spitale. Dacă nu se iau măsuri, precum cele de reducere a utilizării excesive a agenților antimicrobieni, un raport al ONU preconizează că, până în 2050, 10 milioane de persoane vor muri în fiecare an din cauza infecțiilor rezistente la antibiotice (5). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Scurgerile urbane reprezintă un canal important prin care pătrund în ecosistemele acvatice diferiți contaminanți toxici, nebiodegradabili și emergenți, precum reziduuri de plastic, hidrocarburi, detergenți, hormoni, solvenți, agenți patogeni, pesticide, metale grele și nanomateriale fabricate (6). Deși sunt poluate, scurgerile urbane sunt deseori gestionate drept ape pluviale curate, din cauza lipsei de monitorizare, și nu sunt epurate înainte de a fi deversate în corpurile de apă receptoare. Aceasta reprezintă un risc major pentru ecosisteme; de exemplu, s-a observat un grad ridicat de mortalitate în rândul somonilor, din cauza unei substanțe toxice (6PPD-chinona) din anvelopele automobilelor (7). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Revărsările sistemelor de canalizare reprezintă un punct nevralgic în procesul prin care corpurile de apă receptoare sunt afectate de micropoluanți, rezistența la antimicrobiene (8), microplastice și deșeuri. Ele constituie o amenințare pentru mediu și pentru sănătatea umană, dar și pentru sectorul turismului, care depinde de existența apelor curate utilizate pentru recreere. Cantitatea de apă pluvială care ajunge în sistemul de canalizare poate fi redusă prin introducerea unor soluții albastre-verzi care rețin apa și o lasă să se infiltreze în sol, precum acoperișuri verzi, îndepărtarea suprafețelor impenetrabile și grădinile pluviale. Pe lângă faptul că reprezintă o modalitate eficientă din punctul de vedere al costurilor pentru a reține apa pluvială, acestea prezintă și numeroase beneficii conexe pentru peisajul urban, precum reducerea riscului de inundații, reducerea insulelor termice și creșterea biodiversității și a bunăstării în orașe. Pentru o tranziție către o epurare mai eficientă a apelor uzate și către o economie circulară este nevoie de modificări nu doar la nivelul abordărilor instituționale și în materie de reglementare, ci și în ceea ce privește modul în care noi, ca cetățeni, ținem seama de responsabilitățile noastre individuale și colective în materie de gestionare a apelor uzate. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | CESE sprijină introducerea unor planuri obligatorii de epurare integrată a apelor uzate urbane, cu scopul de a reduce situațiile de revărsare a sistemelor de canalizare și poluarea cauzată de scurgerile urbane. Cu toate acestea, deși intenția planurilor de gestionare a apelor uzate urbane este bună, există riscul ca ele să devină forme fără fond, întrucât conținutul și obiectivul (de a reduce revărsările combinate din sistemele de canalizare la 1 % din debitul pe timp uscat) sunt doar orientative. O gestionare adecvată a apelor pluviale este esențială nu numai pentru a preveni poluarea corpurilor de apă receptoare, ci și pentru a adapta orașele la o climă în schimbare, în care atât ploile abundente, cât și valurile de căldură prelungite vor deveni un element de normalitate, întrucât evenimentele meteorologice extreme și alte pericole climatice se accentuează ca frecvență și severitate în întreaga Europă. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | S-a demonstrat că epurarea avansată („cuaternară”) a apelor uzate reduce volumul unei game extinse de substanțe nocive deversate în corpurile de apă receptoare (9). Prin urmare, noile cerințe privind monitorizarea și eliminarea micropoluanților de către instalațiile mari și de către anumite instalații mijlocii sunt binevenite. Cu toate acestea, ar trebui să se acorde atenție costurilor și efectelor eliminării obținute prin diferite tehnici, precum ozonizarea sau cărbunele activ. O finanțare adecvată pentru cercetarea și dezvoltarea de noi tehnologii și scheme de formare a personalului operativ, armonizate la nivelul UE, vor contribui la prevenirea și la epurarea noilor poluanți. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Introducerea răspunderii extinse a producătorilor reprezintă un progres important pentru principiul „poluatorul plătește” și un răspuns binevenit la constatarea Curții de Conturi Europene, care arată că, în mare măsură, costul poluării încă este suportat de contribuabili (10). De asemenea, această măsură este în acord cu integrarea principiului „poluatorul plătește” în legislația de mediu, consolidând regimul de răspundere pentru mediul înconjurător la nivelul UE și protejând mai bine fondurile UE, astfel încât acestea să nu fie utilizate pentru a finanța proiecte care ar trebui finanțate de poluator. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Eutrofizarea rămâne o problemă în UE, fiind afectate peste 30 % din râurile, lacurile și apele de coastă și 81 % din apele marine ale UE și înregistrându-se puține progrese în acest domeniu în ultimul deceniu (11). Prin urmare, este pozitiv faptul că dispozițiile au fost actualizate și armonizate pentru a garanta că toate instalațiile mari vor trebui să reducă nutrienții până în 2035, iar, în cazul instalațiilor mijlocii care deversează în zone sensibile din perspectiva eutrofizării, până în 2040. Deși termenele sunt foarte ambițioase în ceea ce privește provocările și punerea lor în aplicare, capacitatea de investiții a sectorului și durata de viață a activelor existente, numeroase state membre au instituit deja astfel de cerințe de eliminare a nutrienților, iar CESE salută armonizarea la nivelul UE. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | În evaluarea asupra Directivei privind tratarea apelor urbane reziduale, s-a constatat că micile aglomerări reprezintă un procent semnificativ din sursele rămase de ape uzate neepurate și că acestea exercită presiuni asupra corpurilor de apă (12). Deși epurarea unui volum mai mare de apă uzată ar fi un aspect pozitiv, propunerea generează o serie de provocări, întrucât construcția de noi conducte de canalizare reprezintă un cost semnificativ în zonele slab populate, fiind necesar ca aceasta să fie însoțită de sprijin financiar intensiv. Ar trebui promovate soluțiile descentralizate și sistemele individuale care funcționează bine. Toaletele uscate (cu compostare) reduc consumul de apă potabilă utilizată pentru evacuarea vaselor de toaletă și pot promova economia circulară returnând dejecțiile umane în sol fără sisteme complexe, costisitoare și mari consumatoare de energie pentru colectare, pompare și epurare. OMS a dezvoltat astfel de orientări pentru reutilizarea în siguranță a apelor uzate, a dejecțiilor și a apei gri (13). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Scurgerile din conductele de canalizare reprezintă o sursă deseori ignorată și semnificativ subraportată de ape uzate neepurate, care pune în pericol apele subterane. Ele pot reprezenta un procent semnificativ din poluarea exercitată de sistemele urbane asupra mediului (14). Există probabilitatea ca această problemă să se accentueze, întrucât rețeaua de canalizare se învechește. Este nevoie de o monitorizare și de o cuantificare adecvată a scurgerilor din conductele de canalizare, iar acest aspect ar trebui inclus în directivă sub formă de cerință. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Pentru epurarea apelor uzate este nevoie de un volum semnificativ de energie, iar acest proces poate reprezenta, deseori, un procent important din facturile la energie electrică ale autorităților locale. Totodată, apele uzate conțin energie sub diferite forme, inclusiv energie chimică, cinetică și termică, ce ar trebui valorificată pentru a reduce dependența față de combustibilii fosili, în conformitate cu obiectivele UE. Este un aspect pozitiv faptul că se abordează eficiența energetică, pentru a atinge neutralitatea energetică la nivelul sectorului până în 2040. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Sectorul apelor uzate are un mare potențial de a deveni o fabrică de resurse. În UE există deja instalații de epurare a apelor uzate care produc mai multă energie decât consumă, grație tehnologiilor de economisire a energiei și producției de energie din surse regenerabile, de exemplu prin digestia anaerobă a nămolurilor de epurare și prin utilizarea ulterioară a biogazelor produse (15). O altă posibilitate este utilizarea dublă a structurii zonelor de epurare prin acoperirea cu instalații fotovoltaice, care ar trebui promovată. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Zece milioane de persoane încă nu au acces la salubritate în UE. Prin urmare, este binevenit faptul că propunerea le impune statelor membre să îmbunătățească accesul la salubritate, în special pentru grupurile vulnerabile și marginalizate, inclusiv prin asigurarea de toalete publice gratuite până în 2027. Această cerință ar trebui însă consolidată, impunându-li-se statelor membre să asigure accesul la salubritate pentru toți încă din etapele timpurii ale planificării urbane și să aibă în vedere aspectul social și accesibilitatea din punctul de vedere al prețurilor a serviciilor de alimentare cu apă. În acest sens, ar trebui să se țină seama de ciclul de viață îndelungat al instalațiilor de colectare și epurare a apelor uzate și de lipsa inerentă de flexibilitate în ceea ce privește adaptarea sau modernizarea acestora. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Pentru a asigura accesibilitatea din punctul de vedere al prețurilor a serviciilor de alimentare cu apă, trebuie limitate cu strictețe derogările de la schemele privind răspunderea extinsă a producătorilor. Ar fi de preferat să se elimine derogarea pentru produsele introduse pe piață în cantități mai mici de două tone pe an, dat fiind că unele substanțe au efecte puternice chiar și în cantități mici, și ar trebui cel puțin să se clarifice că cele două tone se referă la piața de la nivelul UE, și nu la nivelul național. De asemenea, ar trebui să se garanteze că răspunderea extinsă a producătorilor se aplică și în cazul distribuitorilor cu amănuntul în mediul online. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Costul epurării apelor uzate reprezintă un procent important din facturile la apă, însă mulți utilizatori de apă nu sunt conștienți de serviciul pe care îl oferă epurarea apelor uzate sau de măsura în care acest proces se desfășoară în mod adecvat în zona lor. Noua dispoziție privind raportarea informațiilor către public este, așadar, binevenită, întrucât ar asigura diseminarea de informații actualizate privind procentul de ape uzate epurate (și neepurate) din zonă, precum și privind încărcătura poluanților deversați de instalațiile de epurare a apelor uzate urbane și de sistemele individuale, dar și prin revărsarea sistemelor de canalizare și prin scurgeri urbane. |
| --- | --- |

4.16.

Bruxelles, 22 februarie 2023.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Asociația Europeană a Apelor (AEA), Manifest privind apa (Water Manifesto).

1

Manifest privind apa (Water Manifesto)

(2)  Organizația Națiunilor Unite, obiectivele de dezvoltare durabilă, Obiectivul 6: Asigurarea accesului la apă și la salubritate pentru toți

2

(3)  OCDE, Financing Water Supply, Sanitation and Flood Protection [Finanțarea aprovizionării cu apă, a salubrității și a protecției împotriva inundațiilor].

3

Financing Water Supply, Sanitation and Flood Protection

(4)  UNEP, How drug-resistant pathogens in water could spark another pandemic [Modul în care agenții patogeni rezistenți la medicamente ar putea declanșa o altă pandemie].

4

How drug-resistant pathogens in water could spark another pandemic

(5)  UNEP, Environmental Dimensions of Antimicrobial Resistance [Dimensiunile ecologice ale rezistenței la antimicrobiene].

5

Environmental Dimensions of Antimicrobial Resistance

(6)  Lapointe et al., Sustainable strategies to treat urban runoff needed [Este nevoie de strategii durabile pentru tratarea scurgerilor urbane], Nature Sustainability 5, 2022, pp. 366-369.

6

Sustainable strategies to treat urban runoff needed

(7)  Tian et al., A ubiquitous tire rubber–derived chemical induces acute mortality in coho salmon [O substanță chimică omniprezentă derivată din cauciucurile de anvelope cauzează o mortalitate puternică în rândul efectivelor de somon-coho], Science, vol. 371, 2021, pp. 185-189.

7

A ubiquitous tire rubber–derived chemical induces acute mortality in coho salmon

Science

(8)  EAWAG, Monitoring antibiotic resistance in wastewater [Monitorizarea rezistenței la antibiotice în apele uzate].

8

Monitoring antibiotic resistance in wastewater

(9)  Wilhelm et al., Does wastewater treatment plant upgrading with activated carbon result in an improvement of fish health? [Modernizarea stațiilor de epurare a apelor uzate prin utilizarea carbonului activ și posibilele efecte asupra îmbunătățirii sănătății peștilor], Aquatic Toxicology, vol. 192, 2017, p. 184-197.

9

Does wastewater treatment plant upgrading with activated carbon result in an improvement of fish health?

(10)  Curtea de Conturi Europeană, raportul special 12/2021, Principiul „poluatorul plătește”: aplicare inconsecventă în cadrul politicilor de mediu și al acțiunilor pentru mediu ale UE

10

Principiul „poluatorul plătește”: aplicare inconsecventă în cadrul politicilor de mediu și al acțiunilor pentru mediu ale UE

(11)  Comisia Europeană, Raport cu privire la punerea în aplicare a Directivei 91/676/CEE a Consiliului

11

Raport cu privire la punerea în aplicare a Directivei 91/676/CEE a Consiliului

(12)  Comisia Europeană, Evaluarea Directivei 91/271/CEE a Consiliului

12

Evaluarea Directivei 91/271/CEE a Consiliului

(13)  OMS, Guidelines for the safe use of wastewater, excreta and greywater [Orientări pentru utilizarea în condiții de siguranță a apelor uzate, a dejecțiilor și a apei gri].

13

Guidelines for the safe use of wastewater, excreta and greywater

(14)  Nguyen & Venohr, Harmonised assessment of nutrient pollution from urban systems including losses from sewer exfiltration: a case study in Germany [Evaluarea armonizată a poluării cu nutrienți din sistemele urbane, inclusiv a pierderilor rezultate din exfiltrarea canalelor de canalizare: un studiu de caz în Germania], Environmental Science and Pollution Research, vol. 28, 2021.

14

Harmonised assessment of nutrient pollution from urban systems including losses from sewer exfiltration: a case study in Germany

(15)  A se vedea, de exemplu, Marselisborg WWTP – from wastewater plant to power plant [Marselisborg WWTP – de la o stație de epurare a apelor uzate urbane la o centrală electrică].

15

Marselisborg WWTP – from wastewater plant to power plant

---

| 27.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 146/41 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 146/41

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2000/60/CE de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei, a Directivei 2006/118/CE privind protecția apelor subterane împotriva poluării și a deteriorării și a Directivei 2008/105/CE privind standardele de calitate a mediului în domeniul apei

[COM(2022) 540 final – 2022/0344 (COD)]

(2023/C 146/07)

| Raportor: | Arnaud SCHWARTZ |
| --- | --- |

Raportor:

Arnaud SCHWARTZ

| Sesizare | Parlamentul European, 19.1.2023
  Consiliu, 24.1.2023 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 3.2.2023 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 22.2.2023 |
| Sesiunea plenară nr. | 576 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 156/01/06 |

Sesizare

Parlamentul European, 19.1.2023

Consiliu, 24.1.2023

Temei juridic

Articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

3.2.2023

Data adoptării în sesiunea plenară

22.2.2023

Sesiunea plenară nr.

576

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

156/01/06

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) sprijină cu convingere propunerea Comisiei Europene de a adăuga mai mulți poluanți esențiali ai apei la lista substanțelor prioritare pentru apele de suprafață și cele subterane, care va fi folosită pentru evaluarea stării chimice în temeiul Directivei-cadru privind apa. Statele membre vor trebui să monitorizeze prezența acestora în apă și să se asigure că standardele de calitate sunt respectate. Propunerea este deja așteptată de mai mulți ani și este o încercare binevenită de a actualiza evaluarea stării chimice a apei. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE subliniază că apa curată este esențială pentru societatea noastră și pentru mediu, dar și pentru activitățile socioeconomice. Un cadru solid pentru protecția apei, care să pună accentul pe reducerea poluării la sursă, va aduce beneficii pentru ecosisteme, pentru utilizatorii de apă în scopuri recreative și pentru industrie și va asigura apă potabilă curată și accesibilă. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Deși acestei inițiative îi sunt asociate o serie de costuri, de exemplu pentru tratarea apelor uzate, CESE subliniază că beneficiile asociate apei nepoluate depășesc costurile, de exemplu, evitând expunerea la substanțe chimice nocive și reducând nevoia de tratare pentru atingerea standardelor de apă potabilă. Modificarea modelelor de utilizare a substanțelor nocive, cu scopul de a reduce prezența acestora în apă, poate genera și beneficii conexe, precum reducerea expunerii la pesticide nocive pentru lucrătorii din sectorul agroalimentar. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ar trebui depuse mai multe eforturi pentru a garanta sănătatea și siguranța la locul de muncă. CESE solicită elaborarea unor orientări specifice pentru industriile care utilizează apă cu diverse substanțe în procesele de producție. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE recomandă statelor membre să depună mai multe eforturi pentru a colecta, a organiza și a interpreta date privind apa și să plaseze nevoia de date privind mediul pe un loc ridicat în lista priorităților lor. Este important să se reducă întârzierile în colectarea datelor și să se asigure utilizarea unor indicatori specifici la nivelul statelor membre. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Peste 60 % din apele europene nu se găsesc încă într-o stare chimică bună, în termenii Directivei-cadru privind apa (1), dar acest lucru nu oferă o imagine completă a problemei, deoarece evaluarea actuală nu ia în considerare efectele amestecurilor chimice care pot apărea chiar și atunci când poluanții sunt prezenți la niveluri „sigure”. Ar trebui depuse mai multe eforturi pentru a evalua și monitoriza impactul combinației de substanțe asupra mediului și a sănătății umane. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Pesticide interzise sunt încă prezente în apele europene. CESE subliniază că măsurile de monitorizare, inclusiv de încetare a utilizării ilegale și a derogărilor, trebuie să rămână în vigoare în statele membre în care sunt detectate cantități excesive, chiar dacă substanțele respective au fost eliminate de pe lista substanțelor prioritare la nivelul UE. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Apa este o resursă vitală, dar din ce în ce mai limitată. Două treimi dintre cetățenii europeni consideră calitatea apei și/sau cantitatea de apă din țara lor o problemă gravă (2). Pentru a pune în aplicare cu succes ODD 6 („Asigurarea accesului la apă și salubritate pentru toți)” și pentru a evita crizele viitoare, aceste preocupări trebuie tratate urgent. Facilitarea accesului la resurse, echipamente și resurse umane adecvate ar trebui să fie o prioritate pentru statele membre, pe lângă consolidarea instituțiilor de control și creșterea numărului de inspectori de control. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | De asemenea, CESE solicită instituțiilor europene să considere apa ca o prioritate și să dezvolte un „pact albastru” al UE: un efort radical de anticipare a nevoilor, de conservare a resurselor de apă și de gestionare adecvată a provocărilor legate de apă prin intermediul unei foi de parcurs cuprinzătoare și coordonate, care să stabilească obiective și acțiuni ambițioase corelate cu o serie de etape stabilite. În cursul anului 2023, CESE va face propuneri concrete pentru un pact albastru al UE. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Context

| 2.1. | Revizuirea listelor de poluanți ai apelor de suprafață și subterane, prezentate în propunerea Comisiei de directivă de modificare a Directivei-cadru privind apa (DCA), a Directivei privind standardele de calitate a mediului (DSCM) și a Directivei privind apele subterane, își propune să rezolve două probleme principale:






  — | Listele de substanțe prioritare sunt incomplete și depășite și nu oferă o protecție adecvată a ecosistemelor și a sănătății umane împotriva riscurilor pe care le prezintă poluarea apei. |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

Listele de substanțe prioritare sunt incomplete și depășite și nu oferă o protecție adecvată a ecosistemelor și a sănătății umane împotriva riscurilor pe care le prezintă poluarea apei.

| — | Variația poluanților și a standardelor de calitate stabilite la nivel național este prea ridicată. Raportarea datelor este greoaie, nefiind adaptată la tehnologia actuală. Procedura de revizuire a listelor de substanțe prioritare este prea îndelungată. |
| --- | --- |

—

Variația poluanților și a standardelor de calitate stabilite la nivel național este prea ridicată. Raportarea datelor este greoaie, nefiind adaptată la tehnologia actuală. Procedura de revizuire a listelor de substanțe prioritare este prea îndelungată.

| 2.2. | Pentru apele de suprafață, revizuirea propune adăugarea a 24 de substanțe individuale (pesticide, substanțe farmaceutice și substanțe chimice industriale) și a unui grup de 24 de substanțe perfluoroalchilate și polifluoroalchilate (PFAS) la lista substanțelor prioritare pentru apele de suprafață, precum și modificarea standardului de calitate a mediului (SCM) pentru 16 substanțe deja incluse în listă și eliminarea a patru substanțe despre care se consideră că nu mai reprezintă o amenințare la nivelul UE. În plus, se introduce o valoare-prag pentru pesticide, în conformitate cu dispozițiile pentru apele subterane. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pentru apele subterane, se sugerează adăugarea în anexa I la Directiva privind apele subterane a unui grup de 24 de PFAS, a două antibiotice și a unei game de metaboliți ai pesticidelor, cu praguri la nivelul UE. În plus, se introduce o valoare-prag pentru substanțele farmaceutice. O substanță farmaceutică este adăugată în anexa II la Directiva privind apele subterane, ceea ce înseamnă că statele membre trebuie să aibă în vedere stabilirea unei valori-prag naționale. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Comisia va dezvolta o metodologie de monitorizare a microplasticelor și a genelor de rezistență la antimicrobiene, pentru a le include, în viitor, pe lista poluanților. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pentru a îmbunătăți monitorizarea poluanților apelor subterane, procedura „listei de supraveghere” a devenit obligatorie pentru monitorizarea apelor subterane. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Standardele pentru poluanții reglementați la nivelul bazinului hidrografic au fost armonizate și vor fi incluse în evaluarea stării chimice. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Statele membre trebuie să monitorizeze substanțele cu efect estrogen folosind metode bazate pe efecte, pe o perioadă de doi ani, în paralel cu monitorizarea chimică convențională a trei substanțe cu efect estrogen. Definiția standardului de calitate a mediului din DCA este modificată, pentru a include valori de declanșare bazate pe efecte, folosite pentru monitorizarea bazată pe efecte. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Observații generale

| 3.1. | La peste 20 de ani de la adoptarea Directivei-cadru privind apa, poluarea apei rămâne o problemă răspândită pe scară largă în Europa, cu influențe negative asupra mediului acvatic, a utilizării apei în scopuri recreative și a furnizării de apă potabilă. De asemenea, aceasta constituie o îngrijorare pentru agricultură și industrie. Două treimi din corpurile de apă de suprafață și un sfert din corpurile de apă subterană din Europa încă nu au o stare chimică bună (3), însă aceasta se evaluează doar în raport cu un subset mic de poluanți și nu reflectă întreaga amploare a poluării apei. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Poluarea apei comportă costuri semnificative pentru societate, estimate la 22 de miliarde EUR anual, dacă ținem cont doar de poluarea cu nutrienți (4). Chiar dacă principiul „poluatorul plătește” este consacrat în tratatele UE, acesta încă nu este bine pus în aplicare, ceea ce înseamnă că, în mare măsură, costurile poluării sunt suportate de contribuabili (5). Expunerea oamenilor și a mediului la substanțe nocive antrenează costuri semnificative, iar refacerea și tratarea apelor contaminate sunt costisitoare. Prin urmare, toate eforturile trebuie să fie îndreptate către prevenirea poluării la sursă. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Faptul că mediul acvatic și sănătatea umană sunt amenințate de efectul de cocktail al substanțelor chimice este o problemă recunoscută pe scară largă, iar deficiențele actualului cadru de monitorizare și de raportare reprezintă unul dintre principalele aspecte pe care trebuie să le rezolve revizuirea actuală. Ar trebui luate în considerare constatările și recomandările comunității științifice, de exemplu, din cadrul proiectelor SOLUTIONS și NORMAN ale UE. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Listele de poluanți ai apelor de suprafață și ai apelor subterane ar trebui revizuite la fiecare patru și, respectiv, șase ani. Revizuirea actuală se face cu întârziere, întrucât ultimele revizuiri au avut loc în 2013 și în 2014 pentru poluanții apelor de suprafață și, respectiv, ai apelor subterane. Aceasta înseamnă că noile substanțe prioritare vor face parte din evaluarea stării chimice doar pentru planurile de gestionare a bazinelor hidrografice în al patrulea ciclu, cu un termen de conformitate propus pentru 2033. Având în vedere starea precară a calității apelor europene și faptul că s-a demonstrat deja că substanțele propuse prezintă motive de îngrijorare la nivelul UE în ceea ce privește apa, CESE solicită ferm adoptarea fără întârziere a unor măsuri de reducere a concentrației acestor substanțe și a altor poluanți în toate apele UE. UE trebuie să reacționeze mai rapid la expertiza științifică privind poluarea apei și să o transpună în acțiuni și soluții juridice. De asemenea, accesul la justiție în probleme de mediu este esențial, iar statele membre și Uniunea Europeană ar trebui să asigure proceduri judiciare și administrative eficiente și mai rapide (6). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE sprijină adăugarea de noi poluanți pe lista substanțelor prioritare pentru apele de suprafață și cele subterane. Listele obligă statele membre să reducă eliberarea acestor substanțe în mediu și, totodată, declanșează măsuri în temeiul altor directive (7). Cu toate acestea, dacă listele nu sunt actualizate sau sunt prea restrânse, acțiunile de protecție a mediului pot fi limitate. În mod similar, poluanții au fost adăugați în mare măsură ca substanțe individuale, fără a ține cont de efectele mixturilor. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE își exprimă satisfacția că PFAS au fost adăugate ca un grup de 24 de substanțe cu valoare-prag pentru grup și, de asemenea, salută introducerea unei valori-prag pentru pesticidele din apele de suprafață și a unei valori-prag pentru substanțele farmaceutice din apele subterane. Deși unele dintre aceste valori-prag ar putea fi prea ridicate pentru a asigura protecție, aceasta este în acord cu ambiția Strategiei pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice, de a reglementa substanțele ca grup. Totuși, ar trebui dezvoltate astfel de valori-prag și pentru alte grupuri de substanțe, inclusiv pentru bisfenoli, pentru piretroide și pentru neonicotinoide. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Chiar dacă pesticidele sunt interzise, ele pot continua să fie prezente în mediu, fiind o amenințare la adresa vieții acvatice și a sănătății umane, fie prin excepții legale, utilizare ilegală, fie pentru că substanța este greu de degradat. Marea majoritate a pesticidelor detectate în apă în unele state membre nu sunt autorizate, inclusiv DDT, lindan, atrazină și endosulfan (8). Este esențial ca monitorizarea și eforturile de reducere a prezenței lor să continue. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | De asemenea, se propune eliminarea articolului 16 din DCA pe motiv că a devenit caduc. Totuși, acest aspect este corect doar parțial, fiindcă aceasta ar conduce la eliminarea termenului de 20 de ani pentru eliminarea treptată a substanțelor periculoase prioritare. Obligația de eliminare treptată, care este unul dintre principalele obiective ale DCA, poate fi respectată doar dacă este corelată cu un termen precis. Obligația de eliminare treptată a fost ignorată în mare măsură chiar și în temeiul DCA existente; cu cât devine mai puțin concretă, cu atât autoritățile vor încerca mai mult să o ignore. Aceasta ar constitui o reducere semnificativă a ambițiilor. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Făcând trimitere la abordarea „o substanță, o evaluare”, prevăzută în Strategia pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice, propunerea atribuie un rol central Agenției Europene pentru Produse Chimice (ECHA), care să preia o serie de responsabilități de la DG ENVI și de la JRC în ceea ce privește identificarea poluanților apei și a standardelor de calitate asociate acestora. Având în vedere că Agenția Europeană pentru Produse Chimice (ECHA) se ocupă în principal de substanțe chimice reglementate în temeiul Regulamentului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), care nu include pesticidele și produsele farmaceutice, CESE îndeamnă ECHA să-și consolideze capacitatea (juridică și tehnică) pentru produse farmaceutice și pesticide, trebuind să fie echipată pentru a-și îndeplini noile sarcini. De asemenea, CESE recomandă ca ECHA să coopereze în acest context cu parteneri calificați, inclusiv la nivel regional, cum ar fi universitățile și laboratoarele lor. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Ar trebui depuse mai multe eforturi pentru a garanta sănătatea și siguranța la locul de muncă, de exemplu în sectorul agroalimentar. În acest sens, CESE solicită elaborarea unor orientări specifice pentru industriile care utilizează apă cu diverse substanțe în procesele de producție. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Observații specifice

| 4.1. | CESE își exprimă satisfacția că datele de monitorizare și starea ce rezultă ar trebui puse la dispoziția Agenției Europene de Mediu și a publicului cel puțin o dată pe an, în loc de o dată la șase ani, după cum se întâmpla anterior. Aceasta va oferi o imagine mai actualizată a stării apelor Europei și a progreselor înregistrate în direcția atingerii obiectivului DCA. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE salută dispoziția privind utilizarea unor metode bazate pe efecte pentru monitorizarea substanțelor cu efect estrogen. Aceasta va capta efectul tuturor substanțelor cu efect estrogen care au efecte similare, nu numai al celor trei substanțe cu efect estrogen monitorizate cu ajutorul unor tehnici chimice convenționale. Deși includerea valorilor de declanșare în definiția standardului de calitate a mediului deschide posibilitatea pentru introducerea unei monitorizări bazate pe efecte pentru efectele mixturilor în viitoarea evaluare a stării chimice, Comisia ar trebui să fie împuternicită să prezinte acte delegate prin care să impună utilizarea suplimentară a monitorizării bazate pe efecte. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Standardele de calitate pentru glifosat au fost stabilite înaintea emiterii avizului final al Comitetului științific pentru riscurile asupra sănătății și mediului și riscurile emergente (SCHEER), fără să existe vreun indiciu că acestea vor fi revizuite în urma avizului științific final, ceea ce înseamnă că nu este luată în considerare contribuția societății civile din cadrul consultării SCHEER. SCHEER ar trebui să ia în considerare și pozițiile societății civile (9) în acest aviz final. Nu este prea târziu, deoarece procesul de revizuire a standardelor de calitate a mediului (SCM) pentru glifosat este încă în curs, astfel cum prevede Directiva-cadru privind apa, și pe această bază ar trebui să fie întocmită propunerea Comisiei de stabilire a valorilor-prag în apele de suprafață. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE consideră că niciun SCM individual pentru pesticide nu ar trebui să fie mai ridicat decât valoarea propusă pentru cantitatea totală de pesticide (0,5 μg/l) (10). Prin urmare, nu ar trebui utilizate acele SCM propuse pentru apele interioare de suprafață care nu sunt utilizate pentru a capta apă potabilă (86,7 μg/l). În schimb, pe baza unei abordări precaute, CESE recomandă ca SCM propuse pentru apa de suprafață utilizate pentru a capta apă potabilă (0,1 μg/l) să acopere toate apele interioare de suprafață. Pentru „alte ape de suprafață”, SCM ar trebui modificate ulterior la 0,01 μg/l, în conformitate cu practica de a utiliza praguri cu un ordin de mărime mai mic pentru „alte ape de suprafață”, în comparație cu „apele interioare de suprafață”. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Pragul individual pentru pesticide în apele subterane depinde de ceea ce se putea analiza cu tehnicile analitice disponibile în anii 1990 (11). De atunci s-au înregistrat progrese tehnice, iar în prezent pot fi depistate concentrații inferioare. Pentru apele de suprafață sunt deja stabilite valori-prag inferioare pentru mai multe pesticide. CESE regretă că Comisia nu a revizuit valoarea-prag individuală pentru pesticide în revizuirea poluanților apelor de suprafață și subterane. În cazul apelor subterane se aplică un prag arbitrar de 0,1 μg/l pentru produsele de protecție a plantelor, bazat pe tehnici analitice. Între timp au fost îmbunătățite tehnicile care permit ca informațiile științifice să fie disponibile, pentru a stabili praguri pe baza riscului real asociat diferitelor substanțe. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Încă nu există indicatori pentru monitorizarea sănătății sistemelor de apă subterană, precum temperatura, deși știința oferă deja o bază solidă pentru stabilirea de criterii relevante. CESE se întreabă de ce Comisia nu a inclus în propunerea sa astfel de criterii relevante. Astfel de criterii ar trebui adăugate în anexa I la Directiva privind apele subterane, în conformitate cu considerentul 20 și cu articolul 4 alineatul (5) din Directiva privind apele subterane, și ar trebui să respecte cerințele privind apele subterane prevăzute în Rezoluția Parlamentului European referitoare la punerea în aplicare a legislației UE privind apa (17.12.2020). |
| --- | --- |

4.6.

Bruxelles, 22 februarie 2023.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Raportul nr. 7/2018 al AEM, „European waters – Assessment of status and pressures 2018” („Apele europene – evaluarea stării lor și a presiunilor la care sunt supuse”).

1

(2)  Asociația Europeană a Apelor (EWA), Water Manifesto (Manifest pentru apă).

2

(3)  AEM, raportul nr. 9/2021, Drivers of and pressures arising from selected key water management challenges – A European overview (Factori ai presiunilor și presiuni care decurg din anumite provocări-cheie ale gestionării apei – o prezentare generală la nivel european).

3

Drivers of and pressures arising from selected key water management challenges – A European overview

(4)  Comisia Europeană, Green taxation and other economic instruments – Internalising environmental costs to make the polluter pay (Taxarea verde și alte instrumente economice – internalizarea costurilor de mediu pentru a face poluatorul să plătească).

4

Green taxation and other economic instruments – Internalising environmental costs to make the polluter pay

(5)  Curtea de Conturi Europeană, Raportul special 12/2021, Principiul „poluatorul plătește”: aplicare inconsecventă în cadrul politicilor de mediu și al acțiunilor pentru mediu ale UE.

5

(6)  Avizul CESE pe tema „Aplicarea Convenției de la Aarhus – Accesul la justiție în domeniul mediului” (JO C 123, 9.4.2021, p. 66).

6

(7)  De exemplu, autorizațiile emise în temeiul Regulamentului privind produsele fitosanitare (Regulamentul PPP) trebuie revizuite dacă este în pericol starea chimică, astfel cum este prevăzută în Directiva-cadru privind apa.

7

(8)  Rețeaua privind Acțiunea Pesticidelor (PAN Europe) și asociația Ecologistas en Acción, Ríos hormonados: Contamination of Spanish Rivers with Pesticides (Râuri pline de hormoni: contaminarea râurilor spaniole cu pesticide).

8

Ecologistas en Acción

Ríos hormonados: Contamination of Spanish Rivers with Pesticides

(9)  Joint NGO analysis of the European Commission’s proposal for revised list of priority substances for surface and groundwater (Analiză comună efectuată de societatea civilă asupra propunerii Comisiei privind o listă revizuită a substanțelor prioritare pentru apele de suprafață și cele subterane).

9

Joint NGO analysis of the European Commission’s proposal for revised list of priority substances for surface and groundwater

(10)  COM(2022) 540 final, anexa 1.

10

(11)  Cf. observațiile EMA din Guideline on assessing the environmental and human health risks of veterinary medicinal products in groundwater (Orientare privind evaluarea riscurilor pentru mediu și pentru sănătatea umană ale produselor medicinale veterinare din apele subterane) și cele ale AEM din Raportul Centrului Tematic European privind apele continentale, de coastă și marine nr. 1/2020: Pesticides in European rivers, lakes and groundwater – Data assessment (Pesticidele în râurile, lacurile și apele subterane europene – Evaluarea datelor).

11

Guideline on assessing the environmental and human health risks of veterinary medicinal products in groundwater

Pesticides in European rivers, lakes and groundwater – Data assessment

---

| 27.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 146/46 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 146/46

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind calitatea aerului înconjurător și un aer mai curat pentru Europa

[COM(2022) 542 final – 2022/0347 (COD)]

(2023/C 146/08)

| Raportor: | domnul Kęstutis KUPŠYS |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Kęstutis KUPŠYS

| Sesizare | Parlamentul European, 19.1.2023
  Consiliu, 24.1.2023 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 192 alineatul (1) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 3.2.2023 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 22.2.2023 |
| Sesiunea plenară nr. | 576 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 145/9/12 |

Sesizare

Parlamentul European, 19.1.2023

Consiliu, 24.1.2023

Temei juridic

Articolul 192 alineatul (1) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

3.2.2023

Data adoptării în sesiunea plenară

22.2.2023

Sesiunea plenară nr.

576

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

145/9/12

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Aerul curat este un drept fundamental al omului; prin urmare, CESE salută călduros propunerea de revizuire a directivelor privind calitatea aerului înconjurător. Comitetul recomandă alinierea deplină a standardelor UE privind calitatea aerului (inclusiv în ceea ce privește ozonul, sub formă de valori-limită) la orientările actualizate ale Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) privind calitatea aerului la nivel mondial, până cel târziu în 2030, și definirea unui cadru favorabil solid, bazat pe valori-limită, mecanisme de punere în aplicare și norme clare de gestionare. Reducerea poluării aerului are beneficii conexe considerabile pentru atenuarea schimbărilor climatice, securitatea energetică și biodiversitate, și sporește reziliența populațiilor în fața pandemiilor. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE salută abordarea adoptată de Comisie, de a pune accentul pe raportul cost-beneficiu, însă regretă că acest raport este considerat cel mai important indicator de care trebuie să se țină cont în această revizuire, și nu indicatorii privind protecția maximă a vieții și a sănătății umane. Aceasta conduce la o „aliniere mai strânsă”, mai degrabă decât la o „aliniere completă” ca opțiune de politică preferată. Cu excepția dioxidului de azot, propunerea pare să urmărească alinierea la orientările OMS din 2005, și nu la cele mai recente, publicate în septembrie 2021. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Standardele privind aerul curat constituie un cadru juridic, dar reducerea emisiilor intră în sfera de competență a altor pachete legislative. Comitetul este convins că limitele și normele din cadrul directivelor privind calitatea aerului înconjurător, stabilite în mod ambițios și aplicate în timp util, împreună cu măsuri sectoriale eficace, vor conduce la acțiuni îndrăznețe la nivel național și local. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Cetățenii ar trebui să acționeze, la rândul lor, și să învețe despre legătura dintre stilul lor de viață, acțiunile lor și modelele lor de consum și nivelurile de poluare. Oamenii mai bine informați sunt mult mai motivați să acționeze, iar schimbările comportamentale pe termen lung pot fi realizate mai ușor. Prin urmare, CESE solicită majorarea finanțării pentru proiectele științifice cetățenești legate de poluare în cadrul programului Orizont Europa. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Comitetul sprijină ferm dreptul la despăgubiri pentru persoanele care au suferit un prejudiciu pentru sănătate din cauza poluării atmosferice și sancțiunile pentru persoanele fizice și juridice din statul membru care a încălcat normele. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Context

| 2.1. | Poluarea aerului înconjurător (troposferic) este principala cauză de mediu a impactului asupra sănătății în UE, cu peste 300 000 de decese premature estimate pe an (1). OMS afirmă că s-a estimat că poluarea aerului, atât în orașe, cât și în zonele rurale, cauzează anual 4,2 milioane de decese premature la nivel mondial (2). Acest lucru se datorează efectelor cumulative ale poluării aerului asupra sănătății publice. De exemplu, expunerea la particule fine în suspensie (PM) cu un diametru de maximum 2,5 microni (PM2,5) cauzează numeroase probleme de sănătate, inclusiv boli cardiovasculare și respiratorii și cancer. De asemenea, poluarea aerului ne afectează mediul înconjurător, provocând acidifiere, eutrofizare și pierderi de recolte. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | În întreaga UE se înregistrează pe scară largă depășiri ale valorilor-limită pentru calitatea aerului (3), concentrațiile depășind cu mult cele mai recente recomandări ale OMS (4). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Directivele privind calitatea aerului înconjurător [Directiva 2008/50/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5) și Directiva 2004/107/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind arsenicul, cadmiul, mercurul, nichelul și hidrocarburile aromatice policiclice în aerul înconjurător (6)] stabilesc norme pentru gestionarea poluării aerului și standarde UE privind poluarea aerului pentru 12 poluanți atmosferici: dioxid de sulf (SO2), dioxid de azot (NO2)/oxizi de azot (NOx), particule în suspensie (PM10 și PM2,5), ozon (O3), benzen (C6H6), plumb (Pb), monoxid de carbon (CO), arsenic (As), cadmium (Cd), nichel (Ni) și benzo(a)piren (C20H12). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Verificarea adecvării (7) a concluzionat că actualele directive privind calitatea aerului înconjurător au contribuit la reducerea poluării aerului. Numărul deceselor timpurii care pot fi atribuite poluării aerului este cu 70 % mai mic decât în anii 1990. Cu toate acestea, aerul înconjurător de pe continentul nostru este încă prea poluat, în detrimentul sănătății oamenilor și al mediului. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | În ceea ce privește efectele lor nocive asupra sănătății umane, agenții poluanți cu cel mai mare impact din Europa sunt PM2,5, NO2 și ozonul de la nivelul solului. Uniunea Europeană dorește să atingă nivelul zero de poluare cel târziu până în 2050, în sinergie cu eforturile legate de neutralitatea climatică. Între timp, actuala revizuire a directivelor privind calitatea aerului înconjurător vizează, printre altele:






  — | introducerea unor standarde mai stricte privind calitatea aerului, aliniate mai îndeaproape la noile orientări ale OMS; |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

introducerea unor standarde mai stricte privind calitatea aerului, aliniate mai îndeaproape la noile orientări ale OMS;

| — | susținerea dreptului la aer curat și îmbunătățirea accesului la justiție; |
| --- | --- |

—

susținerea dreptului la aer curat și îmbunătățirea accesului la justiție;

| — | stabilirea unor regimuri de sancționare și de despăgubire mai eficace atunci când sunt încălcate normele privind calitatea aerului; |
| --- | --- |

—

stabilirea unor regimuri de sancționare și de despăgubire mai eficace atunci când sunt încălcate normele privind calitatea aerului;

| — | consolidarea normelor de monitorizare și modelare a calității aerului pentru a sprijini acțiunile de prevenire și măsurile specifice; |
| --- | --- |

—

consolidarea normelor de monitorizare și modelare a calității aerului pentru a sprijini acțiunile de prevenire și măsurile specifice;

| — | clarificarea cerințelor privind definirea, adoptarea și punerea în aplicare a unor planuri reglementate și eficace privind calitatea aerului, vizând atât prevenirea, cât și remedierea încălcărilor legislației; |
| --- | --- |

—

clarificarea cerințelor privind definirea, adoptarea și punerea în aplicare a unor planuri reglementate și eficace privind calitatea aerului, vizând atât prevenirea, cât și remedierea încălcărilor legislației;

| — | îmbunătățirea accesului la informațiile publice și a calității acestora. |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea accesului la informațiile publice și a calității acestora.

3.   Observații generale

Calea către reducerea la zero a poluării

| 3.1. | Dreptul la aer curat este un drept fundamental al omului recunoscut la nivel internațional (8). Prin urmare, CESE salută călduros propunerea de revizuire a directivelor privind calitatea aerului înconjurător. Legislația UE privind calitatea aerului s-a dovedit a fi un instrument esențial și fundamental pentru reducerea poluării aerului în UE. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Nivelul de aliniere a standardelor UE privind calitatea aerului la cele mai recente orientări ale OMS este o chestiune de opțiune politică și depinde de ambițiile de la nivelul statelor și al orașelor. În raportul său de evaluare a impactului (9), Comisia Europeană a analizat și descris trei scenarii (și opțiunile de politică corespunzătoare). Alegerea unuia dintre acestea este politică, și nu „pur științifică”. Cele trei opțiuni se disting prin diferite niveluri de ambiție: „aliniere completă” (I-1), „aliniere mai strânsă” (I-2) și „aliniere parțială” (I-3). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE salută abordarea Comisiei de a se concentra asupra raportului „beneficii/costuri”, dar regretă faptul că raportul, și nu nivelul maxim de protecție a vieții umane și a indicatorilor de sănătate, este considerat cel mai important indicator care trebuie luat în considerare în cadrul acestei revizuiri, conducând astfel la opțiunea de politică I-2, „aliniere mai strânsă”. Cu excepția NO2, propunerea vizează într-adevăr o aliniere la Orientările OMS din 2005, și nu la cele noi, publicate în 2021. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE solicită ca, în cel mai scurt termen posibil, să se evalueze progresele înregistrate și să se revizuiască obiectivele, aliniindu-se pe deplin standardele UE privind calitatea aerului la orientările actualizate ale OMS până cel târziu în 2030. Această aliniere ar trebui să fie însoțită de un cadru favorabil solid, care să prevadă valori-limită, mecanisme de punere în aplicare și norme de gestionare clare. |
| --- | --- |

3.4.

Limitările propunerii actuale

| 3.5. | Din păcate, majoritatea statelor membre încă nu respectă standardele existente ale UE privind calitatea aerului și nu iau măsuri eficace pentru îmbunătățirea calității aerului, după cum o arată numărul de proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor aflate în derulare. Astfel, se preconiza că revizuirea nu numai că va stabili nivelul adecvat de ambiție, în coerență cu criteriile științifice, pentru a stimula inițiative mai decisive, ci și că va îmbunătăți normele privind punerea în aplicare și asigurarea respectării dispozițiilor, pentru a sprijini și a ghida mai bine statele membre și autoritățile competente. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Comitetul solicită eliminarea eventualelor lacune din legislație, legate de sănătatea umană și protecția mediului. Articolele 16 și 17 conțin dispoziții conform cărora tratarea carosabilului cu nisip sau sare în timp de iarnă și sursele naturale de poluare a aerului nu fac obiectul obligației de conformitate. Din punctul de vedere al Comitetului, această abordare contrazice obiectivele legislației. Sursele naturale și antropice se combină și amplifică efectul agenților poluanți. Neglijând sursele naturale de poluare a aerului, am continua să punem în pericol viețile oamenilor. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | În mod similar, la articolul 29, statele membre trebuie să stabilească sancțiuni „eficace, proporționale și cu efect de descurajare” pentru „persoanele fizice și juridice” din statul membru care a încălcat normele. Acesta reprezintă un pas în direcția cea bună, iar Comitetul îl sprijină cu fermitate, deoarece este extrem de important să existe un regim de sancțiuni funcțional pentru a aborda cazurile de nerespectare, împreună cu dispozițiile articolului 28 privind dreptul la despăgubiri pentru persoanele care au suferit un prejudiciu pentru sănătate (chiar și parțial) din cauza poluării aerului. Comitetul solicită stabilirea unei legături clare și strict raționale între sursa poluantă și poluator, care să clarifice responsabilitățile și sancțiunile aferente; solicită, totodată, clarificări suplimentare cu privire la dispozițiile privind planurile privind calitatea aerului și căile de atac (inclusiv sancțiunile financiare) legate de nerespectarea standardelor de calitate a aerului până la termenele-limită. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | O atenție specială ar trebui acordată ozonului. Conform estimării AEM, anual, 24 000 de decese premature sunt cauzate de expunerea la ozon (10). Ozonul este un poluant care nu este emis direct de surse primare. Acesta se formează printr-o serie de reacții complexe în atmosferă, determinate de energia transferată moleculelor de dioxid de azot atunci când acestea absorb lumina de la radiațiile solare (11). Efectele ozonului de la nivelul solului asupra sănătății umane sunt bine identificate: cercetările epidemiologice recente au demonstrat că expunerile la ozon sunt asociate cu creșterea mortalității și a morbidității (12) și cu daune grave aduse naturii și culturilor. Nu s-au luat încă măsuri eficace pentru a reduce rapid emisiile de precursori ai ozonului, cum ar fi metanul, în pofida publicării recente a Planului de acțiune al UE privind metanul în cadrul angajamentului mondial referitor la metan. Cu toate acestea, Comitetul salută intenția de a analiza, cu ocazia revizuirii din 2025 a Directivei privind angajamentele naționale de reducere a emisiilor, posibila includere a metanului printre poluanții reglementați. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | La articolul 13, Comisia propune stabilirea de „valori-limită” pentru aproape toți poluanții atmosferici care fac în prezent obiectul „valorilor-țintă”, cu excepția ozonului, pentru care există încă doar „valori-țintă”. Această derogare este justificată de „caracteristicile complexe ale formării sale în atmosferă, care complică sarcina de evaluare a fezabilității conformității cu valorile-limită stricte”. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | În opinia Comitetului, astfel de „valori-țintă” nu vor stimula suficient statele membre și autoritățile competente să reducă ozonul troposferic, unul dintre cei mai importanți trei poluanți. Există soluții pentru reducerea ozonului toxic. Reducerea precursorilor ozonului, cum ar fi NO2, compușii organici volatili (COV) nemetanici și emisiile de metan, va contribui la scăderea concentrațiilor de ozon. Îmbunătățirea standardelor privind emisiile provenite de la vehicule, reducerea utilizării sau interzicerea solvenților, a vopselelor sau a pulverizatoarelor cu un conținut ridicat de COV, reducerea efectivă a emisiilor de metan provenite din energie, deșeuri și agricultură (sector care contribuie în cea mai mare măsură) reprezintă modalități eficiente de a reduce în consecință ozonul troposferic. Aceste instrumente cunoscute ar trebui exploatate pe deplin. Comitetul recomandă alinierea completă a standardelor UE privind ozonul, sub forma unei „valori-limită”, la Orientările mondiale din 2021 ale OMS privind calitatea aerului. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Pe lângă propunerea Comisiei, ar trebui introduse situri de monitorizare suplimentare pentru particulele ultrafine (UFP), carbonul negru și amoniac. Densitatea propusă nu este suficientă pentru a contribui la realizarea de studii epidemiologice. Siturile de monitorizare trebuie să fie planificate astfel încât datele lor să fie suficiente pentru a informa în mod adecvat autoritățile locale din domeniul sănătății cu privire la riscurile pentru sănătate pe care le prezintă poluarea locală, inclusiv poluanții emergenți care prezintă motive de îngrijorare, în special în ceea ce privește populațiile vulnerabile și zonele foarte poluate. |
| --- | --- |

3.11.

Măsuri sectoriale specifice

| 3.12. | În ceea ce privește articolul 10 din propunere, Comitetul sugerează ca fiecare stat membru să stabilească cel puțin un supersit de monitorizare pentru fiecare oraș cu peste 250 000 de locuitori într-o locație de fond urbană. Statele membre care nu au orașe cu peste 250 000 de locuitori trebuie să stabilească cel puțin un supersit de monitorizare într-o locație de fond urbană. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Pe lângă orientările pur medicale, OMS recomandă protejarea naturii și conservarea aerului curat, precum și realizarea de investiții în energie curată, pentru a asigura o tranziție energetică rapidă și sănătoasă, care va aduce beneficii și în lupta împotriva schimbărilor climatice. OMS recomandă, de asemenea, construirea unor orașe sănătoase și locuibile, prin promovarea unei mobilități active și mai curate, cum ar fi transportul public, mersul cu bicicleta și mersul pe jos, stoparea utilizării banilor contribuabililor pentru a subvenționa combustibilii fosili care cauzează poluarea aerului, și promovarea unei alimentații sănătoase. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Aceste puncte de acțiune ar trebui să ghideze și procesul decizional european. Pactul verde european și inițiativele relevante ample precum „Pregătiți pentru 55” sau REPowerEU ar trebui adoptate și puse în aplicare în contextul sănătății publice și al protecției mediului (13), astfel încât să contribuie la atenuarea schimbărilor climatice și la adaptarea la acestea, la securitatea aprovizionării cu energie și la luarea în considerare a considerentelor geopolitice. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Din acest motiv, CESE consideră că există încă posibilități de îmbunătățire a propunerii. Lacuna propunerii Comisiei rezidă în mod clar în faptul că aceasta nu privește dincolo de ceea ce este cuantificabil din punct de vedere tehnic în prezent. Impactul măsurilor de politică este modelat până la reduceri maxime fezabile din punct de vedere tehnic, scenariul de referință subestimând deja potențialul. Fără îndoială, o legislație sectorială puternică suplimentară (de exemplu, în sectorul transporturilor, al încălzirii locuințelor și în sectorul agroalimentar) ar fi utilă pentru asigurarea unui aer mai curat:






  — | reglementarea tuturor poluanților care dăunează sănătății umane, mediului și climei; |
| --- | --- | --- |

3.15.

—

reglementarea tuturor poluanților care dăunează sănătății umane, mediului și climei;

| — | stabilirea unor limite stricte în materie de emisii pentru sobe și cazane, în cadrul revizuirii standardelor privind proiectarea ecologică; |
| --- | --- |

—

stabilirea unor limite stricte în materie de emisii pentru sobe și cazane, în cadrul revizuirii standardelor privind proiectarea ecologică;

| — | garantarea faptului că sectorul agroalimentar contribuie, de asemenea, la atingerea nivelurilor din Orientările OMS până în 2030, în special prin reducerea emisiilor de amoniac și metan; |
| --- | --- |

—

garantarea faptului că sectorul agroalimentar contribuie, de asemenea, la atingerea nivelurilor din Orientările OMS până în 2030, în special prin reducerea emisiilor de amoniac și metan;

| — | promovarea transportului public și descurajarea utilizării automobilelor personale; |
| --- | --- |

—

promovarea transportului public și descurajarea utilizării automobilelor personale;

| — | reducerea limitelor de emisii ale vehiculelor din UE la cel mai scăzut nivel posibil la nivel mondial (și o acționare cât mai rapidă cu putință), eliminând totodată progresiv motoarele cu ardere internă; |
| --- | --- |

—

reducerea limitelor de emisii ale vehiculelor din UE la cel mai scăzut nivel posibil la nivel mondial (și o acționare cât mai rapidă cu putință), eliminând totodată progresiv motoarele cu ardere internă;

| — | îmbunătățirea testării, omologării și certificării vehiculelor; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea testării, omologării și certificării vehiculelor;

| — | monitorizarea emisiilor rutiere, de exemplu prin tehnologia de teledetecție; |
| --- | --- |

—

monitorizarea emisiilor rutiere, de exemplu prin tehnologia de teledetecție;

| — | armonizarea cadrului european (14) pentru zonele cu emisii scăzute/cu emisii zero și introducerea unui portal unic la nivelul UE pentru verificarea și înmatricularea vehiculelor pentru intrarea în astfel de zone. |
| --- | --- |

—

armonizarea cadrului european (14) pentru zonele cu emisii scăzute/cu emisii zero și introducerea unui portal unic la nivelul UE pentru verificarea și înmatricularea vehiculelor pentru intrarea în astfel de zone.

| 3.16. | Normele privind aerul curat constituie un cadru juridic, dar reducerea emisiilor intră în sfera de competență a altor pachete legislative. În opinia Comitetului, conceptul de zonă cu emisii scăzute/cu emisii zero oferă un exemplu perfect de „bune practici”. De exemplu, este posibil să nu fi existat o zonă cu emisii scăzute (ZES) la Bruxelles dacă nu ar fi existat norme pentru a asigura respectarea măsurilor pentru atingerea acestor obiective. Ulterior, pe măsură ce tot mai multe orașe ating normele, obiectivele directoare trebuie să fie actualizate pe baza datelor științifice pentru a îmbunătăți în permanență calitatea aerului. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Procesul descris mai sus creează un ciclu virtuos de acțiuni și consecințe. Limitele și normele din cadrul directivelor privind calitatea aerului înconjurător, stabilite în mod ambițios și aplicate în timp util, împreună cu măsuri sectoriale eficace, vor conduce la realizarea de acțiuni îndrăznețe la nivel național și local. Aceasta va facilita atingerea obiectivelor ambițioase în materie de aer curat. În opinia Comitetului, toate oportunitățile posibile ale acestui lanț de acțiuni nu sunt luate în considerare pe deplin în evaluarea impactului și în propunere. Dacă s-ar fi ținut seama de acestea la planificarea inițială a propunerii, opțiunea unei „alinieri complete” (I-1) ar fi putut fi aleasă drept calea de urmat, în locul unei „alinieri mai strânse” (I-2), care este mai puțin ambițioasă. |
| --- | --- |

3.17.

Creșterea gradului de sensibilizare a publicului

| 3.18. | În pofida îmbunătățirii sale începând din anii 1990, calitatea aerului reprezintă în continuare o preocupare majoră pentru cetățenii europeni. Majoritatea europenilor (peste 80 %) consideră că problemele de sănătate cum ar fi bolile respiratorii, astmul și bolile cardiovasculare reprezintă probleme grave în țările lor, fiind cauzate de poluarea aerului (15). |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Deși majoritatea europenilor cred că nu sunt bine informați (60 %), aproape jumătate dintre respondenții la sondaj consideră că nivelul de calitate a aerului s-a deteriorat în ultimii 10 ani (47 %). În pofida faptului că numărul persoanelor expuse la o poluare ridicată a aerului a scăzut constant, cei care sunt expuși la aceasta încă suferă de probleme grave de sănătate și nu găsesc dovezi tangibile care să ateste creșterea calității aerului înconjurător. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Încă nu este clar cât de multe ar fi pregătiți cetățenii să facă, în mod proactiv, pentru a îmbunătăți, direct sau indirect, calitatea aerului înconjurător. Totuși, acțiunile de sensibilizare au două efecte: |
| --- | --- |

3.20.

| 3.20.1. | în primul rând, europenii ar trebui să învețe despre legătura dintre stilul lor de viață, acțiunile lor, modelele lor de consum și nivelurile de poluare. O astfel de legătură clară ar duce la o mai bună acceptare din partea publicului a introducerii măsurilor de politică legate de schimbarea comportamentului; |
| --- | --- |

3.20.1.

| 3.20.2. | în al doilea rând, eficacitatea unor astfel de măsuri de politică ar fi mult mai mare și ar genera rezultate cumulative dacă cetățenii ar afla despre rezultatele schimbărilor lor comportamentale. Îmbunătățirea calității aerului înconjurător poate fi observată clar cu „ochiul liber”, în special în mediul urban. Cu toate acestea, datele științifice, prezentate într-un mod interactiv și ușor de înțeles, pot favoriza un cerc virtuos. Oamenii mai bine informați sunt mult mai motivați să acționeze, iar schimbările comportamentale pe termen lung pot fi realizate mai ușor. |
| --- | --- |

3.20.2.

| 3.21. | Știința cetățenească acționează ca un factor decisiv în formarea opiniei publice cu privire la toate aspectele legate de poluare și la impactul acestora asupra vieții cetățenilor. CESE subliniază succesul unor inițiative precum „CurieuzeNeuzen” (16), care au acționat ca un catalizator pentru acceptarea publică a zonelor cu emisii scăzute în mai multe orașe din Belgia, și solicită intensificarea finanțării în cadrul programului Orizont Europa pentru proiectele științifice cetățenești legate de poluare. |
| --- | --- |

3.21.

4.   Observații specifice privind poluanții atmosferici emergenți

Particulele ultrafine

| 4.1. | Particulele ultrafine sunt particule cu un diametru de maximum 0,1 μm (100 nm). Aceste particule rezultă din surse naturale sau antropice, cum ar fi activitățile de combustie. În pofida dovezilor tot mai numeroase privind impactul PUF asupra sănătății, acești poluanți nu sunt reglementați de actualele directive privind calitatea aerului înconjurător. CESE observă o ambiție tot mai mare de a transforma cunoștințele existente privind impactul asupra sănătății în recomandări politice. Cu toate acestea, este necesar să se colecteze informații suplimentare cu privire la această chestiune. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Prin urmare, CESE solicită acțiuni specifice suplimentare, prin intermediul programului Orizont Europa, pentru a finanța în mod sistematic cercetarea privind PUF. În pofida lipsei unor indicatori specifici privind PUF, ar putea fi util să se înceapă o campanie de sensibilizare a publicului pentru a-i informa pe cetățenii europeni cu privire la riscurile „emergente” generate de această clasă poluantă căreia nu i s-a acordat suficientă atenție. |
| --- | --- |

4.2.

Carbonul negru

| 4.3. | Carbonul negru (CN) înseamnă particule fine generate de arderea combustibililor fosili sau a biomasei. Carbonul negru are efecte adverse asupra sănătății, provocând boli cardiace sau pulmonare, dar este și un accelerator al schimbărilor climatice, dat fiind că o tonă de carbon negru are un efect de încălzire globală de până la 500 de ori mai puternic decât o tonă de CO2. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Comitetul ia în considerare trimiterile la studii, furnizate de OMS (17), care identifică efectele semnificative din punct de vedere statistic asupra sănătății cauzate de expunerea la carbon negru la niveluri de 1,08 până la 1,15 μg/m3. Cu toate acestea, OMS nu susține aceste niveluri în recomandarea sa privind bunele practici. În opinia Comitetului, acest lucru nu ar trebui să constituie o scuză pentru a nu lua măsuri privind carbonul negru. În mod similar, ar trebui luate măsuri pentru a reduce nivelurile de PUF, cum ar fi în cazul PM2,5 și PM10. Dacă se așteaptă încă trei sau cinci ani pentru dovezi din partea unor proiecte de cercetare finanțate de UE sau pentru un alt ghid al OMS înseamnă că mii de vieți se vor pierde și criza climatică va fi accelerată. |
| --- | --- |

4.4.

Amoniacul

| 4.5. | Amoniacul (NH3) este un compus anorganic din azot și hidrogen. Nivelurile ridicate de amoniac dăunează plămânilor și reprezintă o cauză a mortalității. NH3 este un factor important care contribuie la depășirea nivelurilor de particule secundare în suspensie. De asemenea, acesta deteriorează mediul înconjurător și afectează biodiversitatea prin acidifiere și eutrofizare. Reducerea amoniacului poate fi realizată în sectoarele agroalimentar, al transporturilor și al „utilizării solvenților și a produselor”. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Nu există recomandări ale OMS privind concentrațiile de amoniac în aerul înconjurător legate de impactul asupra sănătății. Cu toate acestea, impactul său asupra sănătății și mediului este bine documentat (18), deoarece emisiile de amoniac contribuie la formarea PM2,5 secundar, pentru care există Orientările OMS privind calitatea aerului. Experții au sugerat un nivel critic pe termen lung pentru vegetație (plante superioare) de 3 μg/m3. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Propunerea recentă de revizuire a Directivei privind emisiile industriale (19), precum și ambiția sa sporită de a reduce emisiile industriale și de a extinde domeniul său de aplicare la cele mai mari unități zootehnice din UE, pot contribui în mod semnificativ la reducerea emisiilor de amoniac, deoarece principala sursă de emisii de NH3 este agricultura, și aproximativ trei pătrimi din emisiile din UE sunt cauzate de gestionarea dejecțiilor animaliere provenite din creșterea animalelor (20). Cu toate acestea, Directiva privind emisiile industriale ar trebui pusă în aplicare în mod proporțional și eficient din punctul de vedere al costurilor, pentru a se evita o creștere suplimentară a costurilor de producție în sectorul agroalimentar (21). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Pentru a asigura subzistența, sănătatea și bunăstarea persoanelor, CESE susține că este necesar să se pună în aplicare, de asemenea, un mecanism solid de sprijin pentru persoanele și industriile vulnerabile, astfel încât soluții practice privind emisiile de NH3 în creșterea animalelor să fie disponibile „pe teren”. Acest sprijin ar trebui să includă finanțarea progreselor tehnologice cunoscute și continuarea cercetării. În general, întreprinderile din sectorul creșterii animalelor ar trebui încurajate să facă schimbări favorabile mediului și sănătății, menținându-și, în același timp, funcția critică de a furniza bunuri pentru populație (22). |
| --- | --- |

4.8.

Bruxelles, 22 februarie 2023.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  AEM, Impactul poluării aerului asupra sănătății în Europa.

1

(2)  OMS, Poluarea aerului înconjurător (troposferic).

2

(3)  AEM, Starea calității aerului în Europa în 2022.

3

(4)  OMS, Orientări globale privind calitatea aerului.

4

(5)  Directiva 2008/50/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 mai 2008 privind calitatea aerului înconjurător și un aer mai curat pentru Europa (JO L 152, 11.6.2008, p. 1).

5

(6)  Directiva 2004/107/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 decembrie 2004 privind arsenicul, cadmiul, mercurul, nichelul și hidrocarburile aromatice policiclice în aerul înconjurător (JO L 23, 26.1.2005, p. 3).

6

(7)  CIRCABC, Politica în domeniul aerului.

7

(8)  Rezoluția A/76/L.75 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite și NAT/824.

8

(9)  Comisia Europeană, Calitatea aerului – revizuirea normelor UE.

9

(10)  AEM, Impactul poluării aerului asupra sănătății în Europa

10

(11)  OMS, Orientări globale privind calitatea aerului

11

(12)  Agenția SUA pentru protecția mediului, Efectele ozonului asupra sănătății populației generale

12

(13)  O atenție deosebită ar trebui acordată noilor standarde privind emisiile vehiculelor Euro 7, deoarece transportul rutier este principala cauză a poluării aerului înconjurător în teritoriile urbane. Neîndeplinirea așteptărilor privind Euro 7 este exprimată de numeroase părți interesate (precum Transport & Environment).

13

(14)  CESE constată că strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă [COM(2020) 789 final] include angajamentul Comisiei de a lansa un studiu dedicat privind soluțiile menite să asigure „regimuri de limitare a accesului vehiculelor în mediul urban” mai eficace și ușor de utilizat, respectând totodată principiul subsidiarității.

14

(15)  Eurobarometru, Atitudinile cetățenilor europeni față de calitatea aerului. În COM(2021) 44 se ține seama de legătura dintre cancer și poluare. CESE consideră că este necesar ca, în viitoarele sondaje Eurobarometru, să se adauge o întrebare privind atitudinile față de cancer (precum și față de diabet și demență) ca reprezentând o consecință a poluării aerului.

15

(16)  CurieuzeNeuzen in Vlaanderen. Campanii similare au fost conduse de grupuri ale societății civile din Germania, Irlanda, Italia, Lituania, Polonia, Slovacia și alte câteva țări din UE.

16

(17)  UNEP, Efectele carbonului negru asupra sănătății.

17

(18)  UNECE, Towards Cleaner Air, Scientific Assessment Report 2016 (Pe calea către un aer mai curat, Raport de evaluare științifică 2016).

18

(19)  Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale (prevenirea și controlul integrat al poluării) (JO L 334, 17.12.2010, p. 17).

19

(20)  76,2 % în 2020, în conformitate cu Tabloul de bord privind emisiile de poluanți atmosferici la nivel național.

20

(21)  Avizul CESE pe tema „Revizuirea Directivei privind emisiile industriale (DEI) și a Regulamentului privind E-PRTR” (JO C 443, 22.11.2022, p. 130).

21

(22)  Avizul CESE pe tema „Revizuirea Directivei privind emisiile industriale (DEI) și a Regulamentului privind E-PRTR” (JO C 443, 22.11.2022, p. 130).

22

---

| 27.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 146/53 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 146/53

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Comunicare referitoare la orientările privind o reformă a cadrului de guvernanță economică al UE

[COM(2022) 583 final]

(2023/C 146/09)

| Raportor: | Krister ANDERSSON |
| --- | --- |
| Coraportoare: | Dominika BIEGON |

Raportor:

Krister ANDERSSON

Coraportoare:

Dominika BIEGON

| Sesizare | Comisia Europeană, 19.12.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în secțiune | 1.2.2023 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 23.2.2023 |
| Sesiunea plenară nr. | 576 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 202/3/7 |

Sesizare

Comisia Europeană, 19.12.2022

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în secțiune

1.2.2023

Data adoptării în sesiunea plenară

23.2.2023

Sesiunea plenară nr.

576

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

202/3/7

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) salută călduros Comunicarea Comisiei care prezintă orientările pentru o reformă a cadrului de guvernanță economică. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE este de acord cu Comisia că este nevoie de un acord rapid, înaintea proceselor bugetare ale statelor membre pentru 2024. După cum a arătat Comisia, este nevoie urgentă de o coordonare solidă a politicii bugetare și structurale, dar și de o supraveghere economică și fiscală eficace, care să stimuleze creșterea incluzivă și să ajute Banca Centrală Europeană (BCE) să își atingă obiectivele stabilite. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE este de acord cu Comisia că statele membre nu au dat dovadă de politici prudente în perioadele favorabile (1) și că, totodată, normele fiscale au limitat marja de manevră la nivel fiscal în timpul recesiunilor economice în unele state membre. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE recunoaște planul Comisiei de a menține valori de referință. Criteriul deficitului de 3 % din PIB are un efect politic și de semnal de piață. Per ansamblu, CESE subliniază că planurile fiscale structurale trebuie să asigure că ponderile datoriei publice în produsul intern brut se află pe un traseu descendent sau rămân la niveluri prudente. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE sprijină propunerea Comisiei de a nu mai aplica norma rigidă de 1/20, întrucât ar putea îngreuna excesiv statele membre cu o rată ridicată a îndatorării, având un impact negativ asupra creșterii și chiar a sustenabilității datoriei în sine. Evaluarea la jumătatea perioadei, la patru ani, pentru efectuarea ajustărilor fiscale, care poate fi prelungită cu încă trei ani la nevoie, pare, de asemenea, proporțională. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE salută accentul pus de Comisie pe cheltuielile primare nete ca principal parametru de evaluare a noii guvernanțe economice. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE subliniază că politica fiscală este domeniul clasic al politicii parlamentare, întrucât afectează întreaga structură a cheltuielilor și veniturilor statului. Pentru ca un cadru reformat să aibă succes, este esențială asumarea procesului. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE susține că este nevoie urgentă de o reformă solidă a guvernanței economice europene, în interesul oamenilor, al întreprinderilor și al guvernelor. Prin urmare, este important să fie dezvoltate măsuri suplimentare care ar putea fi adoptate pentru a îmbunătăți asumarea normelor, garantând astfel că toate guvernele se angajează la un cadru revizuit. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE consideră fundamental ca viitoarele propuneri legislative să stabilească standarde minime de supraveghere parlamentară națională și de implicare a societății civile organizate în elaborarea de planuri fiscale structurale naționale pe termen mediu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE subliniază necesitatea unor norme adecvate care să asigure o punere în aplicare strictă. În cazurile excepționale în care se iau în considerare sancțiuni, acestea trebuie să fie eficace și puse în aplicare în mod transparent. Normele trebuie aplicate în mod egal tuturor statelor membre pentru a menține credibilitatea. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE salută evidențierea îmbunătățirii calității și a cantității investițiilor publice drept factor care trebuie luat în considerare în procesul de asigurare a sustenabilității datoriilor. De asemenea, CESE salută prelungirea traiectoriei de ajustare, care poate fi acordată pentru cel mult trei ani. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Pentru a atinge obiectivele climatice ale UE, trebuie revizuit complet capitalul social și trebuie extinse investițiile publice și private. În trecut, CESE a solicitat măsuri de eliminare a decalajului masiv în materie de investiții (2). Comitetul subliniază că ar putea fi necesare inițiative suplimentare pentru a asigura mobilizarea unor capitaluri private și publice suficiente pentru tranziția verde și coeziunea socială. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Pentru a asigura transparența și a facilita monitorizarea eficace a punerii în aplicare a planurilor fiscale structurale pe termen mediu, statele membre trebuie să transmită rapoarte anuale privind progresele și să detalieze stadiul punerii în aplicare a reformelor și a investițiilor. Aceste rapoarte și evaluările Comisiei și ale Consiliului, efectuate în contextul supravegherii anuale, ar trebui puse la dispoziția publicului. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Context

| 2.1. | Comunicarea Comisiei Europene (3) conține principiile generale pentru un cadru reformat de guvernanță economică al UE. Pentru îmbunătățirea cadrului actual, inițiativa Comisiei vizează consolidarea sustenabilității datoriei și consolidarea creșterii durabile și favorabile incluziunii prin investiții și reforme. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Cheltuielile primare nete, și anume cheltuielile aflate sub controlul guvernului, sunt principalul indicator luat în considerare de Comisie. De asemenea, cheltuielile primare nete vor constitui baza stabilirii traiectoriilor de ajustare fiscală și a efectuării supravegherii fiscale anuale, în vederea simplificării normelor actuale. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | În plus, Comisia va elabora o traiectorie de ajustare fiscală de referință pentru fiecare stat membru, pentru o perioadă de patru ani, pe baza unei metodologii stabilite pentru analiza și evaluarea sustenabilității datoriilor. Traiectoria de ajustare ar trebui să garanteze că ratele de îndatorare ale statelor membre cu dificultăți specifice în materie de îndatorare vor urma o tendință descendentă, garantând că deficitul rămâne sub nivelul de 3 % din PIB prevăzut în normele din tratate. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Comisia va monitoriza în mod constant punerea în aplicare a planurilor, solicitându-le statelor membre să transmită rapoarte anuale de progres privind aplicarea planurilor lor, pentru ca activitatea de monitorizare să fie mai eficace și mai transparentă. Va rămâne în vigoare procedura aplicabilă deficitelor excesive (PDE), iar PDE bazată pe îndatorare va fi consolidată și declanșată atunci când un stat membru cu o datorie de peste 60 % din PIB se abate de la traiectoria de cheltuieli convenită. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Abordarea pe termen mediu adoptată de Comisie va permite diferențierea între statele membre, în funcție de provocările legate de sustenabilitatea datoriei. Ținând cont de sarcina ce revine statelor membre cu un grad ridicat de îndatorare, nivelul actual de referință pentru reducerea ratei de îndatorare (așa-numita regulă de 1/20) va fi înlocuit cu o supraveghere bazată mai mult pe riscuri, pentru a evita consecințele negative asupra creșterii și a sustenabilității datoriilor. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Comisia intenționează să consolideze mecanismele de asigurare a respectării legislației ca o contrapartidă necesară a unei supravegheri bazate pe riscuri. Instrumentele de asigurare a respectării vor include: (i) sancțiuni financiare eficace, care vor fi limitate și vor prezenta un grad mai mare de probabilitate, reducându-li-se valoarea; (ii) sancțiuni asupra reputației, în cazul PDE sau al altor abateri; (iii) condiționalități macroeconomice pentru finanțarea din partea UE. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE salută călduros comunicarea Comisiei care prezintă orientările pentru o reformă a cadrului de guvernanță economică. Totodată, CESE constată că încă trebuie definite numeroase detalii, ceea ce permite doar o evaluare preliminară. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE este de acord cu Comisia că este nevoie de un acord rapid, înaintea proceselor bugetare ale statelor membre pentru 2024. După cum a arătat Comisia, este nevoie urgentă de o coordonare solidă a politicii bugetare și structurale, dar și de o supraveghere economică și fiscală eficace, care să stimuleze creșterea incluzivă și să reducă dezechilibrele sociale și economice, în coordonare cu acțiunea instituțională a Băncii Centrale Europene în vederea atingerii obiectivelor sale convenite. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE apreciază abordarea cuprinzătoare a Comisiei, axată pe planurile fiscale structurale naționale pe termen mediu care acoperă obiective fiscale, de reformă și de investiții într-un singur cadru. Aceste planuri conferă statelor membre o flexibilitate sporită, într-o manieră echitabilă și într-un cadru bazat pe riscuri, care se va evalua pe termen mediu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE sprijină ambiția și elementele fundamentale ale inițiativei Comisiei, care vizează îmbunătățirea responsabilității la nivel național, simplificarea cadrului, trecerea la o prioritizare sporită a acțiunilor pe termen mediu, precum și acțiuni de asigurare a respectării mai solide și mai coerente (4). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE este de acord cu Comisia că statele membre nu au dat dovadă de politici prudente în perioadele favorabile (5) și că, totodată, normele fiscale au limitat marja de manevră la nivel fiscal în timpul recesiunilor economice în unele state membre. CESE constată că anii care prezintă performanțe pozitive în materie de creștere ar trebui asociați cu reducerea raportului dintre datorie și PIB, permițând utilizarea flexibilității fiscale în perioadele de recesiune. Totodată, atunci când statele membre se confruntă cu stagnare sau cu recesiuni profunde, este nevoie de o marjă de manevră la nivel fiscal. CESE consideră că propunerea Comisiei reprezintă un pas în direcția corectă, care le permite statelor membre să întreprindă politici contraciclice credibile pe viitor. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE apreciază planul Comisiei de a menține valori de referință, întrucât obiectivele numerice clare au un efect politic și de semnal de piață. Pragul de 3 % deficit din PIB este, într-adevăr, prevăzut în mod ferm în Tratat, este bine cunoscut și se aplică în mod uniform tuturor statelor membre ale UE. CESE este de acord cu Comisia că planurile fiscale structurale trebuie să garanteze că rapoartele între datorie și PIB se află pe un traseu descendent sau rămân la niveluri prudente. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Potrivit CESE, poate fi nevoie de abateri pe termen scurt de la nivelul de referință pentru a satisface nevoile masive de investiții asociate în prezent tranziției verzi și celei digitale sau pentru a permite o traiectorie de ajustare care nu pune în pericol creșterea. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Din punctul de vedere al CESE, cadrul pe termen mediu prezentat de Comisie este rezonabil și poate face diferența între ratele de îndatorare foarte diferite ale statelor membre, permițând abordări modulare care vizează situațiile naționale eterogene, întrucât raportul dintre datorie și PIB poate varia de la mai puțin de 60 % până la 150 %. În acest sens, CESE sprijină propunerea Comisiei de a nu mai aplica norma rigidă de 1/20, întrucât aceasta ar putea îngreuna excesiv statele membre cu o rată ridicată a îndatorării, având un impact negativ asupra creșterii și chiar a sustenabilității datoriei în sine. Evaluarea la jumătatea perioadei, la patru ani, pentru efectuarea ajustărilor fiscale, care poate fi prelungită cu încă trei ani la nevoie, pare, de asemenea, proporțională, ținând cont de condițiile economice și internaționale actuale și previzibile. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | CESE salută accentul pus de Comisie pe cheltuielile primare nete drept principalul parametru de evaluare a noii guvernanțe economice. În această privință, CESE solicită ca planurile fiscale structurale naționale pe termen mediu să prevadă investiții țintite, strategice și bine concepute, în conformitate cu prioritățile UE. Aceste investiții ar trebui să reprezinte un procent mai mare din cheltuielile guvernamentale și să încurajeze o creștere incluzivă și sustenabilă. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | CESE este de acord cu opinia Comisiei că trebuie îmbunătățită calitatea cheltuielilor publice. Ar trebui favorizate la nivel național reformele și investițiile de îmbunătățire a creșterii, parcurgând o traiectorie credibilă de reducere a datoriilor după pandemie și în perioadele de tensiuni internaționale. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | CESE sprijină propunerea Comisiei potrivit căreia este nevoie de clauze derogatorii solide pentru a aborda situațiile excepționale în care nu se poate respecta în mod realist traiectoria de ajustare avizată. Respectarea cu strictețe a traiectoriei multianuale stabilite pentru cheltuielile primare nete ar permite ca politica fiscală să fie contraciclică, demonstrând reducerea ponderii datoriei publice în produsul intern brut în perioadele favorabile și permițând răspunsurile necesare în materie de politică în perioadele dificile (6), înlesnind astfel protecția persoanelor celor mai vulnerabile. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | CESE subliniază că politica fiscală este domeniul clasic al politicii parlamentare, întrucât afectează întreaga structură a cheltuielilor și veniturilor statului. Pentru ca un cadru reformat să aibă succes, este esențială asumarea procesului. CESE consideră fundamental ca viitoarele propuneri legislative să stabilească standarde minime de supraveghere parlamentară națională și de implicare a societății civile organizate în elaborarea de planuri fiscale structurale naționale pe termen mediu. Ar trebui implicate în mod eficace parlamentele și societatea civilă organizată, precum și autoritățile regionale și locale, întrucât asumarea planurilor fiscale structurale de reformă pe termen mediu va fi solidă doar dacă toate părțile interesate relevante sunt implicate în mod adecvat (7). Parlamentele naționale ar trebui să tragă la răspundere guvernele pentru politicile bugetare și de reformă pe care le aplică. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | În cazul unei schimbări de guvern, trebuie să poată fi modificate planurile structurale pe termen mediu atât timp cât stabilitatea pe termen mediu nu este periclitată. Dacă guvernele introduc măsuri discreționare în ceea ce privește veniturile, menținând, în același timp, sustenabilitatea datoriei totale, ar trebui să fie posibilă adaptarea traiectoriei de cheltuieli fără să trebuiască parcurs din nou întregul proces de validare a planurilor fiscale structurale. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | CESE constată că, dacă ar fi puse în aplicare propunerile Comisiei, Comisia însăși ar avea o influență sporită asupra politicii fiscale a statelor membre (8). Totodată, caracterul obligatoriu al recomandărilor specifice fiecărei țări devine mai strict, întrucât nepunerea în aplicare ar putea conduce la reducerea finanțării din partea UE și la o traiectorie de ajustare mai restrictivă. Ar crește, de asemenea, și importanța semestrului european. Prin urmare, este important să se îmbunătățească implicarea parlamentelor naționale și a organizațiilor societății civile, astfel încât sistemul bazat pe norme să fie asumat într-o măsură mai mare. Funcția de supraveghere și de control a Parlamentului European este importantă, mai ales pentru asigurarea respectării și pentru măsuri corective. În același timp, trebuie respectate principiul subsidiarității și repartizarea competențelor prevăzută în tratate. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | CESE sprijină inițiativa Comisiei de a îmbunătăți eficacitatea mecanismelor financiare și de asigurare a respectării, în caz de abateri. Având în vedere flexibilitatea sporită de care s-ar bucura statele membre în punerea în aplicare a reformelor lor fiscale, de investiții și structurale în cazul planurilor fiscale structurale naționale, ar trebui aplicate normele în vigoare într-o manieră eficace în caz de neconformități. Astfel, ar fi încurajată consolidarea finanțelor publice în timp util, deficitele devenind mai sustenabile. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | CESE subliniază necesitatea unor norme adecvate care să asigure o punere în aplicare strictă. În cazurile excepționale în care se iau în considerare sancțiuni, acestea trebuie să fie eficace și puse în aplicare în mod transparent. Normele trebuie aplicate în mod egal tuturor statelor membre pentru a menține credibilitatea. Posibilele consecințe și efecte sociale asupra evoluțiilor în materie de sustenabilitate a datoriei ar trebui să facă parte din analiza punerii în aplicare. |
| --- | --- |

3.16.

4.   Observații specifice

| 4.1. | Întrucât se propune ca planurile de cheltuieli primare nete să devină principalul parametru de evaluare, CESE subliniază necesitatea existenței unor norme clare și transparente pentru calcularea cheltuielilor primare. Prin urmare, trebuie definite în mod obiectiv și clar măsuri discreționare privind veniturile, dar și privind cheltuielile ciclice cu șomajul, care să fie agreate de toate statele membre. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Deși excluderea cheltuielilor ciclice pentru șomaj din planurile de cheltuieli poate fi de înțeles, statele membre nu trebuie să fie împiedicate să abordeze orice necesitate de a îmbunătăți funcționarea pieței forței de muncă pentru a reduce șomajul structural, deoarece astfel de costuri, chiar dacă nu sunt excluse, pot contribui în mod substanțial la creștere economică și la ocuparea forței de muncă pe termen mediu, îmbunătățind astfel sustenabilitatea datoriei. În același timp, trebuie promovate condiții de muncă bune pe termen mediu. Este important ca normele să fie clare și solide, pentru ca statele membre să nu aplice niciun fel de „contabilitate creativă”. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE salută evidențierea îmbunătățirii calității și a cantității investițiilor publice drept factor care trebuie luat în considerare în procesul de asigurare a sustenabilității datoriilor. De asemenea, CESE salută prelungirea traiectoriei de ajustare, care poate fi acordată pentru cel mult trei ani, cu condiția ca statele membre să își bazeze planurile pe un set de reforme și investiții care sprijină creșterea sustenabilă și sustenabilitatea îndatorării. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Pentru a atinge obiectivele climatice ale UE, trebuie revizuit complet capitalul social și trebuie extinse investițiile publice și private. În trecut, CESE a solicitat introducerea unei reguli a echilibrului bugetar pentru investiții publice, pentru a se asigura că este eliminat decalajul masiv în materie de investiții. Aceasta nu face parte din propunerea Comisiei. Totuși, propunerea Comisiei presupune elemente importante pentru consolidarea investițiilor publice. Cu toate acestea, nu se pot cuantifica practic investițiile publice care vor fi create, întrucât ele vor depinde, în mare parte, de negocierile dintre Comisie și statele membre pe tema planurilor fiscale structurale. Prin urmare, CESE subliniază că ar putea fi necesare inițiative suplimentare pentru a asigura mobilizarea unor capitaluri private și publice suficiente pentru tranziția verde și coeziunea socială. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Având în vedere abordarea bazată pe risc propusă de Comisia Europeană, analiza sustenabilității datoriei (ASD) va deveni esențială în viitorul cadru de guvernanță economică al UE. CESE arată că problema calibrării detaliilor analizei sustenabilității datoriei, inclusiv a măsurii în care aceasta include sau nu riscurile asociate schimbărilor climatice, este o problemă eminamente politică și ar trebui dezbătută în mod riguros cu părțile interesate competente. Parametrii finali ai ASD trebuie stabiliți într-o manieră democratică și transparentă. Instituțiile fiscale independente ar putea juca un rol important în evaluarea adecvării prezumțiilor de bază, participând la dezbateri și furnizând informații parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Pentru a asigura transparența și a facilita monitorizarea eficace a punerii în aplicare a planurilor fiscale structurale pe termen mediu, statele membre trebuie să transmită rapoarte anuale privind progresele și să detalieze stadiul punerii în aplicare a reformelor și a investițiilor. Aceste rapoarte și evaluări efectuate de Comisie și de Consiliu în contextul supravegherii anuale ar trebui puse la dispoziția publicului. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | CESE consideră că trebuie specificată și cuantificată atenția sporită care se prevede a fi acordată variabilelor legate de fluxuri în cadrul procedurii privind dezechilibrele macroeconomice (PDM), în timpul următoarelor etape ale reformei guvernanței economice, astfel încât aceasta să fie simetrică, operațională și transparentă. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | CESE subliniază importanța stabilirii și a dezvoltării unui proces adecvat pentru prima analiză a dezechilibrelor din Raportul privind mecanismul de alertă (RMA) și pentru stabilirea măsurii în care există dezechilibre în bilanțurile aprofundate. Recomandările ar trebui evaluate în raport cu factorii de creștere la nivel european și cu efectele acestora asupra dezvoltării economice. Trebuie precizată în detaliu semnificația nevoii unei supravegheri mai orientate către viitor, în vederea depistării și a abordării rapide a dezechilibrelor emergente. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | CESE subliniază importanța unor norme solide, care pot funcționa în condiții economice schimbătoare, și nevoia de angajament și asumare a statelor membre. Pentru a îmbunătăți investițiile și nivelurile de productivitate în UE, nu trebuie întârziată reforma cadrului fiscal. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | CESE susține că este nevoie urgentă de o reformă solidă a guvernanței economice europene, în interesul oamenilor, al întreprinderilor și al guvernelor. Prin urmare, este important să fie dezvoltate măsuri suplimentare care ar putea fi adoptate pentru a îmbunătăți asumarea normelor, garantând astfel că toate guvernele se angajează la un cadru revizuit. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | CESE observă că multe dintre procedurile avute în vedere în propunerea Comisiei trebuie stabilite în detaliu. Prin urmare, CESE așteaptă cu interes să își exprime opiniile și să furnizeze consiliere cu privire la propuneri mai detaliate în decursul anului 2023. |
| --- | --- |

4.11.

Bruxelles, 23 februarie 2023.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2022) 583 final, pagina 3.

1

(2)  Avizul CESE privind redefinirea cadrului bugetar al UE pentru o redresare durabilă și o tranziție justă (JO C 105, 4.3.2022, p. 11).

2

(3)  COM(2022) 583 final.

3

(4)  COM(2022) 583 final, pagina 1.

4

(5)  COM(2022) 583 final, pagina 3.

5

(6)  COM(2022) 583 final, pagina 16.

6

(7)  CESE constată că este criticată implicarea redusă a societății civile în reglementarea Mecanismului de redresare și reziliență.

7

(8)  CESE recunoaște că, pentru ca o uniune monetară să fie viabilă, este nevoie de anumite condiții fiscale și de stabilitate.

8

---

| 27.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 146/59 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 146/59

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții: Strategia anuală pentru 2023 privind creșterea durabilă

[COM(2022) 780 final]

(2023/C 146/10)

| Raportor general: | domnul Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Raportor general:

domnul Gonçalo LOBO XAVIER

| Sesizare | Comisia Europeană, 19.12.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 23.2.2023 |
| Sesiunea plenară nr. | 576 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 196/2/4 |

Sesizare

Comisia Europeană, 19.12.2022

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în sesiunea plenară

23.2.2023

Sesiunea plenară nr.

576

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

196/2/4

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) salută principalele priorități politice ale Analizei anuale a creșterii durabile 2023, care vizează cele patru dimensiuni ale durabilității competitive. Este clar că, având în vedere situația și scenariile actuale, pe termen scurt, gospodăriile vulnerabile ar trebui sprijinite pentru a le proteja de cele mai grave efecte ale crizei energetice, promovându-se totodată în continuare, în general în Uniunea Europeană, eficiența energetică. CESE consideră că politicile pe termen mediu și lung ar trebui să accelereze tranziția digitală și tranziția verde. De asemenea, consideră că Uniunea trebuie să echilibreze cererea de aprovizionare cu energie, menținând în același timp energia pentru iarnă și evitând creșterea costurilor. Este esențial să se sprijine măsurile care vor spori eficiența în toate domeniile. Acest lucru trebuie realizat menținând, în același timp, integritatea pieței unice și asigurând stabilitate financiară macroeconomică și politici bugetare și monetare coerente. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE este conștient că, în 2023, ciclul semestrului european va fi dominat de punerea în aplicare eficientă a planurilor de redresare și reziliență. Aceste planuri vor pune un accent puternic pe agendele politice ale statelor membre, care trebuie să ofere o oportunitate de stimulare a economiilor lor. CESE salută eforturile Comisiei Europene de a organiza dialoguri cu statele membre la începutul anului 2023. Aceste dialoguri pot consta într-o discuție aprofundată între Comisie și statele membre pentru a influența recomandările specifice fiecărei țări. În acest sens, CESE consideră că aceste dialoguri vor promova o mai bună punere în aplicare a planurilor de redresare și reziliență și vor contribui la garanția că orice preocupări sunt abordate și identificate mai bine prin recomandările specifice fiecărei țări. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE solicită condiții de muncă echitabile, o concurență efectivă și o mai bună luare în considerare a preocupărilor societății civile, pentru a îmbunătăți funcționarea pieței unice. Acest lucru este cu atât mai important în contextul războiului și al crizei energetice. CESE sprijină solicitarea de a se lua măsuri pentru consolidarea pieței unice. El consideră că șocurile recente subliniază importanța unei coordonări puternice a politicilor bugetare solide și a constituirii de rezerve bugetare în perioadele favorabile, pentru a fi utilizate în perioadele de încetinire a creșterii economice, abordând în același timp deficitele sociale care pot compromite creșterea economică pe termen mediu. Politicile bugetare ar trebui să vizeze obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității fiscale prin consolidare treptată și investiții și reforme sustenabile care să consolideze creșterea durabilă. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE solicită o mai bună coordonare între statele membre și decizii curajoase care să creeze stimulente pentru a evita dependența energetică a UE, în special de Rusia. O astfel de dependență ar putea compromite interesele Uniunii și trebuie abordată cu curaj. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE solicită o viziune moderată, realistă și echilibrată, abordând în același timp inflația, pentru a-i implica pe toți cetățenii în căutarea unei soluții care să aducă beneficii întregii Uniuni. Autoritățile de concurență trebuie să fie active în mod riguros în asigurarea transparenței prețurilor și vigilente cu privire la eventualele disfuncționalități ale pieței. Guvernele trebuie să fie atente pentru a se asigura că declarațiile lor se bazează pe cea mai bună analiză empirică, evitând criticile nefondate la adresa actorilor comerciali, deoarece pot duce la conflicte între cetățeni, întreprinderi și partenerii sociali. CESE consideră, de asemenea, că problema poate fi rezolvată numai dacă guvernele, întreprinderile și societatea civilă organizată colaborează.
  CESE consideră că statele membre trebuie să se concentreze în mod constant asupra eficienței și echității în utilizarea resurselor financiare și a altor resurse publice disponibile. Acest lucru este esențial pentru a asigura investiții noi și de calitate. |
| --- | --- |

1.5.

CESE consideră că statele membre trebuie să se concentreze în mod constant asupra eficienței și echității în utilizarea resurselor financiare și a altor resurse publice disponibile. Acest lucru este esențial pentru a asigura investiții noi și de calitate.

| 1.6. | CESE nu va înceta să susțină că consultarea societății civile organizate (partenerii sociali și organizațiile societății civile), a Parlamentului European și a parlamentelor naționale trebuie să joace un rol mai important pe parcursul întregului ciclu al semestrului european, pentru a consolida asumarea responsabilității la nivel național. CESE consideră că atât procesul semestrului european, cât și punerea în aplicare a planurilor de redresare și reziliență ar beneficia de o participare mai bună și mai organizată din partea organizațiilor implicate în CESE. Când se vorbește despre punerea în aplicare a politicilor, este nevoie de o „notă de realism”. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | De asemenea, CESE este conștient de necesitatea de a investi în competențe și în agenda industrială, pentru a profita cu adevărat de atuurile pe care le oferă Uniunea Europeană, respectiv în inovare și știință, care trebuie exploatate în beneficiul cetățenilor. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE îndeamnă Comisia să comunice mai bine cu cetățenii. Un discurs puternic, fiabil și comun privind provocările și modul în care Uniunea este mobilizată să acționeze pentru a depăși aceste provocări este fundamental pentru cetățeni și va evita neînțelegerile cu privire la proiectul european. Investițiile într-o mai bună comunicare (și nu la publicitate se referă CESE aici) ar putea marca o schimbare interesantă a retoricii îndreptate împotriva proiectului european și ar trebui să fie o prioritate. În acest sens, CESE salută și inițiativa Comisiei de a prezenta anul acesta o comunicare privind consolidarea dialogului social în UE și o propunere de recomandare a Consiliului privind rolul dialogului social la nivel național. Îmbunătățirea comunicării cu societatea civilă organizată și consultarea acesteia sunt esențiale și merg mână în mână. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Context

| 2.1. | Nu este un secret că Europa trece prin cea mai dificilă perioadă din ultimii 70 de ani. UE se confruntă cu multiple provocări economice și sociale complexe legate de războiul de agresiune a Rusiei împotriva Ucrainei, care continuă să submineze economia europeană, cu facturi tot mai mari la energie, rate ridicate ale inflației, deficite de aprovizionare, niveluri mai ridicate ale datoriei și costuri tot mai mari ale îndatorării. Prin urmare, este momentul să se ia decizii pentru a determina viitorul unuia dintre cele mai de succes proiecte globale de progres social, economic și cultural. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | La 22 noiembrie 2022, Comisia a adoptat pachetul de toamnă al semestrului european 2023 pentru a propune modalități de depășire în comun a acestor provocări și de consolidare a economiilor noastre pe termen lung, prin coordonarea politicilor economice, fiscale, de ocupare a forței de muncă și sociale. Scopul este de a asigura o aprovizionare cu energie adecvată și la prețuri accesibile, de a menține stabilitatea economică și financiară și de a proteja gospodăriile și întreprinderile vulnerabile, de a stimula creșterea economică și crearea de locuri de muncă de calitate și de a finaliza dubla tranziție. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Analiza anuală a creșterii durabile pentru 2023 prezintă prioritățile de politică pentru anul următor și stabilește o agendă pentru consolidarea acestei coordonări pentru a atenua impactul negativ, a aborda provocările actuale și a spori reziliența socială și economică, promovând în același timp creșterea durabilă și favorabilă incluziunii, în conformitate cu obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU. În vederea promovării durabilității competitive, cele patru priorități sunt promovarea durabilității mediului, a productivității, a echității și a stabilității macroeconomice. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Agenda privind politica economică și de ocupare a forței de muncă ar trebui să se concentreze pe sprijinirea cetățenilor și a întreprinderilor pentru a face față provocărilor create de creșterea costurilor energiei și a aprovizionării cu energie și, în același timp, pentru a continua eforturile de promovare a creșterii durabile și a tranziției verzi și digitale, precum și pentru a spori echitatea socială și reziliența economică. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | În temeiul acestui principiu, propunerile de recomandări specifice fiecărei țări sunt așteptate în primăvara anului 2023, rapoartele de țară concentrându-se pe:






  — | o imagine de ansamblu succintă – dar cuprinzătoare – a evoluțiilor economice și sociale și a provocărilor cu care se confruntă statele membre; |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

o imagine de ansamblu succintă – dar cuprinzătoare – a evoluțiilor economice și sociale și a provocărilor cu care se confruntă statele membre;

| — | o prezentare generală a stadiului punerii în aplicare a planurilor naționale de redresare și reziliență; |
| --- | --- |

—

o prezentare generală a stadiului punerii în aplicare a planurilor naționale de redresare și reziliență;

| — | adoptarea în continuare a unei abordări modeste în ceea ce privește recomandările specifice fiecărei țări. |
| --- | --- |

—

adoptarea în continuare a unei abordări modeste în ceea ce privește recomandările specifice fiecărei țări.

| 2.6. | În ceea ce privește zona euro, Comisia a identificat cinci recomandări pentru 2023:






  (a) | coordonarea politicii fiscale; |
| --- | --- | --- |

2.6.

(a)

coordonarea politicii fiscale;

| (b) | consolidarea investițiilor publice; |
| --- | --- |

(b)

consolidarea investițiilor publice;

| (c) | monitorizarea politicilor salariale și sociale; |
| --- | --- |

(c)

monitorizarea politicilor salariale și sociale;

| (d) | îmbunătățirea mediului de afaceri; |
| --- | --- |

(d)

îmbunătățirea mediului de afaceri;

| (e) | asigurarea stabilității macrofinanciare. |
| --- | --- |

(e)

asigurarea stabilității macrofinanciare.

3.   Observații specifice

3.1.   Semestrul european și implicarea societății civile organizate

| 3.1.1. | Semestrul european rămâne principalul cadru bine stabilit pentru politici de coordonare mai eficace între statele membre. O astfel de coordonare a dat roade, întrucât redresarea UE după pandemia de COVID-19 a fost cea mai rapidă de la avântul economic din perioada postbelică, iar piețele noastre ale forței de muncă s-au dovedit reziliente, cu un nivel record de ocupare a forței de muncă. Ca parte a semestrului european și a punerii în aplicare a Mecanismului de redresare și reziliență (inclusiv a componentei sale suplimentare REPowerEU), CESE va continua să se afle în centrul procesului de transformare pentru a obține o durabilitate competitivă. În acest sens, CESE va continua să pledeze pentru ca consultarea cu societatea civilă organizată (SCO) să joace un rol mai important pe parcursul întregului ciclu al semestrului european, pentru a ține seama de diferitele interese ale societății și pentru a consolida asumarea responsabilității la nivel național. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | În prezent, CESE desfășoară un exercițiu de consultare cu SCO în statele membre pentru a obține recomandările acesteia în acest sens (1). Prin urmare, CESE salută inițiativa Comisiei, anunțată în iulie 2022 (2), de a prezenta anul acesta o comunicare privind consolidarea dialogului social în UE și o propunere de recomandare a Consiliului privind rolul dialogului social la nivel național. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | CESE încurajează Comisia Europeană să extindă și să ofere un cadru clar pentru forumurile existente în cadrul semestrului european, pentru a informa și a implica partenerii sociali și organizațiile societății civile pe parcursul întregului ciclu al semestrului, astfel încât să devină cu adevărat actori relevanți în coordonarea politicilor fiscale, economice, sociale și de ocupare a forței de muncă la nivelul UE. |
| --- | --- |

3.1.3.

3.2.   Criza geopolitică – războiul din Ucraina

| 3.2.1. | Consecințele invadării Ucrainei de către Rusia arată că economia și societatea UE se confruntă cu multiple dificultăți economice noi, care îi afectează stabilitatea economică și socială generală și aprovizionarea cu energie. UE trebuie să continue să urmărească atât sustenabilitatea competitivă, cât și reziliența socială și economică. În viitorul imediat, sunt necesare măsuri de sprijin pentru a atenua impactul agresiunii Rusiei împotriva Ucrainei asupra europenilor și a întreprinderilor din UE, în special a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) și a persoanelor cu venituri mici și medii. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Criza energetică, în special, este factorul cel mai relevant: împreună cu un nivel foarte ridicat al inflației, aceasta va avea un impact major pe termen lung. În acest sens, CESE subliniază necesitatea unor acțiuni imediate pentru a preveni agravarea în continuare a situației pe termen scurt și mediu, gestionând totodată în mod echitabil tranziția verde. În multe țări, producția de energie nu este la același nivel cu consumul de energie. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | CESE consideră că posibilitatea de a crește producția și de a profita de condițiile și resursele disponibile în anumite țări, cum ar fi energia solară, energia valurilor și energia eoliană, nu a fost încă explorată de unele guverne, care nu au pus încă în aplicare planuri de producere a energiei din resurse proprii. Unul dintre motive este legislația prea complexă sau prost concepută și birocrația excesivă care există încă în multe state membre. Acest lucru nu facilitează producția de energie verde, în ciuda potențialului enorm. Trebuie să avem curajul să întreprindem acțiunile colective necesare. Acest lucru necesită investiții, în special din partea sectorului privat. Cu toate acestea, investițiile publice vor continua să joace un rol major în atingerea obiectivelor Pactului verde, în protejarea prosperității și competitivității noastre viitoare și în consolidarea autonomiei strategice a UE. Acest lucru ar trebui să se reflecte și în politica de coeziune. |
| --- | --- |

3.2.3.

3.3.   Inflația

| 3.3.1. | Nivelul ridicat al inflației, declanșată în special de creșterea bruscă a prețurilor la energie, are efecte grave asupra lucrătorilor și întreprinderilor, asupra stabilității financiare, asupra parității puterii de cumpărare și asupra stabilității economice și sociale. Inflația la global și la nivelul UE este un fenomen complex, atât în ceea ce privește cauzele, cât și soluțiile. Factorii cei mai imediați și importanți sunt blocajele în aprovizionare în procesul de redresare rapidă ca urmare a recesiunii provocate de pandemie, într-un context de politică monetară expansionistă, la care se adaugă criza energetică declanșată de invadarea Ucrainei de către Rusia. Inflația are efecte negative asupra tuturor actorilor economici și a tuturor grupurilor sociale, în special asupra celor mai vulnerabili și mai defavorizați. Lucrătorii și consumatorii se confruntă cu o scădere a puterii de cumpărare, iar marjele de profit ale multor întreprinderi sunt reduse. Numai speculatorii și anumite sectoare economice, cum ar fi sectorul energetic, înregistrează o creștere puternică a profitului. Pentru a face față inflației, statele membre au adoptat abordări diferite pentru a o controla, cum ar fi acordarea de sprijin pentru evitarea creșterii prețurilor în sectoarele alimentare, eforturile de menținere a echilibrului salariilor, asociate cu politici economice. Suntem încă departe de a ne atinge obiectivele și de a găsi o soluție care să protejeze bunăstarea economică și socială. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Autoritățile de concurență trebuie să fie active în mod riguros în asigurarea transparenței prețurilor și vigilente cu privire la eventualele disfuncționalități ale pieței. Guvernele trebuie să fie atente pentru a se asigura că declarațiile lor se bazează pe cea mai bună analiză empirică, evitând criticile nefondate la adresa actorilor comerciali, deoarece pot duce la conflicte între cetățeni, întreprinderi și partenerii sociali. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Combaterea inflației trebuie să fie prioritatea absolută a unei politici economice europene coordonate între instituțiile UE și guvernele naționale. Banca Centrală Europeană (BCE) și băncile centrale naționale trebuie să țină seama, în procesul de înăsprire a politicilor monetare, de faptul că procesul inflaționist nu este cauzat de o cerere excesivă și să evite ca deciziile lor să provoace o nouă recesiune. CESE încurajează BCE să reducă inflația de bază fără a compromite redresarea economică a UE. Având în vedere riscurile menționate anterior, BCE ar trebui să procedeze cu prudență în normalizarea politicii monetare (3). UE și guvernele naționale trebuie să pună în aplicare măsuri pentru a ajuta cele mai defavorizate categorii ale populației și cele mai afectate întreprinderi. Consultarea tripartită, dialogul social și negocierile colective trebuie să devină instrumente esențiale pentru a aborda criza inflaționistă printr-o repartizare echitabilă a sarcinilor și pentru a concepe măsuri pentru a o depăși în diferitele sectoare ale economiei. Prin urmare, CESE se pronunță în favoarea unor măsuri precum frânarea prețurilor la energie pentru a modera tendințele inflaționiste. |
| --- | --- |

3.3.3.

3.4.   Obiectivele de mediu ale UE/criza energetică

| 3.4.1. | CESE pledează în continuare pentru ceea ce a pledat în ultimele luni: în ciuda noilor crize, nu putem renunța la obiectivele stabilite la nivelul UE: decarbonizarea și durabilitatea mediului. Trebuie să consolidăm pozițiile întreprinderilor și ale lucrătorilor și să le asigurăm tuturor cetățenilor posibilitatea de a face față dificultăților, pentru a ne urmări obiectivele de mediu pe termen lung. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Prin urmare, CESE se pronunță în favoarea unor măsuri de coordonare a prețurilor la energie, în vederea moderării tendințelor inflaționiste. Prețurile mai mici la energie ar trebui să fie una dintre prioritățile politicii economice a UE. CESE sprijină plafonarea prețurilor la energie electrică și la gaze și subliniază că, în avizele și rezoluțiile sale anterioare, a solicitat o reformă urgentă a sistemului marginal de licitație pe piața angro de energie electrică, datorită caracterului său inerent inflaționist. Investițiile în energia verde sunt fundamentale pentru atingerea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | CESE a salutat Planul REPowerEU prezentat de Comisie, al cărui obiectiv este ca UE să devină independentă de aprovizionarea cu gaze și petrol din Rusia, și a fost de acord cu abordarea bazată pe patru piloni, axată pe economisirea energiei, diversificarea importurilor de gaze și înlocuirea combustibililor fosili prin accelerarea tranziției către energie din surse regenerabile și a soluțiilor de finanțare (4). În același timp, CESE solicită garantarea securității aprovizionării la un cost cât mai abordabil, atât pentru consumatori, cât și pentru industrie. CESE subliniază că modificarea de către statele membre a planurilor lor naționale de redresare și reziliență pentru a prezenta un capitol dedicat planului REPowerEU reprezintă o oportunitate suplimentară pentru acestea de a consulta societatea civilă organizată și de a ține seama de opiniile sale. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | CESE subliniază că ar putea fi necesare inițiative suplimentare pentru a asigura mobilizarea unui capital public și privat suficient pentru tranziția verde. În plus, CESE consideră că o mai bună coordonare a utilizării fondurilor financiare existente trebuie să fie o prioritate. Procesul de comunicare pe această temă ar fi foarte util pentru mobilizarea cetățenilor în vederea atingerii unui obiectiv comun. |
| --- | --- |

3.4.4.

3.5.   Criza socială și economică/Lipsa competențelor și a persoanelor calificate

| 3.5.1. | Deși rata șomajului în UE este de numai 6 %, ne confruntăm în continuare cu dificultatea de a găsi persoane cu competențele necesare pentru a realiza reconstrucția și reziliența economiei noastre și pentru a ne atinge obiectivele de dublă tranziție. În unele țări, există un deficit semnificativ de persoane calificate pentru multe locuri de muncă esențiale, nu în ultimul rând pentru că mulți tineri își părăsesc țara pentru a munci în altă parte. Dacă, pe de o parte, trebuie să promovăm acțiuni de formare în domenii-cheie, pe de altă parte, pierdem un mare număr de angajați calificați odată ce ei sunt formați. Pentru a consolida strategia de autonomie a UE, dorim să recuperăm unele dintre liniile de producție din Europa, dar nu avem personal calificat care să lucreze în aceste întreprinderi europene. Această situație trebuie abordată în mod constant. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | CESE subliniază că asigurarea unor locuri de muncă de înaltă calitate este una dintre cele mai bune modalități de a atrage persoane cu înaltă calificare. În plus, garantarea unor salarii care să asigure un trai decent, asigurarea unor relații de muncă formale pentru a evita condițiile de muncă precare, furnizarea unor programe de perfecționare profesională de amploare, asigurarea unor condiții excelente în materie de sănătate și siguranță și garantarea echilibrului de gen, alături de o protecție socială adecvată la nivel național, nu sunt doar obiective în sine, ci reprezintă și baza unei dezvoltări economice și politice favorabile. În plus, CESE solicită utilizarea responsabilă a unor politici echilibrate și combinate (între sistemele de formare publice și private pentru o mai bună utilizare a resurselor financiare disponibile), în contextul formării și perfecționării. |
| --- | --- |

3.5.2.

3.6.   Datoria publică și privată și investițiile

| 3.6.1. | UE se confruntă cu o nevoie urgentă și tot mai mare de investiții publice și private pentru a atinge obiectivele Pactului verde și ale transformării digitale, pentru a accelera tranziția energetică și pentru a răspunde noilor provocări legate de autonomia strategică. Pe de o parte, Uniunea trebuie să depășească deficitul de investiții din ultimul deceniu și, pe de altă parte, majoritatea statelor membre trebuie să își reducă deficitul și datoria publică. Acest lucru trebuie realizat într-un mod cât mai echilibrat, dar decisiv. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | În același timp, Comitetul consideră că este esențial, înainte de orice creștere extraordinară a resurselor UE pentru investiții publice și pentru promovarea investițiilor private, să se valorifice pe deplin toate resursele existente în cadrul diverselor programe – fonduri structurale și de coeziune, MRR, InvestEU etc. În acest scop, ar trebui să se asigure un grad maxim de flexibilitate în utilizarea lor – atât în ceea ce privește obiectivele, cât și termenele de punere în aplicare – care să fie întotdeauna compatibilă cu monitorizarea riguroasă a punerii lor în aplicare corespunzătoare. CESE consideră că ideea unor proiecte comune între statele membre ar putea fi o idee interesantă de stimulare a investițiilor și a reformelor structurale. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | CESE subliniază că sunt necesare progrese în finalizarea uniunii piețelor de capital și a uniunii bancare pentru a garanta buna funcționare a sectorului financiar și a piețelor financiare, care sunt esențiale pentru finanțarea investițiilor foarte mari necesare pentru tranziția verde și cea digitală. Aprofundarea uniunii piețelor de capital și a uniunii bancare, stabilind totodată agenda privind finanțarea durabilă, ar consolida canalele de finanțare, ar promova eforturile de investiții și ar spori reziliența. |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | Atât criza COVID-19, cât și invazia rusă au avut un impact negativ semnificativ asupra echilibrului extern. CESE solicită o creștere a investițiilor ca principal motor al competitivității UE. |
| --- | --- |

3.6.4.

| 3.6.5. | CESE consideră că statele membre ar trebui să fie mai eficiente în utilizarea resurselor deja disponibile înainte de a solicita altele noi. În plus, CESE solicită o mai mare flexibilitate în utilizarea fondurilor financiare ale UE, pentru a le redirecționa dacă nu pot fi utilizate în scopurile pentru care au fost prevăzute inițial sau dacă provocările sociale, economice, de mediu sau de apărare necesită o adaptare. UE ar trebui, de asemenea, după caz, să creeze condițiile și instrumentele adecvate pentru a spori investițiile publice și a facilita o mai mare mobilizare a investițiilor private. Acest lucru trebuie realizat în vederea atingerii unor obiective strategice și de autonomie comune și fără a submina sau a dezechilibra funcționarea pieței unice a UE. În plus, CESE subliniază necesitatea unei mai mari eficiențe în utilizarea resurselor financiare alocate: statele membre trebuie să se angajeze să explice unde și cum sunt cheltuite aceste resurse financiare. De asemenea, CESE subliniază colectarea eficientă a veniturilor în contextul sustenabilității fiscale. De exemplu, o planificare fiscală agresivă și frauda fiscală cauzează, de asemenea, daune grave bugetelor publice. În ansamblu, creșterea durabilă și favorabilă incluziunii reprezintă cea mai bună bază pentru stabilitatea fiscală. În pofida celor de mai sus, finalizarea planului industrial al Pactului verde și obiectivul de realizare a autonomiei energetice și industriale strategice, respectând în același timp principiile fundamentale ale pieței unice, vor avea nevoie de o finanțare europeană suplimentară, astfel cum s-a propus într-o rezoluție a CESE adoptată în mai 2022 (5). |
| --- | --- |

3.6.5.

Bruxelles, 23 februarie 2023.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Rezultatele vor fi sintetizate și vor fi formulate recomandări clare într-un aviz din proprie inițiativă care va fi prezentat în sesiunea plenară din aprilie 2023.

1

Avizul din proprie inițiativă al CESE – Recomandările CESE pentru o reformă solidă a semestrului european (ECO/600), care urmează să fie prezentat spre adoptare în aprilie 2023.

Recomandările CESE pentru o reformă solidă a semestrului european

(2)  Raport de reexaminare privind implementarea Mecanismului de redresare și reziliență – 29.7.2022.

2

(3)  Avizul CESE – Considerații suplimentare pe tema „Politica economică a zonei euro pentru 2022” (JO C 75, 28.2.2023, p. 43).

3

(4)  Avizul CESE – Planul REPowerEU, adoptat la 21 septembrie 2022 (JO C 486, 21.12.2022, p. 185).

4

REPowerEU

(5)  JO C 323, 26.8.2022, p. 1.

5

---

Rectificări

| 27.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 146/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 146/65

---

Rectificare la subtitlul „A 575-A SESIUNE PLENARĂ A COMITETULUI ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN, 14.12.2022-15.12.2022” din secțiunea I (Rezoluții, recomandări și avize), de la titlul „COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN”

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 140din 21 aprilie 2023
  )

(2023/C 146/11)

Pe copertă și la pagina 1, subtitlul:

| în loc de: | „A 575-A SESIUNE PLENARĂ A COMITETULUI ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN, 14.12.2022-15.12.2022”, |
| --- | --- |

în loc de:

| se citește: | „A 575-A SESIUNE PLENARĂ A COMITETULUI ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN, 24.1.2023-25.1.2023”. |
| --- | --- |

se citește:

---

| 27.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 146/66 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 146/66

---

Rectificare la subtitlul „A 575-A SESIUNE PLENARĂ A COMITETULUI ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN, 14.12.2022-15.12.2022” din secțiunea III (Acte pregătitoare), de la titlul COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN”

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 140din 21 aprilie 2023
  )

(2023/C 146/12)

Pe copertă și la pagina 28, subtitlul:

| în loc de: | „A 575-A SESIUNE PLENARĂ A COMITETULUI ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN, 14.12.2022-15.12.2022”, |
| --- | --- |

în loc de:

| se citește: | „A 575-A SESIUNE PLENARĂ A COMITETULUI ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN, 24.1.2023-25.1.2023”. |
| --- | --- |

se citește:

---