# Uradni list C 194/2023

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 194 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 662. junij 2023 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 194

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 662. junij 2023

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 194/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.11058 – ALTOR / MARLIN / MELTWATER) (
  1
  ) | 1 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2023/C 194/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.11058 – ALTOR / MARLIN / MELTWATER) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2023/C 194/02 | Izjava o pristojnosti Evropske unije glede zadev, ki jih ureja Konvencija Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima | 2 |
| 2023/C 194/03 | Kodeks ravnanja o določitvi notranjih ureditev glede izvrševanja pravic in izpolnjevanja obveznosti Evropske unije in držav članic iz Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima | 7 |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 194/04 | Menjalni tečaji eura – 1. junij 2023 | 12 |
| 2023/C 194/05 | Sporočilo Komisije o spremembi odstavka 188 ter prilog I in IV k Smernicam o regionalni državni pomoči v zvezi z vmesnim pregledom kart regionalne pomoči za obdobje od 1. januarja 2022 do 31. decembra 2027 | 13 |
| | Računsko sodišče |
| 2023/C 194/06 | Posebno poročilo 13/2023 – Pooblaščeni gospodarski subjekti – Zanesljiv carinski program z neizkoriščenim potencialom, ki se ne izvaja enotno | 29 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2023/C 194/02

Izjava o pristojnosti Evropske unije glede zadev, ki jih ureja Konvencija Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima

2

2023/C 194/03

Kodeks ravnanja o določitvi notranjih ureditev glede izvrševanja pravic in izpolnjevanja obveznosti Evropske unije in držav članic iz Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima

7

Evropska komisija

2023/C 194/04

Menjalni tečaji eura – 1. junij 2023

12

2023/C 194/05

Sporočilo Komisije o spremembi odstavka 188 ter prilog I in IV k Smernicam o regionalni državni pomoči v zvezi z vmesnim pregledom kart regionalne pomoči za obdobje od 1. januarja 2022 do 31. decembra 2027

13

Računsko sodišče

2023/C 194/06

Posebno poročilo 13/2023 – Pooblaščeni gospodarski subjekti – Zanesljiv carinski program z neizkoriščenim potencialom, ki se ne izvaja enotno

29

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 194/07 | Predhodna priglasitev koncentracije – Zadeva: M.11131 – PIERER / LEONI – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 30 |
| 2023/C 194/08 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.11061 – NORDIC METAL/ALUMECO GROUP) (
  1
  ) | 32 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 194/09 | Objava odobrene standardne spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo v sektorju kmetijskih proizvodov in živil iz člena 6b(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 | 34 |
| 2023/C 194/10 | Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 40 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2023/C 194/07

Predhodna priglasitev koncentracije – Zadeva: M.11131 – PIERER / LEONI – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

30

2023/C 194/08

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.11061 – NORDIC METAL/ALUMECO GROUP) (
  1
  )

1

32

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2023/C 194/09

Objava odobrene standardne spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo v sektorju kmetijskih proizvodov in živil iz člena 6b(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014

34

2023/C 194/10

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

40

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 2.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 194/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 194/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.11058 – ALTOR / MARLIN / MELTWATER)

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 194/01)

Komisija se je 25. maja 2023 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32023M11058. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32023M11058. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 2.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 194/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 194/2

---

Izjava o pristojnosti Evropske unije glede zadev, ki jih ureja Konvencija Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima

(2023/C 194/02)

1.

Evropska unija (v nadaljnjem besedilu: Unija) ob pristopu h Konvenciji Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) daje izjavo o svojih posebnih področjih pristojnosti glede zadev, ki jih ureja Konvencija.

2.

Na podlagi členov 3 in 4 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ima Unija na nekaterih področjih izključno pristojnost, na drugih pa si Unija in njene države članice delijo pristojnost. Na podlagi člena 4(1) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) so države članice še naprej izključno pristojne na vseh področjih, na katerih pristojnosti niso bile dodeljene Uniji.

3.

Unija ima izključno pristojnost za sprejetje obveznosti iz Konvencije glede svojih institucij in javne uprave v okviru področja uporabe člena 336 PDEU.

4.

Sprejeta so bila pravila EU glede:

| — | ukrepi za boj proti diskriminaciji, zlasti na podlagi spola, |
| --- | --- |

—

ukrepi za boj proti diskriminaciji, zlasti na podlagi spola,

| — | ukrepi v zvezi z usklajevanjem diplomatske ali konzularne zaščite državljanov države članice EU brez predstavništva v tretji državi, |
| --- | --- |

—

ukrepi v zvezi z usklajevanjem diplomatske ali konzularne zaščite državljanov države članice EU brez predstavništva v tretji državi,

| — | ukrepi na področju azila, subsidiarne zaščite, začasne zaščite in priseljevanja, |
| --- | --- |

—

ukrepi na področju azila, subsidiarne zaščite, začasne zaščite in priseljevanja,

| — | pravosodno sodelovanje v civilnih in kazenskih zadevah ter policijsko sodelovanje, |
| --- | --- |

—

pravosodno sodelovanje v civilnih in kazenskih zadevah ter policijsko sodelovanje,

| — | enakost žensk in moških glede priložnosti na trgu dela in obravnave pri delu ter pri zaposlovanju in poklicnem delu. |
| --- | --- |

—

enakost žensk in moških glede priložnosti na trgu dela in obravnave pri delu ter pri zaposlovanju in poklicnem delu.

Kadar pravila Unije obstajajo, vendar ni nevarnosti vplivanja nanje, zlasti v primerih, ko se s pravom Unije vzpostavljajo minimalni standardi, so države članice pristojne, da brez poseganja v pristojnost Unije delujejo na tem področju.

Mednarodne zaveze lahko vplivajo na področje uporabe pravil Unije ali ga spremenijo zlasti tedaj, kadar se nanašajo na področje, ki ga pretežno že urejajo taka pravila. Pri presojanju, ali pravila Unije že pretežno urejajo neko področje, je zlasti treba upoštevati ne le pravo Unije, ki že velja na zadevnem področju, ampak tudi njegov prihodnji razvoj, kolikor je to mogoče predvideti med zadevno analizo. Obseg pristojnosti Unije je treba oceniti na podlagi celovite in podrobne analize razmerja med Konvencijo in podrobnimi določbami posameznih ukrepov prava Unije.

V ta namen je v Prilogi k tej izjavi naveden seznam ustreznih aktov, ki jih je sprejela Unija.

5.

Pristop Unije h Konvenciji glede zadev, ki so v njeni izključni pristojnosti, ne posega v pristojnost držav članic v zvezi z ratifikacijo, sprejetjem ali odobritvijo Konvencije glede zadev, ki so v njihovi nacionalni pristojnosti.

6.

Obseg in izvajanje pristojnosti Unije se po naravi stalno razvijata. Kadar je to ustrezno, bo Unija dopolnila ali spremenila to izjavo, zlasti da posodobi seznam ustreznih aktov, ki jih sprejme Unija, iz Priloge k tej izjavi.

7.

Unija v skladu s 77. členom Konvencije pojasnjuje, da se Konvencija, kar zadeva pristojnost Unije, uporablja na ozemlju, na katerem se uporabljata Pogodbi EU na podlagi člena 52 PEU in pod pogoji, kot so med drugim določeni v členu 355 PDEU.

---

PRILOGA

I.

Sodelovanje v kazenskih zadevah in policijsko sodelovanje

| — | Uredba (EU) št. 606/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o vzajemnem priznavanju zaščitnih ukrepov v civilnih zadevah (UL L 181, 29.6.2013, str. 4); |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) št. 606/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o vzajemnem priznavanju zaščitnih ukrepov v civilnih zadevah (UL L 181, 29.6.2013, str. 4);

| — | Okvirni sklep Sveta 2008/947/PNZ z dne 27. novembra 2008 o uporabi načela vzajemnega priznavanja sodb in pogojnih odločb zaradi zagotavljanja nadzorstva nad spremljevalnimi ukrepi in alternativnimi sankcijami (UL L 337, 16.12.2008, str. 102); |
| --- | --- |

—

Okvirni sklep Sveta 2008/947/PNZ z dne 27. novembra 2008 o uporabi načela vzajemnega priznavanja sodb in pogojnih odločb zaradi zagotavljanja nadzorstva nad spremljevalnimi ukrepi in alternativnimi sankcijami (UL L 337, 16.12.2008, str. 102);

| — | Direktiva 2011/99/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o evropski odredbi o zaščiti (UL L 338, 21.12.2011, str. 2); |
| --- | --- |

—

Direktiva 2011/99/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o evropski odredbi o zaščiti (UL L 338, 21.12.2011, str. 2);

| — | Direktiva 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ (UL L 101, 15.4.2011, str. 1); |
| --- | --- |

—

Direktiva 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ (UL L 101, 15.4.2011, str. 1);

| — | Okvirni sklep Sveta 2008/675/PNZ z dne 24. julija 2008 o upoštevanju obsodb med državami članicami Evropske unije v novem kazenskem postopku (UL L 220, 15.8.2008, str. 32); |
| --- | --- |

—

Okvirni sklep Sveta 2008/675/PNZ z dne 24. julija 2008 o upoštevanju obsodb med državami članicami Evropske unije v novem kazenskem postopku (UL L 220, 15.8.2008, str. 32);

| — | Direktiva 2011/93/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2004/68/PNZ (UL L 335, 17.12.2011, str. 1); |
| --- | --- |

—

Direktiva 2011/93/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2004/68/PNZ (UL L 335, 17.12.2011, str. 1);

| — | Direktiva 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ (UL L 315, 14.11.2012, str. 57); |
| --- | --- |

—

Direktiva 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ (UL L 315, 14.11.2012, str. 57);

| — | Direktiva Sveta 2003/8/ES z dne 27. januarja 2003 o izboljšanju dostopa do pravnega varstva v čezmejnih sporih z uvedbo minimalnih skupnih pravil v zvezi s pravno pomočjo pri takih sporih (UL L 26, 31.1.2003, str. 41); |
| --- | --- |

—

Direktiva Sveta 2003/8/ES z dne 27. januarja 2003 o izboljšanju dostopa do pravnega varstva v čezmejnih sporih z uvedbo minimalnih skupnih pravil v zvezi s pravno pomočjo pri takih sporih (UL L 26, 31.1.2003, str. 41);

| — | Direktiva Sveta 2004/80/ES z dne 29. aprila 2004 o odškodnini žrtvam kaznivih dejanj (UL L 261, 6.8.2004, str. 15); |
| --- | --- |

—

Direktiva Sveta 2004/80/ES z dne 29. aprila 2004 o odškodnini žrtvam kaznivih dejanj (UL L 261, 6.8.2004, str. 15);

| — | Okvirni sklep Sveta 2009/315/PNZ z dne 26. februarja 2009 o organizaciji in vsebini izmenjave informacij iz kazenske evidence med državami članicami (UL L 93, 7.4.2009, str. 23); |
| --- | --- |

—

Okvirni sklep Sveta 2009/315/PNZ z dne 26. februarja 2009 o organizaciji in vsebini izmenjave informacij iz kazenske evidence med državami članicami (UL L 93, 7.4.2009, str. 23);

| — | Direktiva (EU) 2019/884 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o spremembi Okvirnega sklepa Sveta 2009/315/PNZ v zvezi z izmenjavo informacij o državljanih tretjih držav in evropskim informacijskim sistemom kazenskih evidenc (sistem ECRIS) ter o nadomestitvi Sklepa Sveta 2009/316/PNZ (UL L 151, 7.6.2019, str. 143); |
| --- | --- |

—

Direktiva (EU) 2019/884 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o spremembi Okvirnega sklepa Sveta 2009/315/PNZ v zvezi z izmenjavo informacij o državljanih tretjih držav in evropskim informacijskim sistemom kazenskih evidenc (sistem ECRIS) ter o nadomestitvi Sklepa Sveta 2009/316/PNZ (UL L 151, 7.6.2019, str. 143);

| — | Uredba (EU) št. 513/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz v okviru Sklada za notranjo varnost in o razveljavitvi Sklepa Sveta 2007/125/PNZ (UL L 150, 20.5.2014, str. 93); |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) št. 513/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz v okviru Sklada za notranjo varnost in o razveljavitvi Sklepa Sveta 2007/125/PNZ (UL L 150, 20.5.2014, str. 93);

| — | Uredba (EU) 2018/1727 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o Agenciji Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) ter nadomestitvi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2002/187/PNZ (UL L 295, 21.11.2018, str. 138); |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) 2018/1727 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o Agenciji Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) ter nadomestitvi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2002/187/PNZ (UL L 295, 21.11.2018, str. 138);

| — | Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (UL L 135, 24.5.2016, str. 53). |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (UL L 135, 24.5.2016, str. 53).

Azil in migracije

| — | Direktiva Sveta 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (UL L 348, 24.12.2008, str. 98); |
| --- | --- |

—

Direktiva Sveta 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (UL L 348, 24.12.2008, str. 98);

| — | Direktiva 2011/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da so upravičeni do mednarodne zaščite, glede enotnega statusa beguncev ali oseb, upravičenih do subsidiarne zaščite, in glede vsebine te zaščite (UL L 337, 20.12.2011, str. 9); |
| --- | --- |

—

Direktiva 2011/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da so upravičeni do mednarodne zaščite, glede enotnega statusa beguncev ali oseb, upravičenih do subsidiarne zaščite, in glede vsebine te zaščite (UL L 337, 20.12.2011, str. 9);

| — | Direktiva 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o skupnih postopkih za priznanje ali odvzem mednarodne zaščite (UL L 180, 29.6.2013, str. 60); |
| --- | --- |

—

Direktiva 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o skupnih postopkih za priznanje ali odvzem mednarodne zaščite (UL L 180, 29.6.2013, str. 60);

| — | Direktiva Sveta 2004/81/ES z dne 29. aprila 2004 o dovoljenju za prebivanje, izdanem prebivalcem tretjih držav, ki so žrtve nedovoljene trgovine z ljudmi ali so bili predmet dejanj omogočanja nezakonitega priseljevanja, ki sodelujejo s pristojnimi organi (UL L 261, 6.8.2004, str. 19); |
| --- | --- |

—

Direktiva Sveta 2004/81/ES z dne 29. aprila 2004 o dovoljenju za prebivanje, izdanem prebivalcem tretjih držav, ki so žrtve nedovoljene trgovine z ljudmi ali so bili predmet dejanj omogočanja nezakonitega priseljevanja, ki sodelujejo s pristojnimi organi (UL L 261, 6.8.2004, str. 19);

| — | Direktiva Sveta 2003/86/ES z dne 22. septembra 2003 o pravici do združitve družine (UL L 251, 3.10.2003, str. 12); |
| --- | --- |

—

Direktiva Sveta 2003/86/ES z dne 22. septembra 2003 o pravici do združitve družine (UL L 251, 3.10.2003, str. 12);

| — | Direktiva 2009/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (UL L 168, 30.6.2009, str. 24); |
| --- | --- |

—

Direktiva 2009/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (UL L 168, 30.6.2009, str. 24);

| — | Direktiva 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o standardih za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito (UL L 180, 29.6.2013, str. 96); |
| --- | --- |

—

Direktiva 2013/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o standardih za sprejem prosilcev za mednarodno zaščito (UL L 180, 29.6.2013, str. 96);

| — | Direktiva 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, ki spreminja Uredbo (EGS) št. 1612/68 in razveljavlja Direktive 64/221/EGS, 68/360/EGS, 72/194/EGS, 73/148/EGS, 75/34/EGS, 75/35/EGS, 90/364/EGS, 90/365/EGS in 93/96/EGS (UL L 158, 30.4.2004, str. 77); |
| --- | --- |

—

Direktiva 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, ki spreminja Uredbo (EGS) št. 1612/68 in razveljavlja Direktive 64/221/EGS, 68/360/EGS, 72/194/EGS, 73/148/EGS, 75/34/EGS, 75/35/EGS, 90/364/EGS, 90/365/EGS in 93/96/EGS (UL L 158, 30.4.2004, str. 77);

| — | Direktiva Sveta 2003/109/ES z dne 25. novembra 2003 o statusu državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas (UL L 16, 23.1.2004, str. 44). |
| --- | --- |

—

Direktiva Sveta 2003/109/ES z dne 25. novembra 2003 o statusu državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas (UL L 16, 23.1.2004, str. 44).

Varstvo podatkov

| — | Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1); |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1);

| — | Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL L 119, 4.5.2016, str. 89); |
| --- | --- |

—

Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL L 119, 4.5.2016, str. 89);

| — | Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39). |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

Konzularna zaščita

| — | Direktiva Sveta (EU) 2015/637 z dne 20. aprila 2015 o ukrepih za usklajevanje in sodelovanje, potrebnih za lažje zagotavljanje konzularne zaščite državljanom Unije brez predstavništva v tretjih državah in o razveljavitvi Sklepa 95/553/ES (UL L 106, 24.4.2015, str. 1). |
| --- | --- |

—

Direktiva Sveta (EU) 2015/637 z dne 20. aprila 2015 o ukrepih za usklajevanje in sodelovanje, potrebnih za lažje zagotavljanje konzularne zaščite državljanom Unije brez predstavništva v tretjih državah in o razveljavitvi Sklepa 95/553/ES (UL L 106, 24.4.2015, str. 1).

Enakost in nediskriminacija

| — | Uredba (EU) 2021/692 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Državljani, enakost, pravice in vrednote ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1381/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Sveta (EU) št. 390/2014 (UL L 156, 5.5.2021, str. 1); |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) 2021/692 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Državljani, enakost, pravice in vrednote ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1381/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Sveta (EU) št. 390/2014 (UL L 156, 5.5.2021, str. 1);

| — | Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (UL L 204, 26.7.2006, str. 23); |
| --- | --- |

—

Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (UL L 204, 26.7.2006, str. 23);

| — | Direktiva 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in o razveljavitvi Direktive Sveta 86/613/EGS (UL L 180, 15.7.2010, str. 1); |
| --- | --- |

—

Direktiva 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in o razveljavitvi Direktive Sveta 86/613/EGS (UL L 180, 15.7.2010, str. 1);

| — | Direktiva Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (UL L 373, 21.12.2004, str. 37); |
| --- | --- |

—

Direktiva Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (UL L 373, 21.12.2004, str. 37);

| — | Direktiva (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev ter razveljavitvi Direktive Sveta 2010/18/EU (UL L 188, 12.7.2019, str. 79); |
| --- | --- |

—

Direktiva (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev ter razveljavitvi Direktive Sveta 2010/18/EU (UL L 188, 12.7.2019, str. 79);

| — | Sklep Sveta 2010/48/ES z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (UL L 23, 27.1.2010, str. 35). |
| --- | --- |

—

Sklep Sveta 2010/48/ES z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (UL L 23, 27.1.2010, str. 35).

Statistika

| — | Uredba (EU) 2019/1700 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. oktobra 2019 o ustanovitvi skupnega okvira za evropsko statistiko v zvezi z osebami in gospodinjstvi na podlagi podatkov na individualni ravni, zbranih z vzorci, spremembi uredb (ES) št. 808/2004, (ES) št. 452/2008 in (ES) št. 1338/2008 Evropskega parlamenta in Sveta in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1177/2003 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Sveta (ES) št. 577/98 (UL L 261I, 14.10.2019, str. 1). |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) 2019/1700 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. oktobra 2019 o ustanovitvi skupnega okvira za evropsko statistiko v zvezi z osebami in gospodinjstvi na podlagi podatkov na individualni ravni, zbranih z vzorci, spremembi uredb (ES) št. 808/2004, (ES) št. 452/2008 in (ES) št. 1338/2008 Evropskega parlamenta in Sveta in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1177/2003 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Sveta (ES) št. 577/98 (UL L 261I, 14.10.2019, str. 1).

Drugo

| — | Direktiva (EU) 2018/1808 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o spremembi Direktive 2010/13/EU o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) glede na spreminjajoče se tržne razmere (UL L 303, 28.11.2018, str. 69); |
| --- | --- |

—

Direktiva (EU) 2018/1808 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o spremembi Direktive 2010/13/EU o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) glede na spreminjajoče se tržne razmere (UL L 303, 28.11.2018, str. 69);

| — | Uredba (EU) 2022/2065 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. oktobra 2022 o enotnem trgu digitalnih storitev in spremembi Direktive 2000/31/ES (Akt o digitalnih storitvah) (UL L 277, 27.10.2022, str. 1). |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) 2022/2065 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. oktobra 2022 o enotnem trgu digitalnih storitev in spremembi Direktive 2000/31/ES (Akt o digitalnih storitvah) (UL L 277, 27.10.2022, str. 1).

II.

| — | Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini, COM(2022) 105 final; |
| --- | --- |

—

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini, COM(2022) 105 final;

| — | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil za preprečevanje spolne zlorabe otrok in boj proti njej, COM (2022) 209 final. |
| --- | --- |

—

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil za preprečevanje spolne zlorabe otrok in boj proti njej, COM (2022) 209 final.

---

| 2.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 194/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 194/7

---

Kodeks ravnanja o določitvi notranjih ureditev glede izvrševanja pravic in izpolnjevanja obveznosti Evropske unije in držav članic iz Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima

(2023/C 194/03)

Ob upoštevanju, da je Evropska unija (v nadaljnjem besedilu: Unija) 13. junija 2017 v skladu s Sklepoma Sveta (EU) 2017/865 (1) in (EU) 2017/866 (2) podpisala Konvencijo Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) v zvezi z zadevami, ki so v izključni pristojnosti Unije, in sicer glede zadev na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, azila in nevračanja in zadev v zvezi z institucijami in javno upravo Unije;

Glede na to, da so tako Unija kot njene države članice pristojne na področjih, ki jih zajema Konvencija, je potreben kodeks ravnanja o določitvi notranjih ureditev med Unijo in državami članicami, ki so pogodbenice Konvencije (v nadaljnjem besedilu: države članice), v zvezi s to konvencijo;

ob upoštevanju, da se ureditve tega kodeksa ravnanja uporabljajo ob polnem spoštovanju načela medsebojnega lojalnega sodelovanja iz člena 4(3) in člena 13(2) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), kar Uniji in njenim državam članicam omogoča usklajeno, celovito in enotno zunanje zastopanje v zvezi s Konvencijo;

ob upoštevanju, da te ureditve ne vplivajo na delitev pristojnosti med Unijo in njenimi državami članicami ali razdelitev pristojnosti med institucijami v skladu s Pogodbama Unije ter da ne posegajo v postopek iz člena 218(9) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) za določitev stališč, ki naj se zastopajo v imenu Unije;

ob upoštevanju, da se obseg in izvajanje izključnih pristojnosti Unije, kot je določeno v členu 3(2) PDEU, po naravi stalno razvijata;

ob zavedanju, da zahteva po enotni zunanji zastopanosti Unije in držav članic v skladu s Pogodbama Unije in sodno prakso Sodišča Evropske unije velja tudi za izpolnjevanje mednarodnih obveznosti;

so Svet, države članice in Komisija pripravile NASLEDNJI KODEKS RAVNANJA:

1.   Značaj in področje uporabe

| 1.1. | Ta kodeks ravnanja določa notranje ureditve za sodelovanje med Unijo in državami članicami pri različnih vidikih izvajanja Konvencije. Zato je zasnovan kot praktično notranje orodje, ki Uniji in njenim državam članicam omogoča usklajeno, celovito in enotno zunanje zastopanje v zvezi s Konvencijo. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Brez poseganja v splošno obveznost medsebojnega lojalnega sodelovanja iz člena 4(3) in člena 13(2) PEU se ta kodeks ravnanja uporablja za udeležbo v odboru pogodbenic Konvencije in v mehanizmu za spremljanje, ki ga izvaja Skupina strokovnjakov za ukrepanje proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini (v nadaljnjem besedilu: skupina GREVIO). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ta kodeks ravnanja določa tudi načela delovanja usklajevalnega telesa v skladu z 10. členom Konvencije ter načela izvrševanja obveznosti poročanja, ki jih morajo v skladu s Konvencijo izpolnjevati Unija in njene države članice, in sodelovanja pri teh obveznostih v skladu s svojimi zadevnimi pristojnostmi. |
| --- | --- |

1.3.

2.   Forumi za usklajevanje

| 2.1. | Brez poseganja v postopek iz člena 218(9) PDEU bodo za vsa vprašanja, povezana s pripravo sestankov in izvrševanjem pravic Unije, ki izhajajo iz Konvencije, zadolžena pristojna pripravljalna telesa Sveta, ki si na vse možne načine prizadevajo za dosego dogovora v duhu medsebojnega lojalnega sodelovanja. Pristojno pripravljalno telo Sveta je Delovna skupina za temeljne pravice, državljanske pravice in prosto gibanje oseb (v nadaljnjem besedilu: delovna skupina FREMP). Predsedujoči delovni skupini FREMP bo po potrebi obveščal predsedujoče drugih delovnih skupin in se z njimi povezoval. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kadar v Delovni skupini FREMP ne bo mogoče doseči dogovora, med drugim zaradi nestrinjanja glede delitve pristojnosti, se bo zadeva brez nepotrebnega odlašanja pravočasno pred zadevnim sestankom ali rokom, določenim v Konvenciji, predložila Odboru stalnih predstavnikov (Coreper) in, kadar je to potrebno, Svetu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Usklajevalni sestanki na kraju samem lahko, kadar je potrebno, potekajo v Strasbourgu. Njihov namen je stališča Unije ali skupna stališča dopolniti in prilagoditi kontekstu zadevnega sestanka, brez bistvene spremembe obstoječih stališč. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Stališča Unije, skupna stališča in usklajena stališča

| 3.1. | Institucije Unije in države članice bodo poskrbele, da bodo pri izvajanju Konvencije tesno sodelovale ter pri tem upoštevale načeli medsebojnega lojalnega sodelovanja in subsidiarnosti iz člena 4(3) in člena 13(2) PEU oziroma člena 5(3) PEU ter potrebo po spoštovanju zadevnih pristojnosti Unije in držav članic v skladu s členom 5(1) PEU. |
| --- | --- |

3.1.

(a)   Stališča Unije

| 3.2. | Pri zadevah, ki so v izključni pristojnosti Unije, vključno zlasti, kakor je navedeno v Sklepu Sveta (EU) 2023/1075 (3) in Sklepu Sveta (EU) 2023/1076 (4) , nekatere določbe Konvencije v zvezi s pravosodnim sodelovanjem v kazenskih zadevah, azilom in nevračanjem ter institucijami in javno upravo Unije, si bo Unija prizadevala oblikovati stališča Unije. |
| --- | --- |

3.2.

(b)   Skupna stališča

| 3.3. | Kadar so Unija in države članice pozvane, da na podlagi točke 1.2 tega kodeksa ravnanja zavzamejo stališče v zadevi, v kateri so nekateri elementi v izključni pristojnosti Unije, drugi pa v pristojnosti držav članic, si bodo Unija in države članice prizadevale oblikovati skupna stališča. |
| --- | --- |

3.3.

(c)   Usklajena stališča

| 3.4. | Pri zadevah, ki so v pristojnosti držav članic, si bodo te prizadevale oblikovati usklajena stališča, kadar koli se bo to zdelo primerno. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Predstavitev stališč in glasovanje

| (a) | Predstavitev stališč v primeru dogovorjenih stališč Unije ter skupnih ali usklajenih stališč






  4.1. | Stališča Unije v imenu Unije predstavi Komisija. Države članice lahko izrazijo mnenje, ki je usklajeno s stališčem Unije ter mu zlasti daje težo in podporo. |
| --- | --- | --- |

(a)

Predstavitev stališč v primeru dogovorjenih stališč Unije ter skupnih ali usklajenih stališč

4.1.

Stališča Unije v imenu Unije predstavi Komisija. Države članice lahko izrazijo mnenje, ki je usklajeno s stališčem Unije ter mu zlasti daje težo in podporo.

| 4.2. | Skupna stališča iz točke 3.3 v imenu Unije in držav članic predstavita Komisija in predsedstvo Sveta EU ali država članica, ki jo določi predsedstvo, pri čemer tesno sodelujeta. Komisija na eni strani ter predsedstvo ali država članica, ki jo določi predsedstvo, na drugi se lahko dogovorita, da bo eden od njiju predstavil skupno stališče v imenu Unije in držav članic. Komisija in države članice lahko izrazijo mnenje, s katerim dajo težo skupnemu stališču in ga podprejo. |
| --- | --- |

4.2.

Skupna stališča iz točke 3.3 v imenu Unije in držav članic predstavita Komisija in predsedstvo Sveta EU ali država članica, ki jo določi predsedstvo, pri čemer tesno sodelujeta. Komisija na eni strani ter predsedstvo ali država članica, ki jo določi predsedstvo, na drugi se lahko dogovorita, da bo eden od njiju predstavil skupno stališče v imenu Unije in držav članic. Komisija in države članice lahko izrazijo mnenje, s katerim dajo težo skupnemu stališču in ga podprejo.

| 4.3. | Usklajena stališča bo v imenu držav članic predstavilo predsedstvo ali, kadar je to potrebno, država članica, ki jo določi predsedstvo, ali Komisija v dogovoru z vsemi prisotnimi državami članicami. |
| --- | --- |

4.3.

Usklajena stališča bo v imenu držav članic predstavilo predsedstvo ali, kadar je to potrebno, država članica, ki jo določi predsedstvo, ali Komisija v dogovoru z vsemi prisotnimi državami članicami.

| (b) | Glasovanje v primeru dogovorjenih stališč Unije ter skupnih ali usklajenih stališč






  4.4. | Komisija bo v imenu Unije izvrševala glasovalne pravice Unije na podlagi stališč Unije. |
| --- | --- | --- |

(b)

Glasovanje v primeru dogovorjenih stališč Unije ter skupnih ali usklajenih stališč

4.4.

Komisija bo v imenu Unije izvrševala glasovalne pravice Unije na podlagi stališč Unije.

| 4.5. | Kadar so Unija in države članice pozvane, da glasujejo o zadevi iz točke 3.3 in kadar mora pravice do glasovanja o taki zadevi izvrševati Unija ali države članice, se bosta Komisija in predsedstvo ali država članica, ki jo določi predsedstvo, vnaprej dogovorila, kateri od njiju bo izvrševal pravico do glasovanja na podlagi skupnega stališča. Ta dogovor bo predvsem odvisen od zadeve, o kateri se glasuje. |
| --- | --- |

4.5.

Kadar so Unija in države članice pozvane, da glasujejo o zadevi iz točke 3.3 in kadar mora pravice do glasovanja o taki zadevi izvrševati Unija ali države članice, se bosta Komisija in predsedstvo ali država članica, ki jo določi predsedstvo, vnaprej dogovorila, kateri od njiju bo izvrševal pravico do glasovanja na podlagi skupnega stališča. Ta dogovor bo predvsem odvisen od zadeve, o kateri se glasuje.

| 4.6. | Kadar je to mogoče, države članice svoje pravice do glasovanja izvršujejo na podlagi usklajenih stališč. |
| --- | --- |

4.6.

Kadar je to mogoče, države članice svoje pravice do glasovanja izvršujejo na podlagi usklajenih stališč.

| (c) | Predstavitev stališč in glasovanje v primeru, ko ni bilo mogoče doseči dogovora o stališču Unije ter skupnih ali usklajenih stališčih






  4.7. | Kadar ni bilo mogoče doseči dogovora o stališču Unije ter skupnih ali usklajenih stališčih, lahko države članice govorijo in glasujejo o zadevah, ki so v njihovi pristojnosti, pod pogojem, da je stališče skladno s politikami in pravom Unije. Komisija lahko govori in glasuje o zadevah, ki so v pristojnosti Unije, kolikor je to potrebno za zaščito politik Unije, ki jih je predhodno določil Svet, in pravnega reda Unije. |
| --- | --- | --- |

(c)

Predstavitev stališč in glasovanje v primeru, ko ni bilo mogoče doseči dogovora o stališču Unije ter skupnih ali usklajenih stališčih

4.7.

Kadar ni bilo mogoče doseči dogovora o stališču Unije ter skupnih ali usklajenih stališčih, lahko države članice govorijo in glasujejo o zadevah, ki so v njihovi pristojnosti, pod pogojem, da je stališče skladno s politikami in pravom Unije. Komisija lahko govori in glasuje o zadevah, ki so v pristojnosti Unije, kolikor je to potrebno za zaščito politik Unije, ki jih je predhodno določil Svet, in pravnega reda Unije.

5.   Postopek za kandidate in kandidatke Unije za izvolitev med člane in članice skupine GREVIO

| 5.1. | Komisija bo v skladu s postopkom, ki ga Odbor ministrov Sveta Evrope določi na podlagi člena 66(5) Konvencije, vzpostavila pregleden izbirni postopek za kandidate in kandidatke Unije za izvolitev med člane in članice skupine GREVIO. Preden Komisija začne izbirni postopek, ga podrobno predstavi delovni skupini FREMP. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komisija bo opravila izbiro kandidatov in kandidatk za izvolitev med člane in članice skupine GREVIO na podlagi izbirnega postopka iz točke 5.1.
  Preden se bo seznam kandidatov in kandidatk Unije predložil generalnemu sekretarju Sveta Evrope, bo Komisijin izbor kandidatov in kandidatk Unije potrdil Coreper. |
| --- | --- |

5.2.

Preden se bo seznam kandidatov in kandidatk Unije predložil generalnemu sekretarju Sveta Evrope, bo Komisijin izbor kandidatov in kandidatk Unije potrdil Coreper.

| 5.3. | Vzpostavil se bo tudi poenostavljen postopek za podaljšanje mandata izbranega strokovnjaka oziroma strokovnjakinje, ki ga oziroma jo imenuje Unija. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Imenovanje predstavnikov in predstavnic v odbor pogodbenic

Komisija bo imenovala svojega predstavnika oziroma predstavnico v odboru pogodbenic in o tem obvesti delovno skupino FREMP.

7.   Usklajevalno telo

| 7.1. | Komisija bo delovala kot usklajevalno telo Unije v skladu z 10. členom Konvencije za zadeve Konvencije, ki so v izključni pristojnosti Unije, brez poseganja v zadevne pristojnosti držav članic ter brez poseganja v razdelitev pristojnosti med institucijami v skladu s Pogodbama Unije in avtonomijo institucij Unije pri zadevah, povezanih z njihovim delovanjem. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Države članice bodo imenovale eno ali več usklajevalnih teles v skladu z 10. členom Konvencije ter Komisijo uradno obvestile o enotni kontaktni točki, ki zastopa enega ali več njihovih usklajevalnih teles. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Komisija in kontaktne točke držav članic se medsebojno obveščajo o uradnih obvestilih ali zahtevah po informacijah, ki jih naslovi Svet Evrope ali katera koli država pogodbenica Konvencije. Komisija bo v ta namen zagotovila enotno vstopno točko za uradna obvestila ali informacije, ki jih pošljejo kontaktne točke držav članic, ter zagotovila razširjanje informacij vsem usklajevalnim telesom držav članic prek nacionalnih kontaktnih točk. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Po potrebi bo Komisija na lastno pobudo ali zahtevo usklajevalnega telesa ali kontaktne točke države članice organizirala usklajevalne sestanke. Takšni usklajevalni sestanki bodo sklicani z usklajevalnimi telesi in/ali kontaktnimi točkami držav članic, kakor je ustrezno. |
| --- | --- |

7.4.

8.   Mehanizem skupine GREVIO za spremljanje

| (a) | Poročanje






  8.1. | Unija in države članice bodo v poročilih, ki jih bodo poslale skupini GREVIO, poročale o zadevah, ki so v njihovih zadevnih pristojnostih. Kadar se izključne pristojnosti Unije in držav članic prepletajo, bodo Unija in države članice obveznosti poročanja, kot določa Konvencija, izpolnile dosledno ter se pri tem dopolnjevale. Poročila Unije se bodo, kadar je mogoče, sklicevala na poročila držav članic, da se prepreči dvojno poročanje.
  V poročilih Unije se bo določil obseg izključnih pristojnosti Unije za izvajanje določb Konvencije, ki jih zajema poročanje. Te informacije se bodo navedle dovolj jasno in nedvoumno, da lahko skupina GREVIO in odbor pogodbenic pri vrednotenju ukrepov za izvajanje določb Konvencije v celoti upoštevata dejstvo, da Unija pristopa h Konvenciji le v skladu s svojimi izključnimi pristojnostmi in da bodo druge določbe Konvencije izvajale države članice v okviru svojih pristojnosti.
  Enako preglednost, kot velja glede zadevnih pristojnosti Unije in držav članic, bo na splošno zagotavljala Komisija v sodelovanju s telesi, ustanovljenimi s Konvencijo, v okviru spremljanja izvajanja Konvencije. |
| --- | --- | --- |

(a)

Poročanje

8.1.

Unija in države članice bodo v poročilih, ki jih bodo poslale skupini GREVIO, poročale o zadevah, ki so v njihovih zadevnih pristojnostih. Kadar se izključne pristojnosti Unije in držav članic prepletajo, bodo Unija in države članice obveznosti poročanja, kot določa Konvencija, izpolnile dosledno ter se pri tem dopolnjevale. Poročila Unije se bodo, kadar je mogoče, sklicevala na poročila držav članic, da se prepreči dvojno poročanje.

V poročilih Unije se bo določil obseg izključnih pristojnosti Unije za izvajanje določb Konvencije, ki jih zajema poročanje. Te informacije se bodo navedle dovolj jasno in nedvoumno, da lahko skupina GREVIO in odbor pogodbenic pri vrednotenju ukrepov za izvajanje določb Konvencije v celoti upoštevata dejstvo, da Unija pristopa h Konvenciji le v skladu s svojimi izključnimi pristojnostmi in da bodo druge določbe Konvencije izvajale države članice v okviru svojih pristojnosti.

Enako preglednost, kot velja glede zadevnih pristojnosti Unije in držav članic, bo na splošno zagotavljala Komisija v sodelovanju s telesi, ustanovljenimi s Konvencijo, v okviru spremljanja izvajanja Konvencije.

| 8.2. | Države članice bodo tesno sodelovale s Komisijo v zvezi z zagotavljanjem informacij, potrebnih za izpolnitev zahtev glede poročanja o pravu Unije, ki zadeva Konvencijo, pri čemer se oprejo na obstoječe informacije, zbrane v okviru obveznosti poročanja, izhajajočih iz Konvencije. |
| --- | --- |

8.2.

Države članice bodo tesno sodelovale s Komisijo v zvezi z zagotavljanjem informacij, potrebnih za izpolnitev zahtev glede poročanja o pravu Unije, ki zadeva Konvencijo, pri čemer se oprejo na obstoječe informacije, zbrane v okviru obveznosti poročanja, izhajajočih iz Konvencije.

| 8.3. | Preden bo Komisija predložila poročilo, ga bo v skladu z obveznostjo medsebojnega lojalnega sodelovanja pravočasno vnaprej informativno predstavila delovni skupini FREMP. Če bo mogoče, bodo države članice izvode svojih zadevnih poročil najprej v vednost poslale delovni skupini FREMP, šele nato skupini GREVIO. |
| --- | --- |

8.3.

Preden bo Komisija predložila poročilo, ga bo v skladu z obveznostjo medsebojnega lojalnega sodelovanja pravočasno vnaprej informativno predstavila delovni skupini FREMP. Če bo mogoče, bodo države članice izvode svojih zadevnih poročil najprej v vednost poslale delovni skupini FREMP, šele nato skupini GREVIO.

| 8.4. | Komisija in vsaka država članica si bodo izmenjale tudi odgovore na vprašanja, ki jih naslovi skupina GREVIO, ter komentarje na ugotovitve in priporočila skupine GREVIO, prejeta med procesom poročanja. Komisija bo v ta namen zagotovila enotno vstopno točko za države članice ter razširjanje informacij vsem državam članicam. |
| --- | --- |

8.4.

Komisija in vsaka država članica si bodo izmenjale tudi odgovore na vprašanja, ki jih naslovi skupina GREVIO, ter komentarje na ugotovitve in priporočila skupine GREVIO, prejeta med procesom poročanja. Komisija bo v ta namen zagotovila enotno vstopno točko za države članice ter razširjanje informacij vsem državam članicam.

| 8.5. | Države članice in Komisija se bodo prek delovne skupine FREMP vnaprej medsebojno obveščale o vsebini ustnih predstavitev v skupini GREVIO in v odboru pogodbenic, če bo mogoče. |
| --- | --- |

8.5.

Države članice in Komisija se bodo prek delovne skupine FREMP vnaprej medsebojno obveščale o vsebini ustnih predstavitev v skupini GREVIO in v odboru pogodbenic, če bo mogoče.

| 8.6. | Komisija in države članice bodo v delovni skupini FREMP razpravljale o nadaljnjem ukrepanju po vsakem poročilu skupine GREVIO ali sklepih ali, kadar je to primerno, priporočilih odbora partneric, sprejetih v zvezi s poročilom Unije. |
| --- | --- |

8.6.

Komisija in države članice bodo v delovni skupini FREMP razpravljale o nadaljnjem ukrepanju po vsakem poročilu skupine GREVIO ali sklepih ali, kadar je to primerno, priporočilih odbora partneric, sprejetih v zvezi s poročilom Unije.

| (b) | Sestanki s skupino GREVIO in obiski držav






  8.7. | Država članica lahko zahteva, da Komisija zagotovi strokovnjaka oziroma strokovnjakinjo, ki bo postal član oziroma članica njene delegacije, Komisija pa lahko zahteva, da države članice zagotovijo strokovnjake in strokovnjakinje za delegacijo Unije. |
| --- | --- | --- |

(b)

Sestanki s skupino GREVIO in obiski držav

8.7.

Država članica lahko zahteva, da Komisija zagotovi strokovnjaka oziroma strokovnjakinjo, ki bo postal član oziroma članica njene delegacije, Komisija pa lahko zahteva, da države članice zagotovijo strokovnjake in strokovnjakinje za delegacijo Unije.

| (c) | Vključenost Parlamenta






  8.8. | Komisija bo v duhu člena 70(2) Konvencije Evropskemu parlamentu predložila poročila skupine GREVIO o tem, kako Unija izvaja Konvencijo. |
| --- | --- | --- |

(c)

Vključenost Parlamenta

8.8.

Komisija bo v duhu člena 70(2) Konvencije Evropskemu parlamentu predložila poročila skupine GREVIO o tem, kako Unija izvaja Konvencijo.

9.   Pridobivanje statistik, ki se zahtevajo v okviru Konvencije

| 9.1. | Unija mora v skladu z obveznostmi poročanja zagotavljati statistike za celotno Unijo. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Unija bo pri poročanju v čim večji možni meri uporabljala podatke, pridobljene na ravni Unije, in se, kar zadeva podatke, ki jih zberejo statistični uradi in raziskovalni organi držav članic, zanašala na podatke, ki jih države članice sporočijo skupini GREVIO. Da se ustvari kar najbolj točna slika razširjenosti nasilja, je pomembno, da države članice, Komisija in drugi organi Unije tesno sodelujejo v obsegu, ki Uniji omogoča izpolnjevanje obveznosti poročanja. |
| --- | --- |

9.2.

10.   Revizija

Svet, države članice ali Komisija lahko zahtevajo revizijo tega kodeksa ravnanja, zlasti ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih pri njegovi uporabi.

11.   Objava

Ta kodeks ravnanja bo objavljen v oddelku C Uradnega lista Evropske unije.

---

(1)  Sklep Sveta (EU) 2017/865 z dne 11. maja 2017 o podpisu, v imenu Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima glede zadev na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (UL L 131, 20.5.2017, str. 11).

(2)  Sklep Sveta (EU) 2017/866 z dne 11. maja 2017 o podpisu, v imenu Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, kar zadeva azil in nevračanje (UL L 131, 20.5.2017, str. 13).

(3)  Sklep Sveta (EU) 2023/1075 z dne 1. junija 2023 o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, kar zadeva institucije in javno upravo Unije (UL L 143 I, 2.6.2023, str. 1).

(4)  Sklep Sveta (EU) 2023/1076 z dne 1. junija 2023 o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima glede zadev na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah ter azila in nevračanja (UL L 143 I, 2.6.2023, str. 4).

---

Evropska komisija

| 2.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 194/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 194/12

---

Menjalni tečaji eura (1)

1. junij 2023

(2023/C 194/04)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0697 |
| JPY | japonski jen | 149,25 |
| DKK | danska krona | 7,4477 |
| GBP | funt šterling | 0,85823 |
| SEK | švedska krona | 11,6455 |
| CHF | švicarski frank | 0,9732 |
| ISK | islandska krona | 149,70 |
| NOK | norveška krona | 11,9670 |
| BGN | bolgarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 23,687 |
| HUF | madžarski forint | 370,42 |
| PLN | poljski zlot | 4,5410 |
| RON | romunski lev | 4,9645 |
| TRY | turška lira | 22,2520 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6407 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4514 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,3786 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7775 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4466 |
| KRW | južnokorejski won | 1 413,23 |
| ZAR | južnoafriški rand | 21,1567 |
| CNY | kitajski juan | 7,6066 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 964,76 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9351 |
| PHP | filipinski peso | 60,057 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 37,204 |
| BRL | brazilski real | 5,4032 |
| MXN | mehiški peso | 18,8695 |
| INR | indijska rupija | 88,2070 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0697

JPY

japonski jen

149,25

DKK

danska krona

7,4477

GBP

funt šterling

0,85823

SEK

švedska krona

11,6455

CHF

švicarski frank

0,9732

ISK

islandska krona

149,70

NOK

norveška krona

11,9670

BGN

bolgarski lev

1,9558

CZK

češka krona

23,687

HUF

madžarski forint

370,42

PLN

poljski zlot

4,5410

RON

romunski lev

4,9645

TRY

turška lira

22,2520

AUD

avstralski dolar

1,6407

CAD

kanadski dolar

1,4514

HKD

hongkonški dolar

8,3786

NZD

novozelandski dolar

1,7775

SGD

singapurski dolar

1,4466

KRW

južnokorejski won

1 413,23

ZAR

južnoafriški rand

21,1567

CNY

kitajski juan

7,6066

IDR

indonezijska rupija

15 964,76

MYR

malezijski ringit

4,9351

PHP

filipinski peso

60,057

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

37,204

BRL

brazilski real

5,4032

MXN

mehiški peso

18,8695

INR

indijska rupija

88,2070

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 2.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 194/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 194/13

---

SPOROČILO KOMISIJE

o spremembi odstavka 188 ter prilog I in IV k Smernicam o regionalni državni pomoči v zvezi z vmesnim pregledom kart regionalne pomoči za obdobje od 1. januarja 2022 do 31. decembra 2027

(2023/C 194/05)

I.   UVOD

| (1) | Oddelek 7.6.2 Smernic o regionalni državni pomoči (1) (v nadaljnjem besedilu: Smernice) določa, da se v letu 2023 izvede vmesni pregled kart regionalne pomoči (2) ob upoštevanju posodobljenih statističnih podatkov. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | V skladu z odstavkom 194 Smernic mora Komisija do junija 2023 sporočiti podrobnosti o izvedbi tega vmesnega pregleda. Ta obveznost je izpolnjena s tem sporočilom, v katerem so opredeljene naslednje točke vmesnega pregleda: |
| --- | --- |

(2)

Sprememba seznama območij „a“

| (3) | Komisija je pripravila seznam regij NUTS 2, ki trenutno niso upravičene kot območja „a“, vendar so imele povprečni bruto domači proizvod (v nadaljnjem besedilu: BDP) na prebivalca (v standardu kupne moči) v obdobju 2019–2021 nižji ali enak 75 % povprečja EU-27 (3), zaradi česar so lahko upravičene do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (v nadaljnjem besedilu: nova območja „a“) v obdobju po tem vmesnem pregledu, tj. od 1. januarja 2024 do 31. decembra 2027. Komisija določi tudi ustrezne največje intenzivnosti pomoči za ta nova območja „a“ na podlagi odstavkov 179 in 180 Smernic. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Če so ta nova območja „a“ trenutno v karti regionalne pomoči zadevne države članice v celoti ali delno določena kot predhodno opredeljena območja „c“ ali kot območja „c“, ki niso predhodno opredeljena, se odstotek prebivalstva, dodeljen ustreznemu območju „c“, kot je naveden v Prilogi I k Smernicam, ustrezno prilagodi. |
| --- | --- |

(4)

Povečanje največjih intenzivnosti pomoči na obstoječih območjih „a“

| (5) | Komisija je opredelila regije NUTS 2, ki so že navedene kot območja „a“ v Prilogi I k Smernicam, vendar se je zanje BDP na prebivalca zmanjšal na tako raven, da so upravičene do večje največje intenzivnosti pomoči na podlagi oddelka 7.4.1 Smernic v obdobju po tem vmesnem pregledu, tj. od 1. januarja 2024 do 31. decembra 2027. |
| --- | --- |

(5)

Sprememba seznama območij „c“, ki niso predhodno opredeljena

| (6) | Države članice lahko predlagajo spremembo seznama svojih območij „c“, ki niso predhodno opredeljena, za obdobje od 1. januarja 2024 do 31. decembra 2027, tako da obstoječa območja „c“, ki niso predhodno opredeljena, nadomestijo z novimi območji, predlaganimi na podlagi oddelka 7.3.2.3 smernic. Te spremembe ne smejo presegati 50 % prilagojenega upravičenega obsega prebivalstva na območjih „c“ posamezne države članice, ki niso predhodno opredeljena, iz odstavka (14) tega sporočila, ali, če ni prilagojen, 50 % obstoječega upravičenega deleža prebivalstva na območjih „c“, ki niso predhodno opredeljena. Poleg tega prebivalstvo predlaganih novih območij „c“ ne sme preseči prebivalstva območij, ki jih nadomeščajo nova območja. Države članice lahko predlagajo ustrezne največje intenzivnosti pomoči za nova območja „c“, ki niso predhodno opredeljena, na podlagi meril iz oddelka 7.4.2 Smernic. |
| --- | --- |

(6)

Povečanje največjih intenzivnosti pomoči na obstoječih območjih „c“

| (7) | Države članice lahko predlagajo povečanje največje intenzivnosti pomoči na svojih obstoječih območjih „c“, ki niso predhodno opredeljena, če so glede na posodobljene podatke o BDP na prebivalca ali statistične podatke o brezposelnosti na podlagi odstavka 182 Smernic upravičena do višje največje intenzivnosti pomoči. |
| --- | --- |

(7)

Opredelitev regij, ki se soočajo z izgubo prebivalstva in so upravičene do povečanih intenzivnosti pomoči

| (8) | Države članice lahko predlagajo povečanje največje intenzivnosti pomoči za regije NUTS 3, ki se soočajo z izgubo prebivalstva, kot je določeno v odstavku 188 Smernic, tudi če je taka izguba ugotovljena na podlagi posodobljenih podatkov o gostoti prebivalstva za obdobje 2010–2019. V ta namen Komisija s tem sporočilom spreminja odstavek 188 Smernic in Prilogo IV k Smernicam, in sicer tako, da bo v obdobju od 1. januarja 2024 do 31. decembra 2027 dovolila povečanje največjih intenzivnosti pomoči, kot so določene v navedenem odstavku, za regije NUTS 3, ki so se soočale z več kot 10-odstotno izgubo prebivalstva v obdobju 2009–2018 ali v obdobju 2010–2019. |
| --- | --- |

(8)

Obvestilo o predlaganih spremembah kart

| (9) | V tem sporočilu so določene spremembe odstavka 188 Smernic, Priloge I in Priloge IV k Smernicam ter objavljene njihove spremenjene različice. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Države članice, ki nameravajo po tem vmesnem pregledu spremeniti svoje karte regionalne pomoči, so pozvane, da v skladu s členom 108(3) PDEU o spremembah uradno obvestijo Komisijo pred 15. septembrom 2023. Spremembe se lahko nanašajo na obdobje od 1. januarja 2024 do 31. decembra 2027 in niso obvezne. |
| --- | --- |

(10)

II.   OCENA

Pregled glede območij „a“

| (11) | Eurostat je 21. februarja 2023 objavil podatke o BDP na prebivalca na ravni regij NUTS 2 do vključno leta 2021. V naslednjih odstavkih BDP na prebivalca ustreza povprečju zadnjih treh let, za katera so na voljo podatki Eurostata, tj. povprečju v obdobju 2019–2021, izraženemu kot odstotek povprečja EU-27. Kadar je ustrezno, se podatki o BDP na prebivalca primerjajo s podatki, uporabljenimi v sedanjem besedilu Priloge I k Smernicam (povprečje v obdobju 2016–2018). Komisija ob upoštevanju posodobljenih statističnih podatkov v odstavkih (12) in (13) določa nova območja „a“ ter obstoječa upravičena območja „a“, ki so lahko upravičena do večjih največjih intenzivnosti pomoči, in ustrezno spreminja Prilogo I k Smernicam. Na podlagi teh sprememb lahko države članice priglasijo spremembe svojih območij „a“ za obdobje od 1. januarja 2024 do 31. decembra 2027. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Kot območja „a“ z največjo intenzivnostjo pomoči 30 % (4) se lahko določijo naslednje regije NUTS 2:







  Država članica in regija | BDP na prebivalca 2019–2021 |
| --- | --- | --- |
| Belgija |
| BE32 Prov. Hainaut | 74,33 |
| Španija |
| ES62 Región de Murcia | 70,67 |

(12)

Država članica in regija

BDP na prebivalca 2019–2021

Belgija

BE32 Prov. Hainaut

74,33

Španija

ES62 Región de Murcia

70,67

| (13) | Naslednje regije NUTS 2 se lahko predlagajo za večjo intenzivnost pomoči, kot je navedeno (5):









  Država članica in regija | BDP na prebivalca 2016–2018 | BDP na prebivalca 2019–2021 | Največja intenzivnost pomoči |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Francija |
| FRY2 Martinique | prej 77,00 | potem 73,00 | 50 % |
| Grčija |
| EL42 Νότιο Αιγαίο / Notio Aigaio | prej 73,67 | potem 64,00 | 40 % |
| EL43 Κρήτη / Kriti | prej 58,33 | potem 52,67 | 50 % |
| EL53 Δυτική Μακεδονία / Dytiki Makedonia | prej 59,67 | potem 53,33 | 50 % |
| Portugalska |
| PT30 Região Autónoma da Madeira | prej 76,00 | potem 71,67 | 50 % |
| Slovaška |
| SK02 Západné Slovensko | prej 66,67 | potem 64,67 | 40 % |
| Španija |
| ES43 Extremadura | prej 66,67 | potem 63,67 | 40 % |
| ES61 Andalucía | prej 68,33 | potem 63,67 | 40 % |
| ES64 Ciudad de Melilla | prej 67,00 | potem 64,00 | 40 % |
| ES70 Canarias | prej 75,00 | potem 65,00 | 60 % |

(13)

Država članica in regija

BDP na prebivalca 2016–2018

BDP na prebivalca 2019–2021

Največja intenzivnost pomoči

Francija

FRY2 Martinique

prej 77,00

potem 73,00

50 %

Grčija

EL42 Νότιο Αιγαίο / Notio Aigaio

prej 73,67

potem 64,00

40 %

EL43 Κρήτη / Kriti

prej 58,33

potem 52,67

50 %

EL53 Δυτική Μακεδονία / Dytiki Makedonia

prej 59,67

potem 53,33

50 %

Portugalska

PT30 Região Autónoma da Madeira

prej 76,00

potem 71,67

50 %

Slovaška

SK02 Západné Slovensko

prej 66,67

potem 64,67

40 %

Španija

ES43 Extremadura

prej 66,67

potem 63,67

40 %

ES61 Andalucía

prej 68,33

potem 63,67

40 %

ES64 Ciudad de Melilla

prej 67,00

potem 64,00

40 %

ES70 Canarias

prej 75,00

potem 65,00

60 %

Pregled glede območij „c“

| (14) | Po določitvi BE32 Prov. Hainaut kot novega območja „a“ se v Belgiji upravičeni delež prebivalstva na območjih „c“, ki niso predhodno opredeljena, za obdobje od 1. januarja 2024 do 31. decembra 2027 prilagodi s 23,33 % na 16,82 %. Za vse druge države članice se upravičeni delež prebivalstva na območjih „c“, ki niso predhodno opredeljena, kot je določen v Prilogi I k Smernicam, ne spremeni. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Poleg tega lahko države članice, kot je določeno v odstavkih (6) in (7), nadomestijo obstoječa območja „c“, ki niso predhodno opredeljena, z novimi območji, predlaganimi na podlagi oddelka 7.3.2.3 Smernic, v višini do 50 % svojega prilagojenega upravičenega deleža prebivalstva na območjih „c“, ki niso predhodno opredeljena, ali, če ni prilagojen, 50 % svojega obstoječega upravičenega deleža prebivalstva na območjih „c“, ki niso predhodno opredeljena, predlagajo pa lahko tudi povečanje največje intenzivnosti pomoči za svoja obstoječa območja „c“, ki niso predhodno opredeljena, če so glede na posodobljene podatke o BDP na prebivalca ali statistične podatke o brezposelnosti upravičena do višje največje intenzivnosti pomoči. |
| --- | --- |

(15)

Opredelitev regij, ki se soočajo z izgubo prebivalstva in so upravičene do povečanih intenzivnosti pomoči

| (16) | Komisija spremeni odstavek 188 in Prilogo IV k Smernicam, tako da državam članicam dovoli, da se za obdobje od 1. januarja 2024 do 31. decembra 2027 oprejo na podatke o izgubi prebivalstva za obdobje 2010–2019. |
| --- | --- |

(16)

III.   SPREMEMBA ODSTAVKA 188 SMERNIC

| (17) | Odstavek 188 Smernic se spremeni:
  „Največje intenzivnosti pomoči iz pododdelka 7.4.1 se lahko povečajo za 10 odstotnih točk, največje intenzivnosti pomoči iz pododdelka 7.4.2 pa za 5 odstotnih točk za regije NUTS 3, v katerih izguba prebivalstva v obdobju 2009–2018 znaša več kot 10 %. Od 1. januarja 2024 se prejšnji stavek uporablja tudi za regije NUTS 3, ki se soočajo s stopnjo izgube prebivalstva iz navedenega stavka v obdobju 2010–2019(88).

  (88) Glej Prilogo IV.“ |
| --- | --- |

(17)

„Največje intenzivnosti pomoči iz pododdelka 7.4.1 se lahko povečajo za 10 odstotnih točk, največje intenzivnosti pomoči iz pododdelka 7.4.2 pa za 5 odstotnih točk za regije NUTS 3, v katerih izguba prebivalstva v obdobju 2009–2018 znaša več kot 10 %. Od 1. januarja 2024 se prejšnji stavek uporablja tudi za regije NUTS 3, ki se soočajo s stopnjo izgube prebivalstva iz navedenega stavka v obdobju 2010–2019(88).

(88) Glej Prilogo IV.“

IV.   SPREMEMBA PRILOGE I K SMERNICAM

| (18) | Priloga I se nadomesti z besedilom iz Priloge 1 k temu sporočilu. Spremenjena Priloga I k Smernicam bo osnova za vmesni pregled kart regionalne pomoči za obdobje od 1. januarja 2024 do 31. decembra 2027. |
| --- | --- |

(18)

V.   SPREMEMBA PRILOGE IV K SMERNICAM

| (19) | Priloga IV se nadomesti z besedilom iz Priloge 2 k temu sporočilu. Spremenjena Priloga IV k Smernicam bo osnova za vmesni pregled kart regionalne pomoči za obdobje od 1. januarja 2024 do 31. decembra 2027. |
| --- | --- |

(19)

---

(1)  UL C 153, 29.4.2021, str. 1.

(2)  Karte regionalne pomoči za obdobje 2022–2027, na voljo na:

https://competition-policy.ec.europa.eu/state-aid/legislation/modernisation/regional-aid/maps-2022-2027_en.

(3)  Tj. povprečni BDP na prebivalca za vse države članice (razen Severne Irske).

(4)  Določena v skladu z odstavkoma 179 in 180 Smernic brez poseganja v možnost uporabe povečane intenzivnosti pomoči v skladu z oddelki 7.4.3, 7.4.4 in 7.4.5 Smernic.

(5)  Idem.

---

PRILOGA 1

„PRILOGA I

Obseg prebivalstva, upravičenega do regionalne pomoči, po državah članicah za obdobje 2022–2027

| Belgija | Regija NUTS | BDP na prebivalca 2016–2018 (1) | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023 (2) | BDP na prebivalca 2019–2021 (3) | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027 (4) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Območja ‚a‘
  1. 1. 2022–31. 12. 2027 | BE34 Prov. Luxembourg (BE) | 73,00 | 2,50  % | — | 2,50  % |
| Območja ‚a‘


  1. 1. 2022–31. 12. 2027 | BE32 Prov. Hainaut | — | — | 74,33 | 11,77  % |
| Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena
  1. 1. 2022–31. 12. 2023 | — | — | 23,33  % | — | — |
| Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena
  1. 1. 2022–31. 12. 2027 | — | — | — | — | 16,82  % |
| Skupni obseg upravičenega prebivalstva
  1. 1. 2022–31. 12. 2023 | — | — | 25,83  % | — | — |
| Skupni obseg upravičenega prebivalstva
  1. 1. 2022–31. 12. 2027 | — | — | — | — | 31,09  % |

Belgija

Regija NUTS

BDP na prebivalca 2016–2018 (1)

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023 (2)

BDP na prebivalca 2019–2021 (3)

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027 (4)

Območja ‚a‘

1. 1. 2022–31. 12. 2027

BE34 Prov. Luxembourg (BE)

73,00

2,50  %

—

2,50  %

Območja ‚a‘

1. 1. 2022–31. 12. 2027

BE32 Prov. Hainaut

—

—

74,33

11,77  %

Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena

1. 1. 2022–31. 12. 2023

—

—

23,33  %

—

—

Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena

1. 1. 2022–31. 12. 2027

—

—

—

—

16,82  %

Skupni obseg upravičenega prebivalstva

1. 1. 2022–31. 12. 2023

—

—

25,83  %

—

—

Skupni obseg upravičenega prebivalstva

1. 1. 2022–31. 12. 2027

—

—

—

—

31,09  %

| Bolgarija | Regija NUTS | BDP na prebivalca 2016–2018 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023 | BDP na prebivalca 2019–2021 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Območja ‚a‘ | BG31 Северозападен / Severozapaden | 31,67 | 10,66  % | — | 10,66  % |
| BG32 Северен централен / Severen centralen | 34,33 | 11,24  % | — | 11,24  % |
| BG33 Североизточен / Severoiztočen | 40,33 | 13,26  % | — | 13,26  % |
| BG34 Югоизточен / Jugoiztočen | 43,00 | 14,74  % | — | 14,74  % |
| BG42 Южен централен / Južen centralen | 35,00 | 20,13  % | — | 20,13  % |
| Predhodno opredeljena območja ‚c‘ (nekdanja območja ‚a‘) | BG41 Югозападен / Jugozapaden | 81,33 | 29,97  % | — | 29,97  % |
| Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027 | — | — | 100,00  % | — | 100,00  % |

Bolgarija

Regija NUTS

BDP na prebivalca 2016–2018

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023

BDP na prebivalca 2019–2021

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027

Območja ‚a‘

BG31 Северозападен / Severozapaden

31,67

10,66  %

—

10,66  %

BG32 Северен централен / Severen centralen

34,33

11,24  %

—

11,24  %

BG33 Североизточен / Severoiztočen

40,33

13,26  %

—

13,26  %

BG34 Югоизточен / Jugoiztočen

43,00

14,74  %

—

14,74  %

BG42 Южен централен / Južen centralen

35,00

20,13  %

—

20,13  %

Predhodno opredeljena območja ‚c‘ (nekdanja območja ‚a‘)

BG41 Югозападен / Jugozapaden

81,33

29,97  %

—

29,97  %

Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027

—

—

100,00  %

—

100,00  %

| Češka | Regija NUTS | BDP na prebivalca 2016–2018 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023 | BDP na prebivalca 2019–2021 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Območja ‚a‘ | CZ04 Severozápad | 63,67 | 10,50  % | — | 10,50  % |
| CZ05 Severovýchod | 75,00 | 14,22  % | — | 14,22  % |
| CZ07 Střední Morava | 73,33 | 11,43  % | — | 11,43  % |
| CZ08 Moravskoslezsko | 74,33 | 11,33  % | — | 11,33  % |
| Predhodno opredeljena območja ‚c‘ (nekdanja območja ‚a‘) | CZ02 Střední Čechy | 82,67 | 12,81  % | — | 12,81  % |
| CZ03 Jihozápad | 78,00 | 11,52  % | — | 11,52  % |
| CZ06 Jihovýchod | 82,67 | 15,94  % | — | 15,94  % |
| Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027 | — | — | 87,76  % | — | 87,76  % |

Češka

Regija NUTS

BDP na prebivalca 2016–2018

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023

BDP na prebivalca 2019–2021

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027

Območja ‚a‘

CZ04 Severozápad

63,67

10,50  %

—

10,50  %

CZ05 Severovýchod

75,00

14,22  %

—

14,22  %

CZ07 Střední Morava

73,33

11,43  %

—

11,43  %

CZ08 Moravskoslezsko

74,33

11,33  %

—

11,33  %

Predhodno opredeljena območja ‚c‘ (nekdanja območja ‚a‘)

CZ02 Střední Čechy

82,67

12,81  %

—

12,81  %

CZ03 Jihozápad

78,00

11,52  %

—

11,52  %

CZ06 Jihovýchod

82,67

15,94  %

—

15,94  %

Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027

—

—

87,76  %

—

87,76  %

| Danska | Regija NUTS | BDP na prebivalca 2016–2018 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023 | BDP na prebivalca 2019–2021 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena | — | — | 7,50  % | — | 7,50  % |
| Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027 | — | — | 7,50  % | — | 7,50  % |

Danska

Regija NUTS

BDP na prebivalca 2016–2018

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023

BDP na prebivalca 2019–2021

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027

Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena

—

—

7,50  %

—

7,50  %

Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027

—

—

7,50  %

—

7,50  %

| Nemčija | Regija NUTS | BDP na prebivalca 2016–2018 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023 | BDP na prebivalca 2019–2021 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena | — | — | 18,10  % | — | 18,10  % |
| Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027 | — | — | 18,10  % | — | 18,10  % |

Nemčija

Regija NUTS

BDP na prebivalca 2016–2018

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023

BDP na prebivalca 2019–2021

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027

Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena

—

—

18,10  %

—

18,10  %

Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027

—

—

18,10  %

—

18,10  %

| Estonija | Regija NUTS | BDP na prebivalca 2016–2018 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023 | BDP na prebivalca 2019–2021 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Predhodno opredeljena območja ‚c‘ (nekdanja območja ‚a‘) | EE00 Eesti | 79,33 | 100,00  % | — | 100,00  % |
| Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027 | — | — | 100,00  % | — | 100,00  % |

Estonija

Regija NUTS

BDP na prebivalca 2016–2018

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023

BDP na prebivalca 2019–2021

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027

Predhodno opredeljena območja ‚c‘ (nekdanja območja ‚a‘)

EE00 Eesti

79,33

100,00  %

—

100,00  %

Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027

—

—

100,00  %

—

100,00  %

| Irska | Regija NUTS | BDP na prebivalca 2016–2018 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023 | BDP na prebivalca 2019–2021 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena | — | — | 35,90  % | — | 35,90  % |
| Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027 | — | — | 35,90  % | — | 35,90  % |

Irska

Regija NUTS

BDP na prebivalca 2016–2018

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023

BDP na prebivalca 2019–2021

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027

Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena

—

—

35,90  %

—

35,90  %

Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027

—

—

35,90  %

—

35,90  %

| Grčija | Regija NUTS | BDP na prebivalca 2016–2018 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023 | BDP na prebivalca 2019–2021 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Območja ‚a‘ | EL41 Βόρειο Αιγαίο / Voreio Aigaio | 49,00 | 2,01  % | — | 2,01  % |
| EL42 Νότιο Αιγαίο / Notio Aigaio | 73,67 | 3,19  % | 64,00 | 3,19  % |
| EL43 Κρήτη / Kriti | 58,33 | 5,91  % | 52,67 | 5,91  % |
| EL51 Aνατολική Μακεδονία, Θράκη / Anatoliki Makedonia, Thraki | 47,67 | 5,59  % | — | 5,59  % |
| EL52 Κεντρική Μακεδονία / Kentriki Makedonia | 53,67 | 17,47  % | — | 17,47  % |
| EL53 Δυτική Μακεδονία / Dytiki Makedonia | 59,67 | 2,50  % | 53,33 | 2,50  % |
| EL54 Ήπειρος / Ipeiros | 48,67 | 3,11  % | — | 3,11  % |
| EL61 Θεσσαλία / Thessalia | 52,67 | 6,71  % | — | 6,71  % |
| EL62 Ιόνια Νησιά / Ionia Nisia | 63,33 | 1,90  % | — | 1,90  % |
| EL63 Δυτική Ελλάδα / Dytiki Elláda
  [EL643 redko poseljeno območje Ευρυτανία / Evrytania] | 50,33 | 6,12  % | — | 6,12  % |
| EL64 Στερεά Ελλάδα / Sterea Elláda | 62,33 | 5,18  % | — | 5,18  % |
| EL65 Πελοπόννησος / Peloponnisos | 56,67 | 5,36  % | — | 5,36  % |
| Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena | — | — | 17,28  % | — | 17,28  % |
| Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027 | | — | 82,34  % | — | 82,34  % |

Grčija

Regija NUTS

BDP na prebivalca 2016–2018

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023

BDP na prebivalca 2019–2021

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027

Območja ‚a‘

EL41 Βόρειο Αιγαίο / Voreio Aigaio

49,00

2,01  %

—

2,01  %

EL42 Νότιο Αιγαίο / Notio Aigaio

73,67

3,19  %

64,00

3,19  %

EL43 Κρήτη / Kriti

58,33

5,91  %

52,67

5,91  %

EL51 Aνατολική Μακεδονία, Θράκη / Anatoliki Makedonia, Thraki

47,67

5,59  %

—

5,59  %

EL52 Κεντρική Μακεδονία / Kentriki Makedonia

53,67

17,47  %

—

17,47  %

EL53 Δυτική Μακεδονία / Dytiki Makedonia

59,67

2,50  %

53,33

2,50  %

EL54 Ήπειρος / Ipeiros

48,67

3,11  %

—

3,11  %

EL61 Θεσσαλία / Thessalia

52,67

6,71  %

—

6,71  %

EL62 Ιόνια Νησιά / Ionia Nisia

63,33

1,90  %

—

1,90  %

EL63 Δυτική Ελλάδα / Dytiki Elláda

[EL643 redko poseljeno območje Ευρυτανία / Evrytania]

50,33

6,12  %

—

6,12  %

EL64 Στερεά Ελλάδα / Sterea Elláda

62,33

5,18  %

—

5,18  %

EL65 Πελοπόννησος / Peloponnisos

56,67

5,36  %

—

5,36  %

Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena

—

—

17,28  %

—

17,28  %

Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027

—

82,34  %

—

82,34  %

| Španija | Regija NUTS | BDP na prebivalca 2016–2018 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023 | BDP na prebivalca 2019–2021 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Območja ‚a‘
  1. 1. 2022–31. 12. 2027 | ES42 Castilla-La Mancha
  [ES423 redko poseljeno območje Cuenca] | 72,33 | 4,35  % | — | 4,35  % |
| ES43 Extremadura | 66,67 | 2,28  % | 63,67 | 2,28  % |
| ES61 Andalucía | 68,33 | 17,99  % | 63,67 | 17,99  % |
| ES63 Ciudad de Ceuta | 72,67 | 0,18  % | — | 0,18  % |
| ES64 Ciudad de Melilla | 67,00 | 0,18  % | 64,00 | 0,18  % |
| ES70 Canarias | 75,00 | 4,68  % | 65,00 | 4,68  % |
| Območja ‚a‘


  1. 1. 2022–31. 12. 2027 | ES62 Región de Murcia | | | 70,67 | 3,17  % |
| Predhodno opredeljena območja ‚c‘ (nekdanja območja ‚a‘), 1. 1. 2022–31. 12. 2023 | ES62 Región de Murcia | 76,67 | 3,17  % | — | — |
| Predhodno opredeljena območja ‚c‘ (redko poseljena območja) | ES242 Teruel | — | 0,29  % | — | 0,29  % |
| ES417 Soria | — | 0,19  % | — | 0,19  % |
| Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena | — | — | 32,99  % | — | 32,99  % |
| Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027 | — | — | 66,29  % | — | 66,29  % |

Španija

Regija NUTS

BDP na prebivalca 2016–2018

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023

BDP na prebivalca 2019–2021

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027

Območja ‚a‘

1. 1. 2022–31. 12. 2027

ES42 Castilla-La Mancha

[ES423 redko poseljeno območje Cuenca]

72,33

4,35  %

—

4,35  %

ES43 Extremadura

66,67

2,28  %

63,67

2,28  %

ES61 Andalucía

68,33

17,99  %

63,67

17,99  %

ES63 Ciudad de Ceuta

72,67

0,18  %

—

0,18  %

ES64 Ciudad de Melilla

67,00

0,18  %

64,00

0,18  %

ES70 Canarias

75,00

4,68  %

65,00

4,68  %

Območja ‚a‘

1. 1. 2022–31. 12. 2027

ES62 Región de Murcia

70,67

3,17  %

Predhodno opredeljena območja ‚c‘ (nekdanja območja ‚a‘), 1. 1. 2022–31. 12. 2023

ES62 Región de Murcia

76,67

3,17  %

—

—

Predhodno opredeljena območja ‚c‘ (redko poseljena območja)

ES242 Teruel

—

0,29  %

—

0,29  %

ES417 Soria

—

0,19  %

—

0,19  %

Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena

—

—

32,99  %

—

32,99  %

Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027

—

—

66,29  %

—

66,29  %

| Francija | Regija NUTS | BDP na prebivalca 2016–2018 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023 | BDP na prebivalca 2019–2021 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Območja ‚a‘ | FRY1 Guadeloupe | 73,00 | 0,63  % | — | 0,63  % |
| FRY2 Martinique | 77,00 | 0,55  % | 73,00 | 0,55  % |
| FRY3 Guyane | 50,33 | 0,42  % | — | 0,42  % |
| FRY4 La Réunion | 70,00 | 1,28  % | — | 1,28  % |
| FRY5 Mayotte | 32,67 | 0,40  % | — | 0,40  % |
| Saint-Martin (*1) | : | : | : | : |
| Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena | — | — | 28,68  % | — | 28,68  % |
| Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027 | — | — | 31,95  % | — | 31,95  % |

Francija

Regija NUTS

BDP na prebivalca 2016–2018

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023

BDP na prebivalca 2019–2021

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027

Območja ‚a‘

FRY1 Guadeloupe

73,00

0,63  %

—

0,63  %

FRY2 Martinique

77,00

0,55  %

73,00

0,55  %

FRY3 Guyane

50,33

0,42  %

—

0,42  %

FRY4 La Réunion

70,00

1,28  %

—

1,28  %

FRY5 Mayotte

32,67

0,40  %

—

0,40  %

Saint-Martin (*1)

:

:

:

:

Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena

—

—

28,68  %

—

28,68  %

Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027

—

—

31,95  %

—

31,95  %

| Hrvaška | Regija NUTS | BDP na prebivalca 2016–2018 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023 | BDP na prebivalca 2019–2021 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Območja ‚a‘ | HR02 Panonska Hrvatska | 41,58 | 27,02  % | — | 27,02  % |
| HR03 Jadranska Hrvatska
  [HR032 redko poseljeno območje Ličko-senjska županija] | 60,33 | 33,48  % | — | 33,48  % |
| HR06 Sjeverna Hrvatska | 48,43 | 20,04  % | — | 20,04  % |
| Predhodno opredeljena območja ‚c‘ (nekdanja območja ‚a‘) | HR05 Grad Zagreb | 109,24 | 19,46  % | — | 19,46  % |
| Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027 | — | — | 100,00  % | — | 100,00  % |

Hrvaška

Regija NUTS

BDP na prebivalca 2016–2018

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023

BDP na prebivalca 2019–2021

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027

Območja ‚a‘

HR02 Panonska Hrvatska

41,58

27,02  %

—

27,02  %

HR03 Jadranska Hrvatska

[HR032 redko poseljeno območje Ličko-senjska županija]

60,33

33,48  %

—

33,48  %

HR06 Sjeverna Hrvatska

48,43

20,04  %

—

20,04  %

Predhodno opredeljena območja ‚c‘ (nekdanja območja ‚a‘)

HR05 Grad Zagreb

109,24

19,46  %

—

19,46  %

Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027

—

—

100,00  %

—

100,00  %

| Italija | Regija NUTS | BDP na prebivalca 2016–2018 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023 | BDP na prebivalca 2019–2021 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Območja ‚a‘ | ITF2 Molise | 69,33 | 0,51  % | — | 0,51  % |
| ITF3 Campania | 62,67 | 9,62  % | — | 9,62  % |
| ITF4 Puglia | 63,33 | 6,68  % | — | 6,68  % |
| ITF5 Basilicata | 74,67 | 0,94  % | — | 0,94  % |
| ITF6 Calabria | 57,33 | 3,23  % | — | 3,23  % |
| ITG1 Sicilia | 59,67 | 8,30  % | — | 8,30  % |
| ITG2 Sardegna | 70,33 | 2,72  % | — | 2,72  % |
| Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena | — | — | 9,99  % | — | 9,99  % |
| Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027 | — | — | 41,99  % | — | 41,99  % |

Italija

Regija NUTS

BDP na prebivalca 2016–2018

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023

BDP na prebivalca 2019–2021

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027

Območja ‚a‘

ITF2 Molise

69,33

0,51  %

—

0,51  %

ITF3 Campania

62,67

9,62  %

—

9,62  %

ITF4 Puglia

63,33

6,68  %

—

6,68  %

ITF5 Basilicata

74,67

0,94  %

—

0,94  %

ITF6 Calabria

57,33

3,23  %

—

3,23  %

ITG1 Sicilia

59,67

8,30  %

—

8,30  %

ITG2 Sardegna

70,33

2,72  %

—

2,72  %

Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena

—

—

9,99  %

—

9,99  %

Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027

—

—

41,99  %

—

41,99  %

| Ciper | Regija NUTS | BDP na prebivalca 2016–2018 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023 | BDP na prebivalca 2019–2021 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena | — | — | 49,46  % | — | 49,46  % |
| Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027 | — | — | 49,46  % | — | 49,46  % |

Ciper

Regija NUTS

BDP na prebivalca 2016–2018

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023

BDP na prebivalca 2019–2021

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027

Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena

—

—

49,46  %

—

49,46  %

Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027

—

—

49,46  %

—

49,46  %

| Latvija | Regija NUTS | BDP na prebivalca 2016–2018 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023 | BDP na prebivalca 2019–2021 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Območja ‚a‘ | LV00 Latvija
  [LV008 redko poseljeno območje Vidzeme] | 67,00 | 100,00  % | — | 100,00  % |
| Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027 | — | — | 100,00  % | — | 100,00  % |

Latvija

Regija NUTS

BDP na prebivalca 2016–2018

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023

BDP na prebivalca 2019–2021

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027

Območja ‚a‘

LV00 Latvija

[LV008 redko poseljeno območje Vidzeme]

67,00

100,00  %

—

100,00  %

Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027

—

—

100,00  %

—

100,00  %

| Litva | Regija NUTS | BDP na prebivalca 2016–2018 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023 | BDP na prebivalca 2019–2021 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Območja ‚a‘ | LT02 Vidurio ir vakarų Lietuvos regionas | 65,00 | 71,16  % | — | 71,16  % |
| Predhodno opredeljena območja ‚c‘ (nekdanja območja ‚a‘) | LT01 Sostinės regionas | 113,67 | 28,84  % | — | 28,84  % |
| Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027 | — | — | 100,00  % | — | 100,00  % |

Litva

Regija NUTS

BDP na prebivalca 2016–2018

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023

BDP na prebivalca 2019–2021

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027

Območja ‚a‘

LT02 Vidurio ir vakarų Lietuvos regionas

65,00

71,16  %

—

71,16  %

Predhodno opredeljena območja ‚c‘ (nekdanja območja ‚a‘)

LT01 Sostinės regionas

113,67

28,84  %

—

28,84  %

Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027

—

—

100,00  %

—

100,00  %

| Luksemburg | Regija NUTS | BDP na prebivalca 2016–2018 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023 | BDP na prebivalca 2019–2021 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena | — | — | 7,50  % | — | 7,50  % |
| Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027 | — | — | 7,50  % | — | 7,50  % |

Luksemburg

Regija NUTS

BDP na prebivalca 2016–2018

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023

BDP na prebivalca 2019–2021

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027

Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena

—

—

7,50  %

—

7,50  %

Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027

—

—

7,50  %

—

7,50  %

| Madžarska | Regija NUTS | BDP na prebivalca 2016–2018 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023 | BDP na prebivalca 2019–2021 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Območja ‚a‘ | HU12 Pest | 55,00 | 13,00  % | — | 13,00  % |
| HU21 Közép-Dunántúl | 65,33 | 10,81  % | — | 10,81  % |
| HU22 Nyugat-Dunántúl | 72,67 | 10,10  % | — | 10,10  % |
| HU23 Dél-Dunántúl | 47,33 | 9,03  % | — | 9,03  % |
| HU31 Észak-Magyarország | 47,67 | 11,57  % | — | 11,57  % |
| HU32 Észak-Alföld | 44,33 | 14,89  % | — | 14,89  % |
| HU33 Dél-Alföld | 50,00 | 12,69  % | — | 12,69  % |
| Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027 | — | — | 82,09  % | — | 82,09  % |

Madžarska

Regija NUTS

BDP na prebivalca 2016–2018

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023

BDP na prebivalca 2019–2021

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027

Območja ‚a‘

HU12 Pest

55,00

13,00  %

—

13,00  %

HU21 Közép-Dunántúl

65,33

10,81  %

—

10,81  %

HU22 Nyugat-Dunántúl

72,67

10,10  %

—

10,10  %

HU23 Dél-Dunántúl

47,33

9,03  %

—

9,03  %

HU31 Észak-Magyarország

47,67

11,57  %

—

11,57  %

HU32 Észak-Alföld

44,33

14,89  %

—

14,89  %

HU33 Dél-Alföld

50,00

12,69  %

—

12,69  %

Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027

—

—

82,09  %

—

82,09  %

| Malta | Regija NUTS | BDP na prebivalca 2016–2018 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023 | BDP na prebivalca 2019–2021 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena | — | — | 70,00  % | — | 70,00  % |
| Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027 | — | — | 70,00  % | — | 70,00  % |

Malta

Regija NUTS

BDP na prebivalca 2016–2018

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023

BDP na prebivalca 2019–2021

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027

Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena

—

—

70,00  %

—

70,00  %

Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027

—

—

70,00  %

—

70,00  %

| Nizozemska | Regija NUTS | BDP na prebivalca 2016–2018 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023 | BDP na prebivalca 2019–2021 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena | — | — | 8,98  % | — | 8,98  % |
| Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027 | — | — | 8,98  % | — | 8,98  % |

Nizozemska

Regija NUTS

BDP na prebivalca 2016–2018

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023

BDP na prebivalca 2019–2021

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027

Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena

—

—

8,98  %

—

8,98  %

Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027

—

—

8,98  %

—

8,98  %

| Avstrija | Regija NUTS | BDP na prebivalca 2016–2018 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023 | BDP na prebivalca 2019–2021 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena | — | — | 22,42  % | — | 22,42  % |
| Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027 | — | — | 22,42  % | — | 22,42  % |

Avstrija

Regija NUTS

BDP na prebivalca 2016–2018

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023

BDP na prebivalca 2019–2021

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027

Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena

—

—

22,42  %

—

22,42  %

Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027

—

—

22,42  %

—

22,42  %

| Poljska | Regija NUTS | BDP na prebivalca 2016–2018 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023 | BDP na prebivalca 2019–2021 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Območja ‚a‘ | PL21 Małopolskie | 63,67 | 8,84  % | — | 8,84  % |
| PL22 Śląskie | 72,33 | 11,82  % | — | 11,82  % |
| PL42 Zachodniopomorskie | 58,33 | 4,43  % | — | 4,43  % |
| PL43 Lubuskie | 58,00 | 2,64  % | — | 2,64  % |
| PL52 Opolskie | 55,33 | 2,57  % | — | 2,57  % |
| PL61 Kujawsko-Pomorskie | 56,33 | 5,41  % | — | 5,41  % |
| PL62 Warmińsko-Mazurskie | 49,00 | 3,73  % | — | 3,73  % |
| PL63 Pomorskie | 67,67 | 6,06  % | — | 6,06  % |
| PL71 Łódzkie | 65,00 | 6,43  % | — | 6,43  % |
| PL72 Świętokrzyskie | 50,00 | 3,24  % | — | 3,24  % |
| PL81 Lubelski | 47,67 | 5,52  % | — | 5,52  % |
| PL82 Podkarpackie | 49,33 | 5,54  % | — | 5,54  % |
| PL84 Podlaskie | 49,67 | 3,08  % | — | 3,08  % |
| PL92 Mazowiecki regionalny | 59,33 | 6,12  % | — | 6,12  % |
| Predhodno opredeljena območja ‚c‘ (nekdanja območja ‚a‘) | PL41 Wielkopolskie | 75,67 | 9,09  % | — | 9,09  % |
| | PL51 Dolnośląskie | 77,00 | 7,55  % | — | 7,55  % |
| Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena | — | — | 0,82  % | — | 0,82  % |
| Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027 | — | — | 92,90  % | — | 92,90  % |

Poljska

Regija NUTS

BDP na prebivalca 2016–2018

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023

BDP na prebivalca 2019–2021

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027

Območja ‚a‘

PL21 Małopolskie

63,67

8,84  %

—

8,84  %

PL22 Śląskie

72,33

11,82  %

—

11,82  %

PL42 Zachodniopomorskie

58,33

4,43  %

—

4,43  %

PL43 Lubuskie

58,00

2,64  %

—

2,64  %

PL52 Opolskie

55,33

2,57  %

—

2,57  %

PL61 Kujawsko-Pomorskie

56,33

5,41  %

—

5,41  %

PL62 Warmińsko-Mazurskie

49,00

3,73  %

—

3,73  %

PL63 Pomorskie

67,67

6,06  %

—

6,06  %

PL71 Łódzkie

65,00

6,43  %

—

6,43  %

PL72 Świętokrzyskie

50,00

3,24  %

—

3,24  %

PL81 Lubelski

47,67

5,52  %

—

5,52  %

PL82 Podkarpackie

49,33

5,54  %

—

5,54  %

PL84 Podlaskie

49,67

3,08  %

—

3,08  %

PL92 Mazowiecki regionalny

59,33

6,12  %

—

6,12  %

Predhodno opredeljena območja ‚c‘ (nekdanja območja ‚a‘)

PL41 Wielkopolskie

75,67

9,09  %

—

9,09  %

PL51 Dolnośląskie

77,00

7,55  %

—

7,55  %

Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena

—

—

0,82  %

—

0,82  %

Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027

—

—

92,90  %

—

92,90  %

| Portugalska | Regija NUTS | BDP na prebivalca 2016–2018 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023 | BDP na prebivalca 2019–2021 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Območja ‚a‘ | PT11 Norte | 65,67 | 34,76  % | — | 34,76  % |
| PT16 Centro (PT) | 67,33 | 21,63  % | — | 21,63  % |
| PT18 Alentejo | 72,67 | 6,89  % | — | 6,89  % |
| PT20 Região Autónoma dos Açores | 69,00 | 2,37  % | — | 2,37  % |
| PT30 Região Autónoma da Madeira | 76,00 | 2,47  % | 71,67 | 2,47  % |
| Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena | — | — | 2,11  % | — | 2,11  % |
| Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027 | — | — | 70,23  % | — | 70,23  % |

Portugalska

Regija NUTS

BDP na prebivalca 2016–2018

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023

BDP na prebivalca 2019–2021

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027

Območja ‚a‘

PT11 Norte

65,67

34,76  %

—

34,76  %

PT16 Centro (PT)

67,33

21,63  %

—

21,63  %

PT18 Alentejo

72,67

6,89  %

—

6,89  %

PT20 Região Autónoma dos Açores

69,00

2,37  %

—

2,37  %

PT30 Região Autónoma da Madeira

76,00

2,47  %

71,67

2,47  %

Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena

—

—

2,11  %

—

2,11  %

Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027

—

—

70,23  %

—

70,23  %

| Romunija | Regija NUTS | BDP na prebivalca 2016–2018 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023 | BDP na prebivalca 2019–2021 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Območja ‚a‘ | RO11 Nord-Vest | 58,33 | 13,13  % | — | 13,13  % |
| RO12 Centru | 60,00 | 11,93  % | — | 11,93  % |
| RO21 Nord-Est | 39,67 | 16,48  % | — | 16,48  % |
| RO22 Sud-Est | 52,67 | 12,37  % | — | 12,37  % |
| RO31 Sud – Muntenia | 49,33 | 15,14  % | — | 15,14  % |
| RO41 Sud-Vest Oltenia | 46,67 | 9,96  % | — | 9,96  % |
| RO42 Vest | 66,00 | 9,15  % | — | 9,15  % |
| Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena | — | — | 1,19  % | — | 1,19  % |
| Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027 | — | — | 89,34  % | — | 89,34  % |

Romunija

Regija NUTS

BDP na prebivalca 2016–2018

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023

BDP na prebivalca 2019–2021

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027

Območja ‚a‘

RO11 Nord-Vest

58,33

13,13  %

—

13,13  %

RO12 Centru

60,00

11,93  %

—

11,93  %

RO21 Nord-Est

39,67

16,48  %

—

16,48  %

RO22 Sud-Est

52,67

12,37  %

—

12,37  %

RO31 Sud – Muntenia

49,33

15,14  %

—

15,14  %

RO41 Sud-Vest Oltenia

46,67

9,96  %

—

9,96  %

RO42 Vest

66,00

9,15  %

—

9,15  %

Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena

—

—

1,19  %

—

1,19  %

Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027

—

—

89,34  %

—

89,34  %

| Slovenija | Regija NUTS | BDP na prebivalca 2016–2018 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023 | BDP na prebivalca 2019–2021 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Območja ‚a‘ | SI03 Vzhodna Slovenija | 70,67 | 52,71  % | — | 52,71  % |
| Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena | — | — | 17,29  % | — | 17,29  % |
| Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027 | — | — | 70,00  % | — | 70,00  % |

Slovenija

Regija NUTS

BDP na prebivalca 2016–2018

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023

BDP na prebivalca 2019–2021

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027

Območja ‚a‘

SI03 Vzhodna Slovenija

70,67

52,71  %

—

52,71  %

Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena

—

—

17,29  %

—

17,29  %

Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027

—

—

70,00  %

—

70,00  %

| Slovaška | Regija NUTS | BDP na prebivalca 2016–2018 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023 | BDP na prebivalca 2019–2021 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Območja ‚a‘ | SK02 Západné Slovensko | 66,67 | 33,55  % | 64,67 | 33,55  % |
| SK03 Stredné Slovensko | 58,00 | 24,60  % | — | 24,60  % |
| SK04 Východné Slovensko | 52,00 | 29,82  % | — | 29,82  % |
| Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027 | — | — | 87,97  % | — | 87,97  % |

Slovaška

Regija NUTS

BDP na prebivalca 2016–2018

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023

BDP na prebivalca 2019–2021

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027

Območja ‚a‘

SK02 Západné Slovensko

66,67

33,55  %

64,67

33,55  %

SK03 Stredné Slovensko

58,00

24,60  %

—

24,60  %

SK04 Východné Slovensko

52,00

29,82  %

—

29,82  %

Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027

—

—

87,97  %

—

87,97  %

| Finska | Regija NUTS | BDP na prebivalca 2016–2018 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023 | BDP na prebivalca 2019–2021 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Predhodno opredeljena območja ‚c‘ (redko poseljena območja) | FI1D1 Etelä-Savo | — | 2,67  % | — | 2,67  % |
| FI1D2 Pohjois-Savo | — | 4,46  % | — | 4,46  % |
| FI1D3 Pohjois-Karjala | — | 2,95  % | — | 2,95  % |
| FI1D5 Keski-Pohjanmaa | — | 1,24  % | — | 1,24  % |
| FI1D7 Lappi | — | 3,24  % | — | 3,24  % |
| FI1D8 Kainuu | — | 1,34  % | — | 1,34  % |
| FI1D9 Pohjois-Pohjanmaa | — | 7,43  % | — | 7,43  % |
| Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena | — | — | 3,52  % | — | 3,52  % |
| Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027 | — | — | 26,86  % | — | 26,86  % |

Finska

Regija NUTS

BDP na prebivalca 2016–2018

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023

BDP na prebivalca 2019–2021

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027

Predhodno opredeljena območja ‚c‘ (redko poseljena območja)

FI1D1 Etelä-Savo

—

2,67  %

—

2,67  %

FI1D2 Pohjois-Savo

—

4,46  %

—

4,46  %

FI1D3 Pohjois-Karjala

—

2,95  %

—

2,95  %

FI1D5 Keski-Pohjanmaa

—

1,24  %

—

1,24  %

FI1D7 Lappi

—

3,24  %

—

3,24  %

FI1D8 Kainuu

—

1,34  %

—

1,34  %

FI1D9 Pohjois-Pohjanmaa

—

7,43  %

—

7,43  %

Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena

—

—

3,52  %

—

3,52  %

Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027

—

—

26,86  %

—

26,86  %

| Švedska | Regija NUTS | BDP na prebivalca 2016–2018 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023 | BDP na prebivalca 2019–2021 | Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Predhodno opredeljena območja ‚c‘ (redko poseljena območja) | SE312 Dalarnas län | — | 2,81  % | — | 2,81  % |
| SE321 Västernorrlands län | — | 2,42  % | — | 2,42  % |
| SE322 Jämtlands län | — | 1,27  % | — | 1,27  % |
| SE331 Västerbottens län | — | 2,63  % | — | 2,63  % |
| SE332 Norrbottens län | — | 2,48  % | — | 2,48  % |
| Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena | — | — | 9,98  % | — | 9,98  % |
| Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027 | — | — | 21,60  % | — | 21,60  % |

Švedska

Regija NUTS

BDP na prebivalca 2016–2018

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2021–31. 12. 2023

BDP na prebivalca 2019–2021

Odstotek prebivalstva države 1. 1. 2024–31. 12. 2027

Predhodno opredeljena območja ‚c‘ (redko poseljena območja)

SE312 Dalarnas län

—

2,81  %

—

2,81  %

SE321 Västernorrlands län

—

2,42  %

—

2,42  %

SE322 Jämtlands län

—

1,27  %

—

1,27  %

SE331 Västerbottens län

—

2,63  %

—

2,63  %

SE332 Norrbottens län

—

2,48  %

—

2,48  %

Območja ‚c‘, ki niso predhodno opredeljena

—

—

9,98  %

—

9,98  %

Skupni obseg upravičenega prebivalstva, 2022–2027

—

—

21,60  %

—

21,60  %

---

(1)  Merjen v standardu kupne moči (SKM), triletno povprečje za obdobje 2016–2018 (EU27 = 100) (kakor je bilo posodobljeno 23. marca 2020).

1

(2)  Na podlagi podatkov Eurostata o prebivalstvu za leto 2018.

2

(3)  Merjen v SKM, triletno povprečje za obdobje 2019–2021 (EU27 = 100) (kakor je bilo posodobljeno 23. marca 2023).

3

(4)  Na podlagi podatkov Eurostata o prebivalstvu za leto 2018.

4

(*1)  Saint-Martin (Francoski Sveti Martin) spada med najbolj oddaljene regije, vendar ni vključen v nomenklaturo NUTS 2021. Za izračun največje dovoljene intenzivnosti pomoči lahko Francija uporabi podatke, ki jih zagotovijo njen nacionalni statistični urad ali drugi priznani viri.

*1

Saint-Martin (Francoski Sveti Martin) spada med najbolj oddaljene regije, vendar ni vključen v nomenklaturo NUTS 2021. Za izračun največje dovoljene intenzivnosti pomoči lahko Francija uporabi podatke, ki jih zagotovijo njen nacionalni statistični urad ali drugi priznani viri.

---

PRILOGA 2

„PRILOGA IV

Metoda za opredelitev območij, ki prejemajo pomoč in se soočajo z izgubo prebivalstva, iz oddelka 7.4.5

Države članice lahko območja, ki se soočajo z izgubo prebivalstva, opredelijo na naslednji način:

| — | države članice morajo opredeliti območja, ki prejemajo pomoč, na ravni NUTS 3 v skladu s členom 107(3)(a) in (c) Pogodbe; |
| --- | --- |

—

države članice morajo opredeliti območja, ki prejemajo pomoč, na ravni NUTS 3 v skladu s členom 107(3)(a) in (c) Pogodbe;

| — | uporabiti morajo podatke Eurostata o gostoti prebivalstva za obdobje 2009–2018, ki temeljijo na najnovejši razpoložljivi klasifikaciji NUTS; |
| --- | --- |

—

uporabiti morajo podatke Eurostata o gostoti prebivalstva za obdobje 2009–2018, ki temeljijo na najnovejši razpoložljivi klasifikaciji NUTS;

| — | države članice morajo dokazati več kot 10-odstotno izgubo prebivalstva v obdobju 2009–2018; |
| --- | --- |

—

države članice morajo dokazati več kot 10-odstotno izgubo prebivalstva v obdobju 2009–2018;

| — | če se je klasifikacija NUTS v zadnjih 10 letih spremenila, morajo države članice uporabiti podatke o gostoti prebivalstva za najdaljše razpoložljivo obdobje. |
| --- | --- |

—

če se je klasifikacija NUTS v zadnjih 10 letih spremenila, morajo države članice uporabiti podatke o gostoti prebivalstva za najdaljše razpoložljivo obdobje.

Države članice morajo tako opredeljena območja vključiti v priglasitev v skladu z odstavkom 189.

Ne glede na navedeno lahko države članice za obdobje od 1. januarja 2024 do 31. decembra 2027 izgubo prebivalstva za namene odstavka 188 dokažejo tudi s sklicevanjem na obdobje 2010–2019.

---

Računsko sodišče

| 2.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 194/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 194/29

---

Posebno poročilo 13/2023

Pooblaščeni gospodarski subjekti – Zanesljiv carinski program z neizkoriščenim potencialom, ki se ne izvaja enotno

(2023/C 194/06)

Evropsko računsko sodišče je objavilo posebno poročilo 13/2023: Pooblaščeni gospodarski subjekti – Zanesljiv carinski program z neizkoriščenim potencialom, ki se ne izvaja enotno.

Poročilo lahko preberete na spletišču Evropskega računskega sodišča ali si ga z njega prenesete: https://www.eca.europa.eu/sl/publications/sr-2023-13

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 2.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 194/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 194/30

---

Predhodna priglasitev koncentracije

Zadeva: M.11131 – PIERER / LEONI

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 194/07)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | dipl. inž. Stefan Pierer, fizična oseba („gospod Pierer“, Avstrija), |
| --- | --- |

—

dipl. inž. Stefan Pierer, fizična oseba („gospod Pierer“, Avstrija),

| — | LEONI AG, podjetje, ki kotira na borzi („LEONI“, Nemčija). Noben od njegovih delničarjev ne vpliva odločilno na podjetje LEONI. |
| --- | --- |

—

LEONI AG, podjetje, ki kotira na borzi („LEONI“, Nemčija). Noben od njegovih delničarjev ne vpliva odločilno na podjetje LEONI.

Gospod Pierer pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah nadzor nad podjetjem LEONI.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | Gospod Pierer nadzoruje podjetje Pierer Industrie AG („podjetje PIAG“). Podjetje PIAG je avstrijska industrijska investicijska skupina, ki je dejavna na področju proizvodnje in distribucije motornih koles, električnih koles in sestavnih delov za dvokoles na motorni pogon; na področju razvoja, proizvodnje, vzdrževanja in distribucije visokotehnoloških mehanskih sistemov za dinamične komponente dirkalnih, luksuznih avtomobilov in aeronavtike; ter na področju proizvodnje zavor, črpalk in sestavnih delov motorja, ki omejujejo nastajanje CO2. Podjetje PIAG je dejavno po vsem svetu, |
| --- | --- |

—

Gospod Pierer nadzoruje podjetje Pierer Industrie AG („podjetje PIAG“). Podjetje PIAG je avstrijska industrijska investicijska skupina, ki je dejavna na področju proizvodnje in distribucije motornih koles, električnih koles in sestavnih delov za dvokoles na motorni pogon; na področju razvoja, proizvodnje, vzdrževanja in distribucije visokotehnoloških mehanskih sistemov za dinamične komponente dirkalnih, luksuznih avtomobilov in aeronavtike; ter na področju proizvodnje zavor, črpalk in sestavnih delov motorja, ki omejujejo nastajanje CO2. Podjetje PIAG je dejavno po vsem svetu,

| — | Podjetje LEONI je svetovni ponudnik izdelkov, rešitev in storitev za upravljanje energije in podatkov v avtomobilski industriji. Natančneje, podjetje LEONI zagotavlja standardizirane kable in podatkovne kable za sisteme kablov. |
| --- | --- |

—

Podjetje LEONI je svetovni ponudnik izdelkov, rešitev in storitev za upravljanje energije in podatkov v avtomobilski industriji. Natančneje, podjetje LEONI zagotavlja standardizirane kable in podatkovne kable za sisteme kablov.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.11131 – PIERER / LEONI

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 2.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 194/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 194/32

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.11061 – NORDIC METAL/ALUMECO GROUP)

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 194/08)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Nordic Metal Holdings Inc. („Nordic Metal“, ZDA) (2), |
| --- | --- |

—

Nordic Metal Holdings Inc. („Nordic Metal“, ZDA) (2),

| — | Alumeco Holding A/S (3) („Alumeco“, Danska) |
| --- | --- |

—

Alumeco Holding A/S (3) („Alumeco“, Danska)

Podjetje Nordic Metal pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnim podjetjem Alumeco Group.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | Nordic Metal je dejaven na področju distribucije kovin v Evropi s poudarkom na aluminiju in nerjavnem jeklu, |
| --- | --- |

—

Nordic Metal je dejaven na področju distribucije kovin v Evropi s poudarkom na aluminiju in nerjavnem jeklu,

| — | Alumeco je mednarodni distributer kovin, ki se osredotoča predvsem na aluminij, vendar distribuira tudi bakrove zlitine in nerjavno jeklo. Prek svoje poslovne enote Aluwind je dejaven tudi na področju oblikovanja, inženiringa in proizvodnje specializiranih podstruktur iz aluminija za industrijo vetrne energije. Alumeco deluje predvsem v Evropi. |
| --- | --- |

—

Alumeco je mednarodni distributer kovin, ki se osredotoča predvsem na aluminij, vendar distribuira tudi bakrove zlitine in nerjavno jeklo. Prek svoje poslovne enote Aluwind je dejaven tudi na področju oblikovanja, inženiringa in proizvodnje specializiranih podstruktur iz aluminija za industrijo vetrne energije. Alumeco deluje predvsem v Evropi.

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.11061 – NORDIC METAL/ALUMECO GROUP

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  Nordic Metal je novoustanovljena družba, ki je neposredno ali posredno v lasti treh fizičnih oseb („vlagatelji“), ki imajo v lasti različna neodvisna podjetja, dejavna na področju distribucije aluminija, nerjavnega jekla, bakrovih zlitin in drugih kovin v Evropi. Ta podjetja so Amari Metals Europe Ltd. („AME“), Amari Benelux Inc. („ABI“), Amari Ireland Limited („AIL“) – enotno podjetje, Amari France Holdings Inc. („AMF“), Amari Switzerland Holdings Inc. („AMS“), Sverdrup Holdings Inc. („Sverdrup“), Britannia Metals Holdings, Inc. („Britannia“), Aero Metals Alliance Inc. („AMA“), Henley Management Company („Henley“) in Deloro Group Holding Inc. („Deloro“).

2

AME

ABI

AIL

AMF

AMS

Sverdrup

Britannia

AMA

Henley

Deloro

(3)  Skupino Alumeco tvorita (i) Alumeco in (ii) Aluwind.

3

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 2.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 194/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 194/34

---

Objava odobrene standardne spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo v sektorju kmetijskih proizvodov in živil iz člena 6b(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014

(2023/C 194/09)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 6b(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 (1).

Obvestilo o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo iz države članice

„Miel de Granada“

EU št.: PDO-ES-0243-AM01 – 3. marec 2023

ZOP (X) ZGO ( )

1.   Ime proizvoda

„Miel de Granada“

2.   Država članica, ki ji pripada geografsko območje

Španija

3.   Organ države članice, ki sporoči standardno spremembo

Generalni direktorat za industrijo, inovacije in agroživilsko verigo ministrstva za kmetijstvo, ribištvo, vode in razvoj podeželja regionalne vlade Andaluzije (Dirección General de Industrias, Innovación y Cadena Agroalimentaria Consejería de Agricultura, Pesca, Agua y Desarrollo Rural de la Junta de Andalucía)

4.   Opis odobrenih sprememb

1.   Sprememba fizikalno-kemijskih lastnosti

Oddelek B.1 specifikacije proizvoda

Splošne fizikalno-kemijske lastnosti so bile spremenjene za hidroksimetilfurfural v času pakiranja in označevanja. To ni bilo vključeno v prejšnjo različico. Zlasti je:

| — | hidroksimetilfurfural < 10 mg/kg |
| --- | --- |

—

hidroksimetilfurfural < 10 mg/kg

nadomeščen z naslednjim:

| — | hidroksimetilfurfural: < 18 mg/kg. |
| --- | --- |

—

hidroksimetilfurfural: < 18 mg/kg.

Sprememba vpliva na enotni dokument.

2.   Odprava mejnih vrednosti za delež cvetnega prahu Erica sp.

V oddelku B.2 specifikacije proizvoda je bila črtana 1-odstotna mejna vrednost deleža cvetnega prahu Erica sp., saj se je raven cvetnega prahu povišala zaradi podnebnih sprememb.

Sprememba vpliva na enotni dokument.

3.   Spremembe organoleptičnih lastnosti

V preglednici so bile pojasnjene organoleptične lastnosti iz oddelka B.3 specifikacije proizvoda, tako da jih je mogoče analizirati in količinsko opredeliti v laboratoriju. Mejne vrednosti so določene za spremenljivke, kot so prevodnost, delež cvetnega prahu in barva.

Sprememba vpliva na enotni dokument.

4.   Novo besedilo v zvezi s sledljivostjo medu

Oddelek D specifikacije proizvoda

Besedilo je bilo spremenjeno tako, da vključuje pristop k zagotavljanju sledljivosti medu.

Sprememba vpliva na enotni dokument.

5.   Posodobitev oddelka z naslovom Metoda proizvodnje

Oddelek E specifikacije proizvoda, ki se nanaša na metodo proizvodnje, je bil spremenjen.

Posodobljen je opis vsebine posod, besedilo, v katerem so določeni zadevni postopki, pa je jasnejše in sodobnejše. Dodani so oddelki Predstavitev in pakiranje, Vsebina posod in Dajanje medu na trg, ki jim sledi podrobnejši opis tega, kar vključujejo.

Sprememba vpliva na enotni dokument.

6.   Sprememba organa, pristojnega za preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda

Spremenjen je bil oddelek G specifikacije proizvoda o preverjanju skladnosti s specifikacijo proizvoda pred prodajo pri subjektu, akreditiranem v skladu s standardom ISO 17065.

Sprememba ne vpliva na enotni dokument.

7.   Sprememba besedila o vrsti proizvoda

Sklic na Prilogo IX k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 je bil črtan iz oddelka 3.1 enotnega dokumenta, ker ni več potreben.

Sprememba vpliva na enotni dokument.

8.   Sprememba besedila o posebnih pravilih za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda

V oddelku 3.5 je bilo črtano vse besedilo o sledljivosti proizvoda, dodano pa je bilo novo besedilo, ki se šteje za primernejše. To novo besedilo je bilo prej del oddelka 3.6 Predstavitev in pakiranje ter Vsebina posod.

Sprememba vpliva na enotni dokument.

9.   Novo besedilo o posebnih pravilih za označevanje v specifikaciji proizvoda

Spremenjeno je bilo besedilo oddelka H specifikacije proizvoda; sklic na „simbol Evropske skupnosti“ je bil nadomeščen s sklicem na „simbol Evropske unije“.

Sprememba vpliva na enotni dokument.

10.   Novo besedilo o posebnih pravilih za označevanje v enotnem dokumentu

V oddelku 3.6 enotnega dokumenta je bilo prejšnje besedilo nadomeščeno z novim besedilom oddelka H specifikacije proizvoda, ki se šteje za primernejše.

Sprememba vpliva na enotni dokument.

11.   Poenostavitev besedila pri utemeljitvi povezave z zadevnim geografskim območjem

Besedilo oddelka 5 enotnega dokumenta z naslovom Povezava z geografskim območjem je bilo spremenjeno, da se je uskladilo z omejenim številom znakov na mestu eAmbrosia. Vsebina je ostala nespremenjena; uporabljeno je besedilo iz povzetka proizvoda.

Sprememba vpliva na enotni dokument.

Enotni dokument

„Miel de Granada“

EU št.: PDO-ES-0243-AM01 – 3. marec 2023

ZOP (X) ZGO ( )

1.   Ime

„Miel de Granada“

2.   Država članica ali tretja država

Španija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Skupina 1.4 Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itn.)

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Med: živilo, ki ga medonosne čebele proizvedejo iz nektarja cvetov ali izločkov iz živih delov rastlin ali izločkov na živih delih rastlin, ki jih čebele zberejo, predelajo, pomešajo z določenimi lastnimi snovmi, shranijo in pustijo dozoreti v satju v panju. Lahko je tekoč, židek ali kristaliziran.

Med z zaščiteno označbo je razvrščen kot:

| — | sortni med iz cvetov kostanja (Castanea sativa), |
| --- | --- |

—

sortni med iz cvetov kostanja (Castanea sativa),

| — | sortni med iz cvetov rožmarina (Rosmarinus officinalis), |
| --- | --- |

—

sortni med iz cvetov rožmarina (Rosmarinus officinalis),

| — | sortni med iz cvetov timijana (Thymus sp.), |
| --- | --- |

—

sortni med iz cvetov timijana (Thymus sp.),

| — | sortni med iz cvetov avokada (Persea americana), |
| --- | --- |

—

sortni med iz cvetov avokada (Persea americana),

| — | sortni med iz cvetov pomaranče (Citrus sp.), |
| --- | --- |

—

sortni med iz cvetov pomaranče (Citrus sp.),

| — | sortni med iz cvetov francoske sivke (Lavandula stoechas), |
| --- | --- |

—

sortni med iz cvetov francoske sivke (Lavandula stoechas),

| — | gorski med, |
| --- | --- |

—

gorski med,

| — | mešani cvetlični med. |
| --- | --- |

—

mešani cvetlični med.

1.   Splošne fizikalno-kemijske lastnosti, skupne vsem vrstam medu v času pakiranja in označevanja

| — | vlaga: < 17,5 %, |
| --- | --- |

—

vlaga: < 17,5 %,

| — | hidroksimetilfurfural: < 18 mg/kg. |
| --- | --- |

—

hidroksimetilfurfural: < 18 mg/kg.

2.   Splošne melisopalinološke lastnosti za vse vrste medu:

| (a) | spekter cvetnega prahu, značilen za rastlinstvo v Granadi, ki obsega predvsem naslednje družine: Cistaceae, Lamiaceae, Fagaceae, Rosaceae, Asteraceae, Brassicaceae, Fabaceae, Borraginaceae, Salicaceae, Campanulaceae, Resedaceae, Plantaginaceae, Apiaceae, Caesalpinaceae in Lauraceae. |
| --- | --- |

(a)

spekter cvetnega prahu, značilen za rastlinstvo v Granadi, ki obsega predvsem naslednje družine: Cistaceae, Lamiaceae, Fagaceae, Rosaceae, Asteraceae, Brassicaceae, Fabaceae, Borraginaceae, Salicaceae, Campanulaceae, Resedaceae, Plantaginaceae, Apiaceae, Caesalpinaceae in Lauraceae.

3.   Posebne fizikalno-kemijske lastnosti in melisopalinološke lastnosti:

| Vrsta medu | Prevodnost | Barva | Vsebnost cvetnega prahu |
| --- | --- | --- | --- |
| (× m S/cm) | (mm Pfunda) |
| Sortni kostanjev med
  (Castanea sativa) | > 0,8 | > 80 | > 75 % Castanea


  sativa |
| Sortni rožmarinov med
  (Rosmarinus officinalis) | < 0,25 | < 35 | > 15 % Rosmarinus officinalis ali > 10 % Rosmarinus officinalis in > 5 % drugih ustnatic |
| Sortni timijanov med
  (Thymus sp.) | > 0,3 in < 0,8 | > 55 | > 15 % Thymus sp. |
| Sortni avokadov med
  (Persea americana) | > 0,7 | > 100 | > 25 % Persea sp. |
| Prisotnost > 0,2 % perzeitola, če je vsebnost cvetnega prahu < 25 %. |
| Sortni med iz (cvetov) pomaranče
  (Citrus sp.) | < 0,3 | < 30 | > 15 % Citrus sp. |
| Če je vsebnost cvetnega prahu med > 5,0 % in < 15 %, mora biti vsebnost metil antranilata enaka ali večja od 1,2 mg/kg. |
| Sortni med iz francoske sivke
  (Lavandula stoechas) | < 0,5 | < 50 | > 15 % Lavandula stoechas |
| Gorski med | | | > 20 % Castanea sp. |

Vrsta medu

Prevodnost

Barva

Vsebnost cvetnega prahu

(× m S/cm)

(mm Pfunda)

Sortni kostanjev med

(Castanea sativa)

> 0,8

> 80

> 75 % Castanea

sativa

Sortni rožmarinov med

(Rosmarinus officinalis)

< 0,25

< 35

> 15 % Rosmarinus officinalis ali > 10 % Rosmarinus officinalis in > 5 % drugih ustnatic

Sortni timijanov med

(Thymus sp.)

> 0,3 in < 0,8

> 55

> 15 % Thymus sp.

Sortni avokadov med

(Persea americana)

> 0,7

> 100

> 25 % Persea sp.

Prisotnost > 0,2 % perzeitola, če je vsebnost cvetnega prahu < 25 %.

Sortni med iz (cvetov) pomaranče

(Citrus sp.)

< 0,3

< 30

> 15 % Citrus sp.

Če je vsebnost cvetnega prahu med > 5,0 % in < 15 %, mora biti vsebnost metil antranilata enaka ali večja od 1,2 mg/kg.

Sortni med iz francoske sivke

(Lavandula stoechas)

< 0,5

< 50

> 15 % Lavandula stoechas

Gorski med

> 20 % Castanea sp.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

To ni relevantno za med.

Ta oddelek se ne uporablja.

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze proizvodnje je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Predstavitev in pakiranje

Med v tekočem stanju (tekoči), v trdnem stanju (kristaliziran) ali s kremasto teksturo.

Vsebina posod

Posode s prostornino, manjšo od petih kilogramov, ki morajo biti skladne z veljavno zakonodajo.

Material: prozorno, neobarvano steklo.

Etiketa in sekundarna etiketa ne smeta zakrivati vsebine.

Hermetično zaprte.

Uporabljajo se lahko tradicionalni lončeni kozarci, če njihova neto teža znaša 500 g ali 1 000 g in če jih je mogoče hermetično zapreti.

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Označevanje označbe ali blagovne znamke odobri regulativni svet. Na etiketah na kozarcih morajo biti jasno prikazane naslednje navedbe: „zaščitena označba porekla“, simbol Evropske unije in označba „Miel de Granada“.

Ne glede na vrsto posode, v kateri se različne vrste medu dajejo na trg za porabo, mora ta vsebovati oštevilčeno etiketo ali sekundarno etiketo regulativnega sveta, nameščena pa mora biti pred dajanjem na trg v skladu s pravili, določenimi za ta namen, in vedno tako, da je ni mogoče ponovno uporabiti.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje, kjer se nahajajo panji in se pridobiva med, tj. območje proizvodnje, zajema vsa občinska ozemlja pokrajine Granada v Avtonomni skupnosti Andaluzija.

Skupno območje obsega 12 531 hektarov.

Med se pakira na območju proizvodnje.

5.   Povezava z geografskim območjem

a)   Zgodovinska povezava

Kakovost medu iz Granade je dobro znana in je že od začetka 14. stoletja obsežno dokumentirana. Med se v tej regiji prideluje že od nekdaj. Prvi listinski dokazi segajo v čas Ibn al-Katiba (1313–1375), ki v svojem delu al-Ihata fi Akhbar Gharnata (Zgodovina Granade) opisuje obsežno proizvodnjo medu na območjih Granade, za katera je ta tradicionalni vir še vedno pomemben vir dohodka. Med se pogosto omenja tudi v delih različnih kronistov iz tega obdobja, ki so opisovali, kako so emirat Granado zasedle krščanske vojske.

Po osvojitvi ozemlja so se občine začele ukvarjati z različnimi gospodarskimi dejavnostmi. V Bazi so na primer občinski organi, kot je opisano v delu Libro de Propios (1564), uvedli davke na čebelnjake v Sierri de Baza in rožmarinov med je upravičeno zaslovel.

V trgovski knjigi mesta Granada (1752) je bil izrecno naveden criador de colmena (čebelar). Juan de la Serna je leta 1777 v svojem delu Diccionario Geográfico o descripción de todos los reinos (Geografski slovar ali opis vseh kraljestev) Granado opisal kot območje, bogato z voskom in medom. Sebastián de Miñano (1826) je v svojem delu Diccionario Geográfico Estadístico de España y Portugal (Geografski in statistični slovar Španije in Portugalske) ponovno navedel obilje in odlično kakovost medu iz Granade. Kot glavna območja proizvodnje medu v pokrajini Granada je omenil Bazo, Alhamo de Granada, Güejar-Sierro in Guadix. Pascual Madoz v svojem delu Diccionario Geográfico, Estadístico e Histórico de España (Geografski, statistični in zgodovinski slovar Španije) ponovno poudarja sorto, obilje in izjemne lastnosti medu iz Granade. Navaja na primer obilje svetlega medu v občini Loja. Ugotavlja tudi, da se znatne količine medu pridelujejo na obali (v mestih La Garnatilla in Motril). Tudi Tomás López v svojem delu Diccionario Geográfico de Andalucía: Granada (Geografski slovar Andaluzije – Granada), ki je bilo napisano v zadnjem četrtletju 18. stoletja, ponovno izpostavlja različne kraje v Granadi in okoliških pogorjih, kjer imajo čebelji panji in med pomembno vlogo, kot sta Quéntar ali Ribera de Oveja (majhna podeželska skupnost v občini Granada).

Luis Morell y Terry je leta 1888 izvedel popis. Število čebeljih panjev je bilo ocenjeno na približno 15 000, pri čemer je bilo veliko število čebeljih panjev na tradicionalnih čebelarskih območjih – v vzhodnih gorah, na območju z gorskimi vasicami Alpujarras in v glavnem mestu pokrajine, tj. Granadi. Istega leta, tj. 1888, je Bertha Wihelmi uvedla premične panje in v pokrajini spodbujala njihovo uporabo, pri čemer so postopoma nadomestili tradicionalne (arabske) panje na stalnem mestu. Zaradi nje je Granada postala ena od prvih pokrajin, ki so utirale pot razvoju novih čebelarskih metod. Maja 1909 so v reviji Granada Agrícola poročali o zanimanju nemškega trga za uvoz medu iz Granade zaradi njegove kakovosti, ki izvira iz bogate palete aromatičnih in zdravilnih rastlin na gorskih območjih, zlasti v Sierri Nevadi.

b)   Povezava z naravnim okoljem

Naravni dejavniki, ki neposredno vplivajo na proizvod, vključujejo gorat teren, podnebje in rastlinstvo, med človeškimi dejavniki pa so to značilne notranje poti sezonske selitve, ki so jih vzpostavili čebelarji iz Granade.

Pokrajina Granada je reliefno zelo razgibana in ima različne vrste podnebja, ki neposredno vplivajo na sektor, na primer na celinske poti sezonske selitve, na katere se podajo čebelarji, kadar iščejo različne vrste cvetov. Ta raznolikost z vidika čebelarstva pomeni, da lahko čebelarji iz Granade poti sezonske selitve vzpostavijo navzgor in navzdol po goratih pobočjih pokrajine, saj različne vrste cvetijo ob različnih časih, tako da dajejo donos skozi vse leto. Vrsta in letni čas cvetenja se razlikujeta glede na nadmorsko višino, pri čemer se čebelarji premikajo navzgor in navzdol po pobočjih ter redko prepotujejo razdaljo, ki je daljša od 50 km. Zato se čebelarji na obali, tj. na območjih Valle de Lecrín in Alpujarra v Sierri Nevadi, običajno premikajo navzgor, tj. od obale do hribovja in obratno, ter iščejo rastline, ki cvetijo na različnih nadmorskih višinah.

Jasno je, da je glavni dejavnik, zaradi katerega se med „Miel de Granada“ razlikuje od drugih vrst medu, rastlinstvo pokrajine. Pokrajina zajema več kot 296 000 ha izkrčenega gričevja, na katerem rastejo aromatične rastline, ki omogočajo uspešno čebelarjenje, ter velika območja s kostanji, pomarančevci in na obali avokadovci, katerih sadeži se pridelujejo predvsem na obali pokrajin Granada in Málaga.

Skoraj 70 % lastnikov čebelarskih obratov v pokrajini Granada je povezanih z zaščitenimi območji (narodnim parkom Sierra Nevada in naravnimi parki Sierra Nevada, Sierra de Baza, Sierra de Huétor, Sierra de Castril, Sierras de Tejeda in Alhama y Almijara), kjer imajo tudi običajno prebivališče. Njihovi panji del leta ostanejo na teh območjih, bodisi za proizvodnjo bodisi za prezimovanje. Čebelarji čebele premikajo po celotni pokrajini Granada in skozi vse leto iščejo najbogatejše cvetove ali mesta za prezimovanje, s čimer medu „Miel de Granada“ podeljujejo poln spekter cvetnega prahu.

Ta območja so že dolgo izolirana, zato ima čebelarstvo pomembno gospodarsko vlogo, saj prinaša alternativen vir kmetijskega dohodka. Zaradi raznolikosti cvetov v teh parkih med, ki ga proizvajajo iz njih, ponuja edinstvene in neobičajne kombinacije cvetov. Samo v Sierri Nevadi je več kot 160 endemitov, od katerih jih je približno 60 ekskluzivnih.

V študijah o cvetnem prahu v pokrajini je bilo ugotovljenih približno 92 oblik, ki pripadajo približno 50 botaničnim družinam. Med „Miel de Granada“ običajno vsebuje spekter, ki ga sestavljajo naslednje družine: Cistaceae, Lamiaceae, Fagaceae, Rosaceae, Asteraceae, Brassicaceae, Fabaceae, Borraginaceae, Salicaceae, Campanulaceae, Resedaceae, Plantaginaceae, Apiaceae, Caesalpinaceae in Lauraceae. Na podlagi tega poznavanja spektra cvetnega prahu za med „Miel de Granada“ in številnih botaničnih endemitov smo opredelili geografske kazalce, s katerimi lahko med, ki ga proizvajamo, jasno razlikujemo od medu, ki se proizvaja drugje na Iberskem polotoku.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

https://www.juntadeandalucia.es/sites/default/files/inline-files/2023/02/Pliego_miel_Gran_consolidado.pdf

---

(1)  UL L 179, 19.6.2014, str. 17.

---

| 2.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 194/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 194/40

---

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2023/C 194/10)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Suonenjoen mansikka“

EU št.: PGI-FI-02841 — 2.5.2022

ZOP ( ) ZGO (X)

1.   Ime [ZOP ali ZGO]

„Suonenjoen mansikka“

2.   Država članica ali tretja država

Finska

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 – Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Ime „Suonenjoen mansikka“ se uporablja za žlahtne jagode (Fragaria X ananassa), ki jih gojijo v občini Suonenjoki in sosednjih občinah v regiji Severna Savonija.

Jagoda „Suonenjoen mansikka“ je popolnoma rdeča, sočna, v ustih pa žametno mehka. Jagoda mora biti sladka in aromatična.

Jagoda „Suonenjoen mansikka“ meri najmanj 18 mm. Steblo in čaša jagode morata biti sveža in zelena. Ko se jagode obirajo, morajo biti enakomerno obarvane. Jagode se lahko uživajo sveže, kot nekuhane jagode. Jagode morajo imeti vsebnost sladkorja, ki znaša najmanj 8 Brix. Sladkost jagod se razlikuje glede na sorto in rastne razmere.

Jagode „Suonenjoen mansikka“ se prodajajo kot sveže, zamrznjene, globoko zamrznjene ali pa se uporabijo za predelavo. Če se jagode „Suonenjoen mansikka“ prodajajo sveže, morajo izpolnjevati najmanj zahteve za razred I. Če se prodajajo zamrznjene ali globoko zamrznjene ali če se uporabijo za predelavo, lahko spadajo v razred II.

Jagode „Suonenjoen mansikka“ je treba za prodajo dostaviti sveže, najpozneje naslednji dan po obiranju.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Jagode „Suonenjoen mansikka“ se gojijo in obirajo na opredeljenem geografskem območju.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Sveže jagode se tudi pakirajo na opredeljenem geografskem območju, da se zaščiti kakovost in zajamči poreklo. Jagode se lahko zamrznejo ali globoko zamrznejo zunaj opredeljenega geografskega območja.

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Če se jagode „Suonenjoen mansikka“ prodajajo sveže, zamrznjene ali globoko zamrznjene, se morajo vedno prodajati pakirane. Prodaja v razsutem stanju ni dovoljena.

Kmetje, ki proizvajajo jagode v občini Suonenjoki, so upravičeni do uporabe logotipa jagod „Suonenjoen mansikka“. Logotip je prosto dostopen vsem proizvajalcem, ki izpolnjujejo zahteve iz specifikacije proizvoda.

Image 1

Slika 1

Logotip jagode „Suonenjoen mansikka“.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jagode „Suonenjoen mansikka“ pridelujejo v Severni Savoniji in Notranji Savoniji: v občinah Suonenjoki, Tervo, Rautalampi in Vesanto (regije glede na občinske meje iz leta 2021) ter v zahodnem delu občine Kuopio na ozemlju nekdanje občine Karttula (regija glede na občinske meje iz leta 2010).

5.   Povezava z geografskim območjem

Geografska označba za jagode „Suonenjoen mansikka“ temelji na ugledu jagod, ki jih pridelujejo na območju Suonenjokija.

Suonenjoki ima dolgoletno tradicijo gojenja jagod. Leta 2016 so v Suonenjokiju s praznovanji obeležili 100. obletnico obstoja jagod „Suonenjoen mansikka“. Izraz „Suonenjoen mansikka“ se je v 100 letih uveljavil v finski kulinarični kulturi. Jagode se prodajajo po vsej Finski, Suonenjoki pa je še posebno znan po jagodah. Komercialno gojenje jagod na Finskem izvira z območja Suonenjokija.

Na mestnih ulicah so jagode upodobljene v številnih oblikah. V središču mesta Suonenjoki stoji kip deklet, ki nabirata jagode – kip Mansikkatytöt kiparja Raima Heina iz leta 1981.

Mesto Suonenjoki poleti olajša nakup jagod tako, da najame prodajalce, ki jagode prodajajo na nacionalnem železniškem omrežju (Valtion Rautatiet – VR). Jagode se na vlakih prodajajo tri tedne, potem ko glavni pridelek dozori. Jagode „Suonenjoen mansikka“ so edino jagodičevje, ki se prodaja na vlakih. Zaradi te tradicije, ki se je začela leta 1995, se potniki zdaj vsako leto veselijo prodaje teh jagod. Peron na železniški postaji Suonenjoki je okrašen z jagodami.

Festival jagod v Suonenjokiju, ki ga v čast jagodam tam prirejajo od leta 1970, se odvija drugi vikend v juliju. To je eden poletnih dogodkov na Finskem z najdaljšo zgodovino. Dogodek, ob katerem so prvotno proslavljali pridelek jagod, je danes prerasel v prireditev s približno dvajset tisoč obiskovalci. Festival se tradicionalno začne s povorko, v kateri sodelujejo predstavniki podjetnikov in organizacij iz regije.

Na festivalu vsako leto izberejo jagodno dekle, ki v letu, ko je nosilka naslova, za mesto in podjetja opravlja delo na področju odnosov z javnostjo. Vsako leto na dogodku izberejo tudi jagodno hosteso in/ali hostesnika za tisto leto. Jagodna hostesa ali hostesnik je tesno povezana oziroma povezan z gojenjem jagod in promovira jagode „Suonenjoen mansikka“. V okviru festivala potekajo še drugi dogodki, povezani z jagodami, kot sta tekmovanje v prehranjevanju z jagodami in tekmovanje v okraševanju jagodne torte.

Leta 2016 so ob praznovanju 100. obletnice jagode izdali knjigo o jagodi „Suonenjoen mansikka“ – Mansikalla maineeseen (Jagodna slava). Proizvajalec zamrznjenih jagod Pakkasmarja Oy je ustvaril tudi videoposnetek o lokalnem gojenju jagod z naslovom Suonenjoen punainen timantti (Rdeči diamant Suonenjokija).

Kultura, ki se je začela z nekaj sadikami jagod, se je skozi desetletja razvijala, danes pa so polja jagod sestavni del krajine tega območja. V Suonenjokiju in okoliških občinah (v Notranji Savoniji) je najbolj severno območje koncentriranega gojenja jagod na svetu. V Suonenjokiju je tudi Marjaosaamiskeskus, center za strokovno znanje o jagodičevju in projekte za spodbujanje znanja in izkušenj pridelovalcev jagodičevja na območju Suonenjokija o gojenju jagod. Kmetje v regiji imajo od leta 1966 tudi Združenje pridelovalcev jagodičevja v regiji Suonenjoki (Suonenjoen seudun marjanviljelijäin yhdistys ry – SSMY). Jagode so omenjene tudi v občinski strategiji občine Suonenjoki za obdobje 2018–2025. Vizija mesta je, da postane „mesto jagod, znano po drznem razvoju“.

Dolge, svetle poletne noči in gričevnata, prepustna morenska tla, ki so značilna za to območje, zagotavljajo dobre rastne razmere za gojenje jagod, zaradi katerih so jagode značilno aromatične in sladke. Jagode „Suonenjoen mansikka“ se gojijo na prostem ali v opredeljenem rastnem substratu na prostem, v tunelskih rastlinjakih ali običajnih rastlinjakih. V regiji Notranja Savonija vsako leto pridelajo približno petino vseh jagod, pridelanih na Finskem. Razloga za to sta veliko število kmetij in nadpovprečen donos na območju.

Dolgoletne izkušnje omogočajo pridelavo sladkih, aromatičnih in okusnih vrst jagod. Vendar se pod imenom „Suonenjoen mansikka“ goji več različnih sort jagod. Ime se nanaša na območje, ne na sorto. Danes se najpogosteje gojijo sorte polka, rumba in sonata, ki so tudi glavne kulture v regiji. Gojijo tudi mnoge druge sorte, od zgodnjih do poznih, tako da obiranje pridelka na prostem običajno traja od junija do septembra. Z leti je k visokokakovostnemu pridelku pomembno prispevalo strokovno znanje kmetov o gojenju jagod.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

https://www.ruokavirasto.fi/globalassets/yritykset/elintarvikeala/valmistus/elintarvikkeista-annettavat-tiedot/eun-nimisuojajarjestelma/suonenjoen-mansikka-hakemus-final-021221.pdf?visitorgroupsByID=undefined

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---