# Eiropas Savienības C 180/2023

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 180 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 66. gadagājums2023. gada 23. maijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 180

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

66. gadagājums2023. gada 23. maijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Padome |
| 2023/C 180/01 | Padomes Ieteikums (2023. gada 16. maijs) par eurozonas ekonomikas politiku | 1 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

2023/C 180/01

Padomes Ieteikums (2023. gada 16. maijs) par eurozonas ekonomikas politiku

1

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2023/C 180/02 | Padomes Lēmums (2023. gada 15. maijs), ar ko ieceļ Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra (Cedefop) valdes locekļus un locekļu aizstājējus no Vācijas un Īrijas | 8 |
| 2023/C 180/03 | Padomes Lēmums (2023. gada 15. maijs), ar ko ieceļ Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļus un locekļu aizstājējus no Francijas, Horvātijas, Polijas un Slovēnijas | 10 |
| 2023/C 180/04 | Paziņojums to datu subjektu ievērībai, kuriem piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2011/235/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 359/2011 par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Irānā | 12 |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 180/05 | Euro maiņas kurss – 2023. gada 22. maijs | 14 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2023/C 180/02

Padomes Lēmums (2023. gada 15. maijs), ar ko ieceļ Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra (Cedefop) valdes locekļus un locekļu aizstājējus no Vācijas un Īrijas

Cedefop

8

2023/C 180/03

Padomes Lēmums (2023. gada 15. maijs), ar ko ieceļ Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļus un locekļu aizstājējus no Francijas, Horvātijas, Polijas un Slovēnijas

10

2023/C 180/04

Paziņojums to datu subjektu ievērībai, kuriem piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2011/235/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 359/2011 par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Irānā

12

Eiropas Komisija

2023/C 180/05

Euro maiņas kurss – 2023. gada 22. maijs

14

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Padome |
| 2023/C 180/06 | Paziņojums to personu un vienību ievērībai, kurām piemēro pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2011/235/KĀDP, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas lēmumu (KĀDP) 2023/987, un Padomes Regulā (ES) Nr. 359/2011, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2023/986, par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Irānā | 15 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 180/07 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 17 |
| 2023/C 180/08 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.11057 – DEKABANK / SC / LBBW / SWIAT) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 19 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 180/09 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. Punktu | 21 |
| 2023/C 180/10 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 31 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Padome

2023/C 180/06

Paziņojums to personu un vienību ievērībai, kurām piemēro pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2011/235/KĀDP, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas lēmumu (KĀDP) 2023/987, un Padomes Regulā (ES) Nr. 359/2011, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2023/986, par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Irānā

15

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2023/C 180/07

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT

1

17

2023/C 180/08

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.11057 – DEKABANK / SC / LBBW / SWIAT) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

DEKABANK / SC / LBBW / SWIAT

1

19

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2023/C 180/09

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. Punktu

21

2023/C 180/10

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

31

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

| 23.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 180/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 180/1

---

PADOMES IETEIKUMS

(2023. gada 16. maijs)

par eurozonas ekonomikas politiku

(2023/C 180/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 136. panta 1. punktu saistībā ar tā 121. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

apspriedusies ar Ekonomikas politikas komiteju,

tā kā:

| (1) | Eurozonas ekonomikas atveseļošanos laikposmā pēc Covid-19 pandēmijas pārtrauca virkne ārēju satricinājumu. Īpaši pateicoties izlēmīgai ekonomikas politikas reakcijai gan valstu, gan Savienības līmenī un ierobežošanas pasākumu atcelšanai, eurozonā 2021. un 2022. gadā iezīmējās samērā spēcīgs IKP pieaugums, proti, attiecīgi 5,3 % un 3,5 % apmērā. Arī darba tirgus bija noturīgs, un bezdarba līmenis 2022. gadā sasniedza rekordzemu līmeni, proti, 6,8 %. Taču globālo enerģijas cenu pieaugums, paaugstinātā nenoteiktība un piegādes ķēžu traucējumi, ko izraisīja Krievijas agresijas karš pret Ukrainu, 2022. gada otrajā pusē atspoguļojās izteiktā ekonomiskās aktivitātes kritumā. Enerģētiskās krīzes rezultātā pārskatītās prognozes par 2023. gadu ir negatīvākas. Kopumā sagaidāms, ka eurozonas IKP pieaugums 2023. gadā būs tikai 0,3 %, bet 2024. gadā tas atkal pieaugs līdz 1,5 %. Inflāciju ir veicinājis enerģijas tirgus un citi izejvielu tirgi, un laika gaitā tā ir skārusi arī citas preces, 2022. gadā sasniedzot 8,4 %. Sagaidāms, ka nākamajos mēnešos inflācija joprojām būs augsta un 2023. gadā saglabāsies 6,1 % līmenī, savukārt 2024. gadā tā sāks samazināties. Tā kā pieprasījums pēc darbaspēka joprojām ir liels, paredzams, ka darba tirgi turpinās būt stabili. Tā kā lielā daļā uzņēmumu aizvien ir vērojams darbaspēka trūkums, sagaidāms, ka nākamgad bezdarbs palielināsies tikai nedaudz, bet 2024. gadā tas atkal mazināsies. Tikmēr 2023. gadā sagaidāms nominālās algas pieaugums, taču tas saglabāsies zemāks par inflāciju, kā rezultātā samazināsies mājsaimniecību pirktspēja.
  Šajā kontekstā līdz ar enerģijas bilances kraso pasliktināšanos ir samazinājies eurozonas tekošā konta pārpalikums, savukārt euro vērtības nominālā samazināšanās attiecībā pret ASV dolāru un dažām citām valūtām kopš 2021. gada otrās puses nākotnē, visticamāk, tikai nedaudz uzlabos konkurētspēju, ņemot vērā augstās enerģijas izmaksas. |
| --- | --- |

(1)

Eurozonas ekonomikas atveseļošanos laikposmā pēc Covid-19 pandēmijas pārtrauca virkne ārēju satricinājumu. Īpaši pateicoties izlēmīgai ekonomikas politikas reakcijai gan valstu, gan Savienības līmenī un ierobežošanas pasākumu atcelšanai, eurozonā 2021. un 2022. gadā iezīmējās samērā spēcīgs IKP pieaugums, proti, attiecīgi 5,3 % un 3,5 % apmērā. Arī darba tirgus bija noturīgs, un bezdarba līmenis 2022. gadā sasniedza rekordzemu līmeni, proti, 6,8 %. Taču globālo enerģijas cenu pieaugums, paaugstinātā nenoteiktība un piegādes ķēžu traucējumi, ko izraisīja Krievijas agresijas karš pret Ukrainu, 2022. gada otrajā pusē atspoguļojās izteiktā ekonomiskās aktivitātes kritumā. Enerģētiskās krīzes rezultātā pārskatītās prognozes par 2023. gadu ir negatīvākas. Kopumā sagaidāms, ka eurozonas IKP pieaugums 2023. gadā būs tikai 0,3 %, bet 2024. gadā tas atkal pieaugs līdz 1,5 %. Inflāciju ir veicinājis enerģijas tirgus un citi izejvielu tirgi, un laika gaitā tā ir skārusi arī citas preces, 2022. gadā sasniedzot 8,4 %. Sagaidāms, ka nākamajos mēnešos inflācija joprojām būs augsta un 2023. gadā saglabāsies 6,1 % līmenī, savukārt 2024. gadā tā sāks samazināties. Tā kā pieprasījums pēc darbaspēka joprojām ir liels, paredzams, ka darba tirgi turpinās būt stabili. Tā kā lielā daļā uzņēmumu aizvien ir vērojams darbaspēka trūkums, sagaidāms, ka nākamgad bezdarbs palielināsies tikai nedaudz, bet 2024. gadā tas atkal mazināsies. Tikmēr 2023. gadā sagaidāms nominālās algas pieaugums, taču tas saglabāsies zemāks par inflāciju, kā rezultātā samazināsies mājsaimniecību pirktspēja.

Šajā kontekstā līdz ar enerģijas bilances kraso pasliktināšanos ir samazinājies eurozonas tekošā konta pārpalikums, savukārt euro vērtības nominālā samazināšanās attiecībā pret ASV dolāru un dažām citām valūtām kopš 2021. gada otrās puses nākotnē, visticamāk, tikai nedaudz uzlabos konkurētspēju, ņemot vērā augstās enerģijas izmaksas.

| (2) | Makroekonomisko apstākļu pasliktināšanās un ievērojamās cenu atšķirības starp dalībvalstīm apgrūtina ienākumu un ekonomikas ciklu konverģenci eurozonā. Kaut arī Covid-19 pandēmija izraisīja dziļas, lai gan lielākoties pārejošas makroekonomiskā snieguma atšķirības, tā tikai ierobežoti un īslaicīgi ietekmēja ekonomikas ciklu sinhronizāciju. Enerģētiskā krīze rada vēl papildu neviendabīgu makroekonomisko ietekmi uz eurozonu. Tā kā dažādās valstīs ir atšķirīga energoresursu struktūra un politika enerģētikas krīzes ietekmes mazināšanai, eurozonā ir vērojami ļoti atšķirīgi kopējās inflācijas un pamatinflācijas rādītāji. Augstās enerģijas cenas un spiediens uz piegādes ķēdēm ir nevienmērīgi ietekmējuši ražošanu un pakalpojumus visās eurozonas dalībvalstīs, un to rezultātā varētu dažādā mērā mainīties relatīvā konkurētspēja. Lai gan pieejamie rādītāji liecina, ka konkurētspējas atšķirības eurozonā līdz šim ir bijušas ierobežotas, pēdējā laikā tekošā konta bilanču atšķirības eurozonā ir palielinājušās, galvenokārt sliktākas enerģijas bilances dēļ. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomisko apstākļu pasliktināšanās un ievērojamās cenu atšķirības starp dalībvalstīm apgrūtina ienākumu un ekonomikas ciklu konverģenci eurozonā. Kaut arī Covid-19 pandēmija izraisīja dziļas, lai gan lielākoties pārejošas makroekonomiskā snieguma atšķirības, tā tikai ierobežoti un īslaicīgi ietekmēja ekonomikas ciklu sinhronizāciju. Enerģētiskā krīze rada vēl papildu neviendabīgu makroekonomisko ietekmi uz eurozonu. Tā kā dažādās valstīs ir atšķirīga energoresursu struktūra un politika enerģētikas krīzes ietekmes mazināšanai, eurozonā ir vērojami ļoti atšķirīgi kopējās inflācijas un pamatinflācijas rādītāji. Augstās enerģijas cenas un spiediens uz piegādes ķēdēm ir nevienmērīgi ietekmējuši ražošanu un pakalpojumus visās eurozonas dalībvalstīs, un to rezultātā varētu dažādā mērā mainīties relatīvā konkurētspēja. Lai gan pieejamie rādītāji liecina, ka konkurētspējas atšķirības eurozonā līdz šim ir bijušas ierobežotas, pēdējā laikā tekošā konta bilanču atšķirības eurozonā ir palielinājušās, galvenokārt sliktākas enerģijas bilances dēļ.

| (3) | Lai nodrošinātu atbilstīgu un saskaņotu politikas reakciju uz ekonomikas perspektīvu pasliktināšanos un augsto inflāciju, ir pienācīgi jāpielāgo un jāsaskaņo monetārā un fiskālā politika. Monetārajai politikai ir jārisina augstās inflācijas problēma. Eiropas Centrālā banka (ECB) ir gatava novērst iespējamos nepamatotas un haotiskas tirgus dinamikas riskus, kas nopietni apdraud monetārās politikas transmisiju visā eurozonā. Pašreizējos apstākļos visaptveroša fiskālā ekspansija nolūkā stimulēt pieprasījumu tikai vēl vairāk palielinātu inflācijas spiedienu. Valsts parāds vairākās eurozonas dalībvalstīs ir liels. Tāpēc fiskālā politika būtu pienācīgi jādiferencē starp dalībvalstīm atbilstoši to ekonomiskajai un fiskālajai situācijai, kā to Padome ieteica savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā par valstu reformu programmām un ar ko sniedz Padomes atzinumus par katras dalībvalsts 2022. gada stabilitātes programmām (3). Turklāt dalībvalstīm jābūt gatavām valsts finansētos kārtējos primāros izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai, vienlaikus saglabājot parāda atmaksājamību. Līdztekus būtu jāveic mērķorientēti pagaidu fiskālie pasākumi neaizsargāto personu un uzņēmumu atbalstam, kas arī palīdzētu saglabāt darbvietas un cilvēkkapitālu, vienlaikus saglabājot cenu signālus un nodrošinot stimulus enerģijas patēriņa samazināšanai. Joprojām ir būtiski dalībvalstu vidū cieši koordinēt politikas risinājumus. Augstās inflācijas sociālās ietekmes mazināšanā būtiska loma ir arī darba tirgus un sociālajai politikai. 2022. gadā vidējās algas atpalika no inflācijas.
  Turpmāk algu attīstībā ir jācenšas panākt pareizo līdzsvaru, lai aizsargātu darba ņēmēju pirktspēju – īpašu uzmanību pievēršot zema atalgojuma saņēmējiem –, vienlaikus novēršot risku, ka algas veicina inflāciju un padziļina iezīmējušās konkurētspējas atšķirības eurozonā un pasaulē. Kvalitatīvas nodarbinātības sekmēšana arī varētu palīdzēt veicināt patēriņu. Sociālo partneru aktīva iesaiste palīdz apzināt problēmas – tai skaitā konkrēti attiecībā uz monetāro savienību –, ļauj panākt labākus politikas risinājumus un nodrošina lielāku atbildību par ekonomikas un sociālās politikas programmu. Inflācijas samazināšanos var veicināt arī uz piedāvājumu vērstā politika, paātrinot alternatīvu energoapgādes avotu izvēršanu, veicinot konkurenci un inovācijas, kas uzlabo resursu sadali, un atbalstot produktivitātes pieaugumu. Tāpat pastāvīgi jāuzrauga finanšu stabilitātes riski. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu atbilstīgu un saskaņotu politikas reakciju uz ekonomikas perspektīvu pasliktināšanos un augsto inflāciju, ir pienācīgi jāpielāgo un jāsaskaņo monetārā un fiskālā politika. Monetārajai politikai ir jārisina augstās inflācijas problēma. Eiropas Centrālā banka (ECB) ir gatava novērst iespējamos nepamatotas un haotiskas tirgus dinamikas riskus, kas nopietni apdraud monetārās politikas transmisiju visā eurozonā. Pašreizējos apstākļos visaptveroša fiskālā ekspansija nolūkā stimulēt pieprasījumu tikai vēl vairāk palielinātu inflācijas spiedienu. Valsts parāds vairākās eurozonas dalībvalstīs ir liels. Tāpēc fiskālā politika būtu pienācīgi jādiferencē starp dalībvalstīm atbilstoši to ekonomiskajai un fiskālajai situācijai, kā to Padome ieteica savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā par valstu reformu programmām un ar ko sniedz Padomes atzinumus par katras dalībvalsts 2022. gada stabilitātes programmām (3). Turklāt dalībvalstīm jābūt gatavām valsts finansētos kārtējos primāros izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai, vienlaikus saglabājot parāda atmaksājamību. Līdztekus būtu jāveic mērķorientēti pagaidu fiskālie pasākumi neaizsargāto personu un uzņēmumu atbalstam, kas arī palīdzētu saglabāt darbvietas un cilvēkkapitālu, vienlaikus saglabājot cenu signālus un nodrošinot stimulus enerģijas patēriņa samazināšanai. Joprojām ir būtiski dalībvalstu vidū cieši koordinēt politikas risinājumus. Augstās inflācijas sociālās ietekmes mazināšanā būtiska loma ir arī darba tirgus un sociālajai politikai. 2022. gadā vidējās algas atpalika no inflācijas.

Turpmāk algu attīstībā ir jācenšas panākt pareizo līdzsvaru, lai aizsargātu darba ņēmēju pirktspēju – īpašu uzmanību pievēršot zema atalgojuma saņēmējiem –, vienlaikus novēršot risku, ka algas veicina inflāciju un padziļina iezīmējušās konkurētspējas atšķirības eurozonā un pasaulē. Kvalitatīvas nodarbinātības sekmēšana arī varētu palīdzēt veicināt patēriņu. Sociālo partneru aktīva iesaiste palīdz apzināt problēmas – tai skaitā konkrēti attiecībā uz monetāro savienību –, ļauj panākt labākus politikas risinājumus un nodrošina lielāku atbildību par ekonomikas un sociālās politikas programmu. Inflācijas samazināšanos var veicināt arī uz piedāvājumu vērstā politika, paātrinot alternatīvu energoapgādes avotu izvēršanu, veicinot konkurenci un inovācijas, kas uzlabo resursu sadali, un atbalstot produktivitātes pieaugumu. Tāpat pastāvīgi jāuzrauga finanšu stabilitātes riski.

| (4) | Atveseļošanas un noturības mehānisms, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241 (4), (“mehānisms”) un kohēzijas politikas fondi ir būtiski eurozonas noturības stiprināšanas un konverģences veicināšanas instrumenti. Mehānisma īstenošana eurozonas dalībvalstīs norit sekmīgi – kā priekšfinansējums un maksājumi pēc atskaites punktu un mērķrādītāju izpildes ir izmaksāti vairāk nekā 136 000 000 000 EUR. Kopš Covid-19 pandēmijas sākuma eurozonas dalībvalstīm saskaņā ar kohēzijas politikas programmām ir izmaksāti vairāk nekā 82 000 000 000 EUR. Mehānisms un kohēzijas politikas fondi veicina eurozonas politikas prioritāšu īstenošanu, izmantojot vairākus kanālus: abi instrumenti sekmē ekonomisko aktivitāti ar papildu investīcijām, savukārt plānotās investīcijas un strukturālās reformas ilgtermiņā veicinās zaļo un digitālo pārkārtošanos, vienlaikus stimulējot lielāku produktivitātes pieaugumu un potenciālo izlaidi, kā arī palielinot dalībvalstu noturību. Liela daļa investīciju un reformu, kas tiek veiktas mehānisma ietvaros, palīdz īstenot arī iepriekšējos eurozonai adresētajos ieteikumos norādītās eurozonas politikas prioritātes. Līdz ar to, lai uzturētu reformu dinamiku, ir svarīgi turpināt īstenot saskaņotās reformas un veikt investīcijas atbilstoši plānotajam grafikam. |
| --- | --- |

(4)

Atveseļošanas un noturības mehānisms, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241 (4), (“mehānisms”) un kohēzijas politikas fondi ir būtiski eurozonas noturības stiprināšanas un konverģences veicināšanas instrumenti. Mehānisma īstenošana eurozonas dalībvalstīs norit sekmīgi – kā priekšfinansējums un maksājumi pēc atskaites punktu un mērķrādītāju izpildes ir izmaksāti vairāk nekā 136 000 000 000 EUR. Kopš Covid-19 pandēmijas sākuma eurozonas dalībvalstīm saskaņā ar kohēzijas politikas programmām ir izmaksāti vairāk nekā 82 000 000 000 EUR. Mehānisms un kohēzijas politikas fondi veicina eurozonas politikas prioritāšu īstenošanu, izmantojot vairākus kanālus: abi instrumenti sekmē ekonomisko aktivitāti ar papildu investīcijām, savukārt plānotās investīcijas un strukturālās reformas ilgtermiņā veicinās zaļo un digitālo pārkārtošanos, vienlaikus stimulējot lielāku produktivitātes pieaugumu un potenciālo izlaidi, kā arī palielinot dalībvalstu noturību. Liela daļa investīciju un reformu, kas tiek veiktas mehānisma ietvaros, palīdz īstenot arī iepriekšējos eurozonai adresētajos ieteikumos norādītās eurozonas politikas prioritātes. Līdz ar to, lai uzturētu reformu dinamiku, ir svarīgi turpināt īstenot saskaņotās reformas un veikt investīcijas atbilstoši plānotajam grafikam.

| (5) | Gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā, kas iekļauts Komisijas 2022. gada 22. novembra paziņojumā, ir norādītas galvenās politikas prioritātes un vadlīnijas nākamajam gadam ar mērķi nodrošināt konsekventu ekonomikas politikas reakciju Savienības līmenī. Gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma pamatā ir četras konkurētspējīgas ilgtspējas dimensijas: vidiskā ilgtspēja, taisnīgums, produktivitāte, makroekonomiskā stabilitāte, un tā atbilst Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķiem. Turklāt, 2022. gada 22. novembrī publicētajā 2023. gada Brīdināšanas mehānisma ziņojumā ir sniegta Komisijas analīze par potenciālajām makroekonomikas nelīdzsvarotībām, kas var traucēt dalībvalstu tautsaimniecību, ekonomiskās un monetārās savienības un visas Savienības pienācīgu darbību. |
| --- | --- |

(5)

Gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā, kas iekļauts Komisijas 2022. gada 22. novembra paziņojumā, ir norādītas galvenās politikas prioritātes un vadlīnijas nākamajam gadam ar mērķi nodrošināt konsekventu ekonomikas politikas reakciju Savienības līmenī. Gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma pamatā ir četras konkurētspējīgas ilgtspējas dimensijas: vidiskā ilgtspēja, taisnīgums, produktivitāte, makroekonomiskā stabilitāte, un tā atbilst Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķiem. Turklāt, 2022. gada 22. novembrī publicētajā 2023. gada Brīdināšanas mehānisma ziņojumā ir sniegta Komisijas analīze par potenciālajām makroekonomikas nelīdzsvarotībām, kas var traucēt dalībvalstu tautsaimniecību, ekonomiskās un monetārās savienības un visas Savienības pienācīgu darbību.

| (6) | Inflācijas straujā palielināšanās pēdējā gada laikā ir likusi visā pasaulē strauji koriģēt monetārās politikas nostāju. ECB ir sākusi normalizēt monetāro politiku, lai nodrošinātu inflācijas savlaicīgu atgriešanos pie vidēja termiņa mērķrādītāja, kas ir 2 %. Tā ir arī norādījusi, ka procentu likmju normalizēšana turpināsies, ņemot vērā ekonomikas datu attīstību. Inflācijas pēdējā laika kāpumā būtiska nozīme ir bijusi piedāvājuma ierobežojumiem, un monetārās politikas īstenošanu apgrūtina atšķirīgie inflācijas līmeņi. Vienmērīga politikas nostājas transmisija visā eurozonā ir priekšnoteikums monetārās politikas uzdevuma sekmīgai izpildei. |
| --- | --- |

(6)

Inflācijas straujā palielināšanās pēdējā gada laikā ir likusi visā pasaulē strauji koriģēt monetārās politikas nostāju. ECB ir sākusi normalizēt monetāro politiku, lai nodrošinātu inflācijas savlaicīgu atgriešanos pie vidēja termiņa mērķrādītāja, kas ir 2 %. Tā ir arī norādījusi, ka procentu likmju normalizēšana turpināsies, ņemot vērā ekonomikas datu attīstību. Inflācijas pēdējā laika kāpumā būtiska nozīme ir bijusi piedāvājuma ierobežojumiem, un monetārās politikas īstenošanu apgrūtina atšķirīgie inflācijas līmeņi. Vienmērīga politikas nostājas transmisija visā eurozonā ir priekšnoteikums monetārās politikas uzdevuma sekmīgai izpildei.

| (7) | Saskaņā ar Komisijas prognozēm eurozonas fiskālā nostāja, ko mēra kā neto primāro izdevumu izmaiņas attiecībā pret vidējo potenciālo izaugsmi, tika plānota ekspansīva 2022. gadā un 2023. gadā kopumā neitrāla, tomēr tā kļūs ekspansīva, ja tiks ieviesti papildu enerģētikas atbalsta pasākumi vai ja 2023. gadā tiks pagarināti pašreizējie pasākumi. 2023. gadā būtu jāizvairās no tādas fiskālās politikas, kas pastiprinātu pašreizējo piedāvājuma satricinājumu radīto inflācijas ietekmi, un ne valsts līmenī, ne eurozonā kopumā nav pamatoti visaptverošā veidā fiskāli stimulēt ekonomiku. Šī problēma ir īpaši aktuāla dalībvalstīm ar augstu pamatinflāciju, arī ņemot vērā nopietnās ekonomiskās un sociālās grūtības, ko rada darba ņēmēju pirktspējas krišanās, jo īpaši zema atalgojuma saņēmējiem. Turklāt fiskālajai politikai arī turpmāk vajadzētu būt piesardzīgai un būtu jāapvieno lielākas investīcijas un neto primāro kārtējo izdevumu pieauguma kontrole. Šajā sakarā paredzamais turpmākais mehānisma līdzekļu apguves un valsts finansēto investīciju pieaugums dalībvalstīs saskan ar nepieciešamību palielināt publiskās un privātās investīcijas zaļajā un digitālajā pārkārtošanā un enerģētiskajā drošībā. Vienlaikus fiskālās politikas elastība palīdzētu reaģēt uz lielu nenoteiktību un spēcīgiem negatīvas attīstības riskiem attiecībā uz ekonomikas perspektīvu, nemazinot enerģētikas pārkārtošanas stimulus. Covid-19 pandēmijas rezultātā eurozonā ir radies ļoti liels parāds, un, lai gan sagaidāms, ka valstu parāds samazināsies, tas joprojām būs ievērojami lielāks nekā pirms pandēmijas. Lai gan īstermiņa atmaksājamības riski pārsvarā ir samazinājušies, vairākās dalībvalstīs vidēja termiņa un ilgtermiņa riski joprojām ir augsti, un sagaidāms, ka procentu likmju kāpums pakāpeniski palielinās parāda slogu. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Komisijas prognozēm eurozonas fiskālā nostāja, ko mēra kā neto primāro izdevumu izmaiņas attiecībā pret vidējo potenciālo izaugsmi, tika plānota ekspansīva 2022. gadā un 2023. gadā kopumā neitrāla, tomēr tā kļūs ekspansīva, ja tiks ieviesti papildu enerģētikas atbalsta pasākumi vai ja 2023. gadā tiks pagarināti pašreizējie pasākumi. 2023. gadā būtu jāizvairās no tādas fiskālās politikas, kas pastiprinātu pašreizējo piedāvājuma satricinājumu radīto inflācijas ietekmi, un ne valsts līmenī, ne eurozonā kopumā nav pamatoti visaptverošā veidā fiskāli stimulēt ekonomiku. Šī problēma ir īpaši aktuāla dalībvalstīm ar augstu pamatinflāciju, arī ņemot vērā nopietnās ekonomiskās un sociālās grūtības, ko rada darba ņēmēju pirktspējas krišanās, jo īpaši zema atalgojuma saņēmējiem. Turklāt fiskālajai politikai arī turpmāk vajadzētu būt piesardzīgai un būtu jāapvieno lielākas investīcijas un neto primāro kārtējo izdevumu pieauguma kontrole. Šajā sakarā paredzamais turpmākais mehānisma līdzekļu apguves un valsts finansēto investīciju pieaugums dalībvalstīs saskan ar nepieciešamību palielināt publiskās un privātās investīcijas zaļajā un digitālajā pārkārtošanā un enerģētiskajā drošībā. Vienlaikus fiskālās politikas elastība palīdzētu reaģēt uz lielu nenoteiktību un spēcīgiem negatīvas attīstības riskiem attiecībā uz ekonomikas perspektīvu, nemazinot enerģētikas pārkārtošanas stimulus. Covid-19 pandēmijas rezultātā eurozonā ir radies ļoti liels parāds, un, lai gan sagaidāms, ka valstu parāds samazināsies, tas joprojām būs ievērojami lielāks nekā pirms pandēmijas. Lai gan īstermiņa atmaksājamības riski pārsvarā ir samazinājušies, vairākās dalībvalstīs vidēja termiņa un ilgtermiņa riski joprojām ir augsti, un sagaidāms, ka procentu likmju kāpums pakāpeniski palielinās parāda slogu.

| (8) | Lai reaģētu uz enerģijas cenu pieaugumu, eurozonas dalībvalsts ir veikušas ārkārtas pasākumus, kuru ietekme tiek lēsta 1,25 % apmērā no IKP 2022. gadā un līdz 1 % no IKP 2023. gadā, un gaidāmais samazinājums ir atkarīgs no enerģijas cenu attīstības un plānotās attiecīgo pasākumu izbeigšanas. Pamatojoties uz Komisijas dienestu 2022. gada rudens ekonomikas prognozi, līdz šim veiktie pasākumi ir galvenokārt vērsti uz cenu pieauguma mazināšanu, un tikai vidēji 20 % no tiem ir mērķorientēti ienākumu atbalsta pasākumi. Ir jāierobežo šādu atbalsta pasākumu fiskālās izmaksas, vienlaikus ņemot vērā to distributīvo ietekmi uz dažādām ienākumu kategorijām, ietekmi uz enerģijas pieprasījumu un investīcijām zaļajā pārkārtošanā, iespējamos vienotā tirgus izkropļojumus un negatīvo blakusietekmi uz citām dalībvalstīm. Tālab ir svarīgi vienoties par vienotu pieeju. Jo īpaši varētu izpētīt labi kalibrētu divlīmeņu enerģijas cenu noteikšanas modeli, saskaņā ar kuru neaizsargātie patērētāji gūst labumu no regulētām cenām līdz noteiktam patēriņa līmenim, un citas shēmas, ar kurām sasniedz līdzīgus mērķus, ņemot vērā valstu īpatnības. Turklāt, varētu apsvērt atbilstīgus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu spiedienam. Papildus pagaidu pasākumiem enerģētikas jomā publiskās un privātās investīcijas var palīdzēt sekmēt enerģētisko neatkarību un drošību un zaļo pārkārtošanos. Kopš globālās finanšu krīzes eurozonā ir vērojams zems privāto un publisko investīciju līmenis.
  Tomēr politikas pasākumi, kas tika veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, ar NextGenerationEU ārkārtas atbalstu ir palīdzējuši uzturēt publisko investīciju līmeni un tādējādi pozitīvi ietekmējuši potenciālo izaugsmi, īpaši dalībvalstīs ar smagāko publiskā sektora parāda slogu. Lai nodrošinātu ilgtspējīgu un kohēziju veicinošu izaugsmi un īstenotu zaļo un digitālo pārkārtošanos, ļoti liela nozīme ir turpmākām privātajām un publiskajām investīcijām, jo īpaši īstenojot atveseļošanas un noturības plānus, kohēzijas politikas programmas un nacionālos enerģētikas un klimata plānus, kas dalībvalstīm jāatjaunina līdz 2023. gada jūnijam. |
| --- | --- |

(8)

Lai reaģētu uz enerģijas cenu pieaugumu, eurozonas dalībvalsts ir veikušas ārkārtas pasākumus, kuru ietekme tiek lēsta 1,25 % apmērā no IKP 2022. gadā un līdz 1 % no IKP 2023. gadā, un gaidāmais samazinājums ir atkarīgs no enerģijas cenu attīstības un plānotās attiecīgo pasākumu izbeigšanas. Pamatojoties uz Komisijas dienestu 2022. gada rudens ekonomikas prognozi, līdz šim veiktie pasākumi ir galvenokārt vērsti uz cenu pieauguma mazināšanu, un tikai vidēji 20 % no tiem ir mērķorientēti ienākumu atbalsta pasākumi. Ir jāierobežo šādu atbalsta pasākumu fiskālās izmaksas, vienlaikus ņemot vērā to distributīvo ietekmi uz dažādām ienākumu kategorijām, ietekmi uz enerģijas pieprasījumu un investīcijām zaļajā pārkārtošanā, iespējamos vienotā tirgus izkropļojumus un negatīvo blakusietekmi uz citām dalībvalstīm. Tālab ir svarīgi vienoties par vienotu pieeju. Jo īpaši varētu izpētīt labi kalibrētu divlīmeņu enerģijas cenu noteikšanas modeli, saskaņā ar kuru neaizsargātie patērētāji gūst labumu no regulētām cenām līdz noteiktam patēriņa līmenim, un citas shēmas, ar kurām sasniedz līdzīgus mērķus, ņemot vērā valstu īpatnības. Turklāt, varētu apsvērt atbilstīgus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu spiedienam. Papildus pagaidu pasākumiem enerģētikas jomā publiskās un privātās investīcijas var palīdzēt sekmēt enerģētisko neatkarību un drošību un zaļo pārkārtošanos. Kopš globālās finanšu krīzes eurozonā ir vērojams zems privāto un publisko investīciju līmenis.

Tomēr politikas pasākumi, kas tika veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, ar NextGenerationEU ārkārtas atbalstu ir palīdzējuši uzturēt publisko investīciju līmeni un tādējādi pozitīvi ietekmējuši potenciālo izaugsmi, īpaši dalībvalstīs ar smagāko publiskā sektora parāda slogu. Lai nodrošinātu ilgtspējīgu un kohēziju veicinošu izaugsmi un īstenotu zaļo un digitālo pārkārtošanos, ļoti liela nozīme ir turpmākām privātajām un publiskajām investīcijām, jo īpaši īstenojot atveseļošanas un noturības plānus, kohēzijas politikas programmas un nacionālos enerģētikas un klimata plānus, kas dalībvalstīm jāatjaunina līdz 2023. gada jūnijam.

| (9) | Komisija 2022. gada 9. novembrī publicēja paziņojumu par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm attiecībā uz to, kā uzlabot ekonomikas uzraudzības un politikas koordinācijas efektivitāti Savienībā. Minētā paziņojuma mērķis ir noteikt vienkāršāku un integrētu makrofiskālās uzraudzības struktūru, kas nodrošinātu parāda atmaksājamību un veicinātu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Minētajā paziņojumā ietvertie galvenie elementi ir vērsti uz satvara vienkāršošanu, valstu atbildības uzlabošanu un izpildes stiprināšanu. Minētajā paziņojumā ierosināts noteikt, ka fiskālās trajektorijas tiek izklāstītas vidēja termiņa fiskālajos un strukturālajos plānos, kurus ierosina dalībvalstis pārredzama un vienota Savienības satvara ietvaros. Šajos plānos, kurus pieņemtu Padome, tiktu apkopotas fiskālās, reformu un investīciju saistības, kas sekmētu parāda atmaksājamību un ilgtspējīgu izaugsmi un atspoguļotu Savienības un valsts prioritātes. Reformu un investīciju saistībām nacionālajā vidēja termiņa fiskālajā un strukturālajā plānā būtu iespējams paredzēt ilgāku fiskālo korekciju periodu.
  Satvarā tiktu paturētas Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP deficītam un 60 % no IKP parādam, taču tiktu izmantota izteiktāk uz riskiem balstīta uzraudzība, kas koncentrētos uz parāda atmaksājamību. Attiecībā uz makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru ir svarīgi turpināt koordinētā un līdzsvarotā veidā novērst makroekonomisko nelīdzsvarotību. Paziņojumā ir ierosināts vairāk uz nākotni vērsts satvars, kas ļautu apzināt jaunus riskus, tiklīdz tie parādās. Novērtējums par nelīdzsvarotības pastāvēšanu arī turpmāk balstītos uz trim kritērijiem – smaguma pakāpi, attīstību un politikas pasākumiem. Tomēr novērtējumā lielāka nozīme tiktu piešķirta attīstības un attiecīgās dalībvalsts politikas pasākumu kritērijiem. |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2022. gada 9. novembrī publicēja paziņojumu par ES ekonomikas pārvaldības sistēmas reformas ievirzēm attiecībā uz to, kā uzlabot ekonomikas uzraudzības un politikas koordinācijas efektivitāti Savienībā. Minētā paziņojuma mērķis ir noteikt vienkāršāku un integrētu makrofiskālās uzraudzības struktūru, kas nodrošinātu parāda atmaksājamību un veicinātu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Minētajā paziņojumā ietvertie galvenie elementi ir vērsti uz satvara vienkāršošanu, valstu atbildības uzlabošanu un izpildes stiprināšanu. Minētajā paziņojumā ierosināts noteikt, ka fiskālās trajektorijas tiek izklāstītas vidēja termiņa fiskālajos un strukturālajos plānos, kurus ierosina dalībvalstis pārredzama un vienota Savienības satvara ietvaros. Šajos plānos, kurus pieņemtu Padome, tiktu apkopotas fiskālās, reformu un investīciju saistības, kas sekmētu parāda atmaksājamību un ilgtspējīgu izaugsmi un atspoguļotu Savienības un valsts prioritātes. Reformu un investīciju saistībām nacionālajā vidēja termiņa fiskālajā un strukturālajā plānā būtu iespējams paredzēt ilgāku fiskālo korekciju periodu.

Satvarā tiktu paturētas Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP deficītam un 60 % no IKP parādam, taču tiktu izmantota izteiktāk uz riskiem balstīta uzraudzība, kas koncentrētos uz parāda atmaksājamību. Attiecībā uz makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru ir svarīgi turpināt koordinētā un līdzsvarotā veidā novērst makroekonomisko nelīdzsvarotību. Paziņojumā ir ierosināts vairāk uz nākotni vērsts satvars, kas ļautu apzināt jaunus riskus, tiklīdz tie parādās. Novērtējums par nelīdzsvarotības pastāvēšanu arī turpmāk balstītos uz trim kritērijiem – smaguma pakāpi, attīstību un politikas pasākumiem. Tomēr novērtējumā lielāka nozīme tiktu piešķirta attīstības un attiecīgās dalībvalsts politikas pasākumu kritērijiem.

| (10) | Pateicoties politiskajam atbalstam Covid-19 krīzes laikā, eurozonas darba tirgus ir parādījis ievērojamu noturību. 2022. gada pirmajā ceturksnī kopējais nostrādāto stundu skaits pārsniedza pirmspandēmijas līmeni, un 2022. gada pirmajā pusē nodarbinātība turpināja augt, 2022. gada otrajā ceturksnī sasniedzot vēsturiski augstu līmeni un liekot bezdarbam kristies līdz 6,8 %, kas ir zemākais līmenis kopš euro ieviešanas. Tomēr joprojām ir iespējami uzlabojumi attiecībā uz sieviešu, jauniešu un vecāka gadagājuma cilvēku, personu ar invaliditāti un neaizsargāto grupu integrāciju darba tirgū. Sagaidāms, ka turpmāk paredzamā ekonomiskās aktivitātes mazināšanās negatīvi ietekmēs nodarbinātības izredzes – bezdarba līmenis 2023. gadā nedaudz palielināsies. Ir maz pierādījumu tam, ka Covid-19 krīze būtu izraisījusi strukturālu pasliktināšanos darba piemeklēšanas jomā.
  Tomēr darba tirgos dažādās dalībvalstīs un nozarēs pastāv ievērojamas atšķirības. Kopš 2019. gada visvairāk darbvietu ir radīts informācijas tehnoloģiju un profesionālo pakalpojumu nozarēs, savukārt transporta, izmitināšanas un pārtikas nozarēs darbvietu skaits ir sarucis. Demogrāfiskās pārmaiņas, visticamāk, arī būs faktors, kas mazinās piedāvājumu eurozonas darba tirgos. Lai mazinātu pašreizējo un turpmāko prasmju nepietiekamību un atbalstītu zaļo un digitālo pārkārtošanos, būtiska nozīme būs pietiekami lielām un efektīvām investīcijām kvalitatīvā izglītībā un apmācībā visās vecuma grupās. 2022. gadā nedaudz palielinājās algu pieaugums, kā rezultātā kopumā palielinājās vienības darbaspēka izmaksas. Tomēr tas joprojām ir kopumā mērens, un saskaņā ar prognozēm tas ievērojami atpaliks no inflācijas. Prognozēts, ka reālā darba samaksa uz vienu darbinieku 2022. gadā samazināsies par 2,8 % un 2023. gadā par vēl 0,9 %, bet 2024. gadā daļēji atgūsies. Lai mazinātu risku, ka prasību par darba samaksu straujais pieaugums vēl vairāk palielina inflāciju, būtiska loma ir stabilām inflācijas prognozēm. |
| --- | --- |

(10)

Pateicoties politiskajam atbalstam Covid-19 krīzes laikā, eurozonas darba tirgus ir parādījis ievērojamu noturību. 2022. gada pirmajā ceturksnī kopējais nostrādāto stundu skaits pārsniedza pirmspandēmijas līmeni, un 2022. gada pirmajā pusē nodarbinātība turpināja augt, 2022. gada otrajā ceturksnī sasniedzot vēsturiski augstu līmeni un liekot bezdarbam kristies līdz 6,8 %, kas ir zemākais līmenis kopš euro ieviešanas. Tomēr joprojām ir iespējami uzlabojumi attiecībā uz sieviešu, jauniešu un vecāka gadagājuma cilvēku, personu ar invaliditāti un neaizsargāto grupu integrāciju darba tirgū. Sagaidāms, ka turpmāk paredzamā ekonomiskās aktivitātes mazināšanās negatīvi ietekmēs nodarbinātības izredzes – bezdarba līmenis 2023. gadā nedaudz palielināsies. Ir maz pierādījumu tam, ka Covid-19 krīze būtu izraisījusi strukturālu pasliktināšanos darba piemeklēšanas jomā.

Tomēr darba tirgos dažādās dalībvalstīs un nozarēs pastāv ievērojamas atšķirības. Kopš 2019. gada visvairāk darbvietu ir radīts informācijas tehnoloģiju un profesionālo pakalpojumu nozarēs, savukārt transporta, izmitināšanas un pārtikas nozarēs darbvietu skaits ir sarucis. Demogrāfiskās pārmaiņas, visticamāk, arī būs faktors, kas mazinās piedāvājumu eurozonas darba tirgos. Lai mazinātu pašreizējo un turpmāko prasmju nepietiekamību un atbalstītu zaļo un digitālo pārkārtošanos, būtiska nozīme būs pietiekami lielām un efektīvām investīcijām kvalitatīvā izglītībā un apmācībā visās vecuma grupās. 2022. gadā nedaudz palielinājās algu pieaugums, kā rezultātā kopumā palielinājās vienības darbaspēka izmaksas. Tomēr tas joprojām ir kopumā mērens, un saskaņā ar prognozēm tas ievērojami atpaliks no inflācijas. Prognozēts, ka reālā darba samaksa uz vienu darbinieku 2022. gadā samazināsies par 2,8 % un 2023. gadā par vēl 0,9 %, bet 2024. gadā daļēji atgūsies. Lai mazinātu risku, ka prasību par darba samaksu straujais pieaugums vēl vairāk palielina inflāciju, būtiska loma ir stabilām inflācijas prognozēm.

| (11) | Vienotā tirgus un eurozonas tautsaimniecību noturības stiprināšanā būtiskas ir strukturālās reformas, tai skaitā tās, kas tiek īstenotas Eiropas zaļā kursa vai zaļo un digitālo reformu ietvaros, ko atbalsta ar mehānismu, jo īpaši pēc grozījumiem, kas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2023/435 (5) ieviesti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/241, lai īstenotu REPowerEU plānu, kas iekļauts Komisijas 2022. gada 18. maija paziņojumā. Šajā sakarā ir arī svarīgi īstenot Padomes konkrētām valstīm adresētos ieteikumus par reformām 2022. gada Eiropas pusgada kontekstā. Produktivitāti un izaugsmi var palielināt, vēl vairāk uzlabojot uzņēmējdarbības vidi, tai skaitā mazinot investīciju un kapitāla pārdales šķēršļus, modernizējot publisko pārvaldi, paātrinot atļauju piešķiršanu, vienlaikus aizsargājot vidi un atceļot ierobežojošus tiesiskos regulējumus. Zaļās un digitālās pārkārtošanās panākšanai ir nepieciešams veikt reformas kopā ar investīcijām, jo īpaši lai uzlabotu energoefektivitāti, atbalstītu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti, palielinātu atjaunīgās enerģijas piedāvājumu un izvēršanu, kā arī atbalstītu pārkvalificēšanos un prasmju pilnveidi. Enerģijas cenu straujais pieaugums, kas joprojām turpinās, rada spiedienu uz energoietilpīgo nozaru un mazo un vidējo uzņēmumu uzņēmējdarbības modeļiem, ietekmējot darbvietas un cilvēkkapitālu. Šajā ziņā efektīvi maksātnespējas režīmi var atbalstīt pārkārtošanos un atvieglot resursu pārdali. Maksātnespējas režīmi eurozonā joprojām ir ļoti atšķirīgi, un to efektivitātes palielināšana un spēcīgāka saskaņošana nāktu par labu ekonomiskajām korekcijām un vienotajam kapitāla tirgum. |
| --- | --- |

(11)

Vienotā tirgus un eurozonas tautsaimniecību noturības stiprināšanā būtiskas ir strukturālās reformas, tai skaitā tās, kas tiek īstenotas Eiropas zaļā kursa vai zaļo un digitālo reformu ietvaros, ko atbalsta ar mehānismu, jo īpaši pēc grozījumiem, kas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2023/435 (5) ieviesti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/241, lai īstenotu REPowerEU plānu, kas iekļauts Komisijas 2022. gada 18. maija paziņojumā. Šajā sakarā ir arī svarīgi īstenot Padomes konkrētām valstīm adresētos ieteikumus par reformām 2022. gada Eiropas pusgada kontekstā. Produktivitāti un izaugsmi var palielināt, vēl vairāk uzlabojot uzņēmējdarbības vidi, tai skaitā mazinot investīciju un kapitāla pārdales šķēršļus, modernizējot publisko pārvaldi, paātrinot atļauju piešķiršanu, vienlaikus aizsargājot vidi un atceļot ierobežojošus tiesiskos regulējumus. Zaļās un digitālās pārkārtošanās panākšanai ir nepieciešams veikt reformas kopā ar investīcijām, jo īpaši lai uzlabotu energoefektivitāti, atbalstītu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti, palielinātu atjaunīgās enerģijas piedāvājumu un izvēršanu, kā arī atbalstītu pārkvalificēšanos un prasmju pilnveidi. Enerģijas cenu straujais pieaugums, kas joprojām turpinās, rada spiedienu uz energoietilpīgo nozaru un mazo un vidējo uzņēmumu uzņēmējdarbības modeļiem, ietekmējot darbvietas un cilvēkkapitālu. Šajā ziņā efektīvi maksātnespējas režīmi var atbalstīt pārkārtošanos un atvieglot resursu pārdali. Maksātnespējas režīmi eurozonā joprojām ir ļoti atšķirīgi, un to efektivitātes palielināšana un spēcīgāka saskaņošana nāktu par labu ekonomiskajām korekcijām un vienotajam kapitāla tirgum.

| (12) | Banku sektors 2022. gadā kopumā izrādīja noturību. Lai gan eurozonas banku sektors kopumā ir labi kapitalizēts un kopš 2021. gada ir kļuvis rentablāks, makroekonomiskās perspektīvas krasa pasliktināšanās kopā ar augstākām procentu likmēm, kas palielina izmaksas aizņēmējiem, var izraisīt aktīvu kvalitātes pasliktināšanos. Lai saglabātu banku spēju finansēt ekonomiku, ierobežotas kredītu pieejamības apstākļos svarīga ir savlaicīga risku uzraudzība, proaktīva sadarbība ar debitoriem un aktīva ienākumus nenesošu aizdevumu pārvaldība. Kredītiestāžu noturību var vājināt strukturāli faktori, tai skaitā jaudas pārpalikums un konkurence, ko rada jauni finanšu pakalpojumu sniedzēji. Finanšu tirgos var parādīties arī citi riski. Jo īpaši lielāka risku uzcenojuma un stingrāku likviditātes nosacījumu dēļ var kristies aktīvu cenas. Drošības rezerves pieprasījumu dēļ tas var radīt vēl lielāku spiedienu papildus likviditātes spriedzei, kuru jau izjūt daži enerģētikas nozares uzņēmumi. Tāpat cieši jāuzrauga arī mājokļu un komerciālo nekustamo īpašumu tirgu reakcija uz augstākām procentu likmēm, jo zemāks pieprasījums un parādu apkalpošanas spēju pasliktināšanās var radīt lejupvērstu spiedienu uz nekustamā īpašuma cenām un akcentēt cikliskos riskus, jo īpaši eurozonas dalībvalstīs, kur mājsaimniecību parāda līmenis ir augsts. Turklāt lielāka uzmanība jāpievērš pieaugošajiem kiberriskiem; Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/2554 (6) stiprinās finanšu uzņēmumu noturību pret riskiem, kas saistīti ar informācijas un komunikācijas tehnoloģijām. Eiropas Sistēmisko risku kolēģija 2022. gada septembrī nāca klajā ar Ieteikumu ESRB/2022/7, kurā iekļauts brīdinājums, lūdzot privātā sektora iestādes, tirgus dalībniekus un attiecīgās iestādes turpināt gatavoties negatīva riska scenārijiem. |
| --- | --- |

(12)

Banku sektors 2022. gadā kopumā izrādīja noturību. Lai gan eurozonas banku sektors kopumā ir labi kapitalizēts un kopš 2021. gada ir kļuvis rentablāks, makroekonomiskās perspektīvas krasa pasliktināšanās kopā ar augstākām procentu likmēm, kas palielina izmaksas aizņēmējiem, var izraisīt aktīvu kvalitātes pasliktināšanos. Lai saglabātu banku spēju finansēt ekonomiku, ierobežotas kredītu pieejamības apstākļos svarīga ir savlaicīga risku uzraudzība, proaktīva sadarbība ar debitoriem un aktīva ienākumus nenesošu aizdevumu pārvaldība. Kredītiestāžu noturību var vājināt strukturāli faktori, tai skaitā jaudas pārpalikums un konkurence, ko rada jauni finanšu pakalpojumu sniedzēji. Finanšu tirgos var parādīties arī citi riski. Jo īpaši lielāka risku uzcenojuma un stingrāku likviditātes nosacījumu dēļ var kristies aktīvu cenas. Drošības rezerves pieprasījumu dēļ tas var radīt vēl lielāku spiedienu papildus likviditātes spriedzei, kuru jau izjūt daži enerģētikas nozares uzņēmumi. Tāpat cieši jāuzrauga arī mājokļu un komerciālo nekustamo īpašumu tirgu reakcija uz augstākām procentu likmēm, jo zemāks pieprasījums un parādu apkalpošanas spēju pasliktināšanās var radīt lejupvērstu spiedienu uz nekustamā īpašuma cenām un akcentēt cikliskos riskus, jo īpaši eurozonas dalībvalstīs, kur mājsaimniecību parāda līmenis ir augsts. Turklāt lielāka uzmanība jāpievērš pieaugošajiem kiberriskiem; Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/2554 (6) stiprinās finanšu uzņēmumu noturību pret riskiem, kas saistīti ar informācijas un komunikācijas tehnoloģijām. Eiropas Sistēmisko risku kolēģija 2022. gada septembrī nāca klajā ar Ieteikumu ESRB/2022/7, kurā iekļauts brīdinājums, lūdzot privātā sektora iestādes, tirgus dalībniekus un attiecīgās iestādes turpināt gatavoties negatīva riska scenārijiem.

| (13) | Eurogrupa 2022. gada jūnijā vienojās, ka darbā pie banku savienības nākotnes nekavējoties būtu jākoncentrējas uz banku krīzes pārvaldības un valstu noguldījumu garantiju sistēmu kopējā satvara stiprināšanu, lai tādējādi iegūtu satvaru, kas ir piemērots visu veidu bankām. Eurogrupa apņēmās pēc tam pārskatīt banku savienības stāvokli un vienprātīgi noteikt iespējamos turpmākos pasākumus attiecībā uz citiem atlikušajiem elementiem, lai stiprinātu banku savienību un pabeigtu tās izveidi. Komisija ir paziņojusi, ka tā plāno 2023. gada pirmajā pusē nākt klajā ar leģislatīvā akta priekšlikumu par krīžu pārvarēšanas un noguldījumu apdrošināšanas satvaru. Izmaiņas krīžu pārvarēšanas un noguldījumu apdrošināšanas satvarā var palīdzēt uzlabot eurozonas banku sektora noturību. Komisija ir arī paziņojusi, ka 2023. gada pirmajā pusē tā iesniegs leģislatīvā akta priekšlikumu par digitālā euro izveidi un tā galveno iezīmju reglamentēšanu, attiecībā uz kuru abiem likumdevējiem būs jāpieņem lēmums. Iespējamo lēmumu par digitālā euro emisiju ECB Padome pieņemtu pēc potenciālā realizācijas posma pabeigšanas. Digitālais euro, kas papildinātu skaidro naudu, varētu sniegt vairākus ieguvumus eurozonas ekonomikai. Tas jo īpaši sekmētu ekonomikas digitalizāciju un inovāciju maksājumu jomā, vienlaikus stiprinot arī euro starptautisko nozīmi. Ieviešot digitālo euro – turklāt ņemot vērā pašreizējo ģeopolitisko situāciju –, varētu tikt palielināta eurozonas un Savienības ekonomiskā un finansiālā autonomija, |
| --- | --- |

(13)

Eurogrupa 2022. gada jūnijā vienojās, ka darbā pie banku savienības nākotnes nekavējoties būtu jākoncentrējas uz banku krīzes pārvaldības un valstu noguldījumu garantiju sistēmu kopējā satvara stiprināšanu, lai tādējādi iegūtu satvaru, kas ir piemērots visu veidu bankām. Eurogrupa apņēmās pēc tam pārskatīt banku savienības stāvokli un vienprātīgi noteikt iespējamos turpmākos pasākumus attiecībā uz citiem atlikušajiem elementiem, lai stiprinātu banku savienību un pabeigtu tās izveidi. Komisija ir paziņojusi, ka tā plāno 2023. gada pirmajā pusē nākt klajā ar leģislatīvā akta priekšlikumu par krīžu pārvarēšanas un noguldījumu apdrošināšanas satvaru. Izmaiņas krīžu pārvarēšanas un noguldījumu apdrošināšanas satvarā var palīdzēt uzlabot eurozonas banku sektora noturību. Komisija ir arī paziņojusi, ka 2023. gada pirmajā pusē tā iesniegs leģislatīvā akta priekšlikumu par digitālā euro izveidi un tā galveno iezīmju reglamentēšanu, attiecībā uz kuru abiem likumdevējiem būs jāpieņem lēmums. Iespējamo lēmumu par digitālā euro emisiju ECB Padome pieņemtu pēc potenciālā realizācijas posma pabeigšanas. Digitālais euro, kas papildinātu skaidro naudu, varētu sniegt vairākus ieguvumus eurozonas ekonomikai. Tas jo īpaši sekmētu ekonomikas digitalizāciju un inovāciju maksājumu jomā, vienlaikus stiprinot arī euro starptautisko nozīmi. Ieviešot digitālo euro – turklāt ņemot vērā pašreizējo ģeopolitisko situāciju –, varētu tikt palielināta eurozonas un Savienības ekonomiskā un finansiālā autonomija,

AR ŠO IESAKA eurozonas dalībvalstīm individuāli, tai skaitā īstenojot savus atveseļošanas un noturības plānus, un kolektīvi Eurogrupas ietvaros 2023. un 2024. gadā veikt turpmāk minētos pasākumus.

| 1) | 2023. gadā atturēties no kopējā pieprasījuma visaptverošas stimulēšanas, vienlaikus mērķorientētāk piemērojot fiskālos pasākumus, lai novērstu augsto enerģijas cenu ietekmi uz neaizsargātajām mājsaimniecībām un dzīvotspējīgiem uzņēmumiem, un saglabājot elastību, lai vajadzības gadījumā pielāgotos strauji mainīgajai situācijai. Turpināt koordinēt valstu fiskālo politiku visās dalībvalstīs, lai saglabātu parāda atmaksājamību un ilgtspējīgā veidā palielinātu izaugsmes potenciālu, tādējādi arī atvieglojot monetārās politikas uzdevumu nodrošināt savlaicīgu inflācijas atgriešanos pie ECB vidējā termiņa mērķrādītāja, kas ir 2 %. Vienoties par vienotu pieeju un jo īpaši apsvērt iespēju aizstāt visaptverošus cenu pasākumus ar labi kalibrētu izmaksu ziņā efektīvu divlīmeņu enerģijas cenu noteikšanas modeli, kas nodrošina stimulus enerģijas taupīšanai, vai citām shēmām, ar kurām sasniedz līdzīgus mērķus, ņemot vērā valstu īpatnības, kā arī apsvērt piemērotus veidus, kā samazināt atbalstu, mazinoties enerģijas cenu spiedienam. Noteikt pienācīgi diferencētas vidēja termiņa fiskālās stratēģijas, izmantojot pakāpenisku un ilgtspējīgu konsolidāciju, kā arī investīcijas un reformas, lai panāktu piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Uzturēt augstu publisko investīciju līmeni un veicināt privātās investīcijas, kas ir nepieciešamas, lai palielinātu ekonomisko un sociālo noturību un atbalstītu zaļo un digitālo pārkārtošanos, tai skaitā lielāku energoefektivitāti un pārkārtošanos uz atjaunīgajiem energoresursiem. Īstenot kohēzijas politikas programmas un atveseļošanas un noturības plānus, nodrošinot savlaicīgu reformu un investīciju īstenošanu, un nodrošināt, ka plānu atjauninājumi ir mērķorientēti, ņemot vērā mainīgo ekonomikas situāciju un vienlaikus nemazinot vispārējo vērienīgumu. Veikt turpmākus pasākumus, tai skaitā izmantojot REPowerEU nodaļas atveseļošanās un noturības plānos un nacionālos enerģētikas un klimata plānus, lai paātrinātu enerģētikas pārkārtošanu un palielinātu Savienības enerģētisko neatkarību. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Saskaņā ar valsts praksi un ievērojot sociālo partneru lomu, atbalstīt algu attīstību tādā veidā, lai mazinātu darba ņēmēju pirktspējas samazināšanos, it īpaši zema atalgojuma saņēmējiem, vienlaikus atspoguļojot vidēja termiņa produktivitātes tendences un ierobežojot sekundāro ietekmi uz inflāciju. Vajadzības gadījumā izstrādāt un pielāgot sociālā atbalsta sistēmas, lai palīdzētu mazināt enerģētikas krīzes un zaļās un digitālās pārkārtošanās ietekmi uz neaizsargātajām mājsaimniecībām, un pievērsties pieaugošajam nabadzības riskam. Turpināt uzlabot aktīvo darba tirgus politiku un veikt pasākumus, lai novērstu prasmju nepietiekamību un sekmētu kvalitatīvu nodarbinātību. Nodrošināt sociālo partneru efektīvu iesaisti politikas veidošanā un stiprināt sociālo dialogu. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Nodrošināt, ka atbalsts uzņēmumiem, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kuri enerģētikas krīzes dēļ izjūt finansiālo spiedienu, ir izmaksu ziņā lietderīgs, pagaidu un vērsts uz dzīvotspējīgiem uzņēmumiem. Sniegtajam atbalstam būtu jāsaglabā energoefektivitātes un atjaunīgās enerģijas stimuli, vienlaikus saglabājot vienlīdzīgus konkurences apstākļus un vienotā tirgus integritāti, tostarp valsts atbalsta krīzes pagaidu regulējuma ietvaros. Uzlabot uzņēmējdarbības vidi, jo īpaši veicinot konkurenci un palielinot maksātnespējas sistēmu efektivitāti, lai nodrošinātu, ka tās spēj efektīvi un savlaicīgi risināt ar bankrotu un korporatīvo pārstrukturēšanu saistītus jautājumus. Veicināt progresu virzībā uz kapitāla tirgu savienību. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Uzturēt makrofinansiālo stabilitāti un ekonomikas kreditēšanas kanālus un izvairīties no finanšu sadrumstalotības riska. Uzraudzīt riskus, kas jo īpaši ir saistīti ar saspīlējumu enerģētikas nozarē, stingrākiem finanšu nosacījumiem, ieņēmumus nenesošiem aktīviem, privātā sektora parādsaistību līmeni un norisēm nekustamā īpašuma tirgos. Turpināt darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas; nākamais solis ir pašreizējā krīzes pārvaldības un noguldījumu apdrošināšanas satvara reforma. Turpināt aktīvi iesaistīties sagatavošanas darbos attiecībā uz iespējamu digitālā euro ieviešanu.
  Turpmākajā darbā pie ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšanas būtu jāņem vērā pieredze, kas tika gūta, izstrādājot un īstenojot Savienības visaptverošo ekonomikas politikas reakciju uz Covid-19 krīzi. Ātrs progress ekonomikas pārvaldības pārskatīšanā ir prioritāte, lai uzlabotu ekonomikas politikas koordināciju. Darbs pie ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšanas būtu jāturpina, pilnībā respektējot Savienības iekšējo tirgu un ievērojot atklātību un pārredzamību pret dalībvalstīm, kas nav eurozonas dalībnieces. |
| --- | --- |

5)

Turpmākajā darbā pie ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšanas būtu jāņem vērā pieredze, kas tika gūta, izstrādājot un īstenojot Savienības visaptverošo ekonomikas politikas reakciju uz Covid-19 krīzi. Ātrs progress ekonomikas pārvaldības pārskatīšanā ir prioritāte, lai uzlabotu ekonomikas politikas koordināciju. Darbs pie ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšanas būtu jāturpina, pilnībā respektējot Savienības iekšējo tirgu un ievērojot atklātību un pārredzamību pret dalībvalstīm, kas nav eurozonas dalībnieces.

Briselē, 2023. gada 16. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

E. SVANTESSON

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumi par valstu gada reformu programmām un ar ko sniedz Padomes atzinumus par valstu 2022. gada stabilitātes programmām (OV C 334, 1.9.2022., 1., 35., 44., 52., 60., 70., 96., 104., 112., 120., 128., 146., 154., 162., 181., 197., 205., 213., 221. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/435 (2023. gada 27. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2021/241 attiecībā uz REPowerEU nodaļām atveseļošanas un noturības plānos un groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 un (ES) 2021/1755 un Direktīvu 2003/87/EK (OV L 63, 28.2.2023., 1. lpp.).

5

REPowerEU

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/2554 (2022. gada 14. decembris) par finanšu nozares digitālās darbības noturību un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1060/2009, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 909/2014 un (ES) 2016/1011 (OV L 333, 27.12.2022., 1. lpp.).

6

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 23.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 180/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 180/8

---

PADOMES LĒMUMS

(2023. gada 15. maijs),

ar ko ieceļ Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra (Cedefop) valdes locekļus un locekļu aizstājējus no Vācijas un Īrijas

(2023/C 180/02)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/128 (2019. gada 16. janvāris), ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru (Cedefop) un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 337/75 (1), un jo īpaši tās 4. pantu,

ņemot vērā iecelšanai amatā izraudzīto kandidātu sarakstu, ko Padomei iesniegušas dalībvalstu valdības un darba ņēmēju un darba devēju organizācijas,

tā kā:

| (1) | Padome ar 2023. gada 28. marta lēmumu (2) iecēla Cedefop valdes locekļus un locekļu aizstājējus uz laikposmu no 2023. gada 1. aprīļa līdz 2027. gada 31. martam. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar 2023. gada 28. marta lēmumu (2) iecēla Cedefop valdes locekļus un locekļu aizstājējus uz laikposmu no 2023. gada 1. aprīļa līdz 2027. gada 31. martam.

| (2) | Vācijas un Īrijas valdības un darba ņēmēju organizācija ETUC ir izvirzījušas papildu kandidātus vairākām brīvajām amata vietām, |
| --- | --- |

(2)

Vācijas un Īrijas valdības un darba ņēmēju organizācija ETUC ir izvirzījušas papildu kandidātus vairākām brīvajām amata vietām,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Par Cedefop valdes locekļiem un locekļu aizstājējiem uz laikposmu līdz 2027. gada 31. martam ieceļ šādas personas:

| I. | VALDĪBU PĀRSTĀVJI







  Dalībvalsts | Locekļi | Locekļu aizstājēji |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | Peter THIELE kungs | |
| Īrija | Alan McGRATH kungs | Justin SINNOTT kungs |

I.

VALDĪBU PĀRSTĀVJI

Dalībvalsts

Locekļi

Locekļu aizstājēji

Vācija

Peter THIELE kungs

Īrija

Alan McGRATH kungs

Justin SINNOTT kungs

| II. | DARBA ŅĒMĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI







  Dalībvalsts | Locekļi | Locekļu aizstājēji |
| --- | --- | --- | --- |
| Īrija | Frank VAUGHAN kungs | Eoin GRIFFIN kungs |

II.

DARBA ŅĒMĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI

Dalībvalsts

Locekļi

Locekļu aizstājēji

Īrija

Frank VAUGHAN kungs

Eoin GRIFFIN kungs

2. pants

Vēl neizraudzītos locekļus un aizstājējus Padome iecels vēlāk.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2023. gada 15. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. FORSSMED

---

(1)  OV L 30, 31.1.2019., 90. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums (2023. gada 28. marts), ar ko ieceļ Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra (Cedefop) valdes locekļus un locekļu aizstājējus (OV C 116, 31.3.2023., 15. lpp.).

2

Cedefop

---

| 23.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 180/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 180/10

---

PADOMES LĒMUMS

(2023. gada 15. maijs),

ar ko ieceļ Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valdes locekļus un locekļu aizstājējus no Francijas, Horvātijas, Polijas un Slovēnijas

(2023/C 180/03)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/126 (2019. gada 16. janvāris), ar ko izveido Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru (EU-OSHA) un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2062/94 (1), un jo īpaši tās 4. pantu,

ņemot vērā kandidātu sarakstus, ko Padomei iesniegušas dalībvalstu valdības un darba ņēmēju organizācijas, un darba devēju organizācijas,

ņemot vērā Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevējas komitejas locekļu un locekļu aizstājēju sarakstus,

tā kā:

| (1) | Padome ar 2023. gada 28. marta lēmumu (2) ir iecēlusi EU-OSHA valdes locekļus un locekļu aizstājējus uz laikposmu no 2023. gada 1. aprīļa līdz 2027. gada 31. martam. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar 2023. gada 28. marta lēmumu (2) ir iecēlusi EU-OSHA valdes locekļus un locekļu aizstājējus uz laikposmu no 2023. gada 1. aprīļa līdz 2027. gada 31. martam.

| (2) | Darba ņēmēju organizācija ETUC un darba devēju organizācija Business Europe ir iesniegušas papildu priekšlikumus vairākām brīvajām amata vietām Francijai, Horvātijai, Polijai un Slovēnijai, |
| --- | --- |

(2)

Darba ņēmēju organizācija ETUC un darba devēju organizācija Business Europe ir iesniegušas papildu priekšlikumus vairākām brīvajām amata vietām Francijai, Horvātijai, Polijai un Slovēnijai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Par EU-OSHA valdes locekļiem un locekļu aizstājējiem uz laikposmu līdz 2027. gada 31. martam tiek ieceltas šādas personas:

| II. | DARBA ŅĒMĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI







  Dalībvalsts | Loceklis | Locekļa aizstājējs |
| --- | --- | --- | --- |
| Francija | | Edwina LAMOUREUX kundze |
| Horvātija | Ivana ŠEPAK-ROBIĆ kundze | Katarina RUMORA kundze |
| Slovēnija | Lučka BÖHM kundze | Martina VUK kundze |

II.

DARBA ŅĒMĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI

Dalībvalsts

Loceklis

Locekļa aizstājējs

Francija

Edwina LAMOUREUX kundze

Horvātija

Ivana ŠEPAK-ROBIĆ kundze

Katarina RUMORA kundze

Slovēnija

Lučka BÖHM kundze

Martina VUK kundze

| III. | DARBA DEVĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI







  Dalībvalsts | Loceklis | Locekļa aizstājējs |
| --- | --- | --- | --- |
| Polija | Rafał HRYNYK kungs | Edyta DEFAŃSKA-CZUJKO kundze |

III.

DARBA DEVĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI

Dalībvalsts

Loceklis

Locekļa aizstājējs

Polija

Rafał HRYNYK kungs

Edyta DEFAŃSKA-CZUJKO kundze

2. pants

Vēl neizraudzītos locekļus un locekļu aizstājējus Padome iecels vēlāk.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2023. gada 15. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. FORSSMED

---

(1)  OV L 30, 31.1.2019., 58. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums (2023. gada 28. marts), ar ko ieceļ Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras (EU-OSHA) valdes locekļus un locekļu aizstājējus (OV C 116, 31.3.2023., 19. lpp.).

2

EU-OSHA

---

| 23.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 180/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 180/12

---

Paziņojums to datu subjektu ievērībai, kuriem piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2011/235/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 359/2011 par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Irānā

(2023/C 180/04)

Datu subjektu uzmanība tiek vērsta uz šādu informāciju saskaņā ar Regulas (EK) 2018/1725 Eiropas Parlamenta un Padomes (1) 16. pantu.

Šīs apstrādes darbības juridiskais pamats ir Padomes Lēmums 2011/235/KĀDP (2), kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas lēmumu (KĀDP) 2023/987 (3) un Padomes Regula (ES) Nr. 359/2011 (4), kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2023/986 (5).

Šīs apstrādes darbības pārzinis ir Eiropas Savienības Padome, ko pārstāv Padomes Ģenerālsekretariāta Ārējo attiecību ģenerāldirektorāta (RELEX) ģenerāldirektors, un struktūrvienība, kurai uzticēta apstrādes darbība, ir RELEX.1, ar kuru var sazināties, izmantojot šādu adresi:

| Eiropas Savienības Padome |
| --- |
| Ģenerālsekretariāts |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Eiropas Savienības Padome

Ģenerālsekretariāts

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

Ar Padomes datu aizsardzības speciālistu var sazināties:

| | Datu aizsardzības speciālists |
| --- | --- |

Datu aizsardzības speciālists

| | data.protection@consilium.europa.eu |
| --- | --- |

data.protection@consilium.europa.eu

Apstrādes darbības mērķis ir izveidot un atjaunināt tādu personu sarakstu, uz kurām attiecas ierobežojošie pasākumi saskaņā ar Lēmumu 2011/235/KĀDP, kuru īsteno ar Īstenošanas lēmumu (KĀDP) 2023/987, un Regulu (ES) Nr. 359/2011, kuru īsteno ar Īstenošanas regulu (ES) 2023/986.

Datu subjekti ir fiziskas personas, kuras atbilst Lēmumā 2011/235/KĀDP un Regulā (ES) Nr. 359/2011 izklāstītajiem sarakstā iekļaušanas kritērijiem.

Pie savāktajiem personas datiem pieder dati, kas ir vajadzīgi, lai pareizi identificētu attiecīgo personu, pamatojums iekļaušanai sarakstā un citi ar iekļaušanas iemesliem saistīti dati.

Personas datu apstrādes juridiskais pamats ir saskaņā ar LES 29. pantu pieņemtie Padomes lēmumi un saskaņā ar LESD 215. pantu pieņemtās Padomes regulas, ar kuriem īsteno fizisku personu (datu subjektu) iekļaušanu sarakstā un nosaka aktīvu iesaldēšanu un ceļošanas ierobežojumus.

Apstrāde ir vajadzīga, lai veiktu uzdevumu sabiedrības interesēs saskaņā ar 5. panta 1. punkta a) apakšpunktu un lai pildītu juridiskos pienākumus, kas noteikti iepriekš minētajos tiesību aktos, kuri uz pārzini attiecas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 5. panta 1. punkta b) apakšpunktu.

Apstrāde ir vajadzīga būtisku sabiedrības interešu dēļ saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 10. panta 2. punkta g) apakšpunktu.

Padome var iegūt datu subjektu personas datus no dalībvalstīm un/vai no Eiropas Ārējās darbības dienesta. Personas datu saņēmēji ir dalībvalstis, Eiropas Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests.

Visi personas dati, ko Padome apstrādā saistībā ar autonomiem ES ierobežojošajiem pasākumiem, tiks glabāti 5 gadus no brīža, kad datu subjekts tika svītrots no to personu saraksta, uz kurām attiecas līdzekļu iesaldēšana, vai kad ir beidzies pasākuma derīguma termiņš, vai gadījumā, kad Tiesā ir celta prasība, – līdz brīdim, kad būs pieņemts galīgais spriedums. Personas datus, kas iekļauti Padomes reģistrētajos dokumentos, Padome glabā arhivēšanas nolūkos, kuri ir sabiedrības interesēs Regulas (ES) 2018/1725 4. panta 1. punkta e) apakšpunkta nozīmē.

Padomei var būt vajadzīga apmaiņa ar datu subjektu personas datiem, kura tiek veikta ar kādu trešo valsti vai starptautisku organizāciju saistībā ar to, ka Padome transponē ANO īstenoto iekļaušanu sarakstā, vai saistībā ar starptautisku sadarbību ES ierobežojošo pasākumu politikas jomā.

Ja nav lēmuma par aizsardzības līmeņa pietiekamību vai pienācīgu aizsardzības pasākumu, personas datu nosūtīšana uz trešo valsti vai starptautisku organizāciju saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 50. pantu balstās uz šādu(-iem) nosacījumu(-iem): nosūtīšana ir vajadzīga svarīgu sabiedrības interešu nolūkā; nosūtīšana ir vajadzīga, lai celtu, īstenotu vai aizstāvētu likumīgas prasības.

Datu subjekta personas datu apstrādē nav iesaistīta automatizēta lēmumu pieņemšana.

Datu subjektiem ir tiesības uz informāciju un tiesības piekļūt saviem personas datiem. Viņiem ir arī tiesības savus datus labot un papildināt. Konkrētos gadījumos viņiem var būt tiesības panākt savu personas datu dzēšanu vai tiesības iebilst pret savu personas datu apstrādi vai lūgt to ierobežot.

Datu subjekti var īstenot šīs tiesības, nosūtot pārzinim e-pastu ar pievienotu kopiju datu aizsardzības inspektoram, kā norādīts iepriekš.

Datu subjektiem pie sava pieprasījumam ir jāpievieno identifikācijas dokumenta kopija, lai apstiprinātu savu identitāti (personas apliecība vai pase). Šajā dokumentā būtu jānorāda šāda informācija: identifikācijas numurs, izdevējvalsts, derīguma termiņš, vārds, uzvārds, adrese un dzimšanas datums. Visi citi dati, kas ir identifikācijas dokumenta kopijā, piemēram, fotogrāfija vai citas personu raksturojošas iezīmes, var būt aizklāti.

Datu subjektiem ir tiesības iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

Pirms sūdzības iesniegšanas ir ieteicams, lai datu subjekti vispirms pamēģinātu panākt tiesību aizsardzību, sazinoties ar pārzini un/vai Padomes datu aizsardzības inspektoru.

---

(1)  OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.

(2)  OV L 100, 14.4.2011., 51. lpp.

(3)  OV L 134 I, 22.5.2023., 6.. lpp.

(4)  OV L 100, 14.4.2011., 1. lpp.

(5)  OV L 134 I, 22.5.2023., 1.. lpp.

---

Eiropas Komisija

| 23.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 180/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 180/14

---

Euro maiņas kurss (1)

2023. gada 22. maijs

(2023/C 180/05)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0822 |
| JPY | Japānas jena | 149,64 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4478 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,86846 |
| SEK | Zviedrijas krona | 11,3765 |
| CHF | Šveices franks | 0,9700 |
| ISK | Islandes krona | 151,30 |
| NOK | Norvēģijas krona | 11,7765 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 23,676 |
| HUF | Ungārijas forints | 374,73 |
| PLN | Polijas zlots | 4,5133 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9737 |
| TRY | Turcijas lira | 21,4629 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6294 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4618 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,4696 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7232 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,4554 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 423,76 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 20,9137 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,6067 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 100,33 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,9218 |
| PHP | Filipīnu peso | 60,353 |
| RUB | Krievijas rublis | |
| THB | Taizemes bāts | 37,282 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,4056 |
| MXN | Meksikas peso | 19,3742 |
| INR | Indijas rūpija | 89,6710 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0822

JPY

Japānas jena

149,64

DKK

Dānijas krona

7,4478

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,86846

SEK

Zviedrijas krona

11,3765

CHF

Šveices franks

0,9700

ISK

Islandes krona

151,30

NOK

Norvēģijas krona

11,7765

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

23,676

HUF

Ungārijas forints

374,73

PLN

Polijas zlots

4,5133

RON

Rumānijas leja

4,9737

TRY

Turcijas lira

21,4629

AUD

Austrālijas dolārs

1,6294

CAD

Kanādas dolārs

1,4618

HKD

Hongkongas dolārs

8,4696

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7232

SGD

Singapūras dolārs

1,4554

KRW

Dienvidkorejas vona

1 423,76

ZAR

Dienvidāfrikas rands

20,9137

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,6067

IDR

Indonēzijas rūpija

16 100,33

MYR

Malaizijas ringits

4,9218

PHP

Filipīnu peso

60,353

RUB

Krievijas rublis

THB

Taizemes bāts

37,282

BRL

Brazīlijas reāls

5,4056

MXN

Meksikas peso

19,3742

INR

Indijas rūpija

89,6710

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Padome

| 23.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 180/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 180/15

---

Paziņojums to personu un vienību ievērībai, kurām piemēro pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2011/235/KĀDP, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas lēmumu (KĀDP) 2023/987, un Padomes Regulā (ES) Nr. 359/2011, kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2023/986, par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Irānā

(2023/C 180/06)

Personām un vienībām, kas iekļautas pielikumā Padomes Lēmumam 2011/235/KĀDP (1), kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas lēmumu (KĀDP) 2023/987 (2), un I pielikumā Padomes Regulai (ES) Nr. 359/2011 (3), kuru īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2023/986 (4), par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Irānā, dara zināmu šādu informāciju.

Eiropas Savienības Padome ir nolēmusi, ka šīs personas un vienības būtu jāiekļauj tādu personu un vienību sarakstā, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti Lēmumā 2011/235/KĀDP un Regulā (ES) Nr. 359/2011.

Attiecīgo personu un vienību uzmanība tiek vērsta uz to, ka pastāv iespēja iesniegt pieteikumus attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) kompetentajās iestādēs, kas norādītas Regulas (ES) Nr. 359/2011 II pielikumā minētajās tīmekļa vietnēs, lai saņemtu atļauju izmantot iesaldētos līdzekļus pamatvajadzību nodrošināšanai vai konkrētiem maksājumiem (sk. regulas 4. pantu).

Attiecīgās personas un vienības pirms 2024. gada 1. janvāra, pievienojot apliecinošus dokumentus, var iesniegt Padomei lūgumu pārskatīt lēmumu par tās iekļaušanu minētajā sarakstā, lūgumu nosūtot uz šādu adresi:

| Eiropas Savienības Padome |
| --- |
| Ģenerālsekretariāts |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Eiropas Savienības Padome

Ģenerālsekretariāts

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

Attiecīgo personu un vienību uzmanība tiek vērsta arī uz iespēju apstrīdēt Padomes lēmumu Eiropas Savienības Vispārējā tiesā saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 275. panta otrajā daļā un 263. panta ceturtajā un sestajā daļā.

---

(1)  OV L 100, 14.4.2011., 51. lpp.

(2)  OV L 134 I, 22.5.2023., 6.. lpp.

(3)  OV L 100, 14.4.2011., 1. lpp.

(4)  OV L 134 I, 22.5.2023., 1.. lpp.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 23.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 180/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 180/17

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 180/07)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Electricité de France SA (“EDF”, Francija), |
| --- | --- |

—

Electricité de France SA (“EDF”, Francija),

| — | Siemens Energy Global GmbH & Co. KG (“SEKG”, Vācija), |
| --- | --- |

—

Siemens Energy Global GmbH & Co. KG (“SEKG”, Vācija),

| — | Nebras Power Q.P.S.C. (“Nebras,” Katara), |
| --- | --- |

—

Nebras Power Q.P.S.C. (“Nebras,” Katara),

| — | QuWatt B.V (“QuWatt”, Nīderlande), |
| --- | --- |

—

QuWatt B.V (“QuWatt”, Nīderlande),

| — | SCE-Quvvat LLC (“SCE-Quvvat”, Uzbekistāna). |
| --- | --- |

—

SCE-Quvvat LLC (“SCE-Quvvat”, Uzbekistāna).

EDF, SEKG, Nebras un QuWatt Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 4. punkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār SCE-Quvvat.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | EDF Group galvenokārt darbojas elektroenerģijas tirgos, piemēram, elektroenerģijas ražošanā un vairumpiegādē, tirdzniecībā, pārvadē, sadalē un mazumtirdzniecībā; |
| --- | --- |

—

EDF Group galvenokārt darbojas elektroenerģijas tirgos, piemēram, elektroenerģijas ražošanā un vairumpiegādē, tirdzniecībā, pārvadē, sadalē un mazumtirdzniecībā;

| — | SEKG, kas ir Siemens Energy grupas kontrolēts uzņēmums, nodarbojas ar risinājumu un pakalpojumu piegādi elektroenerģijas pārvadei, konvencionālai centralizētai un decentralizētai elektroenerģijas ražošanai, rūpnieciskiem lietojumiem naftas un gāzes rūpniecībā, rūpniecisko procesu lietojumiem un atjaunojamās enerģijas nozarē; |
| --- | --- |

—

SEKG, kas ir Siemens Energy grupas kontrolēts uzņēmums, nodarbojas ar risinājumu un pakalpojumu piegādi elektroenerģijas pārvadei, konvencionālai centralizētai un decentralizētai elektroenerģijas ražošanai, rūpnieciskiem lietojumiem naftas un gāzes rūpniecībā, rūpniecisko procesu lietojumiem un atjaunojamās enerģijas nozarē;

| — | Nebras darbojas enerģētikas un ūdensapgādes nozares projektos; |
| --- | --- |

—

Nebras darbojas enerģētikas un ūdensapgādes nozares projektos;

| — | QuWatt ir pārvaldītājsabiedrība, kas izstrādā enerģētikas projektus Uzbekistānā. |
| --- | --- |

—

QuWatt ir pārvaldītājsabiedrība, kas izstrādā enerģētikas projektus Uzbekistānā.

3.

SCE-Quvvat uzņēmējdarbība ir ar gāzi darbināmas kombinētā cikla gāzturbīnas (“CCGT”) elektrostacijas, kas atrodas Surkhandarya reģionā Uzbekistānā, izstrāde un ekspluatācija.

4.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

5.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu vai pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

| 23.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 180/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 180/19

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.11057 – DEKABANK / SC / LBBW / SWIAT)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 180/08)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | DekaBank Deutsche Girozentrale (“DekaBank”, Vācija), |
| --- | --- |

—

DekaBank Deutsche Girozentrale (“DekaBank”, Vācija),

| — | Standard Chartered UK Holdings Limited (“SC”, Apvienotā Karaliste), ko pilnībā kontrolē Standard Chartered PLC (Apvienotā Karaliste), |
| --- | --- |

—

Standard Chartered UK Holdings Limited (“SC”, Apvienotā Karaliste), ko pilnībā kontrolē Standard Chartered PLC (Apvienotā Karaliste),

| — | Landesbank Baden-Württenberg (“LBBW”, Vācija), |
| --- | --- |

—

Landesbank Baden-Württenberg (“LBBW”, Vācija),

| — | SWIAT GmbH (“SWIAT”, Vācija), ko pašlaik kontrolē DekaBank. |
| --- | --- |

—

SWIAT GmbH (“SWIAT”, Vācija), ko pašlaik kontrolē DekaBank.

DekaBank, SC un LBBW Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 4. punkta nozīmē iegūs kopīgu kontroli pār SWIAT. Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | DekaBank ir galvenais aktīvu pārvaldības un kapitāla tirgus risinājumu nodrošinātājs Sparkassen-Finanzgruppe (valsts banku tīkls Vācijā), |
| --- | --- |

—

DekaBank ir galvenais aktīvu pārvaldības un kapitāla tirgus risinājumu nodrošinātājs Sparkassen-Finanzgruppe (valsts banku tīkls Vācijā),

| — | SC ir daļa no Standard Chartered grupas – daudznacionālas banku grupas, kas veic darījumus patērētāju, korporatīvo un institucionālo banku pakalpojumu un finanšu līdzekļu pārvaldības pakalpojumu jomā, |
| --- | --- |

—

SC ir daļa no Standard Chartered grupas – daudznacionālas banku grupas, kas veic darījumus patērētāju, korporatīvo un institucionālo banku pakalpojumu un finanšu līdzekļu pārvaldības pakalpojumu jomā,

| — | LBBW ir universāla banka un starptautiska komercbanka, Bādenes-Virtembergas, Saksijas un Reinzemes-Pfalcas krājbanku centrālā banka un kā krājbanka – Štutgartē. |
| --- | --- |

—

LBBW ir universāla banka un starptautiska komercbanka, Bādenes-Virtembergas, Saksijas un Reinzemes-Pfalcas krājbanku centrālā banka un kā krājbanka – Štutgartē.

3.

SWIAT darbosies šādās uzņēmējdarbības jomās: SWIAT darbosies programmatūras sistēmu izstrādē, izplatīšanā un uzturēšanā, konsultāciju pakalpojumu sniegšanā un blokķēžu programmatūras sistēmu ieviešanā bankām, aktīvu pārvaldītājiem un infrastruktūras pakalpojumu sniedzējiem.

4.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

5.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.11057 – DEKABANK / SC / LBBW / SWIAT

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu vai pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 23.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 180/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 180/21

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. Punktu

(2023/C 180/09)

Šis paziņojums ir publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANAS PAZIŅOJUMS

“Cité de Carcassonne”

PGI-FR-A1203-AM01

Paziņojuma datums: 24.2.2023.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Tiešās apkaimes apgabals

Ir grozīts ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Aude” apzīmēto produktu specifikācijas I nodaļas 4.2. punkts “Tiešās apkaimes apgabals”, pievienojot atsauci uz oficiālā administratīvi teritoriālo vienību klasifikatora 2022. gada janvāra datiem un neizmainītā veidā kantonu uzskaitījumu pārrakstot tiešās apkaimes apgabalu veidojošo komūnu uzskaitījumā.

Šīs redakcionālās izmaiņas ļauj norādīt ģeogrāfisko apgabalu, atsaucoties uz 2022. gadā spēkā esošo oficiālo administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru, ko publicējis Nacionālais statistikas un ekonomikas pētījumu institūts (INSEE), un juridiski noteikt ģeogrāfiskā apgabala robežas.

Šis atjauninājums ir pievienots vienotā dokumenta punktā “Papildu nosacījumi. Tiešās apkaimes apgabals”.

2.   Vīndārzos izmantotās vīnogu šķirnes

Ir grozīts ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Cité de Carcassonne” apzīmēto produktu specifikācijas I nodaļas 5. punkts “Vīndārzos izmantotās vīnogu šķirnes”.

Ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Cité de Carcassonne” apzīmēto vīnu ražošanai izmantojamo šķirņu saraksts ir papildināts ar tālāk norādītajām šķirnēm:

| 1) | sarkanvīniem: “Agiorgitiko N”, “Artaban N”, “Cabernet cortis N”, “Calabrese N”, “Monarch N”, “Montepulciano N”, “Primitivo N”, “Prior N”, “Touriga nacional N”, “Vidoc N”, “Xinomavro N”; |
| --- | --- |

1)

sarkanvīniem: “Agiorgitiko N”, “Artaban N”, “Cabernet cortis N”, “Calabrese N”, “Monarch N”, “Montepulciano N”, “Primitivo N”, “Prior N”, “Touriga nacional N”, “Vidoc N”, “Xinomavro N”;

| 2) | sārtvīniem: “Agiorgitiko N”, “Artaban N”, “Cabernet cortis N”, “Calabrese N”, “Monarch N”, “Montepulciano N”, “Primitivo N”, “Prior N”, “Touriga nacional N”, “Vidoc N”, “Xinomavro N”; |
| --- | --- |

2)

sārtvīniem: “Agiorgitiko N”, “Artaban N”, “Cabernet cortis N”, “Calabrese N”, “Monarch N”, “Montepulciano N”, “Primitivo N”, “Prior N”, “Touriga nacional N”, “Vidoc N”, “Xinomavro N”;

| 3) | baltvīniem: “Alvarinho B”, “Assyrtiko B”, “Cabernet blanc B”, “Carricante B”, “Fiano B”, “Floréal B”, “Moschofilero Rs”, “Muscaris B”, “Parellada B”, “Roditis Rs”, “Sauvignac B”, “Saphira B”, “Soreli B”, “Souvignier gris Rs”, “Verdejo B”, “Voltis B”. |
| --- | --- |

3)

baltvīniem: “Alvarinho B”, “Assyrtiko B”, “Cabernet blanc B”, “Carricante B”, “Fiano B”, “Floréal B”, “Moschofilero Rs”, “Muscaris B”, “Parellada B”, “Roditis Rs”, “Sauvignac B”, “Saphira B”, “Soreli B”, “Souvignier gris Rs”, “Verdejo B”, “Voltis B”.

Šīs šķirnes ir izturīgas pret sausumu un kriptogāmiskām slimībām. Tās dod iespēju lietot mazāk augu aizsardzības līdzekļu un tai pašā laikā gan fizioloģisko, gan vīndarības īpašību ziņā ir tikpat piemērotas ar AĢIN apzīmēto vīnu ražošanai kā šim nolūkam pašlaik izmantotās šķirnes. Šīs šķirnes nemaina ar AĢIN apzīmēto vīnu īpašības.

Šie grozījumi ir izdarīti arī vienotā dokumenta punktā “Vīna vīnogu šķirnes”.

3.   Kontroles iestāde

Ir grozīts ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Cité de Carcassonne” apzīmēto produktu specifikācijas III nodaļas punkts “Kontroles iestāde”, to vienkāršojot un precizējot, ka produkta specifikācijas ievērošanu kontrolē ārējā kontroles struktūra, kas saskaņā ar apstiprinātu kontroles plānu garantē kompetenci, objektivitāti un neatkarību un ko ir deleģējis Cilmes vietu un kvalitātes valsts institūts (INAO).

Šis vienkāršojums vienoto dokumentu neietekmē.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1.   Nosaukums

Cité de Carcassonne

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes VEIDS

AĢIN — aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

4.   Vīna(-u) apraksts

ĪSS TEKSTUĀLS APRAKSTS

Aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Cité de Carcassonne” ir paredzēta nedzirkstošajiem sarkanvīniem, sārtvīniem un baltvīniem.

Ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Cité de Carcassonne” apzīmētajiem sarkanvīniem malolaktiskā fermentācija ir beigusies, kad tie tiek nodoti patēriņam. Šis noteikums neattiecas uz vīniem, kuri apzīmēti ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Cité de Carcassonne”, kura papildināta ar norādēm “primeur” vai “nouveau”.

Kopējās spirta tilpumkoncentrācijas, kopējā skābuma, gaistošā skābuma un kopējā sēra dioksīda satura rādītāji (minimālie vai maksimālie) atbilst ES noteikumu prasībām.

Ražotajiem vīniem galvenokārt raksturīga elegance un svaigums. Sarkanvīniem parasti ir spilgta krāsa un, atkarībā no vinifikācijas metodēm, intensīvas augļu notis — raudzējot īsāku laiku, un pikants raksturs un maiga struktūra — raudzējot ilgāku laiku. Sārtvīni un baltvīni parasti ir līdzsvaroti, ar izteiktu svaigumu, kurā izceļas šo vīnu augļainuma vai ziedu raksturs un kas piešķir tiem noturīgu pēcgaršu.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 11 |
| Minimālais kopējais skābums | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

11

Minimālais kopējais skābums

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

5.1.   Īpašās vīndarības metodes

Attiecībā uz vīndarības metodēm vīniem jāatbilst spēkā esošajiem Kopienas tiesību aktu un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksa noteikumiem.

5.2.   
  Maksimālais ražas iznākums

90 hektolitri no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Cité de Carcassonne” apzīmēto vīnu ražošanai izmantojamo vīnogu novākšana, vinifikācija un šo vīnu gatavošana notiek šādu Odas (Aude) departamenta komūnu teritorijā: Berriac, Carcassonne, Cavanac, Cazilhac, Couffoulens, Montirat, Palaja, Pennautier, Trèbes, Preixan, Leuc, Rouffiac-d’Aude, Verzeille et Villedubert, Caux-et-Sauzens, Villemoustaussou, Bouilhonnac, Pezens, Villeséquelande.

7.   Vīna vīnogu šķirne(-es)

“Agiorgitiko N”

“Alicante Henri Bouschet N”

“Alvarinho” / “Albariño”

“Arinarnoa N”

“Artaban N”

“Assyrtiko B”

“Bourboulenc B” / “Doucillon blanc”

“Cabernet blanc B”

“Cabernet cortis N”

“Cabernet franc N”

“Cabernet Sauvignon N”

“Calabrese N”

“Caladoc N”

“Carignan N”

“Carignan blanc B”

“Carricante”

“Chardonnay B”

“Chasan B”

“Chenanson N”

“Chenin B”

“Cinsaut N” / “Cinsault”

“Clairette B”

“Colombard B”

“Cot N” / “Malbec”

“Egiodola N”

“Fiano”

“Floreal B”

“Gewurztraminer Rs”

“Grenache N”

“Grenache blanc B”

“Grenache gris G”

“Macabeu B” / “Macabeo”

“Marsanne B”

“Marselan N”

“Mauzac B”

“Merlot N”

“Monarch N”

“Montepulciano”

“Moschofilero Rs”

“Muscaris B”

“Muscat d’Alexandrie B” / “Muscat” / “Moscato”

“Muscat de Hambourg N” / “Muscat” / “Moscato”

“Muscat à petits grains blancs B” / “Muscat” / “Moscato”

“Parrellada B”

“Pinot blanc B”

“Pinot gris G”

“Pinot noir N”

“Piquepoul blanc B”

“Portan N”

“Primitivo N” / “Zinfandel”

“Prior N”

“Roditis Rs”

“Roussanne B”

“Saphira B”

“Sauvignac”

“Sauvignon B” / “Sauvignon blanc”

“Sauvignon gris G” / “Fié gris”

“Sémillon B”

“Soreli B”

“Souvignier gris Rs”

“Syrah N” / “Shiraz”

“Touriga nacional N”

“Ugni blanc B”

“Verdejo B”

“Vidoc N”

“Viognier B”

“Voltis B”

“Xinomavro N”

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

8.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika un produkta specifika

Karkasoniešu vīnkopības apgabals (“terroir”) ieskauj Karkasonas (Carcassonne) pilsētu, kas atrodas Francijas dienvidrietumos un Odas (Aude) departamenta sirdī. Tam ir priviliģēts ģeogrāfiskais novietojums un ievērojama ainavu daudzveidība.

Šis ģeogrāfiskais apgabals rietumos robežojas ar Malpēras (Malepère) nogāzēm, dienvidos — ar Pireneju pakāji, austrumos — ar Minervuā (Minervois) apgabalu un Korbjēru (Corbières) kalniem, bet ziemeļos — ar Kabardē (Cabardès) apgabalu. Šī harmoniskā līdzenumu un samērā lēzena reljefa pakalnu ainava veido loku ap majestātisko nocietināto Karkasonas pilsētu. Šai vietai ir raksturīga molasa [irdena smilšakmens] augsne, kas ir labvēlīga optimālai vīnogulāju audzēšanai.

Karkasona atrodas divu klimatu saplūšanas vietā: Vidusjūras klimata, ko atnes siltais un mitrais jūras vējš, un okeāniskā klimata, ko ietekmē Atlantijas okeāns ar vēsu vēju, kas pūš no ziemeļrietumiem un bieži atnes nokrišņus. Šie divi vēji, kas ir sastopami vairāk nekā 300 dienu gadā, pārmaiņus saduroties viens ar otru, apvieno savu ietekmi, kas ir labvēlīga vīnogulāju attīstībai un veido šī apgabala īpatnību.

Šo īpašo — vājināto Vidusjūras — klimatu raksturo 700 mm nokrišņu gadā, kas vienmērīgi izdalās gandrīz 150 dienās, tādējādi ļaujot izvairīties no vasaras sausuma, kas raksturīgs izteiktam dienvidu klimatam.

UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā iekļautā nocietinātā Karkasonas pilsēta satur liecības par 2 000 gadu senu vēsturi. Pārdzīvojusi gallu-romiešu, vestgotu, grāfu, vikontu un senešalu valdības laikus, tā vienmēr ir bijusi saistīta ar vīnkopību un vīna darīšanu. Liecības par pilsētas plaukstošo tirdzniecību ir atrodamas jau no 300. gada pirms mūsu ēras, un tā ir turpinājusies cauri gadsimtiem, pārvarēdama visas krīzes, lai piedzīvotu uzplaukumu septiņpadsmitajā gadsimtā, par ko īpaši jāpateicas Dienvidu kanāla (Canal du Midi) izbūvei. Vīnogulāji līdz pat 20. gadsimta vidum bija reģiona ekonomikas virzītājspēks, gandrīz ekskluzīvi ar vīnu ražošanu. 1970. gados vīndārzi tika pārstrukturēti, un, pateicoties aktīvo vīnkopju ieguldītajam darbam vīnogu šķirņu izkopšanā, attiecīgi sāka parādīties augstas kvalitātes vīni. 1980. gadā aizsardzībai tika dibināta arodbiedrība ar mērķi veicināt vietējā vīnkopības apgabala (“terroir”) kvalitātes uzlabošanu. Ar 1982. gada 25. janvāra dekrētu tiek atzīts “Cité de Carcassonne” vietējais vīns (vin de pays).

Mūsdienās ar AĢIN “Cité de Carcassonne” tiek apzīmēti vīni visās trīs krāsās, kopējai produkcijai sasniedzot 55 000 hl, no kuriem 50 % ir sarkanvīni un 40 % — sārtvīni. Baltvīnu ražošana arvien pieaug. Vīndārzos izmantotās vīnogu šķirnes ir ļoti dažādas, pateicoties vīnogulāju attīstībai īpaši labvēlīgajam terroir. Atlantijas reģiona vīnogu šķirnes (“Merlot”, “Cabernet”, “Cot”) aug līdzās tradicionālajām Vidusjūras reģiona vīnogu šķirnēm (“Carignan”, “Cinsault”, “Grenache”, “Syrah”). Sastopamas arī hibrīdās šķirnes (“Caladoc”, “Chenanson”, “Marselan”, “Chasan”), kuras šeit var lieliski izpausties. Sarkanvīni un sārtvīni lielākoties ir darināti no vairāku vīnogu šķirņu sajaukuma, bet baltvīni galvenokārt ir vienas vīnogu šķirnes vīni. Visiem šiem vīniem, kas pilnībā pieder pie Vidusjūras reģiona vīnu saimes un ir atzīti to struktūras un piesātinājuma dēļ, piemīt šā ražošanas apgabala vīniem raksturīgais svaigums un elegance.

8.2.   Cēloniskā saikne starp ģeogrāfiskā apgabala specifiku un produkta specifiku

AĢIN “Cité de Carcassonne” teritorijā ir mainīgs klimats, kurā saduras Vidusjūras un Atlantijas okeāna ietekme ar to dažādajiem vējiem, kuru saplūšana nosaka terroir īpatnības. Tā kā šo apgabalu no vienas puses norobežo tuvējais Melno kalnu (Montagne Noire) masīvs un no otras puses — pirmās Pireneju sānu grēdas, tā priekšrocības turklāt ir vēsās naktis, kas ir īpaši labvēlīgas vienmērīgam vīnogu nogatavošanās procesam un optimālai vīnogu masai.

Tradicionālās Vidusjūras reģiona vīnogu šķirnes ir saglabājušas savu dzimto vietu, bet arī Atlantijas reģiona vīnogu šķirnes ir spējušas lieliski pielāgoties apstākļiem. Šim apgabalam ir vienlīdz raksturīga arī veiksmīga, no oriģinālo šķirņu krustojumiem iegūto, hibrīdo šķirņu stādījumu ierīkošana.

Izmantoto vīnogu šķirņu pielāgošana dažādajiem augsnes un klimatiskajiem apstākļiem ļauj iegūt bagātīgus un sarežģītus vīnus, augļainus, īpaši izsmalcinātus un neaizmirstami svaigus.

Karkasonas pilsēta, kuru katru gadu apmeklē vairāk nekā miljons apmeklētāju, un tāda paša nosaukuma AĢIN — “Cité de Carcassonne” — attīstās pilnīgā harmonijā. Pēdējo desmit gadu laikā šīs AĢIN vīnu ražošana ir ievērojami attīstījusies, par ko jāpateicas arī tūrisma pieplūdumam līdz ar plaša mēroga pasākumiem, kas norisinās visu vasaru, kā Karkasonas festivāls ar teju 120 izrādēm, pilsētas izgaismošana un dienvidu vēršu cīņu festivāls, kas vienlīdz sniedz arī iespēju atklāt Karkasonas pilsētas vīnus — “Cité de Carcassonne”, vīnus ar raksturu, kas ir veidojušies līdz ar šīs vietas vēsturi.

Apgabala galvenais lauksaimniecības virziens ar vīndārziem 3 000 ha platībā, AĢIN “Cité de Carcassonne” vīni, jau atzīti un novērtēti, tādējādi kļuvuši par pilsētas vēstniekiem un aktīvi piedalās reģiona ekonomikas attīstībā.

9.   Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Marķējums

Tiesiskais regulējums:

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

Papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts:

Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Cité de Carcassonne” var papildināt ar šādām norādēm:

| — | ar vienas vai vairāku vīnogu šķirņu nosaukumiem, |
| --- | --- |

—

ar vienas vai vairāku vīnogu šķirņu nosaukumiem,

| — | ar norādēm “primeur” vai “nouveau”. |
| --- | --- |

—

ar norādēm “primeur” vai “nouveau”.

Ja norādi “Indication géographique protégée” (“Aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde”) aizstāj ar tradicionālo norādi “Vin de pays” (“Vietējais vīns”), marķējumā iekļauj Eiropas Savienības AĢIN logotipu.

Tiešās apkaimes apgabals

Tiesiskais regulējums:

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

Atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts:

Tiešās apkaimes apgabalu, kas noteikts, paredzot atkāpi attiecībā uz vinifikāciju un vīna gatavošanu, vīniem, kuri apzīmēti ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Cité de Carcassonne”, veido tālāk norādītās komūnas, kuras robežojas ar noteikto ģeogrāfisko apgabalu (pamatojoties uz oficiālā administratīvi teritoriālo vienību klasifikatora 2022. gada 1. janvāra datiem).

Odas departamentā:

Aigues-Vives, Airoux, Ajac, Alaigne, Alairac, Albas, Albières, Alet-les-Bains, Alzonne, Antugnac, Aragon, Argeliers, Argens-Minervois, Armissan, Arques, Arquettes-en-Val, Artigues, Arzens, Aunat, Auriac, Axat, Azille, Badens, Bages, Bagnoles, Baraigne, Barbaira, Belcaire, Belcastel-et-Buc, Belflou, Belfort-sur-Rebenty, Bellegarde-du-Razès, Belpech, Belvèze-du-Razès, Belvianes-et-Cavirac, Belvis, Bessède-de-Sault, La Bezole, Bizanet, Bize-Minervois, Blomac, Bouisse, Bouriège, Bourigeole, Le Bousquet, Boutenac, Bram, Brézilhac, Brousses-et-Villaret, Brugairolles, Les Brunels, Bugarach, Cabrespine, Cahuzac, Cailhau, Cailhavel, Cailla, Cambieure, Campagna-de-Sault, Campagne-sur-Aude, Camplong-d'Aude, Camps-sur-l'Agly, Camurac, Canet, Capendu, Carlipa, Cascastel-des-Corbières, La Cassaigne, Cassaignes, Les Cassés, Castans, Castelnaudary, Castelnau-d'Aude, Castelreng, Caudebronde, Val de Lambronne, Caunes-Minervois, Caunette-sur-Lauquet, Caunettes-en-Val, Caves, Cazalrenoux, Cenne-Monestiés, Cépie, Chalabre, Citou, Le Clat, Clermont-sur-Lauquet, Comigne, Comus, Conilhac-Corbières, Conques-sur-Orbiel, Corbières, Coudons, Couiza, Counozouls, Cournanel, Coursan, Courtauly, La Courtète, Coustaussa, Coustouge, Cruscades, Cubières-sur-Cinoble, Cucugnan, Cumiès, Cuxac-Cabardès, Cuxac-d'Aude, Davejean, Dernacueillette, La Digne-d'Amont, La Digne-d'Aval, Donazac, Douzens, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Escales, Escouloubre, Escueillens-et-Saint-Just-de-Bélengard, Espéraza, Espezel, Val-du-Faby, Fabrezan, Fajac-en-Val, Fajac-la-Relenque, La Fajolle, Fanjeaux, Félines-Termenès, Fendeille, Fenouillet-du-Razès, Ferrals-les-Corbières, Ferran, Festes-et-Saint-André, Feuilla, Fitou, Fleury, Floure, Fontanès-de-Sault, Fontcouverte, Fonters-du-Razès, Fontiers-Cabardès, Fontiès-d'Aude, Fontjoncouse, La Force, Fournes-Cabardès, Fourtou, Fraisse-Cabardès, Fraissé-des-Corbières, Gaja-et-Villedieu, Gaja-la-Selve, Galinagues, Gardie, Generville, Gincla, Ginestas, Ginoles, Gourvieille, Gramazie, Granès, Greffeil, Gruissan, Homps, Hounoux, Les Ilhes, Issel, Jonquières, Joucou, Labastide-d'Anjou, Labastide-en-Val, Labastide-Esparbairenque, Labécède-Lauragais, Lacombe, Ladern-sur-Lauquet, Lafage, Lagrasse, Lairière, Lanet, Laprade, Laroque-de-Fa, Lasbordes, Lasserre-de-Prouille, Lastours, Laurabuc, Laurac, Lauraguel, Laure-Minervois, Lavalette, Lespinassière, Leucate, Lézignan-Corbières, Lignairolles, Limousis, Limoux, Loupia, La Louvière-Lauragais, Luc-sur-Aude, Luc-sur-Orbieu,

Tiešās apkaimes apgabals (turpinājums)

Tiesiskais regulējums:

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

Atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts:

Magrie, Mailhac, Maisons, Malras, Malves-en-Minervois, Malviès, Marcorignan, Marquein, Marsa, Marseillette, Les Martys, Mas-Cabardès, Mas-des-Cours, Massac, Mas-Saintes-Puelles, Mayreville, Mayronnes, Mazerolles-du-Razès, Mazuby, Mérial, Mézerville, Miraval-Cabardès, Mirepeisset, Mireval-Lauragais, Missègre, Molandier, Molleville, Montauriol, Montazels, Montbrun-des-Corbières, Montclar, Montferrand, Montfort-sur-Boulzane, Montgaillard, Montgradail, Monthaut, Montjardin, Montjoi, Val-de-Dagne, Montmaur, Montolieu, Montréal, Montredon-des-Corbières, Montséret, Monze, Moussan, Moussoulens, Mouthoumet, Moux, Narbonne, Nébias, Névian, Niort-de-Sault, Port-la-Nouvelle, Ornaisons, Orsans, Ouveillan,

Padern, Palairac, La Palme, Paraza, Pauligne, Payra-sur-l'Hers, Paziols, Pécharic-et-le-Py, Pech-Luna, Pépieux, Pexiora, Peyrefitte-du-Razès, Peyrefitte-sur-l'Hers, Peyrens, Peyriac-de-Mer, Peyriac-Minervois, Peyrolles, Pieusse, Plaigne, Plavilla, La Pomarède, Pomas, Pomy, Portel-des-Corbières, Pouzols-Minervois, Pradelles-Cabardès, Puginier, Puichéric, Puilaurens, Puivert, Quillan, Quintillan, Quirbajou, Raissac-d'Aude, Raissac-sur-Lampy, La Redorte, Rennes-le-Château, Rennes-les-Bains, Ribaute, Ribouisse, Ricaud, Rieux-en-Val, Rieux-Minervois, Rivel, Rodome, Roquecourbe-Minervois, Roquefère, Roquefeuil, Roquefort-de-Sault, Roquefort-des-Corbières, Roquetaillade-et-Conilhac, Roubia, Rouffiac-des-Corbières, Roullens, Routier, Rustiques, Saint-Amans, Saint-André-de-Roquelongue, Saint-Benoît, Sainte-Camelle, Sainte-Colombe-sur-Guette, Sainte-Colombe-sur-l'Hers, Saint-Couat-d'Aude, Saint-Couat-du-Razès, Saint-Denis, Sainte-Eulalie, Saint-Ferriol, Saint-Frichoux, Saint-Gaudéric, Saint-Hilaire, Saint-Jean-de-Barrou, Saint-Jean-de-Paracol, Saint-Julia-de-Bec, Saint-Julien-de-Briola, Saint-Just-et-le-Bézu, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Saint-Louis-et-Parahou, Saint-Marcel-sur-Aude, Saint-Martin-des-Puits, Saint-Martin-de-Villereglan, Saint-Martin-Lalande, Saint-Martin-le-Vieil, Saint-Martin-Lys, Saint-Michel-de-Lanès, Saint-Nazaire-d'Aude, Saint-Papoul, Saint-Paulet, Saint-Pierre-des-Champs, Saint-Polycarpe, Saint-Sernin, Sainte-Valière, Saissac, Sallèles-Cabardès, Sallèles-d'Aude, Salles-d'Aude, Salles-sur-l'Hers, Salsigne, Salvezines, Salza, Seignalens, La Serpent, Serres, Serviès-en-Val, Sigean, Sonnac-sur-l'Hers, Sougraigne, Souilhanels, Souilhe, Soulatgé, Soupex, Talairan, Taurize, Termes, Terroles, Thézan-des-Corbières, La Tourette-Cabardès, Tournissan, Tourouzelle, Tourreilles, Trassanel, Trausse, Treilles, Tréville, Tréziers, Tuchan, Valmigère, Ventenac-Cabardès, Ventenac-en-Minervois, Véraza, Verdun-en-Lauragais, Vignevieille, Villalier, Villanière, Villardebelle, Villardonnel, Villar-en-Val, Villar-Saint-Anselme, Villarzel-Cabardès, Villarzel-du-Razès, Villasavary, Villautou, Villebazy, Villedaigne, Villefloure, Villefort, Villegailhenc, Villegly, Villelongue-d'Aude, Villemagne, Villeneuve-la-Comptal, Villeneuve-les-Corbières, Villeneuve-lès-Montréal, Villeneuve-Minervois, Villepinte, Villerouge-Termenès, Villesèque-des-Corbières, Villesiscle, Villespy, Villetritouls, Vinassan.

Tiešās apkaimes apgabals (turpinājums)

Tiesiskais regulējums:

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

Atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts:

Ēro departamentā:

Abeilhan, Adissan, Agde, Agel, Aigne, Aigues-Vives, Les Aires, Alignan-du-Vent, Assignan, Aumes, Autignac, Azillanet, Babeau-Bouldoux, Bassan, Beaufort, Bédarieux, Berlou, Bessan, Béziers, Boisset, Boujan-sur-Libron, Cabrerolles, Cabrières, Cambon-et-Salvergues, Camplong, Capestang, Carlencas-et-Levas, Cassagnoles, Castanet-le-Haut, Castelnau-de-Guers, La Caunette, Causses-et-Veyran, Caussiniojouls, Caux, Cazedarnes, Cazouls-d'Hérault, Cazouls-lès-Béziers, Cébazan, Cers, Cessenon-sur-Orb, Cesseras, Colombières-sur-Orb, Colombiers, Combes, Corneilhan, Coulobres, Courniou, Creissan, Cruzy, Espondeilhan, Faugères, Félines-Minervois, Ferrals-les-Montagnes, Ferrières-Poussarou, Florensac, Fontès, Fos, Fouzilhon, Fraisse-sur-Agout, Gabian, Graissessac, Hérépian, Lamalou-les-Bains, Laurens, Lespignan, Lézignan-la-Cèbe, Lieuran-Cabrière, Lieuran-lès-Béziers, Lignan-sur-Orb, La Livinière, Magalas, Maraussan, Margon, Marseillan, Maureilhan, Minerve, Mons, Montady, Montagnac, Montblanc, Montels, Montesquieu, Montouliers, Murviel-lès-Béziers, Neffiès, Nézignan-l'Évêque, Nissan-lez-Enserune, Nizas, Olargues, Olonzac, Oupia, Pailhès, Pardailhan, Péret, Pézenas, Pézènes-les-Mines, Pierrerue, Pinet, Poilhes, Pomérols, Portiragnes, Le Poujol-sur-Orb, Pouzolles, Le Pradal, Prades-sur-Vernazobre, Prémian, Puimisson, Puissalicon, Puisserguier, Quarante, Rieussec, Riols, Roquebrun, Roquessels, Rosis, Roujan, Saint-Chinian, Saint-Étienne-d'Albagnan, Saint-Étienne-Estréchoux, Saint-Geniès-de-Varensal, Saint-Geniès-de-Fontedit, Saint-Gervais-sur-Mare, Saint-Jean-de-Minervois, Saint-Julien, Saint-Martin-de-l'Arçon, Saint-Nazaire-de-Ladarez, Saint-Pons-de-Thomières, Saint-Pons-de-Mauchiens, Saint-Thibéry, Saint-Vincent-d'Olargues, La Salvetat-sur-Agout, Sauvian, Sérignan, Servian, Siran, Le Soulié, Taussac-la-Billière, Thézan-lès-Béziers, Tourbes, La Tour-sur-Orb, Usclas-d'Hérault, Vailhan, Valras-Plage, Valros, Vélieux, Vendres, Verreries-de-Moussans, Vias, Vieussan, Villemagne-l'Argentière, Villeneuve-lès-Béziers, Villespassans.

Tiešās apkaimes apgabals (turpinājums)

Tiesiskais regulējums:

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

Atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts:

Arjēžas departamentā:

Aigues-Juntes, Aigues-Vives, L'Aiguillon, Albiès, Alliat, Allières, Alzen, Appy, Arabaux, Arignac, Arnave, Artigat, Artigues, Artix, Arvigna, Ascou, Aston, Aulos-Sinsat, Auzat, Axiat, Ax-les-Thermes, La Bastide-de-Besplas, La Bastide-de-Bousignac, La Bastide-de-Lordat, La Bastide-de-Sérou, La Bastide-sur-l'Hers, Baulou, Bédeilhac-et-Aynat, Bélesta, Belloc, Bénac, Benagues, Bénaix, Besset, Bestiac, Bézac, Bompas, Bonnac, Les Bordes-sur-Arize, Le Bosc, Bouan, Brassac, Brie, Burret, Les Cabannes, Cadarcet, Calzan, Camarade, Camon, Campagne-sur-Arize, Canté, Capoulet-et-Junac, Carcanières, Carla-Bayle, Carla-de-Roquefort, Le Carlaret, Castéras, Castex, Caussou, Caychax, Cazals-des-Baylès, Cazaux, Cazenave-Serres-et-Allens, Celles, Château-Verdun, Clermont, Cos, Coussa, Coutens, Crampagna, Dalou, Daumazan-sur-Arize, Dreuilhe, Dun, Durban-sur-Arize, Durfort, Esclagne, Escosse, Esplas, Ferrières-sur-Ariège, Foix, Fornex, Le Fossat, Fougax-et-Barrineuf, Freychenet, Gabre, Ganac, Garanou, Gaudiès, Génat, Gestiès, Gourbit, Gudas, L'Herm, L'Hospitalet-près-l'Andorre, Ignaux, Ilhat, Illier-et-Laramade, Les Issards, Justiniac, Labatut, Lagarde, Lanoux, Lapège, Lapenne, Larbont, Larcat, Larnat, Laroque-d'Olmes, Lassur, Lavelanet, Léran, Lercoul, Lescousse, Lesparrou, Leychert, Lézat-sur-Lèze, Lieurac, Limbrassac, Lissac, Lordat, Loubaut, Loubens, Loubières, Ludiès, Luzenac, Madière, Malegoude, Malléon, Manses, Le Mas-d'Azil, Mazères, Méras, Mercus-Garrabet, Mérens-les-Vals, Miglos, Mijanès, Mirepoix, Monesple, Montagagne, Montaillou, Montaut, Montbel, Montégut-Plantaurel, Montels, Montfa, Montferrier, Montgailhard, Montoulieu, Montségur, Montseron, Moulin-Neuf, Nalzen, Nescus, Niaux, Orgeix, Orlu, Ornolac-Ussat-les-Bains, Orus, Pailhès, Pamiers, Pech, Péreille, Perles-et-Castelet, Le Peyrat, Le Pla, Prades, Pradettes, Pradières, Prayols, Le Puch, Les Pujols, Quérigut, Quié, Rabat-les-Trois-Seigneurs, Raissac, Régat, Rieucros, Rieux-de-Pelleport, Roquefixade, Roquefort-les-Cascades, Roumengoux, Rouze, Sabarat, Saint-Amadou, Saint-Amans, Saint-Bauzeil, Sainte-Suzanne, Saint-Félix-de-Rieutord, Saint-Félix-de-Tournegat, Sainte-Foi, Saint-Jean-d'Aigues-Vives, Saint-Jean-de-Verges, Saint-Jean-du-Falga, Saint-Julien-de-Gras-Capou, Saint-Martin-de-Caralp, Saint-Martin-d'Oydes, Saint-Michel, Saint-Paul-de-Jarrat, Saint-Pierre-de-Rivière, Saint-Quentin-la-Tour, Saint-Quirc, Saint-Victor-Rouzaud, Saint-Ybars, Saurat, Sautel, Saverdun, Savignac-les-Ormeaux, Ségura, Senconac, Sentenac-de-Sérou, Serres-sur-Arget, Sieuras, Siguer, Sorgeat, Soula, Surba, Suzan, Tabre, Tarascon-sur-Ariège, Teilhet, Thouars-sur-Arize, Tignac, La Tour-du-Crieu, Tourtrol, Trémoulet, Troye-d'Ariège, Unac, Unzent, Urs, Ussat, Val-de-Sos, Vals, Varilhes, Vaychis, Vèbre, Ventenac, Verdun, Vernajoul, Vernaux, Le Vernet, Verniolle, Villeneuve-d'Olmes, Villeneuve-du-Latou, Villeneuve-du-Paréage, Vira, Viviès.

Tiešās apkaimes apgabals (turpinājums)

Tiesiskais regulējums:

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

Atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts:

Augšgaronnas departamentā:

Aigrefeuille, Ayguesvives, Albiac, Aucamville, Auragne, Aureville, Auriac-sur-Vendinelle, Aurin, Aussonne, Auzeville-Tolosane, Auzielle, Avignonet-Lauragais, Azas, Balma, Baziège, Bazus, Beaupuy, Beauteville, Beauville, Beauzelle, Belberaud, Belbèze-de-Lauragais, Bélesta-en-Lauragais, Bellegarde-Sainte-Marie, Bellesserre, Bessières, Blagnac, Bondigoux, Bonrepos-Riquet, Le Born, Bouloc, Bourg-Saint-Bernard, Brax, Bretx, Brignemont, Bruguières, Le Burgaud, Buzet-sur-Tarn, Cabanac-Séguenville, Le Cabanial, Cadours, Caignac, Calmont, Cambiac, Caragoudes, Caraman, Castanet-Tolosan, Castelginest, Castelmaurou, Castelnau-d'Estrétefonds, Le Castéra, Caubiac, Cépet, Cessales, Clermont-le-Fort, Colomiers, Cornebarrieu, Corronsac, Cox, Cugnaux, Daux, Deyme, Donneville, Drémil-Lafage, Drudas, Escalquens, Espanès, Le Faget, Falga, Fenouillet, Flourens, Folcarde, Fonbeauzard, Fourquevaux, Francarville, Fronton, Gagnac-sur-Garonne, Garac, Gardouch, Gargas, Garidech, Gauré, Gémil, Gibel, Goyrans, Gragnague, Gratentour, Grenade, Le Grès, Issus, Juzes, Labastide-Beauvoir, Labastide-Saint-Sernin, Labège, Lacroix-Falgarde, Lagarde, Lagraulet-Saint-Nicolas, Lanta, Lapeyrouse-Fossat, Laréole, Larra, Lasserre-Pradère, Launac, Launaguet, Lauzerville, Lavalette, Layrac-sur-Tarn, Léguevin, Lespinasse, Lévignac, Loubens-Lauragais, Lux, La Magdelaine-sur-Tarn, Mascarville, Mauremont, Maurens, Maureville, Mauvaisin, Menville, Mérenvielle, Mervilla, Merville, Mirepoix-sur-Tarn, Mondonville, Mondouzil, Monestrol, Mons, Montaigut-sur-Save, Montastruc-la-Conseillère, Montberon, Montbrun-Lauragais, Montclar-Lauragais, Montégut-Lauragais, Montesquieu-Lauragais, Montgaillard-Lauragais, Montgeard, Montgiscard, Montjoire, Montlaur, Montpitol, Montrabé, Mourvilles-Basses, Mourvilles-Hautes, Nailloux, Nogaret, Noueilles, Odars, Ondes, Paulhac, Péchabou, Pechbonnieu, Pechbusque, Pelleport, Pibrac, Pin-Balma, Plaisance-du-Touch, Pompertuzat, Pouze, Préserville, Prunet, Puysségur, Quint-Fonsegrives, Ramonville-Saint-Agne, Rebigue, Renneville, Revel, Rieumajou, Roquesérière, Rouffiac-Tolosan, Roumens, Saint-Alban, Saint-Cézert, Saint-Félix-Lauragais, Sainte-Foy-d'Aigrefeuille, Saint-Geniès-Bellevue, Saint-Germier, Saint-Jean, Saint-Jean-Lherm, Saint-Jory, Saint-Julia, Saint-Léon, Sainte-Livrade, Saint-Loup-Cammas, Saint-Marcel-Paulel, Saint-Orens-de-Gameville, Saint-Paul-sur-Save, Saint-Pierre, Saint-Pierre-de-Lages, Saint-Rome, Saint-Rustice, Saint-Sauveur, Saint-Vincent, La Salvetat-Saint-Gilles, La Salvetat-Lauragais, Saussens, Ségreville, Seilh, Seyre, Tarabel, Thil, Toulouse, Tournefeuille, Toutens, Trébons-sur-la-Grasse, L'Union, Vacquiers, Vallègue, Vallesvilles, Varennes, Vaudreuille, Vaux, Vendine, Verfeil, Vieille-Toulouse, Vieillevigne, Vignaux, Vigoulet-Auzil, Villariès, Villaudric, Villefranche-de-Lauragais, Villematier, Villemur-sur-Tarn, Villeneuve-lès-Bouloc, Villeneuve-Tolosane, Villenouvelle.

Tiešās apkaimes apgabals (turpinājums)

Tiesiskais regulējums:

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

Atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts:

Tarnas departamentā:

Aguts, Aiguefonde, Albine, Algans, Ambres, Anglès, Appelle, Arfons, Arifat, Aussillon, Bannières, Barre, Belcastel, Belleserre, Berlats, Bertre, Le Bez, Blan, Boissezon, Bout-du-Pont-de-Larn, Brassac, Briatexte, Brousse, Burlats, Busque, Cabanès, Cahuzac, Cambon-lès-Lavaur, Cambounès, Cambounet-sur-le-Sor, Les Cammazes, Carbes, Castres, Caucalières, Cuq, Cuq-Toulza, Damiatte, Dourgne, Durfort, Escoussens, Escroux, Espérausses, Fiac, Fontrieu, Fréjeville, Garrevaques, Garrigues, Gijounet, Giroussens, Graulhet, Guitalens-L’Albarède, Jonquières, Labastide-Rouairoux, Labastide-Saint-Georges, Laboulbène, Labruguière, Lacabarède, Lacaune, Lacaze, Lacougotte-Cadoul, Lacroisille, Lacrouzette, Lagardiolle, Lagarrigue, Lamontélarié, Lasfaillades, Lautrec, Lavaur, Lempaut, Lescout, Lugan, Magrin, Marzens, Le Masnau-Massuguiès, Massac-Séran, Massaguel, Maurens-Scopont, Mazamet, Missècle, Montcabrier, Montdragon, Montfa, Montgey, Montpinier, Montredon-Labessonnié, Mont-Roc, Moulayrès, Moulin-Mage, Mouzens, Murat-sur-Vèbre, Nages, Navès, Noailhac, Palleville, Payrin-Augmontel, Péchaudier, Peyregoux, Pont-de-Larn, Poudis, Prades, Pratviel, Puéchoursi, Puybegon, Puycalvel, Puylaurens, Rayssac, Le Rialet, Roquecourbe, Roquevidal, Rouairoux, Saint-Affrique-les-Montagnes, Saint-Agnan, Saint-Amancet, Saint-Amans-Soult, Saint-Amans-Valtoret, Saint-Avit, Saint-Gauzens, Saint-Genest-de-Contest, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Germier, Saint-Jean-de-Rives, Saint-Jean-de-Vals, Saint-Julien-du-Puy, Saint-Lieux-lès-Lavaur, Saint-Paul-Cap-de-Joux, Saint-Pierre-de-Trivisy, Saint-Salvi-de-Carcavès, Saint-Salvy-de-la-Balme, Saint-Sernin-lès-Lavaur, Saint-Sulpice-la-Pointe, Saïx, Sauveterre, Sémalens, Senaux, Serviès, Sorèze, Soual, Teulat, Teyssode, Vabre, Valdurenque, Veilhes, Vénès, Verdalle, Viane, Vielmur-sur-Agout, Villeneuve-lès-Lavaur, Le Vintrou, Viterbe, Viviers-lès-Lavaur, Viviers-lès-Montagnes.

Tiešās apkaimes apgabals (turpinājums)

Tiesiskais regulējums:

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

Atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts:

Austrumpireneju departamentā:

Alénya, Les Angles, Angoustrine-Villeneuve-des-Escaldes, Ansignan, Arboussols, Ayguatébia-Talau, Bages, Baho, Baillestavy, Baixas, Le Barcarès, Bélesta, Bolquère, Bompas, Boule-d'Amont, Bouleternère, Bourg-Madame, Brouilla, La Cabanasse, Cabestany, Caixas, Calce, Camélas, Campôme, Campoussy, Canaveilles, Canet-en-Roussillon, Canohès, Caramany, Casefabre, Cases-de-Pène, Cassagnes, Casteil, Castelnou, Catllar, Caudiès-de-Fenouillèdes, Caudiès-de-Conflent, Claira, Clara-Villerach, Codalet, Conat, Corbère, Corbère-les-Cabanes, Corneilla-de-Conflent, Corneilla-la-Rivière, Corneilla-del-Vercol, Dorres, Égat, Elne, Enveitg, Err, Escaro, Espira-de-l'Agly, Espira-de-Conflent, Estagel, Estavar, Estoher, Eus, Eyne, Feilluns, Fenouillet, Fillols, Finestret, Fontpédrouse, Fontrabiouse, Formiguères, Fosse, Fourques, Fuilla, Glorianes, Ille-sur-Têt, Joch, Jujols, Lansac, Latour-Bas-Elne, Latour-de-Carol, Latour-de-France, Lesquerde, La Llagonne, Llauro, Llo, Llupia, Mantet, Marquixanes, Los Masos, Matemale, Maury, Millas, Molitg-les-Bains, Montalba-le-Château, Montescot, Mont-Louis, Montner, Mosset, Nahuja, Néfiach, Nohèdes, Nyer, Font-Romeu-Odeillo-Via, Olette, Opoul-Périllos, Oreilla, Ortaffa, Osséja, Palau-de-Cerdagne, Passa, Perpignan, Peyrestortes, Pézilla-de-Conflent, Pézilla-la-Rivière, Pia, Planès, Planèzes, Pollestres, Ponteilla, Porta, Porté-Puymorens, Prades, Prats-de-Sournia, Prugnanes, Prunet-et-Belpuig, Puyvalador, Py, Rabouillet, Railleu, Rasiguères, Réal, Ria-Sirach, Rigarda, Rivesaltes, Rodès, Sahorre, Saillagouse, Saint-Arnac, Sainte-Colombe-de-la-Commanderie, Saint-Cyprien, Saint-Estève, Saint-Féliu-d'Amont, Saint-Féliu-d'Avall, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-Lasseille, Saint-Laurent-de-la-Salanque, Sainte-Léocadie, Sainte-Marie-la-Mer, Saint-Martin-de-Fenouillet, Saint-Michel-de-Llotes, Saint-Nazaire, Saint-Paul-de-Fenouillet, Saint-Pierre-dels-Forcats, Saleilles, Salses-le-Château, Sansa, Sauto, Serdinya, Le Soler, Souanyas, Sournia, Tarerach, Targasonne, Taurinya, Tautavel, Terrats, Théza, Thuès-Entre-Valls, Thuir, Tordères, Torreilles, Toulouges, Tresserre, Trévillach, Trilla, Trouillas, Ur, Urbanya, Valcebollère, Valmanya, Vernet-les-Bains, Villefranche-de-Conflent, Villelongue-de-la-Salanque, Villemolaque, Villeneuve-de-la-Raho, Villeneuve-la-Rivière, Vinça, Vingrau, Vira, Le Vivier.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-144e1a75-30f8-4762-a730-36d160685b15

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. Lpp.

---

| 23.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 180/31 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 180/31

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2023/C 180/10)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANAS PAZIŅOJUMS

“Vallée du Paradis”

PGI-FR-A1141-AM01

Paziņojuma datums: 24.2.2023.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Tiešās apkaimes apgabals

Ir grozīts ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Vallée du Paradis” apzīmēto produktu specifikācijas I nodaļas 4.2. punkts “Tiešās apkaimes apgabals”. Tiešās apkaimes apgabalā ietilpstošo komūnu saraksts ir atjaunināts saskaņā ar oficiālā administratīvi teritoriālo vienību klasifikatora 2022. gada datiem, bet pēc būtības nav mainīts.

Šīs redakcionālās izmaiņas ļauj norādīt ģeogrāfisko apgabalu, atsaucoties uz 2022. gadā spēkā esošo oficiālo administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru, ko publicējis Nacionālais statistikas un ekonomikas pētījumu institūts (INSEE), un juridiski noteikt ģeogrāfiskā apgabala robežas.

Ir atjaunināts vienotā dokumenta punkts “Papildu nosacījumi. Tiešās apkaimes apgabals”.

2.   Vīndārzos izmantotās vīnogu šķirnes

Ir grozīts ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Vallée du Paradis” apzīmēto produktu specifikācijas I nodaļas 5. punkts “Vīndārzos izmantotās vīnogu šķirnes”. Ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Vallée du Paradis” apzīmēto vīnu ražošanai izmantojamo šķirņu saraksts ir grozīts tālāk aprakstītajā veidā.

| — | Pievienotas 13 šķirnes, kas zināmas kā rezistentas pret vīnogulāju slimībām:
  “Artaban N”, “Cabernet blanc B”, “Cabernet cortis N”, “Floreal B”, “Monarch N”, “Muscaris B”, “Prior N”, “Saphira B”, “Soreli B”, “Souvignier gris Rs”,“Sauvignac B”“Vidoc N”, “Voltis B”. |
| --- | --- |

—

Pievienotas 13 šķirnes, kas zināmas kā rezistentas pret vīnogulāju slimībām:

“Artaban N”, “Cabernet blanc B”, “Cabernet cortis N”, “Floreal B”, “Monarch N”, “Muscaris B”, “Prior N”, “Saphira B”, “Soreli B”, “Souvignier gris Rs”,“Sauvignac B”“Vidoc N”, “Voltis B”.

| — | Pievienotas 12 šķirnes, kas spēj pielāgoties klimata pārmaiņām:
  “Agiorgitiko N”, “Assyrtyko B”, “Calabrese N”, “Carricante B”, “Fiano B”, “Montepulciano N”, “Moschofilero Rs”, “Primitivo N”, “Roditis Rs”, “Touriga nacional N”, “Verdejo B”, “Xinomavro N”.
  Šīs šķirnes ir izturīgas pret sausumu un kriptogāmiskām slimībām. Tās dod iespēju lietot mazāk augu aizsardzības līdzekļu un tai pašā laikā gan fizioloģisko, gan vīndarības īpašību ziņā ir tikpat piemērotas ar AĢIN apzīmēto vīnu ražošanai kā šim nolūkam pašlaik izmantotās šķirnes. Šīs šķirnes nemaina ar AĢIN apzīmēto vīnu īpašības. |
| --- | --- |

—

Pievienotas 12 šķirnes, kas spēj pielāgoties klimata pārmaiņām:

“Agiorgitiko N”, “Assyrtyko B”, “Calabrese N”, “Carricante B”, “Fiano B”, “Montepulciano N”, “Moschofilero Rs”, “Primitivo N”, “Roditis Rs”, “Touriga nacional N”, “Verdejo B”, “Xinomavro N”.

Šīs šķirnes ir izturīgas pret sausumu un kriptogāmiskām slimībām. Tās dod iespēju lietot mazāk augu aizsardzības līdzekļu un tai pašā laikā gan fizioloģisko, gan vīndarības īpašību ziņā ir tikpat piemērotas ar AĢIN apzīmēto vīnu ražošanai kā šim nolūkam pašlaik izmantotās šķirnes. Šīs šķirnes nemaina ar AĢIN apzīmēto vīnu īpašības.

| — | Svītrotas tālāk norādītās 8 šķirnes. Šīs šķirnes nav uzskaitītas vīndārzos un AĢIN ražošanā izmantoto vīnogu šķirņu sarakstā:
  “Altesse B”, “Chasselas B”, “Chasselas Rs”, “Danlas B”, “Gamay de Chaudenay N”, “Ganson N”, “Mondeuse N”, “Ribol N”.
  Šie grozījumi ir izdarīti arī vienotā dokumenta punktā “Vīna vīnogu šķirnes”. |
| --- | --- |

—

Svītrotas tālāk norādītās 8 šķirnes. Šīs šķirnes nav uzskaitītas vīndārzos un AĢIN ražošanā izmantoto vīnogu šķirņu sarakstā:

“Altesse B”, “Chasselas B”, “Chasselas Rs”, “Danlas B”, “Gamay de Chaudenay N”, “Ganson N”, “Mondeuse N”, “Ribol N”.

Šie grozījumi ir izdarīti arī vienotā dokumenta punktā “Vīna vīnogu šķirnes”.

3.   Kontroles iestāde

Ir grozīts ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Vallée du Paradis” apzīmēto produktu specifikācijas III nodaļas punkts “Kontroles iestāde”, to vienkāršojot un precizējot, ka produkta specifikācijas ievērošanu kontrolē ārējā kontroles struktūra, kas saskaņā ar apstiprinātu kontroles plānu garantē kompetenci, objektivitāti un neatkarību un ko ir deleģējis Cilmes vietu un kvalitātes valsts institūts (INAO).

Šis vienkāršojums vienoto dokumentu neietekmē.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1.   Nosaukums

Vallée du Paradis

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

AĢIN — aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

4.   Vīna(-u) apraksts

ĪSS TEKSTUĀLS APRAKSTS

Aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Vallée du Paradis” ir paredzēta nedzirkstošajiem sarkanvīniem, sārtvīniem, bālsārtvīniem gris, bālsārtvīniem gris de gris un baltvīniem.

Kopējās spirta tilpumkoncentrācijas, kopējā skābuma, gaistošā skābuma un kopējā sēra dioksīda satura rādītāji (minimālie vai maksimālie) atbilst ES noteikumu prasībām.

Stingrie ražošanas nosacījumi un augstā vīnogu gatavības pakāpe ļauj iegūt ļoti sabalansētus sarkanvīnus, kuriem, atkarībā no vinifikācijas metodēm, piemīt intensitāte — raudzējot ilgāku laiku, vai arī augļainums — raudzējot īsāku laiku. Sārtvīnu krāsa, atkarībā no izmantotajām vīnogu šķirnēm, variē no visgaišākās bālsārtās krāsas, īpaši bālsārtvīniem gris de gris, līdz piesātinātākam sārtajam tonim. Šiem vīniem bieži piemīt izteikts svaigums ar augļu vai ziedu notīm. Baltvīnu krāsa ir no ļoti gaišas zaļgandzeltenās līdz zeltaini dzeltenajai. Šiem vīniem bieži raksturīgs izteikts svaigums ar, dažkārt, eksotisko augļu vai ziedu, vai pat dažos gadījumos minerālu notīm.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 11 |
| Minimālais kopējais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

11

Minimālais kopējais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

5.1.   Īpašās vīndarības metodes

| 1. | Īpašā vīndarības metode
  Attiecībā uz vīndarības metodēm vīniem jāatbilst ES līmenī spēkā esošajiem un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksa noteikumiem. |
| --- | --- |

1.

Īpašā vīndarības metode

Attiecībā uz vīndarības metodēm vīniem jāatbilst ES līmenī spēkā esošajiem un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksa noteikumiem.

5.2.   Maksimālais ražas iznākums

| 1. | 80 hektolitri no hektāra. |
| --- | --- |

1.

80 hektolitri no hektāra.

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Vallée du Paradis” apzīmēto vīnu ražošanai izmantojamo vīnogu novākšana, vinifikācija un šo vīnu gatavošana notiek šādu Odas (Aude) departamenta komūnu teritorijā:

Albas, Cascastel-des-Corbières, Coustouge, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Fontjoncouse, Fraissé-des-Corbières, Jonquières, Quintillan, Saint-Jean-de-Barrou, Villeneuve-les-Corbières, Villesèque-des-Corbières.

7.   Vīna vīnogu šķirne(-es)

| | “Agiorgitiko N” |
| --- | --- |

“Agiorgitiko N”

| | “Alicante Henri Bouschet N” |
| --- | --- |

“Alicante Henri Bouschet N”

| | “Alphonse Lavallée N” |
| --- | --- |

“Alphonse Lavallée N”

| | “Alvarinho” / “Albariño” |
| --- | --- |

“Alvarinho” / “Albariño”

| | “Aramon N” |
| --- | --- |

“Aramon N”

| | “Aranel B” |
| --- | --- |

“Aranel B”

| | “Arinarnoa N” |
| --- | --- |

“Arinarnoa N”

| | “Arriloba B” |
| --- | --- |

“Arriloba B”

| | “Artaban N” |
| --- | --- |

“Artaban N”

| | “Assyrtiko B” |
| --- | --- |

“Assyrtiko B”

| | “Aubun N” / “Murescola” |
| --- | --- |

“Aubun N” / “Murescola”

| | “Bourboulenc B” / “Doucillon blanc” |
| --- | --- |

“Bourboulenc B” / “Doucillon blanc”

| | “Cabernet blanc B” |
| --- | --- |

“Cabernet blanc B”

| | “Cabernet cortis N” |
| --- | --- |

“Cabernet cortis N”

| | “Cabernet franc N” |
| --- | --- |

“Cabernet franc N”

| | “Cabernet-Sauvignon N” |
| --- | --- |

“Cabernet-Sauvignon N”

| | “Calabrese N” |
| --- | --- |

“Calabrese N”

| | “Caladoc N” |
| --- | --- |

“Caladoc N”

| | “Cardinal Rg” |
| --- | --- |

“Cardinal Rg”

| | “Carignan N” |
| --- | --- |

“Carignan N”

| | “Carignan blanc B” |
| --- | --- |

“Carignan blanc B”

| | “Carmenère N” |
| --- | --- |

“Carmenère N”

| | “Carricante” |
| --- | --- |

“Carricante”

| | “Chardonnay B” |
| --- | --- |

“Chardonnay B”

| | “Chasan B” |
| --- | --- |

“Chasan B”

| | “Chenanson N” |
| --- | --- |

“Chenanson N”

| | “Chenin B” |
| --- | --- |

“Chenin B”

| | “Cinsaut N” / “Cinsault” |
| --- | --- |

“Cinsaut N” / “Cinsault”

| | “Clairette B” |
| --- | --- |

“Clairette B”

| | “Clairette rose Rs” |
| --- | --- |

“Clairette rose Rs”

| | “Colombard B” |
| --- | --- |

“Colombard B”

| | “Cot N” / “Malbec” |
| --- | --- |

“Cot N” / “Malbec”

| | “Danlas B” |
| --- | --- |

“Danlas B”

| | “Egiodola N” |
| --- | --- |

“Egiodola N”

| | “Fer N” / “Fer Servadou” / “Braucol” / “Mansois” / “Pinenc” |
| --- | --- |

“Fer N” / “Fer Servadou” / “Braucol” / “Mansois” / “Pinenc”

| | “Fiano” |
| --- | --- |

“Fiano”

| | “Floreal B” |
| --- | --- |

“Floreal B”

| | “Gamay N” |
| --- | --- |

“Gamay N”

| | “Gewurztraminer Rs” |
| --- | --- |

“Gewurztraminer Rs”

| | “Gramon N” |
| --- | --- |

“Gramon N”

| | “Grenache N” |
| --- | --- |

“Grenache N”

| | “Grenache blanc B” |
| --- | --- |

“Grenache blanc B”

| | “Grenache gris G” |
| --- | --- |

“Grenache gris G”

| | “Gros Manseng B” |
| --- | --- |

“Gros Manseng B”

| | “Jurançon noir N” / “Dame noire” |
| --- | --- |

“Jurançon noir N” / “Dame noire”

| | “Listan B” / “Palomino” |
| --- | --- |

“Listan B” / “Palomino”

| | “Lledoner pelut N” |
| --- | --- |

“Lledoner pelut N”

| | “Macabeu B” / “Macabeo” |
| --- | --- |

“Macabeu B” / “Macabeo”

| | “Marsanne B” |
| --- | --- |

“Marsanne B”

| | “Marselan N” |
| --- | --- |

“Marselan N”

| | “Mauzac B” |
| --- | --- |

“Mauzac B”

| | “Mauzac rose Rs” |
| --- | --- |

“Mauzac rose Rs”

| | “Merlot N” |
| --- | --- |

“Merlot N”

| | “Monarch N” |
| --- | --- |

“Monarch N”

| | “Monerac N” |
| --- | --- |

“Monerac N”

| | “Montepulciano” |
| --- | --- |

“Montepulciano”

| | “Morrastel N” / “Minustellu” / “Graciano” |
| --- | --- |

“Morrastel N” / “Minustellu” / “Graciano”

| | “Moschofilero Rs” |
| --- | --- |

“Moschofilero Rs”

| | “Mourvèdre N” / “Monastrell” |
| --- | --- |

“Mourvèdre N” / “Monastrell”

| | “Muscaris B” |
| --- | --- |

“Muscaris B”

| | “Muscat d’Alexandrie B” / “Muscat” / “Moscato” |
| --- | --- |

“Muscat d’Alexandrie B” / “Muscat” / “Moscato”

| | “Muscat de Hambourg N” / “Muscat” / “Moscato” |
| --- | --- |

“Muscat de Hambourg N” / “Muscat” / “Moscato”

| | “Muscat à petits grains blancs B” / “Muscat” / “Moscato” |
| --- | --- |

“Muscat à petits grains blancs B” / “Muscat” / “Moscato”

| | “Muscat à petits grains rouges Rg” / “Muscat” / “Moscato” |
| --- | --- |

“Muscat à petits grains rouges Rg” / “Muscat” / “Moscato”

| | “Nielluccio N” / “Nielluciu” |
| --- | --- |

“Nielluccio N” / “Nielluciu”

| | “Négrette N” |
| --- | --- |

“Négrette N”

| | “Parrellada B” |
| --- | --- |

“Parrellada B”

| | “Petit Manseng B” |
| --- | --- |

“Petit Manseng B”

| | “Petit Verdot N” |
| --- | --- |

“Petit Verdot N”

| | “Pinot blanc B” |
| --- | --- |

“Pinot blanc B”

| | “Pinot gris G” |
| --- | --- |

“Pinot gris G”

| | “Pinot noir N” |
| --- | --- |

“Pinot noir N”

| | “Piquepoul blanc B” |
| --- | --- |

“Piquepoul blanc B”

| | “Piquepoul noir N” |
| --- | --- |

“Piquepoul noir N”

| | “Portan N” |
| --- | --- |

“Portan N”

| | “Primitivo N” / “Zinfandel” |
| --- | --- |

“Primitivo N” / “Zinfandel”

| | “Prior N” |
| --- | --- |

“Prior N”

| | “Riesling B” |
| --- | --- |

“Riesling B”

| | “Roditis Rs” |
| --- | --- |

“Roditis Rs”

| | “Roussanne B” |
| --- | --- |

“Roussanne B”

| | “Saphira B” |
| --- | --- |

“Saphira B”

| | “Sauvignac” |
| --- | --- |

“Sauvignac”

| | “Sauvignon B” / “Sauvignon blanc” |
| --- | --- |

“Sauvignon B” / “Sauvignon blanc”

| | “Sauvignon gris G” / “Fié gris” |
| --- | --- |

“Sauvignon gris G” / “Fié gris”

| | “Semillon B” |
| --- | --- |

“Semillon B”

| | “Servant B” |
| --- | --- |

“Servant B”

| | “Soreli B” |
| --- | --- |

“Soreli B”

| | “Souvignier gris Rs” |
| --- | --- |

“Souvignier gris Rs”

| | “Sylvaner B” |
| --- | --- |

“Sylvaner B”

| | “Syrah N” / “Shiraz” |
| --- | --- |

“Syrah N” / “Shiraz”

| | “Tannat N” |
| --- | --- |

“Tannat N”

| | “Tempranillo N” |
| --- | --- |

“Tempranillo N”

| | “Terret blanc B” |
| --- | --- |

“Terret blanc B”

| | “Terret gris G” |
| --- | --- |

“Terret gris G”

| | “Terret noir N” |
| --- | --- |

“Terret noir N”

| | “Tourbat B” |
| --- | --- |

“Tourbat B”

| | “Touriga nacional N” |
| --- | --- |

“Touriga nacional N”

| | “Ugni blanc B” |
| --- | --- |

“Ugni blanc B”

| | “Verdejo B” |
| --- | --- |

“Verdejo B”

| | “Verdelho B” |
| --- | --- |

“Verdelho B”

| | “Vermentino B” / “Rolle” |
| --- | --- |

“Vermentino B” / “Rolle”

| | “Vidoc N” |
| --- | --- |

“Vidoc N”

| | “Villard blanc B” |
| --- | --- |

“Villard blanc B”

| | “Villard noir N” |
| --- | --- |

“Villard noir N”

| | “Viognier B” |
| --- | --- |

“Viognier B”

| | “Voltis B” |
| --- | --- |

“Voltis B”

| | “Xinomavro N” |
| --- | --- |

“Xinomavro N”

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

| 8.1. | Ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Vallée du Paradis” attiecas uz 12 komūnām Odas [Aude] departamentā, Langdokā-Rusijonā, Francijas dienvidos. “Vallée du Paradis” — Paradīzes ieleja — atrodas Korbjēru [Corbières] masīva vīnkopības reģiona sirdī, un to no Vidusjūras atdala kaļķakmens kalnu grēdas.
  Šīs teritorijas ģeoloģiskā vēsture piešķir ainavām izcilu minerālu skaistumu.
  Berra [Berre], galvenā upe, kas šķērso šos vīndārzus, secīgi nodala kaļķakmens plato un slānekļa zonas.
  Vīndārzi, kas ierīkoti 150–300 m augstumā virs jūras līmeņa, pamatā sastāv no nelieliem, gandrīz vienmēr slīpiem zemes gabaliem krūmāju (“garigu”) vidē.
  Klimats ir Vidusjūras tipa, karsts un sauss, ar bieži spēcīgiem nokrišņiem negaisa veidā, kas galvenokārt sastopami rudenī un pavasarī. Vidējais nokrišņu daudzums ir aptuveni 600 mm. Ziemeļrietumu vējš, ko sauc par Cers un kas pūš gandrīz 200 dienu gadā, ir ļoti labvēlīgs vīnogu veselībai un ļauj vīnogām ilgāk nogatavoties, lai varētu iegūt augstas kvalitātes vīnus.
  Šim reģionam, kas ir apdzīvots jau kopš senseniem laikiem, galvenokārt ir raksturīgas lauksaimniecības un kalnrūpniecības darbības. Īsta ceļu tīkla neesamība Korbjēru kalnainā masīva ierobežojumu dēļ ir likusi iedzīvotājiem ražot produkciju ar ļoti augstu pievienoto vērtību. Papildus kalnrūpniecības produktiem viņi ir ražojuši spirtus, deserta vīnus, olīveļļu un visu veidu produktus, kas saistīti ar aitkopību.
  Deviņpadsmitā gadsimta beigās, padarot ieleju pieejamu un izveidojot patiesu ceļu tīklu, lauksaimniecība ievērojami attīstījās, un vīnogulāji kļuva par galveno kultūru; vīnu tagad varēja viegli pārvietot, izmantojot jaunus transporta veidus, jo īpaši pateicoties dzelzceļam. Tā, reaģējot uz patērētāju pieprasījumu, tika sākta arī vieglāku un augļaināku vīnu ražošana.
  Tiem 1981. gada 16. martā tika piešķirta Paradīzes ielejas “Vallée du Paradis” vietējā vīna norāde (“Vin de Pays”), kuras izmantošanai jāpilda stingras ražošanas prasības.
  Ar AĢIN apzīmēto vīnu ražošanai izmantojamās vīnogu šķirnes ir pielāgotas šīs teritorijas apstākļiem — tās ir tradicionālās Vidusjūras vīna vīnogu šķirnes, tumšā “Carignan”, tumšās, gaišās un pelēcīgās “Grenache”, “Cinsaut”, “Maccabeu” un “Muscat” šķirnes.
  Aptuveni divdesmit gadu laikā vīnogu šķirņu dažādošana, galvenokārt zemes gabalos ar visdziļākajām augsnēm, ir ļāvusi stādīt vīnogu šķirnes no citiem vīndārziem, piemēram, “Merlot” un “Cot”, kā arī hibrīdās šķirnes “Chenanson” un “Caladoc”, kas šajā teritorijā ir guvušas ievērojamas platības.
  AĢIN “Vallée du Paradis” vīnu produkciju, kas sasniedz aptuveni 10 000 hl, veido lielākoties sarkanvīni (60 % produkcijas), sārtvīni (30 %) un baltvīni (10 %). Pieaug sārtvīnu ražošanas apjoms, jo īpaši bālsārtvīnu gris de gris, kas tiek iegūti galvenokārt no “Grenache gris” vīnogu šķirnes. |
| --- | --- |

8.1.

Šīs teritorijas ģeoloģiskā vēsture piešķir ainavām izcilu minerālu skaistumu.

Berra [Berre], galvenā upe, kas šķērso šos vīndārzus, secīgi nodala kaļķakmens plato un slānekļa zonas.

Vīndārzi, kas ierīkoti 150–300 m augstumā virs jūras līmeņa, pamatā sastāv no nelieliem, gandrīz vienmēr slīpiem zemes gabaliem krūmāju (“garigu”) vidē.

Klimats ir Vidusjūras tipa, karsts un sauss, ar bieži spēcīgiem nokrišņiem negaisa veidā, kas galvenokārt sastopami rudenī un pavasarī. Vidējais nokrišņu daudzums ir aptuveni 600 mm. Ziemeļrietumu vējš, ko sauc par Cers un kas pūš gandrīz 200 dienu gadā, ir ļoti labvēlīgs vīnogu veselībai un ļauj vīnogām ilgāk nogatavoties, lai varētu iegūt augstas kvalitātes vīnus.

Šim reģionam, kas ir apdzīvots jau kopš senseniem laikiem, galvenokārt ir raksturīgas lauksaimniecības un kalnrūpniecības darbības. Īsta ceļu tīkla neesamība Korbjēru kalnainā masīva ierobežojumu dēļ ir likusi iedzīvotājiem ražot produkciju ar ļoti augstu pievienoto vērtību. Papildus kalnrūpniecības produktiem viņi ir ražojuši spirtus, deserta vīnus, olīveļļu un visu veidu produktus, kas saistīti ar aitkopību.

Deviņpadsmitā gadsimta beigās, padarot ieleju pieejamu un izveidojot patiesu ceļu tīklu, lauksaimniecība ievērojami attīstījās, un vīnogulāji kļuva par galveno kultūru; vīnu tagad varēja viegli pārvietot, izmantojot jaunus transporta veidus, jo īpaši pateicoties dzelzceļam. Tā, reaģējot uz patērētāju pieprasījumu, tika sākta arī vieglāku un augļaināku vīnu ražošana.

Tiem 1981. gada 16. martā tika piešķirta Paradīzes ielejas “Vallée du Paradis” vietējā vīna norāde (“Vin de Pays”), kuras izmantošanai jāpilda stingras ražošanas prasības.

Ar AĢIN apzīmēto vīnu ražošanai izmantojamās vīnogu šķirnes ir pielāgotas šīs teritorijas apstākļiem — tās ir tradicionālās Vidusjūras vīna vīnogu šķirnes, tumšā “Carignan”, tumšās, gaišās un pelēcīgās “Grenache”, “Cinsaut”, “Maccabeu” un “Muscat” šķirnes.

Aptuveni divdesmit gadu laikā vīnogu šķirņu dažādošana, galvenokārt zemes gabalos ar visdziļākajām augsnēm, ir ļāvusi stādīt vīnogu šķirnes no citiem vīndārziem, piemēram, “Merlot” un “Cot”, kā arī hibrīdās šķirnes “Chenanson” un “Caladoc”, kas šajā teritorijā ir guvušas ievērojamas platības.

AĢIN “Vallée du Paradis” vīnu produkciju, kas sasniedz aptuveni 10 000 hl, veido lielākoties sarkanvīni (60 % produkcijas), sārtvīni (30 %) un baltvīni (10 %). Pieaug sārtvīnu ražošanas apjoms, jo īpaši bālsārtvīnu gris de gris, kas tiek iegūti galvenokārt no “Grenache gris” vīnogu šķirnes.

| 8.2. | Šī teritorija, ko šķērso Berras ielejas augšējā daļa, ieguvusi Paradīzes ielejas nosaukumu tieši tās iespaidīgo ainavu dēļ. Šis ražošanas apgabals ar nogāzēs iekoptajiem vīnogulājiem, kas stādīti seklā līdz vidēji dziļā augsnē, piešķir vīniem to oriģinalitāti.
  Šajos augsnes un klimatiskajos apstākļos visas vīnogu šķirnes katru gadu sasniedz pilnu briedumu un ļauj darināt īpaši elegantus vīnus. Tiek īstenotas modernas vīndarības metodes, lai tādējādi veicinātu maigu tanīnu ekstrakciju sarkanvīniem un optimālu temperatūras kontroli sārtvīniem un baltvīniem.
  “Vallée du Paradis” vīnkopji ir saglabājuši šī mazā reģiona vīndarības raksturu un tradīcijas.
  “Vallée du Paradis” vīnu reputācija, sakņodamās senās tradīcijās, balstās šo Korbjēru masīva kalnu nogāžu vīnogulāju īpatnībās.
  Kādreiz tik daudzveidīga, šī apgabala lauksaimniecība tagad gandrīz pilnībā koncentrējas vīnkopībā. Vīndārzu saliņas iezīmē ainavu un piešķir tai savu identitāti; vīnkopjiem ir būtiska loma šī reģiona pārvaldībā, jo vīnogulāji un piebraucamie ceļi ir labākie līdzekļi cīņā pret ugunsgrēkiem, kas katru gadu apdraud šo augsta riska teritoriju.
  Tā noteikti ir šī cilvēka un dabas sinerģija, kas piesaista arvien vairāk tūristu spēcīgas un saglabātas dabas ainavas meklējumos. Vīna tūrisms tādējādi ļauj atklāt “Vallée du Paradis” vīnus, veicina to reputāciju un vērtības pieaugumu, kā arī piesaista ieguldījumus, kas nepieciešami šīs unikālās vīnkopības uzturēšanai. |
| --- | --- |

8.2.

Šajos augsnes un klimatiskajos apstākļos visas vīnogu šķirnes katru gadu sasniedz pilnu briedumu un ļauj darināt īpaši elegantus vīnus. Tiek īstenotas modernas vīndarības metodes, lai tādējādi veicinātu maigu tanīnu ekstrakciju sarkanvīniem un optimālu temperatūras kontroli sārtvīniem un baltvīniem.

“Vallée du Paradis” vīnkopji ir saglabājuši šī mazā reģiona vīndarības raksturu un tradīcijas.

“Vallée du Paradis” vīnu reputācija, sakņodamās senās tradīcijās, balstās šo Korbjēru masīva kalnu nogāžu vīnogulāju īpatnībās.

Kādreiz tik daudzveidīga, šī apgabala lauksaimniecība tagad gandrīz pilnībā koncentrējas vīnkopībā. Vīndārzu saliņas iezīmē ainavu un piešķir tai savu identitāti; vīnkopjiem ir būtiska loma šī reģiona pārvaldībā, jo vīnogulāji un piebraucamie ceļi ir labākie līdzekļi cīņā pret ugunsgrēkiem, kas katru gadu apdraud šo augsta riska teritoriju.

Tā noteikti ir šī cilvēka un dabas sinerģija, kas piesaista arvien vairāk tūristu spēcīgas un saglabātas dabas ainavas meklējumos. Vīna tūrisms tādējādi ļauj atklāt “Vallée du Paradis” vīnus, veicina to reputāciju un vērtības pieaugumu, kā arī piesaista ieguldījumus, kas nepieciešami šīs unikālās vīnkopības uzturēšanai.

9.   Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Marķējums

Tiesiskais regulējums:

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

Papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts:

Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Vallée du Paradis” var papildināt ar vienas vai vairāku vīnogu šķirņu nosaukumiem.

Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Vallée du Paradis” var papildināt ar norādi “primeur” (“agrīnais” — pildīts pudelē pirms pavasara iestāšanās) vai “nouveau” (“jaunais” — pildīts pudelē pirms nākamās ražas).

Ja norādi “Indication géographique protégée” (“Aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde”) aizstāj ar tradicionālo norādi “Vin de pays” (“Vietējais vīns”), marķējumā iekļauj Eiropas Savienības AĢIN logotipu.

Tiešās apkaimes apgabals

Tiesiskais regulējums:

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

Atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts:

Tiešās apkaimes apgabalu, kas noteikts, paredzot atkāpi attiecībā uz vinifikāciju un vīna gatavošanu, vīniem, kuri apzīmēti ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Vallée du Paradis”, veido tālāk norādītās komūnas, kuras robežojas ar noteikto ģeogrāfisko apgabalu (pamatojoties uz oficiālā administratīvi teritoriālo vienību klasifikatora 2022. gada 1. janvāra datiem).

Odas [Aude] departamentā:

Albières, Argens-Minervois, Arquettes-en-Val, Auriac, Bouisse, Boutenac, Camplong-d'Aude, Castelnau-d'Aude, Caunettes-en-Val, Caves, Conilhac-Corbières, Cruscades, Cucugnan, Davejean, Dernacueillette, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Escales, Fabrezan, Fajac-en-Val, Félines-Termenès, Ferrals-les-Corbière, Feuilla, Fitou, Fontcouverte, Homps, La Palme, Labastide-en-Val, Lagrasse , Lairière, Lanet, Laroque-de-Fa, Leucate, Lézignan-Corbières, Luc-sur-Orbieu, Maisons, Massac, Mayronnes, Montbrun-des-Corbières, Montgaillard, Montjoi, Montlaur, Montséret, Mouthoumet, Ornaisons, Padern, Palairac, Paziols, Peyriac-de-Mer, Portel-des-Corbières, Port-la-Nouvelle, Pradelles-en-Val, Ribaute, Rieux-en-Val, Roquefort-des-Corbières, Rouffiac-des-Corbières, Saint-André-de-Roquelongue, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Saint-Martin-des-Puits, Saint-Pierre-des-Champs, Salza, Serviès-en-Val, Sigean, Soulatgé, Talairan, Taurize, Termes, Thézan-des-Corbières, Tournissan, Tourouzelle, Treilles, Tuchan, Vignevieille, Villar-en-Val, Villerouge-Termenès, Villetritouls.

Austrumpireneju [Pyrénées Orientales] departamentā:

Cases-de-Pène, Espira-de-l'Agly, Opoul-Périllos, Peyrestortes, Pia, Rivesaltes, Salses-le-Château, Vingrau.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-25f27181-8b76-4251-9727-cb15d0f84997

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---