# Uradni list C 149/28.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 149 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6628. april 2023 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 149

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6628. april 2023

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2022–2023Seje: 17.–20. oktobra 2022
  Sprejeta besedila z dne 18. oktobra 2022 o razrešnici za proračunsko leto 2020 so bila objavljena v
  UL L 45, 14.2.2023 .
  SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2022–2023Seje: 17.–20. oktobra 2022
  Sprejeta besedila z dne 18. oktobra 2022 o razrešnici za proračunsko leto 2020 so bila objavljena v
  UL L 45, 14.2.2023 .
  SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Sprejeta besedila z dne 18. oktobra 2022 o razrešnici za proračunsko leto 2020 so bila objavljena v

UL L 45, 14.2.2023 .

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | torek 18. oktobra 2022 |
| 2023/C 149/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. oktobra 2022 o Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2022/1480 z dne 7. septembra 2022 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi 2-fenilfenol (vključno s solmi, kot je natrijeva sol), 8-hidroksikinolin, amidosulfuron, bensulfuron, bifenoks, klormekvat, klorotoluron, klofentezin, klomazon, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, dimetaklor, esfenvalerat, etofenproks, fenoksaprop-P, fenpropidin, fenpirazamin, fludioksonil, flufenacet, flumetralin, fostiazat, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, parafinska olja, parafinsko olje, penkonazol, pikloram, proheksadion, propakvizafop, prosulfokarb, kvizalofop-P-etil, kvizalofop-P-tefuril, natrijev 5-nitrogvajakolat, natrijev o-nitrofenolat, natrijev p-nitrofenolat, žveplo, tebufenpirad, tetrakonazol, trialat, triflusulfuron in tritosulfuron (2022/2785(RSP)) | 2 |
| 2023/C 149/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. oktobra 2022 o pristopu Romunije in Bolgarije v schengensko območje (2022/2852(RSP)) | 11 |
| | četrtek 20. oktobra 2022 |
| 2023/C 149/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2022 o stanju pravne države na Malti pet let po umoru Daphne Caruana Galizia (2022/2866(RSP)) | 15 |
| 2023/C 149/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2022 o povečanju kaznivih dejanj iz sovraštva proti osebam LGBTIQ+ v Evropi in nedavni homofobni umor na Slovaškem (2022/2894(RSP)) | 22 |
| 2023/C 149/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2022 o konferenci OZN o podnebnih spremembah 2022 v Šarm el Šejku v Egiptu (COP27) (2022/2673(RSP)) | 28 |
| 2023/C 149/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2022 o solidarnosti z Ukrajino na področju kulture in skupnem mehanizmu za odzivanje na izredne razmere za okrevanje kulturnega sektorja v Evropi (2022/2759(RSP)) | 52 |
| 2023/C 149/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2022 o razmerah v Burkini Faso po državnem udaru (2022/2865(RSP)) | 55 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

torek 18. oktobra 2022

2023/C 149/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. oktobra 2022 o Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2022/1480 z dne 7. septembra 2022 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi 2-fenilfenol (vključno s solmi, kot je natrijeva sol), 8-hidroksikinolin, amidosulfuron, bensulfuron, bifenoks, klormekvat, klorotoluron, klofentezin, klomazon, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, dimetaklor, esfenvalerat, etofenproks, fenoksaprop-P, fenpropidin, fenpirazamin, fludioksonil, flufenacet, flumetralin, fostiazat, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, parafinska olja, parafinsko olje, penkonazol, pikloram, proheksadion, propakvizafop, prosulfokarb, kvizalofop-P-etil, kvizalofop-P-tefuril, natrijev 5-nitrogvajakolat, natrijev o-nitrofenolat, natrijev p-nitrofenolat, žveplo, tebufenpirad, tetrakonazol, trialat, triflusulfuron in tritosulfuron (2022/2785(RSP))

2

2023/C 149/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. oktobra 2022 o pristopu Romunije in Bolgarije v schengensko območje (2022/2852(RSP))

11

četrtek 20. oktobra 2022

2023/C 149/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2022 o stanju pravne države na Malti pet let po umoru Daphne Caruana Galizia (2022/2866(RSP))

15

2023/C 149/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2022 o povečanju kaznivih dejanj iz sovraštva proti osebam LGBTIQ+ v Evropi in nedavni homofobni umor na Slovaškem (2022/2894(RSP))

22

2023/C 149/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2022 o konferenci OZN o podnebnih spremembah 2022 v Šarm el Šejku v Egiptu (COP27) (2022/2673(RSP))

28

2023/C 149/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2022 o solidarnosti z Ukrajino na področju kulture in skupnem mehanizmu za odzivanje na izredne razmere za okrevanje kulturnega sektorja v Evropi (2022/2759(RSP))

52

2023/C 149/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2022 o razmerah v Burkini Faso po državnem udaru (2022/2865(RSP))

55

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | torek 18. oktobra 2022 |
| 2023/C 149/08 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 18. oktobra 2022 o imenovanju Laime Liucije Andrikienė za članico Računskega sodišča (C9-0301/2022 – 2022/0807(NLE)) | 60 |
| 2023/C 149/09 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. oktobra 2022 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 805/2004 glede uporabe regulativnega postopka s pregledom za prilagoditev členu 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (09279/1/2022 – C9-0282/2022 – 2016/0399(COD)) | 61 |
| 2023/C 149/10 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. oktobra 2022 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (COM(2022)0241 – C9-0199/2022 – 2022/0165(NLE)) | 62 |
| | sreda 19. oktobra 2022 |
| 2023/C 149/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. oktobra 2022 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 4/2022 za proračunsko leto 2022: posodobitev prihodkov (lastna sredstva) in druge tehnične prilagoditve (12623/2022 – C9-0317/2022 – 2022/0211(BUD)) | 107 |
| 2023/C 149/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. oktobra 2022 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2023 (12108/2022 – C9-0306/2022 – 2022/0212(BUD)) | 109 |
| 2023/C 149/13 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 19. oktobra 2022, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi obnovljivih in nizkoogljičnih goriv v pomorskem prevozu ter spremembi Direktive 2009/16/ES (COM(2021)0562 – C9-0333/2021 – 2021/0210(COD)) | 125 |
| 2023/C 149/14 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 19. oktobra 2022, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva ter razveljavitvi Direktive 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2021)0559 – C9-0331/2021 – 2021/0223(COD)) | 199 |
| | četrtek 20. oktobra 2022 |
| 2023/C 149/15 | P9_TA(2022)0369Posebne določbe za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020 po motnjah pri izvajanju programov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov (COM(2022)0362 – C9-0289/2022 – 2022/0227(COD))P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov | 299 |
| 2023/C 149/16 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 20. oktobra 2022, o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o nepriznavanju ruskih potnih listin, izdanih v zasedenih tujih regijah (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD))[Sprememba 1] | 300 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

torek 18. oktobra 2022

2023/C 149/08

Sklep Evropskega parlamenta z dne 18. oktobra 2022 o imenovanju Laime Liucije Andrikienė za članico Računskega sodišča (C9-0301/2022 – 2022/0807(NLE))

60

2023/C 149/09

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. oktobra 2022 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 805/2004 glede uporabe regulativnega postopka s pregledom za prilagoditev členu 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (09279/1/2022 – C9-0282/2022 – 2016/0399(COD))

61

2023/C 149/10

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. oktobra 2022 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (COM(2022)0241 – C9-0199/2022 – 2022/0165(NLE))

62

sreda 19. oktobra 2022

2023/C 149/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. oktobra 2022 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 4/2022 za proračunsko leto 2022: posodobitev prihodkov (lastna sredstva) in druge tehnične prilagoditve (12623/2022 – C9-0317/2022 – 2022/0211(BUD))

107

2023/C 149/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. oktobra 2022 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2023 (12108/2022 – C9-0306/2022 – 2022/0212(BUD))

109

2023/C 149/13

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 19. oktobra 2022, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi obnovljivih in nizkoogljičnih goriv v pomorskem prevozu ter spremembi Direktive 2009/16/ES (COM(2021)0562 – C9-0333/2021 – 2021/0210(COD))

125

2023/C 149/14

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 19. oktobra 2022, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva ter razveljavitvi Direktive 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2021)0559 – C9-0331/2021 – 2021/0223(COD))

199

četrtek 20. oktobra 2022

2023/C 149/15

P9_TA(2022)0369Posebne določbe za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020 po motnjah pri izvajanju programov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov (COM(2022)0362 – C9-0289/2022 – 2022/0227(COD))P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov

299

2023/C 149/16

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 20. oktobra 2022, o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o nepriznavanju ruskih potnih listin, izdanih v zasedenih tujih regijah (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD))[Sprememba 1]

300

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

28.4.2023

| 28.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 149/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 149/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2022–2023

Seje: 17.–20. oktobra 2022

Sprejeta besedila z dne 18. oktobra 2022 o razrešnici za proračunsko leto 2020 so bila objavljena v

  UL L 45, 14.2.2023.

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

torek 18. oktobra 2022

| 28.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 149/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 149/2

---

P9_TA(2022)0363

Aktivne snovi, vključno z 8-hidroksikinolinom, klorotoluronom in difenokonazolom

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. oktobra 2022 o Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2022/1480 z dne 7. septembra 2022 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi 2-fenilfenol (vključno s solmi, kot je natrijeva sol), 8-hidroksikinolin, amidosulfuron, bensulfuron, bifenoks, klormekvat, klorotoluron, klofentezin, klomazon, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, dimetaklor, esfenvalerat, etofenproks, fenoksaprop-P, fenpropidin, fenpirazamin, fludioksonil, flufenacet, flumetralin, fostiazat, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, parafinska olja, parafinsko olje, penkonazol, pikloram, proheksadion, propakvizafop, prosulfokarb, kvizalofop-P-etil, kvizalofop-P-tefuril, natrijev 5-nitrogvajakolat, natrijev o-nitrofenolat, natrijev p-nitrofenolat, žveplo, tebufenpirad, tetrakonazol, trialat, triflusulfuron in tritosulfuron (2022/2785(RSP))

(2023/C 149/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2022/1480 z dne 7. septembra 2022 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi 2-fenilfenol (vključno s solmi, kot je natrijeva sol), 8-hidroksikinolin, amidosulfuron, bensulfuron, bifenoks, klormekvat, klorotoluron, klofentezin, klomazon, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, dimetaklor, esfenvalerat, etofenproks, fenoksaprop-P, fenpropidin, fenpirazamin, fludioksonil, flufenacet, flumetralin, fostiazat, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, parafinska olja, parafinsko olje, penkonazol, pikloram, proheksadion, propakvizafop, prosulfokarb, kvizalofop-P-etil, kvizalofop-P-tefuril, natrijev 5-nitrogvajakolat, natrijev o-nitrofenolat, natrijev p-nitrofenolat, žveplo, tebufenpirad, tetrakonazol, trialat, triflusulfuron in tritosulfuron (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2022/1480 z dne 7. septembra 2022 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi 2-fenilfenol (vključno s solmi, kot je natrijeva sol), 8-hidroksikinolin, amidosulfuron, bensulfuron, bifenoks, klormekvat, klorotoluron, klofentezin, klomazon, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, dimetaklor, esfenvalerat, etofenproks, fenoksaprop-P, fenpropidin, fenpirazamin, fludioksonil, flufenacet, flumetralin, fostiazat, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, parafinska olja, parafinsko olje, penkonazol, pikloram, proheksadion, propakvizafop, prosulfokarb, kvizalofop-P-etil, kvizalofop-P-tefuril, natrijev 5-nitrogvajakolat, natrijev o-nitrofenolat, natrijev p-nitrofenolat, žveplo, tebufenpirad, tetrakonazol, trialat, triflusulfuron in tritosulfuron (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (2), zlasti člena 17, prvi odstavek, in člena 21 Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (2), zlasti člena 17, prvi odstavek, in člena 21 Uredbe,

| — | ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/408 z dne 11. marca 2015 o izvajanju člena 80(7) Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in pripravi seznama kandidatk za zamenjavo (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/408 z dne 11. marca 2015 o izvajanju člena 80(7) Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in pripravi seznama kandidatk za zamenjavo (3),

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2018 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 o fitofarmacevtskih sredstvih (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2018 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 o fitofarmacevtskih sredstvih (5),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 10. oktobra 2019, 26. novembra 2020 in 6. oktobra 2021, v katerih je nasprotoval prejšnjim podaljšanjem obdobja odobritve aktivnih snovi klorotoluron in difenokonazol (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 10. oktobra 2019, 26. novembra 2020 in 6. oktobra 2021, v katerih je nasprotoval prejšnjim podaljšanjem obdobja odobritve aktivnih snovi klorotoluron in difenokonazol (6),

| — | ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| A. | ker je bila aktivna snov 8-hidroksikinolin odobrena v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009, in sicer z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 993/2011 (7); |
| --- | --- |

A.

ker je bila aktivna snov 8-hidroksikinolin odobrena v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009, in sicer z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 993/2011 (7);

| B. | ker je bila aktivna snov klorotoluron 1. marca 2006 z Direktivo Komisije 2005/53/ES (8) vključena v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS (9) in se šteje, da je odobrena v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009, postopek za obnovitev odobritve klorotolurona v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 844/2012 (10) pa teče že od leta 2013; |
| --- | --- |

B.

ker je bila aktivna snov klorotoluron 1. marca 2006 z Direktivo Komisije 2005/53/ES (8) vključena v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS (9) in se šteje, da je odobrena v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009, postopek za obnovitev odobritve klorotolurona v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 844/2012 (10) pa teče že od leta 2013;

| C. | ker je bila aktivna snov difenokonazol 1. januarja 2009 z Direktivo Komisije 2008/69/ES (11) vključena v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS in se šteje, da je odobrena v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009; |
| --- | --- |

C.

ker je bila aktivna snov difenokonazol 1. januarja 2009 z Direktivo Komisije 2008/69/ES (11) vključena v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS in se šteje, da je odobrena v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009;

| D. | ker je bilo obdobje odobritve 8-hidroksikinolina z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1449 (12) že podaljšano za eno leto, zdaj pa se je z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/1480 spet podaljšalo, in sicer do 31. decembra 2023; |
| --- | --- |

D.

ker je bilo obdobje odobritve 8-hidroksikinolina z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1449 (12) že podaljšano za eno leto, zdaj pa se je z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/1480 spet podaljšalo, in sicer do 31. decembra 2023;

| E. | ker je bilo obdobje odobritve klorotolurona z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 533/2013 (13) že podaljšano za eno leto in nato od leta 2017 večkrat za eno leto z izvedbenimi uredbami Komisije (EU) 2017/1511 (14), (EU) 2018/1262 (15), (EU) 2019/1589 (16), (EU) 2020/1511 (17), (EU) 2021/1449 zdaj pa se je z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/1480 spet podaljšalo za eno leto, in sicer do 31. oktobra 2023, kar je že sedmo podaljšanje prvotnega obdobja odobritve; |
| --- | --- |

E.

ker je bilo obdobje odobritve klorotolurona z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 533/2013 (13) že podaljšano za eno leto in nato od leta 2017 večkrat za eno leto z izvedbenimi uredbami Komisije (EU) 2017/1511 (14), (EU) 2018/1262 (15), (EU) 2019/1589 (16), (EU) 2020/1511 (17), (EU) 2021/1449 zdaj pa se je z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/1480 spet podaljšalo za eno leto, in sicer do 31. oktobra 2023, kar je že sedmo podaljšanje prvotnega obdobja odobritve;

| F. | ker je bilo obdobje odobritve difenokonazola z izvedbenimi uredbami Komisije (EU) 2019/1589, (EU) 2020/1511 in (EU) 2021/1449 že trikrat podaljšano za eno leto, zdaj pa se je z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/1480 spet podaljšalo, in sicer do 31. decembra 2023; |
| --- | --- |

F.

ker je bilo obdobje odobritve difenokonazola z izvedbenimi uredbami Komisije (EU) 2019/1589, (EU) 2020/1511 in (EU) 2021/1449 že trikrat podaljšano za eno leto, zdaj pa se je z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/1480 spet podaljšalo, in sicer do 31. decembra 2023;

| G. | ker Komisija ni pojasnila razlogov za podaljšanje in je navedla le, „da se bo odobritev navedenih aktivnih snovi verjetno iztekla, preden bo sprejeta odločitev o obnovitvi njihove odobritve, saj se je ocenjevanje teh snovi zavleklo iz razlogov, na katere vlagatelji ne morejo vplivati“; |
| --- | --- |

G.

ker Komisija ni pojasnila razlogov za podaljšanje in je navedla le, „da se bo odobritev navedenih aktivnih snovi verjetno iztekla, preden bo sprejeta odločitev o obnovitvi njihove odobritve, saj se je ocenjevanje teh snovi zavleklo iz razlogov, na katere vlagatelji ne morejo vplivati“;

8- hidroksikinolin

| H. | ker je Odbor za oceno tveganja pri Evropski agenciji za kemikalije izdal mnenje, da bi bilo treba 8-hidroksikinolin uvrstiti v skupino strupenosti za razmnoževanje 1B (18); |
| --- | --- |

H.

ker je Odbor za oceno tveganja pri Evropski agenciji za kemikalije izdal mnenje, da bi bilo treba 8-hidroksikinolin uvrstiti v skupino strupenosti za razmnoževanje 1B (18);

| I. | ker je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) leta 2016 pri strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z 8-hidroksikinolinom ugotovila, da primanjkuje več podatkov v zvezi z dvema ključnima področjema: po eni strani je treba 8-hidroksikinolin uvrstiti v skupino strupenosti za razmnoževanje 1B; po drugi pa snov ne bi izpolnjevala nobene od začasnih določb teh meril za odobritev (točka 3.6.5 glede zdravja ljudi za obravnavo lastnosti endokrinih motilcev), saj so bili v razpoložljivih študijah (19) skupaj z razvrstitvijo ugotovljeni škodljivi učinki na endokrine organe; |
| --- | --- |

I.

ker je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) leta 2016 pri strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z 8-hidroksikinolinom ugotovila, da primanjkuje več podatkov v zvezi z dvema ključnima področjema: po eni strani je treba 8-hidroksikinolin uvrstiti v skupino strupenosti za razmnoževanje 1B; po drugi pa snov ne bi izpolnjevala nobene od začasnih določb teh meril za odobritev (točka 3.6.5 glede zdravja ljudi za obravnavo lastnosti endokrinih motilcev), saj so bili v razpoložljivih študijah (19) skupaj z razvrstitvijo ugotovljeni škodljivi učinki na endokrine organe;

| J. | ker je bil 8-hidroksikinolin leta 2017 z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/2065 (20) uvrščen na seznam snovi, ki bi jih bilo morda treba nadomestiti, saj se šteje, da ima lastnosti endokrinih motilcev, ki lahko škodljivo vplivajo na ljudi, in ker je v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (21) uvrščen kot strupen za razmnoževanje iz skupine 1B; |
| --- | --- |

J.

ker je bil 8-hidroksikinolin leta 2017 z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/2065 (20) uvrščen na seznam snovi, ki bi jih bilo morda treba nadomestiti, saj se šteje, da ima lastnosti endokrinih motilcev, ki lahko škodljivo vplivajo na ljudi, in ker je v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (21) uvrščen kot strupen za razmnoževanje iz skupine 1B;

Klorotoluron

| K. | ker klorotoluron v skladu z usklajeno razvrstitvijo iz Uredbe (ES) št. 1272/2008 sodi med snovi, ki so zelo strupene za vodne organizme, snovi, ki so zelo strupene za vodne organizme in imajo dolgotrajne učinke, snovi, za katere se sumi, da povzročajo raka (Carc. 2), in snovi, za katere se sumi, da škodijo nerojenim otrokom (Repr. 2); |
| --- | --- |

K.

ker klorotoluron v skladu z usklajeno razvrstitvijo iz Uredbe (ES) št. 1272/2008 sodi med snovi, ki so zelo strupene za vodne organizme, snovi, ki so zelo strupene za vodne organizme in imajo dolgotrajne učinke, snovi, za katere se sumi, da povzročajo raka (Carc. 2), in snovi, za katere se sumi, da škodijo nerojenim otrokom (Repr. 2);

| L. | ker klorotoluronu v znanstvenih publikacijah pripisujejo lastnosti endokrinih motilcev (22); |
| --- | --- |

L.

ker klorotoluronu v znanstvenih publikacijah pripisujejo lastnosti endokrinih motilcev (22);

| M. | ker je bil klorotoluron leta 2015 z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/408 uvrščen na seznam kandidatk za zamenjavo, saj naj bi imel lastnosti endokrinih motilcev, ki lahko škodljivo vplivajo na ljudi, in izpolnjuje merila, na podlagi katerih se lahko šteje za obstojno in strupeno snov; |
| --- | --- |

M.

ker je bil klorotoluron leta 2015 z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/408 uvrščen na seznam kandidatk za zamenjavo, saj naj bi imel lastnosti endokrinih motilcev, ki lahko škodljivo vplivajo na ljudi, in izpolnjuje merila, na podlagi katerih se lahko šteje za obstojno in strupeno snov;

| N. | ker je Parlament v resolucijah z dne 10. oktobra 2019, 26. novembra 2020 in 6. oktobra 2021 nasprotoval že prejšnjemu podaljšanju obdobja odobritve klorotolurona; |
| --- | --- |

N.

ker je Parlament v resolucijah z dne 10. oktobra 2019, 26. novembra 2020 in 6. oktobra 2021 nasprotoval že prejšnjemu podaljšanju obdobja odobritve klorotolurona;

| O. | ker se Komisija v odgovoru (23) na prejšnje nasprotovanje podaljšanju odobritve klorotolurona sklicuje le na študijo, na kateri temelji ocena učinka, izvedena še pred sprejetjem Uredbe Komisije (EU) 2018/605 (24), in v kateri klorotoluron ni bil opredeljen kot potencialni endokrini motilec, ne priznava pa, da je zaradi te študije klorotoluron ostal na seznamu kandidatk za zamenjavo; |
| --- | --- |

O.

ker se Komisija v odgovoru (23) na prejšnje nasprotovanje podaljšanju odobritve klorotolurona sklicuje le na študijo, na kateri temelji ocena učinka, izvedena še pred sprejetjem Uredbe Komisije (EU) 2018/605 (24), in v kateri klorotoluron ni bil opredeljen kot potencialni endokrini motilec, ne priznava pa, da je zaradi te študije klorotoluron ostal na seznamu kandidatk za zamenjavo;

| P. | ker je Komisija po sprejetju Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/2100 (25) in Uredbe (EU) 2018/605 agencijama EFSA in ECHA naročila, naj pripravita usklajene smernice, da se bodo pri ocenjevanju biocidov in pesticidov v Uniji dosledno uporabljala merila, ki jih je Unija sprejela za endokrine motilce; ker so bile te smernice, ki vključujejo nove teste OECD, objavljene junija 2018 (26), ne uporabljajo pa se za oceno, ali ima klorotoluron lastnosti endokrinih motilcev; |
| --- | --- |

P.

ker je Komisija po sprejetju Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/2100 (25) in Uredbe (EU) 2018/605 agencijama EFSA in ECHA naročila, naj pripravita usklajene smernice, da se bodo pri ocenjevanju biocidov in pesticidov v Uniji dosledno uporabljala merila, ki jih je Unija sprejela za endokrine motilce; ker so bile te smernice, ki vključujejo nove teste OECD, objavljene junija 2018 (26), ne uporabljajo pa se za oceno, ali ima klorotoluron lastnosti endokrinih motilcev;

| Q. | ker torej klorotoluron ni bil ustrezno ocenjen, da bi lahko zatrdili, da ne šteje več za endokrinega motilca; |
| --- | --- |

Q.

ker torej klorotoluron ni bil ustrezno ocenjen, da bi lahko zatrdili, da ne šteje več za endokrinega motilca;

| R. | ker bi moral biti v zvezi s klorotoluronom osnutek poročila o oceni obnovitve njegove odobritve predložen do leta 2016, a je bil predložen šele tri leta pozneje, tj. leta 2019, EFSA pa ga do zdaj, ko so pretekla nadaljnja tri leta, očitno še vedno ni preučila; |
| --- | --- |

R.

ker bi moral biti v zvezi s klorotoluronom osnutek poročila o oceni obnovitve njegove odobritve predložen do leta 2016, a je bil predložen šele tri leta pozneje, tj. leta 2019, EFSA pa ga do zdaj, ko so pretekla nadaljnja tri leta, očitno še vedno ni preučila;

Difenokonazol

| S. | ker obstaja sum, da difenokonazol, ne glede na to, ali se uporablja samostojno ali v kombinaciji z različnimi azoli, na primer s penkonazolom, povzroča odpornost glivičnega seva Aspergillus fumigatus proti triazolom (27); |
| --- | --- |

S.

ker obstaja sum, da difenokonazol, ne glede na to, ali se uporablja samostojno ali v kombinaciji z različnimi azoli, na primer s penkonazolom, povzroča odpornost glivičnega seva Aspergillus fumigatus proti triazolom (27);

| T. | ker odpornost glivičnega seva Aspergillus fumigatus proti triazolom vse bolj ogroža javno zdravje (28); ker podatki iz več študij (29) prepričljivo kažejo, da je neuspešnost zdravljenja bolnikov, ki še nikoli prej niso bili zdravljeni z azoli, posledica prav izpostavljenosti azolom iz kmetijstva; |
| --- | --- |

T.

ker odpornost glivičnega seva Aspergillus fumigatus proti triazolom vse bolj ogroža javno zdravje (28); ker podatki iz več študij (29) prepričljivo kažejo, da je neuspešnost zdravljenja bolnikov, ki še nikoli prej niso bili zdravljeni z azoli, posledica prav izpostavljenosti azolom iz kmetijstva;

| U. | ker je bila četrtina bolnikov, sprejetih v intenzivno nego zaradi zdravstvenih težav, povezanih s covidom-19, okužena z Aspergillus fumigatus, in pri 15 % od njih je bila ugotovljena okužba z odporno različico tega glivičnega seva; ker teh bolnikov skoraj ni mogoče zdraviti, njihova stopnja preživetja pa je ocenjena samo na 20 % (30); |
| --- | --- |

U.

ker je bila četrtina bolnikov, sprejetih v intenzivno nego zaradi zdravstvenih težav, povezanih s covidom-19, okužena z Aspergillus fumigatus, in pri 15 % od njih je bila ugotovljena okužba z odporno različico tega glivičnega seva; ker teh bolnikov skoraj ni mogoče zdraviti, njihova stopnja preživetja pa je ocenjena samo na 20 % (30);

| V. | ker je podaljšanje obdobja odobritve snovi, ki povzročajo odpornost proti protiglivičnim zdravilom, z zdravstvenega vidika nesprejemljivo; |
| --- | --- |

V.

ker je podaljšanje obdobja odobritve snovi, ki povzročajo odpornost proti protiglivičnim zdravilom, z zdravstvenega vidika nesprejemljivo;

Splošni premisleki v zvezi s podaljšanjem obdobja odobritve

| W. | ker je namen Uredbe (ES) št. 1107/2009 zagotoviti visoko raven varovanja zdravja ljudi in živali ter okolja ter hkrati ohraniti konkurenčnost kmetijstva Unije; ker bi bilo treba posebno pozornost nameniti zaščiti ranljivih skupin prebivalstva, vključno z nosečnicami, dojenčki in otroki; |
| --- | --- |

W.

ker je namen Uredbe (ES) št. 1107/2009 zagotoviti visoko raven varovanja zdravja ljudi in živali ter okolja ter hkrati ohraniti konkurenčnost kmetijstva Unije; ker bi bilo treba posebno pozornost nameniti zaščiti ranljivih skupin prebivalstva, vključno z nosečnicami, dojenčki in otroki;

| X. | ker bi bilo treba uporabljati previdnostno načelo in ker je v Uredbi (ES) št. 1107/2009 navedeno, da bi se smele snovi vključiti v fitofarmacevtska sredstva le takrat, kadar se dokaže, da nedvomno koristijo rastlinski pridelavi, in se ne pričakuje, da bi imele kakršen koli škodljiv vpliv na zdravje ljudi ali živali ali kakršen koli nesprejemljiv vpliv na okolje; |
| --- | --- |

X.

ker bi bilo treba uporabljati previdnostno načelo in ker je v Uredbi (ES) št. 1107/2009 navedeno, da bi se smele snovi vključiti v fitofarmacevtska sredstva le takrat, kadar se dokaže, da nedvomno koristijo rastlinski pridelavi, in se ne pričakuje, da bi imele kakršen koli škodljiv vpliv na zdravje ljudi ali živali ali kakršen koli nesprejemljiv vpliv na okolje;

| Y. | ker je v Uredbi (EU) št. 1107/2007 navedeno tudi, da bi moralo biti obdobje odobritve aktivnih snovi zaradi varnosti časovno omejeno; ker bi moralo biti obdobje odobritve sorazmerno z možnimi tveganji, povezanimi z uporabo teh snovi, kar pa v tem primeru očitno ni bilo upoštevano; |
| --- | --- |

Y.

ker je v Uredbi (EU) št. 1107/2007 navedeno tudi, da bi moralo biti obdobje odobritve aktivnih snovi zaradi varnosti časovno omejeno; ker bi moralo biti obdobje odobritve sorazmerno z možnimi tveganji, povezanimi z uporabo teh snovi, kar pa v tem primeru očitno ni bilo upoštevano;

| Z. | ker se člen 17 Uredbe (ES) št. 1107/2009 ne sme razumeti, kot da dovoljuje podaljšanje obdobja odobritve aktivne snovi za nedoločen čas, temveč ga gre razumeti tako, da določa omejeno in izjemno podaljšanje za nekaj mesecev oziroma največ eno leto, da ne bi prišlo do prekinitve trženja in prodaje fitofarmacevtskih sredstev, pri čemer je treba ustrezno spoštovati zahtevo po doseganju visoke ravni varovanja zdravja ljudi in okolja, kar je glavni cilj Uredbe (ES) št. 1107/2009 in hkrati temeljno načelo iz primarne zakonodaje Unije, in sicer členov 35 in 37 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter členov 168 in 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

Z.

ker se člen 17 Uredbe (ES) št. 1107/2009 ne sme razumeti, kot da dovoljuje podaljšanje obdobja odobritve aktivne snovi za nedoločen čas, temveč ga gre razumeti tako, da določa omejeno in izjemno podaljšanje za nekaj mesecev oziroma največ eno leto, da ne bi prišlo do prekinitve trženja in prodaje fitofarmacevtskih sredstev, pri čemer je treba ustrezno spoštovati zahtevo po doseganju visoke ravni varovanja zdravja ljudi in okolja, kar je glavni cilj Uredbe (ES) št. 1107/2009 in hkrati temeljno načelo iz primarne zakonodaje Unije, in sicer členov 35 in 37 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter členov 168 in 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| AA. | ker je to, kako Komisija v tem trenutku razlaga člen 17 Uredbe (ES) št. 1107/2009, v nasprotju s splošnimi cilji navedene uredbe in namero sozakonodajalcev; |
| --- | --- |

AA.

ker je to, kako Komisija v tem trenutku razlaga člen 17 Uredbe (ES) št. 1107/2009, v nasprotju s splošnimi cilji navedene uredbe in namero sozakonodajalcev;

| AB. | ker imajo Komisija in države članice možnost in odgovornost, da v primeru ugotovljenih možnih škodljivih učinkov na zdravje, ki sicer še niso znanstveno potrjeni, ukrepajo v skladu s previdnostnim načelom, in sicer da sprejmejo začasne ukrepe za obvladovanje tveganja, ki so potrebni za visoko raven varovanja zdravja ljudi; |
| --- | --- |

AB.

ker imajo Komisija in države članice možnost in odgovornost, da v primeru ugotovljenih možnih škodljivih učinkov na zdravje, ki sicer še niso znanstveno potrjeni, ukrepajo v skladu s previdnostnim načelom, in sicer da sprejmejo začasne ukrepe za obvladovanje tveganja, ki so potrebni za visoko raven varovanja zdravja ljudi;

| AC. | ker je, konkretno, v členu 21 Uredbe (ES) št. 1107/2009 določeno, da lahko Komisija kadar koli pregleda odobritev aktivne snovi, zlasti če glede na nova znanstvena in tehnična spoznanja meni, da obstajajo znaki, da snov ne izpolnjuje več meril za odobritev iz člena 4 navedene uredbe, in ker lahko ta pregled privede do preklica ali spremembe odobritve snovi; |
| --- | --- |

AC.

ker je, konkretno, v členu 21 Uredbe (ES) št. 1107/2009 določeno, da lahko Komisija kadar koli pregleda odobritev aktivne snovi, zlasti če glede na nova znanstvena in tehnična spoznanja meni, da obstajajo znaki, da snov ne izpolnjuje več meril za odobritev iz člena 4 navedene uredbe, in ker lahko ta pregled privede do preklica ali spremembe odobritve snovi;

| AD. | ker se tveganja z opredelitvijo treh aktivnih snovi kot kandidatk za zamenjavo niso zmanjšala, saj države članice neustrezno izvajajo obvezni sistem zamenjave iz člena 50 Uredbe (ES) št. 1107/2009; |
| --- | --- |

AD.

ker se tveganja z opredelitvijo treh aktivnih snovi kot kandidatk za zamenjavo niso zmanjšala, saj države članice neustrezno izvajajo obvezni sistem zamenjave iz člena 50 Uredbe (ES) št. 1107/2009;

| AE. | ker se je Komisija v strategiji „od vil do vilic“ in strategiji za biotsko raznovrstnost zavezala, da bo do leta 2030 splošno uporabo kemičnih pesticidov in njihovo tveganje zmanjšala za 50 % in prav tako za 50 % uporabo nevarnejših pesticidov; |
| --- | --- |

AE.

ker se je Komisija v strategiji „od vil do vilic“ in strategiji za biotsko raznovrstnost zavezala, da bo do leta 2030 splošno uporabo kemičnih pesticidov in njihovo tveganje zmanjšala za 50 % in prav tako za 50 % uporabo nevarnejših pesticidov;

| AF. | ker so nevarnejši pesticidi opredeljeni kot pesticidi, ki vsebujejo aktivne snovi, ki izpolnjujejo merila za izključitev iz točk 3.6.2 do 3.6.5 in 3.8.2 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009 oziroma so opredeljene kot kandidatke za zamenjavo v skladu z merili iz točke 4 navedene priloge, vključno z aktivnimi snovmi 8-hidroksikinolin, klorotoluron in difenokonazol ter etofenproks, flufenacet, lenacil, nikosulfuron, nikosulfuron in trialat, za katere se obdobje odobritve z Izvedbeno uredbo (EU) 2022/1480 podaljšuje za eno leto, ne da bi bila opravljena ustrezna ponovna ocena tveganj; |
| --- | --- |

AF.

ker so nevarnejši pesticidi opredeljeni kot pesticidi, ki vsebujejo aktivne snovi, ki izpolnjujejo merila za izključitev iz točk 3.6.2 do 3.6.5 in 3.8.2 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009 oziroma so opredeljene kot kandidatke za zamenjavo v skladu z merili iz točke 4 navedene priloge, vključno z aktivnimi snovmi 8-hidroksikinolin, klorotoluron in difenokonazol ter etofenproks, flufenacet, lenacil, nikosulfuron, nikosulfuron in trialat, za katere se obdobje odobritve z Izvedbeno uredbo (EU) 2022/1480 podaljšuje za eno leto, ne da bi bila opravljena ustrezna ponovna ocena tveganj;

| AG. | ker stalno podaljševanje obdobja odobritve teh najnevarnejših kemičnih pesticidov brez ustrezne, popolne in pravočasne ponovne ocene njihovih nevarnih lastnosti spodkopava doseganje ciljev evropskega zelenega dogovora; |
| --- | --- |

AG.

ker stalno podaljševanje obdobja odobritve teh najnevarnejših kemičnih pesticidov brez ustrezne, popolne in pravočasne ponovne ocene njihovih nevarnih lastnosti spodkopava doseganje ciljev evropskega zelenega dogovora;

| AH. | ker se v skladu s členom 4(7) in točko 3.6.4 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009 aktivna snov ne sme odobriti, če je strupena za razmnoževanje iz skupine 1B, razen če je na podlagi dokumentiranih dokazov, priloženih zahtevku, aktivna snov potrebna za nadzor resne nevarnosti za zdravje rastlin, ki je ni mogoče obvladati na drugačen način, niti z uporabo nekemičnih metod, v tem primeru pa morajo biti sprejeti ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki zagotovijo najmanjšo možno izpostavljenost človeka in okolja tej aktivni snovi, ali če je izpostavljenost ljudi tej aktivni snovi v fitofarmacevtskem sredstvu v realnih predlaganih pogojih uporabe zanemarljiva, tj. sredstvo se uporablja v zaprtih sistemih ali v drugih pogojih, kjer ni stika z ljudmi in kjer ostanki zadevne aktivne snovi v hrani ali krmi ne presegajo privzete vrednosti v skladu s členom 18(1), točka (b), Uredbe (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta (31); |
| --- | --- |

AH.

ker se v skladu s členom 4(7) in točko 3.6.4 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009 aktivna snov ne sme odobriti, če je strupena za razmnoževanje iz skupine 1B, razen če je na podlagi dokumentiranih dokazov, priloženih zahtevku, aktivna snov potrebna za nadzor resne nevarnosti za zdravje rastlin, ki je ni mogoče obvladati na drugačen način, niti z uporabo nekemičnih metod, v tem primeru pa morajo biti sprejeti ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki zagotovijo najmanjšo možno izpostavljenost človeka in okolja tej aktivni snovi, ali če je izpostavljenost ljudi tej aktivni snovi v fitofarmacevtskem sredstvu v realnih predlaganih pogojih uporabe zanemarljiva, tj. sredstvo se uporablja v zaprtih sistemih ali v drugih pogojih, kjer ni stika z ljudmi in kjer ostanki zadevne aktivne snovi v hrani ali krmi ne presegajo privzete vrednosti v skladu s členom 18(1), točka (b), Uredbe (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta (31);

| AI. | ker se v skladu s členom 4(7) in točko 3.6.5 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009 aktivna snov ne sme odobriti, če se šteje, da ima lastnosti motilcev hormonskega ravnovesja, ki lahko škodljivo vplivajo na ljudi, razen če je na podlagi dokumentiranih dokazov, priloženih zahtevku, aktivna snov potrebna za nadzor resne nevarnosti za zdravje rastlin, ki je ni mogoče obvladati na drugačen način, niti z uporabo nekemičnih metod, v tem primeru pa morajo biti sprejeti ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki zagotovijo najmanjšo možno izpostavljenost človeka in okolja tej aktivni snovi, ali če je izpostavljenost ljudi tej aktivni snovi v fitofarmacevtskem sredstvu v realnih predlaganih pogojih uporabe zanemarljiva, tj. sredstvo se uporablja v zaprtih sistemih ali v drugih pogojih, kjer ni stika z ljudmi in kjer ostanki zadevne aktivne snovi v hrani ali krmi ne presegajo privzete vrednosti v skladu s členom 18(1), točka (b), Uredbe (ES) št. 396/2005; |
| --- | --- |

AI.

ker se v skladu s členom 4(7) in točko 3.6.5 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009 aktivna snov ne sme odobriti, če se šteje, da ima lastnosti motilcev hormonskega ravnovesja, ki lahko škodljivo vplivajo na ljudi, razen če je na podlagi dokumentiranih dokazov, priloženih zahtevku, aktivna snov potrebna za nadzor resne nevarnosti za zdravje rastlin, ki je ni mogoče obvladati na drugačen način, niti z uporabo nekemičnih metod, v tem primeru pa morajo biti sprejeti ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki zagotovijo najmanjšo možno izpostavljenost človeka in okolja tej aktivni snovi, ali če je izpostavljenost ljudi tej aktivni snovi v fitofarmacevtskem sredstvu v realnih predlaganih pogojih uporabe zanemarljiva, tj. sredstvo se uporablja v zaprtih sistemih ali v drugih pogojih, kjer ni stika z ljudmi in kjer ostanki zadevne aktivne snovi v hrani ali krmi ne presegajo privzete vrednosti v skladu s členom 18(1), točka (b), Uredbe (ES) št. 396/2005;

| AJ. | ker je nesprejemljivo, da je v Uniji še vedno dovoljena uporaba snovi, ki verjetno izpolnjujejo izključitvena merila za aktivne snovi in ogrožajo javno zdravje in zdravje okolja; |
| --- | --- |

AJ.

ker je nesprejemljivo, da je v Uniji še vedno dovoljena uporaba snovi, ki verjetno izpolnjujejo izključitvena merila za aktivne snovi in ogrožajo javno zdravje in zdravje okolja;

| AK. | ker utegnejo vlagatelji zahtevkov izkoriščati samodejni sistem delovnih metod Komisije, ki takoj podaljša obdobje odobritve aktivnih snovi, če ponovna ocena tveganja še ni zaključena, in namerno zavlačevati postopek ponovne ocene, tako da predložijo nepopolne podatke ter zaprosijo za več odstopanj in posebnih pogojev, kar prinese nesprejemljiva tveganja za okolje in zdravje ljudi, saj se medtem nadaljuje izpostavljenost nevarni snovi; |
| --- | --- |

AK.

ker utegnejo vlagatelji zahtevkov izkoriščati samodejni sistem delovnih metod Komisije, ki takoj podaljša obdobje odobritve aktivnih snovi, če ponovna ocena tveganja še ni zaključena, in namerno zavlačevati postopek ponovne ocene, tako da predložijo nepopolne podatke ter zaprosijo za več odstopanj in posebnih pogojev, kar prinese nesprejemljiva tveganja za okolje in zdravje ljudi, saj se medtem nadaljuje izpostavljenost nevarni snovi;

| AL. | ker je Parlament Komisijo in države članice v svoji resoluciji z dne 13. septembra 2018 pozval, naj zagotovijo, da se postopkovno podaljšanje odobritve za čas trajanja postopka v skladu s členom 17 uredbe ne bo uporabljalo za aktivne snovi, ki so mutagene, rakotvorne, strupene za razmnoževanje in zato v skupini 1A ali 1B, ali za aktivne snovi z lastnostmi endokrinih motilcev, ki so škodljive za ljudi ali živali, kar že velja za snovi, kot so flumioksazin, tiakloprid, klorotoluron in dimoksistrobin; |
| --- | --- |

AL.

ker je Parlament Komisijo in države članice v svoji resoluciji z dne 13. septembra 2018 pozval, naj zagotovijo, da se postopkovno podaljšanje odobritve za čas trajanja postopka v skladu s členom 17 uredbe ne bo uporabljalo za aktivne snovi, ki so mutagene, rakotvorne, strupene za razmnoževanje in zato v skupini 1A ali 1B, ali za aktivne snovi z lastnostmi endokrinih motilcev, ki so škodljive za ljudi ali živali, kar že velja za snovi, kot so flumioksazin, tiakloprid, klorotoluron in dimoksistrobin;

| AM. | ker se po tem, ko je bilo leta 2021 obdobje odobritve prejšnjič podaljšano za več aktivnih snovi, tudi 8-hidroksikinolin, klorotoluron in difenokonazol, se z Izvedbeno uredbo (EU) 2021/1449 odobritev ni obnovila le za eno od 39 snovi, na katere se je uredba nanašala, medtem pa se bo z Izvedbeno uredbo (ES) št. 1107/2009 obdobje odobritve podaljšalo za kar 46 snovi, za nekatere od njih že tretjič, četrtič, petič, šestič oziroma celo sedmič; |
| --- | --- |

AM.

ker se po tem, ko je bilo leta 2021 obdobje odobritve prejšnjič podaljšano za več aktivnih snovi, tudi 8-hidroksikinolin, klorotoluron in difenokonazol, se z Izvedbeno uredbo (EU) 2021/1449 odobritev ni obnovila le za eno od 39 snovi, na katere se je uredba nanašala, medtem pa se bo z Izvedbeno uredbo (ES) št. 1107/2009 obdobje odobritve podaljšalo za kar 46 snovi, za nekatere od njih že tretjič, četrtič, petič, šestič oziroma celo sedmič;

| AN. | ker pristop Komisije, ko z enim samim izvedbenim aktom podaljšuje obdobja odobritve 46 aktivnih snovi, državam članicam onemogoča, da bi v odboru nasprotovale nekaterim od teh aktivnih snovi, ki vzbujajo izrazito zaskrbljenost, vključno z 8-hidroksikinolinom, klorotoluronom in difenokonazolom; |
| --- | --- |

AN.

ker pristop Komisije, ko z enim samim izvedbenim aktom podaljšuje obdobja odobritve 46 aktivnih snovi, državam članicam onemogoča, da bi v odboru nasprotovale nekaterim od teh aktivnih snovi, ki vzbujajo izrazito zaskrbljenost, vključno z 8-hidroksikinolinom, klorotoluronom in difenokonazolom;

| AO. | ker sta nevladni organizaciji Pesticide Action Network Europe in Pollinis vložili zahtevi za notranjo revizijo, da bi izpodbijali zakonitost ponavljajočih se podaljšanj obdobij odobritve za aktivni snovi dimoksistrobin in boskalid, in ker je bila v zvezi z dimoksistrobinom vložena celo ničnostna tožba (32); |
| --- | --- |

AO.

ker sta nevladni organizaciji Pesticide Action Network Europe in Pollinis vložili zahtevi za notranjo revizijo, da bi izpodbijali zakonitost ponavljajočih se podaljšanj obdobij odobritve za aktivni snovi dimoksistrobin in boskalid, in ker je bila v zvezi z dimoksistrobinom vložena celo ničnostna tožba (32);

| 1. | meni, da Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/1480 presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (ES) št. 1107/2009; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da Izvedbena uredba (EU) 2022/1480 ni v skladu s pravom Unije, saj ni v skladu s previdnostnim načelom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odločno obsoja velike zamude v postopku ponovne odobritve in pri identifikaciji snovi, ki motijo delovanje endokrinega sistema; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da sklep o podaljšanju obdobja odobritve 8-hidroksikinolina, klorotolurona in difenokonazola ni v skladu z merili varnosti iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009 in ne temelji na dokazih, da je njihova uporaba varna, niti ni dokazano, da bi bile te snovi nujno potrebne pri pridelavi hrane v Uniji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj razveljavi Izvedbeno uredbo (EU) 2022/1480 in odboru predloži nov osnutek, v katerem bo upoštevala znanstvene dokaze o škodljivih učinkih vseh snovi, na katere se uredba nanaša, zlasti 8-hidroksikinolina, klorotolurona in difenokonazola; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj osnutke izvedbenih uredb za podaljšanje obdobja odobritve predloži le za snovi, v zvezi s katerimi se glede na aktualna znanstvena dognanja ne pričakuje, da bi Komisija predlagala, naj se odobritev ne obnovi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj prekliče odobritev snovi, če obstajajo dokazi ali utemeljeni dvomi, da ne bodo izpolnjevale merila varnosti iz Uredbe (ES) št. 1107/2009; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj v prihodnje ustrezno utemelji svojo odločitev o podaljšanju obdobja odobritve za posamezne aktivne snovi in naj podaljšanja ne predlaga več v „svežnju“, zato da bodo imele države članice več nadzora nad temi odločitvami; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno in pravočasno ponovno oceno odobritve aktivnih snovi, za katere so poročevalke, da bodo sedanje zamude učinkovito in čim prej odpravljene; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  UL L 233, 8.9.2022, str. 43.

(2)  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

(3)  UL L 67, 12.3.2015, str. 18.

(4)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(5)  UL C 433, 23.12.2019, str. 183.

(6)

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbene uredbe Komisije o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve za aktivne snovi amidosulfuron, beta ciflutrin, bifenoks, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflubenzuron, diflufenikan, fenoksaprop-P, fenpropidin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, pikloram, prosulfokarb, piriproksifen, tiofanat-metil, t riflusulfuronin tritosulfuron (UL C 202, 28.5.2021, str. 7); |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbene uredbe Komisije o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve za aktivne snovi amidosulfuron, beta ciflutrin, bifenoks, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflubenzuron, diflufenikan, fenoksaprop-P, fenpropidin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, pikloram, prosulfokarb, piriproksifen, tiofanat-metil, t riflusulfuronin tritosulfuron (UL C 202, 28.5.2021, str. 7);

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2020/1511 z dne 16. oktobra 2020 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi amidosulfuron, bifenoks, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, fenoksaprop-P, fenpropidin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, parafinska olja, pikloram, prosulfokarb, žveplo, triflusulfuron in tritosulfuron (UL C 425, 20.10.2021, str. 87); |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2020/1511 z dne 16. oktobra 2020 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi amidosulfuron, bifenoks, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, fenoksaprop-P, fenpropidin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, parafinska olja, pikloram, prosulfokarb, žveplo, triflusulfuron in tritosulfuron (UL C 425, 20.10.2021, str. 87);

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2021 o Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2021/1449 z dne 3. septembra 2021 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi 2-fenilfenol (vključno s solmi, kot je natrijeva sol), 8-hidroksikinolin, amidosulfuron, bifenoks, klormekvat, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, dimetaklor, etofenproks, fenoksaprop-P, fenpropidin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, parafinska olja, parafinsko olje, penkonazol, propakvizafop, pikloram, prosulfokarb, kvizalofop-P-etil, kvizalofop-P-tefuril, žveplo, tetrakonazol, trialat, triflusulfuron in tritosulfuron (UL C 132, 24.3.2022, str. 65). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2021 o Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2021/1449 z dne 3. septembra 2021 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi 2-fenilfenol (vključno s solmi, kot je natrijeva sol), 8-hidroksikinolin, amidosulfuron, bifenoks, klormekvat, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, dimetaklor, etofenproks, fenoksaprop-P, fenpropidin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, parafinska olja, parafinsko olje, penkonazol, propakvizafop, pikloram, prosulfokarb, kvizalofop-P-etil, kvizalofop-P-tefuril, žveplo, tetrakonazol, trialat, triflusulfuron in tritosulfuron (UL C 132, 24.3.2022, str. 65).

(7)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 993/2011 z dne 6. oktobra 2011 o odobritvi aktivne snovi 8-hidroksikinolin v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (UL L 263, 7.10.2011, str. 1).

(8)  Direktiva Komisije 2005/53/ES z dne 16. septembra 2005 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS zaradi vključitve klorotalonila, klorotolurona, cipermetrina, daminozida in tiofanat-metila kot aktivnih snovi (UL L 241, 17.9.2005, str. 51).

(9)  Direktiva Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 230, 19.8.1991, str. 1).

(10)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 844/2012 z dne 18. septembra 2012 o opredelitvi določb, potrebnih za izvedbo postopka podaljšanja odobritve aktivnih snovi, kot je določeno z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 252, 19.9.2012, str. 26).

(11)  Direktiva Komisije 2008/69/ES z dne 1. julija 2008 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS zaradi vključitve klofentezina, dikambe, difenokonazola, diflubenzurona, imazakvina, lenacila, oksadiazona, piklorama in piriproksifena kot aktivnih snovi (UL L 172, 2.7.2008, str. 9).

(12)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1449 z dne 3. septembra 2021 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi 2-fenilfenol (vključno s solmi, kot je natrijeva sol), 8-hidroksikinolin, amidosulfuron, bifenoks, klormekvat, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, dimetaklor, etofenproks, fenoksaprop-P, fenpropidin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, parafinska olja, parafinsko olje, penkonazol, propakvizafop, pikloram, prosulfokarb, kvizalofop-P-etil, kvizalofop-P-tefuril, žveplo, tetrakonazol, trialat, triflusulfuron in tritosulfuron (UL L 313, 6.9.2021, str. 20).

(13)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 533/2013 z dne 10. junija 2013 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi 1-metil-ciklopropen, klorotalonil, klorotoluron, cipermetrin, daminozid, forklorfenuron, indoksakarb, tiofanat-metil in tribenuron (UL L 159, 11.6.2013, str. 9).

(14)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1511 z dne 30. avgusta 2017 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobja odobritve aktivnih snovi 1-metilciklopropen, beta-ciflutrin, klorotalonil, klorotoluron, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dimetenamid-P, flufenacet, flurtamon, forklorfenuron, fostiazat, indoksakarb, iprodion, MCPA, MCPB, siltiofam, tiofanat-metil in tribenuron (UL L 224, 31.8.2017, str. 115).

(15)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1262 z dne 20. septembra 2018 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobja odobritve aktivnih snovi 1-metilciklopropen, beta-ciflutrin, klorotalonil, klorotoluron, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dimetenamid-p, diuron, fludioksonil, flufenacet, flurtamon, fostiazat, indoksakarb, MCPA, MCPB, prosulfokarb, tiofanat-metil in tribenuron (UL L 238, 21.9.2018, str. 62).

(16)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1589 z dne 26. septembra 2019 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi amidosulfuron, beta-ciflutrin, bifenoks, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflubenzuron, diflufenikan, fenoksaprop-P, fenpropidin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, pikloram, prosulfokarb, piriproksifen, tiofanat-metil, triflusulfuron in tritosulfuron (UL L 248, 27.9.2019, str. 24).

(17)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1511 z dne 16. oktobra 2020 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi amidosulfuron, bifenoks, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, fenoksaprop-P, fenpropidin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, parafinska olja, pikloram, prosulfokarb, žveplo, triflusulfuron in tritosulfuron (UL L 344, 19.10.2020, str. 18).

(18)  Mnenje Odbora za oceno tveganja z dne 5. junija 2015 o predlogu usklajene razvrstitve in označitve kinolina-8-ol na ravni EU; 8-hidroksikinolin, https://echa.europa.eu/documents/10162/fb6bbac1-35b5-bf75-8592-0ccd93ad2615.

(19)  EFSA, Strokovni pregled ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo 8-hidroksikinolin. Strokovno glasilo EFSA 2016; 14(6):4493, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2016.4493.

(20)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/2065 z dne 13. novembra 2017 o potrditvi pogojev za odobritev aktivne snovi 8-hidroksikinolin, kot so določeni v Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011, in o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2015/408 glede vključitve aktivne snovi 8-hidroksikinolin na seznam kandidatk za zamenjavo (UL L 295, 14.11.2017, str. 40).

(21)  Uredba (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (UL L 353, 31.12.2008, str. 1).

(22)  Gl. med drugim: Hong, M., Ping, Z., Jian, X., Testicular toxicity and mechanisms of chlorotoluron compounds in the mouse (Toksičnost za moda in mehanizmi klorotoluronskih spojin pri miših), Toxicology Mechanisms 2007; 17(8):483-8.

(23)  Ukrepi Komisije na podlagi nezakonodajne resolucije Evropskega parlamenta o osnutku izvedbene uredbe Komisije o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve za aktivne snovi amidosulfuron, beta ciflutrin, bifenoks, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflubenzuron, diflufenikan, fenoksaprop-P, fenpropidin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, pikloram, prosulfokarb, piriproksifen, tiofanat-metil, t riflusulfuronin tritosulfuron, SP(2019)669, https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2019/2826(RSP)&l=en;

Ukrepi Komisije na podlagi nezakonodajne resolucije Evropskega parlamenta o Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2020/1511 z dne 16. oktobra 2020 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi amidosulfuron, bifenoks, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, fenoksaprop-P, fenpropidin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, parafinska olja, pikloram, prosulfokarb, žveplo, triflusulfuron in tritosulfuron, SP(2021)129, https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2020/2853(RSP)&l=en;

Ukrepi Komisije na podlagi nezakonodajne resolucije Evropskega parlamenta o Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2021/1449 z dne 3. septembra 2021 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi 2-fenilfenol (vključno s solmi, kot je natrijeva sol), 8-hidroksikinolin, amidosulfuron, bifenoks, klormekvat, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, dimetaklor, etofenproks, fenoksaprop-P, fenpropidin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, parafinska olja, parafinsko olje, penkonazol, propakvizafop, pikloram, prosulfokarb, kvizalofop-P-etil, kvizalofop-P-tefuril, žveplo, tetrakonazol, trialat, triflusulfuron in tritosulfuron SP(2021)735, https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2021/2869(RSP)&l=en.

(24)  Uredba Komisije (EU) 2018/605 z dne 19. aprila 2018 o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009 z določitvijo znanstvenih meril za ugotavljanje lastnosti endokrinih motilcev (UL L 101, 20.4.2018, str. 33).

(25)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/2100 z dne 4. septembra 2017 o določitvi znanstvenih meril za ugotavljanje lastnosti endokrinih motilcev v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 301, 17.11.2017, str. 1).

(26)  Smernice EFSA in ECHA za opredelitev endokrinih morilcev na podlagi uredb (EU) št. 528/2012 in (ES) št. 1107/2009, EFSA Journal 2018, 16(6):5311, http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5311.

(27)  Verweij, P.E., Lucas, J.A., Arendrup, M.C., Bowyer, P., Brinkmann, A.J.F., Denning, D.W., Dyer, P.S., Fisher, M.C., Geenen, P.L., Gisi, U., Hermann, D., Hoogendijk, A., Kiers, E., Lagrou, K., Melchers, W.J.G., Rhodes, J., Rietveld, A.G., Schoustra, S.E., Stenzel, K., Zwaan, B.J., in Fraaije, B.A., The one health problem of azole resistance in Aspergillus fumigatus: current insights and future research agenda, Fungal Biology Reviews, zvezek 34, izdaja 4, 2020, str. 202–214, https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1749461320300415.

(28)  Cao, D., Wang, F., Yu, S., Dong, S., Wu, R., Cui, N., Ren, J., Xu, T., Wang, S., Wang, M., Fang, H., in Yu, Y., Prevalence of Azole-Resistant Aspergillus fumigatus is Highly Associated with Azole Fungicide Residues in the Fields, Environmental Science & Technology, 2021, 55(5), str. 3041–3049, https://www.researchgate.net/publication/349087541_Prevalence_of_AzoleResistant_Aspergillus_fumigatus_is_Highly_Associated_with_Azole_Fungicide_Residues_in_the_Fields.

(29)  Berger, S., El Chazli, Y., Babu, A.F., Coste, A.T., Azole Resistance in Aspergillus fumigatus: A Consequence of antifungal Use in Agriculture?, Frontiers in Microbiology 2017; 8: 1024, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5461301/.

(30)  https://huisarts.bsl.nl/levensbedreigende-schimmel-ontdekt-bij-kwart-coronapatienten-op-ic/

(31)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (UL L 70, 16.3.2005, str. 1).

(32)  Zadeva T-412/22, PAN Europe proti Komisiji, https://curia.europa.eu/juris/fiche.jsf?nat=or&mat=or&pcs=Oor&jur=C%2CT%2CF&num=T412%252F22&for=&jge=&dates=&language=sl&pro=&cit=none%252CC%252CCJ%252CR%252C2008E%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252Ctrue%252Cfalse%252Cfalse&oqp=&td=%3BALL&avg=&lgrec=en&id=T%3B412%3B22%3BRD%3B1%3BP%3B1%3BT2022%2F0412%2FP&lg=&cid=198010.

---

| 28.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 149/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 149/11

---

P9_TA(2022)0364

Pristop Romunije in Bolgarije v schengensko območje

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. oktobra 2022 o pristopu Romunije in Bolgarije v schengensko območje (2022/2852(RSP))

(2023/C 149/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Protokola o vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije (11997D/PRO/02), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola o vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije (11997D/PRO/02),

| — | ob upoštevanju člena 67(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki določa, da mora Unija vzpostaviti območje svobode, varnosti in pravice, na katerem na notranjih mejah ne sme biti preverjanja oseb, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki določa, da mora Unija vzpostaviti območje svobode, varnosti in pravice, na katerem na notranjih mejah ne sme biti preverjanja oseb,

| — | ob upoštevanju člena 21(1) PDEU, ki določa, da morajo imeti vsi državljani Unije pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 21(1) PDEU, ki določa, da morajo imeti vsi državljani Unije pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic,

| — | ob upoštevanju člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, med drugim njenega člena 45, ki določa, da morajo imeti vsi državljani Unije pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, med drugim njenega člena 45, ki določa, da morajo imeti vsi državljani Unije pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic,

| — | ob upoštevanju osnutkov sklepov Sveta z dne 29. septembra 2010 (14142/10) in z dne 8. julija 2011 (14142/1/10) o uporabi določb schengenskega pravnega reda v Republiki Bolgariji in Romuniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutkov sklepov Sveta z dne 29. septembra 2010 (14142/10) in z dne 8. julija 2011 (14142/1/10) o uporabi določb schengenskega pravnega reda v Republiki Bolgariji in Romuniji,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta z dne 7. decembra 2011 o uporabi določb schengenskega pravnega reda v Republiki Bolgariji in Romuniji (14302/3/11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta z dne 7. decembra 2011 o uporabi določb schengenskega pravnega reda v Republiki Bolgariji in Romuniji (14302/3/11),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 8. junija 2011 o osnutku sklepa Sveta o uporabi določb schengenskega pravnega reda v Republiki Bolgariji in Romuniji (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 8. junija 2011 o osnutku sklepa Sveta o uporabi določb schengenskega pravnega reda v Republiki Bolgariji in Romuniji (1),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za pravosodje in notranje zadeve z dne 9. in 10. junija 2011, 22. in 23. septembra 2011, 25. in 26. oktobra 2012, 7. in 8. marca 2013 ter 5. in 6. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za pravosodje in notranje zadeve z dne 9. in 10. junija 2011, 22. in 23. septembra 2011, 25. in 26. oktobra 2012, 7. in 8. marca 2013 ter 5. in 6. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. oktobra 2011 o pridružitvi Bolgarije in Romunije k schengenskemu območju (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. oktobra 2011 o pridružitvi Bolgarije in Romunije k schengenskemu območju (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 9. decembra 2011 ter 1. in 2. marca 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 9. decembra 2011 ter 1. in 2. marca 2012,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2017/1908 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda, ki se nanašajo na vizumski informacijski sistem, v Republiki Bolgariji in Romuniji (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2017/1908 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda, ki se nanašajo na vizumski informacijski sistem, v Republiki Bolgariji in Romuniji (3),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2018/934 z dne 25. junija 2018 o izvajanju preostalih določb schengenskega pravnega reda, ki se nanašajo na schengenski informacijski sistem, v Republiki Bolgariji in Romuniji (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2018/934 z dne 25. junija 2018 o izvajanju preostalih določb schengenskega pravnega reda, ki se nanašajo na schengenski informacijski sistem, v Republiki Bolgariji in Romuniji (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. junija 2021 z naslovom Strategija za v celoti delujoče in odporno schengensko območje (COM(2021)0277), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. junija 2021 z naslovom Strategija za v celoti delujoče in odporno schengensko območje (COM(2021)0277),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/399 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (COM(2021)0891), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/399 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (COM(2021)0891),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. maja 2022 z naslovom Poročilo o stanju schengenske ureditve za leto 2022 (COM(2022)0301), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. maja 2022 z naslovom Poročilo o stanju schengenske ureditve za leto 2022 (COM(2022)0301),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2022/922 z dne 9. junija 2022 o vzpostavitvi in delovanju ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1053/2013 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2022/922 z dne 9. junija 2022 o vzpostavitvi in delovanju ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1053/2013 (5),

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta z dne 23. junija 2022 o uporabi vseh določb schengenskega pravnega reda v Republiki Hrvaški (10624/22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta z dne 23. junija 2022 o uporabi vseh določb schengenskega pravnega reda v Republiki Hrvaški (10624/22),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2018 o polni uporabi določb schengenskega pravnega reda v Bolgariji in Romuniji: odprava kontrol na notranjih kopenskih, morskih in zračnih mejah (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2018 o polni uporabi določb schengenskega pravnega reda v Bolgariji in Romuniji: odprava kontrol na notranjih kopenskih, morskih in zračnih mejah (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o stanju na schengenskem območju po izbruhu pandemije COVID-19 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o stanju na schengenskem območju po izbruhu pandemije COVID-19 (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2021 o letnem poročilu o delovanju schengenskega območja (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2021 o letnem poročilu o delovanju schengenskega območja (8),

| — | ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika,

| A. | ker sta Bolgarija in Romunija ob pristopu Evropski uniji leta 2007 sprejeli schengenski pravni red; ker je Bolgarija leta 2008 podala izjavo o pripravljenosti za začetek ocenjevanja, ki ga izvaja delovna skupina za schengensko evalvacijo, v kateri sodelujejo strokovnjaki iz držav članic schengenskega območja; ker je Romunija svojo izjavo o pripravljenosti za začetek ocenjevanja, ki ga izvaja delovna skupina za schengensko evalvacijo, podala leta 2007 in 2008; |
| --- | --- |

A.

ker sta Bolgarija in Romunija ob pristopu Evropski uniji leta 2007 sprejeli schengenski pravni red; ker je Bolgarija leta 2008 podala izjavo o pripravljenosti za začetek ocenjevanja, ki ga izvaja delovna skupina za schengensko evalvacijo, v kateri sodelujejo strokovnjaki iz držav članic schengenskega območja; ker je Romunija svojo izjavo o pripravljenosti za začetek ocenjevanja, ki ga izvaja delovna skupina za schengensko evalvacijo, podala leta 2007 in 2008;

| B. | ker so strokovnjaki iz delovne skupine za schengensko evalvacijo potrdili, da so postopek schengenskega ocenjevanja za Bolgarijo in Romunijo zaključili in da sta državi pripravljeni na izvajanje vseh določb schengenskega pravnega reda, kar je potrdil tudi Svet v svojih sklepih z dne 9. in 10. junija 2011; ker je Svet v svojem osnutku sklepa z dne 8. julija 2011 potrdil, da so pogoji, potrebni za uporabo schengenskega pravnega reda, izpolnjeni na vseh področjih, ki se nanašajo na varstvo podatkov, zračne meje, kopenske meje, policijsko sodelovanje, schengenski informacijski sistem, morske meje in vizume; ker sta morali državi za zaključek postopka schengenskega ocenjevanja poleg tega, da sta sprejeli izziv upravljanja zunanjih meja, temeljito prestrukturirati svoj sistem za nadzor meja in začeti vlagati v povečanje zmogljivosti organov pregona; ker je v skladu z Aktom o pristopu iz leta 2005 edini pogoj za polno uporabo schengenskega pravnega reda in s tem za odpravo kontrol na notranjih kopenskih, morskih in zračnih mejah uspešno zaključen postopek schengenskega ocenjevanja; ker so voditelji držav in vlad v Svetu že večkrat potrdili, da sta Romunija in Bolgarija pripravljeni na polno uporabo schengenskega pravnega reda, to pa sta potrdila tudi Komisija in Parlament, nazadnje v poročilu Komisije o stanju schengenske ureditve za leto 2022 in resoluciji Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o letnem poročilu o delovanju schengenskega območja; |
| --- | --- |

B.

ker so strokovnjaki iz delovne skupine za schengensko evalvacijo potrdili, da so postopek schengenskega ocenjevanja za Bolgarijo in Romunijo zaključili in da sta državi pripravljeni na izvajanje vseh določb schengenskega pravnega reda, kar je potrdil tudi Svet v svojih sklepih z dne 9. in 10. junija 2011; ker je Svet v svojem osnutku sklepa z dne 8. julija 2011 potrdil, da so pogoji, potrebni za uporabo schengenskega pravnega reda, izpolnjeni na vseh področjih, ki se nanašajo na varstvo podatkov, zračne meje, kopenske meje, policijsko sodelovanje, schengenski informacijski sistem, morske meje in vizume; ker sta morali državi za zaključek postopka schengenskega ocenjevanja poleg tega, da sta sprejeli izziv upravljanja zunanjih meja, temeljito prestrukturirati svoj sistem za nadzor meja in začeti vlagati v povečanje zmogljivosti organov pregona; ker je v skladu z Aktom o pristopu iz leta 2005 edini pogoj za polno uporabo schengenskega pravnega reda in s tem za odpravo kontrol na notranjih kopenskih, morskih in zračnih mejah uspešno zaključen postopek schengenskega ocenjevanja; ker so voditelji držav in vlad v Svetu že večkrat potrdili, da sta Romunija in Bolgarija pripravljeni na polno uporabo schengenskega pravnega reda, to pa sta potrdila tudi Komisija in Parlament, nazadnje v poročilu Komisije o stanju schengenske ureditve za leto 2022 in resoluciji Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2021 o letnem poročilu o delovanju schengenskega območja;

| C. | ker je Svet v osnutku sklepa z dne 29. septembra 2010 predlagal polno uporabo schengenskega pravnega reda v Bolgariji in Romuniji ter odpravo kontrol na notranjih kopenskih, morskih in zračnih mejah; ker je Parlament v stališču z dne 8. junija 2011 ta sklep odobril in pozval Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

C.

ker je Svet v osnutku sklepa z dne 29. septembra 2010 predlagal polno uporabo schengenskega pravnega reda v Bolgariji in Romuniji ter odpravo kontrol na notranjih kopenskih, morskih in zračnih mejah; ker je Parlament v stališču z dne 8. junija 2011 ta sklep odobril in pozval Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če ga namerava bistveno spremeniti;

| D. | ker je Svet za pravosodje in notranje zadeve sprejetje sklepa Sveta večkrat preložil; |
| --- | --- |

D.

ker je Svet za pravosodje in notranje zadeve sprejetje sklepa Sveta večkrat preložil;

| E. | ker je Svet v sklepu z dne 12. oktobra 2017 Bolgariji in Romuniji odobril pasivni dostop do vizumskega informacijskega sistema; ker je v svojem osnutku sklepa z dne 18. aprila 2018 predlagal polno uporabo preostalih določb schengenskega pravnega reda, ki se nanašajo na schengenski informacijski sistem, v obeh državah članicah; |
| --- | --- |

E.

ker je Svet v sklepu z dne 12. oktobra 2017 Bolgariji in Romuniji odobril pasivni dostop do vizumskega informacijskega sistema; ker je v svojem osnutku sklepa z dne 18. aprila 2018 predlagal polno uporabo preostalih določb schengenskega pravnega reda, ki se nanašajo na schengenski informacijski sistem, v obeh državah članicah;

| F. | ker niti Akt o pristopu iz leta 2005 niti mehanizem schengenskega ocenjevanja ne predvidevata različnega časovnega okvira za odpravo kontrol na notranjih kopenskih, morskih in zračnih mejah; ker so bile vse prejšnje širitve schengenskega območja sprejete z enotnim pravnim aktom; |
| --- | --- |

F.

ker niti Akt o pristopu iz leta 2005 niti mehanizem schengenskega ocenjevanja ne predvidevata različnega časovnega okvira za odpravo kontrol na notranjih kopenskih, morskih in zračnih mejah; ker so bile vse prejšnje širitve schengenskega območja sprejete z enotnim pravnim aktom;

| G. | ker se je Svet o svojem osnutku sklepa Sveta o uporabi določb schengenskega pravnega reda v Republiki Hrvaški (10624/22) posvetoval s Parlamentom; ker se delo v zvezi s tem osnutkom sklepa Sveta v Parlamentu nadaljuje; |
| --- | --- |

G.

ker se je Svet o svojem osnutku sklepa Sveta o uporabi določb schengenskega pravnega reda v Republiki Hrvaški (10624/22) posvetoval s Parlamentom; ker se delo v zvezi s tem osnutkom sklepa Sveta v Parlamentu nadaljuje;

| H. | ker je schengensko območje edinstvena ureditev in eden največjih dosežkov Evropske unije, saj omogoča prosto gibanje ljudi na tem območju brez nadzora na notranjih mejah; ker so to omogočili različni izravnalni ukrepi, kot sta uvedba schengenskega informacijskega sistema (SIS), s katerim se je okrepila izmenjava informacij, ter vzpostavitev ocenjevalnega mehanizma za preverjanje izvajanja schengenskega pravnega reda v državah članicah in spodbujanje vzajemnega zaupanja v delovanje schengenskega območja; |
| --- | --- |

H.

ker je schengensko območje edinstvena ureditev in eden največjih dosežkov Evropske unije, saj omogoča prosto gibanje ljudi na tem območju brez nadzora na notranjih mejah; ker so to omogočili različni izravnalni ukrepi, kot sta uvedba schengenskega informacijskega sistema (SIS), s katerim se je okrepila izmenjava informacij, ter vzpostavitev ocenjevalnega mehanizma za preverjanje izvajanja schengenskega pravnega reda v državah članicah in spodbujanje vzajemnega zaupanja v delovanje schengenskega območja;

| I. | ker morajo vse države članice, ki so del schengenskega območja, spoštovati schengenski pravni red, tudi v zvezi s temeljnimi pravicami, v skladu s členom 4 zakonika o schengenskih mejah (9); |
| --- | --- |

I.

ker morajo vse države članice, ki so del schengenskega območja, spoštovati schengenski pravni red, tudi v zvezi s temeljnimi pravicami, v skladu s členom 4 zakonika o schengenskih mejah (9);

| J. | ker bi ohranitev mejnih kontrol na notranjih mejah v Uniji in njihova ponovna uvedba na schengenskem območju zelo vplivala na življenje evropskih državljanov, zlasti mobilnih delavcev in vseh tistih, ki imajo koristi od načela prostega gibanja znotraj EU, prav tako pa bi hudo ogrozila njihovo zaupanje v evropske institucije in povezovanje; ker bi to povzročilo neposredne operativne in naložbene stroške za čezmejne in mobilne delavce, turiste, prevoznike v cestnem tovornem prometu in javne uprave ter bi negativno vplivalo na gospodarstvo držav članic in delovanje notranjega trga EU, prav tako pa bi negativno vplivalo na okolje zaradi preštevilnih tovornjakov, ki bi se le počasi premikali med čakanjem na mejnih prehodih; ker bi ohranitev kontrol na notranjih mejah z Bolgarijo in Romunijo izrazito negativno vplivala na načelo enakosti in nediskriminacije znotraj EU, pa tudi na izvoz iz teh držav članic in uvoz vanju ter na prevoz iz nekaterih največjih pristanišč za civilno ladjevje in tovorni promet na jugu Evrope in v ta pristanišča, kar bi pomenilo izgubo koristi in več izdatkov; |
| --- | --- |

J.

ker bi ohranitev mejnih kontrol na notranjih mejah v Uniji in njihova ponovna uvedba na schengenskem območju zelo vplivala na življenje evropskih državljanov, zlasti mobilnih delavcev in vseh tistih, ki imajo koristi od načela prostega gibanja znotraj EU, prav tako pa bi hudo ogrozila njihovo zaupanje v evropske institucije in povezovanje; ker bi to povzročilo neposredne operativne in naložbene stroške za čezmejne in mobilne delavce, turiste, prevoznike v cestnem tovornem prometu in javne uprave ter bi negativno vplivalo na gospodarstvo držav članic in delovanje notranjega trga EU, prav tako pa bi negativno vplivalo na okolje zaradi preštevilnih tovornjakov, ki bi se le počasi premikali med čakanjem na mejnih prehodih; ker bi ohranitev kontrol na notranjih mejah z Bolgarijo in Romunijo izrazito negativno vplivala na načelo enakosti in nediskriminacije znotraj EU, pa tudi na izvoz iz teh držav članic in uvoz vanju ter na prevoz iz nekaterih največjih pristanišč za civilno ladjevje in tovorni promet na jugu Evrope in v ta pristanišča, kar bi pomenilo izgubo koristi in več izdatkov;

| K. | ker bi se ob polni uporabi določb schengenskega pravnega reda v Republiki Bolgariji in Romuniji okrepilo schengensko območje in bi to tudi pomagalo zagotavljati enake pravice za vse državljane v tem območju; |
| --- | --- |

K.

ker bi se ob polni uporabi določb schengenskega pravnega reda v Republiki Bolgariji in Romuniji okrepilo schengensko območje in bi to tudi pomagalo zagotavljati enake pravice za vse državljane v tem območju;

| 1. | želi spomniti, da so bili vsi pogoji, potrebni za polno uporabo schengenskega pravnega reda v Romuniji in Bolgariji, v obeh državah članicah izpolnjeni že leta 2011; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je ogorčen, ker Svet v enajstih letih ni sprejel sklepa o polni uporabi schengenskega pravnega reda v teh državah, čeprav sta ga Komisija in Parlament večkrat pozvala, naj to stori; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponavlja svoje dolgoletno stališče, izraženo v resoluciji z dne 11. decembra 2018, v podporo polni uporabi schengenskega pravnega reda v Bolgariji in Romuniji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja pripravljenost Romunije in Bolgarije, da prostovoljno gostita misijo za ugotavljanje dejstev, kar kaže, da upoštevata načelo lojalnega sodelovanja in medsebojnega zaupanja, čeprav sta že izpolnili vse pravne zahteve in ni razlogov za nadaljnje ocenjevanje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Svet, naj sprejme vse potrebne ukrepe, da bi sprejel sklep o polni uporabi določb schengenskega pravnega reda v Republiki Bolgariji in Romuniji do konca leta 2022, s čimer bi zagotovil odpravo kontrole oseb na vseh notranjih mejah obeh držav članic v začetku leta 2023; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  UL C 380 E, 11.12.2012, str. 160.

(2)  UL C 94 E, 3.4.2013, str. 13.

(3)  UL L 269, 19.10.2017, str. 39.

(4)  UL L 165, 2.7.2018, str. 37.

(5)  UL L 160, 15.6.2022, str. 1.

(6)  UL C 388, 13.11.2020, str. 18.

(7)  UL C 362, 8.9.2021, str. 77.

(8)  UL C 99, 1.3.2022, str. 158.

(9)  Uredba (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL L 77, 23.3.2016, str. 1).

---

četrtek 20. oktobra 2022

| 28.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 149/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 149/15

---

P9_TA(2022)0371

Stanje pravne države na Malti pet let po umoru Daphne Caruana Galizia

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2022 o stanju pravne države na Malti pet let po umoru Daphne Caruana Galizia (2022/2866(RSP))

(2023/C 149/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2, 4, 5, 6, 7, 9 in 10 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 4, 5, 6, 7, 9 in 10 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju člena 20 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 20 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 6, 7, 8, 10, 11, 12 in 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 6, 7, 8, 10, 11, 12 in 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 15. novembra 2017 (1), z dne 28. marca 2019 (2), z dne 16. decembra 2019 (3) in z dne 29. aprila 2021 (4) o pravni državi na Malti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 15. novembra 2017 (1), z dne 28. marca 2019 (2), z dne 16. decembra 2019 (3) in z dne 29. aprila 2021 (4) o pravni državi na Malti,

| — | ob upoštevanju predstavitev, izmenjav mnenj in obiskov delegacij, ki jih je od 15. novembra 2017 opravila skupina za spremljanje demokracije, pravne države in temeljnih pravic Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predstavitev, izmenjav mnenj in obiskov delegacij, ki jih je od 15. novembra 2017 opravila skupina za spremljanje demokracije, pravne države in temeljnih pravic Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju izmenjave pisem med predsednico skupine za spremljanje demokracije, pravne države in temeljnih pravic ter predsednikom malteške vlade, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izmenjave pisem med predsednico skupine za spremljanje demokracije, pravne države in temeljnih pravic ter predsednikom malteške vlade,

| — | ob upoštevanju resolucije št. 2293 (2019) parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 26. junija 2019 o umoru Daphne Caruane Galizie ter pravni državi na Malti in širše – da bi prišla na dan vsa resnica, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije št. 2293 (2019) parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 26. junija 2019 o umoru Daphne Caruane Galizie ter pravni državi na Malti in širše – da bi prišla na dan vsa resnica,

| — | ob upoštevanju poročila o nadaljnjem ukrepanju na podlagi resolucije št. 2293 (2019) parlamentarne skupščine Sveta Evrope, ki ga je 8. decembra 2020 potrdil odbor za pravne zadeve in človekove pravice pri parlamentarni skupščini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o nadaljnjem ukrepanju na podlagi resolucije št. 2293 (2019) parlamentarne skupščine Sveta Evrope, ki ga je 8. decembra 2020 potrdil odbor za pravne zadeve in človekove pravice pri parlamentarni skupščini,

| — | ob upoštevanju mnenja Beneške komisije z dne 8. oktobra 2020 o desetih aktih in zakonih o izvajanju zakonodajnih predlogov, ki so predmet mnenja CDL-AD(2020)006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Beneške komisije z dne 8. oktobra 2020 o desetih aktih in zakonih o izvajanju zakonodajnih predlogov, ki so predmet mnenja CDL-AD(2020)006,

| — | ob upoštevanju poročila, ki ga je objavila komisarka Sveta Evrope za človekove pravice, potem ko se je od 11. do 16. oktobra 2021 mudila na Malti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila, ki ga je objavila komisarka Sveta Evrope za človekove pravice, potem ko se je od 11. do 16. oktobra 2021 mudila na Malti,

| — | ob upoštevanju pisma komisarke Sveta Evrope za človekove pravice predsedniku malteške vlade z dne 23. septembra 2022 in odgovora predsednika vlade Malte z dne 4. oktobra 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma komisarke Sveta Evrope za človekove pravice predsedniku malteške vlade z dne 23. septembra 2022 in odgovora predsednika vlade Malte z dne 4. oktobra 2022,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o stanju pravne države za leto 2022 (COM(2022)0500), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o stanju pravne države za leto 2022 (COM(2022)0500),

| — | ob upoštevanju poročila o misiji Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (LIBE) po obisku njegove delegacije na temo pravne države v Valletti (Malta) od 23. do 25. maja 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o misiji Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (LIBE) po obisku njegove delegacije na temo pravne države v Valletti (Malta) od 23. do 25. maja 2022,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika,

| A. | ker Unija temelji na skupnih vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, ki so določene v členu 2 PEU in so skupne državam članicam EU, države kandidatke, ki želijo pristopiti k Uniji, pa jih morajo spoštovati kot del københavnskih meril, od katerih po pristopu ni mogoče odstopiti ali jih samovoljno razlagati; ker so demokracija, pravna država in temeljne pravice vrednote, ki se vzajemno krepijo, če so ogrožene, pa lahko to pomeni sistemsko grožnjo za Unijo ter pravice in svoboščine njenih državljanov; |
| --- | --- |

A.

ker Unija temelji na skupnih vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, ki so določene v členu 2 PEU in so skupne državam članicam EU, države kandidatke, ki želijo pristopiti k Uniji, pa jih morajo spoštovati kot del københavnskih meril, od katerih po pristopu ni mogoče odstopiti ali jih samovoljno razlagati; ker so demokracija, pravna država in temeljne pravice vrednote, ki se vzajemno krepijo, če so ogrožene, pa lahko to pomeni sistemsko grožnjo za Unijo ter pravice in svoboščine njenih državljanov;

| B. | ker so za Unijo in njene države članice načelo pravne države, spoštovanje demokracije, človekovih pravic, temeljnih svoboščin ter vrednot in načel, določenih v pogodbah EU in mednarodnih instrumentih s področja človekovih pravic, obveze, ki jih je treba upoštevati; |
| --- | --- |

B.

ker so za Unijo in njene države članice načelo pravne države, spoštovanje demokracije, človekovih pravic, temeljnih svoboščin ter vrednot in načel, določenih v pogodbah EU in mednarodnih instrumentih s področja človekovih pravic, obveze, ki jih je treba upoštevati;

| C. | ker je Listina del primarnega prava EU; ker so svoboda izražanja ter svoboda in pluralnost medijev določene v členu 11 Listine in členu 10 Evropske konvencije o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

C.

ker je Listina del primarnega prava EU; ker so svoboda izražanja ter svoboda in pluralnost medijev določene v členu 11 Listine in členu 10 Evropske konvencije o človekovih pravicah;

| D. | ker je neodvisnost sodstva bistven pogoj demokratičnega načela delitve oblasti, določen v členu 19(1) PEU, členu 47 Listine in členu 6 Evropske konvencije o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

D.

ker je neodvisnost sodstva bistven pogoj demokratičnega načela delitve oblasti, določen v členu 19(1) PEU, členu 47 Listine in členu 6 Evropske konvencije o človekovih pravicah;

| E. | ker se zoper raziskovalne, pa tudi druge novinarje, vse pogosteje tako znotraj kot zunaj EU vlagajo tako imenovane strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti, ki so namenjene izključno oviranju njihovega dela, onemogočanju javnega nadzora in preprečevanju tega, da bi oblasti prevzele odgovornost; ker to resno omejuje svobodo medijev; |
| --- | --- |

E.

ker se zoper raziskovalne, pa tudi druge novinarje, vse pogosteje tako znotraj kot zunaj EU vlagajo tako imenovane strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti, ki so namenjene izključno oviranju njihovega dela, onemogočanju javnega nadzora in preprečevanju tega, da bi oblasti prevzele odgovornost; ker to resno omejuje svobodo medijev;

| F. | ker bi morale države članice spodbujati vzpostavitev mehanizmov za zgodnje opozarjanje in hitro odzivanje, s katerimi bi novinarjem in drugim medijskim akterjem omogočili takojšnjo uporabo zaščitnih ukrepov, kadar bi bili ogroženi; ker bi morali biti ti mehanizmi pod resničnim nadzorom civilne družbe in bi morali žvižgačem in virom, ki želijo ostati anonimni, zagotavljati zaščito; |
| --- | --- |

F.

ker bi morale države članice spodbujati vzpostavitev mehanizmov za zgodnje opozarjanje in hitro odzivanje, s katerimi bi novinarjem in drugim medijskim akterjem omogočili takojšnjo uporabo zaščitnih ukrepov, kadar bi bili ogroženi; ker bi morali biti ti mehanizmi pod resničnim nadzorom civilne družbe in bi morali žvižgačem in virom, ki želijo ostati anonimni, zagotavljati zaščito;

| G. | ker so države članice za to, da bi preprečile nekaznovanje, dolžne storiti vse potrebno, da bi storilce kaznivih dejanj zoper novinarje in druge medijske akterje privedle pred sodišče; ker bi bilo treba pri preiskavah in pregonu upoštevati vse dejanske in potencialne vloge posameznikov pri teh kaznivih dejanjih, kot so snovalci, pobudniki, storilci in sostorilci, ter kazensko odgovornost, ki izhaja iz vsake od teh vlog; |
| --- | --- |

G.

ker so države članice za to, da bi preprečile nekaznovanje, dolžne storiti vse potrebno, da bi storilce kaznivih dejanj zoper novinarje in druge medijske akterje privedle pred sodišče; ker bi bilo treba pri preiskavah in pregonu upoštevati vse dejanske in potencialne vloge posameznikov pri teh kaznivih dejanjih, kot so snovalci, pobudniki, storilci in sostorilci, ter kazensko odgovornost, ki izhaja iz vsake od teh vlog;

| H. | ker je bila 16. oktobra 2017 malteška protikorupcijska raziskovalna novinarka in blogerka Daphne Caruana Galizia umorjena v eksploziji avtomobila; ker je bila tarča nadlegovanja in številnih groženj v obliki telefonskih klicev, pisem in sporočil, pa tudi poskusa požiga njene hiše; ker je morilec, ki je krivdo priznal, 16. marca 2021 na sodišču pričal, da je že dve leti pred umorom Daphne Caruane Galizie obstajal drug načrt za njen umor s puško AK-47; ker sta na prvi dan sojenja, 14. oktobra 2022, druga obtoženca priznala krivdo na sodišču in jima je bila izrečena 40-letna zaporna kazen; |
| --- | --- |

H.

ker je bila 16. oktobra 2017 malteška protikorupcijska raziskovalna novinarka in blogerka Daphne Caruana Galizia umorjena v eksploziji avtomobila; ker je bila tarča nadlegovanja in številnih groženj v obliki telefonskih klicev, pisem in sporočil, pa tudi poskusa požiga njene hiše; ker je morilec, ki je krivdo priznal, 16. marca 2021 na sodišču pričal, da je že dve leti pred umorom Daphne Caruane Galizie obstajal drug načrt za njen umor s puško AK-47; ker sta na prvi dan sojenja, 14. oktobra 2022, druga obtoženca priznala krivdo na sodišču in jima je bila izrečena 40-letna zaporna kazen;

| I. | ker je bilo na podlagi preiskav umora, ki so jih ob pomoči Europola opravili malteški organi, doslej identificiranih in privedenih pred sodišče več osumljencev in eden od domnevno glavnih načrtovalcev umora, in sicer lastnik dubajskega podjetja 17 Black Ltd. in nekdanji član upravnega odbora ElectroGas Malta Ltd., ki proizvaja večino električne energije na Malti, ki je bil aretiran 20. novembra 2019 med domnevnim poskusom bega iz države; ker je bil v preiskave vključen tudi zvezni preiskovalni urad ZDA (FBI); |
| --- | --- |

I.

ker je bilo na podlagi preiskav umora, ki so jih ob pomoči Europola opravili malteški organi, doslej identificiranih in privedenih pred sodišče več osumljencev in eden od domnevno glavnih načrtovalcev umora, in sicer lastnik dubajskega podjetja 17 Black Ltd. in nekdanji član upravnega odbora ElectroGas Malta Ltd., ki proizvaja večino električne energije na Malti, ki je bil aretiran 20. novembra 2019 med domnevnim poskusom bega iz države; ker je bil v preiskave vključen tudi zvezni preiskovalni urad ZDA (FBI);

| J. | ker so domnevno korupcijske transakcije, ki jih je Daphne Caruana Galizia razkrila v času njenega umora, potekale prek Združenih arabskih emiratov zaradi prikrivanja sledi; |
| --- | --- |

J.

ker so domnevno korupcijske transakcije, ki jih je Daphne Caruana Galizia razkrila v času njenega umora, potekale prek Združenih arabskih emiratov zaradi prikrivanja sledi;

| K. | ker je bilo podjetje 17 Black Ltd. s sedežem v Dubaju navedeno kot podjetje, od katerega so sredstva prejemala podjetja s sedežem v Panami, ki so bila v lasti vodje kabineta nekdanjega malteškega predsednika vlade in nekdanjega ministra za turizem, ki je bil pred tem minister za energijo; ker prihajajo na dan vedno nove povezave med 17 Black Ltd. in številnimi javnimi projekti na Malti; |
| --- | --- |

K.

ker je bilo podjetje 17 Black Ltd. s sedežem v Dubaju navedeno kot podjetje, od katerega so sredstva prejemala podjetja s sedežem v Panami, ki so bila v lasti vodje kabineta nekdanjega malteškega predsednika vlade in nekdanjega ministra za turizem, ki je bil pred tem minister za energijo; ker prihajajo na dan vedno nove povezave med 17 Black Ltd. in številnimi javnimi projekti na Malti;

| L. | ker je zunanje ministrstvo ZDA vodjo kabineta nekdanjega malteškega predsednika vlade in nekdanjega ministra za turizem, ki je bil pred tem minister za energijo, ter njuni družini razglasilo za nedobrodošle in jim prepovedalo vstop v ZDA zaradi vpletenosti v resno korupcijo; |
| --- | --- |

L.

ker je zunanje ministrstvo ZDA vodjo kabineta nekdanjega malteškega predsednika vlade in nekdanjega ministra za turizem, ki je bil pred tem minister za energijo, ter njuni družini razglasilo za nedobrodošle in jim prepovedalo vstop v ZDA zaradi vpletenosti v resno korupcijo;

| M. | ker je Daphne Caruana Galizia razkrila, da je bila banka Pilatus priljubljena banka za sumljive transakcije, v katere so bili vpletene malteške in azerbajdžanske politično izpostavljene osebe; ker je generalni direktor malteške policije avgusta 2020 javno izjavil, da bodo zelo kmalu vložene obtožnice zoper osebe, vpletene v kriminalno dejavnost v banki Pilatus; ker je bila 26 mesecev pozneje vložena obtožnica zoper eno samo osebo, nato pa so preiskave zastale; ker so lahko vpletene osebe prosto potovale v državo in iz nje, čeprav so bili izdani nalogi za prijetje; ker je nekdanji pooblaščenec za skladnost pri malteškem organu za igre na srečo lahko zapustil Malto, da bi odpotoval na počitnice z nekdanjim predsednikom malteške vlade, čeprav je bil zanj izdan evropski nalog za prijetje, in je bil nato ob prihodu v Italijo prijet; |
| --- | --- |

M.

ker je Daphne Caruana Galizia razkrila, da je bila banka Pilatus priljubljena banka za sumljive transakcije, v katere so bili vpletene malteške in azerbajdžanske politično izpostavljene osebe; ker je generalni direktor malteške policije avgusta 2020 javno izjavil, da bodo zelo kmalu vložene obtožnice zoper osebe, vpletene v kriminalno dejavnost v banki Pilatus; ker je bila 26 mesecev pozneje vložena obtožnica zoper eno samo osebo, nato pa so preiskave zastale; ker so lahko vpletene osebe prosto potovale v državo in iz nje, čeprav so bili izdani nalogi za prijetje; ker je nekdanji pooblaščenec za skladnost pri malteškem organu za igre na srečo lahko zapustil Malto, da bi odpotoval na počitnice z nekdanjim predsednikom malteške vlade, čeprav je bil zanj izdan evropski nalog za prijetje, in je bil nato ob prihodu v Italijo prijet;

| N. | ker sta bila dva partnerja v zdaj že neobstoječem podjetju Nexia BT, povezanem z odvetniškim uradom Mossack-Fonseca, razkrita v panamskih dokumentih in v delu Daphne Caruane Galizie kot snovalca strukture pranja denarja za spodbujanje korupcije, obtožnice so bile vložene samo v zvezi z nekaterimi obtožbami proti njima, tudi ne v zvezi s škandalom ElectroGas; |
| --- | --- |

N.

ker sta bila dva partnerja v zdaj že neobstoječem podjetju Nexia BT, povezanem z odvetniškim uradom Mossack-Fonseca, razkrita v panamskih dokumentih in v delu Daphne Caruane Galizie kot snovalca strukture pranja denarja za spodbujanje korupcije, obtožnice so bile vložene samo v zvezi z nekaterimi obtožbami proti njima, tudi ne v zvezi s škandalom ElectroGas;

| O. | ker je bil sporazum za zanesljivo oskrbo z utekočinjenim zemeljskim plinom med podjetjem ElectroGas Malta Ltd. in malteško vlado, ki ga je podpisal nekdanji minister za turizem, ki je bil takrat (leta 2015) minister za energijo, dolga leta skriven in sta ga šele septembra 2022 razkrili fundacija Daphne Caruana Galizia in medijska hiša; ker je bila sedanja generalna tožilka deležna kritik, ker je v svoji nekdanji vlogi namestnice generalnega tožilca pomagala pri sklenitvi te pogodbe brez vsakega dodatnega soglasja kabineta ali parlamenta; ker je Daphne Caruana Galizia v času atentata raziskovala veliko internih dokumentov podjetja ElectroGas Malta Ltd.; |
| --- | --- |

O.

ker je bil sporazum za zanesljivo oskrbo z utekočinjenim zemeljskim plinom med podjetjem ElectroGas Malta Ltd. in malteško vlado, ki ga je podpisal nekdanji minister za turizem, ki je bil takrat (leta 2015) minister za energijo, dolga leta skriven in sta ga šele septembra 2022 razkrili fundacija Daphne Caruana Galizia in medijska hiša; ker je bila sedanja generalna tožilka deležna kritik, ker je v svoji nekdanji vlogi namestnice generalnega tožilca pomagala pri sklenitvi te pogodbe brez vsakega dodatnega soglasja kabineta ali parlamenta; ker je Daphne Caruana Galizia v času atentata raziskovala veliko internih dokumentov podjetja ElectroGas Malta Ltd.;

| P. | ker iz pričanja enega od domnevnih sostorilcev in nekaterih posnetkov, ki so bili predstavljeni v sodnih postopkih, izhaja, da je bil v načrtovanje in financiranje umora vpleten nekdanji vodja kabineta predsednika malteške vlade; ker je bil 20. marca 2021 skupaj z več poslovnimi partnerji aretiran in obtožen pranja denarja, goljufije, korupcije in ponarejanja v ločenem primeru, ki ga je raziskovala Daphne Caruana Galizia; |
| --- | --- |

P.

ker iz pričanja enega od domnevnih sostorilcev in nekaterih posnetkov, ki so bili predstavljeni v sodnih postopkih, izhaja, da je bil v načrtovanje in financiranje umora vpleten nekdanji vodja kabineta predsednika malteške vlade; ker je bil 20. marca 2021 skupaj z več poslovnimi partnerji aretiran in obtožen pranja denarja, goljufije, korupcije in ponarejanja v ločenem primeru, ki ga je raziskovala Daphne Caruana Galizia;

| Q. | ker se je javna neodvisna preiskava umora Daphne Caruane Galizie začela konec leta 2019 in končala 29. julija 2021; ker je odbor za javne preiskave objavil poročilo s sklopom sklepov in priporočil o krepitvi pravne države, spoštovanju svobode tiska, svobode izražanja in zaščiti novinarjev, o pravni reformi na ustavni ravni in o zakonodajnih predlogih v zvezi s svobodo medijev; ker je odbor ugotovil tudi, da „čeprav ni bilo dokazov, da je imela država kot taka kakršno koli vlogo pri umoru Caruane Galizie (...), bi morala prevzeti odgovornost za umor zaradi ustvarjanja ozračja nekaznovanja, ki je nastalo na najvišjih ravneh v jedru Kastiljske hiše (5), in širjenjem svojega vpliva na druge subjekte, kot so regulativne institucije in policija, kar je privedlo do propada pravne države“; |
| --- | --- |

Q.

ker se je javna neodvisna preiskava umora Daphne Caruane Galizie začela konec leta 2019 in končala 29. julija 2021; ker je odbor za javne preiskave objavil poročilo s sklopom sklepov in priporočil o krepitvi pravne države, spoštovanju svobode tiska, svobode izražanja in zaščiti novinarjev, o pravni reformi na ustavni ravni in o zakonodajnih predlogih v zvezi s svobodo medijev; ker je odbor ugotovil tudi, da „čeprav ni bilo dokazov, da je imela država kot taka kakršno koli vlogo pri umoru Caruane Galizie (...), bi morala prevzeti odgovornost za umor zaradi ustvarjanja ozračja nekaznovanja, ki je nastalo na najvišjih ravneh v jedru Kastiljske hiše (5), in širjenjem svojega vpliva na druge subjekte, kot so regulativne institucije in policija, kar je privedlo do propada pravne države“;

| R. | ker je malteška vlada predlagala številne reforme za obravnavo nekaterih od teh priporočil, vključno z osnutkom zakonodaje za krepitev svobode medijev in predlogom zakona proti strateškim tožbam za onemogočanje udeležbe javnosti; ker se reforme malteškega pravosodnega sistema, ki so se začele izvajati leta 2020, še naprej izvajajo; |
| --- | --- |

R.

ker je malteška vlada predlagala številne reforme za obravnavo nekaterih od teh priporočil, vključno z osnutkom zakonodaje za krepitev svobode medijev in predlogom zakona proti strateškim tožbam za onemogočanje udeležbe javnosti; ker se reforme malteškega pravosodnega sistema, ki so se začele izvajati leta 2020, še naprej izvajajo;

| S. | ker je bilo v orodju za spremljanje pluralnosti medijev splošno tveganje za pluralnost medijev na Malti nazadnje ocenjeno kot „srednje“, vendar je bilo tveganje za uredniško avtonomijo in politično neodvisnost ocenjeno kot „visoko“; |
| --- | --- |

S.

ker je bilo v orodju za spremljanje pluralnosti medijev splošno tveganje za pluralnost medijev na Malti nazadnje ocenjeno kot „srednje“, vendar je bilo tveganje za uredniško avtonomijo in politično neodvisnost ocenjeno kot „visoko“;

| T. | ker je malteška novinarska hiša The Shift prejela 40 ločenih pravnih pritožb javnih organov zoper zahteve za dostop do informacij javnega značaja v zvezi z javnimi izdatki za neodvisne medije; |
| --- | --- |

T.

ker je malteška novinarska hiša The Shift prejela 40 ločenih pravnih pritožb javnih organov zoper zahteve za dostop do informacij javnega značaja v zvezi z javnimi izdatki za neodvisne medije;

| U. | ker je bila reforma pravosodja, ki so jo izvedle malteške oblasti, leta 2021 omenjena v govoru o stanju v Uniji; |
| --- | --- |

U.

ker je bila reforma pravosodja, ki so jo izvedle malteške oblasti, leta 2021 omenjena v govoru o stanju v Uniji;

| V. | ker je Odbor strokovnjakov za ocenjevanje ukrepov proti pranju denarja in financiranju terorizma (Moneyval) priznal znaten napredek Malte pri izpolnjevanju standardov Projektne skupine za finančno ukrepanje, ugotovil, da Malta izpolnjuje standarde, in jo po 12 mesecih umaknil s „sivega“ seznama za spremljanje; |
| --- | --- |

V.

ker je Odbor strokovnjakov za ocenjevanje ukrepov proti pranju denarja in financiranju terorizma (Moneyval) priznal znaten napredek Malte pri izpolnjevanju standardov Projektne skupine za finančno ukrepanje, ugotovil, da Malta izpolnjuje standarde, in jo po 12 mesecih umaknil s „sivega“ seznama za spremljanje;

| W. | ker je skupina za spremljanje demokracije, pravne države in temeljnih pravic v odboru LIBE po obisku delegacije odbora LIBE na temo pravne države na Malti od 23. do 25. maja 2022 med drugim izrazila zaskrbljenost zaradi počasnega napredka pri ukrepanju po umoru Daphne Caruane Galizie in izvajanju priporočil na podlagi javne preiskave, pri čemer je priznala, da sodni postopki še vedno potekajo; |
| --- | --- |

W.

ker je skupina za spremljanje demokracije, pravne države in temeljnih pravic v odboru LIBE po obisku delegacije odbora LIBE na temo pravne države na Malti od 23. do 25. maja 2022 med drugim izrazila zaskrbljenost zaradi počasnega napredka pri ukrepanju po umoru Daphne Caruane Galizie in izvajanju priporočil na podlagi javne preiskave, pri čemer je priznala, da sodni postopki še vedno potekajo;

| 1. | se poklanja spominu Daphne Caruana Galizia pet let po njenem umoru in izreka priznanje njenemu delu, ki je bilo ključno za razkrivanje korupcije, organiziranega kriminala, davčnih goljufij in pranja denarja ter za to, da tisti, ki so sodelovali v teh nezakonitih dejavnostih, za to odgovarjajo; ostro obsoja primere, ko so bili novinarji zaradi opravljanja svojega dela kriminalizirani, napadeni ali umorjeni, med drugim umor Jána Kuciaka in njegove zaročenke Martine Kušnírove 21. februarja 2018, Viktorie Marinove 6. oktobra 2018, grškega novinarja Jorgosa Karaivaza 9. aprila 2021 in nizozemskega novinarja Petra R. de Vriesa 15. julija 2021, ter poudarja, da imajo novinarji ključno vlogo pri razkrivanju resnice, zaščiti demokracije in odpravi kulture nekaznovanja; se poklanja spominu vseh novinarjev, ki so bili v zadnjih letih ubiti v Evropi; ponovno poudarja, da so neodvisni mediji in aktivna civilna družba temeljni stebri pravičnosti, demokracije in pravne države ter so zato ključnega pomena; opozarja, da umor novinarja ne zadeva le državo članico, temveč tudi Evropsko unijo kot celoto; je trdno prepričan, da je zaščita demokratične pravne države skupna odgovornost, ki presega nacionalne in strankarske meje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | priznava, da je bil v potekajočih sodnih postopkih v zvezi z umorom Daphne Caruane Galizie dosežen napredek, globoko pa obžaluje, so bile do zdaj izrečene samo tri obsodbe v zvezi z izvedbo umora, in sicer po priznanju storilcev; zato ponovno poziva, naj se čim prej zaključita preiskava glavnih razlogov za umor in kazenski sodni postopek, tisti, ki so v kateri koli vlogi vpleteni v umor, pa naj se privedejo pred sodišče; ponovno poziva, naj Europol polno in stalno sodeluje pri vseh vidikih preiskave umora in vseh drugih preiskavah, povezanih s tem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | priznava, da se je sedanji predsednik malteške vlade javno opravičil za pomanjkljivosti, za katere je odgovorna država in ki so morda prispevale k umoru Daphne Caruana Galizia; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je zaskrbljen, ker se priporočila iz poročila o javni preiskavi leto po objavi še vedno pomanjkljivo izvajajo; je seznanjen, da je malteška vlada pripravila številne reforme, tudi zakonodajne predloge, da bi sledila nekaterim od teh priporočil; je seznanjen, da je komisarka Sveta Evrope za človekove pravice izrazila stališče, da morajo malteške oblasti poskrbeti, da bo zakonodajno delo, ki se je začelo na podlagi poročila o javni preiskavi, v skladu z mednarodnimi standardi ter da bo javnost lahko izvajala nadzor nad njim in v njem sodelovala; poziva malteško vlado, naj začne nemudoma uresničevati vsa priporočila iz poročila o javni preiskavi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja prizadevanja malteškega finančnega preiskovalnega urada in poudarja, da je zelo pomembno, da se odmevna finančna in gospodarska kazniva dejanja, zlasti korupcija in pranje denarja, strogo preganjajo; kljub temu je zgrožen, da pri pregonu korupcije in pranja denarja, ki ju je Daphne Caruana Galizia raziskovala v času svojega umora in v katera so bili domnevno vpleteni politiki na najvišjih položajih, ni napredka; je zaskrbljen tudi zaradi institucionalnega neuspeha organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter pravosodja na Malti ter odločno poziva pristojne organe, naj pred sodišče privedejo vsakega posameznika, vpletenega v enega ali več številnih primerov, ki se trenutno preiskujejo ali se o njih poroča; je zelo zaskrbljen zaradi nedavnih razkritij, da se na podlagi evropskih nalogov za prijetje zoper osebe, povezane z visokimi političnimi uradniki, večkrat ni ukrepalo; poziva malteške organe, naj se spoprimejo z izzivi glede trajanja preiskav, ko gre za korupcijo na visoki ravni, tudi tako, da vzpostavijo verodostojno evidenco pravnomočnih sodb; poudarja, da je neodvisnost institucij ključna za pravilno delovanje pravne države; poziva malteške oblasti, naj napredujejo pri preiskavah zadev, ko so javni uslužbenci domnevno poskušali prikriti dokaze ter ovirati preiskave in sodne postopke; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je močno zaskrbljen, ker pri preiskovalnih in sodnih postopkih proti uradnikom banke Pilatus ni napredka in ker si malteške oblasti prizadevajo ustaviti postopke; je seznanjen z začasnimi ukrepi Mednarodnega centra za reševanje investicijskih sporov z dne 14. septembra 2022 (6), ki so upočasnili preiskave malteških organov; poziva malteške organe, naj zagotovijo dodatna sredstva za preiskavo o razlogih za zamudo in poskrbijo, da bo pravosodje opravilo svojo nalogo; poziva ustrezne evropske organe, naj pozorno spremljajo napredek v zadevi v zvezi z banko Pilatus; je močno zaskrbljen tudi, ker ni napredka v zvezi z dvema partnerjema podjetja Nexia BT ter poziva Komisijo in Odbor strokovnjakov za ocenjevanje ukrepov proti pranju denarja in financiranju terorizma, naj to zadevo spremljata; izraža zaskrbljenost tudi zaradi domnevnega pranja denarja in korupcije v zvezi s sporazumom podjetja ElectroGas ter Komisijo poziva, naj uporabi vsa razpoložljiva orodja, da bi ocenila, ali je bila veljavna evropska zakonodaja spoštovana; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja, da so bile za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj na splošno dane na voljo dodatne zmogljivosti, da se je spremenil postopek imenovanja sodnikov ter da je bila uvedena reforma urada in vloge generalnega državnega tožilca; poziva malteški parlament, naj doseže dogovor o depolitizaciji imenovanja vodje sodstva, tako da v postopek vključi sodstvo, pri čemer naj upošteva evropske standarde o imenovanju sodnikov in mnenje Beneške komisije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | obžaluje, da je malteški pravosodni sistem postal manj učinkovit, in poziva k iskanju rešitev, da bi skrajšali trajanje postopkov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je seznanjen, da imajo Združeni arabski emirati pomembne informacije o transakcijah, ki so jih opravila podjetja, povezana s korupcijo, in da so te informacije pomembne tudi za potekajoče preiskave; je seznanjen, da je Projektna skupina za finančno ukrepanje medtem Združene arabske emirate uvrstila na seznam za spremljanje; se zavezuje, da bo spremljal sedanje sodelovanje med Združenimi arabskimi emirati in Malto ter preverjal, ali se potrebne informacije za pregon ustrezno zahtevajo in posredujejo, ter opozarja, da bi moralo to sodelovanje vplivati na status Združenih arabskih emiratov pri regulativnih organih za preprečevanje pranja denarja; ponovno poziva Komisijo in malteške organe, naj z vsemi razpoložljivimi sredstvi zagotovijo sodelovanje in ustrezno pravno pomoč v vseh preiskavah; poziva Združene arabske emirate, naj učinkovito sodelujejo z malteškimi organi, da bi olajšali preiskave, pa tudi z EU na splošno; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja, da je malteška vlada nedavno več zadev predložila Evropskemu javnemu tožilstvu (EJT); meni pa, da je predloženih zadev še vedno razmeroma malo v primerjavi z drugimi državami članicami in da je malteški sistem za odkrivanje, preiskovanje in pregon kaznivih dejanj še vedno nepregleden; |
| --- | --- |

10.

| 11. | izraža globoko zaskrbljenost, ker po nekaterih informacijah malteške oblasti v potekajočih zadevah ne sodelujejo z Evropskim javnim tožilstvom; opozarja zlasti na obtožbe v zvezi s potekajočo preiskavo projekta, ki ga je financirala EU in v katerem je sodeloval domnevni načrtovalec umora Daphne Caruana Galizia in lastnik podjetja 17 Black Ltd s sedežem v Dubaju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | izraža zaskrbljenost zaradi nekaznovanja ključnih osebnosti v upravi nekdanjega predsednika vlade, vključno z njim samim, vodjem njegovega kabineta in nekdanjim ministrom za turizem, ki je bil pred tem minister za energijo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | priznava, da je malteška vlada pripravila več predlogov za izboljšanje razmer na področju svobode medijev; poziva malteške oblasti, naj poskrbijo, da bodo predlagane reforme v skladu z evropskimi in mednarodnimi standardi za zaščito novinarjev, zlasti kar zadeva preprečevanje in sankcioniranje groženj, usmerjenih v novinarje, in njihovega nadlegovanja v javnosti in na spletu, ter naj jih hitro izvedejo; poziva jih tudi, naj uvedejo dodatne in druge zaščitne ukrepe, s katerimi bi na Malti izboljšali pogoje za kritično in neodvisno novinarstvo ter poskrbeli, da bi politiki in uradniki v večji meri prevzemali odgovornost za svoja dejanja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | je zaskrbljen, ker so še vedno prisotne ovire za svobodo in pluralnost medijev, ki se kažejo na primer pri zahtevah vladi za dostop do informacij javnega značaja in pri potencialno diskriminatornemu financiranju medijskih hiš; obžaluje, da so vladni organi vložili vrsto pritožb zoper 40 pozitivnih odločitev komisarja za varstvo podatkov v korist zahtev za dostop do informacij javnega značaja, ki jih je vložila novinarska hiša The Shift, in meni, da bi lahko pritožbe ustrahovalno vplivale na medijske akterje in državljane; poziva malteško vlado, naj te pritožbe nemudoma umakne; |
| --- | --- |

14.

| 15. | izraža zaskrbljenost, ker naj bi bili po poročilih v odbor medijskih strokovnjakov, ki je bil zadolžen za svetovanje o spremembah v medijskem sektorju, sicer vključeni nekateri predstavniki medijev, vendar malteška vlada v zvezi s tem ni izvedla javnega posvetovanja; poziva malteške oblasti, naj poskrbijo za široko javno posvetovanje o medijskem sektorju, h kateremu se je predsednik malteške vlade 13. oktobra 2022 zavezal po zagovorništvu mednarodne civilne družbe, medijske skupnosti na Malti in Sveta Evrope, zlasti o omejitvi uporabe strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti; poziva malteški parlament, naj prednostno sprejme ustrezno zakonodajo o tem, med drugim tudi spremembe ustave; |
| --- | --- |

15.

| 16. | obžaluje, da so novinarji, pa tudi družinski člani Daphne Caruana Galizia, še vedno tarča strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti, in ponovno poziva posameznike, tudi nekdanje vladne uradnike, ki so tožbe vložili, naj jih umaknejo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja sedanje predloge, po katerih se predpisane denarne kazni za obrekovanje ne bi plačale ob prvi predložitvi odgovora obtoženega novinarja, malteška sodišča pa bi imela možnost, da tožbe zaradi obrekovanja označijo kot „očitno neutemeljene“ in jih tako zavrnejo; poziva malteške oblasti, naj v skladu s priporočilom Komisije sprejmejo učinkovite politike za zaščito novinarjev; pozdravlja predlog Komisije za direktivo o boju proti strateškim tožbam za onemogočanje udeležbe javnosti (COM(2022)0177); |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva malteško vlado, naj obravnava obstoječo problematiko v zvezi s svobodo medijev, neodvisnostjo javnih medijev od političnega vmešavanja – obravnava naj tudi okvir za preglednost pri državnem oglaševanju –, ter vse pogostejšo uporabo sovražnega govora v družbenih medijih; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja, da je bil leta 2021 malteški zakon o zaščiti žvižgačev iz leta 2013 spremenjen in da se je Malta zavezala, da bo do konca leta 2024 vzpostavila podatkovno zbirko za zbiranje informacij o dejavnostih žvižgačev; |
| --- | --- |

19.

| 20. | izraža zaskrbljenost, ker v zvezi z imenovanjem novega varuha človekovih pravic še ni bila najdena rešitev in ker med imenovanimi komisarji za upravne preiskave ni nobene ženske; poziva malteške oblasti, naj vzpostavijo mehanizem, s katerimi bi v parlamentu preprečili blokade pri imenovanjih, ter naj v skladu s Pariškimi načeli in pravnim redom EU o enakosti prednostno sprejmejo akt za ustanovitev komisije za človekove pravice in enakost ter si prizadevajo, da bo ustanovljena čim prej; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ponovno poziva malteške oblasti, naj v celoti sledijo vsem doslej neupoštevanim priporočilom parlamentarne skupščine Sveta Evrope, Beneške komisije, Skupine držav proti korupciji in Odbora strokovnjakov za ocenjevanje ukrepov proti pranju denarja in financiranju terorizma; poziva malteške oblasti, naj Beneško komisijo zaprosijo za mnenje o upoštevanju njenih priporočil; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da je malteški program državljanstva za vlagatelje še vedno zelo zaskrbljujoč; želi ponovno spomniti na svoje stališče, da državljanstvo EU ni naprodaj, in poziva, naj se ta program na Malti in povsod v EU prepove; pozdravlja, da je Komisija Sodišču EU predložila zadevo za ugotavljanje kršitev in čaka na njegovo končno sodbo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, vladam in parlamentom držav članic, Svetu Evrope, vladi in parlamentu Združenih arabskih emiratov in predsedniku Republike Malte. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  UL C 356, 4.10.2018, str. 29.

(2)  UL C 108, 26.3.2021, str. 107.

(3)  UL C 255, 29.6.2021, str. 22.

(4)  UL C 506, 15.12.2021, str. 64.

(5)  Kastiljska hiša je sedež urada predsednika malteške vlade v Valletti od marca 1972.

(6)  https://icsid.worldbank.org/cases/case-database/case-detail?CaseNo=ARB/21/36

---

| 28.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 149/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 149/22

---

P9_TA(2022)0372

Povečanje kaznivih dejanj iz sovraštva proti osebam LGBTIQ v Evropi in nedavni homofobni umor na Slovaškem

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2022 o povečanju kaznivih dejanj iz sovraštva proti osebam LGBTIQ+ v Evropi in nedavni homofobni umor na Slovaškem (2022/2894(RSP))

(2023/C 149/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina),

| — | ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in s tem povezane sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in s tem povezane sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ (1) (direktiva o pravicah žrtev), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ (1) (direktiva o pravicah žrtev),

| — | ob upoštevanju ocene izvajanja direktive o pravicah žrtev v delovnih dokumentih služb Komisije (SWD(2022)0180) (2) o oceni in o povzetku ocene (3) z dne 28. junija 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene izvajanja direktive o pravicah žrtev v delovnih dokumentih služb Komisije (SWD(2022)0180) (2) o oceni in o povzetku ocene (3) z dne 28. junija 2022,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. novembra 2020 z naslovom „Unija enakosti: strategija za enakost LGBTIQ oseb za obdobje 2020–2025“ (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. novembra 2020 z naslovom „Unija enakosti: strategija za enakost LGBTIQ oseb za obdobje 2020–2025“ (COM(2020)0698),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. decembra 2021 z naslovom „Za večje vključevanje in zaščito v Evropi: vključitev sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva na evropski seznam kaznivih dejanj“ ter priloge k njemu (COM(2021)0777), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. decembra 2021 z naslovom „Za večje vključevanje in zaščito v Evropi: vključitev sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva na evropski seznam kaznivih dejanj“ ter priloge k njemu (COM(2021)0777),

| — | ob upoštevanju rezultatov raziskave LGBT EU, ki jo je leta 2019 izvedla Agencija Evropske unije za temeljne pravice (FRA), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov raziskave LGBT EU, ki jo je leta 2019 izvedla Agencija Evropske unije za temeljne pravice (FRA),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2020 o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2020 o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2021 o razglasitvi EU kot svobodnega območja za osebe LGBTIQ (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2021 o razglasitvi EU kot svobodnega območja za osebe LGBTIQ (5),

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora ministrov Sveta Evrope z dne 20. maja 2022 državam članicam o boju proti sovražnemu govoru (CM/Rec(2022)16) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora ministrov Sveta Evrope z dne 20. maja 2022 državam članicam o boju proti sovražnemu govoru (CM/Rec(2022)16) (6),

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora ministrov Sveta Evrope z dne 31. marca 2010 državam članicam o ukrepih za boj proti diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti ali identitete (CM/Rec(2010)5) (7) in poročila o njegovem izvajanju iz leta 2020 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora ministrov Sveta Evrope z dne 31. marca 2010 državam članicam o ukrepih za boj proti diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti ali identitete (CM/Rec(2010)5) (7) in poročila o njegovem izvajanju iz leta 2020 (8),

| — | ob upoštevanju splošnega političnega priporočila št. 15 Evropske komisije za boj proti rasizmu in nestrpnosti (ECRI) o boju proti sovražnemu govoru (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega političnega priporočila št. 15 Evropske komisije za boj proti rasizmu in nestrpnosti (ECRI) o boju proti sovražnemu govoru (9),

| — | ob upoštevanju poročila ECRI o spremljanju Slovaške republike (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila ECRI o spremljanju Slovaške republike (10),

| — | ob upoštevanju komentarja o človekovih pravicah komisarke Sveta Evrope za človekove pravice z naslovom „Pride vs. indignity: political manipulation of homophobia and transphobia in Europe“ (Ponos proti ponižanju: politično manipuliranje s homofobijo in transfobijo v Evropi) (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju komentarja o človekovih pravicah komisarke Sveta Evrope za človekove pravice z naslovom „Pride vs. indignity: political manipulation of homophobia and transphobia in Europe“ (Ponos proti ponižanju: politično manipuliranje s homofobijo in transfobijo v Evropi) (11),

| — | ob upoštevanju poročila, ki ga je komisar Sveta Evrope za človekove pravice objavil, potem ko je od 15. do 19. junija 2015 obiskal Slovaško republiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila, ki ga je komisar Sveta Evrope za človekove pravice objavil, potem ko je od 15. do 19. junija 2015 obiskal Slovaško republiko,

| — | ob upoštevanja poročila Komisije o pravni državi za leto 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanja poročila Komisije o pravni državi za leto 2022,

| — | ob upoštevanju študije generalnega direktorata za notranjo politiko z dne 20. maja 2022 z naslovom „Right-wing extremism in the EU“ (Desničarski ekstremizem v EU) (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije generalnega direktorata za notranjo politiko z dne 20. maja 2022 z naslovom „Right-wing extremism in the EU“ (Desničarski ekstremizem v EU) (12),

| — | ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika,

| A. | ker je v sredo, 12. oktobra 2022, v središču Bratislave na Slovaškem radikaliziran skrajni desničar, ki so ga navdihnili teroristi, ki se borijo za belsko nadvlado, s strelnim orožjem brutalno umoril dve mladi osebi, Matúša Horvátha in Juraja Vankuliča, ter ranil še enega človeka; ker se je streljanje zgodilo pred znanim barom Tepláreň, ki je eno od redkih zbirališč oseb LGBTIQ+ v mestu; ker je bilo streljanje naklepen in načrtovan napad, izrecno uperjen zoper skupnost LGBTIQ+, strelec pa je nameraval ubiti še več ljudi, vključno s funkcionarji; ker je slovaška policija dejanje označila za teroristični napad in ga še preiskuje; ker bo to, če bo potrjeno za teroristični napad, prvi teroristični napad zoper skupnost LGBTIQ+ v EU; |
| --- | --- |

A.

ker je v sredo, 12. oktobra 2022, v središču Bratislave na Slovaškem radikaliziran skrajni desničar, ki so ga navdihnili teroristi, ki se borijo za belsko nadvlado, s strelnim orožjem brutalno umoril dve mladi osebi, Matúša Horvátha in Juraja Vankuliča, ter ranil še enega človeka; ker se je streljanje zgodilo pred znanim barom Tepláreň, ki je eno od redkih zbirališč oseb LGBTIQ+ v mestu; ker je bilo streljanje naklepen in načrtovan napad, izrecno uperjen zoper skupnost LGBTIQ+, strelec pa je nameraval ubiti še več ljudi, vključno s funkcionarji; ker je slovaška policija dejanje označila za teroristični napad in ga še preiskuje; ker bo to, če bo potrjeno za teroristični napad, prvi teroristični napad zoper skupnost LGBTIQ+ v EU;

| B. | ker je bil morilec, 19-letni študent iz Bratislave, več ur po napadu na begu; ker je dejavno komuniciral o incidentu pred in med streljanjem ter po njem v različnih družbenih medijih; ker se je na njegovem računu nekaj ur pred streljanjem pojavil manifest, uperjen proti Judom in LGBTIQ+; ker je iz istega računa razvidno, da je bil morilec pred barom Tepláreň že sredi avgusta 2022; ker je lastnik računa pol ure po umorih tvitnil „hatecrime“ (zločin iz sovraštva), „gaybar“ (gejevski bar) in „feeling no regrets“ (ničesar ne obžalujem); malo pred polnočjo pa se je na računu pojavilo sporočilo: „caute vidime sa na druhej strane“ (adijo, se vidimo na drugi strani); ker se je radikalizirani 19-letni študent pojavil na fotografijah, ki ga povezujejo z mednarodno protifeministično in mizogino ideologijo in gibanjem „incelov“; |
| --- | --- |

B.

ker je bil morilec, 19-letni študent iz Bratislave, več ur po napadu na begu; ker je dejavno komuniciral o incidentu pred in med streljanjem ter po njem v različnih družbenih medijih; ker se je na njegovem računu nekaj ur pred streljanjem pojavil manifest, uperjen proti Judom in LGBTIQ+; ker je iz istega računa razvidno, da je bil morilec pred barom Tepláreň že sredi avgusta 2022; ker je lastnik računa pol ure po umorih tvitnil „hatecrime“ (zločin iz sovraštva), „gaybar“ (gejevski bar) in „feeling no regrets“ (ničesar ne obžalujem); malo pred polnočjo pa se je na računu pojavilo sporočilo: „caute vidime sa na druhej strane“ (adijo, se vidimo na drugi strani); ker se je radikalizirani 19-letni študent pojavil na fotografijah, ki ga povezujejo z mednarodno protifeministično in mizogino ideologijo in gibanjem „incelov“;

| C. | ker je skupnost LGBTIQ+ na Slovaškem izpostavljena s sovraštvom podžgani retoriki in nasilju, ki ju spodbujajo tudi številni slovaški politiki; ker so verbalni in fizični napadi na skupnost LGBTIQ+ na Slovaškem pogosto precej razširjeni, zaradi česar se njeni pripadniki ne morejo počutiti varne in sprejete v družbi; ker so se v družbenih medijih po tragičnem dogodku pojavili sovražni komentarji, ki so umora predstavljali kot upravičena ali se norčevali iz njiju; |
| --- | --- |

C.

ker je skupnost LGBTIQ+ na Slovaškem izpostavljena s sovraštvom podžgani retoriki in nasilju, ki ju spodbujajo tudi številni slovaški politiki; ker so verbalni in fizični napadi na skupnost LGBTIQ+ na Slovaškem pogosto precej razširjeni, zaradi česar se njeni pripadniki ne morejo počutiti varne in sprejete v družbi; ker so se v družbenih medijih po tragičnem dogodku pojavili sovražni komentarji, ki so umora predstavljali kot upravičena ali se norčevali iz njiju;

| D. | ker ozračje sovraštva, nestrpnosti in ustrahovanja skupnosti LGBTIQ+ na Slovaškem podpihujejo ne zgolj skrajno desna in ekstremistična gibanja, temveč tudi predstavniki cerkvene in politične elite, ki v izjavah pogosto pozivajo k novim omejitvam za osebe LGBTIQ+; ker je državni svet junija 2014 spremenil državno ustavo, da je istospolnim parom odrekel pravico do poroke in iz nje izhajajoče pravno varstvo; ker je bil februarja 2015 izveden referendum, uperjen proti skupnosti LGBTIQ+, potem ko je konservativna skupina Zavezništvo za družino s cerkveno podporo zbrala 400 000 podpisov za glasovanje o strožji zakonodaji proti osebam LGBTIQ+; ker je maja 2022 član stranke, ki sodeluje v vladajoči koaliciji, predlagal zakon, s katerim bi prepovedali izobešanje mavrične zastave na zgradbah v državni lasti in javnih zgradbah; ker so poslanci septembra vložili še en zakonodajni predlog, s katerim bi v šolah, oglasih in na televiziji prepovedali vsakršno omembo skupnosti queer; ker v slovaških šolah ni obvezne in starosti primerne spolne vzgoje; |
| --- | --- |

D.

ker ozračje sovraštva, nestrpnosti in ustrahovanja skupnosti LGBTIQ+ na Slovaškem podpihujejo ne zgolj skrajno desna in ekstremistična gibanja, temveč tudi predstavniki cerkvene in politične elite, ki v izjavah pogosto pozivajo k novim omejitvam za osebe LGBTIQ+; ker je državni svet junija 2014 spremenil državno ustavo, da je istospolnim parom odrekel pravico do poroke in iz nje izhajajoče pravno varstvo; ker je bil februarja 2015 izveden referendum, uperjen proti skupnosti LGBTIQ+, potem ko je konservativna skupina Zavezništvo za družino s cerkveno podporo zbrala 400 000 podpisov za glasovanje o strožji zakonodaji proti osebam LGBTIQ+; ker je maja 2022 član stranke, ki sodeluje v vladajoči koaliciji, predlagal zakon, s katerim bi prepovedali izobešanje mavrične zastave na zgradbah v državni lasti in javnih zgradbah; ker so poslanci septembra vložili še en zakonodajni predlog, s katerim bi v šolah, oglasih in na televiziji prepovedali vsakršno omembo skupnosti queer; ker v slovaških šolah ni obvezne in starosti primerne spolne vzgoje;

| E. | ker se je v petek, 14. oktobra 2022, v Bratislavi veliko število ljudi, vključno s slovaško predsednico in premierjem, zbralo na pohodu za obsodbo sovraštva proti osebam LGBTIQ+; ker so bili po vsej državi in v več drugih državah članicah organizirani tudi drugi podobni dogodki, katerih udeleženci so se zavzemali za pravice skupnosti LGBTIQ+ na Slovaškem; ker je slovaška predsednica pozvala politike, naj ne širijo sovraštva, kar je storila že večkrat; ker je bila na predsedniški palači poleg slovaške in evropske prvič izobešena mavrična zastava, parlamentarni urad pa je bratislavski grad osvetlil v spomin na žrtvi umorov; |
| --- | --- |

E.

ker se je v petek, 14. oktobra 2022, v Bratislavi veliko število ljudi, vključno s slovaško predsednico in premierjem, zbralo na pohodu za obsodbo sovraštva proti osebam LGBTIQ+; ker so bili po vsej državi in v več drugih državah članicah organizirani tudi drugi podobni dogodki, katerih udeleženci so se zavzemali za pravice skupnosti LGBTIQ+ na Slovaškem; ker je slovaška predsednica pozvala politike, naj ne širijo sovraštva, kar je storila že večkrat; ker je bila na predsedniški palači poleg slovaške in evropske prvič izobešena mavrična zastava, parlamentarni urad pa je bratislavski grad osvetlil v spomin na žrtvi umorov;

| F. | ker kazniva dejanja, ki temeljijo na predsodkih in so znana tudi kot kazniva dejanja iz sovraštva ali kazniva dejanja zaradi pristranskosti, ne vplivajo zgolj na posameznike, ki so njihove žrtve, temveč tudi na celotne skupnosti in družbe; ker imajo države članice pozitivno obveznost, da skrbijo za varstvo in izvrševanje pravic do človekovega dostojanstva in celovitosti ter prepovedi mučenja in nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja v praksi; |
| --- | --- |

F.

ker kazniva dejanja, ki temeljijo na predsodkih in so znana tudi kot kazniva dejanja iz sovraštva ali kazniva dejanja zaradi pristranskosti, ne vplivajo zgolj na posameznike, ki so njihove žrtve, temveč tudi na celotne skupnosti in družbe; ker imajo države članice pozitivno obveznost, da skrbijo za varstvo in izvrševanje pravic do človekovega dostojanstva in celovitosti ter prepovedi mučenja in nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja v praksi;

| G. | ker izključitvena in stigmatizirajoča retorika proti osebam LGBTIQ+, ki temelji na predsodkih, postaja vse bolj običajna, kar povzroča dodatno nasilje in razčlovečenje, storilci kaznivih dejanj pa nimajo občutka krivde in nobenih zadržkov; |
| --- | --- |

G.

ker izključitvena in stigmatizirajoča retorika proti osebam LGBTIQ+, ki temelji na predsodkih, postaja vse bolj običajna, kar povzroča dodatno nasilje in razčlovečenje, storilci kaznivih dejanj pa nimajo občutka krivde in nobenih zadržkov;

| H. | ker druga raziskava EU o osebah LGBTI iz leta 2019 ne kaže dobrega stanja v zvezi z diskriminacijo oseb LGBTIQ+ v EU, saj je bil od prve raziskave iz leta 2012 dosežen le majhen napredek; ker se je leta 2019 v primerjavi z letom 2012 že zmanjšalo število ljudi, ki so policiji prijavili najpogostejši incident, in sicer fizični ali spolni napad iz sovraštva; ker je v Slovaški republiki napad iz sovraštva doživel vsak deseti vprašani; ker je komisija ECRI v poročilu o spremljanju Slovaške republike iz leta 2020 navedla, da je po podatkih iz študij približno 1–8 % prebivalstva Slovaške republike oseb LGBTI; ker je komisija ECRI priznala vlogo politike pri podpihovanju retorike, uperjene proti osebam LGBTIQ+, in sicer s kampanjami proti skupnosti LGBTIQ+, ustavno spremembo, ki preprečuje enakopravno poroko, in drugimi političnimi pobudami, ki neprikrito diskriminirajo osebe LGBTIQ+; ker je komisija ECRI z obžalovanjem opozorila na negativno dinamiko v zadnjih letih, ko je tudi napredek pri enakosti skupnosti LGBTIQ+ omejen; |
| --- | --- |

H.

ker druga raziskava EU o osebah LGBTI iz leta 2019 ne kaže dobrega stanja v zvezi z diskriminacijo oseb LGBTIQ+ v EU, saj je bil od prve raziskave iz leta 2012 dosežen le majhen napredek; ker se je leta 2019 v primerjavi z letom 2012 že zmanjšalo število ljudi, ki so policiji prijavili najpogostejši incident, in sicer fizični ali spolni napad iz sovraštva; ker je v Slovaški republiki napad iz sovraštva doživel vsak deseti vprašani; ker je komisija ECRI v poročilu o spremljanju Slovaške republike iz leta 2020 navedla, da je po podatkih iz študij približno 1–8 % prebivalstva Slovaške republike oseb LGBTI; ker je komisija ECRI priznala vlogo politike pri podpihovanju retorike, uperjene proti osebam LGBTIQ+, in sicer s kampanjami proti skupnosti LGBTIQ+, ustavno spremembo, ki preprečuje enakopravno poroko, in drugimi političnimi pobudami, ki neprikrito diskriminirajo osebe LGBTIQ+; ker je komisija ECRI z obžalovanjem opozorila na negativno dinamiko v zadnjih letih, ko je tudi napredek pri enakosti skupnosti LGBTIQ+ omejen;

| I. | ker je Evropsko sodišče za človekove pravice v zadnjem času izreklo več sodb v primerih, povezanih s kaznivimi dejanji iz sovraštva zoper osebe LGBTIQ+, in sicer: v primeru Stojanova proti Bolgariji, ki zadeva krvoločen umor 26-letnega geja v javnem parku in v katerem je razsodilo, da mora Bolgarija spremeniti svoj kazenski zakonik, da bi se pri nasilnih kaznivih dejanjih (katerih motiv je domnevna ali dejanska spolna usmerjenost) priznale oteževalne okoliščine (13); v primeru Sabalić proti Hrvaški, ki zadeva kaznivo dejanje iz sovraštva zoper lezbijko in v katerem je priznalo, da bodo kazniva dejanja zaradi predsodkov v primeru, da oblasti glede njih ne bodo zavzele trdnega stališča, obravnavana z ravnodušnostjo, ki jo je mogoče enačiti z uradnim dopuščanjem ali celo zavestnim spregledom kaznivih dejanj iz sovraštva (14); in v primeru Beizaras in Levickas proti Litvi, v katerem je priznalo, da ima država pozitivno obveznost, da preiskuje homofobne komentarje na spletu, ki hujskajo k sovražnosti in nasilju (15); |
| --- | --- |

I.

ker je Evropsko sodišče za človekove pravice v zadnjem času izreklo več sodb v primerih, povezanih s kaznivimi dejanji iz sovraštva zoper osebe LGBTIQ+, in sicer: v primeru Stojanova proti Bolgariji, ki zadeva krvoločen umor 26-letnega geja v javnem parku in v katerem je razsodilo, da mora Bolgarija spremeniti svoj kazenski zakonik, da bi se pri nasilnih kaznivih dejanjih (katerih motiv je domnevna ali dejanska spolna usmerjenost) priznale oteževalne okoliščine (13); v primeru Sabalić proti Hrvaški, ki zadeva kaznivo dejanje iz sovraštva zoper lezbijko in v katerem je priznalo, da bodo kazniva dejanja zaradi predsodkov v primeru, da oblasti glede njih ne bodo zavzele trdnega stališča, obravnavana z ravnodušnostjo, ki jo je mogoče enačiti z uradnim dopuščanjem ali celo zavestnim spregledom kaznivih dejanj iz sovraštva (14); in v primeru Beizaras in Levickas proti Litvi, v katerem je priznalo, da ima država pozitivno obveznost, da preiskuje homofobne komentarje na spletu, ki hujskajo k sovražnosti in nasilju (15);

| J. | ker je Odbor ministrov Sveta Evrope leta 2022 sprejel priporočilo o boju proti sovražnemu govoru, zdaj pa pripravlja priporočilo o isti temi za leto 2023; ker je Odbor ministrov Sveta Evrope leta 2010 sprejel prelomno priporočilo državam članicam o ukrepih za boj proti diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete; |
| --- | --- |

J.

ker je Odbor ministrov Sveta Evrope leta 2022 sprejel priporočilo o boju proti sovražnemu govoru, zdaj pa pripravlja priporočilo o isti temi za leto 2023; ker je Odbor ministrov Sveta Evrope leta 2010 sprejel prelomno priporočilo državam članicam o ukrepih za boj proti diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete;

| K. | ker je komisarka Sveta Evrope za človekove pravice leta 2021 opozorila, da je pripisovanje krivde manjšinam LGBTIQ+ taktika skrajno konservativnih in nacionalističnih politikov, ki se predstavljajo kot zaščitniki t. i. tradicionalnih vrednot, da bi okrepili svojo bazo in se povzpeli na oblast ali jo obdržali; ker to zbuja resno zaskrbljenost, da politiki legitimizirajo sovražnost v zameno za možno politično korist; ker je po navedbah komisarke Sveta Evrope za človekove pravice pripisovanje krivde osebam LGBTIQ+ znak, da je nasprotovanje človekovim pravicam in pravni državi – ki sta temeljni vrednoti EU – razširjeno ter pomeni napad nanju; |
| --- | --- |

K.

ker je komisarka Sveta Evrope za človekove pravice leta 2021 opozorila, da je pripisovanje krivde manjšinam LGBTIQ+ taktika skrajno konservativnih in nacionalističnih politikov, ki se predstavljajo kot zaščitniki t. i. tradicionalnih vrednot, da bi okrepili svojo bazo in se povzpeli na oblast ali jo obdržali; ker to zbuja resno zaskrbljenost, da politiki legitimizirajo sovražnost v zameno za možno politično korist; ker je po navedbah komisarke Sveta Evrope za človekove pravice pripisovanje krivde osebam LGBTIQ+ znak, da je nasprotovanje človekovim pravicam in pravni državi – ki sta temeljni vrednoti EU – razširjeno ter pomeni napad nanju;

| L. | ker je Evropska komisija v poročilu o stanju pravne države za leto 2022, objavljenem julija 2022, izrazila nadaljnjo zaskrbljenost glede financiranja dejavnosti organizacij civilne družbe, povezanih z vprašanji enakosti spolov in pravic oseb LGBTIQ+, in verbalnih napadov na zagovornike človekovih pravic na teh področjih, pa tudi glede financiranja prek programov javnih subvencij, iz katerih so organizacije, ki obravnavajo ta vprašanja, še vedno izključene; |
| --- | --- |

L.

ker je Evropska komisija v poročilu o stanju pravne države za leto 2022, objavljenem julija 2022, izrazila nadaljnjo zaskrbljenost glede financiranja dejavnosti organizacij civilne družbe, povezanih z vprašanji enakosti spolov in pravic oseb LGBTIQ+, in verbalnih napadov na zagovornike človekovih pravic na teh področjih, pa tudi glede financiranja prek programov javnih subvencij, iz katerih so organizacije, ki obravnavajo ta vprašanja, še vedno izključene;

| M. | ker je v direktivi o pravicah žrtev določeno, da bi morale biti žrtve kaznivih dejanj iz sovraštva individualno ocenjene, pri čemer bi bilo treba opredeliti njihove posebne potrebe glede zaščite in podpore, na primer v zvezi s spolno usmerjenostjo, spolno identiteto ali spolnim izrazom, v njej pa je navedeno tudi, da so žrtve kaznivih dejanj iz sovraštva posebno ranljive; |
| --- | --- |

M.

ker je v direktivi o pravicah žrtev določeno, da bi morale biti žrtve kaznivih dejanj iz sovraštva individualno ocenjene, pri čemer bi bilo treba opredeliti njihove posebne potrebe glede zaščite in podpore, na primer v zvezi s spolno usmerjenostjo, spolno identiteto ali spolnim izrazom, v njej pa je navedeno tudi, da so žrtve kaznivih dejanj iz sovraštva posebno ranljive;

| N. | ker je Komisija decembra 2021 objavila predlog sklepa Sveta o vključitvi sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva na evropski seznam kaznivih dejanj iz člena 83(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), za kar bi bilo potrebno soglasje v Svetu; ker Madžarska, Poljska in Češka tega sklepa še vedno niso podprle; |
| --- | --- |

N.

ker je Komisija decembra 2021 objavila predlog sklepa Sveta o vključitvi sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva na evropski seznam kaznivih dejanj iz člena 83(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), za kar bi bilo potrebno soglasje v Svetu; ker Madžarska, Poljska in Češka tega sklepa še vedno niso podprle;

| O. | ker je neodvisni strokovnjak OZN o vprašanjih spolne usmerjenosti in spolne identitete leta 2020 v zvezi s pandemijo navedel, da je sovražni govor, ki poziva k nasilju zoper osebe LGBT, vse pogostejši, in države pozval, naj osebe LGBTIQ+ zaščitijo pred nasiljem in diskriminacijo ter preganjajo storilce (16); ker je v strategiji in akcijskem načrtu OZN o sovražnem govoru iz leta 2019 navedeno, da sovražni govor ogroža demokratične vrednote, družbeno stabilnost in mir (17); |
| --- | --- |

O.

ker je neodvisni strokovnjak OZN o vprašanjih spolne usmerjenosti in spolne identitete leta 2020 v zvezi s pandemijo navedel, da je sovražni govor, ki poziva k nasilju zoper osebe LGBT, vse pogostejši, in države pozval, naj osebe LGBTIQ+ zaščitijo pred nasiljem in diskriminacijo ter preganjajo storilce (16); ker je v strategiji in akcijskem načrtu OZN o sovražnem govoru iz leta 2019 navedeno, da sovražni govor ogroža demokratične vrednote, družbeno stabilnost in mir (17);

| 1. | najostreje obsoja strahopetno teroristično dejanje zoper skupnost LGBTIQ+ ter umora Matúša Horvátha in Juraja Vankuliča, ki sta se zgodila na Slovaškem; obsoja ta ideološko motivirani napad desničarskega skrajneža; izreka iskreno sožalje družinama žrtev; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izraža priznanje takojšnjemu, množičnemu in pozitivnemu odzivu slovaške civilne družbe in državljanov na umora v obliki protestov po državi in zunaj nje, in izraža solidarnost s skupnostjo LGBTIQ+ v tej državi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ostro obsoja vse oblike sovraštva in nasilja ter vse fizične in verbalne napade zoper osebe na podlagi spola, spolne usmerjenosti, spolne identitete ali spolnega izraza in spolnih lastnosti, in sicer tako na Slovaškem kot v EU; opozarja, da v naši družbi ni prostora za sovraštvo do oseb LGBTIQ+, za rasizem in za diskriminacijo; poziva Komisijo, Evropski svet in Svet, naj ostro in odločno nasprotujejo sovraštvu, nasilju in krivicam v Evropi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva slovaško vlado in državni svet Slovaške republike, naj pokažeta resnično zavezanost znatnemu napredku pri zaščiti oseb LGBTIQ+ pred vsemi oblikami kaznivih dejanj iz sovraštva in homofobije, pri čemer naj tesno sodelujeta s skupnostjo LGBTIQ+, in naj odločno javno obsodita kršitve človekovih pravic oseb LGBTIQ+; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva slovaške oblasti, naj se učinkovito borijo proti dezinformacijskim kampanjam, usmerjenim zoper osebe LGBTIQ+, spodbujajo objektivno, strokovno in na dejstvih utemeljeno poročanje medijev o osebah LGBTIQ+ in vprašanjih, povezanih s spolno usmerjenostjo, spolno identiteto ali izrazom in spolnimi značilnostmi, ter preiščejo kazniva dejanja iz sovraštva in sovražni govor proti pripadnikom skupnosti LGBTIQ+, ki živijo na Slovaškem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izraža resno zaskrbljenost zaradi pogoste uporabe žaljivega, napadalnega in homofobnega jezika proti skupnosti LGBTIQ+ na Slovaškem, tudi pri nekdanjih in sedanjih članih vlade in državnega sveta Slovaške republike ter nekaterimi nekdanjimi predsedniki vlade; poziva, naj se ustavi nadaljnja polarizacija družbe na Slovaškem in zavrne vsakršno sodelovanje s skrajnimi desnimi silami; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva slovaško vlado in državni svet Slovaške republike, naj osebam LGBTIQ+, ki živijo na Slovaškem, zagotovita enake pravice v skladu z Listino, tako da poskrbita za spoštovanje vseh pravic, zlasti do zasebnega in družinskega življenja, vključno s pravnim priznanjem istospolnih parov; poziva k dokončanju razprav o reformi pravnega priznavanja spola v skladu z mednarodnimi in evropskimi standardi ter njenemu hitremu sprejetju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi diskriminacije mavričnih družin, zlasti njihovih otrok, na Slovaškem, ki so jim odvzete temeljne človekove pravice na podlagi spolne usmerjenosti, spolne identitete ali izraza ali spolnih značilnosti staršev ali partnerjev; poziva vlado, naj odpravi to diskriminacijo in odstrani vse ovire, s katerimi se osebe LGBTIQ+ spopadajo pri uveljavljanju temeljne pravice do svobode gibanja v EU; poziva vlado, naj spoštuje svoje obveznosti po mednarodnem in evropskem pravu ter vsem ljudem zagotovi temeljne pravice; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je seznanjen s poročilom ECRI o spremljanju Slovaške republike; opozarja, da je komisija ECRI slovaškim oblastem podala več priporočil, med drugim oblikovanje in izvajanje akcijskega načrta za osebe LGBTI v tesnem posvetovanju s civilno družbo, sprejetje novega akcijskega načrta za preprečevanje rasizma, homofobije in transfobije, zlasti v obliki sovražnega govora, ter boj proti njim, zagotavljanje, da ponudniki internetnih storitev in operaterji družbenih omrežij hitro in sistematično odstranijo sovražni govor iz svojih sistemov in posredujejo dokaze pravosodnim organom, ter revizijo kazenskega zakonika, da bi postali rasistični, homofobni ali transfobni motivi oteževalna okoliščina v zvezi z vsako kršitvijo zakona; v celoti podpira priporočila ECRI ter poziva slovaške oblasti, naj ukrepe nemudoma izvedejo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | je globoko zaskrbljen zaradi nekaznovanja delovanja skupin, ki nasprotujejo LGBTIQ+, zlasti skrajnih desnih skupin, v nekaterih državah članicah in poudarja, da je ta občutek nekaznovanja eden od razlogov za zaskrbljujoče povečanje nasilnih dejanj nekaterih skrajnih desnih organizacij in groženj proti manjšinam, tudi skupnosti LGBTIQ+: |
| --- | --- |

10.

| 11. | je globoko zaskrbljen, ker so mlajše generacije v Evropi in drugod vse manj zaskrbljene zaradi zgodovine fašizma, vključno z vgrajenim sovraštvom in diskriminacijo oseb LGBTIQ+, etničnih manjšin in judovskega prebivalstva; poudarja, da je ozaveščenost o preteklosti eden od pogojev za preprečevanje takih kaznivih dejanj v prihodnosti in mora biti pomemben del vzgoje mlajših generacij; poudarja, da je treba v učnih načrtih za zgodovino nameniti več prostora objektivnemu učenju, ki temelji na dejstvih, o različnih ideologijah, njihovih oblikah in izvoru, vključno s fašizmom, pa tudi o njihovih posledicah in ostankih v sedanjosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da so sovražni govor in kazniva dejanja iz sovraštva zelo razširjeni po vsej Evropi in v zadnjih letih postajajo vse pogostejši; poudarja, da se sovražni govor javnih osebnosti, zlasti politikov, dojema kot legitimizacija sovraštva med osebami, ki ga izvajajo; meni, da se je treba boriti proti tem oblikam izražanja, ki netijo, širijo ali spodbujajo sovraštvo in so v nasprotju z načeli demokratične in pluralistične družbe; je zaskrbljen zaradi vse pogostejše sovražne retorike proti osebam LGBTIQ+, ki izhaja iz skrajno desnih, alternativnih desnih in skrajno konservativnih strank; poziva javne organe, zlasti lokalne, naj pomagajo ustaviti val nestrpnosti, ki je povezan s temi in drugimi vrstami napadov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da bi morala EU začeti kampanje proti diskurzu, nestrpnemu do oseb LGBTIQ+, vključno z desnim ekstremizmom na ravni EU, ter oblikovati in financirati dolgoročne programe v podporo lokalnim organizacijam civilne družbe in državljanskim pobudam na lokalni ravni, da bi pomagala razviti odpornost prebivalstva proti desničarskemu ekstremizmu; poziva Komisijo, naj diskurz, nestrpen do oseb LGBTIQ+, prednostno spremlja tudi pri prizadevanjih proti dezinformacijam; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva države članice, naj naredijo več za to, da bo izobraževanje spodbujalo državljanske vrednote sprejemanja, strpnosti, raznolikosti, enakosti in spoštovanja v zvezi z vprašanji, povezanimi s spolno usmerjenostjo, spolno identiteto in izrazom ter spolnimi značilnostmi, na primer s sistematičnim izobraževanjem in kampanjami ozaveščanja o človekovih pravicah; poudarja, da je treba glavne vzroke ekstremizma odpraviti s prilagojenimi preventivnimi ukrepi v sodelovanju s šolami in družinami; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ostro obsoja vlade v Evropi, ki se opirajo na aktivno ali pasivno podporo skrajno desnih in drugih političnih strank, ki so sovražne do oseb LGBTIQ+, da bi dosegle in obdržale oblast ter legitimizirale svoje poglede; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo civilno družbo na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni za krepitev demokracije, pravne države in temeljnih pravic, saj imajo pomembno vlogo, zlasti v državah članicah, kjer se širita skrajno desna ideologija in sovražni govor; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj razširi obseg letnega poročila o stanju pravne države, da bodo v njem sistematično zajete temeljne pravice, vključno s pravicami oseb LGBTIQ+; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da se morajo države članice z vsemi možnimi sredstvi boriti proti sovraštvu do oseb LGBTIQ+, tudi z izvajanjem priporočil Odbora ministrov Sveta Evrope, ki države članice pozivajo, naj zagotovijo učinkovite hitre in nepristranske preiskave ter pregon tistih, ki so odgovorni za ta kazniva dejanja, priznajo, da se motiv pristranskosti, povezan s spolno usmerjenostjo ali spolno identiteto, lahko upošteva kot oteževalna okoliščina, ter zagotovijo, da so žrtve in priče spodbujene k poročanju o incidentih, storjenih iz sovraštva, in da imajo organi kazenskega pregona potrebno znanje in spretnosti, da jim zagotovijo pomoč; nadalje poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za boj proti netenju sovraštva na spletu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opozarja, da neizvrševanje sodb sodišč spodkopava pravno državo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Svet, naj čim prej sprejme sklep o razširitvi seznama kaznivih dejanj EU, da bi se govor in kazniva dejanja iz sovraštva vključili v člen 83(1) PDEU, poziva Madžarsko in Poljsko, naj nehata ovirati njegovo sprejetje, in spodbuja Češko, ki predseduje Svetu, naj sprejme nadaljnje korake v zvezi s to zadevo in čim prej doseže dogovor o tem vprašanju; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja individualno odgovornost držav članic v boju proti kaznivim dejanjem iz sovraštva zoper osebe LGBTIQ+ in izreka pohvalo tistim, ki so se enostransko odločile izboljšati zaščito, tako da razloge, povezane s spolno usmerjenostjo, spolno identiteto in izrazom ter spolnimi značilnostmi, izrecno priznavajo kot oteževalne okoliščine, poleg tega pa razvijajo podporo žrtvam, usposabljanje ter pravne in namenske službe za obravnavanje teh kaznivih dejanj v organih kazenskega pregona; spodbuja vse države članice, naj si izmenjujejo dobro prakso in dajejo zgled na tem področju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da je direktiva o pravicah žrtev uporabno orodje pri pomoči žrtvam sovraštva in nasilja; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da žrtve LGBTIQ+ pogosto ne prijavijo kaznivih dejanj zaradi nezadostnih zagotovil ali odprtosti organov pregona, pomanjkanja usposobljenega osebja ali strahu pred povračilnimi ukrepi, in priznava, da bi bilo mogoče narediti več za vzpostavitev zaupanja v javne organe; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje vladam in parlamentom držav članic, Svetu, Komisiji, Evropskemu odboru regij in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  UL L 315, 14.11.2012, str. 57.

(2)  https://commission.europa.eu/system/files/2022-06/swd_2022_179_evaluation_rep_en.pdf

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:52022SC0180

(4)  UL C 395, 29.9.2021, str. 2.

(5)  UL C 474, 24.11.2021, str. 140.

(6)  https://search.coe.int/cm/Pages/ result_details.aspx?ObjectId=0900001680a67955#_ftnref1

(7)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=09000016805cf40a

(8)  https://search.coe.int/cm/Pages/ result_details.aspx?ObjectId=09000016809f9ba0#_Toc2764960

(9)  https://rm.coe.int/ecri-general-policy-recommendation-no-15-on-combating-hate-speech/16808b5b01

(10)  https://rm.coe.int/ecri-6th-report-on-the-slovak-republic/1680a0a088

(11)  https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/pride-vs-indignity-political-manipulation-of-homophobia-and-transphobia-in-europe?inheritRedirect=true

(12)  Študija – „Right-wing extremism in the EU“, Evropski parlament, generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor C – pravice državljanov in ustavne zadeve, 20. maj 2022.

(13)  https://hudoc.echr.coe.int/eng?i=001-217701, 79.

(14)  https://hudoc.echr.coe.int/eng?i=001-207360, 95.

(15)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-200344, 129.

(16)  https://www.ohchr.org/en/statements/2020/10/statement-victor-madrigal-borloz-un-independent-expert-protection-against

(17)  https://www.un.org/en/genocideprevention/hate-speech-strategy.shtml

---

| 28.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 149/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 149/28

---

P9_TA(2022)0373

Konferenca OZN o podnebnih spremembah 2022 v Šarm el Šejku v Egiptu (COP27)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2022 o konferenci OZN o podnebnih spremembah 2022 v Šarm el Šejku v Egiptu (COP27) (2022/2673(RSP))

(2023/C 149/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Okvirne konvencije Organizacije združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) in njenega Kjotskega protokola, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirne konvencije Organizacije združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) in njenega Kjotskega protokola,

| — | ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic UNFCCC (COP21) 12. decembra 2015 v Parizu (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic UNFCCC (COP21) 12. decembra 2015 v Parizu (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum),

| — | ob upoštevanju 26. konference pogodbenic UNFCCC (COP26), 16. seje pogodbenic Kjotskega protokola (CMP16) in tretje konference pogodbenic kot seje pogodbenic Pariškega sporazuma (CMA3), ki so potekale od 31. oktobra do 13. novembra 2021 v Glasgowu v Združenem kraljestvu, ter Glasgowskega podnebnega pakta, sprejetega 13. novembra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 26. konference pogodbenic UNFCCC (COP26), 16. seje pogodbenic Kjotskega protokola (CMP16) in tretje konference pogodbenic kot seje pogodbenic Pariškega sporazuma (CMA3), ki so potekale od 31. oktobra do 13. novembra 2021 v Glasgowu v Združenem kraljestvu, ter Glasgowskega podnebnega pakta, sprejetega 13. novembra 2021,

| — | ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2021 o Konferenci OZN o podnebnih spremembah leta 2021 v Glasgowu v Združenem kraljestvu (COP26) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2021 o Konferenci OZN o podnebnih spremembah leta 2021 v Glasgowu v Združenem kraljestvu (COP26) (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah (2),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Medvladnega foruma o podnebnih spremembah (IPCC) o globalnem segrevanju za 1,5 oC, njegovega posebnega poročila o podnebnih spremembah in zemljiščih, njegovega posebnega poročila o oceanih in kriosferi ter njegovega 6. poročila o oceni (AR6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Medvladnega foruma o podnebnih spremembah (IPCC) o globalnem segrevanju za 1,5 oC, njegovega posebnega poročila o podnebnih spremembah in zemljiščih, njegovega posebnega poročila o oceanih in kriosferi ter njegovega 6. poročila o oceni (AR6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2020 o strategiji EU za prilagajanje podnebnim spremembam (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2020 o strategiji EU za prilagajanje podnebnim spremembam (3),

| — | ob upoštevanju Sklepa (EU) 2022/591 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. aprila 2022 o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2030 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa (EU) 2022/591 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. aprila 2022 o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2030 (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o evropskem letu bolj zelenih mest 2022 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o evropskem letu bolj zelenih mest 2022 (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (6),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2020 o vlogi EU pri varstvu in obnovi svetovnih gozdov (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2020 o vlogi EU pri varstvu in obnovi svetovnih gozdov (8),

| — | ob upoštevanju zbirnega poročila UNFCCC z dne 17. septembra 2021 o nacionalno določenih prispevkih v okviru Pariškega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zbirnega poročila UNFCCC z dne 17. septembra 2021 o nacionalno določenih prispevkih v okviru Pariškega sporazuma,

| — | ob upoštevanju poročila programa OZN za okolje (UNEP) o emisijski vrzeli za leto 2021 z naslovom „The Heat is on“ z dne 26. oktobra 2021, njegovega poročila o vrzeli pri prilagajanju za leto 2021 z naslovom „The Gathering Storm“ z dne 1. novembra 2021 in njegovega poročila o vrzeli v proizvodnji z dne 20. oktobra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila programa OZN za okolje (UNEP) o emisijski vrzeli za leto 2021 z naslovom „The Heat is on“ z dne 26. oktobra 2021, njegovega poročila o vrzeli pri prilagajanju za leto 2021 z naslovom „The Gathering Storm“ z dne 1. novembra 2021 in njegovega poročila o vrzeli v proizvodnji z dne 20. oktobra 2021,

| — | ob upoštevanju vodilnega poročila Mednarodne agencije za energijo (IEA) iz marca 2022 z naslovom Global Energy Review: CO2 Emissions in 2021 (Globalni energetski pregled: emisije CO2 v letu 2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnega poročila Mednarodne agencije za energijo (IEA) iz marca 2022 z naslovom Global Energy Review: CO2 Emissions in 2021 (Globalni energetski pregled: emisije CO2 v letu 2021),

| — | ob upoštevanju poročila Mednarodne agencije za energijo iz maja 2021 z naslovom Net Zero by 2050 – A Roadmap for the Global Energy Sector (Neto ničelne emisije do leta 2050: časovni načrt za svetovni energetski sektor) in njenega poročila o perspektivah energetske tehnologije za leto 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Mednarodne agencije za energijo iz maja 2021 z naslovom Net Zero by 2050 – A Roadmap for the Global Energy Sector (Neto ničelne emisije do leta 2050: časovni načrt za svetovni energetski sektor) in njenega poročila o perspektivah energetske tehnologije za leto 2020,

| — | ob upoštevanju poročila o svetovnih ciljih v zvezi z gozdovi za leto 2021, ki ga je pripravil sekretariat Foruma Združenih narodov za gozdove, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o svetovnih ciljih v zvezi z gozdovi za leto 2021, ki ga je pripravil sekretariat Foruma Združenih narodov za gozdove,

| — | ob upoštevanju mreže iz Santiaga za pomoč ob izgubah in škodi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mreže iz Santiaga za pomoč ob izgubah in škodi,

| — | ob upoštevanju Sendajskega okvira za zmanjšanje tveganja nesreč za obdobje 2015–2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sendajskega okvira za zmanjšanje tveganja nesreč za obdobje 2015–2030,

| — | ob upoštevanju poročil Svetovne meteorološke organizacije iz aprila 2021 o stanju svetovnega podnebja v letu 2020 in iz maja 2022 o stanju svetovnega podnebja v letu 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Svetovne meteorološke organizacije iz aprila 2021 o stanju svetovnega podnebja v letu 2020 in iz maja 2022 o stanju svetovnega podnebja v letu 2021,

| — | ob upoštevanju poročila Urada OZN za zmanjševanje tveganja nesreč (UNDRR) o globalni oceni zmanjševanja tveganja nesreč za leto 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Urada OZN za zmanjševanje tveganja nesreč (UNDRR) o globalni oceni zmanjševanja tveganja nesreč za leto 2022,

| — | ob upoštevanju prvega poročila stalnega odbora za finance UNFCCC o opredeljevanju potreb pogodbenic, ki so države v razvoju, v zvezi z izvajanjem konvencije in Pariškega sporazuma za leto 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega poročila stalnega odbora za finance UNFCCC o opredeljevanju potreb pogodbenic, ki so države v razvoju, v zvezi z izvajanjem konvencije in Pariškega sporazuma za leto 2021,

| — | ob upoštevanju globalnega poročila Medvladne platforme o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES) o oceni biološke raznovrstnosti in ekosistemskih storitev z dne 31. maja 2019 ter njenega poročila z delavnice z dne 29. oktobra 2020 o biotski raznovrstnosti in pandemijah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnega poročila Medvladne platforme o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES) o oceni biološke raznovrstnosti in ekosistemskih storitev z dne 31. maja 2019 ter njenega poročila z delavnice z dne 29. oktobra 2020 o biotski raznovrstnosti in pandemijah,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 21. februarja 2022 o podnebni diplomaciji EU: pospešitev izvajanja rezultatov iz Glasgowa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 21. februarja 2022 o podnebni diplomaciji EU: pospešitev izvajanja rezultatov iz Glasgowa,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2021 o varstvu tal (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2021 o varstvu tal (9),

| — | ob upoštevanju sklepov za leto 2022, ki jih je na svojem 66. zasedanju v sodelovanju z Agencijo OZN za ženske sprejela Komisija OZN za položaj žensk, z naslovom Achieving gender equality and the empowerment of all women and girls in the context of climate change, environmental and disaster risk reduction policies and programmes (Doseganje enakosti spolov in opolnomočenja žensk in deklet v povezavi s podnebnimi spremembami ter politikami in programi za zmanjševanje okoljskega tveganja in tveganja nesreč), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov za leto 2022, ki jih je na svojem 66. zasedanju v sodelovanju z Agencijo OZN za ženske sprejela Komisija OZN za položaj žensk, z naslovom Achieving gender equality and the empowerment of all women and girls in the context of climate change, environmental and disaster risk reduction policies and programmes (Doseganje enakosti spolov in opolnomočenja žensk in deklet v povezavi s podnebnimi spremembami ter politikami in programi za zmanjševanje okoljskega tveganja in tveganja nesreč),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2020 z naslovom Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2020 z naslovom Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (COM(2020)0098),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 4. oktobra 2022 o podnebnem financiranju za 27. konferenco pogodbenic UNFCCC (COP27), ki bo potekala od 6. do 18. novembra 2022 v Šarm el Šejku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 4. oktobra 2022 o podnebnem financiranju za 27. konferenco pogodbenic UNFCCC (COP27), ki bo potekala od 6. do 18. novembra 2022 v Šarm el Šejku,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. novembra 2021 o vprašanju vode pri zunanjem delovanju EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. novembra 2021 o vprašanju vode pri zunanjem delovanju EU,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. februarja 2021 z naslovom Oblikovanje Evrope, odporne proti podnebnim spremembam – nova strategija EU za prilagajanje podnebnim spremembam (COM(2021)0082), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. februarja 2021 z naslovom Oblikovanje Evrope, odporne proti podnebnim spremembam – nova strategija EU za prilagajanje podnebnim spremembam (COM(2021)0082),

| — | ob upoštevanju poročila Programa OZN za okolje z dne 18. februarja 2021 z naslovom Making Peace with Nature – A scientific blueprint to tackle the climate, biodiversity and pollution emergencies (Sprava z naravo – znanstveni načrt za obravnavanje izrednih razmer na področju podnebja, biotske raznovrstnosti in onesnaževanja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Programa OZN za okolje z dne 18. februarja 2021 z naslovom Making Peace with Nature – A scientific blueprint to tackle the climate, biodiversity and pollution emergencies (Sprava z naravo – znanstveni načrt za obravnavanje izrednih razmer na področju podnebja, biotske raznovrstnosti in onesnaževanja),

| — | ob upoštevanju poročila Programa OZN za okolje z dne 6. maja 2021 z naslovom Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions (Globalna ocena metana: koristi in stroški zmanjšanja emisij metana), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Programa OZN za okolje z dne 6. maja 2021 z naslovom Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions (Globalna ocena metana: koristi in stroški zmanjšanja emisij metana),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2022 o izvajanju in uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2022 o izvajanju in uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2021 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: vračanje narave v naša življenja (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2021 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: vračanje narave v naša življenja (11),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 o strategiji EU za zmanjšanje emisij metana (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 o strategiji EU za zmanjšanje emisij metana (COM(2020)0663),

| — | ob upoštevanju poročila z delavnice o biotski raznovrstnosti in podnebnih spremembah, ki je potekala pod skupnim pokroviteljstvom IPBES in IPCC, z dne 10. junija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z delavnice o biotski raznovrstnosti in podnebnih spremembah, ki je potekala pod skupnim pokroviteljstvom IPBES in IPCC, z dne 10. junija 2021,

| — | ob upoštevanju vprašanj za Svet in Komisijo o konferenci OZN o podnebnih spremembah v Šarm el Šejku v Egiptu (COP27) (O-000041/2022 – B9-0027/2022 in O-000042/2022 – B9-0028/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj za Svet in Komisijo o konferenci OZN o podnebnih spremembah v Šarm el Šejku v Egiptu (COP27) (O-000041/2022 – B9-0027/2022 in O-000042/2022 – B9-0028/2022),

| — | ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika,

| A. | ker je Pariški sporazum začel veljati 4. novembra 2016; ker je septembra 2022 193 od 197 pogodbenic UNFCCC vložilo svoje listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu pri OZN; |
| --- | --- |

A.

ker je Pariški sporazum začel veljati 4. novembra 2016; ker je septembra 2022 193 od 197 pogodbenic UNFCCC vložilo svoje listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu pri OZN;

| B. | ker je OZN razglasil izredne podnebne in okoljske razmere ter se zavezal cilju nujnega sprejetja konkretnih ukrepov, potrebnih za boj proti tej grožnji in njeno zajezitev, preden bo prepozno; ker so izguba biotske raznovrstnosti in podnebne spremembe prepletene in se medsebojno pospešujejo, pri čemer pomenijo enako veliko grožnjo za življenje na našem planetu, zato bi jih bilo treba nujno obravnavati skupaj; |
| --- | --- |

B.

ker je OZN razglasil izredne podnebne in okoljske razmere ter se zavezal cilju nujnega sprejetja konkretnih ukrepov, potrebnih za boj proti tej grožnji in njeno zajezitev, preden bo prepozno; ker so izguba biotske raznovrstnosti in podnebne spremembe prepletene in se medsebojno pospešujejo, pri čemer pomenijo enako veliko grožnjo za življenje na našem planetu, zato bi jih bilo treba nujno obravnavati skupaj;

| C. | ker so EU in njene države članice 17. decembra 2020 UNFCCC posredovale posodobljen dokument o svojih nacionalno določenih prispevkih, ki EU zavezuje k cilju vsaj 55 % neto domačega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v gospodarstvu do leta 2030 glede na ravni iz leta 1990 brez prispevka mednarodnih dobropisov; ker se je z Uredbo (EU) 2021/1119 ta cilj zapisal v pravo Unije; |
| --- | --- |

C.

ker so EU in njene države članice 17. decembra 2020 UNFCCC posredovale posodobljen dokument o svojih nacionalno določenih prispevkih, ki EU zavezuje k cilju vsaj 55 % neto domačega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v gospodarstvu do leta 2030 glede na ravni iz leta 1990 brez prispevka mednarodnih dobropisov; ker se je z Uredbo (EU) 2021/1119 ta cilj zapisal v pravo Unije;

| D. | ker po poročilu Programa OZN za okolje o emisijski vrzeli za leto 2021 zaveze, ki so jih doslej sprejele podpisnice Pariškega sporazuma, ne bodo dovolj, da bi dosegli njegov skupni cilj, in se bo svetovna temperatura do konca stoletja dvignila za 2,7 oC, kar pomeni tudi, da svet še vedno zelo zaostaja pri uresničevanju ciljev iz sporazuma, kar bi bilo lahko nevarno; ker bi se lahko globalno segrevanje zaradi naravnih povratnih zank še povečalo; ker pogostejši vročinski valovi, suše in poplave že presegajo pragove tolerance za rastline in živali ter vodijo v množična odmrtja in pogine, na primer dreves in koral; ker se ti izjemni vremenski pojavi pojavljajo sočasno, kar ima kaskadne učinke, ki jih je vse težje obvladovati (12); ker številni nacionalni podnebni načrti odlagajo ukrepanje na obdobje po letu 2030 in številne pogodbenice UNFCCC še niso sprejele zadostnih ukrepov, da bi dosegle svoje nacionalno določene prispevke; |
| --- | --- |

D.

ker po poročilu Programa OZN za okolje o emisijski vrzeli za leto 2021 zaveze, ki so jih doslej sprejele podpisnice Pariškega sporazuma, ne bodo dovolj, da bi dosegli njegov skupni cilj, in se bo svetovna temperatura do konca stoletja dvignila za 2,7 oC, kar pomeni tudi, da svet še vedno zelo zaostaja pri uresničevanju ciljev iz sporazuma, kar bi bilo lahko nevarno; ker bi se lahko globalno segrevanje zaradi naravnih povratnih zank še povečalo; ker pogostejši vročinski valovi, suše in poplave že presegajo pragove tolerance za rastline in živali ter vodijo v množična odmrtja in pogine, na primer dreves in koral; ker se ti izjemni vremenski pojavi pojavljajo sočasno, kar ima kaskadne učinke, ki jih je vse težje obvladovati (12); ker številni nacionalni podnebni načrti odlagajo ukrepanje na obdobje po letu 2030 in številne pogodbenice UNFCCC še niso sprejele zadostnih ukrepov, da bi dosegle svoje nacionalno določene prispevke;

| E. | ker morajo v skladu s šestim poročilom IPCC o oceni za omejitev segrevanja na približno 1,5 oC brez prekoračitve svetovne emisije toplogrednih plinov doseči vrh najpozneje do leta 2025 in se do leta 2030 zmanjšati za 43 % v primerjavi z letom 2019, hkrati pa bi se morale emisije metana zmanjšati za približno tretjino; ker bi celo optimistični scenarij, v skladu s katerim bi zvišanje povprečne svetovne temperature omejili na 1,5 oC, imel nepopravljive negativne posledice za človeške sisteme in ekosisteme ter bi znatno prehitel in poslabšal njihove prilagoditvene sposobnosti, kar bi povzročilo izgube in škodo; ker po podatkih Svetovne meteorološke organizacije zdaj obstaja skoraj 50-odstotno tveganje, da bo temperatura med letoma 2022 in 2026 začasno presegla prag 1,5 oC nad predindustrijsko ravnjo; ker po podatkih Mednarodne agencije za energijo svetovno gospodarsko okrevanje po krizi zaradi covida-19 ni želeno trajnostno okrevanje; ker je bilo povečanje svetovnih emisij CO2 za več kot dve milijardi ton v letu 2021 največje letno povečanje v zgodovini v absolutnem smislu, kar je več kot izravnalo upad emisij iz prejšnjega leta zaradi zmanjšanja gospodarskih dejavnosti v času pandemije; ker je premog leta 2021 predstavljal več kot 40 % skupnega povečanja svetovnih emisij CO2; |
| --- | --- |

E.

ker morajo v skladu s šestim poročilom IPCC o oceni za omejitev segrevanja na približno 1,5 oC brez prekoračitve svetovne emisije toplogrednih plinov doseči vrh najpozneje do leta 2025 in se do leta 2030 zmanjšati za 43 % v primerjavi z letom 2019, hkrati pa bi se morale emisije metana zmanjšati za približno tretjino; ker bi celo optimistični scenarij, v skladu s katerim bi zvišanje povprečne svetovne temperature omejili na 1,5 oC, imel nepopravljive negativne posledice za človeške sisteme in ekosisteme ter bi znatno prehitel in poslabšal njihove prilagoditvene sposobnosti, kar bi povzročilo izgube in škodo; ker po podatkih Svetovne meteorološke organizacije zdaj obstaja skoraj 50-odstotno tveganje, da bo temperatura med letoma 2022 in 2026 začasno presegla prag 1,5 oC nad predindustrijsko ravnjo; ker po podatkih Mednarodne agencije za energijo svetovno gospodarsko okrevanje po krizi zaradi covida-19 ni želeno trajnostno okrevanje; ker je bilo povečanje svetovnih emisij CO2 za več kot dve milijardi ton v letu 2021 največje letno povečanje v zgodovini v absolutnem smislu, kar je več kot izravnalo upad emisij iz prejšnjega leta zaradi zmanjšanja gospodarskih dejavnosti v času pandemije; ker je premog leta 2021 predstavljal več kot 40 % skupnega povečanja svetovnih emisij CO2;

| F. | ker večina emisij iz sintetičnih dušikovih gnojil nastane po vnosu teh gnojil v prst in v ozračje vstopi v obliki didušikovega oksida (N2O), obstojnega toplogrednega plina, ki ima 265-krat večji potencial globalnega segrevanja kot CO2, in ker med proizvodnjo sintetičnih dušikovih gnojil nastane 35,2 % vseh emisij, povezanih s sintetičnimi dušikovimi gnojili, medtem ko emisije na poljih predstavljajo 62,4 %, prevoz pa preostala 2,4 % teh emisij; ker so štiri onesnaževalke, ki proizvedejo največ emisij (Kitajska, Indija, ZDA in EU), skupno odgovorne za 63 % vseh emisij; |
| --- | --- |

F.

ker večina emisij iz sintetičnih dušikovih gnojil nastane po vnosu teh gnojil v prst in v ozračje vstopi v obliki didušikovega oksida (N2O), obstojnega toplogrednega plina, ki ima 265-krat večji potencial globalnega segrevanja kot CO2, in ker med proizvodnjo sintetičnih dušikovih gnojil nastane 35,2 % vseh emisij, povezanih s sintetičnimi dušikovimi gnojili, medtem ko emisije na poljih predstavljajo 62,4 %, prevoz pa preostala 2,4 % teh emisij; ker so štiri onesnaževalke, ki proizvedejo največ emisij (Kitajska, Indija, ZDA in EU), skupno odgovorne za 63 % vseh emisij;

| G. | ker bo po navedbah Mednarodne agencije za energijo iz poročila z naslovom Energy Technology Perspectives (Perspektive energetske tehnologije) treba bistveno pospešiti razvoj in uvajanje čistih tehnologij, da bi dosegli neto ničelne emisije; ker bodo polovico razogljičenja, potrebnega za doseganje neto ničelnih emisij do leta 2050, omogočile tehnologije, ki so zdaj v fazi laboratorijskega razvoja ali v predstavitveni fazi; |
| --- | --- |

G.

ker bo po navedbah Mednarodne agencije za energijo iz poročila z naslovom Energy Technology Perspectives (Perspektive energetske tehnologije) treba bistveno pospešiti razvoj in uvajanje čistih tehnologij, da bi dosegli neto ničelne emisije; ker bodo polovico razogljičenja, potrebnega za doseganje neto ničelnih emisij do leta 2050, omogočile tehnologije, ki so zdaj v fazi laboratorijskega razvoja ali v predstavitveni fazi;

| H. | ker je energetska kriza v ospredje postavila vprašanje energetske varnosti ter potrebo po zmanjšanju povpraševanja po energiji in diverzificiranem energetskem sistemu, s čimer se je povečalo povpraševanje po rešitvah na področju energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti, tako obstoječih kot tistih, ki bodo kmalu na voljo; ker se je zaradi nezakonite ruske vojaške invazije na Ukrajino in njenih posledic še povečala potreba po hitri preobrazbi svetovnega energetskega sistema; ker pretirana odvisnost od fosilnih goriv in nestabilnost na svetovnih energetskih trgih kažeta, da je treba v Evropi in po svetu dati prednost naložbam v energijsko učinkovitost in zadostnost, razogljičenje, dolgoročno shranjevanje energije, uvajanje inovativnih čistih tehnologij, energijo iz obnovljivih virov, rešitve pametnih omrežij in brezemisijske trajnostne tehnologije ter razviti socialno-ekonomski model, ki bo združljiv z zdravim okoljem za prihodnje generacije in bo upošteval omejitve planeta; ker bi bilo treba spodbujati raziskave v podporo inovacijam in razvoju novih, zelenih tehnologij, saj so lahko pomembni dejavniki za ublažitev podnebnih sprememb, pa tudi za trajnostno gospodarsko rast in konkurenčnost EU; |
| --- | --- |

H.

ker je energetska kriza v ospredje postavila vprašanje energetske varnosti ter potrebo po zmanjšanju povpraševanja po energiji in diverzificiranem energetskem sistemu, s čimer se je povečalo povpraševanje po rešitvah na področju energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti, tako obstoječih kot tistih, ki bodo kmalu na voljo; ker se je zaradi nezakonite ruske vojaške invazije na Ukrajino in njenih posledic še povečala potreba po hitri preobrazbi svetovnega energetskega sistema; ker pretirana odvisnost od fosilnih goriv in nestabilnost na svetovnih energetskih trgih kažeta, da je treba v Evropi in po svetu dati prednost naložbam v energijsko učinkovitost in zadostnost, razogljičenje, dolgoročno shranjevanje energije, uvajanje inovativnih čistih tehnologij, energijo iz obnovljivih virov, rešitve pametnih omrežij in brezemisijske trajnostne tehnologije ter razviti socialno-ekonomski model, ki bo združljiv z zdravim okoljem za prihodnje generacije in bo upošteval omejitve planeta; ker bi bilo treba spodbujati raziskave v podporo inovacijam in razvoju novih, zelenih tehnologij, saj so lahko pomembni dejavniki za ublažitev podnebnih sprememb, pa tudi za trajnostno gospodarsko rast in konkurenčnost EU;

| I. | ker IPCC svet poziva, naj se globalno segrevanje zadrži pod 1,5 oC, vendar je bilo to leta 2020 že približno 1,2 oC nad predindustrijsko ravnjo; ker je po podatkih IPCC nesporno dejstvo, da se ozračje, oceani in tla segrevajo zaradi človeškega vpliva, posledice podnebnih sprememb, ki jih povzroča človek, pa se kažejo v obliki vse pogostejših ekstremnih vremenskih dogodkov, tudi vročinskih valov, suš, poplav, zimskih neurij, orkanov in požarov v naravi; ker so med letoma 2000 in 2019 samo poplave, suše in neurja prizadeli skoraj štiri milijarde ljudi po vsem svetu, 300 000 pa jih je izgubilo življenje; ker se ti ekstremni dogodki pojavljajo drastično pogosteje v primerjavi z obdobjem 1980–99, saj se je pogostost poplav povečala za 134 %, pogostost neurij za 40 %, pogostost suš pa za 29 % (13); |
| --- | --- |

I.

ker IPCC svet poziva, naj se globalno segrevanje zadrži pod 1,5 oC, vendar je bilo to leta 2020 že približno 1,2 oC nad predindustrijsko ravnjo; ker je po podatkih IPCC nesporno dejstvo, da se ozračje, oceani in tla segrevajo zaradi človeškega vpliva, posledice podnebnih sprememb, ki jih povzroča človek, pa se kažejo v obliki vse pogostejših ekstremnih vremenskih dogodkov, tudi vročinskih valov, suš, poplav, zimskih neurij, orkanov in požarov v naravi; ker so med letoma 2000 in 2019 samo poplave, suše in neurja prizadeli skoraj štiri milijarde ljudi po vsem svetu, 300 000 pa jih je izgubilo življenje; ker se ti ekstremni dogodki pojavljajo drastično pogosteje v primerjavi z obdobjem 1980–99, saj se je pogostost poplav povečala za 134 %, pogostost neurij za 40 %, pogostost suš pa za 29 % (13);

| J. | ker obstaja znanstveno dokazana povezava med zdravstvenimi, okoljskimi in podnebnimi krizami; ker ekstremni vremenski pojavi, izguba biotske raznovrstnosti, degradacija zemljišč in pomanjkanje vode silijo ljudi v izseljevanje in močno vplivajo na njihovo zdravje; ker Svetovna zdravstvena organizacija ocenjuje, da so podnebne spremembe največja grožnja za zdravje, s katero se spoprijema človeštvo, saj bo zaradi njih med letoma 2030 in 2050 vsako leto umrlo približno 250 000 več ljudi (14), medtem ko bo onesnaženost zraka povzročila približno sedem milijonov prezgodnjih smrti na svetovni ravni, neposredni stroški škode za zdravje, tudi duševno, pa naj bi se do leta 2030 povečali za dve do štiri milijarde USD na leto; |
| --- | --- |

J.

ker obstaja znanstveno dokazana povezava med zdravstvenimi, okoljskimi in podnebnimi krizami; ker ekstremni vremenski pojavi, izguba biotske raznovrstnosti, degradacija zemljišč in pomanjkanje vode silijo ljudi v izseljevanje in močno vplivajo na njihovo zdravje; ker Svetovna zdravstvena organizacija ocenjuje, da so podnebne spremembe največja grožnja za zdravje, s katero se spoprijema človeštvo, saj bo zaradi njih med letoma 2030 in 2050 vsako leto umrlo približno 250 000 več ljudi (14), medtem ko bo onesnaženost zraka povzročila približno sedem milijonov prezgodnjih smrti na svetovni ravni, neposredni stroški škode za zdravje, tudi duševno, pa naj bi se do leta 2030 povečali za dve do štiri milijarde USD na leto;

| K. | ker poročilo o globalni oceni (2022), ki ga je objavil Urad OZN za zmanjševanje tveganja nesreč (UNDRR), razkriva, da se je v zadnjih dvajsetih letih vsako leto zgodilo med 350 in 500 srednje velikih do velikih nesreč, pri čemer se ocenjuje, da bo to število do leta 2030 naraslo na 560 na leto oziroma na 1,5 nesreče na dan; |
| --- | --- |

K.

ker poročilo o globalni oceni (2022), ki ga je objavil Urad OZN za zmanjševanje tveganja nesreč (UNDRR), razkriva, da se je v zadnjih dvajsetih letih vsako leto zgodilo med 350 in 500 srednje velikih do velikih nesreč, pri čemer se ocenjuje, da bo to število do leta 2030 naraslo na 560 na leto oziroma na 1,5 nesreče na dan;

| L. | ker so podnebne spremembe med glavnimi vzroki za degradacijo okolja ter negativno vplivajo na prehransko in vodno varnost, dostop do naravnih virov in ogrožajo zdravje ljudi; ker so pomanjkanje vode, poplave in suše ključna tveganja v Evropi, pomanjkanje vode pa vpliva na več sektorjev po vsej EU zaradi kaskadnih učinkov in učinkov prelivanja; ker je izboljšanje učinkovitosti gospodarjenja z vodo ključna možnost za prilagajanje podnebnim spremembam; ker bi bilo treba uvesti digitalne rešitve, da bi zagotovili odporno in zeleno družbo v Evropi in zunaj nje; ker bi morali mobilizirati vse deležnike in sektorje, da bi oblikovali družbo, ki bo pametno uporabljala vodo, tako da bi hkrati podprli prilagajanje podnebnim spremembam, vodno varnost, varstvo biotske raznovrstnosti ter z viri gospodarno in konkurenčno gospodarstvo; ker bi morale EU in države članice omenjeni pristop razviti tudi prek evropske sosedske politike, zunanjega delovanja EU in agend Združenih narodov; |
| --- | --- |

L.

ker so podnebne spremembe med glavnimi vzroki za degradacijo okolja ter negativno vplivajo na prehransko in vodno varnost, dostop do naravnih virov in ogrožajo zdravje ljudi; ker so pomanjkanje vode, poplave in suše ključna tveganja v Evropi, pomanjkanje vode pa vpliva na več sektorjev po vsej EU zaradi kaskadnih učinkov in učinkov prelivanja; ker je izboljšanje učinkovitosti gospodarjenja z vodo ključna možnost za prilagajanje podnebnim spremembam; ker bi bilo treba uvesti digitalne rešitve, da bi zagotovili odporno in zeleno družbo v Evropi in zunaj nje; ker bi morali mobilizirati vse deležnike in sektorje, da bi oblikovali družbo, ki bo pametno uporabljala vodo, tako da bi hkrati podprli prilagajanje podnebnim spremembam, vodno varnost, varstvo biotske raznovrstnosti ter z viri gospodarno in konkurenčno gospodarstvo; ker bi morale EU in države članice omenjeni pristop razviti tudi prek evropske sosedske politike, zunanjega delovanja EU in agend Združenih narodov;

| M. | ker naj bi bila s podnebjem povezana tveganja za zdravje, preživetje, prehransko varnost, oskrbo z vodo in gospodarsko rast po napovedih precej večja, če bi se svetovna temperatura dvignila za 2 oC; ker naj bi se z omejitvijo globalnega segrevanja na 1,5 oC namesto na 2 oC po ocenah zmanjšali vplivi na kopenske, sladkovodne in obalne ekosisteme, ohranilo pa bi se več ekosistemskih storitev, ki koristijo ljudem; ker si je zato treba nujno prizadevati za omejitev dviga temperature na 1,5 oC nad predindustrijsko ravnjo; |
| --- | --- |

M.

ker naj bi bila s podnebjem povezana tveganja za zdravje, preživetje, prehransko varnost, oskrbo z vodo in gospodarsko rast po napovedih precej večja, če bi se svetovna temperatura dvignila za 2 oC; ker naj bi se z omejitvijo globalnega segrevanja na 1,5 oC namesto na 2 oC po ocenah zmanjšali vplivi na kopenske, sladkovodne in obalne ekosisteme, ohranilo pa bi se več ekosistemskih storitev, ki koristijo ljudem; ker si je zato treba nujno prizadevati za omejitev dviga temperature na 1,5 oC nad predindustrijsko ravnjo;

| N. | ker preambula Pariškega sporazuma priznava pomen zagotavljanja celovitosti vseh ekosistemov, vključno z oceani, in ker člen 4(1)(d) konvencije UNFCCC poudarja, da morajo njene pogodbenice spodbujati trajnostno upravljanje, ohranjanje in povečanje ponorov in zbiralnikov vseh toplogrednih plinov, vključno z biomaso, gozdovi in oceani ter drugimi kopenskimi, obalnimi in morskimi ekosistemi; ker je v poročilu IPBES o globalni oceni biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev poudarjeno, da bo trajnostna raba narave ključna za prilagajanje nevarnemu antropogenemu poseganju v podnebni sistem in njegovo blaženje; |
| --- | --- |

N.

ker preambula Pariškega sporazuma priznava pomen zagotavljanja celovitosti vseh ekosistemov, vključno z oceani, in ker člen 4(1)(d) konvencije UNFCCC poudarja, da morajo njene pogodbenice spodbujati trajnostno upravljanje, ohranjanje in povečanje ponorov in zbiralnikov vseh toplogrednih plinov, vključno z biomaso, gozdovi in oceani ter drugimi kopenskimi, obalnimi in morskimi ekosistemi; ker je v poročilu IPBES o globalni oceni biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev poudarjeno, da bo trajnostna raba narave ključna za prilagajanje nevarnemu antropogenemu poseganju v podnebni sistem in njegovo blaženje;

| O. | ker je ohranitev oceanov ključna za njihovo vlogo v podnebnem sistemu, ki vključuje absorpcijo in prerazdeljevanje naravnega in antropogenega ogljikovega dioksida CO2 in toplote, pa tudi za njihovo ekosistemsko podporo; ker so se po podatkih iz posebnega poročila IPCC o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju iz leta 2019 oceani od leta 1970 postopno segrevali in absorbirali več kot 90 % odvečne toplote v podnebnem sistemu; ker segrevanje oceanov vpliva na obalne ekosisteme, kar povzroča hujše morske vročinske valove, zakisljevanje, izgubo kisika, vdore slane vode in dvig morske gladine; |
| --- | --- |

O.

ker je ohranitev oceanov ključna za njihovo vlogo v podnebnem sistemu, ki vključuje absorpcijo in prerazdeljevanje naravnega in antropogenega ogljikovega dioksida CO2 in toplote, pa tudi za njihovo ekosistemsko podporo; ker so se po podatkih iz posebnega poročila IPCC o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju iz leta 2019 oceani od leta 1970 postopno segrevali in absorbirali več kot 90 % odvečne toplote v podnebnem sistemu; ker segrevanje oceanov vpliva na obalne ekosisteme, kar povzroča hujše morske vročinske valove, zakisljevanje, izgubo kisika, vdore slane vode in dvig morske gladine;

| P. | ker se v Glasgowskem podnebnem paktu priznava, da imajo pri doseganju napredka v zvezi s cilji Pariškega sporazuma pomembno vlogo deležniki, ki niso pogodbenice, in sicer tudi civilna družba, domorodna ljudstva, lokalne skupnosti, mladi, otroci, lokalne in regionalne vlade ter drugi deležniki, v paktu pa se tudi poudarja, da je nujno treba ukrepati skupaj in na več ravneh; |
| --- | --- |

P.

ker se v Glasgowskem podnebnem paktu priznava, da imajo pri doseganju napredka v zvezi s cilji Pariškega sporazuma pomembno vlogo deležniki, ki niso pogodbenice, in sicer tudi civilna družba, domorodna ljudstva, lokalne skupnosti, mladi, otroci, lokalne in regionalne vlade ter drugi deležniki, v paktu pa se tudi poudarja, da je nujno treba ukrepati skupaj in na več ravneh;

| Q. | ker podnebne spremembe posredno ali neposredno ogrožajo tudi polno uživanje človekovih pravic, vključno s pravico do življenja, vode in sanitarij, hrane, zdravja in bivališča; ker je zmožnost ljudi za prilagajanje podnebnim spremembam neločljivo povezana s tem, ali uživajo osnovne človekove pravice, ter z zdravjem ekosistemov, od katerih sta odvisna njihovo preživetje in dobrobit; ker Mednarodna organizacija za migracije ugotavlja, da bi bilo lahko več kot 200 milijonov ljudi prisiljenih v selitev zaradi posledic podnebnih sprememb; ker bo stopnja notranjih podnebnih migracij najvišja v najrevnejših regijah in regijah, ki so najbolj podnebno ranljive; ker bi lahko z globalnim ukrepanjem za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov bistveno upočasnili naraščanje števila notranjih podnebnih beguncev, in sicer do leta 2050 za kar 80 % (15); |
| --- | --- |

Q.

ker podnebne spremembe posredno ali neposredno ogrožajo tudi polno uživanje človekovih pravic, vključno s pravico do življenja, vode in sanitarij, hrane, zdravja in bivališča; ker je zmožnost ljudi za prilagajanje podnebnim spremembam neločljivo povezana s tem, ali uživajo osnovne človekove pravice, ter z zdravjem ekosistemov, od katerih sta odvisna njihovo preživetje in dobrobit; ker Mednarodna organizacija za migracije ugotavlja, da bi bilo lahko več kot 200 milijonov ljudi prisiljenih v selitev zaradi posledic podnebnih sprememb; ker bo stopnja notranjih podnebnih migracij najvišja v najrevnejših regijah in regijah, ki so najbolj podnebno ranljive; ker bi lahko z globalnim ukrepanjem za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov bistveno upočasnili naraščanje števila notranjih podnebnih beguncev, in sicer do leta 2050 za kar 80 % (15);

| R. | ker je bilo zadnjih sedem let (2015–2021) najtoplejših doslej; ker je leta 2021 rekordno višino dosegla tudi morska gladina; ker se je morska gladina na svetovni ravni med letoma 2013 in 2021 v povprečju dvignila za 4,5 mm na leto, v več regijah pa se po podatkih Svetovne meteorološke organizacije dviga bistveno hitreje od globalnega povprečja; ker je bil leta 2021 prvič v zgodovini zabeležen dež na najvišji točki grenlandskega ledenega pokrova; |
| --- | --- |

R.

ker je bilo zadnjih sedem let (2015–2021) najtoplejših doslej; ker je leta 2021 rekordno višino dosegla tudi morska gladina; ker se je morska gladina na svetovni ravni med letoma 2013 in 2021 v povprečju dvignila za 4,5 mm na leto, v več regijah pa se po podatkih Svetovne meteorološke organizacije dviga bistveno hitreje od globalnega povprečja; ker je bil leta 2021 prvič v zgodovini zabeležen dež na najvišji točki grenlandskega ledenega pokrova;

| S. | ker se ocenjuje, da bodo leta 2030 pri najbogatejšem odstotku svetovnega prebivalstva emisije pri potrošnji na prebivalca še vedno 30-krat višje od svetovne ravni teh emisij na prebivalca, odtis najrevnejše polovice svetovnega prebivalstva pa naj bi ostal nekajkrat nižji od te ravni (16); |
| --- | --- |

S.

ker se ocenjuje, da bodo leta 2030 pri najbogatejšem odstotku svetovnega prebivalstva emisije pri potrošnji na prebivalca še vedno 30-krat višje od svetovne ravni teh emisij na prebivalca, odtis najrevnejše polovice svetovnega prebivalstva pa naj bi ostal nekajkrat nižji od te ravni (16);

| T. | ker večina držav v razvoju minimalno prispeva k nastajanju emisij toplogrednih plinov v ozračju, ki povzročajo podnebne spremembe; ker se je vpliv podnebnih sprememb v državah v razvoju povečal; ker te države očitno ne morejo mobilizirati dovolj sredstev za prilagoditvene ukrepe, da bi se spoprijele z negativnimi učinki podnebnih sprememb ter dosegle podnebno odpornost in cilje trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

T.

ker večina držav v razvoju minimalno prispeva k nastajanju emisij toplogrednih plinov v ozračju, ki povzročajo podnebne spremembe; ker se je vpliv podnebnih sprememb v državah v razvoju povečal; ker te države očitno ne morejo mobilizirati dovolj sredstev za prilagoditvene ukrepe, da bi se spoprijele z negativnimi učinki podnebnih sprememb ter dosegle podnebno odpornost in cilje trajnostnega razvoja;

| U. | ker je v prvem poročilu UNFCCC o ugotavljanju potreb pogodbenic, ki so države v razvoju, navedeno, da bi te države za doseganje nacionalno določenih prispevkov potrebovale med 5,8 in 5,9 bilijona USD, od česar bi bilo treba 502 milijardi USD zagotoviti z mednarodnimi viri financiranja; |
| --- | --- |

U.

ker je v prvem poročilu UNFCCC o ugotavljanju potreb pogodbenic, ki so države v razvoju, navedeno, da bi te države za doseganje nacionalno določenih prispevkov potrebovale med 5,8 in 5,9 bilijona USD, od česar bi bilo treba 502 milijardi USD zagotoviti z mednarodnimi viri financiranja;

| V. | ker je organizacija Global Witness v letu 2020 zabeležila 227 umorov okoljevarstvenikov, med katerimi si jih je 71 % prizadevalo za zaščito svetovnih gozdov pred krčenjem in industrijskim razvojem, ostali pa so izgubili življenje zaradi svojih prizadevanj za zaščito rek, obalnih območij in oceanov; ker je leta 2020 do nasilja zoper zagovornike zemljiških pravic in okolja prihajalo izrazito v državah svetovnega juga, medtem ko je bilo na svetovnem severu zabeležen manj kot 1 % napadov s smrtnim izidom; ker so bili med letoma 2015 in 2019 žrtve napadov s smrtnim izidom v tretjini primerov pripadniki domorodnih ljudstev, čeprav domorodne skupnosti predstavljajo zgolj 5 % svetovnega prebivalstva (17); |
| --- | --- |

V.

ker je organizacija Global Witness v letu 2020 zabeležila 227 umorov okoljevarstvenikov, med katerimi si jih je 71 % prizadevalo za zaščito svetovnih gozdov pred krčenjem in industrijskim razvojem, ostali pa so izgubili življenje zaradi svojih prizadevanj za zaščito rek, obalnih območij in oceanov; ker je leta 2020 do nasilja zoper zagovornike zemljiških pravic in okolja prihajalo izrazito v državah svetovnega juga, medtem ko je bilo na svetovnem severu zabeležen manj kot 1 % napadov s smrtnim izidom; ker so bili med letoma 2015 in 2019 žrtve napadov s smrtnim izidom v tretjini primerov pripadniki domorodnih ljudstev, čeprav domorodne skupnosti predstavljajo zgolj 5 % svetovnega prebivalstva (17);

| 1. | opozarja, da sta podnebna kriza in kriza glede biotske raznovrstnosti med največjimi izzivi človeštvu, zato morajo vse vlade in akterji po vsem svetu nemudoma storiti vse, da bi ju premagali, pri tem pa morajo upoštevati, da sta tesno prepleteni; poudarja, da so za izpolnitev naše skupne odgovornosti glede omejitve svetovnega segrevanja in preprečevanja izgube biotske raznovrstnosti ter s tem zaščite vsega planeta in dobrobiti sedanje in prihodnjih generacij potrebni mednarodno sodelovanje, sodelovanje regionalnih in lokalnih vlad, podjetij in drugih nedržavnih akterjev, solidarnost, pravičen prehod in dosledno ukrepanje, ki temelji na znanosti, ter neomajno prizadevanje za povečanje ambicij in uskladitev politik z njimi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izraža zaskrbljenost v zvezi z ugotovitvami iz poročila programa OZN za okolje o emisijski vrzeli za leto 2021 in dodatka k njemu, objavljenega 4. novembra 2021, zlasti ker bodo kljub bolj ambicioznim podnebnim zavezam, ki so bile dane pred in med konferenco COP26, predvidene emisije privedle do zvišanja temperature za 2,7 oC, če se bodo oznanjeni nacionalni cilji za leto 2030 v celoti dosegli in jih bodo spremljali drugi blažilni ukrepi, to pa je veliko več, ko določa cilj Pariškega sporazuma, tj. da bi svetovno segrevanje omejili na precej manj kot 2 oC in si prizadevali za omejitev na 1,5 oC; je zaskrbljen, ker emisije še vedno naraščajo, emisijska vrzel pa se povečuje; poudarja, da je za omejitev globalnega segrevanja na 1,5 oC potrebno hitro, temeljito in trajno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, med drugim tudi 43-odstotno zmanjšanje svetovnih emisij CO2 do leta 2030 v primerjavi z ravnmi iz leta 2019; opozarja, da so vse pogodbenice s sprejetjem Glasgowskega podnebnega pakta priznale, da bi, če bi zvišanje povprečne svetovne temperature omejili na 1,5 oC nad predindustrijsko ravnjo, znatno zmanjšali tveganja in posledice podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da bi lahko po ugotovitvah iz poročila programa OZN za okolje o emisijski vrzeli za leto 2021 zmanjšanje emisij metana iz sektorjev fosilnih goriv, odpadkov in kmetijstva kratkoročno pomagalo premostiti emisijsko vrzel in zmanjšati segrevanje, opozarja pa, da bi bilo treba za to nemudoma določiti jasna pravila, ki bi bila usmerjena v dejansko zmanjšanje emisij in bi bila podprta z ureditvijo za spremljanje napredka in zagotavljanje preglednosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja, da se vse več držav zavezuje, da bodo do sredine stoletja dosegle podnebno nevtralnost, vendar poudarja, da morajo te zaveze čim prej prevesti v trdne kratkoročne cilje, politike in ukrepe ter jih podpreti s finančnimi viri, nacionalno določene prispevke pa morajo v skladu s tem revidirati, tako da določijo višje podnebne cilje za leto 2030, da bi svetovne emisije čim prej dosegle vrhunec; se strinja z oceno programa OZN za okolje, da so v številnih nacionalnih podnebnih akcijskih načrtih podnebni ukrepi predvideni šele po letu 2030, številne dolgoročne zaveze glede podnebne nevtralnosti pa so zelo nejasne in netransparentne; |
| --- | --- |

4.

| 5. | z globoko zaskrbljenostjo ugotavlja, da so po navedbah iz poročila Svetovne meteorološke organizacije o stanju podnebja štirje ključni podnebni kazalniki, tj. dvig morske gladine, vsebnost toplote v oceanih, njihovo zakisljevanje in koncentracija toplogrednih plinov, leta 2021 dosegli rekordno visoke vrednosti; |
| --- | --- |

5.

Glasgowski podnebni pakt in konferenca COP27 v Šarm el Šejku

| 6. | je seznanjen z napredkom, doseženim na konferenci COP26 in v Glasgowskem podnebnem paktu; vseeno poudarja, da bo omejitev globalnega segrevanja na 1,5 oC dosežena le, če bomo v tem kritičnem desetletju pred letom 2030 nemudoma ukrepali; poudarja, da so bile pogodbenice na konferenci COP26 pozvane, naj do konca leta 2022 v svojih nacionalno določenih prispevkih pregledajo in zvišajo cilje za leto 2030, saj je to potrebno, da bi jih uskladile s ciljem glede omejitve dviga temperature iz Pariškega sporazuma, ter naj pri tem upoštevajo različne nacionalne okoliščine; odločno poziva vse pogodbenice UNFCCC, naj do konference COP27 povečajo svoje nacionalno določene prispevke, da bi zapolnile vrzel v ambicijah, in svoje politike uskladijo s pristopom, s katerim naj bi te ambicije dosegli; poziva EU in vse države skupine G20, naj v zvezi s tem prevzamejo vodilno vlogo v svetu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja odločitev konference COP26 o oblikovanju delovnega programa, da bi nemudoma povečali ambicije za blažitev podnebnih sprememb in njihovo uresničevanje v tem kritičnem desetletju, in sicer na način, ki bo v skladu s pregledom globalnega stanja, da bi pred vsako konferenco pogodbenic letno posodabljali zbirno poročilo o nacionalno določenih prispevkih in da bi vsako leto organizirali ministrsko okroglo mizo na visoki ravni v zvezi s cilji do leta 2030; poziva konferenco COP27, naj ta delovni program sprejme in zagotovi letno ocenjevanje ciljev, ki bo temeljilo na najzanesljivejših razpoložljivih znanstvenih dognanjih in najvišji ravni ambicioznosti pogodbenic; poudarja, da bodo morale pogodbenice svoje nacionalno določene prispevke revidirati in povečati, dokler ne bodo v skladu z načrtom za omejitev globalnega segrevanja na 1,5 oC; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja, da je bil v Glasgowu dokončan pravilnik Pariškega sporazuma, in poudarja, da bi moralo njegovo izvajanje zagotoviti močno okoljsko celovitost in najvišjo raven ambicij; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja, da se v Glasgowskem podnebnem paktu poudarja, kako pomembno je prilagajanje in da je treba okrepiti ukrepe, s katerimi bi povečali prilagoditvene sposobnosti in odpornost ter zmanjšali izpostavljenost podnebnim spremembam; v zvezi s tem ugotavlja, da je v zadnjem letu sporočilo o prilagajanju oz. nacionalni načrt za prilagajanje predložilo 47 držav, in pričakuje, da bodo v skladu s Pariškim sporazumom svoje sporočilo predložile tudi druge države; pozdravlja vzpostavitev novega glasgowskega dialoga, ki naj bi se osredotočil na mehanizme financiranja za preprečevanje, omejevanje in odpravo izgub in škode v zvezi z negativnimi učinki podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

9.

| 10. | je seznanjen z zavezami glede podnebnega financiranja, ki so bile sprejete na konferenci COP26, a obžaluje, da se je pri načrtu za izvajanje podnebnega financiranja iz leta 2021 izkazalo, da bo sedanji cilj podnebnega financiranja v višini 100 milijard USD po vsej verjetnosti mogoče uresničiti šele leta 2023, tj. tri leta po prvotnem roku; opozarja na vse večjo finančno vrzel, zlasti na področju prilagajanja; poziva razvite države, vključno z EU in njenimi državami članicami, naj poskrbijo, da bo omenjeni cilj 100 milijard USD mogoče izpolniti in sredstva začeti izplačevati že leta 2022 in v povprečju v obdobju 2020–2025, ter naj podrobneje določijo nadaljnje korake za doseganje novega cilja podnebnega financiranja po letu 2025; poudarja, da če bodo razvite države, ki so odgovorne za velik del emisij, nastalih v preteklosti, zagotovile finančna sredstva, bo to ključno za vzpostavitev zaupanja, ki je potrebno za ambicioznejši dialog o ciljih za blaženje podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da se država gostiteljica konference COP27 nahaja v regiji, ki je zaradi podnebnih sprememb med najhuje prizadetimi na svetu; opozarja, da se sredozemski bazen segreva 20 % hitreje od svetovnega povprečja in da je ta regija eno od glavnih svetovnih žarišč podnebnih sprememb, pri čemer naj bi po napovedih v naslednjih 20 letih 250 milijonov ljudi postalo ogroženih zaradi pomanjkanja vode (18); poudarja, da Sredozemsko morje postaja najhitreje segrevajoče se morje na svetu (19), kar ima posledice za pomembne gospodarske sektorje in celoten morski ekosistem, pri čemer se ta ekosistem in vrste nepovratno spreminjajo; poziva Komisijo in države članice, naj nemudoma ukrepajo in s svojimi sredozemskimi partnerji sodelujejo pri ambicioznih ukrepih za prilagajanje ter prevzamejo vodilno vlogo pri ukrepih za blažitev; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podpira pobudo ukrajinske vlade za vzpostavitev svetovne platforme za ocenjevanje okoljske škode, povzročene med oboroženimi spopadi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | želi spomniti, kako pomembno je, da v postopkih odločanja v okviru UNFCCC polno sodelujejo vse pogodbenice; poudarja, da bi bilo sedanje postopke odločanja v okviru UNFCCC mogoče izboljšati, da bi lahko delegati iz držav v razvoju in iz najmanj razvitih držav ter predstavniki civilne družbe lažje polno sodelovali v njih; meni, da je bistveno prisluhniti stališčem držav, ki so zaradi podnebnih sprememb najbolj prizadete, in jih upoštevati pri ukrepanju; zato poziva predsedstvo COP27 in prihodnja predsedstva, naj preučijo, kako bi še lahko poskrbeli za učinkovito in resnično sodelovanje držav v razvoju, ter naj temu namenijo dodatna sredstva; opozarja na svoja prejšnja stališča do razmer na področju človekovih pravic v Egiptu; je seznanjen, da je več organizacij civilne družbe izrazilo zaskrbljenost, da bo civilna družba na konferenci pogodbenic v Egiptu marginalizirana ter da bodo protesti in udeležba civilne družbe ovirani; poziva UNFCCC in egiptovske oblasti, naj državljanom in organizacijam civilne družbe omogočijo udeležbo in polno sodelovanje na konferenci COP27; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponovno poziva k izpustitvi vseh oseb, ki so samovoljno pridržane v Egiptu, in opozarja na še posebej nujen primer zagovornika človekovih pravic Ale Abda El Fataha; poziva egiptovske oblasti, naj zagon po konferenci COP27 izkoristijo za izboljšanje razmer na področju človekovih pravic v državi in spoštovanja temeljnih svoboščin med konferenco COP27 in po njej, zlasti v zvezi s svobodo izražanja in mirnega zbiranja; odločno podpira poziv strokovnjakov OZN sekretariatu Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, naj oblikuje merila za človekove pravice, izpolnjevanju katerih se bodo morale države, ki bodo v prihodnosti gostile konference pogodbenic, zavezati v okviru sporazuma o gostovanju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja, da se v Glasgowskem podnebnem paktu priznava, da imajo pri doseganju napredka v zvezi s cilji Pariškega sporazuma pomembno vlogo deležniki, ki niso pogodbenice, med drugim tudi civilna družba, domorodna ljudstva, lokalne skupnosti, mladi, otroci, lokalne in regionalne vlade ter drugi deležniki; se zaveda, da imajo mladi pomembno vlogo v boju proti podnebnim spremembam; zato poziva pogodbenice in deležnike, naj poskrbijo za resnično udeležbo in zastopanost mladih v večstranskih, nacionalnih in lokalnih postopkih odločanja; želi spomniti, da imajo pri zmanjševanju emisij toplogrednih plinov ključno vlogo mesta, in pozdravlja, da se vse več mest in regij po svetu zavezuje ciljem podnebne nevtralnosti, zlasti odobrava zavezo 100 evropskih mest, ki sodelujejo v misiji EU za podnebno nevtralna in pametna mesta, da bi do leta 2030 dosegla podnebno nevtralnost in postala inovativna vozlišča, ki bodo vsem mestom v EU in njeni soseščini omogočila, da bodo sledila njihovemu zgledu in postala podnebno nevtralna do leta 2050; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da morajo v prizadevanjih za omejitev dviga povprečne globalne temperature na 1,5 oC resnično sodelovati vse pogodbenice, za to pa je treba obravnavati problematiko posebnih ali nasprotujočih si interesov; izraža zaskrbljenost zlasti, ker so nekateri veliki onesnaževalci svojo prisotnost na konferencah pogodbenic uporabili za spodkopavanje ciljev Pariškega sporazuma; je resno zaskrbljen, ker konvencija UNFCCC ni ukrepala, da bi v zvezi z vključevanjem deležnikov, ki niso pogodbenice, končno obravnavali vprašanje nasprotja interesov; poziva Komisijo in države članice, naj prevzamejo vodilno vlogo v tem procesu, da bi postopek odločanja v okviru UNFCCC zaščitile pred interesi, ki so v nasprotju s cilji Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja, da je marakeško partnerstvo za globalne podnebne ukrepe postalo platforma, ki nedržavne akterje in podnacionalne vlade spodbuja k takojšnjemu sprejemanju podnebnih ukrepov, pozdravlja pa tudi sprejetje njegovega delovnega programa za leto 2022; priznava, da sta pobudi za razogljičenje in odpornost proti podnebnim spremembam Race to Zero in Race to Resilience ključni platformi za podporo upravljanju od spodaj navzgor ter olajšujeta poročanje in pregledovanje stanja na podnacionalni ravni; |
| --- | --- |

17.

Ambiciozna podnebna politika EU

| 18. | pričakuje, da bodo zakonodajni sveženj „Pripravljeni za 55“ in politike na podlagi evropskega zelenega dogovora vodili v ukrepe za doseganje ciljev EU do leta 2030 ter EU in njene države članice usmerili na pot do podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050, ter opozarja na stališča Parlamenta v zvezi s tem; opozarja, da bi morala EU v skladu z evropskimi podnebnimi pravili, Pariškim sporazumom in najzanesljivejšimi razpoložljivimi znanstvenimi dognanji okrepiti podnebne ukrepe tako za blaženje podnebnih sprememb – da bi globalno segrevanje glede na temperature iz predindustrijskega obdobja omejili na 1,5 oC – kot za prilagajanje nanje, da bi povečali odpornost; poziva EU, naj posodobi svoje nacionalno določene prispevke in naj do konference COP27 na podlagi najzanesljivejših razpoložljivih znanstvenih dognanj poveča svoj cilj glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov; poziva h kar največji ambicioznosti v svežnju „Pripravljeni na 55“, da bi vsem drugim pogodbenicam poslali jasno sporočilo, da je EU pripravljena prispevati k zapolnitvi vrzeli, ki je potrebna za omejitev globalnega segrevanja na 1,5 oC, in sicer na pravičen, socialno uravnotežen, pošten in stroškovno učinkovit način, ter da je pri tem pripravljena upoštevati vidike globalne pravičnosti in enakosti ter svojo zgodovinsko in sedanjo odgovornost za emisije, ki povzročajo podnebno krizo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da bo cilj EU glede skupnih emisij do leta 2030, določen v evropskih podnebnih pravilih in zakonodajnih predlogih „Pripravljeni na 55“, prispeval, da se bodo emisije v EU zmanjšale za še več kot je njen sedanji nacionalno določeni prispevek, tj. 55-odstotno zmanjšanje neto emisij; poleg tega poudarja, da bodo stališča Parlamenta o teh predlogih in ciljih iz načrta REPowerEU določeno raven ciljev EU še presegla, in poziva Svet, naj podpre stališča Parlamenta v zvezi s tem; poziva EU, naj v skladu z odločitvijo iz Glasgowskega podnebnega pakta, da ponovno preuči cilje za leto 2030, ustrezno posodobi svoje zaveze glede emisij; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da sedanje geopolitične razmere kažejo, da je treba nemudoma odpraviti odvisnost od fosilnih goriv in pospešiti uvajanje obnovljivih virov energije, hkrati pa so te razmere priložnost za krepitev vodilne vloge EU pri tem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ponavlja, da je treba podnebne cilje vključiti v vse politike EU in ukrepe, v katere se prenašajo, in poudarja, da člen 6(4) evropskih podnebnih pravil Komisijo obvezuje, da za vsak osnutek ukrepov in zakonodajni predlog, tudi za vse proračunske predloge, oceni, ali so v skladu s podnebnimi cilji EU; poziva Komisijo, naj v celoti izvaja to določbo, in sicer na način, kot izvaja ocene učinka na vseh področjih politike EU; poudarja, da je treba pregledati tudi obstoječe politike Unije in njenih držav članic ter jih uskladiti z navedenimi ukrepi, in pričakuje, da bo pri tem sodeloval novoustanovljeni Evropski znanstveni svetovalni odbor za podnebne spremembe; pozdravlja imenovanje 15 članov tega odbora; odbor poziva, naj oceni, ali je proračun EU za emisije toplogrednih plinov v skladu s ciljem omejitve globalnega segrevanja na manj kot 1,5 oC, in svojo oceno čim prej objavi, od Komisije pa pričakuje, da bo pri oblikovanju okvirnega proračuna Unije v zvezi z emisijami toplogrednih plinov in za podnebne cilje EU za obdobje po letu 2030 v celoti upoštevala priporočila odbora; |
| --- | --- |

21.

| 22. | želi spomniti, da je ustavno sodišče države članice nedavno razsodilo, da varstvo podnebja ni odvisno od politične presoje, temveč ustavne določbe o varstvu okolja državi nalagajo ustavno dolžnost, da doseže podnebno nevtralnost; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da državljani EU močno podpirajo krepitev podnebnih ukrepov, saj po zadnjih podatkih Eurobarometra skoraj vsak drugi Evropejec (49 %) meni, da so podnebne spremembe glavni globalni izziv, s katerim se bo v prihodnosti morala spoprijeti EU; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da bi bilo treba vse podnebne politike izvajati v skladu z načelom pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost in v tesnem sodelovanju s civilno družbo ter socialnimi in gospodarskimi partnerji; zato meni, da je treba za pravično, vključujoče in socialno vzdržno doseganje podnebne nevtralnosti v vseh sektorjih družbe povečati preglednost ter okrepiti socialno partnerstvo in udeležbo civilne družbe na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter ravni EU; |
| --- | --- |

24.

Prilagajanje ter izgube in škoda

| 25. | pozdravlja, da so bile v Glasgowu dane nove finančne zaveze za Prilagoditveni sklad in Sklad za najmanj razvite države; ugotavlja pa, da je podpora za blaženje še vedno večja od podpore za prilagajanje, in odločno podpira poziv razvitim državam, naj v skladu z Glasgowskim podnebnim paktom do leta 2025 vsaj podvojijo skupna finančna sredstva za prilagajanje glede na ravni iz leta 2019, da bi dosegli večjo uravnovešenost; obžaluje, da globalni cilj glede prilagajanja še vedno ni določen, čeprav je od sklenitve Pariškega sporazuma minilo že sedem let; pozdravlja delovni program konference v Šarm el Šejku o globalnem cilju glede prilagajanja, ki je bil sprejet in se je začel izvajati na konferenci COP26; poudarja, kako pomembno je financiranje prilagajanja na podlagi nepovratnih sredstev; poziva EU, naj poveča delež finančnih sredstev za prilagajanje, ki se v obdobju 2021–2027 vsako leto zagotavlja z instrumentom Globalna Evropa; poudarja, da si je treba bolj prizadevati, da bi cilj glede prilagajanja izrazili v obliki merljivih rezultatov, s tem pa bi morali med drugim omogočiti celostno razumevanje podnebnih tveganj in tveganj nesreč ter z njimi povezanih potreb in stroškov na več ravneh, poskrbeti za večjo razpoložljivost doslednih in primerljivih podatkov, določiti in olajšati zagotavljanje sredstev, tudi finančne in tehnološke pomoči, ter omogočiti njihovo večjo dostopnost, pa tudi razviti skupna kvantitativna in kvalitativna merila, metodologije in pristope za merjenje napredka v zvezi s tem ciljem skozi čas; v zvezi s tem opozarja na Sendajski okvir za zmanjšanje tveganja nesreč ter na njegov sistem spremljanja in poročanja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opozarja, da so kratko-, srednje- in dolgoročni prilagoditveni ukrepi neizogibni za vse države, če želijo čim bolj zmanjšati negativne učinke podnebne krize in krize glede biotske raznovrstnosti ter doseči podnebno odpornost in trajnostni razvoj, ter ugotavlja, da so za posledice podnebnih sprememb posebno ranljive države v razvoju, predvsem najmanj razvite države in majhne otoške države v razvoju; poudarja, da lahko prilagoditveni ukrepi prinesejo številne koristi, kot je izboljšanje kmetijske produktivnosti, inovacij, zdravja in dobrobiti, prehranske varnosti, možnosti preživljanja in ohranjanja biotske raznovrstnosti, pa tudi zmanjšanje izgube in škode; poziva EU in države članice, naj okrepijo prilagoditvene ukrepe z obveznimi prilagoditvenimi načrti, ocenami podnebne ranljivosti in podnebnimi stresnimi testi na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter s podporo za lokalne pristope in sodelovanjem z lokalnimi organi in lokalno civilno družbo, da bi v celoti spoštovale cilj prilagajanja iz Pariškega sporazuma ter zagotovile, da prilagoditvene politike ustrezno ščitijo skupnosti in ekosisteme v EU pred posledicami podnebnih sprememb; poziva k nadaljnjemu napredku v zvezi z novo prilagoditveno strategijo EU in poudarja, kako pomembne so njene povezave s strategijo EU za biotsko raznovrstnost ter novim regulativnim okvirom glede prilagajanja, ki temelji na evropskih podnebnih pravilih; ponovno poziva k njihovemu hitremu izvajanju, vključno z njihovimi mednarodnimi deli; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da so podnebne spremembe globalni problem, a že zdaj na regije vplivajo različno, in da imajo lokalni organi, ker so bližje prebivalstvu, ključno vlogo pri lajšanju prilagajanja podnebnim spremembam; poudarja, da bi bilo treba za učinkovite, ciljno usmerjene rešitve finančna sredstva bolje usmerjati na lokalno raven, in v zvezi s tem pozdravlja misijo EU o prilagajanju podnebnim spremembam, ki bo vsaj 150 evropskim regijam in skupnostim pomagala doseči podnebno odpornost do leta 2030; poziva k podpori regionalnega in decentraliziranega pristopa pri spopadanju s posledicami podnebnih sprememb in dostopu do podnebnega financiranja v državah v razvoju, da bi lokalnim organom, lokalnim organizacijam civilne družbe in okoljevarstvenikom omogočili večjo vlogo pri spopadanju s posledicami podnebnih sprememb in dosegli najranljivejše; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da je v prilagoditveni strategiji EU, ki jo je Komisija sprejela 24. februarja 2021, izražen cilj Komisije glede povečanja virov in nadaljnje uporabe obsežnejšega financiranja prilagajanja ter da je treba posebej paziti na to, da bodo finančna sredstva dosegla najranljivejše skupnosti v državah v razvoju; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da so sistemi zgodnjega opozarjanja ključni za učinkovito prilagajanje, a so na voljo manj kot polovici članic Svetovne meteorološke organizacije; podpira predlog Svetovne meteorološke organizacije, ki naj bi bil sprejet na konferenci COP27, naj bodo sistemi zgodnjega opozarjanja v naslednjih petih letih na voljo vsem; upa, da se bo omenjena pobuda začela hitro izvajati, da bi čim prej rešili čim več življenj; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da zelena infrastruktura prispeva k prilagajanju podnebnim spremembam in zmanjšanju tveganja nesreč, in sicer z zaščito narave in ekosistemov, ohranjanjem in obnavljanjem naravnih habitatov in vrst, dobrim ekološkim stanjem ter upravljanjem voda in prehransko varnostjo; poudarja, da je razvoj zelene infrastrukture eden od najučinkovitejših prilagoditvenih ukrepov, ki se lahko izvajajo v mestih, saj blaži negativne vplive podnebnih sprememb in vse pogostejših skrajnih vremenskih pojavov, kot so vročinski valovi, gozdni požari, izredne padavine, poplave in suše, ter omogoča izravnavanje ekstremnih temperatur, s čimer se izboljša kakovost življenja vseh prebivalcev, ki živijo na mestnih območjih, vključno z njihovim duševnim in telesnim zdravjem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja uničujoče srednje- in dolgoročne okoljske, socialne in gospodarske učinke dezertifikacije, ki na nekaterih območjih povzroča upad prebivalstva, ter potrebo po skupnih pristopih, da bi ustrezno preprečili ta pojav in se mu prilagodili oziroma ga premagali; želi spomniti, da je gospodarjenje z vodnimi viri ključnega pomena za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, pa tudi za zaščito vodne in prehranske varnosti, varstvo biotske raznovrstnosti in podpiranje zdravja tal; zato poudarja, da je treba hitro in v celoti izvajati okvirno direktivo EU o vodah, da bi dosegli njene cilje in bolje upravljali evropske vodne vire; poudarja, da je treba ponovno uporabo vode in njeno učinkovito rabo s krožnimi procesi celovito obravnavati v vseh panogah gospodarstva in delih družbe, da bi izkoristili njeno vrednost in zagotovili vodno varnost v smislu količine in kakovosti; poudarja, da lahko digitalne rešitve prispevajo k prilagajanju na podnebne spremembe, saj omogočajo boljše predvidevanje pomanjkanja vode, poplav in onesnaženja vodnih virov, ter podpira uporabo teh orodij; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da so podnebne spremembe in degradacija okolja pomembni dejavniki, ki povzročajo razseljevanje ljudi in povečujejo tveganja, ki vplivajo na varnost ljudi in socialno-politično stabilnost; poudarja, da lahko nezadostne blažitvene in prilagoditvene sposobnosti povzročijo oborožene konflikte, pomanjkanje hrane, naravne katastrofe in razseljevanje zaradi podnebnih sprememb; poziva Komisijo in države članice, naj priznajo potrebe in ranljivost ljudi, na katere vpliva razseljevanje zaradi podnebnih sprememb, ter poziva k okrepitvi razvojnega sodelovanja in humanitarnih politik EU ter njihovih finančnih instrumentov, da bi podprli prilagajanje podnebnim spremembam v državah v razvoju, okrepili odpornost, zmanjšali tveganje nesreč in se odzvali na humanitarne izredne razmere v času naraščajočih potreb; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ugotavlja, da člen 8 Pariškega sporazuma o izgubi in škodi določa, da bi morale pogodbenice sodelovati pri obravnavi izgube in škode, povezanih z negativnimi posledicami podnebnih sprememb; zato poudarja pomen globalnih podpornih dejavnosti na področjih, ki so še posebej podvržena učinkom podnebnih sprememb, kot so obalna območja in otoki ter območja, kjer so prilagoditvene sposobnosti omejene; poziva Komisijo in države članice, naj prevzamejo povezovalno vlogo med razvitimi državami, državami v razvoju in najmanj razvitimi državami ter stremijo k okrepitvi prizadevanj koalicije ambicioznih tako glede financiranja blažitve in prilagajanja kot glede izgube in škode; se zaveda, da so to ključni gradniki podnebne pravičnosti na svetovni ravni; |
| --- | --- |

33.

| 34. | se želi zahvaliti IPCC in zelo ceni delo, ki ga je opravil v zvezi s svojim šestim ocenjevalnim poročilom; pozdravlja, da je bila v nedavnem poročilu delovne skupine II IPCC predstavljena zanesljiva ocena izgub in škode, in opozarja, da se v poročilu priznava, da je vidik izgub in škode vse pomembnejši tako v mednarodni podnebni politiki kot v znanosti o podnebju; poziva IPCC, naj na podlagi tega dela pripravi posebno poročilo, ki bo posebej obravnavalo izgube in škodo; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ponavlja, da morajo mednarodne institucije okrepiti svoje organizacije, sodelovanje in krizno upravljanje, da bi se bolje pripravile na podnebne spremembe na lokalni in globalni ravni, kar je naslednji korak na poti k institucionalnemu prilagajanju podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

35.

Podnebna kriza in kriza glede biotske raznovrstnosti

| 36. | poudarja, da je za uresničitev ciljev Pariškega sporazuma pomembno varovati, ohranjati in obnavljati naravo in ekosisteme; opozarja tudi na ključno vlogo, ki jo ima biotska raznovrstnost pri omogočanju ljudem, da se borijo proti svetovnemu segrevanju in prilagajajo nanj ter krepijo svojo stopnjo odpornosti; meni, da so sonaravne rešitve in ekosistemski pristopi ključna orodja, ki prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje, pa tudi k varstvu in obnovi biotske raznovrstnosti in gozdov ter zmanjševanju tveganja nesreč; poudarja, da lahko družba z obnovo degradiranih ekosistemov karseda hitro ter z učinkovitim in pravičnim ohranjanjem od 30 do 50 % zemeljskih, sladkovodnih in oceanskih habitatov izkoristi sposobnost narave, da absorbira in shranjuje ogljik, hkrati pa zaščiti in okrepi človekove pravice in pravice domorodnih ljudstev; poudarja, da je treba pospešiti napredek v smeri trajnostnega razvoja in da sta za to bistvenega pomena ustrezno financiranje in politična podpora; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja ključne in medsebojno prepletene vloge, ki jih imajo gozdovi, biotska raznovrstnost in trajnostna raba zemljišč pri omogočanju izpolnjevanja ciljev trajnostnega razvoja na svetovni ravni; zato poudarja, da je treba nemudoma zaustaviti in preobrniti krčenje gozdov in degradacijo zemljišč, da bi prispevali k zmanjšanju letnih neto emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da so se vlade 141 držav, ki obsegajo več kot 3,6 milijarde hektarov gozdov, zavezale, da bodo do leta 2030 zaustavile in obrnile trend krčenja gozdov; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opozarja, da strogo ohranjanje in obnova visokoogljičnih ekosistemov omogočata odzivanje s takojšnjim učinkom ter zagotavljata vrsto koristi za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje; priznava ključno vlogo gozdov pri varstvu podnebja in biotske raznovrstnosti; poudarja, da lahko gozdovi prispevajo k prizadevanjem za ublažitev negativnih učinkov podnebnih sprememb in prilagajanje nanje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da morajo biti sektorske politike in podnebna politika v sektorju rabe zemljišč, pa tudi politike, povezane s pomembnimi dejavnostmi primarne proizvodnje v kmetijstvu in gozdarstvu, ustrezno usklajene z naravnimi prilagoditvenimi sposobnostmi naravnih in polnaravnih ekosistemov ter čim bolj izboljšati prilagoditvene sposobnosti predvsem kulturni pokrajin; opozarja na nedavno sodbo v primeru, ko so gozdarji tožili državo zaradi nacionalne gozdarske politike, ki jim je v praksi onemogočila krepitev odpornosti upravljanih gozdov, med drugim z odvračanjem od naravne obnove (20); |
| --- | --- |

40.

| 41. | opozarja, da so glede na peto ocenjevalno poročilo Medvladnega foruma o podnebnih spremembah avtohtone, lokalne in tradicionalne oblike znanja pomemben vir za trajnostno upravljanje naravnih virov, ohranjanje biotske raznovrstnosti in prilagajanje podnebnim spremembam; poudarja, da je treba okrepiti njihove pravice skupnosti do zemljišč in virov, da bi ublažili podnebne spremembe, kot je določeno v Deklaraciji Združenih narodov o pravicah domorodnih ljudstev in konvenciji Mednarodne organizacije dela št. 169, ter spoštovati načelo svobodnega, predhodnega in informiranega soglasja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da je treba na poslovnem področju zaščititi zagovornike zemljiških pravic in okolja, in sicer z zagotavljanjem učinkovite in trdne regulativne zaščite okolja, delavskih pravic, zemljiških pravic ter pravic, možnosti preživljanja in kulture domorodnih ljudstev, vključno z načelom prostovoljnega in informiranega soglasja po predhodnem obveščanju; v zvezi s tem pozdravlja pobudi EU o skrbnem pregledu v podjetjih glede trajnostnosti in predlagano uredbo o omogočanju dostopnosti nekaterih primarnih in drugih proizvodov, povezanih s krčenjem in degradacijo gozdov; poziva pogodbenice, naj zagotovijo, da bodo zaveze glede izvajanja Pariškega sporazuma, sprejete na konferenci COP27, skladne z obstoječimi mednarodnimi obveznostmi glede človekovih pravic in standardi, ki se uporabljajo za poslovne dejavnosti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | želi spomniti, da so podnebne spremembe eden od glavnih vzrokov za izgubo biotske raznovrstnosti in degradacijo zemljišč; poudarja, da naj bi negativni učinki podnebnih sprememb na naravo in biotsko raznovrstnost, ekosisteme, oceane, zdravje in prehransko varnost v prihodnjih desetletjih postali kritični; poudarja, da je potreben trdnejši in ambicioznejši mednarodni okvir, da se zaščiti biotska raznovrstnost na globalni ravni, ustavi njeno upadanje in da se čim bolj obnovi; v zvezi s tem priznava pomen konference o biotski raznovrstnosti, ki bo decembra 2022 v Montrealu v Kanadi; poziva IPCC in IPBES, naj še naprej medsebojno sodelujeta in to sodelovanje okrepita, da bi oblikovalcem politik zagotavljala najnovejša znanstvena dognanja o podnebni krizi in krizi glede biotske raznovrstnosti ter o načinih za njuno obravnavo; poziva tudi UNFCCC, naj si v partnerstvu s Konvencijo OZN o biološki raznovrstnosti (UNCBD) in Programom OZN za razvoj (UNDP) prizadeva za vzpostavitev celovitega okvira za podnebno nevtralnost in odpornost, zaščito biotske raznovrstnosti in trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva pogodbenice, naj k obravnavi biotske raznovrstnosti v okviru nacionalnih, regionalnih in lokalnih politik ter pri načrtovanju odločitev pristopijo celostno v skladu z Glasgowskim podnebnim paktom; v zvezi s tem poziva UNFCCC, naj si v partnerstvu s Konvencijo o biološki raznovrstnosti in Programom Združenih narodov za razvoj prizadeva za vzpostavitev celovitega okvira za podnebno nevtralnost in odpornost, zaščito biotske raznovrstnosti in trajnostni razvoj; pozdravlja Edinburško deklaracijo o svetovnem okviru za biotsko raznovrstnost po letu 2020, ki je primer vključujočega vsevladnega pristopa; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva pogodbenice, naj nadaljujejo prizadevanja v zvezi z dialogom o oceanih in podnebnih spremembah (Ocean and Climate Change Dialogue), pri čemer naj določijo konkretne cilje glede ukrepov in obravnavajo najpomembnejša in najnujnejša vprašanja v zvezi s povezanostjo oceanov in podnebja ter spodbujajo države, zlasti obalne, naj med drugim v svoje posodobljene nacionalno določene prispevke, nacionalne načrte prilagajanja, dolgoročne strategije in preglede globalnega stanja vključijo ustrezne zaveze; |
| --- | --- |

45.

Trajnostno podnebno financiranje

| 46. | ugotavlja, da največji delež pri javnem financiranju ukrepov proti podnebnim spremembam prispevajo EU in njene države članice; se zaveda, kako pomembno je podnebno financiranje za uspešne podnebne ukrepe, zlasti ker so nacionalno določeni prispevki številnih držav v razvoju pogojeni in odvisni od zadostne finančne podpore; zato pozdravlja, da bo do leta 2025 določen nov skupni količinsko opredeljen cilj glede podnebnega financiranja, ki bi moral krepko presegati letni cilj 100 milijard USD iz leta 2020 in upoštevati potrebe in prednostne naloge držav v razvoju, povezane z dodatnim in ustreznim podnebnim financiranjem; meni, da bi bilo treba v okviru skupnega količinsko opredeljenega cilja glede podnebnega financiranja preučiti samostojne cilje glede blažitve, prilagajanja, izgube in škode; poudarja, da bi bilo treba v zvezi s prihodnjimi cilji glede podnebnega financiranja pri določanju prispevkov pogodbenic upoštevati potrebe držav v razvoju, pa tudi načelo enakosti iz Pariškega sporazuma; v zvezi s tem poudarja, da je treba jasno dati prednost podnebnemu financiranju, s čimer se zagotovi, da podnebno financiranje ne bo prispevalo k nevzdržni ravni dolga v državah v razvoju; ponovno poziva k vzpostavitvi namenskega mehanizma javnih financ EU, ki bo zagotavljal dodaten in ustrezen prispevek k pravičnemu deležu EU pri izpolnjevanju mednarodnih ciljev za financiranje podnebnih ukrepov; želi spomniti na svoje stališče z dne 22. junija 2022 glede mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah (CBAM) (21), v skladu s katerim bi morala Unija financirati prizadevanja najmanj razvitih držav za razogljičenje njihove proizvodne industrije z letnim zneskom, ki bi ustrezal vsaj ravni prihodkov, ustvarjenih s prodajo kuponov CBAM; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, da je treba začeti uresničevati globalni cilj glede prilagajanja in mobilizirati obsežna nova sredstva za prilagajanje v državah v razvoju; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da stroški in potrebe prilagajanja naraščajo in so pet- do desetkrat večji od sedanjih mednarodnih javnih finančnih tokov za prilagajanje, kar vodi v vse večjo vrzel v financiranju prilagajanja; se zaveda težav, ki so neizogibne pri usmerjanju zasebnega financiranja v prilagajanje; poudarja, da sedanji globalni finančni tokovi ne zadostujejo za uvajanje potrebnih prilagoditvenih ukrepov, zlasti v državah v razvoju, tudi zato, ker je znatni delež financiranja za prilagajanje v obliki posojil; ugotavlja, da je bila leta 2020 polovica celotnega podnebnega financiranja EU dodeljena v obliki nepovratnih sredstev, ter poziva EU in vse države članice, naj povečajo financiranje, ki temelji na nepovratnih sredstvih, zlasti za prilagajanje, pri čemer naj bodo do njega upravičene predvsem najmanj razvite države ter male otoške države v razvoju; poziva EU in njene države članice, naj se zavežejo precejšnjemu povečanju sredstev za prilagajanje in na konferenci COP27 predstavijo jasen načrt za uresničitev cilja o podvojitvi teh sredstev do leta 2025 v primerjavi z ravnmi iz leta 2019, ki je določen v Glasgowskem podnebnem paktu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | priznava, da je potreben napredek pri vprašanju financiranja za sanacijo izgube in škode; poziva pogodbenice, naj se dogovorijo o novih in dodatnih sredstvih javnega financiranja za obravnavanje izgube in škode, ki sta povezani z negativnimi učinki podnebnih sprememb, pri tem pa dajo prednost nepovratnim sredstvom; se zaveda težav, ki so neizogibne pri usmerjanju zasebnega financiranja v izgubo in škodo; poziva EU, naj konstruktivno sodeluje pred konferenco COP27, tudi tako, da preuči potencialne oblike tovrstnega instrumenta, pri tem pa upošteva obstoječe institucionalne ureditve v predlogih držav v razvoju za vzpostavitev instrumenta za financiranje izgube in škode na konferenci COP27; poziva, naj se izguba in škoda uvrstita kot stalna točka na dnevni red prihodnjih konferenc, da se ustvari prostor za pogajanja o spremljanju teh vprašanj in napredku v zvezi z njimi, ter naj se v mrežo iz Santiaga naredi v celoti operativno, da bi učinkovito spodbudili tehnično pomoč za ustrezno odpravljanje izgube in škode; |
| --- | --- |

48.

| 49. | želi spomniti, da morajo vse pogodbenice – javne in zasebne ter domače in mednarodne – finančne tokove uskladiti s ciljem Pariškega sporazuma glede omejitve globalnega segrevanja na 1,5 oC; opozarja, da je nujno treba odpraviti subvencije za fosilna goriva in druge okolju škodljive subvencije v EU in po svetu; poudarja zavezo iz Glasgowskega podnebnega pakta o pospešitvi prizadevanj za postopno odpravo neomejene uporabe premoga in neučinkovitih subvencij za fosilna goriva; je zaskrbljen, ker ni opredelitve, kaj je „neučinkovita subvencija za fosilna goriva“, kar resno ogroža verodostojnost teh zavez; ugotavlja, da subvencije za fosilna goriva v EU še vedno znašajo približno 55–58 milijard EUR na leto; želi spomniti Komisijo in države članice, da so se v okviru 8. okoljskega akcijskega programa obvezale, da bodo določile rok za postopno odpravo subvencij za fosilna goriva v skladu s ciljem omejevanja globalnega segrevanja na 1,5 oC ter vzpostavile zavezujoč okvir Unije za spremljanje napredka držav članic pri postopnem opuščanju subvencij za fosilna goriva in poročanje o njem na podlagi dogovorjene metodologije; poziva Komisijo in vse države članice, naj čim prej in najpozneje do leta 2025 sprejmejo konkretne politike, časovne okvire in ukrepe za postopno opuščanje neposrednih in posrednih subvencij za fosilna goriva; spodbuja druge pogodbenice, naj sprejmejo podobne ukrepe in si prizadevajo za oblikovanje pogodbe o neširjenju fosilnih goriv; pozdravlja zavezo skupine G7, da bo do leta 2022 prenehala financirati razvoj fosilnih goriv v tujini, hkrati pa poudarja, da bi se morala ta zaveza uporabljati tudi na nacionalni ravni; poudarja, da je treba zagotoviti, da se prek okvira EU za oblikovanje cen ogljika ne bo spodbujalo industrijsko onesnaževanje; poudarja vlogo sklada za inovacije; |
| --- | --- |

49.

| 50. | meni, da je bistveno, da večje finančne institucije hitro uvedejo in razvijejo zeleno financiranje, da bi uspešno razogljičili svetovno gospodarstvo; želi spomniti, da ima Evropska investicijska banka (EIB) vlogo podnebne banke EU ter da je nedavno sprejela časovni načrt za podnebno banko in posodobila posojilno politiko na področju energije ter da je Evropski investicijski sklad okrepil svoja prizadevanja za vodilno vlogo pri podnebnih naložbah; pozdravlja zavezo Evropske centralne banke, da bo v svoj okvir denarne politike vključila vidik podnebnih sprememb; odločno poziva multilateralne razvojne banke, vključno z EIB, in institucije za financiranje razvoja, ki finančno podporo običajno zagotavljajo v obliki instrumentov na podlagi zadolževanja, naj uvedejo načela odgovornega najemanja in dajanja posojil, uskladijo svoje portfelje s Pariškim sporazumom ter zbirajo in uporabljajo visokokakovostne podatke o podnebnem tveganju, ranljivosti za podnebne spremembe in njihovih učinkih, da bi spodbujale naložbe, skladne s ciljem omejitve globalnega segrevanja na 1,5 oC; se zaveda, kako pomembni sta vzpostavitev glasgowskega finančnega zavezništva za podnebno nevtralnost in njegova zaveza glede zagotavljanja pomoči gospodarstvom v vzponu pri prehodu na podnebno nevtralnost; v zvezi s tem pozdravlja dogovor EU o poročanju podjetij o trajnostnosti, ki je ključen za krepitev finančne podpore; |
| --- | --- |

50.

| 51. | podpira delo koalicije finančnih ministrov za podnebno ukrepanje in spodbuja vse vlade, naj sprejmejo zaveze te koalicije v zvezi z uskladitvijo vseh politik in prakse na področju dela finančnih ministrstev s cilji Pariškega sporazuma in naj uvedejo učinkovito oblikovanje cen ogljika, kot določajo helsinška načela; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pozdravlja prizadevanja Odbora za mednarodne standarde trajnostnosti, da bi razvili osnovne svetovne standarde glede razkritij o trajnostnosti na kapitalskih trgih, da se poveča delež kapitala, usmerjen v čiste tehnologije in podnebne naložbe; |
| --- | --- |

52.

Prizadevanja v vseh sektorjih

| 53. | želi spomniti, da evropska podnebna pravila vključujejo zavezo o olajšanju sektorskih dialogov in partnerstev na področju podnebja z vključujočim in reprezentativnim združevanjem ključnih deležnikov, da bi sektorje spodbudili k pripravi okvirnih prostovoljnih časovnih načrtov in načrtovanju doseganja cilja Unije glede podnebne nevtralnosti do leta 2050; poudarja, da bi lahko ti časovni načrti sektorjem precej pomagali pri načrtovanju potrebnih naložb za prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo in bi lahko tudi izboljšali sodelovanje med sektorji pri iskanju podnebno nevtralnih rešitev; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva vse pogodbenice, naj nujno sprejmejo ukrepe za zmanjšanje emisij metana; pozdravlja svetovno zavezo za metan, ki so jo EU, ZDA in številne druge države podpisale na konferenci COP26, katere cilj je do leta 2030 zmanjšati vse emisije metana, ki so posledica človekove dejavnosti, za 30 % v primerjavi z ravnmi iz leta 2020, kar je prvi korak k 45-odstotnem zmanjšanju, ki ga priporoča UNEP (22); poziva vse podpisnice, naj do leta 2030 zagotovijo vsaj 30-odstotno zmanjšanje emisij metana na svojem ozemlju in sprejmejo nacionalne ukrepe za dosego tega cilja; se zaveda, da približno 60 % svetovnih emisij metana oddajajo viri, kot so kmetijstvo, odlagališča odpadkov, obrati za obdelavo odpadne vode ter proizvodnja in prenos fosilnih goriv po cevovodih; opozarja, da je metan močan toplogredni plin, ki ima v stoletnem obdobju 28-krat večji vpliv na podnebje od CO2, v dvajsetletnem obdobju pa je ta vpliv 80-krat večji; v zvezi s tem poudarja, da so strožji ukrepi za zmanjšanje emisij metana med najbolj stroškovno učinkovitimi načini za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov; se zaveda, da so že na voljo številne tehnologije in postopki za zmanjšanje emisij metana na stroškovno učinkovit način, njihovi stroški pa so nizki ali celo negativni; se zaveda, da so emisije metana v kmetijstvu odvisne predvsem od vse večjega števila glav živine in da emisije iz živinoreje, povezane z gnojem in črevesno fermentacijo, predstavljajo približno 32 % antropogenih emisij metana; je v zvezi s tem seznanjen s predlogom za zmanjšanje emisij metana v energetskem sektorju, ki ga je Komisija predstavila decembra 2021; poziva k sprejetju dodatnih zavezujočih zakonodajnih ukrepov za zmanjšanje emisij v drugih sektorjih ter k zavezujočim ciljem Unije za zmanjšanje emisij metana ter k vključitvi metana na seznam onesnaževal, ki jih ureja direktiva o nacionalnih zavezah za zmanjšanje emisij; ponovno poziva, naj se v EU obravnava vprašanje gostote živine, da bi zagotovili ambiciozno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v tem sektorju; ponavlja svoje stališče, da je treba vzorce porabe preusmeriti k bolj zdravi hrani, prehrani in življenjskem slogu, vključno z večjo porabo trajnostno in regionalno pridelanih rastlinskih proizvodov, ter da je treba obravnavati prekomerno porabo mesa in močno predelanih proizvodov; |
| --- | --- |

54.

| 55. | meni, da trajnostni kmetijski proizvodni modeli zahtevajo določitev svetovnih standardov, pri čemer je treba uporabiti medsektorski in večdisciplinarni pristop „eno zdravje“ (23), da bi zagotovili prehod na trajnostne prehranske sisteme in izpolnili zaveze iz Pariškega sporazuma in Glasgowskega podnebnega pakta; |
| --- | --- |

55.

| 56. | se zaveda, da se bo zaradi podnebnih sprememb povečala odpornost proti antibiotikom, zato poziva pogodbenice, naj sklenejo svetovni dogovor za zmanjšanje uporabe antimikrobikov in boj proti tveganju odpornosti; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poudarja, da je prometni sektor edini, v katerem so se emisije na ravni EU od leta 1990 povečale, in da to ni skladno s cilji EU, ki zahtevajo obsežnejše in hitrejše zmanjšanje emisij v vseh sektorjih družbe, tudi v letalstvu in pomorstvu; meni, da bi bilo treba, če želimo zagotoviti skladnost nacionalno določenih prispevkov z zavezami vsega gospodarstva, kakor zahteva Pariški sporazum, pogodbenice močno spodbujati, naj v svoje nacionalno določene prispevke za zmanjšanje emisij v teh sektorjih vključijo tudi emisije iz mednarodnega pomorskega in letalskega prometa ter naj se na mednarodni, regionalni in nacionalni ravni dogovorijo o ukrepih za zmanjšanje emisij v teh sektorjih, med drugim tudi vplivov letalstva, ki niso povezani s CO2, in jih začnejo izvajati; poleg tega opozarja, da morajo biti po navedbah Mednarodne agencije za energijo do leta 2035 vsi novi osebni avtomobili, dani na svetovni trg, brez emisij, da bi do leta 2050 dosegli ničelno stopnjo neto emisij; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poudarja, da je treba emisije v pomorskem prometu in letalstvu vključiti v sistem EU za trgovanje z emisijami, ki bi lahko tudi služil kot vzor drugim državam in spodbujal višje svetovne ambicije na mednarodni ravni, tudi v Mednarodni pomorski organizaciji in Mednarodni organizaciji civilnega letalstva; je zaskrbljen zaradi počasnega napredka Mednarodne pomorske organizacije in Mednarodne organizacije civilnega letalstva pri zmanjševanju emisij v mednarodnem ladijskem prometu in letalstvu; poziva Komisijo in države članice, naj si po najboljših močeh prizadevajo za okrepitev sheme za poravnavo in zmanjševanje emisij ogljika za mednarodno letalstvo (CORSIA), pri tem pa zaščitijo zakonodajno avtonomijo EU pri izvajanju direktive o sistemu trgovanja z emisijami; pozdravlja sedanja prizadevanja Mednarodne pomorske organizacije, da bi posodobila svojo strategijo glede toplogrednih plinov in cilj zmanjšanja emisij ter sprejela konkretne ukrepe; kljub temu poziva Mednarodno pomorsko organizacijo, naj hitro sprejme kratko- in srednjeročne cilje in ukrepe, skladne s ciljem Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

58.

| 59. | opozarja, da uporaba zasebnih reaktivnih letal močno vpliva na podnebje, saj lahko eno samo zasebno letalo v eni uri izpusti dve metrični toni CO2 (24); poudarja, kako pomembno je, da voditelji dajejo zgled, in zato obžaluje, da so nekateri svetovni voditelji in delegati na konferenco COP26 odpotovali z zasebnim reaktivnim letalom; odločno poziva vse udeležence konference COP27, naj si za pot izberejo način prevoza, ki najmanj škoduje okolju; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se je uporaba zasebnih reaktivnih letal v Evropi po ocenah povečala za 30 % v primerjavi z ravnmi pred pandemijo (25), zato poziva države članice, naj nemudoma sprejmejo ukrepe za omejitev uporabe zasebnih letal na svojem ozemlju; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pozdravlja, da je bilo na konferenci COP26 vzpostavljeno zavezništvo za preseganje nafte in plina („Beyond Oil and Gas Alliance“ – BOGA), in poudarja, da je nujno izpolniti njegov cilj o omejitvi dobave fosilnih goriv in določitvi roka za zaustavitev proizvodnje nafte in plina; opozarja, da fosilna goriva najbolj prispevajo k podnebnim spremembam, saj povzročajo več kot 75 % vseh toplogrednih plinov, in da bi sedanji načrti privedli do proizvodnje približno 240 % več premoga, 57 % več nafte in 71 % več plina, kot bi bilo v skladu s ciljem omejitve globalnega segrevanja na 1,5 oC; podpira socialno pravičen in pošten prehod na svetovni ravni, s katerim bi proizvodnjo nafte in plina uskladili s cilji Pariškega sporazuma; poziva vse države članice in druge pogodbenice Pariškega sporazuma, naj se pridružijo tej pobudi; |
| --- | --- |

60.

| 61. | izraža zaskrbljenost, ker vlagatelji na področju fosilnih goriv na podlagi sporazumov o naložbah vlade tožijo pred naložbenimi sodišči zaradi izvajanja podnebnih politik, postopnega opuščanja fosilnih goriv ali pravičnega prehoda; poziva, naj se dvostranski in večstranski sporazumi o naložbah uskladijo z mednarodno dogovorjenimi podnebnimi cilji, tako da se iz njih izključi zaščita naložb na področju fosilnih goriv; |
| --- | --- |

61.

| 62. | opominja, da bi lahko glede na šesto ocenjevalno poročilo IPCC z uporabo možnosti za blažitev, ki stanejo največ 100 USD na tono CO2, do leta 2030 svetovne emisije toplogrednih plinov vsaj prepolovili v primerjavi z ravnjo iz leta 2019; zato poudarja, da lahko določitev dejanske cene ogljika v okviru širše kombinacije politik prispeva k znatnemu zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in spodbujanju inovacij v zvezi s čistimi tehnologijami; spodbuja EU, naj prevzame vodilno vlogo pri spodbujanju oblikovanja cen ogljika v kombinaciji z učinkovito in socialno vključujočo uporabo prihodkov, da bi spodbudili hitrejši in pravičnejši prehod; prav tako jo spodbuja, naj preuči povezave in druge oblike sodelovanja z obstoječimi mehanizmi trgovanja z ogljikom v tretjih državah in regijah, da bi pospešili stroškovno učinkovito in socialno pravično zmanjšanje emisij po svetu ter hkrati zmanjšali tveganje selitve virov CO2, kar bi moralo pripomoči k enakim konkurenčnim pogojem na svetovni ravni; poziva Komisijo, naj uvede varovala, da bodo morebitne povezave s sistemom EU za trgovanje z emisijami še naprej dodatno in trajno prispevale k blaženju podnebnih sprememb in ne bodo škodovale zavezam EU glede domačih emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z velikimi onesnaževalci s CO2 ustanovi mednarodni podnebni klub, odprt za vse države, ki so zavezane prevzemanju vodilne vloge pri določanju visokih podnebnih ciljev in učinkovitem oblikovanju cen ogljika ter imajo skupne cilje glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov in doseganja podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050; |
| --- | --- |

63.

Podnebne spremembe in spol

| 64. | opozarja, da podnebne spremembe na ljudi različno vplivajo, odvisno od dejavnikov, kot so spol, starost, invalidnost, etnična pripadnost in revščina; meni, da je treba preobrazbo v trajnostno družbo izvesti na vključujoč, pravičen in enakopraven način in da je enakost spolov ključna za to preobrazbo; zato pozdravlja, da je bil na konferenci COP26 sprejet sklep, ki ga je priporočilo pomožno telo za izvajanje na področju enakosti spolov in podnebnih sprememb, ki bo omogočil boljše vključevanje načela enakosti spolov v nacionalno določene prispevke, in da bi moralo podnebno financiranje upoštevati vidik spola; obžaluje pa, da približno polovica pogodbenic še ni imenovala nacionalne kontaktne točke za enakost spolov in podnebne spremembe, ki bi bila odgovorna za podnebna pogajanja ter izvajanje in spremljanje podnebnih ukrepov, niti ji ni dodelila sredstev; |
| --- | --- |

64.

| 65. | izpostavlja okrepljeni delovni program iz Lime o enakosti spolov konvencije UNFCCC in njegov akcijski načrt za enakost spolov, v katerem je priznano, da je treba še naprej spodbujati enakost spolov, ki je presečna prednostna naloga na področju podnebnih sprememb; ponovno poziva Komisijo, naj pripravi konkreten akcijski načrt za izpolnitev zavez novega akcijskega načrta za enakost spolov ter naj imenuje stalno kontaktno točko EU za enakost spolov in podnebne spremembe z zadostnimi proračunskimi sredstvi za izvajanje in spremljanje podnebnih ukrepov, ki upoštevajo enakost spolov, v EU in po svetu (26); poziva EU, naj vidik spola vključi v vse podnebne in okoljske politike; ponovno poziva EU in njene države članice, naj zagotovijo nacionalne podnebne načrte, ki bodo pravični z vidika spola, in ustrezno vključijo vse spole v njihovo zasnovo in izvajanje ter povečajo vlogo žensk in ženskih organizacij pri upravljanju in odločanju ter njihov dostop do financiranja in programov, ki podpirajo vlogo žensk pri podnebnem upravljanju; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poudarja, da naj bi razvite države v skladu s Pariškim sporazumom poročale o tem, v kolikšni meri se upošteva vidik spola pri financiranju in ali se pri dodeljenem financiranju upoštevajo vprašanja, povezana s spolom; izraža zaskrbljenost, ker je merjenje enakosti spolov pri projektih še vedno očitno nezadostno, in poziva EU, naj okrepi prizadevanja v zvezi s tem; priporoča, da se uporabijo analize glede na spol, s katerimi se ugotavljajo različne potrebe in interesi v družbi ter različne ravni dostopa do finančnih mehanizmov v posameznih družbah; ponovno poziva Komisijo, naj pripravi konkreten akcijski načrt za izpolnitev zavez novega akcijskega načrta za enakost spolov, dogovorjen na konferenci COP25, ki bo imel zadostna proračunska sredstva za izvajanje in spremljanje podnebnih ukrepov, ki upoštevajo enakost spolov, v EU in po svetu; meni, da bi to lahko bil zgled za druge pogodbenice, da sprejmejo podobne ukrepe; |
| --- | --- |

66.

Industrija, mala in srednja podjetja in konkurenčnost

| 67. | meni, da je konferenca COP27 zelo pomemben mejnik od podpisa Pariškega sporazuma leta 2015, saj je Unija začela izvajati sveženj „Pripravljeni na 55“, sveženj REPowerEU in druge ukrepe, da bi zmanjšala svoje emisije toplogrednih plinov in najpozneje do leta 2050 dosegla podnebno nevtralnost, pa tudi preoblikovala svoj energetski sistem; meni, da bi se morali gospodarska blaginja, socialna kohezija, ustvarjanje delovnih mest, trajnostni industrijski razvoj in podnebna politika vzajemno krepiti; poudarja, da bi moral biti boj proti podnebnim spremembam usmerjen v zmanjšanje energijske revščine, povečanje odpornosti in konkurenčnosti ter ustvarjanje priložnosti za industrijo EU ter mala in srednja podjetja, ki jih je mogoče izkoristiti, če se zakonodajalci zavežejo pravočasnemu, prilagojenemu, solidarnemu in ustreznemu političnemu odzivu; meni, da je izjemno pomembno, da Unija prevzame vodilno vlogo kot prva na trgu in daje zgled, hkrati pa zaščiti notranji trg pred nelojalno konkurenco iz tretjih držav in zagotovi enake konkurenčne pogoje za evropsko industrijo po vsem svetu; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poudarja, da bi morala Unija storiti vse, kar je v njeni moči, da bi pri prehodu na gospodarstvo z ničelno stopnjo neto emisij toplogrednih plinov ohranila vodilni položaj svojih industrijskih panog ter malih in srednjih podjetij in svetovno konkurenčnost; poudarja, da bi bilo treba uporabiti razpoložljiva in inovativna politična orodja, da bi ohranili in razširili področja, na katerih ima EU vodilno vlogo; poudarja, da je treba evropsko industrijo še bolj razogljičiti in da mora Unija še naprej podpirati ta prizadevanja, zlasti tiste sorazmerne rešitve, ki bi jih lahko uporabila mala in srednja podjetja; pozdravlja sprejete pobude za vrednostne verige, ki so strateškega pomena; priznava, da bo zgodnje sprejetje strategij za boj proti podnebnim spremembam pozitivno vplivalo na evropsko industrijo, tudi na mala in srednja podjetja, pa tudi to, da je Unija zgled pri doseganju podnebne nevtralnosti, ki utira pot manj razvitim ali manj ambicioznim državam in bi lahko industrijskim panogam ter malim in srednjim podjetjem v EU zagotavljala zelo koristno konkurenčno prednost; poudarja, da je treba vzpostaviti izvršljive večstranske in dvostranske sporazume med EU in njenimi partnericami, da bi z njimi tudi zunaj Unije uveljavili njene okoljske standarde ter zagotovili enake konkurenčne pogoje v trgovini in naložbah; poudarja, da je treba preprečiti selitev proizvodnje in naložb evropske industrije ter malih in srednjih podjetij zaradi manj ambicioznih podnebnih ukrepov zunaj Unije, in zato spodbuja mednarodne partnerice, naj uskladijo prizadevanja za boj proti podnebnim spremembam; po drugi strani meni, da bi proizvodnja in naložbe v Evropi okrepile industrijsko vrednostno verigo in strateško avtonomijo EU v nestabilnem globalnem okolju; |
| --- | --- |

68.

| 69. | priznava bistveno vlogo malih in srednjih podjetij, zlasti mikropodjetij in zagonskih podjetij, pri spodbujanju in zagotavljanju zaposlovanja in rasti ter vodenju digitalnega in zelenega prehoda; opozarja, da so mala in srednja podjetja bistven del evropske gospodarske in družbene strukture ter da jih morajo zakonodajalci pri tem prehodu podpirati in spodbujati, zlasti z zagotavljanjem dostopa do finančnih sredstev za trajnostne tehnologije, storitve in procese ter s poenostavitvijo upravnih postopkov; je zaskrbljen, ker se priložnosti in šibkosti malih in srednjih podjetij ne upoštevajo dovolj v vseh politikah EU v zvezi z enotnim trgom, vključno s prizadevanji za spodbujanje digitalizacije in zelenega prehoda; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pozdravlja zavezanost, prizadevanja in napredek evropskih državljanov, skupnosti, občin, mest, regij, industrij in institucij pri izpolnjevanju obveznosti iz Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pozdravlja dejstvo, da je več trgovinskih partnerjev EU uvedlo trgovanje z ogljikom ali druge mehanizme za oblikovanje cen ogljika, in poziva Komisijo, naj spodbuja te in podobne politike po vsem svetu; se veseli hitrega dogovora s Svetom o predlogu za socialno pravičen mehanizem EU za ogljično prilagoditev na mejah, ki bo vključeval učinkovit mehanizem za selitev virov CO2 in ki bo spodbujal svetovno ceno ogljika, kar bo prispevalo k zmanjšanju svetovnih emisij ogljika in doseganju ciljev Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

71.

| 72. | meni, da mora prehod na trajnostno gospodarstvo potekati vzporedno z ohranjanjem evropske konkurenčnosti in ustvarjanjem delovnih mest, saj je za uspeh evropskega zelenega dogovora bistveno, da enotni trg ostane stroškovno učinkovit, ko se prilagaja novemu regulativnemu okolju; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poudarja, da je treba spodbujati konkurenčne trge za surovine in redke kovine, ki so bistvene za zeleni prehod, saj so svetovni viri surovin v lasti zelo majhnega števila držav; poudarja, da bo odvisnost od majhnega števila dobaviteljev izničila učinek nekaterih trenutnih ukrepov, kot sta načrt REPowerEU in požrtvovalnost državljanov Unije; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poudarja potrebo po programih preusposabljanja, da bi zadovoljili vse večje povpraševanje po delovni sili na področju energijske učinkovitosti, obnovljivih virov energije in zelenih tehnologij; poziva vse države članice, naj sprejmejo ukrepe za zagotovitev, da bo sedanja in prihodnja evropska delovna sila pridobila vsa potrebna znanja in spretnosti, potrebne za upravljanje, in izvajanje zelenega prehoda ter inovacije na tem področju; |
| --- | --- |

74.

Energetska politika

| 75. | pozdravlja vse pobude za zmanjšanje odvisnosti EU od fosilnih goriv, tudi zato, da bi zmanjšali in na koncu odpravili odvisnost od vseh ruskih fosilnih goriv in z njimi povezanih proizvodov, saj Rusija svoje naravne vire uporablja kot orožje in ker je napadla Ukrajino; v zvezi s tem poziva Komisijo in Svet, naj pripravita naložbeni načrt za ukrepe za energijsko učinkovitost in obnovljive vire energije, da bi okrepili energetsko avtonomijo; opozarja, da je po ocenah Komisije za postopno odpravo energetske odvisnosti od Rusije do leta 2030 potrebnih 300 milijard EUR; ugotavlja, da EU še naprej sodeluje z mednarodnimi partnerji pri diverzifikaciji oskrbe z energijo; je seznanjen z analizo Komisije, ki podpira napovedi načrta REPowerEU, da bo treba zaradi novih okoliščin nekatere zmogljivosti na fosilna goriva žal uporabljati dlje, kot je bilo sprva pričakovano; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poudarja pregled energetske zakonodaje v okviru svežnja „Pripravljeni za 55“, ki naj bi to zakonodajo uskladil z ambicioznejšim ciljem Unije glede zmanjšanja emisij za vsaj 55 % do leta 2030, da bi najpozneje do leta 2050 dosegli podnebno nevtralnost; vendar poziva, naj se nadaljujejo prizadevanja za ambicioznejše cilje, na primer za obnovljive vire energije in energijsko učinkovitost, zlasti zato, ker bi morala Unija še naprej dajati zgled; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poudarja osrednjo vlogo energijske učinkovitosti in obnovljive energije pri prehodu na podnebno nevtralno gospodarstvo; opozarja, da je najbolj zelena energija tista, ki je ne porabimo, in opozarja zlasti na to, da lahko orodja za izboljšanje energijske učinkovitosti prispevajo k uporabi tega načela; priznava napredek, dosežen pri pridobivanju obnovljivih virov energije; hkrati poziva k nadaljnjemu oblikovanju ukrepov za energijsko učinkovitost, kot sta povezovanje sektorjev in ponovna uporaba odvečne toplote; poudarja, da je ogrevanje leta 2018 (27) predstavljalo 50 % svetovne porabe energije in da je v skladu z načelom „energijska učinkovitost na prvem mestu“ presežek toplote mogoče koristno ponovno uporabiti kot trajnostni vir ogrevanja, saj se proizvaja v vseh državah; vendar priznava, da je pomembno uskladiti cilje glede energije iz obnovljivih virov in cilje energijske učinkovitosti, če želimo najpozneje do leta 2050 doseči podnebno nevtralnost ter izpolnili cilje Pariškega sporazuma in načrta REPowerEU ter izkoristiti trenutni upad stroškov obnovljivih virov energije in tehnologij shranjevanja; priznava, da bi moral biti ambicioznejši cilj Unije za leto 2030 glede povečanja energijske učinkovitosti skladen s povečanjem in uvajanjem elektrifikacije, vodika, e-goriv in drugih čistih tehnologij, potrebnih za zeleni prehod; |
| --- | --- |

77.

| 78. | opozarja, da je treba postopke za izdajo dovoljenj za projekte obnovljive energije močno razširiti in pospešiti, pri tem pa upoštevati naravovarstveno zakonodajo EU in zakonodajo o biotski raznovrstnosti ter v kartiranje in načrtovanje vključiti vse ustrezne deležnike; |
| --- | --- |

78.

| 79. | želi spomniti, da je Unija zavezana načelu energijske učinkovitosti na prvem mestu, seveda z upoštevanjem stroškovne učinkovitosti, učinkovitosti sistema, zmogljivosti shranjevanja, prožnosti na strani povpraševanja in zanesljivosti oskrbe; poudarja, da je treba to načelo po možnosti upoštevati in izvajati v vsej ustrezni zakonodaji in pobudah ter v vseh sektorjih; opozarja na neizkoriščeni potencial energijske učinkovitosti v sektorjih, kot so industrija (28), informacijska tehnologija, promet in stavbe, vključno z ogrevanjem in hlajenjem; pozdravlja strategijo za val prenove ter konkretne regulativne, finančne in omogočitvene ukrepe v svežnju „Pripravljeni na 55“, s katerimi naj bi vsaj podvojili letno stopnjo energijske prenove stavb do leta 2030, spodbujali temeljito prenovo in olajšali električno mobilnost, da bi ublažili energijsko revščino; želi opozoriti, da bo val prenove pomagal zmanjšati energetski in podnebni vpliv stavb in da bodo imela pri tem odločilno vlogo mala in srednja podjetja gradbenega sektorja in sektorja prenove; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pozitivno gleda na strategijo RePowerEU in poziva vse države članice EU, naj razmislijo o načrtu Mednarodne agencije za energijo v desetih točkah, kajti z njegovim pravilnim izvajanjem bi lahko uvoz plina iz Rusije skrčili za precej več kot polovico ter tako zmanjšali odvisnost Unije od ruskega zemeljskega plina; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poudarja, da je treba čim prej postopno opustiti vsa fosilna goriva; meni, da je treba ta cilj doseči ob čim večjem pozitivnem učinku na energetsko varnost Unije, konkurenčnost industrije in pa blaginjo državljanov; poziva države skupine G7, naj bodo pri energetskem prehodu za zgled in naj ustavijo vse nove naložbe v pridobivanje fosilnih goriv; pozdravlja zavezo teh držav, da bodo do leta 2035 razogljičile svoj energetski sektor in do konca tega leta nehale financirati večino projektov za fosilna goriva v tujini; poudarja velik pomen mednarodnega sodelovanja za postopno odpravo fosilnih goriv, kot sta združenji Beyond Oil and Gas Alliance in Powering Past Coal Alliance; |
| --- | --- |

81.

| 82. | obžaluje, da so subvencije za energijo iz fosilnih goriv v Uniji nespremenjene že od leta 2008 in skupaj znašajo okoli 55–58 milijard EUR letno, kar ustreza približno tretjini vseh subvencij za energijo v Uniji, in da 15 držav članic fosilna goriva še vedno subvencionira bolj kot energijo iz obnovljivih virov; meni, da subvencije za fosilna goriva spodkopavajo cilje evropskega zelenega dogovora in obveznosti iz Pariškega sporazuma; poudarja, da morajo biti cenovni signali v vseh energetskih sektorjih in državah članicah nujno bolj usklajeni, in opozarja, da zunanjih stroškov ne bi smeli internalizirati; je seznanjen, da so nekatere države članice nedavno sprejele ukrepe, s katerimi so želele potrošnike, zlasti pa gospodinjstva, obvarovati pred neposrednim vplivom vse višjih cen energije, in vztraja, da morajo tovrstne prakse ostati izjemne in začasne; poziva države članice in druge pogodbenice COP26, naj dajo prednost naložbam v zeleno energijo in infrastrukturo ter naj postopno odpravijo neposredne in posredne subvencije za fosilna goriva; |
| --- | --- |

82.

| 83. | meni, da bi moral biti energetski sistem Unije za doseganje podnebne nevtralnosti povezan in da bi moral temeljiti na kaskadnem prednostnem sistemu, začenši z izvajanjem načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“, ki bi izhajal iz stroškovne učinkovitosti, učinkovitosti sistema, zmogljivosti shranjevanja, zanesljivosti oskrbe in prožnosti na strani povpraševanja ter bi bil podprt s pametnimi omrežji, kar bi privedlo do prihrankov energije, čemur bi sledila neposredna elektrifikacija sektorjev končne uporabe iz obnovljivih virov, uporaba obnovljivih goriv in goriv iz obnovljivih virov, vključno z vodikom, za končno uporabo, v prehodnem obdobju pa trajnostna in varna nizkoogljična goriva za aplikacije, ki nimajo druge alternative, tako da bi z razvojem krožnega, visoko energijsko učinkovitega, povezanega, medsebojno povezanega, odpornega in multimodalnega energetskega sistema ohranili dostopnost, cenovno dostopnost in zanesljivost oskrbe z energijo; |
| --- | --- |

83.

| 84. | opozarja, da je pomembno upoštevati raznolikost nacionalnih energetskih sistemov in izzivov, s katerimi se spoprijemajo; poudarja, da je potreben pravičen prehod, in ponavlja zavezo iz novega zelenega dogovora, da pri tem nihče ne sme biti zapostavljen; je zaskrbljen, ker okoli 50 milijonov gospodinjstev v Uniji še vedno živi v energetski revščini, in meni, da bi si morala EU bolj prizadevati, da bi jo preprečevala in čim bolj zmanjšala; poudarja, da imajo višje podnebne ambicije tudi določeno socialno razsežnost; poudarja, da je prenova stavb osrednjega pomena za zmanjšanje porabe energije, saj na ta način zmanjšamo emisije in znižamo stroške energije; poudarja, da bi bilo treba vse energetske politike izvajati v skladu z načelom poštenega in pravičnega prehoda ter v tesnem sodelovanju s civilno družbo in socialnimi partnerji; zato meni, da so za pravično, vključujoče in socialno vzdržno doseganje podnebne nevtralnosti v vseh sektorjih družbe potrebne javne politike ter okrepljena socialna partnerstva in udeležba civilne družbe na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter na ravni EU; |
| --- | --- |

84.

| 85. | pozdravlja, da je bila sprejeta evropska strategija za vodik, ki določa, da naj bi v Uniji namestili elektrolizatorje obnovljivega vodika zmogljivosti vsaj 6 GW, do leta 2030 pa 40 GW; v zvezi s tem poziva Unijo in države članice, naj omogočijo čim lažje vključevanje vodika v sektorje, v katerih je emisije težko zmanjšati; |
| --- | --- |

85.

| 86. | pozdravlja strategijo EU za dejavnosti na morju in ambicijo Unije, da bi do leta 2030 tu dosegla zmogljivost vsaj 60 GW, do leta 2050 pa 340 GW, za slednje je Parlament celo pozval, naj se poveča na 450 GW (29), ter strategijo za sončno energijo, katere cilj je namestitev 320 GW fotovoltaičnih zmogljivosti do leta 2025 in 600 GW do leta 2030; poudarja, da je treba poskrbeti, da bo izvajanje strategije koristilo vsej Uniji, tudi državam članicam, ki nimajo stika z morjem; poudarja, da so evropska podjetja vodilna v svetu in prebojna v industriji na področju energije iz obnovljivih virov na morju ter da ima ta sektor še neizkoriščen potencial za nadaljnje (neposredno in posredno) ustvarjanje delovnih mest, za rast in izvoz; poziva, naj bo vodilni položaj Evrope v industriji obnovljivih virov energije in njenih dobavnih verigah ustrezno upoštevan v industrijski politiki EU; z velikim zadovoljstvom ugotavlja, da so Belgija, Danska, Nemčija in Nizozemska na vrhu Severnega morja v Esbjergu (Danska) maja 2022 podpisale skupno izjavo, s katero naj bi Severno morje postalo zelena elektrarna za Evropo; |
| --- | --- |

86.

| 87. | je prepričan, da je treba ustvariti dobre razmere za potrošnike, da bodo čim bolje poučeni o bolj trajnostnih oblikah energije in da jim bo ponujenih več spodbud za njihovo uporabo ter da bodo pri tem čim bolj dejavni; poziva Komisijo, naj oceni potrebno zmogljivost omrežja za vključevanje rešitev za energijo iz obnovljivih virov in za električno ogrevanje ter naj opredeli, kaj je še ovira za večji razvoj samoporabe energije iz obnovljivih virov in razvoj skupnosti za energijo iz obnovljivih virov, zlasti med gospodinjstvi z nizkimi dohodki ali ranljivimi gospodinjstvi; |
| --- | --- |

87.

| 88. | spodbuja delo, ki ravno poteka v zvezi z revizijo direktive o obdavčitvi energije, ko naj bi davčne politike uskladili z energetskimi in podnebnimi cilji za leti 2030 in 2050, hkrati pa ocenili učinke, med drugim na potrošnike, energijsko in prometno revščino; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poudarja, da si Evropa sicer prizadeva doseči ambiciozne cilje, a bo za ničelno stopnjo neto emisij na svetovni ravni najpozneje do leta 2050 potrebno usklajeno globalno ukrepanje; poudarja, da bodo države v razvoju potrebovale mednarodno pomoč, da bi tudi same res izvedle zeleni prehod; poudarja, da je treba poglobiti tesno čezmejno sodelovanje in izmenjavo dobre prakse z mednarodnimi partnericami pri oblikovanju politik in v znanosti, to pa zajema tudi prenos tehnologije, če naj bi spodbudili energijsko učinkovitost ter naložbe v trajnostne energetske tehnologije in infrastrukturo; je seznanjen z nedavno sprejetim sporočilom Komisije o zunanjem delovanju EU na področju energije, kjer je opredeljena njena odločenost za sodelovanje s tretjimi državami po vsem svetu in kjer spodbuja partnerske države, naj povečajo svoje podnebne ambicije in opredelijo svojo pot do podnebne nevtralnosti, pa tudi, naj vzpostavijo dolgoročne odnose, ki bodo vzajemno koristni, zlasti na področju energije; |
| --- | --- |

89.

| 90. | pozdravlja, da namerava Komisija leta 2022 sprejeti akcijski načrt za digitalizacijo energetskega sektorja, zato da bi EU prevzela vodilno vlogo na področju tehnologije in omogočila še bolj povezan energetski sistem, in sicer z inteligentnimi rešitvami v posameznih sektorjih ter z izboljšanim financiranjem v obdobju 2021–2027; želi opomniti, da se je treba za zagotovljeno odpornost energetskega sistema spoprijeti s kibernetskovarnostnimi tveganji v elektroenergetskem sektorju; |
| --- | --- |

90.

Raziskave, inovacije, digitalne tehnologije in vesoljska politika

| 91. | je zadovoljen, da ima pri vsem naštetem pomembno vlogo tudi program Obzorje Evropa in da prispeva k podnebni nevtralnosti; meni, da bodo partnerstva v okviru programa Obzorje Evropa, vključno s skupnimi podjetji, spodbujala sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem ter tako prispevala k zelenemu prehodu, hkrati pa zagotovila, da bodo inovacije trajnostne, da bodo res na voljo, da bodo dostopne in cenovno sprejemljive; poudarja, kako pomembno je izboljšati dostop malih in srednjih podjetij do razpisov programa Obzorje Evropa in njihovo udeležbo ter bolje obveščati državljane o rezultatih evropskih projektov na področju raziskav in razvoja ter novih tehnologij, vključno z usmerjevalnimi projekti, zato da bi se povečala javna uporaba njihovih rezultatov in da bi bili državljani bolj seznanjeni z vlogo Unije; |
| --- | --- |

91.

| 92. | pozdravlja, da imata program Copernicus in novi center znanja EU o opazovanju Zemlje nemajhno vlogo pri storitvi spremljanja kopnega, ozračja in morskega okolja; poudarjajo, kako pomembne so zmogljivosti satelitskega opazovanja za spremljanje, modeliranje in napovedovanje podnebnih sprememb ter da s tem podpirajo oblikovanje politik s tega področja; |
| --- | --- |

92.

| 93. | poudarja, da je treba v raziskave, inovacije in uporabo novih trajnostnih tehnologij, tudi v delovno intenzivnih panogah, privabiti več javnih in zasebnih naložb v nujno potrebna nova infrastrukturna omrežja in projekte, ki bodo prispevali k ciljem evropskega zelenega dogovora in Pariškega sporazuma; poudarja, da bi bilo treba pri prihodnjih raziskavah in tehnologiji misliti tudi na trajnostnost in krožnost; obenem poudarja, da so pri raziskavah in inovacijah za reševanje podnebnih izzivov pomembne temeljne raziskave ter sodelovalni in transdisciplinarni pristop; nadalje poudarja, da je treba podpirati socialne inovacije, ki so nujne za zapolnjevanje perečih družbenih potreb in nerešenih izzivov, hkrati pa v zelenem prehodu opolnomočati ljudi; |
| --- | --- |

93.

| 94. | poudarja, kako pomembno je zagotoviti usklajenost in doslednost spodbud za podpiranje inovativnih tehnologij, da bi dosegli cilje za leti 2030 in 2050, pri čemer pa je treba upoštevati tudi uporabo že zrelih tehnologij ter naložbe v nove tehnologije, ki jih je treba šele razviti, da bi najpozneje do leta 2050 dosegli cilj Unije glede podnebne nevtralnosti; |
| --- | --- |

94.

| 95. | poudarja, da je potreben dvojni, digitalni in zeleni prehod, in da morata iti z roko v roki; poudarja, da lahko pri podpiranju prehoda EU na zeleno gospodarstvo odločilno vlogo opravijo digitalne tehnologije; opozarja, da bo treba za okrevanje Unije zasnovati stabilen regulativni okvir, ki bo spodbujal splošni in tržni napredek na področju raziskav, inovacij in razvoja trajnostnih tehnologij, ter ustrezne razmere za njihovo financiranje; |
| --- | --- |

95.

| 96. | poudarja, da je digitalizacija eden od ključnih dejavnikov povezovanja energetskih sistemov, saj lahko omogoči dinamične in medsebojno povezane tokove med nosilci energije ter medsebojno povezovanje bolj diverzificiranih trgov, poleg tega pa lahko zagotovi potrebne podatke za uskladitev ponudbe in povpraševanja; poudarja, da imajo digitalne tehnologije velik potencial za povečanje energijske učinkovitosti in s tem tudi za zmanjšanje skupnih emisij toplogrednih plinov; poudarja, da je treba imeti varen regulativni okvir z nediskriminatornimi in preglednimi postopki za dostop do podatkov o energiji in za njihov prenos; želi spomniti, da okoljski odtis sektorja IKT po ocenah Komisije ustvari med 5 in 9 % svetovne porabe električne energije in več kot 2 % svetovnih emisij toplogrednih plinov; poudarja, da bi lahko po podatkih iz študije Skupnega raziskovalnega središča Komisije o umetni inteligenci iz leta 2018 podatkovni centri in prenos podatkov ustvarili med 3 in 4 % celotne porabe električne energije v Uniji; opozarja, da Komisija pričakuje, da se bo v obdobju 2018–2030 poraba podatkovnih centrov povečala za 28 %; poudarja, da 47 % emisij ogljika iz digitalnega sektorja izhaja iz potrošniške opreme, kot so računalniki, pametni telefoni, tablični računalniki in drugi izdelki z omrežno povezavo; zato poziva k ukrepom za zmanjšanje ogljičnega odtisa v sektorju IKT, in sicer z zares učinkovito rabo energije in virov na ravni omrežij, podatkovnih centrov in potrošniških naprav, ter ponovno poudarja cilj, da morajo biti podatkovni centri najpozneje do leta 2030 podnebno nevtralni in energijsko zelo učinkoviti, kot je navedeno v digitalni strategiji; |
| --- | --- |

96.

| 97. | želi opozoriti, da je prispevek raziskav in inovacij pomemben za doseganje ciljev Pariškega sporazuma in ciljev evropskega zelenega dogovora; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo raziskave in inovacije ter splošno povečanje unijskih in nacionalnih proračunskih sredstev za raziskave in inovacije na področju trajnostnih in varnih energetskih tehnologij in inovacij; poziva Komisijo, naj razmisli o nadaljnji podpori za tehnologije in inovativne rešitve, ki bodo pripomogle, da bo energetski sistem integriran in skladen s podnebnimi cilji, tudi tam, kjer ima Evropa vodilno vlogo v svetu in domače vrednostne verige; meni, da je bistveno, da ključne segmente vrednostnih verig energije iz obnovljivih virov obdržimo v Uniji, zato da bi dosegli podnebne cilje in Evropejcem zagotovili znatne gospodarske koristi, ter poziva k sprejetju ustreznih ukrepov, s katerimi bi podprli vlogo evropskih elementov v dobavni verigi obnovljivih virov energije in v zakonodaji s tega področja; |
| --- | --- |

97.

Podnebne spremembe in razvoj

| 98. | ponovno potrjuje, da se EU zavzema za skladnost politik za razvoj, zlasti na področju industrijske, kmetijske, ribiške, trgovinske in naložbene politike; vztraja, da je treba v notranjih in zunanjih politikah usklajeno izvajati Pariški sporazum in agendo za trajnostni razvoj do leta 2030; |
| --- | --- |

98.

| 99. | poziva Komisijo, države članice in druge države skupine G7, naj zasnujejo in sprejmejo partnerstva za energetski prehod z državami v razvoju ter naj poskrbijo za nove in dodatne naložbe, s katerimi bodo pri postopnem opuščanju fosilnih goriv v državah v razvoju zagotovile, da bo prehod res pravičen; meni, da bi bilo treba v okviru teh partnerstev uporabljati predvsem instrumente financiranja, ki ne bodo temeljili na zadolževanju; |
| --- | --- |

99.

| 100. | poudarja, da je pri podnebnih ukrepih pomemben pristop, ki temelji na človekovih pravicah, saj je treba zagotoviti, da se bodo pri vseh ukrepih spoštovale in podpirale človekove pravice vseh; poziva pogodbenice Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja, naj razsežnost človekovih pravic vključijo tudi v svoje nacionalno določene prispevke, sporočilo o prilagajanju in nacionalne načrte za prilagajanje; |
| --- | --- |

100.

| 101. | poziva, da se je treba v razvojni in podnebni politiki ustrezno lotiti neenakosti, izzivov dolgotrajne zadolženosti in revščine, ki jih negativne posledice podnebnih sprememb le še poglabljajo; |
| --- | --- |

101.

Vloga Evropskega parlamenta

| 102. | meni, da mora biti Parlament primerno vključen v delegacijo EU, saj mora mednarodne sporazume odobriti in ima kot sozakonodajalec osrednjo vlogo tudi pri njihovem notranjem izvajanju; zato pričakuje, da bo lahko navzoč na usklajevalnih sestankih EU za COP27 v Šarm el Šejku in da mu bo vse od začetka faze pogajanj zagotovljen dostop do vseh pripravljalnih dokumentov; |
| --- | --- |

102.

o

o o

| 103. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter sekretariatu Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja s prošnjo, naj jo posreduje tudi vsem pogodbenicam konvencije, ki niso članice EU. |
| --- | --- |

103.

---

(1)  UL C 184, 5.5.2022, str. 118.

(2)  UL C 232, 16.6.2021, str. 28.

(3)  UL C 445, 29.10.2021, str. 156.

(4)  UL L 114, 12.4.2022, str. 22.

(5)  UL C 385, 22.9.2021, str. 167.

(6)  UL L 243, 9.7.2021, str. 1.

(7)  UL C 270, 7.7.2021, str. 2.

(8)  UL C 385, 22.9.2021, str. 10.

(9)  UL C 506, 15.12.2021, str. 38.

(10)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0263.

(11)  UL C 67, 8.2.2022, str. 25.

(12)  Poročilo IPCC o prilagajanju, 2022.

(13)  Urad OZN za zmanjševanje tveganja nesreč, The human costs of disasters: an overview of the last 20 years 2000–2019 (Človeška cena katastrof: pregled zadnjih dvajsetih let oziroma obdobja 2000–2019), 2019, https://www.undrr.org/media/48008/download.

(14)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/climate-change-and-health#:~:text=Climate%20change%20affects%20the%20social,malaria%2C%20diarrhoea%20and%20heat%20stress

(15)  Mednarodna banka za obnovo in razvoj, Svetovna banka, Groundswell: Acting on Internal Climate Migration, Part II (Valovanje: ukrepanje v zvezi z notranjimi podnebnimi migracijami, drugi del), 2021, https://openknowledge.worldbank.org/ handle/10986/36248.

(16)  Inštitut za evropsko okoljsko politiko (IEEP) in Oxfam, Carbon Inequality in 2030 (Ogljična neenakost leta 2030), november 2021, https://oxfamilibrary.openrepository.com/bitstream/handle/10546/621305/bn-carbon-inequality-2030-051121-en.pdf.

(17)  Global Witness, Last Line of Defence, The industries causing the climate crisis and attacks against land and environmental defenders (Zadnja obrambna črta: industrije, ki povzročajo podnebno krizo, in napadi zoper zagovornike zemljiških pravic in okolja), september 2021, https://www.globalwitness.org/en/campaigns/environmental-activists/last-line-defence/.

(18)  Mediterranean experts on climate and environmental change, Risks associated to climate and environmental changes in the Mediterranean region (Sredozemski strokovnjaki za podnebne in okoljske spremembe: Tveganja, povezana s podnebnimi in okoljskimi spremembami v sredozemski regiji), 2019, https://ufmsecretariat.org/wp-content/uploads/2019/10/MedECC-Booklet_EN_WEB.pdf.

(19)  WWF Mediterranean Marine Initiative, The Climate Change Effect in the Mediterranean — Six stories from an Overheating Sea, (WWF, Sredozemska pomorska pobuda, Učinek podnebnih sprememb v Sredozemlju. Šest zgodb o pregrevajočem se morju), Rim, Italija, 2021.

(20)  https://www.klimazaloba.cz/wp-content/uploads/2021/04/Klimaticka%CC%81-z%CC%8Caloba.pdf

(21)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0248.

(22)  Global Methane Assessment (Globalna ocena metana), UNEP, 2021.

(23)  https://www.who.int/health-topics/one-health#tab=tab_1.

(24)  Organizacija Transport & Environment, Private jets: can the super rich supercharge zero emission aviation? (Zasebna letala: ali lahko zelo bogati letijo brez emisij?), april 2021.

(25)  Idem.

(26)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o strategiji EU za enakost spolov (UL C 456, 10.11.2021, str. 208).

(27)  Mednarodna agencija za energijo, „Market analysis and forecast from 2019 to 2024“ (Analiza trga in napoved od leta 2019 do leta 2024), https://www.iea.org/reports/renewables-2019/power.

(28)  Naj spomnimo, da se gospodarski potencial za zmanjšanje končne porabe energije do leta 2030 v industriji v primerjavi z nespremenjenim običajnim poslovanjem ocenjuje na 23,5 %.

(29)  Resolucija z dne 16. februarja 2022 o evropski strategiji za energijo iz obnovljivih virov na morju (UL C 342, 6.9.2022, str. 66).

---

| 28.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 149/52 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 149/52

---

P9_TA(2022)0374

Solidarnost z Ukrajino na področju kulture in skupni mehanizem za odzivanje na izredne razmere za okrevanje kulturnega sektorja v Evropi

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2022 o solidarnosti z Ukrajino na področju kulture in skupnem mehanizmu za odzivanje na izredne razmere za okrevanje kulturnega sektorja v Evropi (2022/2759(RSP))

(2023/C 149/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti preambule, člena 3 in Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti preambule, člena 3 in Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti,

| — | ob upoštevanju preambule Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju preambule Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. marca 2022 o ruski agresiji proti Ukrajini (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. marca 2022 o ruski agresiji proti Ukrajini (1),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 8. junija 2022 Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o zunanji, varnostni in obrambni politiki EU po ruski vojaški agresiji proti Ukrajini (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 8. junija 2022 Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o zunanji, varnostni in obrambni politiki EU po ruski vojaški agresiji proti Ukrajini (2),

| — | ob upoštevanju izjav o Ukrajini, ki so ju voditelji Parlamenta podali 16. in 24. februarja 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav o Ukrajini, ki so ju voditelji Parlamenta podali 16. in 24. februarja 2022,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o kulturni obnovi Evrope (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o kulturni obnovi Evrope (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2021 o položaju umetnikov in okrevanju kulturnega sektorja v EU (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2021 o položaju umetnikov in okrevanju kulturnega sektorja v EU (4),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. maja 2021 o okrevanju, odpornosti in vzdržnosti kulturnega in ustvarjalnega sektorja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. maja 2021 o okrevanju, odpornosti in vzdržnosti kulturnega in ustvarjalnega sektorja,

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o solidarnosti na kulturnem področju in skupnem mehanizmu za odzivanje na izredne razmere za okrevanje kulturnega sektorja v Evropi (O-000030/2022 – B9-0026/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o solidarnosti na kulturnem področju in skupnem mehanizmu za odzivanje na izredne razmere za okrevanje kulturnega sektorja v Evropi (O-000030/2022 – B9-0026/2022),

| — | ob upoštevanju členov 136(5) in 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 136(5) in 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za kulturo in izobraževanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za kulturo in izobraževanje,

| A. | ker je ruska vojna proti Ukrajini poskus izkoreninjenja identitete in kulture suverene države, tudi s strateškim in ciljno usmerjenim uničevanjem kulturne dediščine (5), kar je vojni zločin v skladu s Haaško konvencijo (6) iz leta 1954, katere podpisnici sta obe državi; |
| --- | --- |

A.

ker je ruska vojna proti Ukrajini poskus izkoreninjenja identitete in kulture suverene države, tudi s strateškim in ciljno usmerjenim uničevanjem kulturne dediščine (5), kar je vojni zločin v skladu s Haaško konvencijo (6) iz leta 1954, katere podpisnici sta obe državi;

| B. | ker je napad na Ukrajino tudi napad na našo skupno evropsko identiteto, naše vrednote in način življenja, za katerega so značilne odprte demokratične družbe, ki spoštujejo človekove pravice, dostojanstvo, pravno državo in kulturno raznolikost; ker izjemno škodljive posledice občutijo milijoni ljudi po vsem svetu, od izgube življenja do pomanjkanja hrane, krčenja svetovne oskrbe z energijo ter vse večje inflacije in migracijskih tokov; ker Rusija te posledice načrtuje in uporablja kot politične in strateške grožnje; |
| --- | --- |

B.

ker je napad na Ukrajino tudi napad na našo skupno evropsko identiteto, naše vrednote in način življenja, za katerega so značilne odprte demokratične družbe, ki spoštujejo človekove pravice, dostojanstvo, pravno državo in kulturno raznolikost; ker izjemno škodljive posledice občutijo milijoni ljudi po vsem svetu, od izgube življenja do pomanjkanja hrane, krčenja svetovne oskrbe z energijo ter vse večje inflacije in migracijskih tokov; ker Rusija te posledice načrtuje in uporablja kot politične in strateške grožnje;

| C. | ker ruska invazija v Ukrajini ogroža tudi umetnike, kulturne delavce, novinarje in akademike ter širi ozračje strahu in nezaupanja na račun svobode umetnosti, kakovostnih novic, neodvisnosti medijev in razpoložljivosti informacij, akademske svobode in svobode izražanja v širšem smislu; |
| --- | --- |

C.

ker ruska invazija v Ukrajini ogroža tudi umetnike, kulturne delavce, novinarje in akademike ter širi ozračje strahu in nezaupanja na račun svobode umetnosti, kakovostnih novic, neodvisnosti medijev in razpoložljivosti informacij, akademske svobode in svobode izražanja v širšem smislu;

| D. | ker nezakonito uničevanje kulturne dediščine ter plenjenje in tihotapljenje kulturnih dobrin in artefaktov močno ogrožajo identiteto vseh Ukrajincev in manjšin v državi ter bodo ovirali pokonfliktno narodno spravo; |
| --- | --- |

D.

ker nezakonito uničevanje kulturne dediščine ter plenjenje in tihotapljenje kulturnih dobrin in artefaktov močno ogrožajo identiteto vseh Ukrajincev in manjšin v državi ter bodo ovirali pokonfliktno narodno spravo;

| E. | ker so obsežne posledice pandemije covida-19 močno vplivale na vse vidike našega življenja in življenjskega okolja, zlasti na celoten kulturni ekosistem, za katerega so že tako značilne krhke organizacijske in finančne strukture ter pogosto negotove delovne razmere, pa tudi grožnje svobodi umetniškega izražanja; ker kulturni in ustvarjalni sektorji in gospodarske dejavnosti še vedno niso v celoti okrevali po krizi zaradi covida-19; |
| --- | --- |

E.

ker so obsežne posledice pandemije covida-19 močno vplivale na vse vidike našega življenja in življenjskega okolja, zlasti na celoten kulturni ekosistem, za katerega so že tako značilne krhke organizacijske in finančne strukture ter pogosto negotove delovne razmere, pa tudi grožnje svobodi umetniškega izražanja; ker kulturni in ustvarjalni sektorji in gospodarske dejavnosti še vedno niso v celoti okrevali po krizi zaradi covida-19;

| F. | ker ta huda kriza ni samo postavila pod vprašaj strateške avtonomije Unije, temveč je razkrila tudi njen potencial, da zbudi močan občutek pripadnosti Evropi, se enotno odzove na nujne potrebe in utrdi podporo za evropsko povezovanje; |
| --- | --- |

F.

ker ta huda kriza ni samo postavila pod vprašaj strateške avtonomije Unije, temveč je razkrila tudi njen potencial, da zbudi močan občutek pripadnosti Evropi, se enotno odzove na nujne potrebe in utrdi podporo za evropsko povezovanje;

| G. | ker kultura ostaja pomemben nosilec medsebojnega razumevanja in ohranjanja miru med prebivalstvom; |
| --- | --- |

G.

ker kultura ostaja pomemben nosilec medsebojnega razumevanja in ohranjanja miru med prebivalstvom;

Okrepitev podpore in solidarnost z ukrajinskim kulturnim ekosistemom

| 1. | pozdravlja vsesplošno in trdno podporo EU in njenih držav članic ukrajinskim kulturnim in ustvarjalnim sektorjem in gospodarskim dejavnostim ter hitro mobilizacijo finančnih instrumentov Komisije, vladnih akterjev, nevladnih organizacij in civilne družbe za podporo umetnikom in kulturnim delavcem, ki bežijo pred vojno, kulturnim organizacijam držav, ki sprejemajo ukrajinske begunce, ter zaščiti kulturne dediščine; zlasti pozdravlja pobude za hiter odziv, kot je solidarnostni sklad za Ukrajino; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izraža iskreno solidarnost z izvajalci, umetniki, ustvarjalci, avtorji, založniki, njihovimi podjetji ter vsemi drugimi kulturnimi ustvarjalci in delavci, tudi amaterskimi, saj bosta imela umetnost in kultura odločilno vlogo pri oživitvi in obnovi Ukrajine; pozdravlja zlasti ukrajinske umetnike in ustvarjalce, ki so se ruski invaziji uprli z umetniškim ustvarjanjem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo in države članice, naj nujne potrebe na področju kulture in kulturne dediščine upoštevajo pri humanitarni pomoči EU Ukrajini; je trdno prepričan, da je treba v skladu z zgodovinsko odločitvijo Evropskega sveta z dne 23. junija 2022, da Ukrajini podeli status kandidatke za članstvo v EU, namensko podporo dodeliti tudi v prihodnjem skrbniškem skladu za Ukrajino, ki so ga voditelji držav in vlad potrdili v sklepih Evropskega sveta z dne 24. in 25. marca 2022; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva EU, naj ukrajinskim kulturnim akterjem, malim in srednjim podjetjem, nevladnim organizacijam, lokalnim kulturnim dejavnostim, univerzam in civilni družbi ponudi ciljno usmerjeno podporo pri oblikovanju in razvoju državnega načrta za obnovo in okrevanje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da bi morala EU nuditi podporo zlasti lokalnim in regionalnim ukrajinskim oblastem, skupaj s civilno družbo kot konstruktivnim partnerjem pri obnovi države in predvsem kulturnih znamenitosti; v zvezi s tem poudarja, da bi morala EU sodelujoče pri obnovi spodbujati, da razmislijo o upoštevanju najvišjih standardov kakovosti; priznava, da lahko novi evropski Bauhaus ob sodelovanju ukrajinskih kulturnih in ustvarjalnih sektorjev in gospodarskih dejavnostih prispeva k povojni obnovi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da je treba posebno pozornost nameniti kulturnim in zgodovinskim stvaritvam v Ukrajini ter varstvu tamkajšnje kulturne dediščine; potrjuje pripravljenost Evropske unije, da sodeluje pri ohranjanju umetniških del in kulturne dediščine z vsemi pravnimi orodji za zaščito ter preprečevanje trgovine s kulturno dediščino in njenega nezakonitega izvoza v vojnem času; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je treba Ukrajino podpreti pri temeljitem dokumentiranju vseh napadov na kulturno dediščino, zlasti tistih, ki bi lahko bili vojna hudodelstva ali so bili uperjeni proti kulturni dediščini, zaščiteni z mednarodnimi konvencijami; opozarja, da bi morala EU poleg fizičnega varovanja spomenikov in artefaktov še povečati podporo za digitalizacijo in digitalno dokumentiranje kulturne dediščine; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da finančna podpora Ukrajini na področju kulture ne bi smela ogroziti financiranja, ki je kulturnim in ustvarjalnim sektorjem in gospodarskim dejavnostim v Evropski uniji na voljo prek programa Ustvarjalna Evropa; |
| --- | --- |

8.

Pomoč za odpornost celotnega kulturnega ekosistema EU in njegovo okrevanje po krizi

| 9. | poziva Komisijo in države članice, naj se v vseh osrednjih politikah in prednostnih nalogah EU, kot so podnebni ukrepi, digitalna preobrazba, gospodarsko okrevanje in mednarodni odnosi, posvetijo tudi kulturi; poziva Komisijo, naj še naprej izkorišča večdimenzionalni potencial kulturnih in ustvarjalnih sektorjev in gospodarskih dejavnosti za blaginjo družb in državljanov v Evropi ter proaktivno spodbuja javni kulturni diskurz, da bi čim več ljudi vključili v oblikovanje javnega mnenja in spodbudili mednarodno kulturno sodelovanje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je treba podpirati in usklajevati ukrepe na vseh ravneh upravljanja ter z javnimi in zasebnimi deležniki, tudi s civilno družbo in človekoljubnimi akterji, kar zajema ciljno usmerjeno podporo za ekosisteme kulture, ustvarjanja in kulturne dediščine, pa tudi za poštene delovne pogoje za delavce v teh ekosistemih; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo in države članice, naj povečajo svoje inovacijske zmogljivosti v smislu sodelovanja in javno-zasebnih partnerstev, da bi izboljšale odpornost na prihodnje krize, ki bodo vplivale na kulturne in ustvarjalne sektorje in gospodarske dejavnosti; v zvezi s tem jih tudi poziva, naj še naprej spodbujajo digitalizacijo teh sektorjev in dejavnosti ter omogočijo vsesplošen digitalni dostop do umetniških in kulturnih stvaritev; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj preuči, ali bi bilo mogoče uvesti mehanizem EU za odzivanje na izredne razmere in okrevanje, namenjen posebej kulturi, kulturni dediščini in ustvarjalnim ekosistemom na podlagi pristopa z več deležniki, oziroma ali bi bila v takem mehanizmu pripravljena sodelovati kot partnerka; poziva jo, naj predlaga pravni in javnofinančni okvir za tak mehanizem in seznam pridruženih strateških partnerjev iz vseh zadevnih sektorjev, javnih in zasebnih, vključno z modeli človekoljubnih partnerstev, ob polnem spoštovanju načela dodatnosti, da bi omogočili strateško souporabo virov in s tem podprli javno financiranje in optimizirali podporo kulturnim in ustvarjalnim sektorjem in gospodarskim dejavnostim; |
| --- | --- |

12.

o

o o

| 13. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  UL C 125, 18.3.2022, str. 2.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0235.

(3)  UL C 385, 22.9.2021, str. 152.

(4)  UL C 184, 5.5.2022, str. 88.

(5)  Unesco je 21. septembra 2022 na 192 lokacijah preveril škodo, povzročeno od 24. februarja 2022 – 81 verskih znamenitosti, 13 muzejev, 37 zgodovinskih stavb, 35 stavb, namenjenih kulturnim dejavnostim, 17 spomenikov in 10 knjižnic. https://www.unesco.org/en/articles/damaged-cultural-sites-ukraine-verified-unesco.

(6)  Glej Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča, člen 8(2)(b)(ix).

---

| 28.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 149/55 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 149/55

---

P9_TA(2022)0375

Razmere v Burkini Faso po državnem udaru

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2022 o razmerah v Burkini Faso po državnem udaru (2022/2865(RSP))

(2023/C 149/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, zlasti z dne 19. decembra 2019 o kršitvah človekovih pravic in verske svobode v Burkini Faso (1) in z dne 16. septembra 2020 o varnostnem sodelovanju med EU in Afriko na območju Sahela, v zahodni Afriki in Afriškem rogu (2) ter z dne 17. februarja 2022 o politični krizi v Burkini Faso (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, zlasti z dne 19. decembra 2019 o kršitvah človekovih pravic in verske svobode v Burkini Faso (1) in z dne 16. septembra 2020 o varnostnem sodelovanju med EU in Afriko na območju Sahela, v zahodni Afriki in Afriškem rogu (2) ter z dne 17. februarja 2022 o politični krizi v Burkini Faso (3),

| — | ob upoštevanju izjave komisarke za mednarodna partnerstva Jutte Urpilainen v imenu podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 4. oktobra 2022 v Evropskem parlamentu v Strasbourgu ter razprave, ki je sledila, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave komisarke za mednarodna partnerstva Jutte Urpilainen v imenu podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 4. oktobra 2022 v Evropskem parlamentu v Strasbourgu ter razprave, ki je sledila,

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 1. in 5. oktobra 2022 o državnem udaru v Burkini Faso in razmerah v tej državi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 1. in 5. oktobra 2022 o državnem udaru v Burkini Faso in razmerah v tej državi,

| — | ob upoštevanju izjav Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS) z dne 30. septembra, 1. oktobra in 2. oktobra 2022 o razmerah v Burkini Faso ter misije ECOWAS v Burkini Faso 4. oktobra 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS) z dne 30. septembra, 1. oktobra in 2. oktobra 2022 o razmerah v Burkini Faso ter misije ECOWAS v Burkini Faso 4. oktobra 2022,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika komisije Afriške unije z dne 30. septembra 2022, v kateri je obsodil že drugi nasilni prevzem oblasti v Burkini Faso, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika komisije Afriške unije z dne 30. septembra 2022, v kateri je obsodil že drugi nasilni prevzem oblasti v Burkini Faso,

| — | ob upoštevanju izjave uradnega govorca generalnega sekretarja OZN z dne 1. oktobra 2022 o Burkini Faso, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave uradnega govorca generalnega sekretarja OZN z dne 1. oktobra 2022 o Burkini Faso,

| — | ob upoštevanju izjave varnostnega sveta Združenih narodov z dne 7. oktobra 2022 o razmerah v Burkini Faso, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave varnostnega sveta Združenih narodov z dne 7. oktobra 2022 o razmerah v Burkini Faso,

| — | ob upoštevanju protokola skupnosti ECOWAS o demokraciji in dobrem upravljanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju protokola skupnosti ECOWAS o demokraciji in dobrem upravljanju,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 9. marca 2020 z naslovom Za celovito strategijo z Afriko (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 9. marca 2020 z naslovom Za celovito strategijo z Afriko (JOIN(2020)0004),

| — | ob upoštevanju resolucije Skupne parlamentarne skupščine skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) in EU z dne 11. marca 2021 o demokraciji in spoštovanju ustave v EU in državah AKP, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Skupne parlamentarne skupščine skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) in EU z dne 11. marca 2021 o demokraciji in spoštovanju ustave v EU in državah AKP,

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti cilja 16 o spodbujanju pravične, miroljubne in odprte družbe za trajnostni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti cilja 16 o spodbujanju pravične, miroljubne in odprte družbe za trajnostni razvoj,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev,

| — | ob upoštevanju ustave Republike Burkine Faso, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustave Republike Burkine Faso,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000 (4) (Sporazum iz Cotonouja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000 (4) (Sporazum iz Cotonouja),

| — | ob upoštevanju Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju,

| — | ob upoštevanju Konvencije Afriške unije o zaščiti in pomoči za notranje razseljene osebe v Afriki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Afriške unije o zaščiti in pomoči za notranje razseljene osebe v Afriki,

| — | ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979,

| — | ob upoštevanju Konvencije o statusu beguncev iz leta 1951 ter njenega protokola iz leta 1967, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o statusu beguncev iz leta 1951 ter njenega protokola iz leta 1967,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker so pripadniki burkinafaške vojske pod vodstvom stotnika Ibrahima Traoréja 30. septembra 2022 izvedli državni udar in strmoglavili podpolkovnika Paul-Henrija Sandaogoja Damibaja; ker je nekdanji predsednik Damiba prevzel oblast z državnim udarom 24. januarja 2022, ko je bil strmoglavljen predsednik Roch Kaboré, demokratično izvoljen novembra 2020; ker je trenutni predsednik Ibrahim Traoré podobno kot njegov predhodnik Damiba državni udar utemeljil z nezmožnostjo oblasti, da bi zajezile slabšanje varnostnih razmer; |
| --- | --- |

A.

ker so pripadniki burkinafaške vojske pod vodstvom stotnika Ibrahima Traoréja 30. septembra 2022 izvedli državni udar in strmoglavili podpolkovnika Paul-Henrija Sandaogoja Damibaja; ker je nekdanji predsednik Damiba prevzel oblast z državnim udarom 24. januarja 2022, ko je bil strmoglavljen predsednik Roch Kaboré, demokratično izvoljen novembra 2020; ker je trenutni predsednik Ibrahim Traoré podobno kot njegov predhodnik Damiba državni udar utemeljil z nezmožnostjo oblasti, da bi zajezile slabšanje varnostnih razmer;

| B. | ker je po državnem udaru januarja 2022 ob posredovanju skupnosti ECOWAS vojska privolila v prehodno obdobje do julija 2024, ko naj bi potekale demokratične volitve; ker je EU odločno podprla skupnost ECOWAS pri mediaciji in si močno prizadevala za tesnejše sodelovanje, tudi na področju obrambe in varnosti; ker je skupnost ECOWAS obsodila državni udar v Burkini Faso septembra 2022 in ocenila, da je neupravičen glede na že doseženi napredek pri mirnem vzpostavljanju ustavnega reda do 1. julija 2024; ker so državni udar septembra 2022 obsodile tudi Afriška unija, EU in OZN; |
| --- | --- |

B.

ker je po državnem udaru januarja 2022 ob posredovanju skupnosti ECOWAS vojska privolila v prehodno obdobje do julija 2024, ko naj bi potekale demokratične volitve; ker je EU odločno podprla skupnost ECOWAS pri mediaciji in si močno prizadevala za tesnejše sodelovanje, tudi na področju obrambe in varnosti; ker je skupnost ECOWAS obsodila državni udar v Burkini Faso septembra 2022 in ocenila, da je neupravičen glede na že doseženi napredek pri mirnem vzpostavljanju ustavnega reda do 1. julija 2024; ker so državni udar septembra 2022 obsodile tudi Afriška unija, EU in OZN;

| C. | ker naj bi glede na dezinformacije nekdanji predsednik Damiba zaprosil za francosko zaščito in jo tudi dobil, kar so francoski organi takoj in odločno zanikali, tako kot nekdanji predsednik Damiba in sedanji predsednik Ibrahim Traoré; ker so po državnem udaru izbruhnile demonstracije proti Franciji in v prid obsežnejšemu vojaškemu sodelovanju z Rusijo; ker sta bila vandalizirana francosko veleposlaništvo in konzulat v Ouagadougouju, pa tudi urada Francoskega inštituta v Ouagadougouju in Bobu Dioulassu; ker je v državi prišlo do več drugih napadov na evropske institucije in simbole; |
| --- | --- |

C.

ker naj bi glede na dezinformacije nekdanji predsednik Damiba zaprosil za francosko zaščito in jo tudi dobil, kar so francoski organi takoj in odločno zanikali, tako kot nekdanji predsednik Damiba in sedanji predsednik Ibrahim Traoré; ker so po državnem udaru izbruhnile demonstracije proti Franciji in v prid obsežnejšemu vojaškemu sodelovanju z Rusijo; ker sta bila vandalizirana francosko veleposlaništvo in konzulat v Ouagadougouju, pa tudi urada Francoskega inštituta v Ouagadougouju in Bobu Dioulassu; ker je v državi prišlo do več drugih napadov na evropske institucije in simbole;

| D. | ker je nekdanji predsednik Damiba 2. oktobra 2022 po posredovanju plemenskih poglavarjev ponudil svoj odstop s predsedniškega položaja; ker je za odstop postavil sedem pogojev, med drugim da se v prehodnem obdobju 24 mesecev spoštuje sporazum s skupnostjo ECOWAS; ker je sedanji predsednik Ibrahim Traoré vse te pogoje sprejel; |
| --- | --- |

D.

ker je nekdanji predsednik Damiba 2. oktobra 2022 po posredovanju plemenskih poglavarjev ponudil svoj odstop s predsedniškega položaja; ker je za odstop postavil sedem pogojev, med drugim da se v prehodnem obdobju 24 mesecev spoštuje sporazum s skupnostjo ECOWAS; ker je sedanji predsednik Ibrahim Traoré vse te pogoje sprejel;

| E. | ker je skupnost ECOWAS 4. oktobra 2022 napotila misijo za ugotavljanje dejstev o državnem udaru septembra 2022 in opravila pogovore z novim vodstvom; ker je predsednik Ibrahim Traoré po srečanju z delegacijo te skupnosti izjavil, da namerava spoštovati načrt za demokratični prehod, o katerem sta se dogovorila njegov predhodnik in ECOWAS; ker je tudi obljubil, da bo spoštoval mednarodne zaveze Burkine Faso, zlasti glede varstva človekovih pravic; |
| --- | --- |

E.

ker je skupnost ECOWAS 4. oktobra 2022 napotila misijo za ugotavljanje dejstev o državnem udaru septembra 2022 in opravila pogovore z novim vodstvom; ker je predsednik Ibrahim Traoré po srečanju z delegacijo te skupnosti izjavil, da namerava spoštovati načrt za demokratični prehod, o katerem sta se dogovorila njegov predhodnik in ECOWAS; ker je tudi obljubil, da bo spoštoval mednarodne zaveze Burkine Faso, zlasti glede varstva človekovih pravic;

| F. | ker je narodna skupščina 15. oktobra 2022 stotnika Ibrahima Traoréja soglasno imenovala za predsednika in ker je bila sprejeta prehodna listina; |
| --- | --- |

F.

ker je narodna skupščina 15. oktobra 2022 stotnika Ibrahima Traoréja soglasno imenovala za predsednika in ker je bila sprejeta prehodna listina;

| G. | ker je bila ustava, ki je bila sprva po 30. septembru 2022 zamrznjena, ponovno uvedena s temeljnim zakonom, ki ga je 5. oktobra 2022 sprejelo Domoljubno gibanje za varnost in obnovo (MPSR) in ki zagotavlja, da bo Burkina Faso spoštovala mednarodne sporazume, katerih pogodbenica je, pa tudi kontinuiteto države do sprejetja prehodne listine; |
| --- | --- |

G.

ker je bila ustava, ki je bila sprva po 30. septembru 2022 zamrznjena, ponovno uvedena s temeljnim zakonom, ki ga je 5. oktobra 2022 sprejelo Domoljubno gibanje za varnost in obnovo (MPSR) in ki zagotavlja, da bo Burkina Faso spoštovala mednarodne sporazume, katerih pogodbenica je, pa tudi kontinuiteto države do sprejetja prehodne listine;

| H. | ker se je predsednik Traoré 7. oktobra 2022 sestal z vsem diplomatskim zborom v Ouagadougouju, da bi potrdil svojo pripravljenost za sodelovanje z vsemi partnerji Burkine Faso; ker je izjavil, da Burkina Faso vidi EU le kot „eno od mnogih“ partneric; |
| --- | --- |

H.

ker se je predsednik Traoré 7. oktobra 2022 sestal z vsem diplomatskim zborom v Ouagadougouju, da bi potrdil svojo pripravljenost za sodelovanje z vsemi partnerji Burkine Faso; ker je izjavil, da Burkina Faso vidi EU le kot „eno od mnogih“ partneric;

| I. | ker je Jevgenij Prigožin, vodja ruskega zasebnega vojaškega podjetja Wagner Group, pozdravil septembrski državni udar; ker skupina Wagner Group še naprej širi svoje dejavnosti na območju Sahela in zahodne Afrike in je znano, da je v tej regiji zagrešila številne vojne zločine; |
| --- | --- |

I.

ker je Jevgenij Prigožin, vodja ruskega zasebnega vojaškega podjetja Wagner Group, pozdravil septembrski državni udar; ker skupina Wagner Group še naprej širi svoje dejavnosti na območju Sahela in zahodne Afrike in je znano, da je v tej regiji zagrešila številne vojne zločine;

| J. | ker se v Burkini Faso vse od leta 2015 stopnjuje nasilje, ki se ga pripisuje borcem skupin, kot sta Skupina za podporo islamu in muslimanom (JNIM), povezana z Al Kajdo, in Islamska država na širšem območju Sahare (ISGS), ki je veja Islamske države Iraka in Levanta (ISIL), in ker je bilo v tem nasilju ubitih na tisoče ljudi; ker je bilo 26. septembra 2022 v napadu na tovorni konvoj blizu kraja Gaskindé ubitih 37 ljudi; ker je skupina, povezana z Al Kajdo, prevzela odgovornost za napad, ki velja za enega od sprožilcev nedavnega državnega udara in v katerem je po mnenju njihovega sindikata izginilo 70 voznikov tovornjakov; ker na približno 40 % ozemlja Burkine Faso trenutno divja nasilje oboroženih uporniških skupin ter zaradi blokade, ki so jo uvedle te skupine, primanjkuje hrane, vode in elektrike, na voljo ni osnovne zdravstvene oskrbe; ker so nekatere skupine prebivalstva in nekateri politični voditelji začeli dvomiti o operaciji Barkhane na območju Sahela; |
| --- | --- |

J.

ker se v Burkini Faso vse od leta 2015 stopnjuje nasilje, ki se ga pripisuje borcem skupin, kot sta Skupina za podporo islamu in muslimanom (JNIM), povezana z Al Kajdo, in Islamska država na širšem območju Sahare (ISGS), ki je veja Islamske države Iraka in Levanta (ISIL), in ker je bilo v tem nasilju ubitih na tisoče ljudi; ker je bilo 26. septembra 2022 v napadu na tovorni konvoj blizu kraja Gaskindé ubitih 37 ljudi; ker je skupina, povezana z Al Kajdo, prevzela odgovornost za napad, ki velja za enega od sprožilcev nedavnega državnega udara in v katerem je po mnenju njihovega sindikata izginilo 70 voznikov tovornjakov; ker na približno 40 % ozemlja Burkine Faso trenutno divja nasilje oboroženih uporniških skupin ter zaradi blokade, ki so jo uvedle te skupine, primanjkuje hrane, vode in elektrike, na voljo ni osnovne zdravstvene oskrbe; ker so nekatere skupine prebivalstva in nekateri politični voditelji začeli dvomiti o operaciji Barkhane na območju Sahela;

| K. | ker je zaradi vse slabših varnostnih razmer v državi razseljenih že 1,9 milijona ljudi, med njimi je več kot polovica otrok; ker so med notranje razseljenimi osebami še posebej ogroženi ženske in mladi, tudi zaradi spolnega izkoriščanja in izkoriščanja delovne sile, nasilja na podlagi spola, prisilnega novačenja in trgovine z ljudmi; ker bi lahko navzočnost notranje razseljenih ljudi in beguncev privedla do konflikta z lokalnim prebivalstvom zaradi omejenih naravnih virov, če ne bodo sprejeti ustrezni ukrepi za zagotavljanje stanovanj, delovnih mest in hrane; |
| --- | --- |

K.

ker je zaradi vse slabših varnostnih razmer v državi razseljenih že 1,9 milijona ljudi, med njimi je več kot polovica otrok; ker so med notranje razseljenimi osebami še posebej ogroženi ženske in mladi, tudi zaradi spolnega izkoriščanja in izkoriščanja delovne sile, nasilja na podlagi spola, prisilnega novačenja in trgovine z ljudmi; ker bi lahko navzočnost notranje razseljenih ljudi in beguncev privedla do konflikta z lokalnim prebivalstvom zaradi omejenih naravnih virov, če ne bodo sprejeti ustrezni ukrepi za zagotavljanje stanovanj, delovnih mest in hrane;

| L. | ker je bilo med misijo EU za usposabljanje v Maliju in misijo EU za krepitev zmogljivosti v Sahelu poskrbljeno tudi za usposabljanje burkinafaškega osebja, vendar je bilo po državnem udaru septembra 2022 začasno ustavljeno in ni doseglo svojega glavnega cilja; |
| --- | --- |

L.

ker je bilo med misijo EU za usposabljanje v Maliju in misijo EU za krepitev zmogljivosti v Sahelu poskrbljeno tudi za usposabljanje burkinafaškega osebja, vendar je bilo po državnem udaru septembra 2022 začasno ustavljeno in ni doseglo svojega glavnega cilja;

| M. | ker je v Burkini Faso do oktobra letos humanitarno pomoč potrebovalo že 4,9 milijona ljudi, od tega jih 3,4 milijona ogroža hudo pomanjkanje hrane; |
| --- | --- |

M.

ker je v Burkini Faso do oktobra letos humanitarno pomoč potrebovalo že 4,9 milijona ljudi, od tega jih 3,4 milijona ogroža hudo pomanjkanje hrane;

| N. | ker v državi narašča nezadovoljstvo in se vse glasneje kritizira prejšnja vlada, saj ni bila zmožna obvladati velikih varnostnih, socialnih in ekonomskih izzivov, ki so jih sprožili teroristični napadi; |
| --- | --- |

N.

ker v državi narašča nezadovoljstvo in se vse glasneje kritizira prejšnja vlada, saj ni bila zmožna obvladati velikih varnostnih, socialnih in ekonomskih izzivov, ki so jih sprožili teroristični napadi;

| O. | ker je EU Burkini Faso v obdobju 2014–2020 iz različnih instrumentov financiranja dodelila več kot milijardo EUR; ker naj bi EU državi iz instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI) – Globalna Evropa za obdobje 2021–2024 zagotovila kar 384 milijonov EUR; |
| --- | --- |

O.

ker je EU Burkini Faso v obdobju 2014–2020 iz različnih instrumentov financiranja dodelila več kot milijardo EUR; ker naj bi EU državi iz instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI) – Globalna Evropa za obdobje 2021–2024 zagotovila kar 384 milijonov EUR;

| P. | ker dogajanje v Sahelu pomembno vpliva tako na preostalo Afriko kot na Evropo; ker je Burkina Faso zaradi strateške lege ključnega pomena za vso okoliško regijo, saj povezuje Sahel in obalne države Zahodne Afrike; |
| --- | --- |

P.

ker dogajanje v Sahelu pomembno vpliva tako na preostalo Afriko kot na Evropo; ker je Burkina Faso zaradi strateške lege ključnega pomena za vso okoliško regijo, saj povezuje Sahel in obalne države Zahodne Afrike;

| 1. | obsoja vojaški udar 30. septembra 2022 v Burkini Faso; obžaluje, da to dejanje ogroža nedavno doseženi napredek, da bi se ponovno vzpostavil ustavni red; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva novo vlado, naj si prizadeva izpolniti mednarodne zaveze države, tudi s področja uveljavljanja in varstva človekovih pravic; poziva naslednjo vlado, naj ljudem, vključno z vsemi manjšinami, omogoči uveljavljanje državljanskih in političnih pravic, tudi pravice do zbiranja, združevanja in izražanja; je izredno zaskrbljen, ker se še vedno poroča o domnevnih kršitvah človekovih pravic; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je treba nujno ponovno vzpostaviti ustavni red, vključno s takojšnjo vzpostavitvijo civilne vlade; poziva prihodnjo vlado, naj izpolni zavezo države, da bo spoštovala dogovorjeni časovni načrt za hitro ponovno vzpostavitev ustavnega reda ter vključujoče in pregledne volitve do 1. julija 2024; izraža vso podporo prizadevanjem skupnosti ECOWAS in Afriške unije za posredovanje in izjavlja, da ju je pripravljen podpreti, kjer bo le mogoče; poziva tudi mednarodno skupnost in EU, naj ta prizadevanja podpreta in pomagata pri varnem prehodu; izraža podporo opazovalcem volitev v Burkini Faso in misiji EU za opazovanje volitev; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva naslednjo vlado, naj spodbuja pristen, iskren, pregleden in vključujoč narodni dialog z dejanskim in dejavnim sodelovanjem vseh sektorjev civilne družbe, zato da bi državi začrtali jasno vizijo demokracije ter spodbujali k bolj vključujoči in povezani družbi; poziva k tesnejšemu vključevanju in dejavni udeležbi žensk v demokratičnem odločanju na vseh ravneh ter pri prizadevanjih za mir in spravo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva naslednjo vlado, naj v polnem partnerstvu z mednarodno skupnostjo na novo opredeli svoje varnostne odzive, in sicer tako, da bo spoštovala pravno državo, varovala človekove pravice in si pridobila zaupanje javnosti; glede tega poudarja, da je aktualno narodno posvetovanje dobra priložnost za korenito reformiranje varnostnega sektorja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izraža sočutje in sožalje prebivalcem Burkine Faso, ki so žrtve preštevilnih nasilnih napadov, pogosto tudi napadov džihadističnih skupin; poudarja, da EU državi in njenim prebivalcem stoji ob strani ter je pripravljena z njimi intenzivneje sodelovati; poudarja pa, da morajo tamkajšnji voditelji sami ustvariti pogoje, ki bodo omogočali okrepljeno partnerstvo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | obsoja napade na francosko veleposlaništvo in konzulat, Francoski inštitut in druge evropske institucije ter simbole, ki so se med državnim udarom in po njem dogajali po vsej državi; poziva naslednjo vlado, naj spoštuje mednarodne pravne obveznosti države glede zaščite diplomatskega osebja in prostorov ter naj zagotovi varnost tujim državljanom, ki živijo v Burkini Faso; je zaskrbljen zaradi vse pogostejših ruskih dezinformacijskih kampanj proti misijam in operacijam EU v Afriki; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva vse strani, naj spoštujejo svobodo tiska in medijev ter novinarjem in medijskim organizacijam omogočijo prosto in varno opravljanje dela, vključno z dokumentiranjem položaja notranje razseljenih oseb in operacij varnostnih sil; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva oblasti, naj zagovornikom človekovih pravic in organizacijam civilne družbe jamčijo zaščito pri opravljanju nalog; poziva EU in države članice, naj okrepijo zaščito in podporo za zagovornike človekovih pravic v Burkini Faso; obsoja uporabo spolnega nasilja in vsakršnega ustrahovanja v konfliktnih razmerah; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva naslednjo vlado, naj hitro, temeljito in nepristransko preišče vse smrti in poškodbe, povezane z državnim udarom, tudi tiste, do katerih je prišlo med plenjenjem in demonstracijami, ter naj žrtvam in preživelim zagotovi neodvisno in nepristransko sodno varstvo in krivce pokliče na odgovornost; |
| --- | --- |

10.

| 11. | je močno zaskrbljen zaradi delovanja skupine Wagner Group v tej regiji; odločno odsvetuje naslednji vladi, da bi vstopala v kakršno koli partnerstvo z družbo Wagner Group; je trdno prepričan, da bi bilo vpletanje zasebnih varnostnih podjetij, ki jih obtožujejo hudih kršitev človekovih pravic, v nasprotju s težnjami po miru, varnosti in stabilnosti v Burkini Faso; opozarja na zelo negativne rezultate ruskega delovanja v Maliju, kjer prebivalstvo zaradi nekaznovanja in neuspešne vojaške taktike trpi zaradi vse hujših terorističnih groženj plačancev in mnogih kršitev človekovih pravic; poziva EU ter afriške države, naj poskrbijo za sodno ukrepanje in kazenske sankcije zoper kršitve človekovih pravic, do katerih prihaja pri delovanju zasebnih vojaških in varnostnih podjetij; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva EU in njene države članice, naj povečajo finančno podporo in humanitarno pomoč, da bi zadovoljile nujne potrebe prebivalcev Burkine Faso, zlasti potrebe razseljenih oseb in beguncev v sosednjih državah; poziva burkinafaške oblasti, naj podpirajo delo humanitarnih organizacij v državi in jim ga olajšajo ter jim zagotovijo neoviran dostop; je zaskrbljen, ker varnostne grožnje in tveganja slabijo učinkovitost humanitarne pomoči in razvojnega sodelovanja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva EU in njene države članice, naj pri oblikovanju svoje politike za Sahel upoštevajo, da je treba za bolj pozitivno prihodnost tamkajšnjih skupnosti nujno podpreti dobro upravljanje, civilno družbo, razvoj in naložbe ter izvesti oceno učinka o skupini G5 Sahel; poziva EU in njene države članice, naj sodelujejo s skupnostjo ECOWAS, prehodnimi oblastmi ter vsemi deležniki v Burkini Faso, da bi se okrepila prizadevanja za varnostno sodelovanje, razvoj, izobraževanje in prilagajanje podnebnim spremembam, zato da bi ukrepali zoper revščino in preprečili nadaljnjo radikalizacijo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva mednarodno skupnost in EU, naj usklajeno s svojimi mednarodnimi partnerji in ustreznimi mednarodnimi institucijami nujno ocenita vsa razpoložljiva sredstva, da se preprečijo zamude Burkine Faso pri odplačevanju dolgov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opaža, da se zmanjšuje podpora dejavnostim EU za vzpostavljanje miru in razvojno sodelovanje v tej regiji; poziva Komisijo, naj si intenzivneje prizadeva podpirati sodelovanje za človekove pravice ter humanitarno in razvojno sodelovanje ter naj poveča prepoznavnost svojih dejavnosti na tem področju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva države članice, naj pri izvozu orožja izpolnijo svoje mednarodne obveznosti in temeljito izvajajo sistem preverjanja in sledenja, da se preprečijo zlorabe in podžiganje kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva EU, naj varuje pravico Burkine Faso do prehranske neodvisnosti, da bo lahko država sama poskrbela za prehransko varnost in zmanjšala revščino, pri tem pa naj posebno pozornost nameni ženskam in družinskim kmetijam, saj bo to omogočilo preskrbo s cenovno ugodno in splošno dostopno hrano; |
| --- | --- |

17.

| 18. | je zaskrbljen, ker vse večja politična in varnostna nestabilnost ter res slabe družbenoekonomske in humanitarne razmere v Burkini Faso omogočajo pustošenje terorističnih skupin in imajo hude posledice za vso mednarodno skupnost; poudarja, da terorizem in nestabilnost v Sahelu ovirata in spodkopavata utrjevanje demokracije in spoštovanje pravne države; želi opomniti, da je treba za večjo legitimnost demokratično izvoljenih vlad med prebivalstvom urediti in popraviti strukturno dinamiko, ki povzroča opisane izzive; poziva mednarodno skupnost, vključno z EU, naj okrepi sodelovanje in podporo pri reševanju vseh teh izzivov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | izraža priznanje in spoštovanje verskim in tradicionalnim voditeljem v Burkini Faso, ki so med to krizo odigrali odločilno posredniško vlogo in si ves čas dejavno prizadevajo zavračati nasilje in sovraštvo; poziva vodstvo države, naj bolj zaščiti manjšine, tudi verske; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, oblastem Republike Burkine Faso, sekretariatu skupine G5 Sahel, sopredsednikoma skupne parlamentarne skupščine AKP-EU in vseafriškemu parlamentu, Gospodarski skupnosti zahodnoafriških držav, generalnemu sekretarju in generalni skupščini Združenih narodov ter Afriški uniji in njenim institucijam. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  UL C 255, 29.6.2021, str. 45.

(2)  UL C 385, 22.9.2021, str. 24.

(3)  UL C 342, 6.9.2022, str. 290.

(4)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

torek 18. oktobra 2022

| 28.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 149/60 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 149/60

---

P9_TA(2022)0357

Imenovanje članice Računskega sodišča – Laima Liucija Andrikienė

Sklep Evropskega parlamenta z dne 18. oktobra 2022 o imenovanju Laime Liucije Andrikienė za članico Računskega sodišča (C9-0301/2022 – 2022/0807(NLE))

(Posvetovanje)

(2023/C 149/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0301/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0301/2022),

| — | ob upoštevanju člena 129 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 129 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A9-0239/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A9-0239/2022),

| A. | ker se je Svet s pismom z dne 24. avgusta 2022 posvetoval z Evropskim parlamentom o imenovanju Laime Liucije Andrikienė za članico Računskega sodišča; |
| --- | --- |

A.

ker se je Svet s pismom z dne 24. avgusta 2022 posvetoval z Evropskim parlamentom o imenovanju Laime Liucije Andrikienė za članico Računskega sodišča;

| B. | ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil priporočila Laime Liucije Andrikienė, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; ker je med ocenjevanjem odbor prejel življenjepis Laime Liucije Andrikienė ter njene odgovore na pisni vprašalnik, ki ji je bil poslan; |
| --- | --- |

B.

ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil priporočila Laime Liucije Andrikienė, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; ker je med ocenjevanjem odbor prejel življenjepis Laime Liucije Andrikienė ter njene odgovore na pisni vprašalnik, ki ji je bil poslan;

| C. | ker je imela nato Laima Liucija Andrikienė 6. oktobra 2022 predstavitev v odboru, ki jo je začela z uvodno izjavo, nadaljevala pa z odgovori na vprašanja članov odbora; |
| --- | --- |

C.

ker je imela nato Laima Liucija Andrikienė 6. oktobra 2022 predstavitev v odboru, ki jo je začela z uvodno izjavo, nadaljevala pa z odgovori na vprašanja članov odbora;

| 1. | odobri predlog Sveta, da se Laimo Liucijo Andrikienė imenuje za članico Računskega sodišča; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svoji predsednici, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

---

| 28.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 149/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 149/61

---

P9_TA(2022)0358

Prilagoditev več zakonodajnih aktov na področju pravosodja členu 290 PDEU (delegirani akti Komisije) ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. oktobra 2022 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 805/2004 glede uporabe regulativnega postopka s pregledom za prilagoditev členu 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (09279/1/2022 – C9-0282/2022 – 2016/0399(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2023/C 149/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (09279/1/2022 – C9-0282/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (09279/1/2022 – C9-0282/2022),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2016)0798), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2016)0798),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za pravne zadeve (A9-0237/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za pravne zadeve (A9-0237/2022),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 158, 30.4.2021, str. 832.

---

| 28.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 149/62 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 149/62

---

P9_TA(2022)0359

Smernice za politike zaposlovanja držav članic *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. oktobra 2022 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (COM(2022)0241 – C9-0199/2022 – 2022/0165(NLE))

(Posvetovanje)

(2023/C 149/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2022)0241), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2022)0241),

| — | ob upoštevanju člena 148(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0199/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 148(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0199/2022),

| — | ob upoštevanju člena 82 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 82 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0243/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0243/2022),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja predlog Komisije v zvezi s posodobljenimi smernicami za zaposlovanje za države članice, zlasti močan poudarek na okolju po pandemiji covida-19, zagotavljanju socialne pravičnosti in ekonomske vzdržnosti zelenega in digitalnega prehoda ter na nedavnih političnih pobudah v odziv na rusko invazijo v Ukrajino; ponovno poziva, naj se ga pod enakimi pogoji kot Svet vključi v določanje integriranih smernic na ravni Unije v skladu s svojo zakonodajno resolucijo z dne 10. julija 2020 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic, da bi okrepili demokratično odločanje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

6.

Sprememba 1

Predlog sklepa

Uvodna izjava - 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1) | Da bi ustvarili sinergije in spodbudili ambiciozne politike na ravni držav članic, je pomembno, da se smernice za zaposlovanje, določene v prilogi k temu sklepu, uskladijo s krovnimi cilji Unije na področju zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjšanja revščine do leta 2030, o katerih so se voditelji EU, institucije EU, socialni partnerji in predstavniki civilne družbe dogovorili na vrhu v Portu leta 2021. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(-1)

Da bi ustvarili sinergije in spodbudili ambiciozne politike na ravni držav članic, je pomembno, da se smernice za zaposlovanje, določene v prilogi k temu sklepu, uskladijo s krovnimi cilji Unije na področju zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjšanja revščine do leta 2030, o katerih so se voditelji EU, institucije EU, socialni partnerji in predstavniki civilne družbe dogovorili na vrhu v Portu leta 2021.

Sprememba 2

Predlog sklepa

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Države članice in Unija
  si
  prizadevajo
  za razvoj usklajene strategije
  zaposlovanja ter
  zlasti za spodbujanje
  kvalificirane
  ,
  usposobljene
  in
  prilagodljive delovne sile
  in trgov dela, ki so usmerjeni v prihodnost
  in
  se odzivajo na
  gospodarske spremembe
  , da bi
  dosegle cilje
  polne zaposlenosti in socialnega napredka,
  uravnoteženo rast,
  visoko raven varstva in izboljšanje kakovosti okolja, kot
  določa
  člen 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). Države članice ob upoštevanju nacionalnih praks glede odgovornosti socialnih partnerjev obravnavajo spodbujanje zaposlovanja kot zadevo skupnega pomena in usklajujejo svoje delovanje v zvezi s tem v okviru Sveta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Države članice in Unija
  si
  prizadevajo
  za razvoj usklajene strategije
  zaposlovanja ter
  zlasti za spodbujanje
  kvalificirane
  ,
  usposobljene
  in
  prilagodljive delovne sile
  in trgov dela, ki so usmerjeni v prihodnost
  in
  se odzivajo na
  gospodarske spremembe
  , da bi
  dosegle cilje
  polne zaposlenosti in socialnega napredka,
  uravnoteženo rast,
  visoko raven varstva in izboljšanje kakovosti okolja, kot
  določa
  člen 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). Države članice ob upoštevanju nacionalnih praks glede odgovornosti socialnih partnerjev obravnavajo spodbujanje zaposlovanja kot zadevo skupnega pomena in usklajujejo svoje delovanje v zvezi s tem v okviru Sveta.

| (1) | Unija naj
  si
  prizadeva
  za razvoj usklajene strategije
  za visoke stopnje zaposlovanja,
  zlasti za spodbujanje
  navzgor usmerjene ekonomske in socialne konvergence
  ,
  kakovostno zaposlitev
  in
  izboljšanje delovnih pogojev, tako da bo podpirala
  in
  dopolnjevala dejavnosti držav članic, ter
  trgov dela, ki so usmerjeni v prihodnost, se odzivajo na
  spremembe, so vključujoči, odporni in stabilni ter ponujajo možnosti za mobilnost in poklicno napredovanje
  , da bi
  dosegla trajnostni razvoj Unije na podlagi uravnotežene gospodarske rasti in stabilnosti cen, visokokonkurenčno socialno tržno gospodarstvo, namenjeno doseganju cilja
  polne zaposlenosti in socialnega napredka,
  ter
  visoko raven varstva in izboljšanje kakovosti okolja, kot
  določata
  člen 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU)
  in člen 151 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), hkrati pa naj spoštuje cilje evropskega zelenega dogovora glede doseganja podnebne nevtralnosti v Uniji do leta 2050
  . Države članice ob upoštevanju nacionalnih praks glede odgovornosti socialnih partnerjev obravnavajo spodbujanje zaposlovanja kot zadevo skupnega pomena in usklajujejo svoje delovanje v zvezi s tem v okviru Sveta. |
| --- | --- |

(1)

Unija naj
  si
  prizadeva
  za razvoj usklajene strategije
  za visoke stopnje zaposlovanja,
  zlasti za spodbujanje
  navzgor usmerjene ekonomske in socialne konvergence
  ,
  kakovostno zaposlitev
  in
  izboljšanje delovnih pogojev, tako da bo podpirala
  in
  dopolnjevala dejavnosti držav članic, ter
  trgov dela, ki so usmerjeni v prihodnost, se odzivajo na
  spremembe, so vključujoči, odporni in stabilni ter ponujajo možnosti za mobilnost in poklicno napredovanje
  , da bi
  dosegla trajnostni razvoj Unije na podlagi uravnotežene gospodarske rasti in stabilnosti cen, visokokonkurenčno socialno tržno gospodarstvo, namenjeno doseganju cilja
  polne zaposlenosti in socialnega napredka,
  ter
  visoko raven varstva in izboljšanje kakovosti okolja, kot
  določata
  člen 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU)
  in člen 151 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), hkrati pa naj spoštuje cilje evropskega zelenega dogovora glede doseganja podnebne nevtralnosti v Uniji do leta 2050
  . Države članice ob upoštevanju nacionalnih praks glede odgovornosti socialnih partnerjev obravnavajo spodbujanje zaposlovanja kot zadevo skupnega pomena in usklajujejo svoje delovanje v zvezi s tem v okviru Sveta.

Sprememba 3

Predlog sklepa

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Unija je v skladu s PDEU razvila in uvedla instrumente za usklajevanje ekonomskih politik in politik zaposlovanja. Kot del navedenih instrumentov smernice za politike zaposlovanja držav članic (v nadaljnjem besedilu: smernice), določene v Prilogi k temu sklepu, skupaj s širšimi smernicami ekonomskih politik držav članic in Unije, določenimi v Priporočilu Sveta (EU) 2015/1184 (5), sestavljajo integrirane smernice. Države članice in Unijo usmerjajo pri izvajanju politik, pri tem pa odražajo soodvisnost držav članic. Nastali sklop usklajenih evropskih in
  nacionalnih
  politik in reform
  zagotavlja
  ustrezno skupno kombinacijo trajnostnih ekonomskih politik
  in
  politik zaposlovanja, ki naj bi imela pozitivne učinke prelivanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Unija je v skladu s PDEU razvila in uvedla instrumente za usklajevanje ekonomskih politik in politik zaposlovanja. Kot del navedenih instrumentov smernice za politike zaposlovanja držav članic (v nadaljnjem besedilu: smernice), določene v Prilogi k temu sklepu, skupaj s širšimi smernicami ekonomskih politik držav članic in Unije, določenimi v Priporočilu Sveta (EU) 2015/1184 (5), sestavljajo integrirane smernice. Države članice in Unijo usmerjajo pri izvajanju politik, pri tem pa odražajo soodvisnost držav članic. Nastali sklop usklajenih evropskih in
  nacionalnih
  politik in reform
  zagotavlja
  ustrezno skupno kombinacijo trajnostnih ekonomskih politik
  in
  politik zaposlovanja, ki naj bi imela pozitivne učinke prelivanja.

| (3) | Unija je v skladu s PDEU razvila in uvedla instrumente za usklajevanje ekonomskih politik in politik zaposlovanja. Kot del navedenih instrumentov smernice za politike zaposlovanja držav članic (v nadaljnjem besedilu: smernice), določene v Prilogi k temu sklepu, skupaj s širšimi smernicami ekonomskih politik držav članic in Unije, določenimi v Priporočilu Sveta (EU) 2015/1184 (5), sestavljajo integrirane smernice. Države članice in Unijo usmerjajo pri izvajanju politik, pri tem pa odražajo soodvisnost držav članic. Nastali sklop usklajenih evropskih
  , nacionalnih
  in
  regionalnih
  politik in reform
  naj bi zagotovil
  ustrezno skupno kombinacijo trajnostnih ekonomskih
  in socialnih
  politik
  ter
  politik zaposlovanja, ki naj bi imela pozitivne učinke prelivanja
  za družbo, trge dela in delovno silo, hkrati pa naj bi si prizadeval za preprečevanje negativnih socialnih ali gospodarskih posledic ter za učinkovit odziv na vpliv pandemije covida-19, ruske invazije v Ukrajino ter vse višjih življenjskih stroškov
  . |
| --- | --- |

(3)

Unija je v skladu s PDEU razvila in uvedla instrumente za usklajevanje ekonomskih politik in politik zaposlovanja. Kot del navedenih instrumentov smernice za politike zaposlovanja držav članic (v nadaljnjem besedilu: smernice), določene v Prilogi k temu sklepu, skupaj s širšimi smernicami ekonomskih politik držav članic in Unije, določenimi v Priporočilu Sveta (EU) 2015/1184 (5), sestavljajo integrirane smernice. Države članice in Unijo usmerjajo pri izvajanju politik, pri tem pa odražajo soodvisnost držav članic. Nastali sklop usklajenih evropskih
  , nacionalnih
  in
  regionalnih
  politik in reform
  naj bi zagotovil
  ustrezno skupno kombinacijo trajnostnih ekonomskih
  in socialnih
  politik
  ter
  politik zaposlovanja, ki naj bi imela pozitivne učinke prelivanja
  za družbo, trge dela in delovno silo, hkrati pa naj bi si prizadeval za preprečevanje negativnih socialnih ali gospodarskih posledic ter za učinkovit odziv na vpliv pandemije covida-19, ruske invazije v Ukrajino ter vse višjih življenjskih stroškov
  .

Sprememba 4

Predlog sklepa

Uvodna izjava 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | Da bi dodatno okrepili socialni model Unije, bi morale države članice spodbujati dostojne plače, okrepiti kolektivna pogajanja in zagotoviti, da bodo trgi dela vključujoči. V zvezi s tem bi bilo treba posebno pozornost nameniti ženskam in prikrajšanim skupinam, in sicer otrokom, mladim, starejšim, invalidom, staršem samohranilcem, rasnim in etničnim manjšinam, kot so Romi in ljudje z migrantskim ozadjem, osebam LGBTIQA+ in ljudem, ki živijo v prikrajšanih regijah, vključno z oddaljenimi in podeželskimi regijami, območji z omejenimi možnostmi, otoki in najbolj oddaljenimi regijami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3a)

Da bi dodatno okrepili socialni model Unije, bi morale države članice spodbujati dostojne plače, okrepiti kolektivna pogajanja in zagotoviti, da bodo trgi dela vključujoči. V zvezi s tem bi bilo treba posebno pozornost nameniti ženskam in prikrajšanim skupinam, in sicer otrokom, mladim, starejšim, invalidom, staršem samohranilcem, rasnim in etničnim manjšinam, kot so Romi in ljudje z migrantskim ozadjem, osebam LGBTIQA+ in ljudem, ki živijo v prikrajšanih regijah, vključno z oddaljenimi in podeželskimi regijami, območji z omejenimi možnostmi, otoki in najbolj oddaljenimi regijami.

Sprememba 5

Predlog sklepa

Uvodna izjava 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3b) | Za okrepitev gospodarskega in socialnega napredka, za olajšanje dvojnega prehoda ter za zagotovitev vključujočih, konkurenčnih in odpornih trgov dela v Uniji bi morale države članice spodbujati kakovostno izobraževanje, usposabljanje, preusposabljanje in izpopolnjevanje ter vseživljenjsko učenje, v prihodnost usmerjeno dualno izobraževanje in boljše poklicne priložnosti s krepitvijo povezav med izobraževalnim sistemom in trgom dela ter priznavanjem spretnosti, znanja in kompetenc, pridobljenih z neformalnim in priložnostnim učenjem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3b)

Za okrepitev gospodarskega in socialnega napredka, za olajšanje dvojnega prehoda ter za zagotovitev vključujočih, konkurenčnih in odpornih trgov dela v Uniji bi morale države članice spodbujati kakovostno izobraževanje, usposabljanje, preusposabljanje in izpopolnjevanje ter vseživljenjsko učenje, v prihodnost usmerjeno dualno izobraževanje in boljše poklicne priložnosti s krepitvijo povezav med izobraževalnim sistemom in trgom dela ter priznavanjem spretnosti, znanja in kompetenc, pridobljenih z neformalnim in priložnostnim učenjem.

Sprememba 6

Predlog sklepa

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Smernice so skladne s Paktom za stabilnost in rast, obstoječo zakonodajo Unije in različnimi pobudami Unije, vključno z Direktivo Sveta z dne 20. julija 2001 (6), priporočili Sveta z dne 10. marca 2014 (7), 15. februarja 2016 (8), 19. decembra 2016 (9), 15. marca 2018 (10), 22. maja 2018 (11), 22. maja 2019 (12), 8. novembra 2019 (13), 30. oktobra 2020 (14), 24. novembra 2020 (15) in 29. novembra 2021 (16), Priporočilom Komisije z dne 4. marca 2021 (17), Priporočilom Sveta z dne 14. junija 2021 (18), Resolucijo Sveta z dne 26. februarja 2021 (19), Sporočilom Komisije z dne 9. decembra 2021 (20), Sklepom Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. decembra 2021 (21)[,
  Predlogom direktive
  Evropskega parlamenta in Sveta o ustreznih minimalnih plačah v Evropski uniji (22), Predlogom priporočila Sveta o zagotavljanju pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost (23), Predlogom priporočila Sveta o evropskem pristopu k mikrokvalifikacijam za vseživljenjsko učenje in zaposljivost (24), Predlogom priporočila Sveta o individualnih izobraževalnih računih (25), Predlogom direktive Evropskega parlamenta in Sveta o krepitvi uporabe načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske s preglednostjo plačil in mehanizmi za izvrševanje (26), Predlogom direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izboljšanju delovnih pogojev pri platformnem delu (27) in Predlogom priporočila Sveta o učenju za okoljsko trajnostnost (28)]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Smernice so skladne s Paktom za stabilnost in rast, obstoječo zakonodajo Unije in različnimi pobudami Unije, vključno z Direktivo Sveta z dne 20. julija 2001 (6), priporočili Sveta z dne 10. marca 2014 (7), 15. februarja 2016 (8), 19. decembra 2016 (9), 15. marca 2018 (10), 22. maja 2018 (11), 22. maja 2019 (12), 8. novembra 2019 (13), 30. oktobra 2020 (14), 24. novembra 2020 (15) in 29. novembra 2021 (16), Priporočilom Komisije z dne 4. marca 2021 (17), Priporočilom Sveta z dne 14. junija 2021 (18), Resolucijo Sveta z dne 26. februarja 2021 (19), Sporočilom Komisije z dne 9. decembra 2021 (20), Sklepom Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. decembra 2021 (21)[,
  Predlogom direktive
  Evropskega parlamenta in Sveta o ustreznih minimalnih plačah v Evropski uniji (22), Predlogom priporočila Sveta o zagotavljanju pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost (23), Predlogom priporočila Sveta o evropskem pristopu k mikrokvalifikacijam za vseživljenjsko učenje in zaposljivost (24), Predlogom priporočila Sveta o individualnih izobraževalnih računih (25), Predlogom direktive Evropskega parlamenta in Sveta o krepitvi uporabe načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske s preglednostjo plačil in mehanizmi za izvrševanje (26), Predlogom direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izboljšanju delovnih pogojev pri platformnem delu (27) in Predlogom priporočila Sveta o učenju za okoljsko trajnostnost (28)].

| (4) | Smernice so skladne s Paktom za stabilnost in rast,
  širšimi smernicami ekonomskih politik,
  obstoječo zakonodajo Unije in različnimi pobudami Unije, vključno z Direktivo Sveta z dne 20. julija 2001 (6)

  (Direktiva o začasni zaščiti)
  , priporočili Sveta z dne 10. marca 2014 (7),
  14. julija 2015

   (7a)15. februarja 2016 (8), 19. decembra 2016 (9), 15. marca 2018 (10), 22. maja 2018 (11), 22. maja 2019 (12), 8. novembra 2019 (13), 30. oktobra 2020 (14), 24. novembra 2020 (15) in 29. novembra 2021 (16), Priporočilom Komisije z dne 4. marca 2021 (17), Priporočilom Sveta z dne 14. junija 2021 (18), Resolucijo Sveta z dne 26. februarja 2021 (19), Sporočilom Komisije z dne 9. decembra 2021 (20), Sklepom Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. decembra 2021 (21),
  Direktivo
  Evropskega parlamenta in Sveta o ustreznih minimalnih plačah v Evropski uniji (22), Predlogom priporočila Sveta o zagotavljanju pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost (23), Predlogom priporočila Sveta o evropskem pristopu k mikrokvalifikacijam za vseživljenjsko učenje in zaposljivost (24), Predlogom priporočila Sveta o individualnih izobraževalnih računih (25), Predlogom direktive Evropskega parlamenta in Sveta o krepitvi uporabe načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske s preglednostjo plačil in mehanizmi za izvrševanje (26),
  Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih

   (26a)

  ,
  Predlogom direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izboljšanju delovnih pogojev pri platformnem delu (27)

  , Predlogom uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Socialnega sklada za podnebje

   (27a) in Predlogom priporočila Sveta o učenju za okoljsko trajnostnost (28). |
| --- | --- |

(4)

Smernice so skladne s Paktom za stabilnost in rast,
  širšimi smernicami ekonomskih politik,
  obstoječo zakonodajo Unije in različnimi pobudami Unije, vključno z Direktivo Sveta z dne 20. julija 2001 (6)

  (Direktiva o začasni zaščiti)
  , priporočili Sveta z dne 10. marca 2014 (7),
  14. julija 2015

   (7a)15. februarja 2016 (8), 19. decembra 2016 (9), 15. marca 2018 (10), 22. maja 2018 (11), 22. maja 2019 (12), 8. novembra 2019 (13), 30. oktobra 2020 (14), 24. novembra 2020 (15) in 29. novembra 2021 (16), Priporočilom Komisije z dne 4. marca 2021 (17), Priporočilom Sveta z dne 14. junija 2021 (18), Resolucijo Sveta z dne 26. februarja 2021 (19), Sporočilom Komisije z dne 9. decembra 2021 (20), Sklepom Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. decembra 2021 (21),
  Direktivo
  Evropskega parlamenta in Sveta o ustreznih minimalnih plačah v Evropski uniji (22), Predlogom priporočila Sveta o zagotavljanju pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost (23), Predlogom priporočila Sveta o evropskem pristopu k mikrokvalifikacijam za vseživljenjsko učenje in zaposljivost (24), Predlogom priporočila Sveta o individualnih izobraževalnih računih (25), Predlogom direktive Evropskega parlamenta in Sveta o krepitvi uporabe načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske s preglednostjo plačil in mehanizmi za izvrševanje (26),
  Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih

   (26a)

  ,
  Predlogom direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izboljšanju delovnih pogojev pri platformnem delu (27)

  , Predlogom uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Socialnega sklada za podnebje

   (27a) in Predlogom priporočila Sveta o učenju za okoljsko trajnostnost (28).

Sprememba 7

Predlog sklepa

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Evropski semester združuje različne instrumente v krovni okvir za integrirano večstransko usklajevanje in nadzor ekonomskih politik in
  politik zaposlovanja
  . Ob prizadevanju za okoljsko trajnostnost, produktivnost, pravičnost in stabilnost evropski semester
  vključuje
  načela evropskega stebra socialnih pravic in njegovo orodje za spremljanje, tj. pregled socialnih kazalnikov, ter
  določa
  tesno sodelovanje s socialnimi partnerji, civilno družbo in drugimi deležniki.
  Podpira
  uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja. Ekonomske politike in politike zaposlovanja Unije in držav članic bi morale biti povezane s pravičnim prehodom Evrope na podnebno nevtralno, okoljsko trajnostno in digitalno gospodarstvo,
  krepiti
  konkurenčnost, zagotavljati
  ustrezne
  delovne pogoje, spodbujati inovacije, socialno pravičnost in enake možnosti ter
  preprečevali
  neenakosti in regionalne razlike. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Evropski semester združuje različne instrumente v krovni okvir za integrirano večstransko usklajevanje in nadzor ekonomskih politik in
  politik zaposlovanja
  . Ob prizadevanju za okoljsko trajnostnost, produktivnost, pravičnost in stabilnost evropski semester
  vključuje
  načela evropskega stebra socialnih pravic in njegovo orodje za spremljanje, tj. pregled socialnih kazalnikov, ter
  določa
  tesno sodelovanje s socialnimi partnerji, civilno družbo in drugimi deležniki.
  Podpira
  uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja. Ekonomske politike in politike zaposlovanja Unije in držav članic bi morale biti povezane s pravičnim prehodom Evrope na podnebno nevtralno, okoljsko trajnostno in digitalno gospodarstvo,
  krepiti
  konkurenčnost, zagotavljati
  ustrezne
  delovne pogoje, spodbujati inovacije, socialno pravičnost in enake možnosti ter
  preprečevali
  neenakosti in regionalne razlike.

| (5) | Evropski semester združuje različne instrumente v krovni okvir za integrirano večstransko usklajevanje in nadzor ekonomskih politik
  , politik zaposlovanja ter socialnih
  in
  okoljskih politik
  . Ob prizadevanju za okoljsko trajnostnost, produktivnost,
  vključevanje,
  pravičnost in stabilnost
  bi moral
  evropski semester
  vključevati
  načela evropskega stebra socialnih pravic
  (v nadaljnjem besedilu: Steber), tudi načelo št. 11 o otroškem varstvu in podpori otrokom,
  in njegovo orodje za spremljanje, tj. pregled socialnih kazalnikov, ter
  omogočati
  tesno sodelovanje s socialnimi partnerji, civilno družbo in drugimi deležniki.
  Podpirati bi moral
  uresničevanje ciljev
  Združenih narodov glede
  trajnostnega razvoja
  , vključno s ciljem trajnostnega razvoja št. 1 o odpravi revščine, št. 4 o kakovostnem izobraževanju, št. 5 o enakosti spolov, št. 7 o cenovno dostopni in čisti energiji, št. 8 o dostojnem delu in gospodarski rasti ter št. 10 o zmanjšanju neenakosti. Zagotoviti je treba možnosti za vključujoče in pravično izobraževanje in vseživljenjsko učenje za vse in jih vključiti v zaposlovalne in socialne politike. Enakost spolov bi bilo treba vključiti v vse politike Unije. Indeks enakosti spolov bi lahko služil kot orodje za spremljanje napredka pri doseganju ciljev na področju zaposlovanja in socialnih zadev ter za oceno učinkov politike na področju zaposlovanja in socialnih zadev na enakost spolov
  . Ekonomske politike in politike zaposlovanja Unije in držav članic bi morale biti povezane s 
  poštenim in
  pravičnim prehodom Evrope na podnebno nevtralno, okoljsko trajnostno
  , socialno vključujoče
  in digitalno gospodarstvo,
  ki zagotavlja navzgor usmerjeno socialno konvergenco, na trajnostni način izboljšati
  konkurenčnost,
  podpirati mala in srednja podjetja, vključno z mikropodjetji,
  zagotavljati
  dostojne
  delovne pogoje
  ter odporne in trajnostne sisteme socialne zaščite
  , spodbujati inovacije, socialno pravičnost in enake možnosti
  za vse, podpirati otroke in mlade
  ter
  vlagati vanje, obravnavati socialno izključenost, neenakosti,
  neenakosti
  , presečno diskriminacijo
  in regionalne razlike
  , zlasti v odročnih in najbolj oddaljenih regijah. V tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji je treba zagotoviti kakovostno in trajnostno zaposlovanje na podlagi zakonodajnih pobud ali revizije veljavne zakonodaje, kjer je to potrebno, zlasti v zvezi z delom na daljavo, starševskim dopustom in dopustom za nego, varnostjo in zdravjem pri delu, umetno inteligenco na delovnem mestu, evropsko strategijo za boj proti revščini ter splošnim pravnim okvirom za sklepanje pogodb s podizvajalci z večjo preglednostjo in priporočili o odgovornosti. Evropski socialni partnerji v sklopu okvirnega dogovora o digitalizaciji trenutno razpravljajo o zakonodajnem aktu Unije o pravici do odklopa. S to razpravo bi se lahko dogovorili o minimalnih standardih in pogojih, s katerimi bi zagotovili, da bodo lahko delavci učinkovito uveljavljali svojo pravico do odklopa ter urejali uporabo obstoječih in novih digitalnih orodij za delo. Na ravni Unije bi bilo treba uvesti skupni pravni okvir za zagotovitev pravičnega plačila za pripravništva, delovno prakso in vajeništva, da bi preprečili izkoriščanje mladih delavcev in kršitev njihovih pravic. Države članice bi morale pripravnikom, praktikantom in vajencem zagotoviti dostojne delovne pogoje in dostop do socialne zaščite. |
| --- | --- |

(5)

Evropski semester združuje različne instrumente v krovni okvir za integrirano večstransko usklajevanje in nadzor ekonomskih politik
  , politik zaposlovanja ter socialnih
  in
  okoljskih politik
  . Ob prizadevanju za okoljsko trajnostnost, produktivnost,
  vključevanje,
  pravičnost in stabilnost
  bi moral
  evropski semester
  vključevati
  načela evropskega stebra socialnih pravic
  (v nadaljnjem besedilu: Steber), tudi načelo št. 11 o otroškem varstvu in podpori otrokom,
  in njegovo orodje za spremljanje, tj. pregled socialnih kazalnikov, ter
  omogočati
  tesno sodelovanje s socialnimi partnerji, civilno družbo in drugimi deležniki.
  Podpirati bi moral
  uresničevanje ciljev
  Združenih narodov glede
  trajnostnega razvoja
  , vključno s ciljem trajnostnega razvoja št. 1 o odpravi revščine, št. 4 o kakovostnem izobraževanju, št. 5 o enakosti spolov, št. 7 o cenovno dostopni in čisti energiji, št. 8 o dostojnem delu in gospodarski rasti ter št. 10 o zmanjšanju neenakosti. Zagotoviti je treba možnosti za vključujoče in pravično izobraževanje in vseživljenjsko učenje za vse in jih vključiti v zaposlovalne in socialne politike. Enakost spolov bi bilo treba vključiti v vse politike Unije. Indeks enakosti spolov bi lahko služil kot orodje za spremljanje napredka pri doseganju ciljev na področju zaposlovanja in socialnih zadev ter za oceno učinkov politike na področju zaposlovanja in socialnih zadev na enakost spolov
  . Ekonomske politike in politike zaposlovanja Unije in držav članic bi morale biti povezane s 
  poštenim in
  pravičnim prehodom Evrope na podnebno nevtralno, okoljsko trajnostno
  , socialno vključujoče
  in digitalno gospodarstvo,
  ki zagotavlja navzgor usmerjeno socialno konvergenco, na trajnostni način izboljšati
  konkurenčnost,
  podpirati mala in srednja podjetja, vključno z mikropodjetji,
  zagotavljati
  dostojne
  delovne pogoje
  ter odporne in trajnostne sisteme socialne zaščite
  , spodbujati inovacije, socialno pravičnost in enake možnosti
  za vse, podpirati otroke in mlade
  ter
  vlagati vanje, obravnavati socialno izključenost, neenakosti,
  neenakosti
  , presečno diskriminacijo
  in regionalne razlike
  , zlasti v odročnih in najbolj oddaljenih regijah. V tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji je treba zagotoviti kakovostno in trajnostno zaposlovanje na podlagi zakonodajnih pobud ali revizije veljavne zakonodaje, kjer je to potrebno, zlasti v zvezi z delom na daljavo, starševskim dopustom in dopustom za nego, varnostjo in zdravjem pri delu, umetno inteligenco na delovnem mestu, evropsko strategijo za boj proti revščini ter splošnim pravnim okvirom za sklepanje pogodb s podizvajalci z večjo preglednostjo in priporočili o odgovornosti. Evropski socialni partnerji v sklopu okvirnega dogovora o digitalizaciji trenutno razpravljajo o zakonodajnem aktu Unije o pravici do odklopa. S to razpravo bi se lahko dogovorili o minimalnih standardih in pogojih, s katerimi bi zagotovili, da bodo lahko delavci učinkovito uveljavljali svojo pravico do odklopa ter urejali uporabo obstoječih in novih digitalnih orodij za delo. Na ravni Unije bi bilo treba uvesti skupni pravni okvir za zagotovitev pravičnega plačila za pripravništva, delovno prakso in vajeništva, da bi preprečili izkoriščanje mladih delavcev in kršitev njihovih pravic. Države članice bi morale pripravnikom, praktikantom in vajencem zagotoviti dostojne delovne pogoje in dostop do socialne zaščite.

Sprememba 8

Predlog sklepa

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Da bi učinkovito izkoreninili tveganja pri delu, je treba zaščititi duševno in telesno zdravje. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti izpostavljenosti škodljivim snovem, pa tudi dolgemu delovnemu času, psihosocialnemu pritisku, slabi drži, ponavljajočim se gibom ter dviganju težkih bremen. Izboljšanje zdravja in varnosti pri delu je ključnega pomena za zagotavljanje dostojnih delovnih pogojev, zlasti glede na demografske spremembe in že obstoječe pomanjkanje kvalificiranih delavcev. Zato je nujno potrebno kakovostno, varno in trajnostno zaposlovanje v skladu z resolucijama Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2022 o novem strateškem okviru EU za varnost in zdravje pri delu za obdobje po letu 2020 in z dne 5. julija 2022 o duševnem zdravju v digitalnem svetu dela. Zato bi bilo treba okrepiti zdravstvene storitve pri delu, vključno s psihosocialno podporo in rednimi prostovoljnimi pregledi za vse delavce. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

Da bi učinkovito izkoreninili tveganja pri delu, je treba zaščititi duševno in telesno zdravje. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti izpostavljenosti škodljivim snovem, pa tudi dolgemu delovnemu času, psihosocialnemu pritisku, slabi drži, ponavljajočim se gibom ter dviganju težkih bremen. Izboljšanje zdravja in varnosti pri delu je ključnega pomena za zagotavljanje dostojnih delovnih pogojev, zlasti glede na demografske spremembe in že obstoječe pomanjkanje kvalificiranih delavcev. Zato je nujno potrebno kakovostno, varno in trajnostno zaposlovanje v skladu z resolucijama Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2022 o novem strateškem okviru EU za varnost in zdravje pri delu za obdobje po letu 2020 in z dne 5. julija 2022 o duševnem zdravju v digitalnem svetu dela. Zato bi bilo treba okrepiti zdravstvene storitve pri delu, vključno s psihosocialno podporo in rednimi prostovoljnimi pregledi za vse delavce.

Sprememba 9

Predlog sklepa

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Podnebne spremembe in z okoljem povezani izzivi, potreba po
  pospešitvi
  energetske neodvisnosti in zagotovitvi odprte strateške avtonomije Evrope, globalizacija, digitalizacija, umetna inteligenca, povečanje dela na daljavo, platformno gospodarstvo in
  demografske spremembe
  preobražajo evropska gospodarstva in družbe. Unija in njene države članice bi morale sodelovati, da bi učinkovito in proaktivno obravnavale te strukturne spremembe ter po potrebi prilagodile obstoječe sisteme in povezane politike ob priznavanju tesne soodvisnosti gospodarstev in trgov dela držav članic. Za to so potrebni usklajeni, ambiciozni in učinkoviti ukrepi politik
  tako
  na ravni Unije
  kot
  na nacionalni ravni, in sicer v skladu s PDEU in določbami Unije o ekonomskem upravljanju ter ob izvajanju
  evropskega stebra socialnih pravic
  . Taki ukrepi bi morali zajemati spodbujanje trajnostnih naložb, obnovljeno zavezanost reformam, ki se izvajajo v ustreznem zaporedju in pospešujejo gospodarsko rast, ustvarjanje
  kakovostnih
  delovnih mest, spodbujanje produktivnosti,
  ustreznih
  delovnih pogojev, socialne in teritorialne kohezije, navzgor usmerjene konvergence in odpornosti ter uresničevanje fiskalne odgovornosti, in sicer ob podpori iz obstoječih programov financiranja EU, zlasti mehanizma za okrevanje in odpornost in skladov kohezijske politike (vključno z Evropskim socialnim skladom plus in Evropskim skladom za regionalni razvoj) ter Sklada za pravični prehod. Združevati bi morali ukrepe na strani ponudbe in povpraševanja, pri tem pa upoštevati njihove vplive na okolje in zaposlovanje ter socialne učinke. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Podnebne spremembe in z okoljem povezani izzivi, potreba po
  pospešitvi
  energetske neodvisnosti in zagotovitvi odprte strateške avtonomije Evrope, globalizacija, digitalizacija, umetna inteligenca, povečanje dela na daljavo, platformno gospodarstvo in
  demografske spremembe
  preobražajo evropska gospodarstva in družbe. Unija in njene države članice bi morale sodelovati, da bi učinkovito in proaktivno obravnavale te strukturne spremembe ter po potrebi prilagodile obstoječe sisteme in povezane politike ob priznavanju tesne soodvisnosti gospodarstev in trgov dela držav članic. Za to so potrebni usklajeni, ambiciozni in učinkoviti ukrepi politik
  tako
  na ravni Unije
  kot
  na nacionalni ravni, in sicer v skladu s PDEU in določbami Unije o ekonomskem upravljanju ter ob izvajanju
  evropskega stebra socialnih pravic
  . Taki ukrepi bi morali zajemati spodbujanje trajnostnih naložb, obnovljeno zavezanost reformam, ki se izvajajo v ustreznem zaporedju in pospešujejo gospodarsko rast, ustvarjanje
  kakovostnih
  delovnih mest, spodbujanje produktivnosti,
  ustreznih
  delovnih pogojev, socialne in teritorialne kohezije, navzgor usmerjene konvergence in odpornosti ter uresničevanje fiskalne odgovornosti, in sicer ob podpori iz obstoječih programov financiranja EU, zlasti mehanizma za okrevanje in odpornost in skladov kohezijske politike (vključno z Evropskim socialnim skladom plus in Evropskim skladom za regionalni razvoj) ter Sklada za pravični prehod. Združevati bi morali ukrepe na strani ponudbe in povpraševanja, pri tem pa upoštevati njihove vplive na okolje in zaposlovanje ter socialne učinke.

| (6) | Podnebne spremembe in z okoljem povezani izzivi, potreba po
  doseganju
  energetske neodvisnosti in
  socialno pravičnega zelenega prehoda ter
  zagotovitvi odprte strateške avtonomije Evrope, globalizacija, digitalizacija, umetna inteligenca, povečanje dela na daljavo, platformno gospodarstvo
  , demografske spremembe
  in
  vpliv ruske invazije v Ukrajino močno
  preobražajo evropska gospodarstva in družbe. Unija in njene države članice bi morale sodelovati, da bi učinkovito in proaktivno obravnavale te strukturne spremembe
  in povečanja inflacije
  ter po potrebi prilagodile obstoječe sisteme in povezane politike ob priznavanju tesne soodvisnosti gospodarstev in trgov dela držav članic. Za to so potrebni usklajeni,
  presečni,
  ambiciozni in učinkoviti ukrepi politik na ravni Unije
  ter
  na nacionalni
  in regionalni
  ravni,
  ki vključujejo socialne partnerje,
  in sicer v skladu s PDEU in
  načelom solidarnosti, evropskim stebrom socialnih pravic in cilji akcijskega načrta Komisije za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic z dne 4. marca 2021 (v nadaljnjem besedilu: akcijski načrt) ter določbami ter
  določbami Unije o ekonomskem upravljanju ter ob izvajanju. Taki ukrepi bi morali zajemati spodbujanje trajnostnih
  javnih in zasebnih
  naložb,
  konkurenčnosti in infrastrukture,
  obnovljeno zavezanost reformam, ki se izvajajo v ustreznem zaporedju in pospešujejo
  trajnostno in vključujočo
  gospodarsko rast, ustvarjanje
  kakovostnejših
  delovnih mest, spodbujanje produktivnosti,
  dostojnih
  delovnih pogojev, socialne in teritorialne kohezije, navzgor usmerjene
  socialne
  konvergence in
  gospodarske blaginje, socialne


  pravičnosti, enakih priložnosti in vključevanja, pravične mobilnosti delovne sile,
  odpornosti ter uresničevanje fiskalne
  in socialne
  odgovornosti, in sicer ob podpori iz obstoječih programov financiranja EU, zlasti mehanizma za okrevanje in odpornost in skladov kohezijske politike (vključno z Evropskim socialnim skladom plus in Evropskim skladom za regionalni razvoj) ter Sklada za pravični prehod. Združevati bi morali ukrepe na strani ponudbe in povpraševanja, pri tem pa upoštevati njihove vplive na okolje in zaposlovanje ter socialne učinke.
  Z aktivacijo splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast kot posledico krize zaradi covida-19 marca 2020 se je državam članicam omogočil hiter odziv in sprejetje izrednih ukrepov za ublažitev gospodarskih in socialnih posledic pandemije. Zaradi posebne narave makroekonomskega šoka, ki je posledica ruskega vdora v Ukrajino, ter trenutne krize življenjskih stroškov bodo države članice potrebovale dodatni fiskalni manevrski prostor. Zato v skladu z mnenjem Komisije sedanje okoliščine upravičujejo podaljšanje splošne „odstopne klavzule“ do konca leta 2023 in njeno deaktivacijo od leta 2024. Države članice bi morale v celoti izkoriščati možnosti, ki jih ponuja splošna odstopna klavzula, da bi podprle podjetja, ki so v težavah ali niso likvidna, zlasti mala in srednja podjetja, vključno z mikropodjetji, da bi sprejele ciljno usmerjene ukrepe, s katerimi bi obvarovale delovna mesta, plače in delovne pogoje ter vlagale v ljudi in sisteme socialnega varstva. Potencialno tveganje za javne finance, ki ga bo povzročilo podaljšanje, pa tudi morebitne negativne socialne posledice deaktivacije, bi bilo treba oceniti vnaprej. Zato bi bilo treba izvesti obsežno revizijo Pakta za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(6)

Podnebne spremembe in z okoljem povezani izzivi, potreba po
  doseganju
  energetske neodvisnosti in
  socialno pravičnega zelenega prehoda ter
  zagotovitvi odprte strateške avtonomije Evrope, globalizacija, digitalizacija, umetna inteligenca, povečanje dela na daljavo, platformno gospodarstvo
  , demografske spremembe
  in
  vpliv ruske invazije v Ukrajino močno
  preobražajo evropska gospodarstva in družbe. Unija in njene države članice bi morale sodelovati, da bi učinkovito in proaktivno obravnavale te strukturne spremembe
  in povečanja inflacije
  ter po potrebi prilagodile obstoječe sisteme in povezane politike ob priznavanju tesne soodvisnosti gospodarstev in trgov dela držav članic. Za to so potrebni usklajeni,
  presečni,
  ambiciozni in učinkoviti ukrepi politik na ravni Unije
  ter
  na nacionalni
  in regionalni
  ravni,
  ki vključujejo socialne partnerje,
  in sicer v skladu s PDEU in
  načelom solidarnosti, evropskim stebrom socialnih pravic in cilji akcijskega načrta Komisije za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic z dne 4. marca 2021 (v nadaljnjem besedilu: akcijski načrt) ter določbami ter
  določbami Unije o ekonomskem upravljanju ter ob izvajanju. Taki ukrepi bi morali zajemati spodbujanje trajnostnih
  javnih in zasebnih
  naložb,
  konkurenčnosti in infrastrukture,
  obnovljeno zavezanost reformam, ki se izvajajo v ustreznem zaporedju in pospešujejo
  trajnostno in vključujočo
  gospodarsko rast, ustvarjanje
  kakovostnejših
  delovnih mest, spodbujanje produktivnosti,
  dostojnih
  delovnih pogojev, socialne in teritorialne kohezije, navzgor usmerjene
  socialne
  konvergence in
  gospodarske blaginje, socialne


  pravičnosti, enakih priložnosti in vključevanja, pravične mobilnosti delovne sile,
  odpornosti ter uresničevanje fiskalne
  in socialne
  odgovornosti, in sicer ob podpori iz obstoječih programov financiranja EU, zlasti mehanizma za okrevanje in odpornost in skladov kohezijske politike (vključno z Evropskim socialnim skladom plus in Evropskim skladom za regionalni razvoj) ter Sklada za pravični prehod. Združevati bi morali ukrepe na strani ponudbe in povpraševanja, pri tem pa upoštevati njihove vplive na okolje in zaposlovanje ter socialne učinke.
  Z aktivacijo splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast kot posledico krize zaradi covida-19 marca 2020 se je državam članicam omogočil hiter odziv in sprejetje izrednih ukrepov za ublažitev gospodarskih in socialnih posledic pandemije. Zaradi posebne narave makroekonomskega šoka, ki je posledica ruskega vdora v Ukrajino, ter trenutne krize življenjskih stroškov bodo države članice potrebovale dodatni fiskalni manevrski prostor. Zato v skladu z mnenjem Komisije sedanje okoliščine upravičujejo podaljšanje splošne „odstopne klavzule“ do konca leta 2023 in njeno deaktivacijo od leta 2024. Države članice bi morale v celoti izkoriščati možnosti, ki jih ponuja splošna odstopna klavzula, da bi podprle podjetja, ki so v težavah ali niso likvidna, zlasti mala in srednja podjetja, vključno z mikropodjetji, da bi sprejele ciljno usmerjene ukrepe, s katerimi bi obvarovale delovna mesta, plače in delovne pogoje ter vlagale v ljudi in sisteme socialnega varstva. Potencialno tveganje za javne finance, ki ga bo povzročilo podaljšanje, pa tudi morebitne negativne socialne posledice deaktivacije, bi bilo treba oceniti vnaprej. Zato bi bilo treba izvesti obsežno revizijo Pakta za stabilnost in rast.

Sprememba 10

Predlog sklepa

Uvodna izjava 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | Z delom na daljavo bi sicer lahko izboljšali usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, zmanjšali porabo fosilnih goriv, premagali geografske ovire ter omogočili skupinam delavcev, ki so bile prej izključene, dostop do trgov dela, vendar prinaša tudi nevarnost brisanja meja med delovnim in prostim časom, kar lahko negativno vpliva na temeljne pravice delavcev ter njihovo telesno in duševno zdravje. Podobno imajo rešitve umetne inteligence potencial za izboljšanje delovnih pogojev in kakovosti življenja, olajšanje dostopnosti za invalide ter predvidevanje sprememb na trgu dela, vendar se porajajo potencialna vprašanja glede zasebnosti, nadzora osebnih podatkov, zdravja in varnosti pri delu, diskriminacije pri zaposlovanju ter povečanja rasnega profiliranja in profiliranja na podlagi spola, ki bi jih bilo treba obravnavati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

Z delom na daljavo bi sicer lahko izboljšali usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, zmanjšali porabo fosilnih goriv, premagali geografske ovire ter omogočili skupinam delavcev, ki so bile prej izključene, dostop do trgov dela, vendar prinaša tudi nevarnost brisanja meja med delovnim in prostim časom, kar lahko negativno vpliva na temeljne pravice delavcev ter njihovo telesno in duševno zdravje. Podobno imajo rešitve umetne inteligence potencial za izboljšanje delovnih pogojev in kakovosti življenja, olajšanje dostopnosti za invalide ter predvidevanje sprememb na trgu dela, vendar se porajajo potencialna vprašanja glede zasebnosti, nadzora osebnih podatkov, zdravja in varnosti pri delu, diskriminacije pri zaposlovanju ter povečanja rasnega profiliranja in profiliranja na podlagi spola, ki bi jih bilo treba obravnavati.

Sprememba 11

Predlog sklepa

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Evropski parlament, Svet in Komisija so razglasili
  evropski
  steber
  socialnih pravic

   (29). Steber določa dvajset načel in pravic v podporo dobro delujočim in pravičnim trgom dela ter sistemom socialnega varstva, ki so razvrščeni v tri kategorije: enake možnosti in dostop do trga dela, pravični delovni pogoji ter socialna zaščita in vključevanje. Ta načela in pravice usmerjajo strategijo Unije in zagotavljajo, da so prehod na podnebno nevtralnost in okoljsko trajnostnost, digitalizacija in demografske spremembe socialno pravični in pošteni.
  Evropski
  steber
  socialnih pravic je
  s spremljajočim pregledom socialnih kazalnikov referenčni okvir za spremljanje uspešnosti držav članic na področju zaposlovanja in socialnih zadev, za pospeševanje reform na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter za usklajevanje „socialne“ in „tržne“ razsežnosti v današnjem sodobnem gospodarstvu, vključno s spodbujanjem socialnega
  gospodarstva. Komisija je


  4
  . 
  marca 2021


  predložila
  akcijski načrt
  za evropski steber socialnih pravic (v nadaljnjem besedilu: akcijski načrt), ki
  vključuje ambiciozne, a dosegljive krovne cilje in dopolnilne podcilje za leto 2030 na področjih zaposlovanja, spretnosti, izobraževanja in zmanjšanja revščine ter revidirani pregled socialnih kazalnikov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Evropski parlament, Svet in Komisija so razglasili
  evropski
  steber
  socialnih pravic

   (29). Steber določa dvajset načel in pravic v podporo dobro delujočim in pravičnim trgom dela ter sistemom socialnega varstva, ki so razvrščeni v tri kategorije: enake možnosti in dostop do trga dela, pravični delovni pogoji ter socialna zaščita in vključevanje. Ta načela in pravice usmerjajo strategijo Unije in zagotavljajo, da so prehod na podnebno nevtralnost in okoljsko trajnostnost, digitalizacija in demografske spremembe socialno pravični in pošteni.
  Evropski
  steber
  socialnih pravic je
  s spremljajočim pregledom socialnih kazalnikov referenčni okvir za spremljanje uspešnosti držav članic na področju zaposlovanja in socialnih zadev, za pospeševanje reform na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter za usklajevanje „socialne“ in „tržne“ razsežnosti v današnjem sodobnem gospodarstvu, vključno s spodbujanjem socialnega
  gospodarstva. Komisija je


  4
  . 
  marca 2021


  predložila
  akcijski načrt
  za evropski steber socialnih pravic (v nadaljnjem besedilu: akcijski načrt), ki
  vključuje ambiciozne, a dosegljive krovne cilje in dopolnilne podcilje za leto 2030 na področjih zaposlovanja, spretnosti, izobraževanja in zmanjšanja revščine ter revidirani pregled socialnih kazalnikov.

| (7) | Evropski parlament, Svet in Komisija so razglasili Steber. Steber določa dvajset načel in pravic v podporo dobro delujočim in pravičnim trgom dela ter sistemom socialnega varstva, ki so razvrščeni v tri kategorije: enake možnosti in dostop do trga dela, pravični delovni pogoji ter socialna zaščita in vključevanje. Ta načela in pravice usmerjajo strategijo Unije in zagotavljajo, da so prehod na podnebno nevtralnost in okoljsko trajnostnost, digitalizacija in demografske spremembe socialno
  in geografsko
  pravični in pošteni. Steber s spremljajočim pregledom socialnih kazalnikov
  tvori
  referenčni okvir za spremljanje uspešnosti držav članic na področju zaposlovanja in socialnih zadev, za pospeševanje reform na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter za usklajevanje „socialne“ in „tržne“ razsežnosti v današnjem sodobnem gospodarstvu, vključno s spodbujanjem socialnega
  , zelenega, digitalnega in krožnega gospodarstva
  . Akcijski načrt vključuje ambiciozne, a dosegljive krovne cilje in dopolnilne podcilje za leto 2030 na področjih zaposlovanja, spretnosti, izobraževanja in zmanjšanja revščine ter revidirani pregled socialnih kazalnikov.
  V zvezi s tem bi bilo treba zagotoviti pravično mobilnost ter prenosljivost pravic na ravni Unije ter na nacionalni in regionalni ravni z boljšim varstvom mobilnih delavcev, vključno s čezmejnimi in sezonskimi delavci, bolj učinkovitimi delovnimi inšpektorati ter uvedbo učinkovitih digitalnih rešitev. |
| --- | --- |

(7)

Evropski parlament, Svet in Komisija so razglasili Steber. Steber določa dvajset načel in pravic v podporo dobro delujočim in pravičnim trgom dela ter sistemom socialnega varstva, ki so razvrščeni v tri kategorije: enake možnosti in dostop do trga dela, pravični delovni pogoji ter socialna zaščita in vključevanje. Ta načela in pravice usmerjajo strategijo Unije in zagotavljajo, da so prehod na podnebno nevtralnost in okoljsko trajnostnost, digitalizacija in demografske spremembe socialno
  in geografsko
  pravični in pošteni. Steber s spremljajočim pregledom socialnih kazalnikov
  tvori
  referenčni okvir za spremljanje uspešnosti držav članic na področju zaposlovanja in socialnih zadev, za pospeševanje reform na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter za usklajevanje „socialne“ in „tržne“ razsežnosti v današnjem sodobnem gospodarstvu, vključno s spodbujanjem socialnega
  , zelenega, digitalnega in krožnega gospodarstva
  . Akcijski načrt vključuje ambiciozne, a dosegljive krovne cilje in dopolnilne podcilje za leto 2030 na področjih zaposlovanja, spretnosti, izobraževanja in zmanjšanja revščine ter revidirani pregled socialnih kazalnikov.
  V zvezi s tem bi bilo treba zagotoviti pravično mobilnost ter prenosljivost pravic na ravni Unije ter na nacionalni in regionalni ravni z boljšim varstvom mobilnih delavcev, vključno s čezmejnimi in sezonskimi delavci, bolj učinkovitimi delovnimi inšpektorati ter uvedbo učinkovitih digitalnih rešitev.

Sprememba 12

Predlog sklepa

Uvodna izjava 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8a) | Družinam prijazne politike in socialne naložbe v otroke, ki bi jih ščitile pred revščino in vsem otrokom pomagale pri uveljavljanju njihovih pravic, kot je razpoložljivost kakovostnega otroškega varstva ter predšolske vzgoje in usposabljanja, so bistvenega pomena za prihodnost otrok, trajnostni razvoj družbe in pozitiven demografski razvoj, ki jim bo zagotavljal zdravo okolje in varno podnebje. Države članice bi morale izkoreniniti revščino otrok in svoja prizadevanja osredotočiti na učinkovito izvajanje Priporočila Sveta (EU) 2021/1004 z dne 14. junija 2021 o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke

   (1a)

  in nacionalnih akcijskih načrtov, sprejetih v skladu z njim, da bi vsem otrokom v stiski zagotovile dostop do brezplačnih kakovostnih storitev, s čimer bi poskrbele, da imajo enak in učinkovit dostop do brezplačnega zdravstvenega varstva, brezplačnega izobraževanja, brezplačnega otroškega varstva, primernega stanovanja in zdrave prehrane. Zato bi bilo treba nujno povečati financiranje evropskega jamstva za otroke z namenskim proračunom v višini vsaj 20 milijard EUR, kot je Evropski parlament že večkrat zahteval. Evropsko jamstvo za otroke bi bilo treba takoj vključiti v vse sektorje politike, financiranje otrokovih pravic pa bi bilo treba povečati, pri tem pa v celoti izkoristiti obstoječe politike in sredstva Unije. Države članice bi morale še naprej spodbujati naložbe v trajnostna in kakovostna delovna mesta ter sprejeti celovit pristop za podporo staršem otrok v stiski. Predlog Komisije za priporočilo Sveta o ustreznem minimalnem dohodku, ki zagotavlja aktivno vključevanje, bi lahko prispeval k cilju zmanjšanja revščine za vsaj polovico v vseh državah članicah do leta 2030. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8a)

Družinam prijazne politike in socialne naložbe v otroke, ki bi jih ščitile pred revščino in vsem otrokom pomagale pri uveljavljanju njihovih pravic, kot je razpoložljivost kakovostnega otroškega varstva ter predšolske vzgoje in usposabljanja, so bistvenega pomena za prihodnost otrok, trajnostni razvoj družbe in pozitiven demografski razvoj, ki jim bo zagotavljal zdravo okolje in varno podnebje. Države članice bi morale izkoreniniti revščino otrok in svoja prizadevanja osredotočiti na učinkovito izvajanje Priporočila Sveta (EU) 2021/1004 z dne 14. junija 2021 o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke

   (1a)

  in nacionalnih akcijskih načrtov, sprejetih v skladu z njim, da bi vsem otrokom v stiski zagotovile dostop do brezplačnih kakovostnih storitev, s čimer bi poskrbele, da imajo enak in učinkovit dostop do brezplačnega zdravstvenega varstva, brezplačnega izobraževanja, brezplačnega otroškega varstva, primernega stanovanja in zdrave prehrane. Zato bi bilo treba nujno povečati financiranje evropskega jamstva za otroke z namenskim proračunom v višini vsaj 20 milijard EUR, kot je Evropski parlament že večkrat zahteval. Evropsko jamstvo za otroke bi bilo treba takoj vključiti v vse sektorje politike, financiranje otrokovih pravic pa bi bilo treba povečati, pri tem pa v celoti izkoristiti obstoječe politike in sredstva Unije. Države članice bi morale še naprej spodbujati naložbe v trajnostna in kakovostna delovna mesta ter sprejeti celovit pristop za podporo staršem otrok v stiski. Predlog Komisije za priporočilo Sveta o ustreznem minimalnem dohodku, ki zagotavlja aktivno vključevanje, bi lahko prispeval k cilju zmanjšanja revščine za vsaj polovico v vseh državah članicah do leta 2030.

Sprememba 13

Predlog sklepa

Uvodna izjava 8 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8b) | Brezdomstvo je ena najskrajnejših oblik socialne izključenosti, ki negativno vpliva na telesno in duševno zdravje in dobro počutje ljudi ter na kakovost življenja kakor tudi na njihov dostop do zaposlovanja ter drugih ekonomskih in socialnih storitev. Evropski parlament, Komisija, nacionalni, regionalni in lokalni organi ter organizacije civilne družbe na ravni Unije so se dogovorili, da bodo vzpostavili evropsko platformo za boj proti brezdomstvu. Njihov končni cilj je odpraviti brezdomstvo do leta 2030, zato so se zavezali izvajanju načela, da je bivališče na prvem mestu, spodbujanju preprečevanja brezdomstva in zagotavljanju dostopa do primernih, varnih in cenovno ugodnih stanovanj ter podpornih storitev za brezdomce ter sprejemanju potrebnih ukrepov politike z ustreznim nacionalnim financiranjem in financiranjem Unije. Države članice bi si morale z nacionalnimi načrti za cenovno dostopna stanovanja, ki bi morali biti vključeni v njihove nacionalne programe reform, prizadevati tudi za omogočitev dostopa do dostojnih in cenovno dostopnih stanovanj. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8b)

Brezdomstvo je ena najskrajnejših oblik socialne izključenosti, ki negativno vpliva na telesno in duševno zdravje in dobro počutje ljudi ter na kakovost življenja kakor tudi na njihov dostop do zaposlovanja ter drugih ekonomskih in socialnih storitev. Evropski parlament, Komisija, nacionalni, regionalni in lokalni organi ter organizacije civilne družbe na ravni Unije so se dogovorili, da bodo vzpostavili evropsko platformo za boj proti brezdomstvu. Njihov končni cilj je odpraviti brezdomstvo do leta 2030, zato so se zavezali izvajanju načela, da je bivališče na prvem mestu, spodbujanju preprečevanja brezdomstva in zagotavljanju dostopa do primernih, varnih in cenovno ugodnih stanovanj ter podpornih storitev za brezdomce ter sprejemanju potrebnih ukrepov politike z ustreznim nacionalnim financiranjem in financiranjem Unije. Države članice bi si morale z nacionalnimi načrti za cenovno dostopna stanovanja, ki bi morali biti vključeni v njihove nacionalne programe reform, prizadevati tudi za omogočitev dostopa do dostojnih in cenovno dostopnih stanovanj.

Sprememba 14

Predlog sklepa

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Po ruski invaziji na Ukrajino je Evropski svet v sklepih z dne 24. februarja 2022 obsodil dejanja Rusije, katerih namen je ogrožanje evropske in svetovne varnosti in stabilnosti, ter izrazil solidarnost z ukrajinskim prebivalstvom, pri čemer je poudaril kršitve mednarodnega prava in načel Ustanovne listine ZN. V sedanjih razmerah je glede na obseg prihoda beguncev in razseljenih oseb potrebna začasna zaščita, kot jo zagotavlja Sklep Sveta z dne 4. marca 2022 (30), s katerim se aktivira Direktiva o začasni zaščiti (31). To ukrajinskim beguncem omogoča, da po vsej Uniji uživajo usklajene pravice, ki zagotavljajo ustrezno raven varstva, vključno s pravico do prebivanja, dostopom do trga dela in vključevanjem nanj, dostopom do izobraževanja in usposabljanja, dostopom do nastanitve ter do sistemov socialne varnosti, zdravstvene oskrbe, socialnega varstva ali druge pomoči ter sredstev za preživljanje. Z udeležbo na evropskih trgih delalahko ukrajinski begunci prispevajo h krepitvi gospodarstva EU ter pomagajo svoji državi in ljudem doma. V prihodnosti lahko pridobljene izkušnje in spretnosti prispevajo k obnovi Ukrajine. Začasna zaščita otrokom in najstnikom brez spremstva zagotavlja pravico do zakonitega skrbništva ter dostop do vzgoje in izobraževanja. Države članice bi morale v oblikovanje, izvajanje in ocenjevanje ukrepov politik, namenjenih obravnavanju izzivov na področju zaposlovanja in spretnosti, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino, vključiti socialne partnerje. Socialni partnerji imajo ključno vlogo pri blaženju posledic vojne v smislu ohranjanja zaposlenosti in proizvodnje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Po ruski invaziji na Ukrajino je Evropski svet v sklepih z dne 24. februarja 2022 obsodil dejanja Rusije, katerih namen je ogrožanje evropske in svetovne varnosti in stabilnosti, ter izrazil solidarnost z ukrajinskim prebivalstvom, pri čemer je poudaril kršitve mednarodnega prava in načel Ustanovne listine ZN. V sedanjih razmerah je glede na obseg prihoda beguncev in razseljenih oseb potrebna začasna zaščita, kot jo zagotavlja Sklep Sveta z dne 4. marca 2022 (30), s katerim se aktivira Direktiva o začasni zaščiti (31). To ukrajinskim beguncem omogoča, da po vsej Uniji uživajo usklajene pravice, ki zagotavljajo ustrezno raven varstva, vključno s pravico do prebivanja, dostopom do trga dela in vključevanjem nanj, dostopom do izobraževanja in usposabljanja, dostopom do nastanitve ter do sistemov socialne varnosti, zdravstvene oskrbe, socialnega varstva ali druge pomoči ter sredstev za preživljanje. Z udeležbo na evropskih trgih delalahko ukrajinski begunci prispevajo h krepitvi gospodarstva EU ter pomagajo svoji državi in ljudem doma. V prihodnosti lahko pridobljene izkušnje in spretnosti prispevajo k obnovi Ukrajine. Začasna zaščita otrokom in najstnikom brez spremstva zagotavlja pravico do zakonitega skrbništva ter dostop do vzgoje in izobraževanja. Države članice bi morale v oblikovanje, izvajanje in ocenjevanje ukrepov politik, namenjenih obravnavanju izzivov na področju zaposlovanja in spretnosti, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino, vključiti socialne partnerje. Socialni partnerji imajo ključno vlogo pri blaženju posledic vojne v smislu ohranjanja zaposlenosti in proizvodnje.

| (9) | Po ruski invaziji na Ukrajino je Evropski svet v sklepih z dne 24. februarja 2022 obsodil dejanja Rusije, katerih namen je ogrožanje evropske in svetovne varnosti in stabilnosti, ter izrazil solidarnost z ukrajinskim prebivalstvom, pri čemer je poudaril kršitve mednarodnega prava in načel Ustanovne listine ZN. V sedanjih razmerah je glede na obseg prihoda beguncev in razseljenih oseb potrebna začasna zaščita, kot jo zagotavlja Sklep Sveta z dne 4. marca 2022, s katerim se aktivira Direktiva o začasni zaščiti (31). To ukrajinskim beguncem omogoča, da po vsej Uniji uživajo usklajene pravice, ki zagotavljajo ustrezno raven varstva, vključno s pravico do prebivanja, dostopom do trga dela in vključevanjem nanj, dostopom do izobraževanja in usposabljanja, dostopom do nastanitve ter do sistemov socialne varnosti, zdravstvene oskrbe, socialnega varstva ali druge pomoči ter sredstev za preživljanje.
  V tem okviru bi bilo treba posebno


  pozornost nameniti invalidom.
  Z udeležbo na evropskih trgih dela lahko ukrajinski begunci prispevajo h krepitvi gospodarstva EU ter pomagajo svoji državi in ljudem doma.
  Ker je večina ukrajinskih beguncev žensk in otrok, bi morale države članice zagotoviti zadostno podporo za nastanitev in otroško varstvo, da se olajša njihovo vključevanje. Države članice bi morale tudi zagotoviti, da imajo otroci, ki bežijo iz Ukrajine, pri izvajanju evropskega jamstva za otroke dostop do visokokakovostnih brezplačnih storitev, pod enakimi pogoji kot njihovi vrstniki v državi gostiteljici.
   V prihodnosti lahko pridobljene izkušnje in spretnosti prispevajo k obnovi Ukrajine. Začasna zaščita otrokom in najstnikom brez spremstva zagotavlja pravico do zakonitega skrbništva ter dostop do vzgoje in izobraževanja. Države članice bi morale v oblikovanje, izvajanje in ocenjevanje ukrepov politik, namenjenih obravnavanju izzivov na področju zaposlovanja in spretnosti, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino,
  ter priznavanju kvalifikacij,
  vključiti socialne partnerje. Socialni partnerji imajo ključno vlogo pri blaženju posledic vojne v smislu ohranjanja zaposlenosti in proizvodnje.
  Države članice bi morale razmisliti o razširitvi zaščite, ki jo zagotavlja direktiva o začasni zaščiti, na vse begunce in upoštevati pomisleke delodajalcev glede zaposlovanja oseb, ki imajo le začasni status. |
| --- | --- |

(9)

Po ruski invaziji na Ukrajino je Evropski svet v sklepih z dne 24. februarja 2022 obsodil dejanja Rusije, katerih namen je ogrožanje evropske in svetovne varnosti in stabilnosti, ter izrazil solidarnost z ukrajinskim prebivalstvom, pri čemer je poudaril kršitve mednarodnega prava in načel Ustanovne listine ZN. V sedanjih razmerah je glede na obseg prihoda beguncev in razseljenih oseb potrebna začasna zaščita, kot jo zagotavlja Sklep Sveta z dne 4. marca 2022, s katerim se aktivira Direktiva o začasni zaščiti (31). To ukrajinskim beguncem omogoča, da po vsej Uniji uživajo usklajene pravice, ki zagotavljajo ustrezno raven varstva, vključno s pravico do prebivanja, dostopom do trga dela in vključevanjem nanj, dostopom do izobraževanja in usposabljanja, dostopom do nastanitve ter do sistemov socialne varnosti, zdravstvene oskrbe, socialnega varstva ali druge pomoči ter sredstev za preživljanje.
  V tem okviru bi bilo treba posebno


  pozornost nameniti invalidom.
  Z udeležbo na evropskih trgih dela lahko ukrajinski begunci prispevajo h krepitvi gospodarstva EU ter pomagajo svoji državi in ljudem doma.
  Ker je večina ukrajinskih beguncev žensk in otrok, bi morale države članice zagotoviti zadostno podporo za nastanitev in otroško varstvo, da se olajša njihovo vključevanje. Države članice bi morale tudi zagotoviti, da imajo otroci, ki bežijo iz Ukrajine, pri izvajanju evropskega jamstva za otroke dostop do visokokakovostnih brezplačnih storitev, pod enakimi pogoji kot njihovi vrstniki v državi gostiteljici.
   V prihodnosti lahko pridobljene izkušnje in spretnosti prispevajo k obnovi Ukrajine. Začasna zaščita otrokom in najstnikom brez spremstva zagotavlja pravico do zakonitega skrbništva ter dostop do vzgoje in izobraževanja. Države članice bi morale v oblikovanje, izvajanje in ocenjevanje ukrepov politik, namenjenih obravnavanju izzivov na področju zaposlovanja in spretnosti, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino,
  ter priznavanju kvalifikacij,
  vključiti socialne partnerje. Socialni partnerji imajo ključno vlogo pri blaženju posledic vojne v smislu ohranjanja zaposlenosti in proizvodnje.
  Države članice bi morale razmisliti o razširitvi zaščite, ki jo zagotavlja direktiva o začasni zaščiti, na vse begunce in upoštevati pomisleke delodajalcev glede zaposlovanja oseb, ki imajo le začasni status.

Sprememba 15

Predlog sklepa

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Reforme trga dela, ki vključujejo tudi nacionalne mehanizme določanja plač, bi morale temeljiti na nacionalnih praksah socialnega dialoga, da bi se zagotovile pravične plače za dostojen življenjski standard in
  trajnostno rast
  . Poleg tega bi morale omogočiti potreben manevrski prostor za široko obravnavo socialno-ekonomskih dejavnikov, vključno z napredkom pri trajnostnosti, konkurenčnosti, inovacijah, ustvarjanju kakovostnih delovnih mest, delovnih pogojih, revščini zaposlenih, izobraževanju in
  spretnostih
  , javnem zdravju in vključevanju ter realnih dohodkih. V tem smislu mehanizem za okrevanje in odpornost ter drugi skladi EU podpirajo države članice pri izvajanju reform in naložb, ki so v skladu s prednostnimi nalogami EU, s čimer povečujejo trajnostnost in odpornost evropskih gospodarstev in družb ter njihovo pripravljenost na zeleni in digitalni prehod. Ruska invazija na Ukrajino je dodatno zaostrila že obstoječe socialno-ekonomske izzive, ki jih je povzročila kriza zaradi COVID-19. Države članice in Unija bi morale še naprej zagotavljati blažitev socialnih posledic ter posledic za zaposlovanje in gospodarstvo ter socialno pravičen in pošten prehod, tudi ob upoštevanju, da bosta okrepljena odprta strateška avtonomija in pospešen zeleni prehod pomagala zmanjšati odvisnost od uvoza energije in drugih strateških proizvodov/tehnologij, zlasti iz Rusije.
  Bistvena sta krepitev odpornosti
  ter
  zagotavljanje vključujoče
  in
  odporne družbe
  , v kateri so ljudje zaščiteni in sposobni predvideti in obvladati spremembe ter lahko aktivno sodelujejo v družbi in gospodarstvu. Kot je poudarjeno v Priporočilu (EU) 2021/402 [in Priporočilu Sveta o zagotavljanju pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost], je za podporo prehajanju na trgu dela, tudi v luči zelenega in digitalnega prehoda, potreben skladen sklop aktivnih politik trga dela, ki ga sestavljajo
  začasne
  spodbude za
  zaposlovanje
  in
  prehajanje
  ,
  politike spretnosti
  in izboljšane službe za zaposlovanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Reforme trga dela, ki vključujejo tudi nacionalne mehanizme določanja plač, bi morale temeljiti na nacionalnih praksah socialnega dialoga, da bi se zagotovile pravične plače za dostojen življenjski standard in
  trajnostno rast
  . Poleg tega bi morale omogočiti potreben manevrski prostor za široko obravnavo socialno-ekonomskih dejavnikov, vključno z napredkom pri trajnostnosti, konkurenčnosti, inovacijah, ustvarjanju kakovostnih delovnih mest, delovnih pogojih, revščini zaposlenih, izobraževanju in
  spretnostih
  , javnem zdravju in vključevanju ter realnih dohodkih. V tem smislu mehanizem za okrevanje in odpornost ter drugi skladi EU podpirajo države članice pri izvajanju reform in naložb, ki so v skladu s prednostnimi nalogami EU, s čimer povečujejo trajnostnost in odpornost evropskih gospodarstev in družb ter njihovo pripravljenost na zeleni in digitalni prehod. Ruska invazija na Ukrajino je dodatno zaostrila že obstoječe socialno-ekonomske izzive, ki jih je povzročila kriza zaradi COVID-19. Države članice in Unija bi morale še naprej zagotavljati blažitev socialnih posledic ter posledic za zaposlovanje in gospodarstvo ter socialno pravičen in pošten prehod, tudi ob upoštevanju, da bosta okrepljena odprta strateška avtonomija in pospešen zeleni prehod pomagala zmanjšati odvisnost od uvoza energije in drugih strateških proizvodov/tehnologij, zlasti iz Rusije.
  Bistvena sta krepitev odpornosti
  ter
  zagotavljanje vključujoče
  in
  odporne družbe
  , v kateri so ljudje zaščiteni in sposobni predvideti in obvladati spremembe ter lahko aktivno sodelujejo v družbi in gospodarstvu. Kot je poudarjeno v Priporočilu (EU) 2021/402 [in Priporočilu Sveta o zagotavljanju pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost], je za podporo prehajanju na trgu dela, tudi v luči zelenega in digitalnega prehoda, potreben skladen sklop aktivnih politik trga dela, ki ga sestavljajo
  začasne
  spodbude za
  zaposlovanje
  in
  prehajanje
  ,
  politike spretnosti
  in izboljšane službe za zaposlovanje.

| (10) | Reforme trga dela, ki vključujejo tudi nacionalne mehanizme določanja plač, bi morale temeljiti na nacionalnih praksah socialnega dialoga, da bi se zagotovile pravične plače za dostojen življenjski standard
  , trajnostno rast
  in
  navzgor usmerjeno socialno in teritorialno konvergenco
  . Poleg tega bi morale omogočiti potreben manevrski prostor za široko obravnavo socialno-ekonomskih dejavnikov, vključno z napredkom pri trajnostnosti, konkurenčnosti, inovacijah, ustvarjanju kakovostnih delovnih mest,
  dostojnih
  delovnih pogojih, revščini zaposlenih,
  enakosti spolov,
  izobraževanju
  , usposabljanju, spretnostih
  in
  kvalifikacijah
  , javnem zdravju in
  socialnemu
  vključevanju ter realnih dohodkih
  in kupni moči. Države članice bi zato morale spoštovati pravico do kolektivnih pogajanj in ukrepanja ter svobodo zbiranja in združevanja, kot je določeno v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah in ustreznih mednarodnih konvencijah. Poleg tega bi morale države članice krepiti vlogo socialnih partnerjev, spodbujati svetove delavcev in zastopanost delavcev, spodbujati kolektivna pogajanja ter podpreti visoko gostoto sindikalnih in delodajalskih združenj, da bi zagotovile vključujoče in socialno pravično okrevanje
  . V tem smislu mehanizem za okrevanje in odpornost ter drugi skladi EU podpirajo države članice pri izvajanju reform in naložb, ki so v skladu s prednostnimi nalogami EU, s čimer povečujejo trajnostnost in odpornost evropskih gospodarstev in družb ter njihovo pripravljenost na zeleni in digitalni prehod. Ruska invazija na Ukrajino je dodatno zaostrila že obstoječe socialno-ekonomske izzive, ki jih je povzročila kriza zaradi COVID-19. Države članice in Unija bi morale še naprej zagotavljati blažitev socialnih posledic ter posledic za zaposlovanje in gospodarstvo ter socialno pravičen in pošten prehod, tudi ob upoštevanju, da bosta okrepljena odprta strateška avtonomija in pospešen zeleni prehod pomagala zmanjšati odvisnost od uvoza energije in drugih strateških proizvodov/tehnologij, zlasti iz Rusije.
  Da bi okrepili odpornost
  ter
  zagotovili vključujočo
  in
  odporno družbo
  , v kateri so ljudje zaščiteni in sposobni predvideti in obvladati spremembe ter lahko aktivno sodelujejo v družbi in gospodarstvu
  , bi bilo treba v skladu z resolucijo Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2022 o socialnih in ekonomskih posledicah ruske vojne v Ukrajini za EU – krepitev zmogljivosti EU za ukrepanje in instrumentom za socialno reševanje z večjo javno podporo za obstoječe instrumente, namenjenim najrevnejši družbi, vzpostaviti začasni evropski sveženj za socialno odpornost, v katerem bi uskladili sklop ukrepov in sredstev in z njimi okrepili sisteme socialnega varstva in zaščite v Uniji, vključno z nadaljevanjem in refinanciranjem instrumenta SURE, dokler bodo socialno-ekonomske posledice ruske invazije v Ukrajino še naprej negativno vplivale na trg dela
  . Kot je poudarjeno v Priporočilu (EU) 2021/402 [in Priporočilu Sveta o zagotavljanju pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost], je za podporo prehajanju na trgu dela, tudi v luči zelenega in digitalnega prehoda, potreben skladen sklop aktivnih politik trga dela, ki ga sestavljajo spodbude za
  prehajanje, pridobivanje kvalifikacij, potrjevanje
  in
  pridobivanje kompetenc ter v prihodnost usmerjeno izobraževanje
  ,
  vseživljenjsko učenje, poklicno in strokovno izobraževanje in usposabljanje, izpopolnjevanje
  in
  prekvalifikacija ter
  izboljšane službe za zaposlovanje.
  Potrebna je temeljita ocena nacionalnih politik in podpornih shem, ki so bile uporabljene za ublažitev posledic pandemije COVID-19, da bi opredelili primere najboljše prakse in instrumente za prihodnjo uporabo. |
| --- | --- |

(10)

Reforme trga dela, ki vključujejo tudi nacionalne mehanizme določanja plač, bi morale temeljiti na nacionalnih praksah socialnega dialoga, da bi se zagotovile pravične plače za dostojen življenjski standard
  , trajnostno rast
  in
  navzgor usmerjeno socialno in teritorialno konvergenco
  . Poleg tega bi morale omogočiti potreben manevrski prostor za široko obravnavo socialno-ekonomskih dejavnikov, vključno z napredkom pri trajnostnosti, konkurenčnosti, inovacijah, ustvarjanju kakovostnih delovnih mest,
  dostojnih
  delovnih pogojih, revščini zaposlenih,
  enakosti spolov,
  izobraževanju
  , usposabljanju, spretnostih
  in
  kvalifikacijah
  , javnem zdravju in
  socialnemu
  vključevanju ter realnih dohodkih
  in kupni moči. Države članice bi zato morale spoštovati pravico do kolektivnih pogajanj in ukrepanja ter svobodo zbiranja in združevanja, kot je določeno v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah in ustreznih mednarodnih konvencijah. Poleg tega bi morale države članice krepiti vlogo socialnih partnerjev, spodbujati svetove delavcev in zastopanost delavcev, spodbujati kolektivna pogajanja ter podpreti visoko gostoto sindikalnih in delodajalskih združenj, da bi zagotovile vključujoče in socialno pravično okrevanje
  . V tem smislu mehanizem za okrevanje in odpornost ter drugi skladi EU podpirajo države članice pri izvajanju reform in naložb, ki so v skladu s prednostnimi nalogami EU, s čimer povečujejo trajnostnost in odpornost evropskih gospodarstev in družb ter njihovo pripravljenost na zeleni in digitalni prehod. Ruska invazija na Ukrajino je dodatno zaostrila že obstoječe socialno-ekonomske izzive, ki jih je povzročila kriza zaradi COVID-19. Države članice in Unija bi morale še naprej zagotavljati blažitev socialnih posledic ter posledic za zaposlovanje in gospodarstvo ter socialno pravičen in pošten prehod, tudi ob upoštevanju, da bosta okrepljena odprta strateška avtonomija in pospešen zeleni prehod pomagala zmanjšati odvisnost od uvoza energije in drugih strateških proizvodov/tehnologij, zlasti iz Rusije.
  Da bi okrepili odpornost
  ter
  zagotovili vključujočo
  in
  odporno družbo
  , v kateri so ljudje zaščiteni in sposobni predvideti in obvladati spremembe ter lahko aktivno sodelujejo v družbi in gospodarstvu
  , bi bilo treba v skladu z resolucijo Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2022 o socialnih in ekonomskih posledicah ruske vojne v Ukrajini za EU – krepitev zmogljivosti EU za ukrepanje in instrumentom za socialno reševanje z večjo javno podporo za obstoječe instrumente, namenjenim najrevnejši družbi, vzpostaviti začasni evropski sveženj za socialno odpornost, v katerem bi uskladili sklop ukrepov in sredstev in z njimi okrepili sisteme socialnega varstva in zaščite v Uniji, vključno z nadaljevanjem in refinanciranjem instrumenta SURE, dokler bodo socialno-ekonomske posledice ruske invazije v Ukrajino še naprej negativno vplivale na trg dela
  . Kot je poudarjeno v Priporočilu (EU) 2021/402 [in Priporočilu Sveta o zagotavljanju pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost], je za podporo prehajanju na trgu dela, tudi v luči zelenega in digitalnega prehoda, potreben skladen sklop aktivnih politik trga dela, ki ga sestavljajo spodbude za
  prehajanje, pridobivanje kvalifikacij, potrjevanje
  in
  pridobivanje kompetenc ter v prihodnost usmerjeno izobraževanje
  ,
  vseživljenjsko učenje, poklicno in strokovno izobraževanje in usposabljanje, izpopolnjevanje
  in
  prekvalifikacija ter
  izboljšane službe za zaposlovanje.
  Potrebna je temeljita ocena nacionalnih politik in podpornih shem, ki so bile uporabljene za ublažitev posledic pandemije COVID-19, da bi opredelili primere najboljše prakse in instrumente za prihodnjo uporabo.

Sprememba 16

Predlog sklepa

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Odpraviti
  bi bilo treba vse oblike diskriminacije, zagotoviti enakost spolov
  in podpreti
  zaposlovanje mladih. Zagotoviti bi bilo treba dostop in priložnosti za vse ter
  zmanjšati
  revščino in socialno izključenost, tudi med otroki in Romi, zlasti z zagotavljanjem učinkovitega delovanja trgov dela ter ustreznih in vključujočih sistemov socialne zaščite (32), pa tudi z odpravo ovir za udeležbo v vključujočem in v prihodnost usmerjenem izobraževanju, usposabljanju in na trgu dela, med drugim z naložbami v vzgojo in varstvo predšolskih otrok ter digitalne in zelene spretnosti.
  Še zlasti pomemben je
  pravočasen in enak dostop do
  cenovno dostopne
  dolgotrajne oskrbe in zdravstvenih storitev, vključno s 
  preventivnimi ukrepi
  in
  spodbujanjem
  zdravja, tudi v luči pandemije COVID-19
  , ki je izbruhnila leta 2020,
  in
  glede
  na
  staranje družbe
  . Še bolj bi bilo treba izkoristiti potencial invalidov, da prispevajo h gospodarski rasti in socialnemu razvoju. Na delovnih mestih po vsej Uniji se pojavljajo novi ekonomski in poslovni modeli, spreminjajo pa se tudi delovna razmerja. Države članice bi morale
  zagotoviti
  , da
  se
  z 
  delovnimi razmerji
  , ki izvirajo iz novih oblik dela,
  evropski socialni model ohrani
  in
  še okrepi
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Odpraviti
  bi bilo treba vse oblike diskriminacije, zagotoviti enakost spolov
  in podpreti
  zaposlovanje mladih. Zagotoviti bi bilo treba dostop in priložnosti za vse ter
  zmanjšati
  revščino in socialno izključenost, tudi med otroki in Romi, zlasti z zagotavljanjem učinkovitega delovanja trgov dela ter ustreznih in vključujočih sistemov socialne zaščite (32), pa tudi z odpravo ovir za udeležbo v vključujočem in v prihodnost usmerjenem izobraževanju, usposabljanju in na trgu dela, med drugim z naložbami v vzgojo in varstvo predšolskih otrok ter digitalne in zelene spretnosti.
  Še zlasti pomemben je
  pravočasen in enak dostop do
  cenovno dostopne
  dolgotrajne oskrbe in zdravstvenih storitev, vključno s 
  preventivnimi ukrepi
  in
  spodbujanjem
  zdravja, tudi v luči pandemije COVID-19
  , ki je izbruhnila leta 2020,
  in
  glede
  na
  staranje družbe
  . Še bolj bi bilo treba izkoristiti potencial invalidov, da prispevajo h gospodarski rasti in socialnemu razvoju. Na delovnih mestih po vsej Uniji se pojavljajo novi ekonomski in poslovni modeli, spreminjajo pa se tudi delovna razmerja. Države članice bi morale
  zagotoviti
  , da
  se
  z 
  delovnimi razmerji
  , ki izvirajo iz novih oblik dela,
  evropski socialni model ohrani
  in
  še okrepi
  .

| (11) | Izkoreniniti
  bi bilo treba vse oblike diskriminacije, zagotoviti enakost spolov
  ter dejavno spodbuditi
  zaposlovanje mladih
  , predvsem iz prikrajšanih okolij
  . Zagotoviti bi bilo treba
  enak
  dostop in priložnosti za vse ter
  odpraviti
  revščino in socialno izključenost, tudi med otroki
  , starejšimi, invalidi
  in Romi, zlasti z zagotavljanjem učinkovitega delovanja trgov dela ter ustreznih in vključujočih sistemov socialne zaščite (32), pa tudi z odpravo ovir za udeležbo v vključujočem in v prihodnost usmerjenem izobraževanju, usposabljanju
  , vseživljenjskem učenju, poklicnem in strokovnem izobraževanju in usposabljanju
  in na trgu dela, med drugim z naložbami v vzgojo in varstvo predšolskih otrok ter digitalne in zelene spretnosti.
  Predvsem je potreben
  pravočasen
  , univerzalen, učinkovit
  in enak dostop do dolgotrajne oskrbe in zdravstvenih storitev
  v skladu z resolucijo Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 o skupnih evropskih ukrepih na področju oskrbe
  , vključno s 
  preprečevanjem, tudi za duševno zdravje na delovnem mestu, v skladu z resolucijo Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 o duševnem zdravju v digitalnem svetu dela
  in
  spodbujanju
  zdravja, tudi v luči pandemije COVID-19
  in glede na staranje družbe. Zagotavljanje zdravja in varnosti pri delu ter dobro usklajenost poklicnega
  in
  zasebnega življenja
  na
  vsej poklicni poti je osnovni pogoj za dostojno poklicno življenje ter dejavno in zdravo staranje
  . Še bolj bi bilo treba izkoristiti potencial invalidov, da prispevajo h gospodarski rasti in socialnemu razvoju
  , med drugim z razumno prilagoditvijo delovnih mest, v skladu z Direktivo Sveta 2000/78/ES

   (32a)

  in Konvencijo o pravicah


  invalidov
  . Na delovnih mestih po vsej Uniji se pojavljajo novi ekonomski in poslovni modeli, spreminjajo pa se tudi delovna razmerja. Države članice bi morale
  dodatno okrepiti evropski socialni model
  ,
  tako
  da
  bi zagotovile, da bodo imeli vsi delavci enake pravice, dostojne delovne pogoje in zaposlitvene pogoje ter dostojne plače. Vsakdo ima pravico do poštenih, pravičnih, zdravih in varnih delovnih pogojev ter ustrezne zaščite v digitalnem okolju in na dejanskem delovnem mestu, ne glede na svoj zaposlitveni status, ureditve dela, trajanje delovnega razmerja ali velikost delodajalca. Poleg tega bi morale države članice odpraviti izkoriščanje delavcev in vse oblike prekarnih zaposlitev, vključno
  z 
  navidezno samozaposlitvijo, neprijavljenim delom, zlorabo atipičnih pogodb in prepovedati pogodbe brez zagotovljene minimalne delovne obveznosti in zagotoviti, da so delovna razmerja
  , ki izvirajo iz novih oblik dela,
  v skladu s pravom Unije
  in
  nacionalnim pravom. Države članice bi se morale s sivo ekonomijo spopasti tudi s prehodom neformalnih delavcev v formalno gospodarstvo. Spodbujati bi bilo treba podjetništvo ter omogočati poklicno mobilnost, tudi s prenosljivostjo pravic socialne varnosti in uvedbo učinkovitih digitalnih rešitev
  . |
| --- | --- |

(11)

Izkoreniniti
  bi bilo treba vse oblike diskriminacije, zagotoviti enakost spolov
  ter dejavno spodbuditi
  zaposlovanje mladih
  , predvsem iz prikrajšanih okolij
  . Zagotoviti bi bilo treba
  enak
  dostop in priložnosti za vse ter
  odpraviti
  revščino in socialno izključenost, tudi med otroki
  , starejšimi, invalidi
  in Romi, zlasti z zagotavljanjem učinkovitega delovanja trgov dela ter ustreznih in vključujočih sistemov socialne zaščite (32), pa tudi z odpravo ovir za udeležbo v vključujočem in v prihodnost usmerjenem izobraževanju, usposabljanju
  , vseživljenjskem učenju, poklicnem in strokovnem izobraževanju in usposabljanju
  in na trgu dela, med drugim z naložbami v vzgojo in varstvo predšolskih otrok ter digitalne in zelene spretnosti.
  Predvsem je potreben
  pravočasen
  , univerzalen, učinkovit
  in enak dostop do dolgotrajne oskrbe in zdravstvenih storitev
  v skladu z resolucijo Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 o skupnih evropskih ukrepih na področju oskrbe
  , vključno s 
  preprečevanjem, tudi za duševno zdravje na delovnem mestu, v skladu z resolucijo Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022 o duševnem zdravju v digitalnem svetu dela
  in
  spodbujanju
  zdravja, tudi v luči pandemije COVID-19
  in glede na staranje družbe. Zagotavljanje zdravja in varnosti pri delu ter dobro usklajenost poklicnega
  in
  zasebnega življenja
  na
  vsej poklicni poti je osnovni pogoj za dostojno poklicno življenje ter dejavno in zdravo staranje
  . Še bolj bi bilo treba izkoristiti potencial invalidov, da prispevajo h gospodarski rasti in socialnemu razvoju
  , med drugim z razumno prilagoditvijo delovnih mest, v skladu z Direktivo Sveta 2000/78/ES

   (32a)

  in Konvencijo o pravicah


  invalidov
  . Na delovnih mestih po vsej Uniji se pojavljajo novi ekonomski in poslovni modeli, spreminjajo pa se tudi delovna razmerja. Države članice bi morale
  dodatno okrepiti evropski socialni model
  ,
  tako
  da
  bi zagotovile, da bodo imeli vsi delavci enake pravice, dostojne delovne pogoje in zaposlitvene pogoje ter dostojne plače. Vsakdo ima pravico do poštenih, pravičnih, zdravih in varnih delovnih pogojev ter ustrezne zaščite v digitalnem okolju in na dejanskem delovnem mestu, ne glede na svoj zaposlitveni status, ureditve dela, trajanje delovnega razmerja ali velikost delodajalca. Poleg tega bi morale države članice odpraviti izkoriščanje delavcev in vse oblike prekarnih zaposlitev, vključno
  z 
  navidezno samozaposlitvijo, neprijavljenim delom, zlorabo atipičnih pogodb in prepovedati pogodbe brez zagotovljene minimalne delovne obveznosti in zagotoviti, da so delovna razmerja
  , ki izvirajo iz novih oblik dela,
  v skladu s pravom Unije
  in
  nacionalnim pravom. Države članice bi se morale s sivo ekonomijo spopasti tudi s prehodom neformalnih delavcev v formalno gospodarstvo. Spodbujati bi bilo treba podjetništvo ter omogočati poklicno mobilnost, tudi s prenosljivostjo pravic socialne varnosti in uvedbo učinkovitih digitalnih rešitev
  .

Sprememba 17

Predlog sklepa

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Integrirane smernice bi morale biti podlaga za priporočila za posamezne države, ki jih Svet lahko naslovi na države članice. Države članice morajo v celoti izkoristiti svoje vire REACT-EU, vzpostavljene z Uredbo (EU) 2020/2221 (33), ki krepi sklade kohezijske politike za obdobje 2014–2020 in Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) do leta 2023,
  to financiranje pa
  je
  bilo
  zaradi trenutne ukrajinske krize še dodatno
  okrepljeno
  z uredbo o kohezijskem ukrepu za begunce v Evropi (CARE) (34) in dodatno spremembo uredbe o skupnih določbah (35) glede večjega predfinanciranja za REACT-EU in
  novega stroška
  na enoto, da bi se pripomoglo k hitrejšemu vključevanju ljudi, ki zapuščajo Ukrajino, v EU (36). Poleg tega bi morale države članice v programskem obdobju 2021–2027 v celoti izkoristiti Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 (37), Evropski sklad za regionalni razvoj, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1058 (38), mehanizem za okrevanje in odpornost, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/241 (39), in druge sklade Unije, vključno s Skladom za pravični prehod, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/1056 (40), ter programom InvestEU, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/523 (41), da bi spodbudile zaposlovanje, socialne naložbe,
  socialno vključevanje in dostopnost
  , možnosti za izpopolnjevanje in preusposabljanje delovne sile, vseživljenjsko učenje ter visokokakovostno izobraževanje in usposabljanje za vse,
  vključno
  z digitalno pismenostjo in spretnostmi. Države članice morajo prav tako v celoti izkoristiti Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/691 (42), in tako podpreti delavce, ki so postali presežni zaradi velikih prestrukturiranj, povezanih na primer s pandemijo COVID-19, socialno-ekonomske preobrazbe, ki je posledica globalnih trendov, ter
  tehnoloških
  in
  okoljskih sprememb
  . Čeprav so integrirane smernice naslovljene na države članice in Unijo, bi se morale izvajati v partnerstvu z vsemi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi ter
  tesnem sodelovanju s parlamenti
  ,
  socialnimi partnerji
  in
  predstavniki
  civilne družbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Integrirane smernice bi morale biti podlaga za priporočila za posamezne države, ki jih Svet lahko naslovi na države članice. Države članice morajo v celoti izkoristiti svoje vire REACT-EU, vzpostavljene z Uredbo (EU) 2020/2221 (33), ki krepi sklade kohezijske politike za obdobje 2014–2020 in Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) do leta 2023,
  to financiranje pa
  je
  bilo
  zaradi trenutne ukrajinske krize še dodatno
  okrepljeno
  z uredbo o kohezijskem ukrepu za begunce v Evropi (CARE) (34) in dodatno spremembo uredbe o skupnih določbah (35) glede večjega predfinanciranja za REACT-EU in
  novega stroška
  na enoto, da bi se pripomoglo k hitrejšemu vključevanju ljudi, ki zapuščajo Ukrajino, v EU (36). Poleg tega bi morale države članice v programskem obdobju 2021–2027 v celoti izkoristiti Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 (37), Evropski sklad za regionalni razvoj, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1058 (38), mehanizem za okrevanje in odpornost, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/241 (39), in druge sklade Unije, vključno s Skladom za pravični prehod, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/1056 (40), ter programom InvestEU, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/523 (41), da bi spodbudile zaposlovanje, socialne naložbe,
  socialno vključevanje in dostopnost
  , možnosti za izpopolnjevanje in preusposabljanje delovne sile, vseživljenjsko učenje ter visokokakovostno izobraževanje in usposabljanje za vse,
  vključno
  z digitalno pismenostjo in spretnostmi. Države članice morajo prav tako v celoti izkoristiti Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/691 (42), in tako podpreti delavce, ki so postali presežni zaradi velikih prestrukturiranj, povezanih na primer s pandemijo COVID-19, socialno-ekonomske preobrazbe, ki je posledica globalnih trendov, ter
  tehnoloških
  in
  okoljskih sprememb
  . Čeprav so integrirane smernice naslovljene na države članice in Unijo, bi se morale izvajati v partnerstvu z vsemi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi ter
  tesnem sodelovanju s parlamenti
  ,
  socialnimi partnerji
  in
  predstavniki
  civilne družbe.

| (12) | Integrirane smernice bi morale biti podlaga za priporočila za posamezne države, ki jih Svet lahko naslovi na države članice. Države članice morajo v celoti izkoristiti svoje vire REACT-EU, vzpostavljene z Uredbo (EU) 2020/2221 (33), ki krepi sklade kohezijske politike za obdobje 2014–2020 in Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) do leta 2023,
  ter
  je
  bila
  zaradi trenutne ukrajinske krize še dodatno
  okrepljena
  z uredbo o kohezijskem ukrepu za begunce v Evropi (CARE) (34) in dodatno spremembo uredbe o skupnih določbah (35) glede večjega predfinanciranja za REACT-EU in
  novim stroškom
  na enoto, da bi se pripomoglo k hitrejšemu vključevanju ljudi, ki zapuščajo Ukrajino, v EU (36). Poleg tega bi morale države članice v programskem obdobju 2021–2027 v celoti izkoristiti Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 (37), Evropski sklad za regionalni razvoj, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1058 (38), mehanizem za okrevanje in odpornost, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/241 (39), in druge sklade Unije, vključno s Skladom za pravični prehod, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/1056 (40), ter programom InvestEU, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/523 (41), da bi spodbudile
  trajnostnost in kakovostno
  zaposlovanje
  in
  socialne naložbe
  za izkoreninjenje revščine
  ,
  diskriminacije in socialnega izključevanja, za zagotavljanje dostopnosti
  , možnosti za izpopolnjevanje in preusposabljanje delovne sile, vseživljenjsko učenje ter visokokakovostno izobraževanje in usposabljanje za vse,
  predvsem
  z digitalno pismenostjo in spretnostmi
  , da bi jih opremili z znanjem in kvalifikacijami, potrebnimi za bolj digitalno, zeleno in krožno gospodarstvo
  . Države članice morajo prav tako v celoti izkoristiti Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/691 (42), in tako podpreti delavce, ki so postali presežni zaradi velikih prestrukturiranj, povezanih na primer s pandemijo COVID-19, socialno-ekonomske preobrazbe, ki je posledica globalnih trendov,
  nove svetovne in finančne
  ter
  gospodarske krize, ter tehnološke spremembe
  in
  okoljski izzivi
  . Čeprav so integrirane smernice naslovljene na države članice in Unijo, bi se morale izvajati
  , preučiti
  v partnerstvu z vsemi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi ter
  tesno in dejavno vključiti parlamente na ustrezni ravni
  ,
  socialne partnerje
  in
  predstavnike
  civilne družbe. |
| --- | --- |

(12)

Integrirane smernice bi morale biti podlaga za priporočila za posamezne države, ki jih Svet lahko naslovi na države članice. Države članice morajo v celoti izkoristiti svoje vire REACT-EU, vzpostavljene z Uredbo (EU) 2020/2221 (33), ki krepi sklade kohezijske politike za obdobje 2014–2020 in Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) do leta 2023,
  ter
  je
  bila
  zaradi trenutne ukrajinske krize še dodatno
  okrepljena
  z uredbo o kohezijskem ukrepu za begunce v Evropi (CARE) (34) in dodatno spremembo uredbe o skupnih določbah (35) glede večjega predfinanciranja za REACT-EU in
  novim stroškom
  na enoto, da bi se pripomoglo k hitrejšemu vključevanju ljudi, ki zapuščajo Ukrajino, v EU (36). Poleg tega bi morale države članice v programskem obdobju 2021–2027 v celoti izkoristiti Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 (37), Evropski sklad za regionalni razvoj, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1058 (38), mehanizem za okrevanje in odpornost, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/241 (39), in druge sklade Unije, vključno s Skladom za pravični prehod, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/1056 (40), ter programom InvestEU, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/523 (41), da bi spodbudile
  trajnostnost in kakovostno
  zaposlovanje
  in
  socialne naložbe
  za izkoreninjenje revščine
  ,
  diskriminacije in socialnega izključevanja, za zagotavljanje dostopnosti
  , možnosti za izpopolnjevanje in preusposabljanje delovne sile, vseživljenjsko učenje ter visokokakovostno izobraževanje in usposabljanje za vse,
  predvsem
  z digitalno pismenostjo in spretnostmi
  , da bi jih opremili z znanjem in kvalifikacijami, potrebnimi za bolj digitalno, zeleno in krožno gospodarstvo
  . Države članice morajo prav tako v celoti izkoristiti Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/691 (42), in tako podpreti delavce, ki so postali presežni zaradi velikih prestrukturiranj, povezanih na primer s pandemijo COVID-19, socialno-ekonomske preobrazbe, ki je posledica globalnih trendov,
  nove svetovne in finančne
  ter
  gospodarske krize, ter tehnološke spremembe
  in
  okoljski izzivi
  . Čeprav so integrirane smernice naslovljene na države članice in Unijo, bi se morale izvajati
  , preučiti
  v partnerstvu z vsemi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi ter
  tesno in dejavno vključiti parlamente na ustrezni ravni
  ,
  socialne partnerje
  in
  predstavnike
  civilne družbe.

Sprememba 18

Predlog sklepa

Priloga I – smernica 5 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice bi morale dejavno spodbujati
  trajnostno socialno tržno gospodarstvo ter olajševati
  in podpirati naložbe v ustvarjanje kakovostnih delovnih mest,
  tudi z izkoriščanjem potenciala
  v zvezi z digitalnim in zelenim prehodom
  , glede na
  krovni cilj EU za leto 2030 v zvezi z zaposlovanjem.
  V ta namen
  bi morale
  zmanjšati ovire, s katerimi se podjetja soočajo pri zaposlovanju, spodbujati
  odgovorno podjetništvo in resnično samozaposlovanje
  ter
  zlasti podpirati ustanavljanje in rast malih in srednjih podjetij, med drugim z dostopom do financiranja. Države članice bi morale dejavno spodbujati razvoj
  socialnega gospodarstva
  in v celoti izkoristiti
  njegov
  potencial, pospeševati socialne inovacije in socialna podjetja ter podpirati poslovne modele, ki ustvarjajo kakovostne zaposlitvene
  možnosti
  in socialne koristi na lokalni ravni, zlasti v krožnem gospodarstvu in na področjih,
  ki jih
  je
  zaradi njihove sektorske specializacije najbolj prizadel
  prehod na zeleno gospodarstvo. | Države članice bi morale dejavno spodbujati
  polno zaposlenost, temelječo na konkurenčnem, inovativnem in trajnostnem socialnem tržnem gospodarstvu,
  in podpirati naložbe v ustvarjanje kakovostnih delovnih mest
  . Države članice bi morale izvajati pametne
  ,
  ambiciozne in vključujoče politike zaposlovanja, s katerimi bi predvidele pomanjkanje delovne sile, da bi izkoristile potencial
  v zvezi z digitalnim in zelenim prehodom
  ter dosegle
  krovni cilj EU za leto 2030 v zvezi z zaposlovanjem.
  Države članice
  bi morale
  podpirati podjetja pri zaposlovanju ter spodbujati poklicno in strokovno izobraževanje in usposabljanje,
  odgovorno podjetništvo in resnično samozaposlovanje
  , tudi med ženskami, mladimi, starejšimi in drugimi prikrajšanimi skupinami.
  Zlasti
  bi morale
  podpirati ustanavljanje in rast malih in srednjih podjetij, med drugim z dostopom do financiranja
  , izgradnjo zmogljivosti in svetovanjem ter ciljno usmerjenimi ukrepi za zaposlovanje novega osebja, in obdržati obstoječe osebje
  . Države članice bi morale
  v celoti izvajati akcijski načrt za socialno gospodarstvo in Evropski zeleni dogovor ter
  dejavno spodbujati razvoj in v celoti izkoristiti potencial
  socialnega, zelenega in digitalnega gospodarstva
  , pospeševati socialne inovacije in
  utrditi
  socialna podjetja ter podpirati poslovne modele, ki ustvarjajo
  trajnostne
  kakovostne zaposlitvene
  priložnosti, zlasti za prikrajšane skupine,
  in socialne koristi na lokalni ravni, zlasti v krožnem gospodarstvu,
  ter v panogah
  in na področjih,
  kjer
  je
  potrebna večja podpora za
  prehod na zeleno
  in digitalno
  gospodarstvo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice bi morale dejavno spodbujati
  trajnostno socialno tržno gospodarstvo ter olajševati
  in podpirati naložbe v ustvarjanje kakovostnih delovnih mest,
  tudi z izkoriščanjem potenciala
  v zvezi z digitalnim in zelenim prehodom
  , glede na
  krovni cilj EU za leto 2030 v zvezi z zaposlovanjem.
  V ta namen
  bi morale
  zmanjšati ovire, s katerimi se podjetja soočajo pri zaposlovanju, spodbujati
  odgovorno podjetništvo in resnično samozaposlovanje
  ter
  zlasti podpirati ustanavljanje in rast malih in srednjih podjetij, med drugim z dostopom do financiranja. Države članice bi morale dejavno spodbujati razvoj
  socialnega gospodarstva
  in v celoti izkoristiti
  njegov
  potencial, pospeševati socialne inovacije in socialna podjetja ter podpirati poslovne modele, ki ustvarjajo kakovostne zaposlitvene
  možnosti
  in socialne koristi na lokalni ravni, zlasti v krožnem gospodarstvu in na področjih,
  ki jih
  je
  zaradi njihove sektorske specializacije najbolj prizadel
  prehod na zeleno gospodarstvo.

Države članice bi morale dejavno spodbujati
  polno zaposlenost, temelječo na konkurenčnem, inovativnem in trajnostnem socialnem tržnem gospodarstvu,
  in podpirati naložbe v ustvarjanje kakovostnih delovnih mest
  . Države članice bi morale izvajati pametne
  ,
  ambiciozne in vključujoče politike zaposlovanja, s katerimi bi predvidele pomanjkanje delovne sile, da bi izkoristile potencial
  v zvezi z digitalnim in zelenim prehodom
  ter dosegle
  krovni cilj EU za leto 2030 v zvezi z zaposlovanjem.
  Države članice
  bi morale
  podpirati podjetja pri zaposlovanju ter spodbujati poklicno in strokovno izobraževanje in usposabljanje,
  odgovorno podjetništvo in resnično samozaposlovanje
  , tudi med ženskami, mladimi, starejšimi in drugimi prikrajšanimi skupinami.
  Zlasti
  bi morale
  podpirati ustanavljanje in rast malih in srednjih podjetij, med drugim z dostopom do financiranja
  , izgradnjo zmogljivosti in svetovanjem ter ciljno usmerjenimi ukrepi za zaposlovanje novega osebja, in obdržati obstoječe osebje
  . Države članice bi morale
  v celoti izvajati akcijski načrt za socialno gospodarstvo in Evropski zeleni dogovor ter
  dejavno spodbujati razvoj in v celoti izkoristiti potencial
  socialnega, zelenega in digitalnega gospodarstva
  , pospeševati socialne inovacije in
  utrditi
  socialna podjetja ter podpirati poslovne modele, ki ustvarjajo
  trajnostne
  kakovostne zaposlitvene
  priložnosti, zlasti za prikrajšane skupine,
  in socialne koristi na lokalni ravni, zlasti v krožnem gospodarstvu,
  ter v panogah
  in na področjih,
  kjer
  je
  potrebna večja podpora za
  prehod na zeleno
  in digitalno
  gospodarstvo.

Sprememba 19

Predlog sklepa

Priloga I – smernica 5 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Po krizi zaradi COVID-19 bi morale tudi dobro zasnovane sheme skrajšanega delovnega časa in podobne ureditve olajšati in podpreti procese prestrukturiranja,
  poleg ohranjanja zaposlenosti, kadar je to ustrezno, ter s tem prispevati k modernizaciji gospodarstva
  , med drugim z razvojem povezanih spretnosti. Razmisliti bi bilo treba o dobro zasnovanih spodbudah za zaposlovanje in prehajanje ter ukrepih za izpopolnjevanje in preusposabljanje, da se podprejo ustvarjanje delovnih mest in prehajanja ter
  odpravi
  pomanjkanje delovne sile in spretnosti,
  tudi
  glede na digitalni in zeleni prehod ter posledice ruske invazije na Ukrajino. | Po krizi zaradi COVID-19 bi morale tudi dobro zasnovane sheme skrajšanega delovnega časa in podobne ureditve
  ohraniti delovna mesta, kadar je to mogoče, ter
  olajšati in podpreti procese prestrukturiranja,
  saj bi delavcem tako pomagali in jih opolnomočili pri prehodu na trajnostno gospodarstvo
  , med drugim z razvojem povezanih spretnosti. Razmisliti bi bilo treba o dobro zasnovanih spodbudah za zaposlovanje in prehajanje
  , vseživljenjskem učenju, poklicnem in strokovnem izobraževanju in usposabljanju
  ter ukrepih za izpopolnjevanje in preusposabljanje, da se podprejo ustvarjanje delovnih mest in prehajanja ter
  obravnava in predvidi
  pomanjkanje delovne sile in spretnosti,
  da se zmanjša vrzel, ki zeva med izobraževanjem in trgom dela,
  glede na
  nujen
  digitalni in zeleni prehod, ter
  omeji
  posledice ruske invazije na Ukrajino
  in učinek višanja življenjskih stroškov v Evropi. Države članice bi morale prilagoditi svoje politike zaposlovanja in na ravni Unije usklajevati izvajanje najboljše prakse v zvezi z začasnimi ukrepi za zaščito delavcev in trgov dela v času krize, v to pa vključiti tudi socialne partnerje. Ti ukrepi bi lahko zajemali subvencije plač, dohodkovno podporo in razširitev shem nadomestil za brezposelnost, pa tudi podaljšanje plačanega bolniškega dopusta in oskrbovalskega dopusta ter ureditve dela na daljavo. Države članice bi morale podpreti preusmerjanje bistvenih gospodarskih sektorjev k večji samozadostnosti in strateški avtonomiji. Da bi olajšali pravično mobilnost delovne sile, bi bilo treba posebno pozornost nameniti zaščiti pravic in delovnih mest mobilnih delavcev, priznavanju diplom ter krepitvi programov čezmejnega izobraževanja in izmenjav. Evropski organ za delo ima pomembno vlogo pri pomoči državam članicam in Komisiji pri zagotavljanju pravičnega, enostavnega in učinkovitega izvrševanja pravil Unije o mobilnosti delovne sile in koordinaciji sistemov socialne varnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Po krizi zaradi COVID-19 bi morale tudi dobro zasnovane sheme skrajšanega delovnega časa in podobne ureditve olajšati in podpreti procese prestrukturiranja,
  poleg ohranjanja zaposlenosti, kadar je to ustrezno, ter s tem prispevati k modernizaciji gospodarstva
  , med drugim z razvojem povezanih spretnosti. Razmisliti bi bilo treba o dobro zasnovanih spodbudah za zaposlovanje in prehajanje ter ukrepih za izpopolnjevanje in preusposabljanje, da se podprejo ustvarjanje delovnih mest in prehajanja ter
  odpravi
  pomanjkanje delovne sile in spretnosti,
  tudi
  glede na digitalni in zeleni prehod ter posledice ruske invazije na Ukrajino.

Po krizi zaradi COVID-19 bi morale tudi dobro zasnovane sheme skrajšanega delovnega časa in podobne ureditve
  ohraniti delovna mesta, kadar je to mogoče, ter
  olajšati in podpreti procese prestrukturiranja,
  saj bi delavcem tako pomagali in jih opolnomočili pri prehodu na trajnostno gospodarstvo
  , med drugim z razvojem povezanih spretnosti. Razmisliti bi bilo treba o dobro zasnovanih spodbudah za zaposlovanje in prehajanje
  , vseživljenjskem učenju, poklicnem in strokovnem izobraževanju in usposabljanju
  ter ukrepih za izpopolnjevanje in preusposabljanje, da se podprejo ustvarjanje delovnih mest in prehajanja ter
  obravnava in predvidi
  pomanjkanje delovne sile in spretnosti,
  da se zmanjša vrzel, ki zeva med izobraževanjem in trgom dela,
  glede na
  nujen
  digitalni in zeleni prehod, ter
  omeji
  posledice ruske invazije na Ukrajino
  in učinek višanja življenjskih stroškov v Evropi. Države članice bi morale prilagoditi svoje politike zaposlovanja in na ravni Unije usklajevati izvajanje najboljše prakse v zvezi z začasnimi ukrepi za zaščito delavcev in trgov dela v času krize, v to pa vključiti tudi socialne partnerje. Ti ukrepi bi lahko zajemali subvencije plač, dohodkovno podporo in razširitev shem nadomestil za brezposelnost, pa tudi podaljšanje plačanega bolniškega dopusta in oskrbovalskega dopusta ter ureditve dela na daljavo. Države članice bi morale podpreti preusmerjanje bistvenih gospodarskih sektorjev k večji samozadostnosti in strateški avtonomiji. Da bi olajšali pravično mobilnost delovne sile, bi bilo treba posebno pozornost nameniti zaščiti pravic in delovnih mest mobilnih delavcev, priznavanju diplom ter krepitvi programov čezmejnega izobraževanja in izmenjav. Evropski organ za delo ima pomembno vlogo pri pomoči državam članicam in Komisiji pri zagotavljanju pravičnega, enostavnega in učinkovitega izvrševanja pravil Unije o mobilnosti delovne sile in koordinaciji sistemov socialne varnosti.

Sprememba 20

Predlog sklepa

Priloga I – smernica 5 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Obdavčitev bi
  bilo treba z dela preusmeriti na druge vire
  ,
  ki bolj podpirajo zaposlovanje in vključujočo rast ter so usklajeni s
  podnebnimi in okoljskimi cilji
  , ob upoštevanju prerazdelitvenega učinka
  davčnega sistema
  , obenem pa
  zavarovati prihodke za
  ustrezno
  socialno zaščito in odhodke, ki pospešujejo rast. | Nacionalna
  obdavčitev bi
  morala podpreti zaposlovanje in vključujočo rast v skladu s cilji politike
  ,
  zapisanimi v členu 3 PEU, cilji trajnostnega razvoja, Pariškim sporazumom ter
  podnebnimi in okoljskimi cilji
  evropskega zelenega dogovora. Pri davčnih reformah bi bilo treba upoštevati prerazdelitveni učinek
  davčnega sistema
  in
  zavarovati prihodke za
  javne naložbe, predvsem v kakovostne javne storitve,
  socialno zaščito in odhodke, ki pospešujejo
  trajnostno
  rast. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Obdavčitev bi
  bilo treba z dela preusmeriti na druge vire
  ,
  ki bolj podpirajo zaposlovanje in vključujočo rast ter so usklajeni s
  podnebnimi in okoljskimi cilji
  , ob upoštevanju prerazdelitvenega učinka
  davčnega sistema
  , obenem pa
  zavarovati prihodke za
  ustrezno
  socialno zaščito in odhodke, ki pospešujejo rast.

Nacionalna
  obdavčitev bi
  morala podpreti zaposlovanje in vključujočo rast v skladu s cilji politike
  ,
  zapisanimi v členu 3 PEU, cilji trajnostnega razvoja, Pariškim sporazumom ter
  podnebnimi in okoljskimi cilji
  evropskega zelenega dogovora. Pri davčnih reformah bi bilo treba upoštevati prerazdelitveni učinek
  davčnega sistema
  in
  zavarovati prihodke za
  javne naložbe, predvsem v kakovostne javne storitve,
  socialno zaščito in odhodke, ki pospešujejo
  trajnostno
  rast.

Sprememba 21

Predlog sklepa

Priloga I – smernica 5 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice, tudi tiste z zakonsko določenimi minimalnimi plačami, bi morale spodbujati kolektivna pogajanja pri določanju plač in zagotoviti učinkovito vključenost socialnih partnerjev na pregleden in predvidljiv način ter tako omogočiti ustrezno prilagajanje plač spremembam produktivnosti in spodbujati pravične plače za dostojen življenjski standard, pri čemer bi morale posebno pozornost nameniti skupinam z nižjimi in srednjimi dohodki, da se okrepi navzgor usmerjena socialno-ekonomska konvergenca. Mehanizmi določanja plač bi morali upoštevati socialno-ekonomske razmere, vključno z razvojem v regijah in sektorjih. Države članice in socialni partnerji bi morali ob spoštovanju nacionalnih praks in avtonomije socialnih partnerjev zagotoviti, da imajo vsi delavci pravične plače, tako da so neposredno ali posredno zaščiteni na podlagi kolektivnih pogodb ali ustreznih zakonsko določenih minimalnih plač, pri čemer se upošteva njihov učinek na konkurenčnost, ustvarjanje delovnih mest in revščino zaposlenih. | Politike, s katerimi plače omogočajo dostojen življenjski standard, tudi za prikrajšane skupine, so še naprej pomembne za boj proti revščini zaposlenih.
  Države članice, tudi tiste z zakonsko določenimi minimalnimi plačami, bi morale spodbujati kolektivna pogajanja pri določanju plač in zagotoviti učinkovito vključenost socialnih partnerjev na pregleden in predvidljiv način ter tako omogočiti ustrezno prilagajanje plač
  dolgoročnim
  spremembam produktivnosti in spodbujati pravične plače za dostojen življenjski standard
  vseh delavcev
  , pri čemer bi morale posebno pozornost nameniti skupinam z nižjimi in srednjimi dohodki
  ter njihovi kupni moči
  , da se okrepi navzgor usmerjena socialno-ekonomska konvergenca. Mehanizmi določanja plač bi morali upoštevati socialno-ekonomske razmere, vključno z razvojem v regijah in sektorjih
  , na primer z uporabo košarice blaga in storitev po realnih cenah, določenih na nacionalni ravni, ali mednarodnih ali nacionalnih referenčnih vrednosti
  . Države članice in socialni partnerji bi morali ob spoštovanju nacionalnih praks in avtonomije socialnih partnerjev
  v skladu s Pogodbama
  zagotoviti, da imajo vsi delavci pravične plače, tako da so neposredno ali posredno zaščiteni na podlagi kolektivnih pogodb ali ustreznih zakonsko določenih minimalnih plač, pri čemer se upošteva njihov učinek na konkurenčnost, ustvarjanje delovnih mest
  , enakost spolov
  in revščino zaposlenih.
  Brez poseganja v pristojnost držav članic, da določijo zakonsko določeno minimalno plačo ter dovolijo variacije in odbitke, je pomembno preprečiti široko uporabo variacij in odbitkov, saj lahko negativno vplivajo na ustreznost plač. Države članice zagotovijo, da te variacije in odbitki spoštujejo načeli nediskriminacije in sorazmernosti ter sledijo legitimnemu cilju v skladu z direktivo o ustreznih minimalnih plačah v Evropski unij

   (1a)

  i. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice, tudi tiste z zakonsko določenimi minimalnimi plačami, bi morale spodbujati kolektivna pogajanja pri določanju plač in zagotoviti učinkovito vključenost socialnih partnerjev na pregleden in predvidljiv način ter tako omogočiti ustrezno prilagajanje plač spremembam produktivnosti in spodbujati pravične plače za dostojen življenjski standard, pri čemer bi morale posebno pozornost nameniti skupinam z nižjimi in srednjimi dohodki, da se okrepi navzgor usmerjena socialno-ekonomska konvergenca. Mehanizmi določanja plač bi morali upoštevati socialno-ekonomske razmere, vključno z razvojem v regijah in sektorjih. Države članice in socialni partnerji bi morali ob spoštovanju nacionalnih praks in avtonomije socialnih partnerjev zagotoviti, da imajo vsi delavci pravične plače, tako da so neposredno ali posredno zaščiteni na podlagi kolektivnih pogodb ali ustreznih zakonsko določenih minimalnih plač, pri čemer se upošteva njihov učinek na konkurenčnost, ustvarjanje delovnih mest in revščino zaposlenih.

Politike, s katerimi plače omogočajo dostojen življenjski standard, tudi za prikrajšane skupine, so še naprej pomembne za boj proti revščini zaposlenih.
  Države članice, tudi tiste z zakonsko določenimi minimalnimi plačami, bi morale spodbujati kolektivna pogajanja pri določanju plač in zagotoviti učinkovito vključenost socialnih partnerjev na pregleden in predvidljiv način ter tako omogočiti ustrezno prilagajanje plač
  dolgoročnim
  spremembam produktivnosti in spodbujati pravične plače za dostojen življenjski standard
  vseh delavcev
  , pri čemer bi morale posebno pozornost nameniti skupinam z nižjimi in srednjimi dohodki
  ter njihovi kupni moči
  , da se okrepi navzgor usmerjena socialno-ekonomska konvergenca. Mehanizmi določanja plač bi morali upoštevati socialno-ekonomske razmere, vključno z razvojem v regijah in sektorjih
  , na primer z uporabo košarice blaga in storitev po realnih cenah, določenih na nacionalni ravni, ali mednarodnih ali nacionalnih referenčnih vrednosti
  . Države članice in socialni partnerji bi morali ob spoštovanju nacionalnih praks in avtonomije socialnih partnerjev
  v skladu s Pogodbama
  zagotoviti, da imajo vsi delavci pravične plače, tako da so neposredno ali posredno zaščiteni na podlagi kolektivnih pogodb ali ustreznih zakonsko določenih minimalnih plač, pri čemer se upošteva njihov učinek na konkurenčnost, ustvarjanje delovnih mest
  , enakost spolov
  in revščino zaposlenih.
  Brez poseganja v pristojnost držav članic, da določijo zakonsko določeno minimalno plačo ter dovolijo variacije in odbitke, je pomembno preprečiti široko uporabo variacij in odbitkov, saj lahko negativno vplivajo na ustreznost plač. Države članice zagotovijo, da te variacije in odbitki spoštujejo načeli nediskriminacije in sorazmernosti ter sledijo legitimnemu cilju v skladu z direktivo o ustreznih minimalnih plačah v Evropski unij

   (1a)

  i.

Sprememba 22

Predlog sklepa

Priloga I – smernica 5 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Prejemniki sredstev Unije spoštujejo veljavno zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo o socialnih in delavskih pravicah ter obdavčitvi. Države članice bi morale poskrbeti, da bo javnofinančna pomoč, zagotovljena podjetjem za boj proti ekonomskim posledicam pandemije in ruske invazije na Ukrajino, pogojena s tem, da se finančna sredstva porabijo v korist zaposlenih in da podjetja, dokler prejemajo to pomoč, ne izplačujejo bonusov upravi, ne izplačujejo dividend in ne ponujajo odkupa delnic; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Prejemniki sredstev Unije spoštujejo veljavno zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo o socialnih in delavskih pravicah ter obdavčitvi. Države članice bi morale poskrbeti, da bo javnofinančna pomoč, zagotovljena podjetjem za boj proti ekonomskim posledicam pandemije in ruske invazije na Ukrajino, pogojena s tem, da se finančna sredstva porabijo v korist zaposlenih in da podjetja, dokler prejemajo to pomoč, ne izplačujejo bonusov upravi, ne izplačujejo dividend in ne ponujajo odkupa delnic;

Sprememba 23

Predlog sklepa

Priloga I – smernica 6 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V kontekstu digitalnega in zelenega prehoda, demografskih sprememb in
  vojne v Ukrajini
  bi morale države članice spodbujati trajnostnost, produktivnost, zaposljivost in
  človeški kapital
  , tako da pospešujejo vseživljenjsko pridobivanje spretnosti in kompetenc ter se odzivajo na sedanje in prihodnje potrebe trga dela, glede na krovni cilj EU za leto 2030 v zvezi s spretnostmi. Države članice bi morale prav tako prilagoditi svoje sisteme izobraževanja in usposabljanja ter
  vlagati
  vanje, da bi zagotovile visokokakovostno in vključujoče izobraževanje,
  vključno s poklicnim izobraževanjem
  in
  usposabljanjem
  ,
  ter
  dostop do digitalnega učenja in jezikovnega usposabljanja (npr. v primeru beguncev, tudi iz Ukrajine). Sodelovati bi morale s socialnimi partnerji, izvajalci izobraževanja in usposabljanja, podjetji in drugimi deležniki, da se odpravijo strukturne pomanjkljivosti sistemov izobraževanja in usposabljanja ter izboljšata njihova kakovost in ustreznost glede na potrebe trga dela,
  tudi zaradi omogočanja zelenega
  in
  digitalnega prehoda ter odprave obstoječih neskladij
  v spretnostih in
  preprečevanja
  novih pomanjkanj
  spretnosti
  , zlasti za dejavnosti, povezane z načrtom REPowerEU, kot so uvajanje energije iz obnovljivih virov
  ali
  prenova stavb. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti izzivom učiteljskega poklica, med drugim z vlaganjem v digitalne kompetence učiteljev in mentorjev. Sistemi izobraževanja in usposabljanja bi morali vsem učečim se zagotavljati ključne kompetence, vključno z osnovnimi in digitalnimi spretnostmi ter prečnimi kompetencami, saj se jih tako opremi za prilagodljivost in odpornost za celotno življenje.
  Države članice
  bi si morale prizadevati za okrepitev zagotavljanja individualnih pravic do usposabljanja ter zagotoviti njihovo prenosljivost pri prehajanju med zaposlitvami, po potrebi tudi prek individualnih učnih računov, in zanesljiv sistem ocenjevanja kakovosti usposabljanj. Države članice bi morale izkoristiti potencial mikrodokazil v podporo vseživljenjskemu učenju in zaposljivosti.
  Vsem
  bi morale
  omogočiti
  , da
  predvidijo
  potrebe trga dela in se jim bolje
  prilagodijo
  ,
  zlasti s stalnim izpopolnjevanjem in preusposabljanjem ter zagotavljanjem integriranega svetovalnega dela, da se podpre pravičen
  in
  pošten prehod za vse, okrepijo družbeni rezultati
  ,
  odpravijo pomanjkanje delovne sile in neskladja v spretnostih
  ,
  izboljša splošna odpornost gospodarstva na pretrese in olajšajo morebitne prilagoditve
  . | V kontekstu digitalnega in zelenega prehoda, demografskih sprememb in
  ruske invazije na Ukrajino ter vse višjih življenjskih stroškov
  bi morale države članice spodbujati
  socialne pravice,
  trajnostnost, produktivnost, zaposljivost in
  naložbe v delavce in ljudi
  , tako da pospešujejo vseživljenjsko pridobivanje spretnosti in kompetenc ter se odzivajo na sedanje in prihodnje potrebe trga dela, glede na krovni cilj EU za leto 2030 v zvezi s spretnostmi
  , zlasti digitalnimi spretnostmi
  . Države članice bi morale prav tako prilagoditi
  in posodobiti
  svoje sisteme izobraževanja in usposabljanja ter vanje
  vlagati
  , da bi zagotovile visokokakovostno in vključujoče izobraževanje,
  predvsem poklicno izobraževanje
  in
  usposabljanje
  ,
  podjetniško znanje, vključno s socialnim podjetništvom,
  dostop do digitalnega učenja in jezikovnega usposabljanja (npr. v primeru beguncev, tudi iz Ukrajine)
  , pa tudi formalno in priložnostno vseživljenjsko učenje
  . Sodelovati bi morale s socialnimi partnerji,
  regionalnimi in lokalnimi organi,
  izvajalci izobraževanja in usposabljanja, podjetji in drugimi deležniki, da se odpravijo strukturne
  in nastajajoče
  pomanjkljivosti sistemov izobraževanja in usposabljanja ter izboljšata njihova kakovost in ustreznost glede na potrebe trga dela,
  da se dodatno podpre
  in
  podkrepi zeleni in digitalni prehod, odpravijo obstoječa neskladja
  v 
  znanjih in
  spretnostih
  , prepreči zastaranje znanj in spretnosti
  in
  nastanek
  novih pomanjkanj, zlasti za dejavnosti, povezane z načrtom REPowerEU, kot so uvajanje energije iz obnovljivih virov
  , energijska učinkovitost in temeljita
  prenova stavb.
  Države članice bi morale obravnavati potrebe sektorjev in regij s strukturnim pomanjkanjem na trgu dela in spretnosti, med drugim zato, da bi hkrati omogočile zeleni, tehnološki in digitalni prehod. Države članice bi morale podpirati in spodbujati podjetja, da vlagajo v znanje in spretnosti svojega osebja ter ponudijo dostojne delovne in zaposlitvene pogoje, da privabijo kvalificirane delavce. Poleg tega bi morale države članice uporabiti vsa razpoložljiva sredstva ESS+ ter drugih programov in instrumentov Unije, kot je Next Generation EU, za krepitev kvalifikacij mladih in spodbujanje dualnih izobraževalnih sistemov.
  Posebno pozornost bi bilo treba nameniti izzivom učiteljskega poklica, med drugim z vlaganjem v digitalne kompetence učiteljev in mentorjev
  ter v njihovo znanje na področju podnebnih sprememb in trajnostnega razvoja
  . Sistemi izobraževanja in usposabljanja bi morali vsem učečim se zagotavljati ključne kompetence, vključno z osnovnimi in digitalnimi spretnostmi ter prečnimi
  formalnimi in neformalnimi
  kompetencami,
  kot sta komuniciranje in kritično razmišljanje,
  saj se jih tako opremi za prilagodljivost in odpornost za celotno življenje
  , učitelje pa bi morali pripraviti na to, da lahko te kompetence posredujejo svojim učencem
  .
  Da bi – v skladu s ciljem za leto 2030 glede povečanja letne udeležbe odraslih v usposabljanju na 60 % – povečali razvoj in mobilnost učencev,
  bi si morale
  države članice
  prizadevati za okrepitev zagotavljanja individualnih pravic do usposabljanja ter zagotoviti njihovo prenosljivost pri prehajanju med zaposlitvami, po potrebi tudi prek individualnih učnih računov, in zanesljiv sistem ocenjevanja kakovosti usposabljanj. Države članice bi morale izkoristiti potencial mikrodokazil v podporo vseživljenjskemu učenju in zaposljivosti.
  Hkrati
  bi morale
  zagotoviti
  , da
  se ohrani humanistični vidik izobraževanja in se spoštujejo pričakovanja posameznikov. Da bi podprli pošten in pravičen prehod za vse, ter predvideli
  potrebe trga dela in se jim bolje
  prilagodili
  ,
  je ključnega pomena, da države članice izboljšajo splošno odpornost gospodarstva. Omogočati bi morale dostojne delovne pogoje
  in
  morebitne prilagoditve s stalnim izpopolnjevanjem in preusposabljanjem
  ,
  krepitvijo sistemov in storitev socialne zaščite ter zagotavljanjem celostnega usmerjanja in svetovanja
  ,
  pa tudi aktivnih politik trga dela, tudi glede na prihodnje gospodarske pretrese
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

V kontekstu digitalnega in zelenega prehoda, demografskih sprememb in
  vojne v Ukrajini
  bi morale države članice spodbujati trajnostnost, produktivnost, zaposljivost in
  človeški kapital
  , tako da pospešujejo vseživljenjsko pridobivanje spretnosti in kompetenc ter se odzivajo na sedanje in prihodnje potrebe trga dela, glede na krovni cilj EU za leto 2030 v zvezi s spretnostmi. Države članice bi morale prav tako prilagoditi svoje sisteme izobraževanja in usposabljanja ter
  vlagati
  vanje, da bi zagotovile visokokakovostno in vključujoče izobraževanje,
  vključno s poklicnim izobraževanjem
  in
  usposabljanjem
  ,
  ter
  dostop do digitalnega učenja in jezikovnega usposabljanja (npr. v primeru beguncev, tudi iz Ukrajine). Sodelovati bi morale s socialnimi partnerji, izvajalci izobraževanja in usposabljanja, podjetji in drugimi deležniki, da se odpravijo strukturne pomanjkljivosti sistemov izobraževanja in usposabljanja ter izboljšata njihova kakovost in ustreznost glede na potrebe trga dela,
  tudi zaradi omogočanja zelenega
  in
  digitalnega prehoda ter odprave obstoječih neskladij
  v spretnostih in
  preprečevanja
  novih pomanjkanj
  spretnosti
  , zlasti za dejavnosti, povezane z načrtom REPowerEU, kot so uvajanje energije iz obnovljivih virov
  ali
  prenova stavb. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti izzivom učiteljskega poklica, med drugim z vlaganjem v digitalne kompetence učiteljev in mentorjev. Sistemi izobraževanja in usposabljanja bi morali vsem učečim se zagotavljati ključne kompetence, vključno z osnovnimi in digitalnimi spretnostmi ter prečnimi kompetencami, saj se jih tako opremi za prilagodljivost in odpornost za celotno življenje.
  Države članice
  bi si morale prizadevati za okrepitev zagotavljanja individualnih pravic do usposabljanja ter zagotoviti njihovo prenosljivost pri prehajanju med zaposlitvami, po potrebi tudi prek individualnih učnih računov, in zanesljiv sistem ocenjevanja kakovosti usposabljanj. Države članice bi morale izkoristiti potencial mikrodokazil v podporo vseživljenjskemu učenju in zaposljivosti.
  Vsem
  bi morale
  omogočiti
  , da
  predvidijo
  potrebe trga dela in se jim bolje
  prilagodijo
  ,
  zlasti s stalnim izpopolnjevanjem in preusposabljanjem ter zagotavljanjem integriranega svetovalnega dela, da se podpre pravičen
  in
  pošten prehod za vse, okrepijo družbeni rezultati
  ,
  odpravijo pomanjkanje delovne sile in neskladja v spretnostih
  ,
  izboljša splošna odpornost gospodarstva na pretrese in olajšajo morebitne prilagoditve
  .

V kontekstu digitalnega in zelenega prehoda, demografskih sprememb in
  ruske invazije na Ukrajino ter vse višjih življenjskih stroškov
  bi morale države članice spodbujati
  socialne pravice,
  trajnostnost, produktivnost, zaposljivost in
  naložbe v delavce in ljudi
  , tako da pospešujejo vseživljenjsko pridobivanje spretnosti in kompetenc ter se odzivajo na sedanje in prihodnje potrebe trga dela, glede na krovni cilj EU za leto 2030 v zvezi s spretnostmi
  , zlasti digitalnimi spretnostmi
  . Države članice bi morale prav tako prilagoditi
  in posodobiti
  svoje sisteme izobraževanja in usposabljanja ter vanje
  vlagati
  , da bi zagotovile visokokakovostno in vključujoče izobraževanje,
  predvsem poklicno izobraževanje
  in
  usposabljanje
  ,
  podjetniško znanje, vključno s socialnim podjetništvom,
  dostop do digitalnega učenja in jezikovnega usposabljanja (npr. v primeru beguncev, tudi iz Ukrajine)
  , pa tudi formalno in priložnostno vseživljenjsko učenje
  . Sodelovati bi morale s socialnimi partnerji,
  regionalnimi in lokalnimi organi,
  izvajalci izobraževanja in usposabljanja, podjetji in drugimi deležniki, da se odpravijo strukturne
  in nastajajoče
  pomanjkljivosti sistemov izobraževanja in usposabljanja ter izboljšata njihova kakovost in ustreznost glede na potrebe trga dela,
  da se dodatno podpre
  in
  podkrepi zeleni in digitalni prehod, odpravijo obstoječa neskladja
  v 
  znanjih in
  spretnostih
  , prepreči zastaranje znanj in spretnosti
  in
  nastanek
  novih pomanjkanj, zlasti za dejavnosti, povezane z načrtom REPowerEU, kot so uvajanje energije iz obnovljivih virov
  , energijska učinkovitost in temeljita
  prenova stavb.
  Države članice bi morale obravnavati potrebe sektorjev in regij s strukturnim pomanjkanjem na trgu dela in spretnosti, med drugim zato, da bi hkrati omogočile zeleni, tehnološki in digitalni prehod. Države članice bi morale podpirati in spodbujati podjetja, da vlagajo v znanje in spretnosti svojega osebja ter ponudijo dostojne delovne in zaposlitvene pogoje, da privabijo kvalificirane delavce. Poleg tega bi morale države članice uporabiti vsa razpoložljiva sredstva ESS+ ter drugih programov in instrumentov Unije, kot je Next Generation EU, za krepitev kvalifikacij mladih in spodbujanje dualnih izobraževalnih sistemov.
  Posebno pozornost bi bilo treba nameniti izzivom učiteljskega poklica, med drugim z vlaganjem v digitalne kompetence učiteljev in mentorjev
  ter v njihovo znanje na področju podnebnih sprememb in trajnostnega razvoja
  . Sistemi izobraževanja in usposabljanja bi morali vsem učečim se zagotavljati ključne kompetence, vključno z osnovnimi in digitalnimi spretnostmi ter prečnimi
  formalnimi in neformalnimi
  kompetencami,
  kot sta komuniciranje in kritično razmišljanje,
  saj se jih tako opremi za prilagodljivost in odpornost za celotno življenje
  , učitelje pa bi morali pripraviti na to, da lahko te kompetence posredujejo svojim učencem
  .
  Da bi – v skladu s ciljem za leto 2030 glede povečanja letne udeležbe odraslih v usposabljanju na 60 % – povečali razvoj in mobilnost učencev,
  bi si morale
  države članice
  prizadevati za okrepitev zagotavljanja individualnih pravic do usposabljanja ter zagotoviti njihovo prenosljivost pri prehajanju med zaposlitvami, po potrebi tudi prek individualnih učnih računov, in zanesljiv sistem ocenjevanja kakovosti usposabljanj. Države članice bi morale izkoristiti potencial mikrodokazil v podporo vseživljenjskemu učenju in zaposljivosti.
  Hkrati
  bi morale
  zagotoviti
  , da
  se ohrani humanistični vidik izobraževanja in se spoštujejo pričakovanja posameznikov. Da bi podprli pošten in pravičen prehod za vse, ter predvideli
  potrebe trga dela in se jim bolje
  prilagodili
  ,
  je ključnega pomena, da države članice izboljšajo splošno odpornost gospodarstva. Omogočati bi morale dostojne delovne pogoje
  in
  morebitne prilagoditve s stalnim izpopolnjevanjem in preusposabljanjem
  ,
  krepitvijo sistemov in storitev socialne zaščite ter zagotavljanjem celostnega usmerjanja in svetovanja
  ,
  pa tudi aktivnih politik trga dela, tudi glede na prihodnje gospodarske pretrese
  .

Sprememba 24

Predlog sklepa

Priloga I – smernica 6 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice bi morale spodbujati enake možnosti za vse z odpravo neenakosti v sistemih izobraževanja in usposabljanja. Zlasti bi bilo treba otrokom zagotoviti dostop do kakovostne vzgoje in varstva predšolskih otrok v skladu z evropskim jamstvom za otroke. Države članice bi morale na splošno zvišati ravni izobrazbe, zmanjšati število mladih, ki zgodaj opustijo izobraževanje in usposabljanje, podpirati dostop otrok iz
  oddaljenih območij
  do izobraževanja, povečati privlačnost poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter dostop do terciarnega izobraževanja in delež ljudi s terciarno izobrazbo, mladim olajšati prehod iz izobraževanja v zaposlitev s 
  kakovostnimi
  pripravništvi in vajeništvi ter povečati udejstvovanje odraslih v nenehnem učenju, predvsem tistih iz prikrajšanih okolij in najmanj usposobljenih. Ob upoštevanju novih zahtev digitalnih, zelenih in starajočih se družb bi države članice morale okrepiti učenje na delovnem mestu v svojih sistemih poklicnega izobraževanja in usposabljanja, tudi s kakovostnim in učinkovitim vajeništvom, ter povečati število diplomantov, zlasti žensk, s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike tako na ravni poklicnega izobraževanja in usposabljanja kot v terciarnem izobraževanju. Države članice bi morale poleg tega povečati ustreznost terciarnega izobraževanja in po potrebi raziskav za trg dela, izboljšati spremljanje spretnosti in napovedovanje potreb po spretnostih, povečati
  preglednost
  spretnosti
  in omogočiti primerljivost
  kvalifikacij, vključno s tistimi, ki so bile pridobljene v tujini, ter zagotoviti več priložnosti za priznavanje in vrednotenje spretnosti in kompetenc, pridobljenih zunaj formalnega izobraževanja in usposabljanja. Nadgraditi in povečati bi morale ponudbo
  prožnega
  nadaljnjega poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter udeležbo v njem. Države članice bi
  prav tako morale
  podpirati nizko usposobljene odrasle
  , da bi ti ostali
  ali
  postali
  dolgoročno
  zaposljivi
  , tako da
  poskrbijo za
  boljši dostop do kakovostnih učnih možnosti in
  za to, da se te
  možnosti
  tudi izkoristijo
  , in sicer z izvajanjem priporočila o „poteh izpopolnjevanja“, kar vključuje oceno spretnosti, ponudbo izobraževanja in usposabljanja, ki je usklajena s priložnostmi na trgu dela,
  ter vrednotenje
  in
  priznavanje pridobljenih spretnosti
  . | Države članice bi morale spodbujati enake možnosti za vse z odpravo neenakosti v sistemih izobraževanja in usposabljanja. Zlasti bi bilo treba otrokom zagotoviti
  enak
  dostop do kakovostne vzgoje in varstva predšolskih otrok v skladu z evropskim jamstvom za otroke
  in barcelonskima ciljema
  . Države članice bi morale na splošno zvišati ravni izobrazbe, zmanjšati število mladih, ki zgodaj opustijo izobraževanje in usposabljanje, podpirati dostop otrok iz
  prikrajšanih skupin in regij
  do izobraževanja, povečati privlačnost poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter
  spodbujati
  dostop do terciarnega izobraževanja in delež ljudi s terciarno izobrazbo, mladim olajšati prehod iz izobraževanja v zaposlitev s 
  plačanimi in vključujočimi
  pripravništvi in vajeništvi ter povečati udejstvovanje odraslih v nenehnem učenju, predvsem tistih iz prikrajšanih okolij in najmanj usposobljenih. Ob upoštevanju novih zahtev digitalnih, zelenih in starajočih se družb bi države članice morale okrepiti učenje na delovnem mestu v svojih sistemih poklicnega izobraževanja in usposabljanja, tudi s 
  plačanim, vključujočim
  kakovostnim in učinkovitim vajeništvom, ter
  zagotoviti stalne naložbe v vseživljenjsko učenje,
  povečati število diplomantov, zlasti žensk, s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike tako na ravni poklicnega izobraževanja in usposabljanja kot v terciarnem izobraževanju. Države članice bi morale poleg tega povečati ustreznost terciarnega izobraževanja in po potrebi raziskav za trg dela,
  krepiti dualno usposabljanje,
  izboljšati spremljanje spretnosti in napovedovanje potreb po spretnostih, povečati
  prepoznavnost
  spretnosti
  ter poenostaviti primerjanje in priznavanje
  kvalifikacij, vključno s tistimi, ki so bile pridobljene v tujini, ter zagotoviti več priložnosti za priznavanje in vrednotenje spretnosti in kompetenc, pridobljenih zunaj formalnega izobraževanja in usposabljanja
  , tudi za državljane tretjih držav
  . Nadgraditi in povečati bi morale
  neprekinjeno
  ponudbo
  prožnejšega in vključujočega
  nadaljnjega poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter udeležbo v njem. Države članice bi
  morale podpirati ustvarjanje delovnih mest in vlagati v sheme socialne zaščite, tudi za invalide in delavce s težavami pri izpopolnjevanju in prekvalifikaciji, ter
  podpirati nizko usposobljene odrasle
  pri dostopu do trga dela in stabilne kakovostne zaposlitve. V zvezi s tem je treba ohranjati
  ali
  razvijati njihovo
  dolgoročno
  zaposljivost
  , tako da
  se zagotovi
  boljši dostop do kakovostnih učnih možnosti in
  izkoriščanje teh
  možnosti, in sicer z izvajanjem priporočila o „poteh izpopolnjevanja“, kar vključuje oceno spretnosti, ponudbo izobraževanja in usposabljanja, ki je usklajena s priložnostmi na trgu dela
  . V skladu z ustreznimi konvencijami Mednarodne organizacije dela (MOD)
  ,
  ki delavcem omogočajo udeležbo v programih usposabljanja med delovnim časom, bi bilo treba spodbujati pravico do plačanega študijskega dopusta za poklicne namene. Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe za spodbujanje univerzalnega, dejanskega in enakega dostopa do učenja in usposabljanja na daljavo, pri čemer bi morale v celoti upoštevati potrebe invalidov, oseb, ki živijo na oddaljenih območjih, in staršev, predvsem v enostarševskih družinah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice bi morale spodbujati enake možnosti za vse z odpravo neenakosti v sistemih izobraževanja in usposabljanja. Zlasti bi bilo treba otrokom zagotoviti dostop do kakovostne vzgoje in varstva predšolskih otrok v skladu z evropskim jamstvom za otroke. Države članice bi morale na splošno zvišati ravni izobrazbe, zmanjšati število mladih, ki zgodaj opustijo izobraževanje in usposabljanje, podpirati dostop otrok iz
  oddaljenih območij
  do izobraževanja, povečati privlačnost poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter dostop do terciarnega izobraževanja in delež ljudi s terciarno izobrazbo, mladim olajšati prehod iz izobraževanja v zaposlitev s 
  kakovostnimi
  pripravništvi in vajeništvi ter povečati udejstvovanje odraslih v nenehnem učenju, predvsem tistih iz prikrajšanih okolij in najmanj usposobljenih. Ob upoštevanju novih zahtev digitalnih, zelenih in starajočih se družb bi države članice morale okrepiti učenje na delovnem mestu v svojih sistemih poklicnega izobraževanja in usposabljanja, tudi s kakovostnim in učinkovitim vajeništvom, ter povečati število diplomantov, zlasti žensk, s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike tako na ravni poklicnega izobraževanja in usposabljanja kot v terciarnem izobraževanju. Države članice bi morale poleg tega povečati ustreznost terciarnega izobraževanja in po potrebi raziskav za trg dela, izboljšati spremljanje spretnosti in napovedovanje potreb po spretnostih, povečati
  preglednost
  spretnosti
  in omogočiti primerljivost
  kvalifikacij, vključno s tistimi, ki so bile pridobljene v tujini, ter zagotoviti več priložnosti za priznavanje in vrednotenje spretnosti in kompetenc, pridobljenih zunaj formalnega izobraževanja in usposabljanja. Nadgraditi in povečati bi morale ponudbo
  prožnega
  nadaljnjega poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter udeležbo v njem. Države članice bi
  prav tako morale
  podpirati nizko usposobljene odrasle
  , da bi ti ostali
  ali
  postali
  dolgoročno
  zaposljivi
  , tako da
  poskrbijo za
  boljši dostop do kakovostnih učnih možnosti in
  za to, da se te
  možnosti
  tudi izkoristijo
  , in sicer z izvajanjem priporočila o „poteh izpopolnjevanja“, kar vključuje oceno spretnosti, ponudbo izobraževanja in usposabljanja, ki je usklajena s priložnostmi na trgu dela,
  ter vrednotenje
  in
  priznavanje pridobljenih spretnosti
  .

Države članice bi morale spodbujati enake možnosti za vse z odpravo neenakosti v sistemih izobraževanja in usposabljanja. Zlasti bi bilo treba otrokom zagotoviti
  enak
  dostop do kakovostne vzgoje in varstva predšolskih otrok v skladu z evropskim jamstvom za otroke
  in barcelonskima ciljema
  . Države članice bi morale na splošno zvišati ravni izobrazbe, zmanjšati število mladih, ki zgodaj opustijo izobraževanje in usposabljanje, podpirati dostop otrok iz
  prikrajšanih skupin in regij
  do izobraževanja, povečati privlačnost poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter
  spodbujati
  dostop do terciarnega izobraževanja in delež ljudi s terciarno izobrazbo, mladim olajšati prehod iz izobraževanja v zaposlitev s 
  plačanimi in vključujočimi
  pripravništvi in vajeništvi ter povečati udejstvovanje odraslih v nenehnem učenju, predvsem tistih iz prikrajšanih okolij in najmanj usposobljenih. Ob upoštevanju novih zahtev digitalnih, zelenih in starajočih se družb bi države članice morale okrepiti učenje na delovnem mestu v svojih sistemih poklicnega izobraževanja in usposabljanja, tudi s 
  plačanim, vključujočim
  kakovostnim in učinkovitim vajeništvom, ter
  zagotoviti stalne naložbe v vseživljenjsko učenje,
  povečati število diplomantov, zlasti žensk, s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike tako na ravni poklicnega izobraževanja in usposabljanja kot v terciarnem izobraževanju. Države članice bi morale poleg tega povečati ustreznost terciarnega izobraževanja in po potrebi raziskav za trg dela,
  krepiti dualno usposabljanje,
  izboljšati spremljanje spretnosti in napovedovanje potreb po spretnostih, povečati
  prepoznavnost
  spretnosti
  ter poenostaviti primerjanje in priznavanje
  kvalifikacij, vključno s tistimi, ki so bile pridobljene v tujini, ter zagotoviti več priložnosti za priznavanje in vrednotenje spretnosti in kompetenc, pridobljenih zunaj formalnega izobraževanja in usposabljanja
  , tudi za državljane tretjih držav
  . Nadgraditi in povečati bi morale
  neprekinjeno
  ponudbo
  prožnejšega in vključujočega
  nadaljnjega poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter udeležbo v njem. Države članice bi
  morale podpirati ustvarjanje delovnih mest in vlagati v sheme socialne zaščite, tudi za invalide in delavce s težavami pri izpopolnjevanju in prekvalifikaciji, ter
  podpirati nizko usposobljene odrasle
  pri dostopu do trga dela in stabilne kakovostne zaposlitve. V zvezi s tem je treba ohranjati
  ali
  razvijati njihovo
  dolgoročno
  zaposljivost
  , tako da
  se zagotovi
  boljši dostop do kakovostnih učnih možnosti in
  izkoriščanje teh
  možnosti, in sicer z izvajanjem priporočila o „poteh izpopolnjevanja“, kar vključuje oceno spretnosti, ponudbo izobraževanja in usposabljanja, ki je usklajena s priložnostmi na trgu dela
  . V skladu z ustreznimi konvencijami Mednarodne organizacije dela (MOD)
  ,
  ki delavcem omogočajo udeležbo v programih usposabljanja med delovnim časom, bi bilo treba spodbujati pravico do plačanega študijskega dopusta za poklicne namene. Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe za spodbujanje univerzalnega, dejanskega in enakega dostopa do učenja in usposabljanja na daljavo, pri čemer bi morale v celoti upoštevati potrebe invalidov, oseb, ki živijo na oddaljenih območjih, in staršev, predvsem v enostarševskih družinah.

Sprememba 25

Predlog sklepa

Priloga I – smernica 6 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice bi morale brezposelnim in neaktivnim osebam zagotoviti učinkovito, pravočasno, usklajeno in prilagojeno pomoč, ki temelji na podpori pri iskanju zaposlitve, usposabljanju, prekvalifikaciji in dostopu do drugih podpornih storitev, pri čemer bi morale posebno pozornost nameniti
  ranljivim
  skupinam in ljudem, ki
  sta jih še posebej prizadela zeleni
  in
  digitalni prehod
  . Da se
  znatno zmanjša in
  prepreči
  dolgotrajna in strukturna brezposelnost
  , bi bilo treba čim hitreje
  in
  najpozneje po
  18
  mesecih brezposelnosti izvajati celovite strategije, ki zajemajo poglobljene individualne ocene brezposelnih oseb. Brezposelnost mladih in vprašanje mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, bi bilo treba še naprej reševati s preprečevanjem zgodnjega opuščanja šolanja in strukturnimi izboljšavami prehoda iz šolanja v zaposlitev, med drugim s polnim izvajanjem okrepljenega jamstva za mlade, ki bi moralo tudi
  znatno
  podpreti
  kakovostne zaposlitvene možnosti za mlade
  v okrevanju po pandemiji. Poleg tega bi morale države članice v luči evropskega leta mladih 2022
  zlasti
  okrepiti prizadevanja za poudarjanje, kako zeleni in digitalni prehod prinašata novo perspektivo za prihodnost ter priložnosti za zmanjševanje negativnega učinka pandemije na mlade. | Države članice bi morale brezposelnim in neaktivnim osebam
  , ki so delovno sposobne, predvsem dolgotrajno brezposelnim,
  zagotoviti učinkovito, pravočasno, usklajeno in prilagojeno pomoč
  za izboljšanje njihovih možnosti na trgu dela
  , ki temelji na podpori pri iskanju zaposlitve, usposabljanju, prekvalifikaciji in dostopu do drugih podpornih storitev,
  tudi na področju zdravja in stanovanj,
  pri čemer bi morale posebno pozornost nameniti
  prikrajšanim
  skupinam in ljudem, ki
  potrebujejo dodatno podporo pri zelenem
  in
  digitalnem prehodu
  . Da se prepreči
  tveganje dolgotrajne brezposelnosti
  , bi bilo treba čim hitreje
  ter
  najpozneje po
  osemnajstih
  mesecih brezposelnosti
  oziroma najpozneje po osmih mesecih za novozaposlene delavce
  izvajati celovite strategije, ki zajemajo poglobljene individualne ocene brezposelnih oseb
  , pri čemer je treba posebno pozornost nameniti invalidom in drugim prikrajšanim skupinam. Države članice bi morale ob sodelovanju socialnih partnerjev olajšati prehod med zaposlitvami, pri tem pa bi imele podporo ESS+, Sklada za pravični prehod in pobud, kot je REPowerEU
  . Brezposelnost mladih
  , prekarna zaposlitev mladih
  in vprašanje mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, bi bilo treba še naprej
  prednostno
  reševati s preprečevanjem zgodnjega opuščanja šolanja
  , vključno s plačanimi vajeništvi
  in strukturnimi izboljšavami prehoda iz šolanja v zaposlitev, med drugim s polnim
  in celovitim
  izvajanjem okrepljenega jamstva za mlade
  in uporabo ustreznih sredstev, na primer iz ESS+ in mehanizma za okrevanje in odpornost
  , ki bi moralo tudi podpreti
  kakovostno zaposlovanje mladih
  v okrevanju po pandemiji. Poleg tega bi morale države članice
  pripravnikom, praktikantom in vajencem zagotoviti dostojne delovne pogoje in dostop do socialne zaščite. Države članice bi morale
  v luči evropskega leta mladih 2022
  tudi
  okrepiti prizadevanja za poudarjanje, kako zeleni in digitalni prehod prinašata novo perspektivo za prihodnost ter priložnosti za zmanjševanje negativnega učinka pandemije na mlade.
  Države članice bi morale pri pobudah na vseh področjih politike razmisliti o uvedbi mladinske klavzule, s katero bi ocenile njihov učinek na mlade. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice bi morale brezposelnim in neaktivnim osebam zagotoviti učinkovito, pravočasno, usklajeno in prilagojeno pomoč, ki temelji na podpori pri iskanju zaposlitve, usposabljanju, prekvalifikaciji in dostopu do drugih podpornih storitev, pri čemer bi morale posebno pozornost nameniti
  ranljivim
  skupinam in ljudem, ki
  sta jih še posebej prizadela zeleni
  in
  digitalni prehod
  . Da se
  znatno zmanjša in
  prepreči
  dolgotrajna in strukturna brezposelnost
  , bi bilo treba čim hitreje
  in
  najpozneje po
  18
  mesecih brezposelnosti izvajati celovite strategije, ki zajemajo poglobljene individualne ocene brezposelnih oseb. Brezposelnost mladih in vprašanje mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, bi bilo treba še naprej reševati s preprečevanjem zgodnjega opuščanja šolanja in strukturnimi izboljšavami prehoda iz šolanja v zaposlitev, med drugim s polnim izvajanjem okrepljenega jamstva za mlade, ki bi moralo tudi
  znatno
  podpreti
  kakovostne zaposlitvene možnosti za mlade
  v okrevanju po pandemiji. Poleg tega bi morale države članice v luči evropskega leta mladih 2022
  zlasti
  okrepiti prizadevanja za poudarjanje, kako zeleni in digitalni prehod prinašata novo perspektivo za prihodnost ter priložnosti za zmanjševanje negativnega učinka pandemije na mlade.

Države članice bi morale brezposelnim in neaktivnim osebam
  , ki so delovno sposobne, predvsem dolgotrajno brezposelnim,
  zagotoviti učinkovito, pravočasno, usklajeno in prilagojeno pomoč
  za izboljšanje njihovih možnosti na trgu dela
  , ki temelji na podpori pri iskanju zaposlitve, usposabljanju, prekvalifikaciji in dostopu do drugih podpornih storitev,
  tudi na področju zdravja in stanovanj,
  pri čemer bi morale posebno pozornost nameniti
  prikrajšanim
  skupinam in ljudem, ki
  potrebujejo dodatno podporo pri zelenem
  in
  digitalnem prehodu
  . Da se prepreči
  tveganje dolgotrajne brezposelnosti
  , bi bilo treba čim hitreje
  ter
  najpozneje po
  osemnajstih
  mesecih brezposelnosti
  oziroma najpozneje po osmih mesecih za novozaposlene delavce
  izvajati celovite strategije, ki zajemajo poglobljene individualne ocene brezposelnih oseb
  , pri čemer je treba posebno pozornost nameniti invalidom in drugim prikrajšanim skupinam. Države članice bi morale ob sodelovanju socialnih partnerjev olajšati prehod med zaposlitvami, pri tem pa bi imele podporo ESS+, Sklada za pravični prehod in pobud, kot je REPowerEU
  . Brezposelnost mladih
  , prekarna zaposlitev mladih
  in vprašanje mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, bi bilo treba še naprej
  prednostno
  reševati s preprečevanjem zgodnjega opuščanja šolanja
  , vključno s plačanimi vajeništvi
  in strukturnimi izboljšavami prehoda iz šolanja v zaposlitev, med drugim s polnim
  in celovitim
  izvajanjem okrepljenega jamstva za mlade
  in uporabo ustreznih sredstev, na primer iz ESS+ in mehanizma za okrevanje in odpornost
  , ki bi moralo tudi podpreti
  kakovostno zaposlovanje mladih
  v okrevanju po pandemiji. Poleg tega bi morale države članice
  pripravnikom, praktikantom in vajencem zagotoviti dostojne delovne pogoje in dostop do socialne zaščite. Države članice bi morale
  v luči evropskega leta mladih 2022
  tudi
  okrepiti prizadevanja za poudarjanje, kako zeleni in digitalni prehod prinašata novo perspektivo za prihodnost ter priložnosti za zmanjševanje negativnega učinka pandemije na mlade.
  Države članice bi morale pri pobudah na vseh področjih politike razmisliti o uvedbi mladinske klavzule, s katero bi ocenile njihov učinek na mlade.

Sprememba 26

Predlog sklepa

Priloga I – smernica 6 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice bi si morale prizadevati za odpravo ovir in odvračilnih dejavnikov za udeležbo na
  trgu dela
  ter zagotoviti spodbude
  zanjo
  , predvsem za
  osebe z nizkimi dohodki, prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu
  in najbolj oddaljene od trga dela, vključno z osebami z migrantskim ozadjem in marginaliziranimi Romi. Glede na veliko pomanjkanje delovne sile v nekaterih poklicih in sektorjih bi morale države članice prispevati h krepitvi ponudbe delovne sile, zlasti s spodbujanjem
  ustreznih
  plač in
  dostojnih
  delovnih pogojev ter učinkovitimi aktivnimi politikami trga dela. Države članice bi morale tudi podpirati delovno okolje,
  prilagojeno
  invalidom, vključno s ciljno usmerjeno finančno podporo in storitvami, ki invalidom omogočajo udeležbo na trgu dela in v družbi. | Države članice bi si morale prizadevati za odpravo ovir in odvračilnih dejavnikov za
  dostop do trga dela in
  udeležbo na
  njem
  ter zagotoviti spodbude
  zanj
  , predvsem za
  prikrajšane skupine
  in najbolj oddaljene od trga dela, vključno z 
  invalidi,
  osebami z migrantskim ozadjem in marginaliziranimi Romi. Glede na veliko pomanjkanje delovne sile v nekaterih poklicih in sektorjih bi morale države članice prispevati h krepitvi ponudbe delovne sile, zlasti s spodbujanjem
  dostojnih
  plač in delovnih pogojev ter učinkovitimi aktivnimi politikami trga dela. Države članice bi morale tudi podpirati delovno okolje,
  dostopno
  invalidom,
  in omogočiti razumno prilagoditev na delovnem mestu,
  vključno s ciljno usmerjeno finančno podporo
  , proizvodi
  in storitvami
  ter okoljem
  , ki invalidom omogočajo udeležbo na trgu dela in v družbi.
  Regulirano delo na daljavo in nove tehnologije lahko zagotovijo priložnosti, zlasti za prikrajšane skupine, dokler je vzpostavljena potrebna digitalna infrastruktura, ki je cenovno ugodna in dostopna za vse. Delo na daljavo pa delodajalcev ne bi smelo odvezovati obveznosti zagotavljanja razumnih prilagoditev na delovnem mestu in ustvarjanja vključujoče kulture na delovnem mestu za invalidne delavce. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice bi si morale prizadevati za odpravo ovir in odvračilnih dejavnikov za udeležbo na
  trgu dela
  ter zagotoviti spodbude
  zanjo
  , predvsem za
  osebe z nizkimi dohodki, prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu
  in najbolj oddaljene od trga dela, vključno z osebami z migrantskim ozadjem in marginaliziranimi Romi. Glede na veliko pomanjkanje delovne sile v nekaterih poklicih in sektorjih bi morale države članice prispevati h krepitvi ponudbe delovne sile, zlasti s spodbujanjem
  ustreznih
  plač in
  dostojnih
  delovnih pogojev ter učinkovitimi aktivnimi politikami trga dela. Države članice bi morale tudi podpirati delovno okolje,
  prilagojeno
  invalidom, vključno s ciljno usmerjeno finančno podporo in storitvami, ki invalidom omogočajo udeležbo na trgu dela in v družbi.

Države članice bi si morale prizadevati za odpravo ovir in odvračilnih dejavnikov za
  dostop do trga dela in
  udeležbo na
  njem
  ter zagotoviti spodbude
  zanj
  , predvsem za
  prikrajšane skupine
  in najbolj oddaljene od trga dela, vključno z 
  invalidi,
  osebami z migrantskim ozadjem in marginaliziranimi Romi. Glede na veliko pomanjkanje delovne sile v nekaterih poklicih in sektorjih bi morale države članice prispevati h krepitvi ponudbe delovne sile, zlasti s spodbujanjem
  dostojnih
  plač in delovnih pogojev ter učinkovitimi aktivnimi politikami trga dela. Države članice bi morale tudi podpirati delovno okolje,
  dostopno
  invalidom,
  in omogočiti razumno prilagoditev na delovnem mestu,
  vključno s ciljno usmerjeno finančno podporo
  , proizvodi
  in storitvami
  ter okoljem
  , ki invalidom omogočajo udeležbo na trgu dela in v družbi.
  Regulirano delo na daljavo in nove tehnologije lahko zagotovijo priložnosti, zlasti za prikrajšane skupine, dokler je vzpostavljena potrebna digitalna infrastruktura, ki je cenovno ugodna in dostopna za vse. Delo na daljavo pa delodajalcev ne bi smelo odvezovati obveznosti zagotavljanja razumnih prilagoditev na delovnem mestu in ustvarjanja vključujoče kulture na delovnem mestu za invalidne delavce.

Sprememba 27

Predlog sklepa

Priloga I – smernica 6 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Obravnavati
  bi bilo treba vrzel stopnje delovne aktivnosti
  in
  plačilno vrzel med spoloma. Države članice bi morale zagotoviti enakost spolov in večjo udeležbo žensk na trgu dela, med drugim z zagotavljanjem enakih možnosti in poklicnega napredovanja ter odpravo ovir za dostop do vodstvenih vlog na vseh ravneh odločanja. Zagotoviti bi bilo treba enako plačilo za enako delo ali delo enake vrednosti ter preglednost plač. Spodbujati bi bilo treba usklajevanje poklicnega, družinskega in zasebnega življenja tako žensk kot moških, predvsem
  z omogočanjem cenovno dostopnih in
  kakovostnih storitev dolgotrajne oskrbe ter vzgoje in varstva predšolskih otrok
  . Države članice bi morale staršem
  in
  drugim osebam z obveznostmi oskrbe omogočiti dostop do ustreznega dopusta iz družinskih razlogov
  in
  prožnih ureditev dela, da bi lahko usklajevali poklicno, družinsko
  in
  zasebno življenje, ter spodbujati uravnoteženo uveljavljanje teh pravic med spoloma
  . | Zapolniti
  bi bilo treba
  obstoječo
  vrzel stopnje delovne aktivnosti
  ter
  plačilno
  in pokojninsko
  vrzel med spoloma. Države članice bi morale zagotoviti enakost spolov in večjo udeležbo žensk na trgu dela, med drugim z zagotavljanjem enakih možnosti
  , izobraževanja
  in poklicnega napredovanja ter odpravo ovir za dostop do vodstvenih vlog na vseh ravneh odločanja.
  Države članice bi morale hitro začeti izvajati direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih

   (1a)

  . Države članice bi morale zagotoviti, da bodo obdobja porodniškega in starševskega dopusta ustrezno vrednotena tako glede prispevkov kot glede pokojninskih pravic, da bi ustrezno upoštevali pomen vzgajanja prihodnjih generacij, zlasti v naši starajoči se družbi.
  Zagotoviti bi bilo treba
  dejansko
  enako plačilo za enako delo ali delo enake vrednosti ter preglednost plač
  v skladu s pogodbami, na primer z uvedbo nacionalnih indeksov plačne enakosti med spoloma, pri katerem bi se upoštevala celotna raznolikost
  . Spodbujati bi bilo treba usklajevanje poklicnega, družinskega in zasebnega življenja tako žensk kot moških, predvsem
  s splošnim in dejanskim dostopom do
  kakovostnih storitev dolgotrajne oskrbe ter vzgoje in varstva predšolskih otrok
  in z enakomerno delitvijo oskrbe
  in
  gospodinjskih obveznosti.
  Države članice bi morale staršem in drugim osebam z obveznostmi oskrbe omogočiti dostop do ustreznega dopusta iz družinskih razlogov in prožnih ureditev dela, da bi lahko usklajevali poklicno, družinsko in zasebno življenje, ter spodbujati uravnoteženo uveljavljanje teh pravic med spoloma. Poleg tega bi morale zagotoviti dostop do kakovostnega strokovnega usposabljanja oskrbovalcev, priznavanje njihovih kvalifikacij in podporo delodajalcem v sektorju oskrbe, da najdejo in obdržijo kvalificirano osebje, s posebnim poudarkom na dostojnih delovnih pogojih.
  Države članice bi morale postopoma preiti na popolnoma plačan in enako dolg porodniški in očetovski dopust. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Obravnavati
  bi bilo treba vrzel stopnje delovne aktivnosti
  in
  plačilno vrzel med spoloma. Države članice bi morale zagotoviti enakost spolov in večjo udeležbo žensk na trgu dela, med drugim z zagotavljanjem enakih možnosti in poklicnega napredovanja ter odpravo ovir za dostop do vodstvenih vlog na vseh ravneh odločanja. Zagotoviti bi bilo treba enako plačilo za enako delo ali delo enake vrednosti ter preglednost plač. Spodbujati bi bilo treba usklajevanje poklicnega, družinskega in zasebnega življenja tako žensk kot moških, predvsem
  z omogočanjem cenovno dostopnih in
  kakovostnih storitev dolgotrajne oskrbe ter vzgoje in varstva predšolskih otrok
  . Države članice bi morale staršem
  in
  drugim osebam z obveznostmi oskrbe omogočiti dostop do ustreznega dopusta iz družinskih razlogov
  in
  prožnih ureditev dela, da bi lahko usklajevali poklicno, družinsko
  in
  zasebno življenje, ter spodbujati uravnoteženo uveljavljanje teh pravic med spoloma
  .

Zapolniti
  bi bilo treba
  obstoječo
  vrzel stopnje delovne aktivnosti
  ter
  plačilno
  in pokojninsko
  vrzel med spoloma. Države članice bi morale zagotoviti enakost spolov in večjo udeležbo žensk na trgu dela, med drugim z zagotavljanjem enakih možnosti
  , izobraževanja
  in poklicnega napredovanja ter odpravo ovir za dostop do vodstvenih vlog na vseh ravneh odločanja.
  Države članice bi morale hitro začeti izvajati direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih

   (1a)

  . Države članice bi morale zagotoviti, da bodo obdobja porodniškega in starševskega dopusta ustrezno vrednotena tako glede prispevkov kot glede pokojninskih pravic, da bi ustrezno upoštevali pomen vzgajanja prihodnjih generacij, zlasti v naši starajoči se družbi.
  Zagotoviti bi bilo treba
  dejansko
  enako plačilo za enako delo ali delo enake vrednosti ter preglednost plač
  v skladu s pogodbami, na primer z uvedbo nacionalnih indeksov plačne enakosti med spoloma, pri katerem bi se upoštevala celotna raznolikost
  . Spodbujati bi bilo treba usklajevanje poklicnega, družinskega in zasebnega življenja tako žensk kot moških, predvsem
  s splošnim in dejanskim dostopom do
  kakovostnih storitev dolgotrajne oskrbe ter vzgoje in varstva predšolskih otrok
  in z enakomerno delitvijo oskrbe
  in
  gospodinjskih obveznosti.
  Države članice bi morale staršem in drugim osebam z obveznostmi oskrbe omogočiti dostop do ustreznega dopusta iz družinskih razlogov in prožnih ureditev dela, da bi lahko usklajevali poklicno, družinsko in zasebno življenje, ter spodbujati uravnoteženo uveljavljanje teh pravic med spoloma. Poleg tega bi morale zagotoviti dostop do kakovostnega strokovnega usposabljanja oskrbovalcev, priznavanje njihovih kvalifikacij in podporo delodajalcem v sektorju oskrbe, da najdejo in obdržijo kvalificirano osebje, s posebnim poudarkom na dostojnih delovnih pogojih.
  Države članice bi morale postopoma preiti na popolnoma plačan in enako dolg porodniški in očetovski dopust.

Sprememba 28

Predlog sklepa

Priloga I – smernica 7 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Da bi imeli koristi od dinamične in produktivne delovne sile ter novih delovnih vzorcev in poslovnih modelov, bi morale države članice sodelovati s socialnimi partnerji v zvezi s pravičnimi, preglednimi in predvidljivimi delovnimi pogoji, pri tem pa uravnotežiti pravice in obveznosti. Zmanjšati in preprečiti bi morale segmentacijo trgov dela, se boriti proti neprijavljenemu delu in navidezni samozaposlitvi ter spodbujati prehod na zaposlitve za nedoločen čas. Predpisi o varstvu zaposlitve, delovno pravo in pristojne institucije bi morali zagotavljati
  ustrezno okolje za zaposlovanje
  in
  potrebno prožnost za delodajalce
  ,
  da se lahko hitro prilagodijo spremembam v gospodarstvu, hkrati pa varovati pravice delavcev in zagotavljati socialno zaščito, ustrezno raven varnosti ter zdravo, varno
  in
  dobro prilagojeno delovno okolje za vse delavce
  . Spodbujanje uporabe prožnih ureditev dela, kot je delo na daljavo, lahko prispeva k višjim stopnjam zaposlenosti in bolj vključujočim trgom dela v kontekstu popandemičnega okolja. Hkrati je treba zagotoviti spoštovanje pravic delavcev v zvezi z delovnim časom, delovnimi pogoji ter usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja.
  Preprečiti
  bi bilo treba delovna razmerja, ki vodijo do prekarnih delovnih pogojev, tudi v primeru platformnih delavcev, zlasti nizko usposobljenih,
  in
  z bojem proti zlorabi atipičnih pogodb. V primeru nezakonite odpovedi bi bilo treba zagotoviti dostop do učinkovitega in nepristranskega reševanja sporov ter pravico do pravnega sredstva, vključno z ustrezno odškodnino. | Da bi imeli koristi od dinamične in produktivne delovne sile ter novih delovnih vzorcev in poslovnih modelov, bi morale države članice sodelovati s socialnimi partnerji v zvezi s pravičnimi, preglednimi in predvidljivimi delovnimi pogoji, pri tem pa uravnotežiti pravice in obveznosti
  tako za delavce in delodajalce. Komisija in države članice bi morale sprejeti konkretne ukrepe za spodbujanje in krepitev kolektivnih pogajanj in socialnega dialoga v zvezi s tem
  . Zmanjšati in preprečiti bi morale segmentacijo trgov dela, se boriti proti neprijavljenemu delu in navidezni samozaposlitvi ter spodbujati prehod na zaposlitve za nedoločen čas. Predpisi o varstvu zaposlitve, delovno pravo in pristojne institucije bi morali zagotavljati
  varstvo pravic delavcev, visoko raven socialne zaščite
  in
  varno zaposlitev, vključujoče zaposlovanje
  ,
  zdravje in varnost pri delu ter dobro prilagojeno delovno okolje za vse delavce. Hkrati bi morale države članice zagotoviti primerno okolje za uspešno poslovanje podjetij
  in
  prožnost za delodajalce, da se lahko prilagodijo na spremembe
  . Spodbujanje uporabe prožnih ureditev dela,
  o katerih se dogovorijo delodajalci in delavci ali njihovi zastopniki,
  kot je delo na daljavo, lahko prispeva k višjim stopnjam zaposlenosti in bolj vključujočim trgom dela v kontekstu popandemičnega okolja
  , zlasti za starše samohranilce, invalide in osebe, ki živijo na podeželju ter v oddaljenih regijah
  . Hkrati je treba zagotoviti spoštovanje pravic delavcev v zvezi z delovnim časom, delovnimi pogoji
  , vključno z zdravjem in varnostjo pri delu, socialno zaščito
  ter usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja.
  Nujno
  bi bilo treba
  obravnavati
  delovna razmerja, ki vodijo do prekarnih delovnih pogojev
  in nepoštene konkurence
  , tudi v primeru platformnih delavcev, zlasti nizko usposobljenih, z bojem proti zlorabi atipičnih pogodb.
  Države članice bi morale poskrbeti, da imajo vsi delavci dostojne delovne pogoje, socialne pravice in dostop do ustrezne socialne zaščite. V ta namen bi morale države članice v celoti izvajati Konvencijo MOD št. 81 o inšpekciji dela in vlagati v učinkovite delovne inšpekcije, krepiti vlogo pristojnih organov in prek Evropskega organa za delo usklajevati njihova prizadevanja za boj proti čezmejnim zlorabam.
   V primeru nezakonite odpovedi bi bilo treba zagotoviti dostop do učinkovitega in nepristranskega reševanja sporov ter pravico do pravnega sredstva, vključno z ustrezno odškodnino.
  Države članice bi morale v okviru evropskih agencij in mreže javnih zavodov za zaposlovanje (JZZ) na ravni Unije opredeliti najboljšo prakso, ki temelji na dokazih, ter spodbujati primerjalno učenje in večje usklajevanje politik zaposlovanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Da bi imeli koristi od dinamične in produktivne delovne sile ter novih delovnih vzorcev in poslovnih modelov, bi morale države članice sodelovati s socialnimi partnerji v zvezi s pravičnimi, preglednimi in predvidljivimi delovnimi pogoji, pri tem pa uravnotežiti pravice in obveznosti. Zmanjšati in preprečiti bi morale segmentacijo trgov dela, se boriti proti neprijavljenemu delu in navidezni samozaposlitvi ter spodbujati prehod na zaposlitve za nedoločen čas. Predpisi o varstvu zaposlitve, delovno pravo in pristojne institucije bi morali zagotavljati
  ustrezno okolje za zaposlovanje
  in
  potrebno prožnost za delodajalce
  ,
  da se lahko hitro prilagodijo spremembam v gospodarstvu, hkrati pa varovati pravice delavcev in zagotavljati socialno zaščito, ustrezno raven varnosti ter zdravo, varno
  in
  dobro prilagojeno delovno okolje za vse delavce
  . Spodbujanje uporabe prožnih ureditev dela, kot je delo na daljavo, lahko prispeva k višjim stopnjam zaposlenosti in bolj vključujočim trgom dela v kontekstu popandemičnega okolja. Hkrati je treba zagotoviti spoštovanje pravic delavcev v zvezi z delovnim časom, delovnimi pogoji ter usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja.
  Preprečiti
  bi bilo treba delovna razmerja, ki vodijo do prekarnih delovnih pogojev, tudi v primeru platformnih delavcev, zlasti nizko usposobljenih,
  in
  z bojem proti zlorabi atipičnih pogodb. V primeru nezakonite odpovedi bi bilo treba zagotoviti dostop do učinkovitega in nepristranskega reševanja sporov ter pravico do pravnega sredstva, vključno z ustrezno odškodnino.

Da bi imeli koristi od dinamične in produktivne delovne sile ter novih delovnih vzorcev in poslovnih modelov, bi morale države članice sodelovati s socialnimi partnerji v zvezi s pravičnimi, preglednimi in predvidljivimi delovnimi pogoji, pri tem pa uravnotežiti pravice in obveznosti
  tako za delavce in delodajalce. Komisija in države članice bi morale sprejeti konkretne ukrepe za spodbujanje in krepitev kolektivnih pogajanj in socialnega dialoga v zvezi s tem
  . Zmanjšati in preprečiti bi morale segmentacijo trgov dela, se boriti proti neprijavljenemu delu in navidezni samozaposlitvi ter spodbujati prehod na zaposlitve za nedoločen čas. Predpisi o varstvu zaposlitve, delovno pravo in pristojne institucije bi morali zagotavljati
  varstvo pravic delavcev, visoko raven socialne zaščite
  in
  varno zaposlitev, vključujoče zaposlovanje
  ,
  zdravje in varnost pri delu ter dobro prilagojeno delovno okolje za vse delavce. Hkrati bi morale države članice zagotoviti primerno okolje za uspešno poslovanje podjetij
  in
  prožnost za delodajalce, da se lahko prilagodijo na spremembe
  . Spodbujanje uporabe prožnih ureditev dela,
  o katerih se dogovorijo delodajalci in delavci ali njihovi zastopniki,
  kot je delo na daljavo, lahko prispeva k višjim stopnjam zaposlenosti in bolj vključujočim trgom dela v kontekstu popandemičnega okolja
  , zlasti za starše samohranilce, invalide in osebe, ki živijo na podeželju ter v oddaljenih regijah
  . Hkrati je treba zagotoviti spoštovanje pravic delavcev v zvezi z delovnim časom, delovnimi pogoji
  , vključno z zdravjem in varnostjo pri delu, socialno zaščito
  ter usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja.
  Nujno
  bi bilo treba
  obravnavati
  delovna razmerja, ki vodijo do prekarnih delovnih pogojev
  in nepoštene konkurence
  , tudi v primeru platformnih delavcev, zlasti nizko usposobljenih, z bojem proti zlorabi atipičnih pogodb.
  Države članice bi morale poskrbeti, da imajo vsi delavci dostojne delovne pogoje, socialne pravice in dostop do ustrezne socialne zaščite. V ta namen bi morale države članice v celoti izvajati Konvencijo MOD št. 81 o inšpekciji dela in vlagati v učinkovite delovne inšpekcije, krepiti vlogo pristojnih organov in prek Evropskega organa za delo usklajevati njihova prizadevanja za boj proti čezmejnim zlorabam.
   V primeru nezakonite odpovedi bi bilo treba zagotoviti dostop do učinkovitega in nepristranskega reševanja sporov ter pravico do pravnega sredstva, vključno z ustrezno odškodnino.
  Države članice bi morale v okviru evropskih agencij in mreže javnih zavodov za zaposlovanje (JZZ) na ravni Unije opredeliti najboljšo prakso, ki temelji na dokazih, ter spodbujati primerjalno učenje in večje usklajevanje politik zaposlovanja.

Sprememba 29

Predlog sklepa

Priloga I – smernica 7 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Cilj politik bi moral biti izboljšati in podpreti udeležbo na trgu dela, usklajevanje ponudbe in povpraševanja na njem ter prehode znotraj njega, tudi v prikrajšanih regijah. Države članice bi morale učinkovito
  aktivirati tiste
  , ki lahko sodelujejo na trgu dela,
  in jim to udeležbo omogočiti
  , zlasti
  ranljive
  skupine, kot so nižje usposobljene osebe, osebe z migrantskim ozadjem, vključno z osebami s statusom začasne zaščite, in marginalizirani Romi. Države članice bi morale povečati obseg in učinkovitost aktivnih politik trga dela, tako da bi jih bolje usmerile, povečale njihov domet in obseg ter jih bolje povezale s socialnimi storitvami, usposabljanjem in dohodkovno podporo za brezposelne med iskanjem zaposlitve na podlagi njihovih pravic in odgovornosti. Države članice bi morale povečati zmogljivost javnih služb za zaposlovanje, da bi zagotavljale pravočasno in prilagojeno pomoč iskalcem zaposlitve, se odzivale na sedanje in prihodnje potrebe trga dela ter izvajale upravljanje na podlagi uspešnosti, tudi s pomočjo digitalizacije. | Cilj politik bi moral biti izboljšati in podpreti udeležbo na trgu dela, usklajevanje ponudbe in povpraševanja na njem ter prehode znotraj njega,
  zlasti zeleni in digitalni prehod,
  tudi v prikrajšanih regijah
  in območjih, vključno z oddaljenimi in podeželskimi regijami, otoki in najbolj oddaljenimi regijami
  . Države članice bi morale učinkovito
  ponuditi možnosti tistim
  , ki lahko sodelujejo na trgu dela,
  da najdejo kakovostno zaposlitev
  , zlasti
  prikrajšane
  skupine, kot so
  mladi in starejši,
  nižje usposobljene osebe,
  neformalni delavci, invalidi,
  osebe z migrantskim ozadjem, vključno z osebami s statusom začasne zaščite, in marginalizirani Romi. Države članice bi morale povečati obseg in učinkovitost aktivnih politik trga dela, tako da bi jih bolje usmerile, povečale njihov domet in obseg ter jih bolje povezale s socialnimi storitvami, usposabljanjem in
  dostojno
  dohodkovno podporo za brezposelne med iskanjem
  kakovostne
  zaposlitve na podlagi njihovih pravic in odgovornosti. Države članice bi morale povečati zmogljivost javnih služb za zaposlovanje, da bi zagotavljale pravočasno in prilagojeno pomoč iskalcem zaposlitve, se odzivale na sedanje in prihodnje potrebe trga dela
  in želje iskalcev zaposlitve
  ter izvajale upravljanje na podlagi uspešnosti, tudi s pomočjo digitalizacije.
  Države članice bi morale zagotoviti, da se bodo te storitve in podpora ponujale na spletu in zunaj njega, da bi bile dostopne vsem, tudi starejšim in invalidom, ter zagotovile, da nihče ne bo zapostavljen. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Cilj politik bi moral biti izboljšati in podpreti udeležbo na trgu dela, usklajevanje ponudbe in povpraševanja na njem ter prehode znotraj njega, tudi v prikrajšanih regijah. Države članice bi morale učinkovito
  aktivirati tiste
  , ki lahko sodelujejo na trgu dela,
  in jim to udeležbo omogočiti
  , zlasti
  ranljive
  skupine, kot so nižje usposobljene osebe, osebe z migrantskim ozadjem, vključno z osebami s statusom začasne zaščite, in marginalizirani Romi. Države članice bi morale povečati obseg in učinkovitost aktivnih politik trga dela, tako da bi jih bolje usmerile, povečale njihov domet in obseg ter jih bolje povezale s socialnimi storitvami, usposabljanjem in dohodkovno podporo za brezposelne med iskanjem zaposlitve na podlagi njihovih pravic in odgovornosti. Države članice bi morale povečati zmogljivost javnih služb za zaposlovanje, da bi zagotavljale pravočasno in prilagojeno pomoč iskalcem zaposlitve, se odzivale na sedanje in prihodnje potrebe trga dela ter izvajale upravljanje na podlagi uspešnosti, tudi s pomočjo digitalizacije.

Cilj politik bi moral biti izboljšati in podpreti udeležbo na trgu dela, usklajevanje ponudbe in povpraševanja na njem ter prehode znotraj njega,
  zlasti zeleni in digitalni prehod,
  tudi v prikrajšanih regijah
  in območjih, vključno z oddaljenimi in podeželskimi regijami, otoki in najbolj oddaljenimi regijami
  . Države članice bi morale učinkovito
  ponuditi možnosti tistim
  , ki lahko sodelujejo na trgu dela,
  da najdejo kakovostno zaposlitev
  , zlasti
  prikrajšane
  skupine, kot so
  mladi in starejši,
  nižje usposobljene osebe,
  neformalni delavci, invalidi,
  osebe z migrantskim ozadjem, vključno z osebami s statusom začasne zaščite, in marginalizirani Romi. Države članice bi morale povečati obseg in učinkovitost aktivnih politik trga dela, tako da bi jih bolje usmerile, povečale njihov domet in obseg ter jih bolje povezale s socialnimi storitvami, usposabljanjem in
  dostojno
  dohodkovno podporo za brezposelne med iskanjem
  kakovostne
  zaposlitve na podlagi njihovih pravic in odgovornosti. Države članice bi morale povečati zmogljivost javnih služb za zaposlovanje, da bi zagotavljale pravočasno in prilagojeno pomoč iskalcem zaposlitve, se odzivale na sedanje in prihodnje potrebe trga dela
  in želje iskalcev zaposlitve
  ter izvajale upravljanje na podlagi uspešnosti, tudi s pomočjo digitalizacije.
  Države članice bi morale zagotoviti, da se bodo te storitve in podpora ponujale na spletu in zunaj njega, da bi bile dostopne vsem, tudi starejšim in invalidom, ter zagotovile, da nihče ne bo zapostavljen.

Sprememba 30

Predlog sklepa

Priloga I – smernica 7 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice bi morale brezposelnim zagotavljati ustrezna denarna nadomestila za brezposelnost za razumno obdobje ter v skladu z njihovimi prispevki in nacionalnimi pravili o upravičenosti.
  Denarna
  nadomestila
  za brezposelnost
  ne
  bi smela
  odvračati od hitre ponovne zaposlitve,
  dopolnjevati pa
  bi jih morale aktivne politike trga dela. | Države članice bi morale brezposelnim zagotavljati ustrezna denarna nadomestila za brezposelnost za razumno obdobje ter v skladu z njihovimi prispevki in nacionalnimi pravili o upravičenosti.
  Takšna
  nadomestila ne
  smejo
  odvračati od hitre ponovne zaposlitve,
  kot navaja načelo 13 Stebra, zato
  bi jih morale
  dopolnjevati
  aktivne politike trga dela. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice bi morale brezposelnim zagotavljati ustrezna denarna nadomestila za brezposelnost za razumno obdobje ter v skladu z njihovimi prispevki in nacionalnimi pravili o upravičenosti.
  Denarna
  nadomestila
  za brezposelnost
  ne
  bi smela
  odvračati od hitre ponovne zaposlitve,
  dopolnjevati pa
  bi jih morale aktivne politike trga dela.

Države članice bi morale brezposelnim zagotavljati ustrezna denarna nadomestila za brezposelnost za razumno obdobje ter v skladu z njihovimi prispevki in nacionalnimi pravili o upravičenosti.
  Takšna
  nadomestila ne
  smejo
  odvračati od hitre ponovne zaposlitve,
  kot navaja načelo 13 Stebra, zato
  bi jih morale
  dopolnjevati
  aktivne politike trga dela.

Sprememba 31

Predlog sklepa

Priloga I – smernica 7 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ustrezno
  bi bilo treba podpreti mobilnost učečih se in delavcev, da
  se okrepijo njihove
  spretnosti in
  poveča njihova
  zaposljivost
  ter izkoristi celoten potencial evropskega trga dela, hkrati pa
  zagotoviti
  pravične
  pogoje za vse, ki opravljajo čezmejno dejavnost, in
  okrepiti upravno sodelovanje
  med nacionalnimi upravami v zvezi z mobilnimi delavci ob podpori Evropskega organa za delo. Mobilnost delavcev v kritičnih poklicih ter čezmejnih, sezonskih in napotenih delavcev bi bilo treba podpreti v primeru začasnega zaprtja meja
  iz javnozdravstvenih
  razlogov. | Države članice bi morale podpirati mobilnost delovne sile po vsej Uniji, da bi premagali regionalno in sektorsko pomanjkanje na trgu dela ter izkoristili celoten potenciala trga dela Unije, pri tem pa se učinkovito spoprijeli z učinkom bega možganov v nekaterih regijah. Hkrati
  bi bilo treba podpreti mobilnost učečih se in delavcev, da
  bi povečali njihovo znanje,
  spretnosti in zaposljivost
  , zlasti z nadaljnjo krepitvijo programa Erasmus+. Države članice bi morale
  zagotoviti
  pravice ter dostojne delovne in zaposlitvene
  pogoje za vse, ki opravljajo čezmejno dejavnost,
  pa tudi prenosljivost pravic socialne varnosti,
  in
  sicer z boljšim upravnim sodelovanjem
  med nacionalnimi upravami v zvezi z mobilnimi delavci ob podpori
  tudi
  Evropskega organa za delo.
  Pravično
  mobilnost delavcev v kritičnih poklicih ter čezmejnih
  (vključno z obmejnimi)
  , sezonskih in napotenih delavcev bi bilo treba podpreti
  , njihove pravice pa spoštovati tudi
  v primeru začasnega zaprtja meja
  , na primer zaradi zdravstvenih in varnostnih
  razlogov
  , razlogov davčne rezidence in usklajevanja socialne varnosti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Ustrezno
  bi bilo treba podpreti mobilnost učečih se in delavcev, da
  se okrepijo njihove
  spretnosti in
  poveča njihova
  zaposljivost
  ter izkoristi celoten potencial evropskega trga dela, hkrati pa
  zagotoviti
  pravične
  pogoje za vse, ki opravljajo čezmejno dejavnost, in
  okrepiti upravno sodelovanje
  med nacionalnimi upravami v zvezi z mobilnimi delavci ob podpori Evropskega organa za delo. Mobilnost delavcev v kritičnih poklicih ter čezmejnih, sezonskih in napotenih delavcev bi bilo treba podpreti v primeru začasnega zaprtja meja
  iz javnozdravstvenih
  razlogov.

Države članice bi morale podpirati mobilnost delovne sile po vsej Uniji, da bi premagali regionalno in sektorsko pomanjkanje na trgu dela ter izkoristili celoten potenciala trga dela Unije, pri tem pa se učinkovito spoprijeli z učinkom bega možganov v nekaterih regijah. Hkrati
  bi bilo treba podpreti mobilnost učečih se in delavcev, da
  bi povečali njihovo znanje,
  spretnosti in zaposljivost
  , zlasti z nadaljnjo krepitvijo programa Erasmus+. Države članice bi morale
  zagotoviti
  pravice ter dostojne delovne in zaposlitvene
  pogoje za vse, ki opravljajo čezmejno dejavnost,
  pa tudi prenosljivost pravic socialne varnosti,
  in
  sicer z boljšim upravnim sodelovanjem
  med nacionalnimi upravami v zvezi z mobilnimi delavci ob podpori
  tudi
  Evropskega organa za delo.
  Pravično
  mobilnost delavcev v kritičnih poklicih ter čezmejnih
  (vključno z obmejnimi)
  , sezonskih in napotenih delavcev bi bilo treba podpreti
  , njihove pravice pa spoštovati tudi
  v primeru začasnega zaprtja meja
  , na primer zaradi zdravstvenih in varnostnih
  razlogov
  , razlogov davčne rezidence in usklajevanja socialne varnosti
  .

Sprememba 32

Predlog sklepa

Priloga I – smernica 7 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Države članice bi morale sodelovati pri usklajevanju socialne varnosti za mobilne delavce, tudi samozaposlene, ki delajo v drugi državi članici. Sistemi socialne varnosti bi morali biti posodobljeni skladno z načeli trga dela Unije, da bi omogočali trajnostne nacionalne sisteme socialne varnosti, ki bi preprečili vrzeli v zaščiti in kot končni rezultat zagotovili produktivno delovno silo. V ta namen bi morale države članice prek svojih nacionalnih načrtov v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih instrumentov Unije izboljšati digitalizacijo javnih storitev, da bi povečale kakovost njihovega dela, zlasti s celovitim izvajanjem sistema za elektronsko izmenjavo informacij o socialni varnosti. Države članice bi morale okrepiti čezmejna partnerstva ter bolje spodbujati in uporabljati druga ustrezna evropska orodja, kot sta mreža evropskih služb za zaposlovanje (EURES) in mreža JZZ, za podporo mobilnim delavcem, zlasti z zagotavljanjem celovitih informacij o zaposlitvenih možnostih in socialni zaščiti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice bi morale sodelovati pri usklajevanju socialne varnosti za mobilne delavce, tudi samozaposlene, ki delajo v drugi državi članici. Sistemi socialne varnosti bi morali biti posodobljeni skladno z načeli trga dela Unije, da bi omogočali trajnostne nacionalne sisteme socialne varnosti, ki bi preprečili vrzeli v zaščiti in kot končni rezultat zagotovili produktivno delovno silo. V ta namen bi morale države članice prek svojih nacionalnih načrtov v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih instrumentov Unije izboljšati digitalizacijo javnih storitev, da bi povečale kakovost njihovega dela, zlasti s celovitim izvajanjem sistema za elektronsko izmenjavo informacij o socialni varnosti. Države članice bi morale okrepiti čezmejna partnerstva ter bolje spodbujati in uporabljati druga ustrezna evropska orodja, kot sta mreža evropskih služb za zaposlovanje (EURES) in mreža JZZ, za podporo mobilnim delavcem, zlasti z zagotavljanjem celovitih informacij o zaposlitvenih možnostih in socialni zaščiti.

Sprememba 33

Predlog sklepa

Priloga I – smernica 7 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice bi si morale tudi prizadevati za ustvarjanje ustreznih pogojev za nove oblike dela, tako da izkoristijo njihov potencial za ustvarjanje delovnih mest, hkrati pa zagotovijo njihovo skladnost z 
  obstoječimi
  socialnimi pravicami. Zato bi morale
  poskrbeti za svetovanje o pravicah
  in
  obveznostih
  , ki se uporabljajo pri atipičnih pogodbah in novih oblikah dela, kot je delo prek digitalnih platform. V zvezi s tem imajo lahko ključno vlogo socialni partnerji, ki bi jih morale države članice podpreti pri doseganju in zastopanju ljudi, ki opravljajo atipično in platformno delo. Države članice bi morale zagotoviti tudi podporo pri izvrševanju
  (na primer smernice
  ali
  posebna usposabljanja
  za delovne inšpektorate) v zvezi z izzivi, ki izhajajo iz novih oblik organizacije dela, kot so algoritemsko upravljanje, nadziranje podatkov ter stalno ali polstalno delo na daljavo. | Države članice bi si morale tudi prizadevati za ustvarjanje ustreznih pogojev za nove oblike dela, tako da izkoristijo njihov potencial za ustvarjanje delovnih mest, hkrati pa zagotovijo njihovo skladnost z 
  obstoječim delovnim pravom in
  socialnimi pravicami. Zato bi morale
  zagotoviti pravice
  in
  obveznosti
  , ki se uporabljajo pri atipičnih pogodbah in novih oblikah dela, kot je delo prek digitalnih platform
  , ter po potrebi poskrbeti za svetovanje in smernice. Države članice bi morale hkrati spodbujati prehod na oblike zaposlitve za nedoločen čas v skladu s Stebrom
  . V zvezi s tem imajo lahko ključno vlogo socialni partnerji, ki bi jih morale države članice podpreti pri doseganju in zastopanju ljudi, ki opravljajo atipično in platformno delo
  , pri čemer bi olajšali kolektivno zastopanost in ukrepe za resnično samozaposlene
  . Države članice bi morale zagotoviti tudi podporo pri izvrševanju
  , tudi z zagotavljanjem ustreznih človeških in finančnih virov, smernic
  ali
  posebnih usposabljanj
  za delovne inšpektorate v zvezi z izzivi, ki izhajajo iz novih oblik organizacije dela, kot so algoritemsko upravljanje, nadziranje podatkov ter stalno ali polstalno delo na daljavo
  , pa tudi učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kazni
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice bi si morale tudi prizadevati za ustvarjanje ustreznih pogojev za nove oblike dela, tako da izkoristijo njihov potencial za ustvarjanje delovnih mest, hkrati pa zagotovijo njihovo skladnost z 
  obstoječimi
  socialnimi pravicami. Zato bi morale
  poskrbeti za svetovanje o pravicah
  in
  obveznostih
  , ki se uporabljajo pri atipičnih pogodbah in novih oblikah dela, kot je delo prek digitalnih platform. V zvezi s tem imajo lahko ključno vlogo socialni partnerji, ki bi jih morale države članice podpreti pri doseganju in zastopanju ljudi, ki opravljajo atipično in platformno delo. Države članice bi morale zagotoviti tudi podporo pri izvrševanju
  (na primer smernice
  ali
  posebna usposabljanja
  za delovne inšpektorate) v zvezi z izzivi, ki izhajajo iz novih oblik organizacije dela, kot so algoritemsko upravljanje, nadziranje podatkov ter stalno ali polstalno delo na daljavo.

Države članice bi si morale tudi prizadevati za ustvarjanje ustreznih pogojev za nove oblike dela, tako da izkoristijo njihov potencial za ustvarjanje delovnih mest, hkrati pa zagotovijo njihovo skladnost z 
  obstoječim delovnim pravom in
  socialnimi pravicami. Zato bi morale
  zagotoviti pravice
  in
  obveznosti
  , ki se uporabljajo pri atipičnih pogodbah in novih oblikah dela, kot je delo prek digitalnih platform
  , ter po potrebi poskrbeti za svetovanje in smernice. Države članice bi morale hkrati spodbujati prehod na oblike zaposlitve za nedoločen čas v skladu s Stebrom
  . V zvezi s tem imajo lahko ključno vlogo socialni partnerji, ki bi jih morale države članice podpreti pri doseganju in zastopanju ljudi, ki opravljajo atipično in platformno delo
  , pri čemer bi olajšali kolektivno zastopanost in ukrepe za resnično samozaposlene
  . Države članice bi morale zagotoviti tudi podporo pri izvrševanju
  , tudi z zagotavljanjem ustreznih človeških in finančnih virov, smernic
  ali
  posebnih usposabljanj
  za delovne inšpektorate v zvezi z izzivi, ki izhajajo iz novih oblik organizacije dela, kot so algoritemsko upravljanje, nadziranje podatkov ter stalno ali polstalno delo na daljavo
  , pa tudi učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kazni
  .

Sprememba 34

Predlog sklepa

Priloga I – smernica 7 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Na podlagi obstoječih nacionalnih praks ter za
  učinkovitejši socialni dialog
  in
  boljše socialno-ekonomske rezultate
  , tudi v kriznih časih, kot
  je trenutna vojna v Ukrajini
  , bi morale države članice zagotoviti pravočasno in tehtno vključenost
  socialnih partnerjev
  v oblikovanje in izvajanje zaposlitvenih, socialnih, in kjer je primerno, gospodarskih
  reform
  in
  politik, vključno s podpiranjem krepitve zmogljivosti socialnih partnerjev
  . Države članice bi morale spodbujati socialni dialog in kolektivna pogajanja. Socialne partnerje bi bilo treba spodbujati k pogajanjem za kolektivne pogodbe in sklepanju takih pogodb v zadevah, ki so zanje relevantne, pri tem pa v celoti spoštovati njihovo avtonomijo in pravico do kolektivnih ukrepov. | Na podlagi obstoječih nacionalnih praks ter za
  spodbujanje in doseganje učinkovitejšega
  in
  intenzivnejšega socialnega dialoga in boljših socialno-ekonomskih rezultatov
  , tudi v kriznih časih, kot
  so ruska invazija na Ukrajino, naraščajoči življenjski stroški in vse hitrejše podnebne spremembe
  , bi morale države članice
  podpirati krepitev socialnih partnerjev na vseh ravneh ter
  zagotoviti
  njihovo
  pravočasno in tehtno vključenost v oblikovanje in izvajanje zaposlitvenih, socialnih, in kjer je primerno, gospodarskih in
  okoljskih reform in politik
  . Države članice bi morale spodbujati socialni dialog in
  širitev področja, ki ga pokrivajo
  kolektivna pogajanja. Socialne partnerje bi bilo treba spodbujati k pogajanjem za kolektivne pogodbe in sklepanju takih pogodb v zadevah, ki so zanje relevantne, pri tem pa v celoti spoštovati njihovo avtonomijo in pravico do kolektivnih ukrepov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Na podlagi obstoječih nacionalnih praks ter za
  učinkovitejši socialni dialog
  in
  boljše socialno-ekonomske rezultate
  , tudi v kriznih časih, kot
  je trenutna vojna v Ukrajini
  , bi morale države članice zagotoviti pravočasno in tehtno vključenost
  socialnih partnerjev
  v oblikovanje in izvajanje zaposlitvenih, socialnih, in kjer je primerno, gospodarskih
  reform
  in
  politik, vključno s podpiranjem krepitve zmogljivosti socialnih partnerjev
  . Države članice bi morale spodbujati socialni dialog in kolektivna pogajanja. Socialne partnerje bi bilo treba spodbujati k pogajanjem za kolektivne pogodbe in sklepanju takih pogodb v zadevah, ki so zanje relevantne, pri tem pa v celoti spoštovati njihovo avtonomijo in pravico do kolektivnih ukrepov.

Na podlagi obstoječih nacionalnih praks ter za
  spodbujanje in doseganje učinkovitejšega
  in
  intenzivnejšega socialnega dialoga in boljših socialno-ekonomskih rezultatov
  , tudi v kriznih časih, kot
  so ruska invazija na Ukrajino, naraščajoči življenjski stroški in vse hitrejše podnebne spremembe
  , bi morale države članice
  podpirati krepitev socialnih partnerjev na vseh ravneh ter
  zagotoviti
  njihovo
  pravočasno in tehtno vključenost v oblikovanje in izvajanje zaposlitvenih, socialnih, in kjer je primerno, gospodarskih in
  okoljskih reform in politik
  . Države članice bi morale spodbujati socialni dialog in
  širitev področja, ki ga pokrivajo
  kolektivna pogajanja. Socialne partnerje bi bilo treba spodbujati k pogajanjem za kolektivne pogodbe in sklepanju takih pogodb v zadevah, ki so zanje relevantne, pri tem pa v celoti spoštovati njihovo avtonomijo in pravico do kolektivnih ukrepov.

Sprememba 35

Predlog sklepa

Priloga I – smernica 7 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice bi morale po potrebi in na podlagi obstoječih nacionalnih praks upoštevati izkušnje zadevnih organizacij civilne družbe v zvezi z zaposlovanjem in
  socialnimi
  vprašanji. | Države članice bi morale po potrebi in na podlagi obstoječih nacionalnih praks upoštevati
  strokovno znanje in
  izkušnje zadevnih organizacij civilne družbe v zvezi z zaposlovanjem
  ter socialnimi
  in
  okoljskimi
  vprašanji
  , vključno s tistimi, ki zastopajo prikrajšanje skupine, ki jim ovire preprečujejo dostop do trga dela in kakovostne zaposlitve, ter tesno sodelujejo z njimi. Poleg tega bi morale države članice podpirati organizacije civilne družbe, ki zagotavljajo neprofitne socialne storitve in storitve zaposlovanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice bi morale po potrebi in na podlagi obstoječih nacionalnih praks upoštevati izkušnje zadevnih organizacij civilne družbe v zvezi z zaposlovanjem in
  socialnimi
  vprašanji.

Države članice bi morale po potrebi in na podlagi obstoječih nacionalnih praks upoštevati
  strokovno znanje in
  izkušnje zadevnih organizacij civilne družbe v zvezi z zaposlovanjem
  ter socialnimi
  in
  okoljskimi
  vprašanji
  , vključno s tistimi, ki zastopajo prikrajšanje skupine, ki jim ovire preprečujejo dostop do trga dela in kakovostne zaposlitve, ter tesno sodelujejo z njimi. Poleg tega bi morale države članice podpirati organizacije civilne družbe, ki zagotavljajo neprofitne socialne storitve in storitve zaposlovanja.

Sprememba 36

Predlog sklepa

Priloga I – smernica 7 – odstavek 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Zdravo in varno delovno mesto je ključnega pomena. Države članice bi morale podpirati in zagotoviti, da bodo delodajalci spoštovali predpise glede zdravja in varnosti ter da bodo delavce in njihove predstavnike ustrezno obveščali, izvajali ocene tveganja in preventivno ukrepali. To bi moralo vključevati zmanjšanje števila nesreč s smrtnim izidom pri delu in primerov poklicnega raka na nič, med drugim z določitvijo zavezujočih mejnih vrednosti za poklicno izpostavljenost nevarnim snovem na delovnem mestu. V zvezi s tem bi morale države članice upoštevati vpliv poklicnih psihosocialnih tveganj, poklicnih bolezni in tveganj, povezanih s podnebnimi spremembami, kot so vročinski valovi, suše ali požari v naravi, na zdravje in varnost delavcev, zlasti v gradbenem sektorju, kmetijskem sektorju in sektorju javnih storitev. Države članice bi morale obravnavati in predvideti vpliv aktualnih in prihodnjih kriz na trg dela, tudi v okviru podnebnih izrednih razmer in odprte strateške avtonomije Evrope, tako da bi podprle delavce, ki so začasno brezposelni ali delajo s skrajšanim delovnim časom, ker so bili njihovi delodajalci prisiljeni prekiniti opravljati dejavnosti ali zagotavljati storitve, pa tudi tako da bi pomagale samozaposlenim osebam in malim podjetjem, da bi lahko obdržati osebje in ohranili svoje dejavnosti ali storitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Zdravo in varno delovno mesto je ključnega pomena. Države članice bi morale podpirati in zagotoviti, da bodo delodajalci spoštovali predpise glede zdravja in varnosti ter da bodo delavce in njihove predstavnike ustrezno obveščali, izvajali ocene tveganja in preventivno ukrepali. To bi moralo vključevati zmanjšanje števila nesreč s smrtnim izidom pri delu in primerov poklicnega raka na nič, med drugim z določitvijo zavezujočih mejnih vrednosti za poklicno izpostavljenost nevarnim snovem na delovnem mestu. V zvezi s tem bi morale države članice upoštevati vpliv poklicnih psihosocialnih tveganj, poklicnih bolezni in tveganj, povezanih s podnebnimi spremembami, kot so vročinski valovi, suše ali požari v naravi, na zdravje in varnost delavcev, zlasti v gradbenem sektorju, kmetijskem sektorju in sektorju javnih storitev. Države članice bi morale obravnavati in predvideti vpliv aktualnih in prihodnjih kriz na trg dela, tudi v okviru podnebnih izrednih razmer in odprte strateške avtonomije Evrope, tako da bi podprle delavce, ki so začasno brezposelni ali delajo s skrajšanim delovnim časom, ker so bili njihovi delodajalci prisiljeni prekiniti opravljati dejavnosti ali zagotavljati storitve, pa tudi tako da bi pomagale samozaposlenim osebam in malim podjetjem, da bi lahko obdržati osebje in ohranili svoje dejavnosti ali storitve.

Sprememba 37

Predlog sklepa

Priloga I – smernica 8 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice bi morale spodbujati trge dela, ki so vključujoči in
  odprti
  za vse, tako da uvedejo učinkovite ukrepe za boj proti vsem oblikam diskriminacije in spodbujanje enakih možnosti za vse, zlasti za skupine, ki so na trgu dela premalo zastopane, ob tem pa ustrezno upoštevajo regionalno in teritorialno razsežnost. Zagotoviti bi morale enako obravnavo pri zaposlovanju, socialni zaščiti, zdravstvu in dolgotrajni oskrbi, izobraževanju ter dostopu do blaga in storitev ne glede na spol, raso ali etnično poreklo, vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost. | Države članice bi morale spodbujati
  socialne pravice in
  trge dela, ki so vključujoči in
  dostopni
  za vse, tako da uvedejo učinkovite ukrepe za boj proti vsem oblikam diskriminacije in
  stereotipov ter
  spodbujanje enakih možnosti za vse, zlasti za skupine, ki so na trgu dela premalo zastopane
  ali so prikrajšane
  , ob tem pa ustrezno upoštevajo regionalno in teritorialno razsežnost. Zagotoviti bi morale enako
  plačilo za enako ali enakovredno delo, personalizirano podporo za iskalce zaposlitve, pa tudi enako
  obravnavo
  in pravice
  pri zaposlovanju, socialni zaščiti, zdravstvu
  , oskrbi, negi
  in
  varstvu otrok,
  dolgotrajni oskrbi, izobraževanju ter dostopu do
  stanovanj,
  blaga in storitev ne glede na spol, raso ali etnično poreklo
  , socialno ozadje
  , vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice bi morale spodbujati trge dela, ki so vključujoči in
  odprti
  za vse, tako da uvedejo učinkovite ukrepe za boj proti vsem oblikam diskriminacije in spodbujanje enakih možnosti za vse, zlasti za skupine, ki so na trgu dela premalo zastopane, ob tem pa ustrezno upoštevajo regionalno in teritorialno razsežnost. Zagotoviti bi morale enako obravnavo pri zaposlovanju, socialni zaščiti, zdravstvu in dolgotrajni oskrbi, izobraževanju ter dostopu do blaga in storitev ne glede na spol, raso ali etnično poreklo, vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost.

Države članice bi morale spodbujati
  socialne pravice in
  trge dela, ki so vključujoči in
  dostopni
  za vse, tako da uvedejo učinkovite ukrepe za boj proti vsem oblikam diskriminacije in
  stereotipov ter
  spodbujanje enakih možnosti za vse, zlasti za skupine, ki so na trgu dela premalo zastopane
  ali so prikrajšane
  , ob tem pa ustrezno upoštevajo regionalno in teritorialno razsežnost. Zagotoviti bi morale enako
  plačilo za enako ali enakovredno delo, personalizirano podporo za iskalce zaposlitve, pa tudi enako
  obravnavo
  in pravice
  pri zaposlovanju, socialni zaščiti, zdravstvu
  , oskrbi, negi
  in
  varstvu otrok,
  dolgotrajni oskrbi, izobraževanju ter dostopu do
  stanovanj,
  blaga in storitev ne glede na spol, raso ali etnično poreklo
  , socialno ozadje
  , vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost.

Sprememba 38

Predlog sklepa

Priloga I – smernica 8 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice bi morale posodobiti sisteme socialne zaščite, da bi zagotovile ustrezno, uspešno, učinkovito in trajnostno socialno zaščito za vse v vseh življenjskih obdobjih ter tako povečale socialno vključenost in navzgor usmerjeno družbeno mobilnost, spodbudile udeležbo na trgu dela, podpirale socialne naložbe,
  se borile proti revščini
  in odpravljale neenakosti, tudi
  z
  oblikovanjem sistemov obdavčitve in sistemov socialnih prejemkov ter ocenjevanjem distribucijskega učinka politik. Z dopolnjevanjem splošnih pristopov s 
  selektivnimi
  se bo povečala učinkovitost
  sistemov
  socialne zaščite.
  Pri posodobitvi sistemov socialne zaščite bi si morali prizadevati tudi za izboljšanje njihove odpornosti na večplastne izzive
  . | Države članice bi morale posodobiti sisteme socialne zaščite
  in vlagati vanje
  , da bi zagotovile ustrezno, uspešno, učinkovito in trajnostno socialno zaščito za vse v vseh življenjskih obdobjih ter tako povečale socialno vključenost in navzgor usmerjeno družbeno
  konvergenco in
  mobilnost,
  podprle in
  spodbudile udeležbo na trgu dela
  in dostop do kakovostne zaposlitve
  , podpirale socialne naložbe,
  izkoreninile revščino, tudi revščino zaposlenih,
  in odpravljale neenakosti, tudi
  s postopnim
  oblikovanjem sistemov obdavčitve in sistemov socialnih prejemkov ter ocenjevanjem distribucijskega učinka politik. Z dopolnjevanjem splošnih pristopov s 
  ciljno usmerjenimi pristopi
  se bo povečala učinkovitost socialne zaščite.
  Države članice bi morale izboljšati odpornost svojih sistemov socialne zaščite na večplastne izzive in povečati njihovo vzdržnost
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice bi morale posodobiti sisteme socialne zaščite, da bi zagotovile ustrezno, uspešno, učinkovito in trajnostno socialno zaščito za vse v vseh življenjskih obdobjih ter tako povečale socialno vključenost in navzgor usmerjeno družbeno mobilnost, spodbudile udeležbo na trgu dela, podpirale socialne naložbe,
  se borile proti revščini
  in odpravljale neenakosti, tudi
  z
  oblikovanjem sistemov obdavčitve in sistemov socialnih prejemkov ter ocenjevanjem distribucijskega učinka politik. Z dopolnjevanjem splošnih pristopov s 
  selektivnimi
  se bo povečala učinkovitost
  sistemov
  socialne zaščite.
  Pri posodobitvi sistemov socialne zaščite bi si morali prizadevati tudi za izboljšanje njihove odpornosti na večplastne izzive
  .

Države članice bi morale posodobiti sisteme socialne zaščite
  in vlagati vanje
  , da bi zagotovile ustrezno, uspešno, učinkovito in trajnostno socialno zaščito za vse v vseh življenjskih obdobjih ter tako povečale socialno vključenost in navzgor usmerjeno družbeno
  konvergenco in
  mobilnost,
  podprle in
  spodbudile udeležbo na trgu dela
  in dostop do kakovostne zaposlitve
  , podpirale socialne naložbe,
  izkoreninile revščino, tudi revščino zaposlenih,
  in odpravljale neenakosti, tudi
  s postopnim
  oblikovanjem sistemov obdavčitve in sistemov socialnih prejemkov ter ocenjevanjem distribucijskega učinka politik. Z dopolnjevanjem splošnih pristopov s 
  ciljno usmerjenimi pristopi
  se bo povečala učinkovitost socialne zaščite.
  Države članice bi morale izboljšati odpornost svojih sistemov socialne zaščite na večplastne izzive in povečati njihovo vzdržnost
  .

Sprememba 39

Predlog sklepa

Priloga I – smernica 8 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice bi morale razviti in povezati tri razsežnosti aktivnega vključevanja – ustrezno dohodkovno podporo, vključujoče trge dela in dostop do kakovostnih
  podpornih
  storitev, prilagojenih individualnim potrebam. Sistemi socialne zaščite bi morali zagotavljati ustrezno denarno socialno pomoč na podlagi minimalnega dohodka za vse osebe z nezadostnimi sredstvi ter
  krepiti
  socialno vključenost s spodbujanjem aktivne udeležbe na trgu dela in v družbi, med drugim s ciljno
  usmerjenimi socialnimi storitvami
  . | Države članice bi morale razviti in povezati tri razsežnosti aktivnega vključevanja – ustrezno dohodkovno podporo, vključujoče trge dela in dostop do kakovostnih storitev, prilagojenih individualnim potrebam. Sistemi socialne zaščite bi morali zagotavljati ustrezno denarno socialno pomoč na podlagi minimalnega dohodka (1a) za vse osebe z nezadostnimi sredstvi
  da bi zagotovili dostojno življenje
  ter
  okrepili
  socialno vključenost s 
  podpiranjem in
  spodbujanjem aktivne udeležbe na trgu dela in v družbi
  ter ponovne vključitve na ta trg in v družbo
  , med drugim s ciljno
  usmerjenim zagotavljanjem in dostopom do potrebnega blaga in socialnih storitev. Dostopnost sistemov socialne zaščite bi bilo treba spremljati in ocenjevati na podlagi pristopa, ki temelji na pravicah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice bi morale razviti in povezati tri razsežnosti aktivnega vključevanja – ustrezno dohodkovno podporo, vključujoče trge dela in dostop do kakovostnih
  podpornih
  storitev, prilagojenih individualnim potrebam. Sistemi socialne zaščite bi morali zagotavljati ustrezno denarno socialno pomoč na podlagi minimalnega dohodka za vse osebe z nezadostnimi sredstvi ter
  krepiti
  socialno vključenost s spodbujanjem aktivne udeležbe na trgu dela in v družbi, med drugim s ciljno
  usmerjenimi socialnimi storitvami
  .

Države članice bi morale razviti in povezati tri razsežnosti aktivnega vključevanja – ustrezno dohodkovno podporo, vključujoče trge dela in dostop do kakovostnih storitev, prilagojenih individualnim potrebam. Sistemi socialne zaščite bi morali zagotavljati ustrezno denarno socialno pomoč na podlagi minimalnega dohodka (1a) za vse osebe z nezadostnimi sredstvi
  da bi zagotovili dostojno življenje
  ter
  okrepili
  socialno vključenost s 
  podpiranjem in
  spodbujanjem aktivne udeležbe na trgu dela in v družbi
  ter ponovne vključitve na ta trg in v družbo
  , med drugim s ciljno
  usmerjenim zagotavljanjem in dostopom do potrebnega blaga in socialnih storitev. Dostopnost sistemov socialne zaščite bi bilo treba spremljati in ocenjevati na podlagi pristopa, ki temelji na pravicah.

Sprememba 40

Predlog sklepa

Priloga I – smernica 8 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Razpoložljivost cenovno ugodnih
  ,
  dostopnih in kakovostnih storitev
  ,
  kot
  so
  vzgoja
  in
  varstvo predšolskih otrok
  ,
  zunajšolsko varstvo
  ,
  izobraževanje
  ,
  usposabljanje
  ,
  stanovanja ter zdravstvo
  in
  dolgotrajna oskrba
  ,
  je temeljni pogoj
  za
  zagotavljanje enakih možnosti
  .
  Posebno pozornost
  bi
  bilo treba nameniti boju
  proti revščini in
  socialni izključenosti
  ,
  vključno z revščino zaposlenih
  , v skladu s krovnim ciljem EU za leto 2030
  v zvezi
  z 
  zmanjšanjem revščine
  .
  Še posebej
  bi
  se morala s celovitimi in celostnimi ukrepi obravnavati revščina otrok, zlasti s polnim izvajanjem evropskega jamstva za otroke
  . | Ob upoštevanju še vedno zaskrbljujočih ravni revščine
  ,
  posledic krize zaradi COVID-19
  ,
  ruske invazije na Ukrajino, naraščajočih življenjskih stroškov in vse hitrejših podnebnih sprememb
  so
  potrebna dodatna prizadevanja za boj proti revščini
  in
  socialni izključenosti s horizontalno strategijo za revščino zaposlenih, energijsko revščino in revščino na področju mobilnosti, prehransko revščino in brezdomstvo. V zvezi s tem bi bilo treba posebno pozornost nameniti otrokom, starejšim, staršem samohranilcem
  ,
  zlasti materam samohranilkam
  ,
  etničnim manjšinam
  ,
  migrantom in invalidom. Še posebej bi se morala s celovitimi in celostnimi ukrepi obravnavati revščina otrok
  ,
  zlasti s polnim izvajanjem evropskega jamstva za otroke
  in
  povečanjem namenskega proračuna na vsaj 20 milijard EUR
  ,
  v skladu z resolucijo Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2022 o socialnih in ekonomskih posledicah ruske vojne v Ukrajini
  za
  EU – krepitev zmogljivosti EU za ukrepanje
  .
  Države članice bi morale predložiti svoje nacionalne akcijske načrte za evropsko jamstvo za otroke za boj proti revščini otrok in spodbujanje enakih možnosti z zagotavljanjem učinkovitega in brezplačnega dostopa do zdravstvenega varstva, izobraževanja in šolskih dejavnosti, predšolske vzgoje in otroškega varstva ter učinkovitega dostopa do ustreznega stanovanja in zdrave prehrane za otroke, ki potrebujejo pomoč, v skladu s krovnim ciljem EU za leto 2030, da se število ljudi, ki jim grozita revščina in socialna izključenost, zmanjša za vsaj 15 milijonov, vključno z vsaj 5 milijoni otrok. Vse države članice bi morale več kot 5 % dodeljenih sredstev v okviru ESS+ porabiti za boj proti revščini otrok in spodbujanje njihove dobrobiti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Razpoložljivost cenovno ugodnih
  ,
  dostopnih in kakovostnih storitev
  ,
  kot
  so
  vzgoja
  in
  varstvo predšolskih otrok
  ,
  zunajšolsko varstvo
  ,
  izobraževanje
  ,
  usposabljanje
  ,
  stanovanja ter zdravstvo
  in
  dolgotrajna oskrba
  ,
  je temeljni pogoj
  za
  zagotavljanje enakih možnosti
  .
  Posebno pozornost
  bi
  bilo treba nameniti boju
  proti revščini in
  socialni izključenosti
  ,
  vključno z revščino zaposlenih
  , v skladu s krovnim ciljem EU za leto 2030
  v zvezi
  z 
  zmanjšanjem revščine
  .
  Še posebej
  bi
  se morala s celovitimi in celostnimi ukrepi obravnavati revščina otrok, zlasti s polnim izvajanjem evropskega jamstva za otroke
  .

Ob upoštevanju še vedno zaskrbljujočih ravni revščine
  ,
  posledic krize zaradi COVID-19
  ,
  ruske invazije na Ukrajino, naraščajočih življenjskih stroškov in vse hitrejših podnebnih sprememb
  so
  potrebna dodatna prizadevanja za boj proti revščini
  in
  socialni izključenosti s horizontalno strategijo za revščino zaposlenih, energijsko revščino in revščino na področju mobilnosti, prehransko revščino in brezdomstvo. V zvezi s tem bi bilo treba posebno pozornost nameniti otrokom, starejšim, staršem samohranilcem
  ,
  zlasti materam samohranilkam
  ,
  etničnim manjšinam
  ,
  migrantom in invalidom. Še posebej bi se morala s celovitimi in celostnimi ukrepi obravnavati revščina otrok
  ,
  zlasti s polnim izvajanjem evropskega jamstva za otroke
  in
  povečanjem namenskega proračuna na vsaj 20 milijard EUR
  ,
  v skladu z resolucijo Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2022 o socialnih in ekonomskih posledicah ruske vojne v Ukrajini
  za
  EU – krepitev zmogljivosti EU za ukrepanje
  .
  Države članice bi morale predložiti svoje nacionalne akcijske načrte za evropsko jamstvo za otroke za boj proti revščini otrok in spodbujanje enakih možnosti z zagotavljanjem učinkovitega in brezplačnega dostopa do zdravstvenega varstva, izobraževanja in šolskih dejavnosti, predšolske vzgoje in otroškega varstva ter učinkovitega dostopa do ustreznega stanovanja in zdrave prehrane za otroke, ki potrebujejo pomoč, v skladu s krovnim ciljem EU za leto 2030, da se število ljudi, ki jim grozita revščina in socialna izključenost, zmanjša za vsaj 15 milijonov, vključno z vsaj 5 milijoni otrok. Vse države članice bi morale več kot 5 % dodeljenih sredstev v okviru ESS+ porabiti za boj proti revščini otrok in spodbujanje njihove dobrobiti.

Sprememba 41

Predlog sklepa

Priloga I – smernica 8 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice bi morale zagotoviti, da ima vsakdo dostop do osnovnih storitev, tudi otroci. Ljudem v stiski ali v ranljivem položaju bi morale zagotoviti dostop do
  ustreznih
  socialnih stanovanj ali stanovanjske pomoči. Države članice bi morale zagotoviti čist in pravičen energetski prehod ter obravnavati energetsko revščino kot vse pomembnejšo obliko revščine zaradi naraščanja cen energije,
  kar je delno povezano z vojno v Ukrajini,
  med drugim s ciljno usmerjenimi začasnimi ukrepi dohodkovne podpore, kadar je to ustrezno. Izvajati bi morale tudi vključujoče politike obnove stanovanj. Pri teh storitvah bi morale upoštevati specifične potrebe invalidov, vključno z dostopnostjo.
  Posebej
  bi se
  morale posvetiti problematiki brezdomstva
  . Države članice bi morale zagotoviti
  pravočasen
  dostop do
  cenovno dostopnega
  preventivnega in kurativnega
  kakovostnega
  zdravstvenega varstva
  in dolgotrajne oskrbe ter pri tem ohraniti dolgoročno vzdržnost
  . | Države članice bi morale zagotoviti, da ima vsakdo dostop do
  kakovostnih
  osnovnih storitev, tudi otroci. Ljudem v stiski ali v ranljivem položaju
  ali prikrajšanim ljudem
  bi morale zagotoviti dostop do
  dostojnih
  socialnih stanovanj ali stanovanjske pomoči
  , obravnavati prisilne izselitve in njihove posledice, vlagati v dostopna stanovanja za osebe z zmanjšano mobilnostjo ter sprejeti ukrepe za pošten in pravičen prehod v smislu povečanja energijske učinkovitosti obstoječega stanovanjskega fonda
  . Države članice bi morale zagotoviti čist in pravičen energetski prehod ter obravnavati energetsko revščino kot vse pomembnejšo obliko revščine zaradi naraščanja cen energije, med drugim s ciljno usmerjenimi začasnimi ukrepi dohodkovne podpore
  in strukturnimi naložbami
  , kadar je to ustrezno. Izvajati bi morale tudi vključujoče politike obnove stanovanj
  za zagotovitev dostopnih, tudi cenovno, in zdravih stanovanj, da bi preprečile, da bi se življenjski stroški najemnikov nesorazmerno povečali
  . Pri teh storitvah bi morale upoštevati specifične potrebe invalidov, vključno z dostopnostjo.
  Brezdomstvo
  bi
  bilo treba izkoreniniti do leta 2030 v skladu z resolucijo Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2020 o boju proti brezdomstvu v EU, in sicer na podlagi pristopa „najprej stanovanje“. Ob krizi zaradi COVID-19 se je pokazalo, da so potrebne večje javne naložbe, s katerimi bi zagotovili dovolj ustrezno usposobljenega zdravstvenega in negovalnega osebja ter dostop do zdravstvenega varstva za vse, tudi za prikrajšane skupine.
  Države članice bi morale
  zato
  zagotoviti
  dejanski in enakopraven
  dostop do
  trajnostnega javnega
  preventivnega in kurativnega
  visokokakovostnega
  zdravstvenega varstva
  , zlasti varstva duševnega zdravja in dolgotrajne oskrbe
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice bi morale zagotoviti, da ima vsakdo dostop do osnovnih storitev, tudi otroci. Ljudem v stiski ali v ranljivem položaju bi morale zagotoviti dostop do
  ustreznih
  socialnih stanovanj ali stanovanjske pomoči. Države članice bi morale zagotoviti čist in pravičen energetski prehod ter obravnavati energetsko revščino kot vse pomembnejšo obliko revščine zaradi naraščanja cen energije,
  kar je delno povezano z vojno v Ukrajini,
  med drugim s ciljno usmerjenimi začasnimi ukrepi dohodkovne podpore, kadar je to ustrezno. Izvajati bi morale tudi vključujoče politike obnove stanovanj. Pri teh storitvah bi morale upoštevati specifične potrebe invalidov, vključno z dostopnostjo.
  Posebej
  bi se
  morale posvetiti problematiki brezdomstva
  . Države članice bi morale zagotoviti
  pravočasen
  dostop do
  cenovno dostopnega
  preventivnega in kurativnega
  kakovostnega
  zdravstvenega varstva
  in dolgotrajne oskrbe ter pri tem ohraniti dolgoročno vzdržnost
  .

Države članice bi morale zagotoviti, da ima vsakdo dostop do
  kakovostnih
  osnovnih storitev, tudi otroci. Ljudem v stiski ali v ranljivem položaju
  ali prikrajšanim ljudem
  bi morale zagotoviti dostop do
  dostojnih
  socialnih stanovanj ali stanovanjske pomoči
  , obravnavati prisilne izselitve in njihove posledice, vlagati v dostopna stanovanja za osebe z zmanjšano mobilnostjo ter sprejeti ukrepe za pošten in pravičen prehod v smislu povečanja energijske učinkovitosti obstoječega stanovanjskega fonda
  . Države članice bi morale zagotoviti čist in pravičen energetski prehod ter obravnavati energetsko revščino kot vse pomembnejšo obliko revščine zaradi naraščanja cen energije, med drugim s ciljno usmerjenimi začasnimi ukrepi dohodkovne podpore
  in strukturnimi naložbami
  , kadar je to ustrezno. Izvajati bi morale tudi vključujoče politike obnove stanovanj
  za zagotovitev dostopnih, tudi cenovno, in zdravih stanovanj, da bi preprečile, da bi se življenjski stroški najemnikov nesorazmerno povečali
  . Pri teh storitvah bi morale upoštevati specifične potrebe invalidov, vključno z dostopnostjo.
  Brezdomstvo
  bi
  bilo treba izkoreniniti do leta 2030 v skladu z resolucijo Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2020 o boju proti brezdomstvu v EU, in sicer na podlagi pristopa „najprej stanovanje“. Ob krizi zaradi COVID-19 se je pokazalo, da so potrebne večje javne naložbe, s katerimi bi zagotovili dovolj ustrezno usposobljenega zdravstvenega in negovalnega osebja ter dostop do zdravstvenega varstva za vse, tudi za prikrajšane skupine.
  Države članice bi morale
  zato
  zagotoviti
  dejanski in enakopraven
  dostop do
  trajnostnega javnega
  preventivnega in kurativnega
  visokokakovostnega
  zdravstvenega varstva
  , zlasti varstva duševnega zdravja in dolgotrajne oskrbe
  .

Sprememba 42

Predlog sklepa

Priloga I – smernica 8 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V skladu z aktivacijo Direktive o začasni zaščiti (43) bi morale države članice beguncem iz Ukrajine zagotoviti ustrezno raven varstva, vključno s pravico do prebivanja,
  dostopom
  do trga dela in
  vključevanjem nanj
  ,
  dostopom
  do izobraževanja, usposabljanja in nastanitve ter
  dostopom
  do sistemov socialne varnosti, zdravstvene oskrbe, socialnega varstva ali druge pomoči ter sredstev za preživljanje. Otrokom bi bilo treba zagotoviti dostop do vzgoje in izobraževanja ter osnovnih storitev v skladu z evropskim jamstvom za otroke. Za otroke in najstnike brez spremstva bi morale države članice izvajati pravico do zakonitega skrbništva. | V skladu z aktivacijo Direktive o začasni zaščiti (43) bi morale države članice beguncem iz Ukrajine zagotoviti ustrezno raven varstva, vključno
  z Romi in državljani tretjih držav, ki zakonito prebivajo v Ukrajini in zaradi ruske invazije na Ukrajino bežijo v Evropo. V zvezi
  s 
  tem bi bilo treba zagotoviti
  pravico do prebivanja,
  dostop
  do trga dela in
  vključevanje vanj
  ,
  dostop
  do izobraževanja,
  jezikovne podpore,
  usposabljanja in nastanitve ter
  dostop
  do sistemov socialne varnosti, zdravstvene
  in psihosocialne
  oskrbe, socialnega varstva ali druge pomoči ter sredstev za preživljanje. Otrokom bi bilo treba zagotoviti dostop do
  brezplačne, kakovostne
  vzgoje in izobraževanja ter osnovnih storitev
  na enakopravni osnovi z njihovimi vrstniki v državi članici gostiteljici
  v skladu z evropskim jamstvom za otroke. Za otroke in najstnike brez spremstva bi morale države članice izvajati pravico do zakonitega skrbništva.
  Države članice bi morale razmisliti o razširitvi zaščite, ki jo zagotavlja direktiva o začasni zaščiti, na vse begunce in upoštevati pomisleke delodajalcev glede zaposlovanja oseb, ki imajo le začasni status. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

V skladu z aktivacijo Direktive o začasni zaščiti (43) bi morale države članice beguncem iz Ukrajine zagotoviti ustrezno raven varstva, vključno s pravico do prebivanja,
  dostopom
  do trga dela in
  vključevanjem nanj
  ,
  dostopom
  do izobraževanja, usposabljanja in nastanitve ter
  dostopom
  do sistemov socialne varnosti, zdravstvene oskrbe, socialnega varstva ali druge pomoči ter sredstev za preživljanje. Otrokom bi bilo treba zagotoviti dostop do vzgoje in izobraževanja ter osnovnih storitev v skladu z evropskim jamstvom za otroke. Za otroke in najstnike brez spremstva bi morale države članice izvajati pravico do zakonitega skrbništva.

V skladu z aktivacijo Direktive o začasni zaščiti (43) bi morale države članice beguncem iz Ukrajine zagotoviti ustrezno raven varstva, vključno
  z Romi in državljani tretjih držav, ki zakonito prebivajo v Ukrajini in zaradi ruske invazije na Ukrajino bežijo v Evropo. V zvezi
  s 
  tem bi bilo treba zagotoviti
  pravico do prebivanja,
  dostop
  do trga dela in
  vključevanje vanj
  ,
  dostop
  do izobraževanja,
  jezikovne podpore,
  usposabljanja in nastanitve ter
  dostop
  do sistemov socialne varnosti, zdravstvene
  in psihosocialne
  oskrbe, socialnega varstva ali druge pomoči ter sredstev za preživljanje. Otrokom bi bilo treba zagotoviti dostop do
  brezplačne, kakovostne
  vzgoje in izobraževanja ter osnovnih storitev
  na enakopravni osnovi z njihovimi vrstniki v državi članici gostiteljici
  v skladu z evropskim jamstvom za otroke. Za otroke in najstnike brez spremstva bi morale države članice izvajati pravico do zakonitega skrbništva.
  Države članice bi morale razmisliti o razširitvi zaščite, ki jo zagotavlja direktiva o začasni zaščiti, na vse begunce in upoštevati pomisleke delodajalcev glede zaposlovanja oseb, ki imajo le začasni status.

Sprememba 43

Predlog sklepa

Priloga I – smernica 8 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Glede na vse daljšo življenjsko dobo in demografske spremembe bi morale države članice zagotoviti ustreznost in vzdržnost pokojninskih sistemov za delavce in samozaposlene ter
  ženskam in moškim
  zagotoviti enake možnosti za pridobivanje in kopičenje pokojninskih pravic
  , tudi
  v okviru
  dodatnih
  pokojninskih shem,
  in
  jim tako zagotoviti
  ustrezne prihodke v starosti
  . Pokojninske reforme bi
  bilo treba podpreti s politikami, katerih cilj je zmanjšanje razlik v pokojninah med spoloma
  , in
  ukrepi za podaljšanje poklicnega življenja
  , na
  primer
  z 
  dvigom dejanske upokojitvene starosti
  ,
  zlasti z olajšanjem udeležbe starejših na trgu
  dela
  , ter zagotoviti
  ,
  da so skladne s strategijami aktivnega staranja
  . Države članice bi morale vzpostaviti konstruktiven dialog s socialnimi partnerji in drugimi zadevnimi deležniki ter omogočiti ustrezno postopno uvajanje reform. | Glede na vse daljšo življenjsko dobo in demografske spremembe bi morale države članice zagotoviti ustreznost in vzdržnost pokojninskih sistemov za delavce in samozaposlene ter
  posameznikom
  zagotoviti enake možnosti za pridobivanje in kopičenje pokojninskih pravic v okviru
  javnih ali
  pokojninskih shem
  ali v kombinaciji z dodatnimi pokojninskimi shemami
  ,
  ter
  jim tako zagotoviti
  dostojne pokojnine nad pragom revščine
  . Pokojninske reforme bi
  morale temeljiti na aktivnem staranju z optimizacijo možnosti za delavce vseh starosti, da delajo v kakovostnih
  ,
  produktivnih
  in
  zdravih pogojih do zakonsko določene upokojitvene starosti. Hkrati bi morali imeti delavci, ki so dosegli upokojitveno starost
  ,
  možnost, da ostanejo aktivni. Posebne ukrepe bi bilo treba določiti
  na
  področju delovne sile z demografskega vidika ter
  z 
  vidika zdravja in varnosti pri delu
  ,
  izobraževanja in usposabljanja, upravljanja spretnosti in kompetenc, organizacije
  dela
  za zdravo in produktivno poklicno življenje v okviru medgeneracijskega pristopa. Države članice bi morale olajšati zaposlovanje mladih in predčasno upokojitev
  ,
  pri tem pa bi se znanje in izkušnje prenesli med generacijami
  . Države članice bi morale vzpostaviti konstruktiven dialog s socialnimi partnerji
  , organizacijami civilne družbe
  in drugimi zadevnimi deležniki ter omogočiti ustrezno postopno uvajanje reform
  , pa tudi spremembo percepcije starejših delavcev in njihove zaposljivosti. Poleg tega bi morale države članice pripraviti načrte za zdravo staranje, ki bi zajemali dostop do zdravstvenih storitev in storitev oskrbe ter strategije za spodbujanje zdravja in preprečevanja bolezni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Glede na vse daljšo življenjsko dobo in demografske spremembe bi morale države članice zagotoviti ustreznost in vzdržnost pokojninskih sistemov za delavce in samozaposlene ter
  ženskam in moškim
  zagotoviti enake možnosti za pridobivanje in kopičenje pokojninskih pravic
  , tudi
  v okviru
  dodatnih
  pokojninskih shem,
  in
  jim tako zagotoviti
  ustrezne prihodke v starosti
  . Pokojninske reforme bi
  bilo treba podpreti s politikami, katerih cilj je zmanjšanje razlik v pokojninah med spoloma
  , in
  ukrepi za podaljšanje poklicnega življenja
  , na
  primer
  z 
  dvigom dejanske upokojitvene starosti
  ,
  zlasti z olajšanjem udeležbe starejših na trgu
  dela
  , ter zagotoviti
  ,
  da so skladne s strategijami aktivnega staranja
  . Države članice bi morale vzpostaviti konstruktiven dialog s socialnimi partnerji in drugimi zadevnimi deležniki ter omogočiti ustrezno postopno uvajanje reform.

Glede na vse daljšo življenjsko dobo in demografske spremembe bi morale države članice zagotoviti ustreznost in vzdržnost pokojninskih sistemov za delavce in samozaposlene ter
  posameznikom
  zagotoviti enake možnosti za pridobivanje in kopičenje pokojninskih pravic v okviru
  javnih ali
  pokojninskih shem
  ali v kombinaciji z dodatnimi pokojninskimi shemami
  ,
  ter
  jim tako zagotoviti
  dostojne pokojnine nad pragom revščine
  . Pokojninske reforme bi
  morale temeljiti na aktivnem staranju z optimizacijo možnosti za delavce vseh starosti, da delajo v kakovostnih
  ,
  produktivnih
  in
  zdravih pogojih do zakonsko določene upokojitvene starosti. Hkrati bi morali imeti delavci, ki so dosegli upokojitveno starost
  ,
  možnost, da ostanejo aktivni. Posebne ukrepe bi bilo treba določiti
  na
  področju delovne sile z demografskega vidika ter
  z 
  vidika zdravja in varnosti pri delu
  ,
  izobraževanja in usposabljanja, upravljanja spretnosti in kompetenc, organizacije
  dela
  za zdravo in produktivno poklicno življenje v okviru medgeneracijskega pristopa. Države članice bi morale olajšati zaposlovanje mladih in predčasno upokojitev
  ,
  pri tem pa bi se znanje in izkušnje prenesli med generacijami
  . Države članice bi morale vzpostaviti konstruktiven dialog s socialnimi partnerji
  , organizacijami civilne družbe
  in drugimi zadevnimi deležniki ter omogočiti ustrezno postopno uvajanje reform
  , pa tudi spremembo percepcije starejših delavcev in njihove zaposljivosti. Poleg tega bi morale države članice pripraviti načrte za zdravo staranje, ki bi zajemali dostop do zdravstvenih storitev in storitev oskrbe ter strategije za spodbujanje zdravja in preprečevanja bolezni.

---

(5)  Priporočilo Sveta (EU) 2015/1184 z dne 14. julija 2015 o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Evropske unije (UL L 192, 18.7.2015, str. 27).

(5)  Priporočilo Sveta (EU) 2015/1184 z dne 14. julija 2015 o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Evropske unije (UL L 192, 18.7.2015, str. 27).

(6)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

(7)  Priporočilo Sveta z dne 10. marca 2014 o okviru za kakovost pripravništev (UL C 88, 27.3.2014, str. 1).

(8)  Priporočilo Sveta z dne 15. februarja 2016 o vključevanju dolgotrajno brezposelnih na trg dela (UL C 67, 20.2.2016, str. 1).

(9)  Priporočilo Sveta z dne 19. decembra 2016 z naslovom Poti izpopolnjevanja: nove priložnosti za odrasle (UL C 484, 24.12.2016, str. 1).

(10)  Priporočilo Sveta z dne 15. marca 2018 o evropskem okviru za kakovostna in učinkovita vajeništva (UL C 153, 2.5.2018, str. 1).

(11)  Priporočilo Sveta z dne 22. maja 2018 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (UL C 189, 4.6.2018, str. 1).

(12)  Priporočilo Sveta z dne 22. maja 2019 o visokokakovostnih sistemih vzgoje in varstva predšolskih otrok (UL C 189, 5.6.2019, str. 4).

(13)  Priporočilo Sveta z dne 8. novembra 2019 o dostopu delavcev in samozaposlenih oseb do socialne zaščite (UL C 387, 15.11.2019, str. 1).

(14)  Priporočilo Sveta z dne 30. oktobra 2020 o Mostu do delovnih mest – okrepitev jamstva za mlade in nadomestitvi Priporočila Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mladino (UL C 372, 4.11.2020, str. 1).

(15)  Priporočilo Sveta z dne 24. novembra 2020 o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (PIU) za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (UL C 417, 2.12.2020, str. 1).

(16)  Priporočilo Sveta z dne 29. novembra 2021 o pristopih kombiniranega učenja za visokokakovostno in vključujoče primarno in sekundarno izobraževanje (UL C 66, 26.2.2021, str. 1).

(17)  Priporočilo Komisije (EU) 2021/402 z dne 4. marca 2021 o učinkoviti aktivni podpori zaposlovanju (EASE) po krizi zaradi COVID-19 (UL L 80, 8.3.2021, str. 1).

(18)  Priporočilo Sveta (EU) 2021/1004 z dne 14. junija 2021 o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke (UL L 223, 22.6.2021, str. 14).

(19)  Resolucija Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030) (2021/C 66/01) (UL C 66, 26.2.2021, str. 1).

(20)  Sporočilo Komisije COM(2021)0778 z dne 9. decembra 2021 z naslovom Ustvarjanje gospodarstva po meri ljudi: akcijski načrt za socialno gospodarstvo.

(21)  Sklep (EU) 2021/2316 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. decembra 2021 o evropskem letu mladih (2022) (UL L 462, 28.12.2021, str. 1).

(22)  
  COM(2020)0682
  .

(23)  COM(2021)0801.

(24)  COM(2021)0770.

(25)  COM(2021)0773.

(26)  COM(2021)0093.

(27)  COM(2021)0762.

(28)  COM(2022)0011.

(6)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

(7)  Priporočilo Sveta z dne 10. marca 2014 o okviru za kakovost pripravništev (UL C 88, 27.3.2014, str. 1).

(7a)  
  Priporočilo Sveta (EU) 2015/1184 z dne 14. julija 2015 o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Evropske unije (UL L 192, 18.7.2015, str. 27).

(8)  Priporočilo Sveta z dne 15. februarja 2016 o vključevanju dolgotrajno brezposelnih na trg dela (UL C 67, 20.2.2016, str. 1).

(9)  Priporočilo Sveta z dne 19. decembra 2016 z naslovom Poti izpopolnjevanja: nove priložnosti za odrasle (UL C 484, 24.12.2016, str. 1).

(10)  Priporočilo Sveta z dne 15. marca 2018 o evropskem okviru za kakovostna in učinkovita vajeništva (UL C 153, 2.5.2018, str. 1).

(11)  Priporočilo Sveta z dne 22. maja 2018 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (UL C 189, 4.6.2018, str. 1).

(12)  Priporočilo Sveta z dne 22. maja 2019 o visokokakovostnih sistemih vzgoje in varstva predšolskih otrok (UL C 189, 5.6.2019, str. 4).

(13)  Priporočilo Sveta z dne 8. novembra 2019 o dostopu delavcev in samozaposlenih oseb do socialne zaščite (UL C 387, 15.11.2019, str. 1).

(14)  Priporočilo Sveta z dne 30. oktobra 2020 o Mostu do delovnih mest – okrepitev jamstva za mlade in nadomestitvi Priporočila Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mladino (UL C 372, 4.11.2020, str. 1).

(15)  Priporočilo Sveta z dne 24. novembra 2020 o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (PIU) za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (UL C 417, 2.12.2020, str. 1).

(16)  Priporočilo Sveta z dne 29. novembra 2021 o pristopih kombiniranega učenja za visokokakovostno in vključujoče primarno in sekundarno izobraževanje (UL C 66, 26.2.2021, str. 1).

(17)  Priporočilo Komisije (EU) 2021/402 z dne 4. marca 2021 o učinkoviti aktivni podpori zaposlovanju (EASE) po krizi zaradi COVID-19 (UL L 80, 8.3.2021, str. 1).

(18)  Priporočilo Sveta (EU) 2021/1004 z dne 14. junija 2021 o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke (UL L 223, 22.6.2021, str. 14).

(19)  Resolucija Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030) (2021/C 66/01) (UL C 66, 26.2.2021, str. 1).

(20)  Sporočilo Komisije COM(2021)0778 z dne 9. decembra 2021 z naslovom Ustvarjanje gospodarstva po meri ljudi: akcijski načrt za socialno gospodarstvo.

(21)  Sklep (EU) 2021/2316 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. decembra 2021 o evropskem letu mladih (2022) (UL L 462, 28.12.2021, str. 1).

(22)  
  Še ni objavljena v Uradnem listu Evropske unije
  .

(23)  COM(2021)0801.

(24)  COM(2021)0770.

(25)  COM(2021)0773.

(26)  COM(2021)0093.

(26a)  
  Še ni objavljen v Uradnem listu Evropske unije.

(27)  COM(2021)0762.

(27a)  
  COM(2021)0568.

(28)  COM(2022)0011.

(29)  
  Medinstitucionalna razglasitev evropskega stebra socialnih pravic (UL C 428, 13.12.2017, str. 10).

(1a)  
  Priporočilo Sveta (EU) 2021/1004 z dne 14. junija 2021 o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke (UL L 223, 22.6.2021, str. 14).

(30)  
  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite.

(31)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb.

(31)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb
  (UL L 212, 7.8.2001, str. 12)
  .

(32)  Priporočilo Sveta z dne 8. novembra 2019 o dostopu delavcev in samozaposlenih oseb do socialne zaščite (2019/C 387/01).

(32)  Priporočilo Sveta z dne 8. novembra 2019 o dostopu delavcev in samozaposlenih oseb do socialne zaščite (2019/C 387/01)
  (UL C 387, 15.11.2019, str. 1)
  .

(32a)  
  Direktiva Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (UL L 303, 2.12.2000, str. 16).

(33)  Uredba (EU) 2020/2221 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013, kar zadeva dodatne vire in ureditev izvrševanja, da se zagotovi pomoč za spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter za pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja družbe in gospodarstva (REACT-EU) (UL L 437, 28.12.2020, str. 30).

(34)  Uredba (EU) 2022/562 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. aprila 2022 o spremembi uredb (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 223/2014 v zvezi s kohezijskim ukrepom za begunce v Evropi (CARE).

(35)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

(36)  Uredba (EU) 2022/613 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. aprila 2022 o spremembi uredb (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 223/2014 v zvezi z večjim predhodnim financiranjem iz virov REACT-EU in uvedbo stroškov na enoto.

(37)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

(38)  Uredba (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu (UL L 231, 30.6.2021, str. 60).

(39)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

(40)  Uredba (EU) 2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Sklada za pravični prehod (UL L 231, 30.6.2021, str. 1).

(41)  Uredba (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi Programa InvestEU in spremembi Uredbe (EU) 2015/1017 (UL L 107, 26.3.2021, str. 30).

(42)  Uredba (EU) 2021/691 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1309/2013 (UL L 153, 3.5.2021, str. 48).

(33)  Uredba (EU) 2020/2221 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013, kar zadeva dodatne vire in ureditev izvrševanja, da se zagotovi pomoč za spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter za pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja družbe in gospodarstva (REACT-EU) (UL L 437, 28.12.2020, str. 30).

(34)  Uredba (EU) 2022/562 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. aprila 2022 o spremembi uredb (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 223/2014 v zvezi s kohezijskim ukrepom za begunce v Evropi (CARE)
  (UL L 109, 8.4.2022, str. 1)
  .

(35)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

(36)  Uredba (EU) 2022/613 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. aprila 2022 o spremembi uredb (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 223/2014 v zvezi z večjim predhodnim financiranjem iz virov REACT-EU in uvedbo stroškov na enoto
  (UL L 115, 13.4.2022, str. 38)
  .

(37)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

(38)  Uredba (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu (UL L 231, 30.6.2021, str. 60).

(39)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

(40)  Uredba (EU) 2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Sklada za pravični prehod (UL L 231, 30.6.2021, str. 1).

(41)  Uredba (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi Programa InvestEU in spremembi Uredbe (EU) 2015/1017 (UL L 107, 26.3.2021, str. 30).

(42)  Uredba (EU) 2021/691 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1309/2013 (UL L 153, 3.5.2021, str. 48).

(1a)  
  Še ni objavljeno v Uradnem listu Evropske unije.

(1a)  
  Še ni objavljeno v Uradnem listu Evropske unije.

(1a)  
  Predlog Komisije za priporočilo Sveta o ustreznem minimalnem dohodku za zagotavljanje dejavne vključenosti, 28. september 2022, https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=sl&catId=89&furtherNews=yes&newsId=10417.

(43)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb.

(43)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb
  (UL L 212, 7.8.2001, str. 12)
  .

---

sreda 19. oktobra 2022

| 28.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 149/107 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 149/107

---

P9_TA(2022)0365

Predlog spremembe proračuna št. 4/2022: posodobitev prihodkov (lastna sredstva) in druge tehnične prilagoditve

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. oktobra 2022 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 4/2022 za proračunsko leto 2022: posodobitev prihodkov (lastna sredstva) in druge tehnične prilagoditve (12623/2022 – C9-0317/2022 – 2022/0211(BUD))

(2023/C 149/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) in zlasti člena 44 Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) in zlasti člena 44 Uredbe,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2022, ki je bil dokončno sprejet dne 24. novembra 2021 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2022, ki je bil dokončno sprejet dne 24. novembra 2021 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (3),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (4),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom (5),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 4/2022, ki ga je Komisija sprejela 1. julija 2022 (COM(2022)0350), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 4/2022, ki ga je Komisija sprejela 1. julija 2022 (COM(2022)0350),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 4/2022, ki ga je Svet sprejel 20. septembra 2022 in ga istega dne posredoval Evropskemu parlamentu (12623/2022 – C9-0317/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 4/2022, ki ga je Svet sprejel 20. septembra 2022 in ga istega dne posredoval Evropskemu parlamentu (12623/2022 – C9-0317/2022),

| — | ob upoštevanju člena 94 in 96 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 94 in 96 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0240/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0240/2022),

| A. | ker je glavni namen predloga spremembe proračuna št. 4/2022 posodobiti prihodkovno stran proračuna, da se upoštevajo najnovejši dogodki, in sicer posodobljene napovedi lastnih sredstev za proračun za leto 2022, o katerih se je 23. maja 2022 dogovoril svetovalni odbor za lastna sredstva, ter posodobiti druge prihodke, kot so prispevki Združenega kraljestva, globe in drugo; |
| --- | --- |

A.

ker je glavni namen predloga spremembe proračuna št. 4/2022 posodobiti prihodkovno stran proračuna, da se upoštevajo najnovejši dogodki, in sicer posodobljene napovedi lastnih sredstev za proračun za leto 2022, o katerih se je 23. maja 2022 dogovoril svetovalni odbor za lastna sredstva, ter posodobiti druge prihodke, kot so prispevki Združenega kraljestva, globe in drugo;

| B. | ker predlog spremembe proračuna št. 4/2022 predvideva tudi dve posebni prilagoditvi v zvezi z odhodki, in sicer zaradi spremembe proračunske nomenklature na osnovi predloga Komisije za REPowerEU z dne 18. maja 2022 (6) in razširitve mandata Eurojusta, da bo lahko zbiral in zavaroval dokaze o vojnih zločinih (7); ker se za prevzem obveznosti in plačila ne zahtevajo dodatna sredstva; |
| --- | --- |

B.

ker predlog spremembe proračuna št. 4/2022 predvideva tudi dve posebni prilagoditvi v zvezi z odhodki, in sicer zaradi spremembe proračunske nomenklature na osnovi predloga Komisije za REPowerEU z dne 18. maja 2022 (6) in razširitve mandata Eurojusta, da bo lahko zbiral in zavaroval dokaze o vojnih zločinih (7); ker se za prevzem obveznosti in plačila ne zahtevajo dodatna sredstva;

| C. | ker je bil Parlament večkrat mnenja, da bi moral imeti predlog spremembe proračuna le en namen; |
| --- | --- |

C.

ker je bil Parlament večkrat mnenja, da bi moral imeti predlog spremembe proračuna le en namen;

| 1. | je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 4/2022, kot ga je pripravila Komisija; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opozarja zlasti na povečanje pristnih lastnih sredstev za 3 573,9 milijona EUR; opozarja, da je treba hitro uvesti nove vire lastnih sredstev v skladu z načrtom iz medinstitucionalnega sporazuma, tako da bodo dodatni prihodki iz novih virov zadostovali vsaj za povračilo stroškov instrumenta za okrevanje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da Parlament še ni izrazil stališča o predlaganem poglavju REPowerEU v Mehanizmu za okrevanje in odpornost; zato poudarja, da predlagana sprememba proračunske nomenklature ne bo vplivala na zakonodajni izid; |
| --- | --- |

3.

| 4. | obžaluje, da se je Komisija kljub vztrajanju Parlamenta odločila, da bo elemente, povezane s posodobitvijo prihodkov, predstavila skupaj z drugimi elementi, povezanimi s tekočimi pogajanji; ponovno poudarja, da bi morala Komisija, če bi želela bolje spoštovati pristojnosti proračunskega organa, predstaviti predlog spremembe proračuna, ki bi imel samo en namen, in ne bi smela združevati različnih namenov v enem predlogu spremembe proračuna; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja hitro sprejetje Uredbe (EU) 2022/838, ki razširja mandat Eurojusta, da bo lahko Ukrajini pomagal pri zbiranju, zavarovanju in analizi dokazov o vojnih zločinih, storjenih med brutalno in neupravičeno rusko agresijo; nasprotuje pa načrtovani uporabi interno prerazporejenih sredstev na istem področju politike pozneje v letu za financiranje delovnih mest, predlaganih v tem predlogu spremembe proračuna; poudarja, da je razlika do zgornje meje v razdelku 2b dovolj velika za kritje teh stroškov; poleg tega znova poudarja svoje dolgoletno stališče, da je treba za obsežnejše naloge in odgovornosti agencij poiskati tudi zadostne nove finančne vire; |
| --- | --- |

5.

| 6. | odobri stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 4/2022; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naroči svoji predsednici, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 4/2022 dokončno sprejeta, in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

(2)  UL L 45, 24.2.2022, str. 1.

(3)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11.

(4)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

(5)  UL L 424, 15.12.2020, str. 1.

(6)  COM(2022)0231, 18.5.2022.

(7)  Uredba (EU) 2022/838 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2022 o spremembi Uredbe (EU) 2018/1727 v zvezi z zavarovanjem, analizo in hrambo dokazov, povezanih z genocidom, hudodelstvi zoper človečnost, vojnimi zločini in povezanimi kaznivimi dejanji, v Eurojustu (UL L 148, 31.5.2022, str. 1.).

---

| 28.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 149/109 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 149/109

---

P9_TA(2022)0366

Splošni proračun Evropske unije za proračunsko leto 2023 – vsi oddelki

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. oktobra 2022 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2023 (12108/2022 – C9-0306/2022 – 2022/0212(BUD))

(2023/C 149/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (2) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (2) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (3) (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru), skupnih izjav Parlamenta, Sveta in Komisije v zvezi s tem (4) ter povezanih enostranskih izjav (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (3) (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru), skupnih izjav Parlamenta, Sveta in Komisije v zvezi s tem (4) ter povezanih enostranskih izjav (5),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2022 z naslovom Socialne in ekonomske posledice ruske vojne v Ukrajini za EU – krepitev zmogljivosti EU za ukrepanje (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2022 z naslovom Socialne in ekonomske posledice ruske vojne v Ukrajini za EU – krepitev zmogljivosti EU za ukrepanje (8),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640) in svoje resolucije na to temo z dne 15. januarja 2020 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640) in svoje resolucije na to temo z dne 15. januarja 2020 (9),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Medvladnega foruma o podnebnih spremembah (IPCC) o globalnem segrevanju za 1,5 oC, njegovega posebnega poročila o podnebnih spremembah in zemljiščih ter njegovega posebnega poročila o oceanih in kriosferi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Medvladnega foruma o podnebnih spremembah (IPCC) o globalnem segrevanju za 1,5 oC, njegovega posebnega poročila o podnebnih spremembah in zemljiščih ter njegovega posebnega poročila o oceanih in kriosferi,

| — | ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic UNFCCC (COP21) 12. decembra 2015 v Parizu (Pariški sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic UNFCCC (COP21) 12. decembra 2015 v Parizu (Pariški sporazum),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča 22/2021 z naslovom Trajnostno financiranje: za preusmeritev financiranja k trajnostnim naložbam so potrebni bolj usklajeni ukrepi EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča 22/2021 z naslovom Trajnostno financiranje: za preusmeritev financiranja k trajnostnim naložbam so potrebni bolj usklajeni ukrepi EU,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča 09/2022 z naslovom Poraba za podnebne ukrepe v proračunu EU za obdobje 2014–2020 – znesek je bil naveden previsoko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča 09/2022 z naslovom Poraba za podnebne ukrepe v proračunu EU za obdobje 2014–2020 – znesek je bil naveden previsoko,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča 10/2021 z naslovom Vključevanje vidika spola v proračunu EU: čas je, da se z besed preide na dejanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča 10/2021 z naslovom Vključevanje vidika spola v proračunu EU: čas je, da se z besed preide na dejanja,

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2021 o letnem poročilu o delovanju schengenskega območja (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2021 o letnem poročilu o delovanju schengenskega območja (10),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (COM(2022)0184), z dne 22. aprila 2022 ter poročila A9-0230/2022 o tem predlogu, ki sta ga Odbor za proračun in Odbor za proračunski nadzor sprejela 8. septembra 2022, Parlament pa ga je podprl na svojem delnem zasedanju od 12. do 15. septembra 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (COM(2022)0184), z dne 22. aprila 2022 ter poročila A9-0230/2022 o tem predlogu, ki sta ga Odbor za proračun in Odbor za proračunski nadzor sprejela 8. septembra 2022, Parlament pa ga je podprl na svojem delnem zasedanju od 12. do 15. septembra 2022,

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic in svoje resolucije o njem z dne 19. januarja 2017 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic in svoje resolucije o njem z dne 19. januarja 2017 (11),

| — | ob upoštevanju strategije EU za enakost spolov za obdobje 2020–2025, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU za enakost spolov za obdobje 2020–2025,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. aprila 2022 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2023, oddelek III – Komisija (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. aprila 2022 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2023, oddelek III – Komisija (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. aprila 2022 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2023 (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. aprila 2022 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2023 (14),

| — | ob upoštevanju predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2023, ki ga je Komisija sprejela 1. julija 2022 (COM(2022)0400) (v nadaljnjem besedilu: predlog proračuna), in dopolnilnega pisma št. 1 k temu predlogu (COM(2022)0670), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2023, ki ga je Komisija sprejela 1. julija 2022 (COM(2022)0400) (v nadaljnjem besedilu: predlog proračuna), in dopolnilnega pisma št. 1 k temu predlogu (COM(2022)0670),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2023, ki ga je Svet sprejel 6. septembra 2022 in ga 9. septembra 2022 posredoval Evropskemu parlamentu (12108/2022 – C9-0306/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2023, ki ga je Svet sprejel 6. septembra 2022 in ga 9. septembra 2022 posredoval Evropskemu parlamentu (12108/2022 – C9-0306/2022),

| — | ob upoštevanju člena 94 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 94 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj zadevnih odborov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj zadevnih odborov,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0241/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0241/2022),

Splošni pregled oddelka III

| 1. | opozarja, da je Parlament v svoji resoluciji z dne 5. aprila 2022 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2023 opredelil jasne politične prednostne naloge za proračun za leto 2023; ponovno izraža odločno zavezanost tem prednostnim nalogam in podaja naslednje stališče, da se zagotovi ustrezna raven financiranja za njihovo uresničitev; meni, da je treba Unijo opremiti z vsemi možnimi proračunskimi sredstvi za odzivanje na sedanje krize in osredotočanje na potrebe ljudi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ker bi moral proračun Evropske unije spodbujati javne naložbe ter podpreti produktivne in strateške sektorje, javne storitve, ustvarjanje delovnih mest s pravicami, boj proti revščini, socialni izključenosti in neenakosti, varstvo okolja ter izkoriščanje celotnega potenciala vsake države in regije, prav tako pa prizadevanje za zunanjepolitične odnose, temelječe na solidarnosti, sodelovanju, vzajemnem spoštovanju ter spodbujanju in ohranjanju miru; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da se Unija sooča z izjemno zapletenim sklopom izzivov, vključno z neposrednimi in posrednimi posledicami vojne v Ukrajini, visoko inflacijo, širjenjem revščine, visokimi cenami energije in tveganji za zanesljivost oskrbe, vse slabšimi gospodarskimi obeti, zlasti za mala in srednja podjetja (MSP) ter najranljivejša gospodinjstva, potrebo po zagotovitvi pravičnega, vključujočega in trajnostnega okrevanja po pandemiji, krizami v številnih drugih delih sveta, tehnološkimi spremembami, vključno z vse večjo digitalizacijo, neenakostjo spolov, pa tudi vse večjo nujnostjo boja proti podnebnim spremembam in krizi biotske raznovrstnosti in njihovim posledicami ter potrebo po pospešitvi pravičnega prehoda, tudi z naložbami v energetsko učinkovitost; meni, da bi moral proračun Unije prispevati k reševanju teh izzivov in zagotavljati ustrezno podporo za vse, hkrati pa izraža zaskrbljenost zaradi izjemno omejenih razlik do zgornje meje, ki znašajo približno tretjino lanskih, oziroma odsotnosti teh razlik, kot v primeru razdelka 6, in zaradi omejenih prožnosti in zmogljivosti za odzivanje, ki so vgrajene v proračun; meni, da je zlasti v času vojne bistveno povečati naložbe in zmanjšati brezposelnost ter postaviti temelje za bolj odporno in vzdržno Unijo, obenem pa se je treba osredotočiti tudi na konkretne ukrepe za spoprijemanje s posledicami vojn po svetu; obžaluje, da predlog proračuna ni zadosten odgovor na sedanje izzive; opozarja, da večletni finančni okvir ni bil vzpostavljen za obravnavanje pandemije, vojne, visoke inflacije, visokih cen energije, velikega števila beguncev, novih pristopov, neustrezne prehranske varnosti in humanitarne krize; |
| --- | --- |

3.

| 4. | obžaluje stališče Sveta o predlogu proračuna, ki v primerjavi s predlogom Komisije v razdelkih večletnega finančnega okvira zmanjšuje odobritve za prevzem obveznosti za 1,64 milijarde EUR in odobritve plačil za 530 milijonov EUR; meni, da zmanjšanja, ki jih predlaga Svet, niti ne odražajo resnosti zgoraj omenjenih izzivov, s katerimi se soočajo Unija in njeni državljani, niti niso rezultat objektivne ocene trendov izvajanja ali absorpcijske sposobnosti ter so v nasprotju s temeljnimi skupnimi političnimi prednostnimi nalogami in ogrožajo sposobnost Unije, da uspešno izvaja svoje ključne politične cilje in prednostne naloge; meni, da se Svet ne bi smel osredotočati na programe, ki imajo koristi od prilagoditve iz člena 5 uredbe o večletnem finančnem okviru za uravnoteženje in stabilizacijo, saj bi bilo to v nasprotju s ciljem navedenega člena, ki je okrepiti posebne politične prednostne naloge; opozarja zlasti, da navedeni člen ne zagotavlja dodatnih sredstev, kot je navedel Svet; ugotavlja, da stališče Sveta še zdaleč ni v skladu s pričakovanji Parlamenta; zato sklene, da bo v splošnem odobritve v vseh vrsticah, ki jih je Svet zmanjšal, obnovil na ravni iz predloga proračuna, in sicer tako za odhodke iz poslovanja kot za upravne odhodke, predlog proračuna pa bo uporabil kot izhodišče, na katerem bo oblikoval svoje stališče; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ohranja odobritve iz predloga proračuna za posebne tematske instrumente, in sicer rezervo za solidarnost in nujno pomoč, Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji za razseljene delavce in rezervo za prilagoditev na brexit; meni, da bi bilo treba glede na nepričakovane, izredne in izjemne izzive, s katerimi se sooča Unija, uporabiti celoten znesek instrumenta prilagodljivosti; meni, da je treba glede na sedanje hude medsebojno prepletene krize uporabiti razliko do zgornje meje za leto 2021 v razdelku (a) enotnega instrumenta za rezervo in dodatna sredstva v razdelku (c) tega instrumenta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opozarja na svoje dolgoletno stališče, da bi morali nove politične prednostne naloge ali pristojnosti spremljati novi viri; namerava slediti temu pristopu pri predlogu za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira ukrepov za krepitev evropskega polprevodniškega ekosistema (akt o čipih) (COM(2022)0046) in predlogu za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Programa Unije za varno povezljivost za obdobje 2023–2027 (COM(2022)0057); v tem smislu pozdravlja dejstvo, da predlog za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za okrepitev evropske obrambne industrije z aktom o skupnih javnih naročilih (COM(2022)0349) ne zahteva prerazporeditev sredstev iz drugih programov ali dodelitev sredstev znotraj njih; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da ima proračun Unije zaradi svoje velikosti, strukture in pravil zelo omejene zmogljivosti za ustrezno odzivanje na izzive, s katerimi se sooča Unija, ali za ustrezno financiranje in izvajanje novih skupnih političnih ambicij ali pobud, napovedanih v govoru predsednice Komisije o stanju v Uniji za leto 2022; zlasti opozarja, da so voditelji držav ali vlad rusko vojno agresijo proti Ukrajini opisali kot „tektonski premik v evropski zgodovini“ in da je Komisija izjavila, da „nepredvidene potrebe, nastale zaradi vojne v Evropi, močno presegajo sredstva, ki so na voljo v sedanjem večletnem finančnem okviru“, zaradi česar so potrebni novi viri financiranja; poudarja, da bi morala Unija stopiti na čelo prizadevanj, da skupaj z mednarodnimi partnerji Ukrajini zagotovi zadostno, pravočasno in zanesljivo podporo; meni, da je to dodaten dokaz, da je nujno potrebna občutna revizija večletnega finančnega okvira, ki jo je treba predložiti čim prej oziroma najpozneje v prvem četrtletju leta 2023 ter mora vključevati povečanje prožnosti okvira in zvišanje njegove zgornjih mej, kjer je to potrebno, da bi odražale nastajajoče potrebe in nove prednostne naloge, ter obravnavati težave, ki jih povzroča vključitev stroškov financiranja iz Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podrazdelek 2b; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je bistven dejanski napredek, kar zadeva vire lastnih sredstev, tako za odplačevanja Instrumenta Evropske unije za okrevanje (EURI), namenjenega izvajanju instrumenta Next Generation EU (NGEU), kot za finančno čvrstost in izvajanje sedanjega in prihodnjih večletnih finančnih okvirov; poziva Komisijo, naj zagotovi pravočasno uvedbo novih virov lastnih sredstev v skladu z načrtom iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 in naj pospeši pripravo predloga za drugo košarico; poziva Svet, naj spoštuje dogovorjene roke in doseže potrebni napredek v zvezi z viri lastnih sredstev iz prve košarice, ki jo je Komisija predlagala 22. decembra 2021, da bi se začeli nemudoma izvrševati; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da se je treba odzvati na posledice ruske vojaške agresije proti Ukrajini in pandemije COVID-19, rastočo inflacijo in dvigovanje cen energije ter neustrezno prehransko varnost na ravni Unije; poudarja zlasti, da je za okrepitev energetske neodvisnosti Unije in izvajanje zelenega dogovora potrebnih dovolj okolju prijaznih naložb; želi spomniti, da kohezijska in kmetijska politika ne moreta biti glavni vir financiranja nujnih prednostnih nalog, saj bi to ogrozilo izvajanje dolgoročnih ciljev, ter poudarja, da je treba podpreti regije, ki sta jih hudo prizadeli pandemija in energetska kriza; poziva Komisijo, naj glede na omejena sredstva iz proračuna Unije za odzivanje na visoke cene energije analizira morebitne možnosti za prilagajanje ter dodatne vire, vključno z vsemi neporabljenimi sredstvi iz večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, da bi podprla mala in srednja podjetja ter ranljiva gospodinjstva; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da bi morala Unija usklajeno ukrepati zoper energetsko krizo, in predlaga precej pomembne dodatne naložbe na tem področju; opozarja, da bodo za uresničitev tega cilja potrebna dodatna finančna sredstva, tudi onkraj proračuna za leto 2023; zato opozarja na pomen zagotavljanja dodatne finančne podpore prek REPowerEU; poziva, naj se nemudoma doseže dogovor o pobudi REPowerEU in začne njeno izvajanje, da bo mogoče čim prej sprostiti sredstva in tako hitro povečati energetsko neodvisnost Unije preko strateških naložb, vključno s podporo za MSP in ranljiva gospodinjstva; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja delo, ki ga je Komisija opravila v zvezi z novo klasifikacijo za merjenje vpliva spola na porabo Unije; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo ta klasifikacija osredotočena na jasen in celovit prikaz vpliva programov na enakost spolov, da bi programi, ki so trenutno kategorizirani z nič (zvezdicami), prinesli kar največji vpliv na enakost spolov in da bi se pridobile izkušnje za zasnovo programov; poleg tega poziva, naj se ta klasifikacija razširi na vse programe večletnega finančnega okvira, da bi se prikazali rezultati za proračun 2023; poudarja, da sta v zvezi s tem potrebna sistematično zbiranje in analiza podatkov, razčlenjenih po spolu; pričakuje, da bo vse poročanje, ki je pomembno za enakost spolov, temeljilo na obsegu in ne na številu ukrepov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | je zelo zaskrbljen, ker je Komisija nedavno financirala oziroma sofinancirala kampanje, ki so promovirale hidžab, na primer s sloganom, da „je svoboda v hidžabu“; poudarja, da se iz proračuna Unije ne bi smela financirati nobena prihodnja kampanja, ki bi ga lahko promovirala; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pričakuje, da bodo doseženi cilji v zvezi z vključevanjem podnebnih ukrepov in biotske raznovrstnosti; v zvezi s tem pozdravlja prizadevanja za doseganje preglednejšega in celovitejšega poročanja ter poudarja, da je treba izvesti zadostne naknadne ocene in si prizadevati za razdrobljeno strukturo razpoložljivih podatkov; ponovno poziva Komisijo, naj obravnava zaključke Evropskega računskega sodišča glede previsoke porabe za podnebne ukrepe; pozdravlja tudi poročanje o odhodkih za biotsko raznovrstnost; vseeno je zaskrbljen, da cilji za leti 2026 in 2027 morda ne bodo doseženi, in poziva Komisijo, naj si za to bolj prizadeva; poziva Komisijo, naj ob predstavitvi predloga proračuna za vsak program objavi zneske in deleže odhodkov, ki bodo prispevali k tem ciljem; poziva Komisijo, naj spremlja izvajanje načela, da se ne škoduje bistveno, in po potrebi takoj sprejme popravne ukrepe; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponovno poudarja, da mora proračun za leto 2023 odražati izvajanje priporočil, ki jih je podprla konferenca o prihodnosti Evrope; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zato določa skupno raven odobritev za prevzem obveznosti v proračunu za leto 2023 (vsi oddelki) na 187 293 119 206 EUR, kar pomeni povečanje za 1 702 055 778 EUR v primerjavi s predlogom proračuna; poleg tega sklene dati na voljo znesek v višini 836 090 000 EUR za odobritve za prevzem obveznosti na podlagi sprostitev v skladu s členom 15(3) finančne uredbe; določa skupno raven odobritev plačil v proračunu za leto 2023 (vsi oddelki) na 167 612 834 087 EUR; |
| --- | --- |

15.

Razdelek 1 – Enotni trg, inovacije in digitalno

| 16. | poudarja, da razdelek 1 pomembno prispeva k odpravljanju posledic vojne v Ukrajini ter k doseganju ciljev Unije na področjih podnebja in energije, med drugim zmanjšanju odvisnosti Unije od fosilnih goriv, tudi iz Rusije, s podpiranjem raziskav in naložb v trajnostni energetski in prometni sektor; ponovno poudarja potencial programov iz tega razdelka pri vključitvi Ukrajine v enotni trg, infrastrukturno omrežje in raziskovalno področje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podpira predlog iz predloga proračuna, da se da na voljo 78,8 milijona EUR sproščenih sredstev za tri sklope, navedene v ustrezni skupni politični izjavi, priloženi uredbi o programu Obzorje Evropa (15); ugotavlja pa, da preostala sproščena sredstva za raziskave iz let 2021 in 2020 znašajo 836,09 milijona EUR; glede na omejena razpoložljiva sredstva in znatne potrebe vztraja, da bi moral biti ta nepričakovano visok znesek sproščenih sredstev za raziskave, ki ga Komisija ni predvidela med pogajanji o večletnem finančnem okviru, v celoti na voljo programu Obzorje Evropa, kar bi bilo povsem v skladu s členom 15(3) finančne uredbe; želi spomniti na zelo visoko dodano vrednost Unije in odlično stopnjo izvajanja tega programa; zato je trdno prepričan, da bi bilo treba s preostalimi zneski znatno povečati sredstva za ključne raziskovalne prednostne naloge, kot so zdravje (vključno z dolgotrajnim covidom in post-covidom, denimo za klinično testiranje), podnebje, mobilnost in energija, kultura in ustvarjalnost (tudi za nadaljnji razvoj novega evropskega Bauhausa) ter hrana, biogospodarstvo, naravni viri in okolje, da bi se spoprijeli s perečimi izzivi, s katerimi se sooča Unija, in zagotovili dodatno podporo raziskovalcem prek ukrepov Marie Skłodowska-Curie, vključno z raziskovalci iz Ukrajine, s posebnim osredotočanjem na evropski zeleni dogovor, digitalno agendo in pobudo Močnejša Evropa v svetu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja svojo globoko zaskrbljenost glede predlaganega načina upravljanja sklada Evropskega sveta za inovacije, in poziva Komisijo, naj začne odprt dialog s Parlamentom o načinu upravljanja sklada, da se zagotovi ustrezno proračunsko izvrševanje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | razveljavlja prerazporeditve, ki jih je predlagala Komisija za financiranje zakona o čipih in programa za varno povezljivost, v skladu s svojim stališčem, da bi bilo treba nove pobude financirati z novimi sredstvi, ter črta ustrezne rezerve Sveta, s čimer se zagotovi ustrezna raven financiranja za prednostne naloge v programu Obzorje Evropa, programu za digitalno Evropo in vesoljskem programu Unije; ponovno daje na voljo sproščene odobritve za raziskave, s katerimi bi nadomestili sredstva, ki so v okviru programa Obzorje Evropa predvidena za zakon o čipih in program za varno povezljivost, da novi predlogi ne bi vplivali na obstoječe prednostne naloge na področju raziskav; poudarja, da črpanje sredstev iz instrumenta NGEU ne sme služiti kot opravičilo za to, da se ne izvaja člen 15(3) finančne uredbe in se ne uporabijo znatni zneski sproščenih sredstev v času krize; |
| --- | --- |

19.

| 20. | želi spomniti, da je Instrument za povezovanje Evrope (IPE) ključen za spodbujanje naložb v razvoj visoko zmogljivih in trajnostnih vseevropskih omrežij; poudarja, da mora imeti IPE ključno vlogo pri razogljičenju gospodarstva Unije, saj podpira infrastrukturo za alternativna goriva in energijo iz obnovljivih virov, s čimer pospešuje zeleni prehod in povečuje energetsko neodvisnost in varnost Unije, ter spodbuja medsebojno povezljivost na celotnem ozemlju Unije, tudi z Iberskim polotokom in oddaljenimi, redko poseljenimi regijami; poudarja, da neizzvan ruski vojaški napad na Ukrajino, ki je brez primere, zahteva nujno podporo prometni infrastrukturi v Ukrajini in na poti k njej („solidarnostne poti“), da bi omogočili prevoz kritičnega blaga v obe smeri; zato predlaga, da se financiranje sklopov IPE za promet in za energijo poveča za skupaj 90 milijonov EUR v odobritvah za prevzem obveznosti nad ravnjo iz predloga proračuna; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da je dobro delujoč enotni trg v središču konkurenčnosti Unije; poudarja, kako pomembno ga je ohraniti in prilagoditi glede na številne izzive; poziva Komisijo, naj pripravi potrebne predloge, tudi v dopolnilnem pismu, da bi premostili morebitne vrzeli med začetkom veljavnosti akta o digitalnih storitvah in izterjavo pristojbin za nadzor; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da je podjetja, zlasti mala in srednja, ki so hrbtenica evropskega gospodarstva, trenutna kriza močno prizadela, med drugim podjetja v turističnem, kulturnem in ustvarjalnem sektorju, ki so doživela veliko krčenje poslovanja, hude pa so tudi posledice ruske vojaške agresije proti Ukrajini, zlasti visoke cene energije; podpira, da se sredstva za mala in srednja podjetja v sklopu za enotni trg v primerjavi s predlogom proračuna povečajo za 10 milijonov EUR; predlaga tudi povečanje za 1 milijon EUR v primerjavi s predlogom proračuna, da bi podprli tekoče delo Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG) pri oblikovanju visokokakovostnih standardov poročanja, pod pogojem, da EFRAG sprejme delovni načrt, v katerem bodo opisani ukrepi za ustrezno pregledno dolžno pravno ravnanje in javni nadzor ter uravnoteženo zastopanost deležnikov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zato je sklenil sredstva za prevzem obveznosti v razdelku 1 povečati za 663 650 000 EUR glede na predlog proračuna (brez pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov), to povečanje pa se bo financiralo iz razpoložljive razlike do zgornje meje in posebnih instrumentov; poleg tega v tem razdelku daje na voljo skupni znesek 836 090 000 EUR za prevzem obveznosti, ki ustreza sproščenim obveznostim v skladu s členom 15(3) finančne uredbe, s čimer se v primerjavi s predlogom proračuna za 677 278 157 EUR povečajo sproščene obveznosti, ki so bile ponovno dane na voljo; |
| --- | --- |

23.

Podrazdelek 2a – Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

| 24. | poudarja, da ima kohezijska politika osrednjo vlogo kot bistvena naložbena politika Unije in konvergenčni instrument, ki spodbuja trajnostno rast in podpira vsesplošen in usklajen razvoj držav članic in njihovih regij, pa tudi razvoj med regijami in znotraj njih; pričakuje, da se bo po zapoznelem začetku načrtovanja programov v prvih dveh letih večletnega finančnega okvira 2021–2027 v letu 2022 izvajanje pospešilo; poziva države članice in Komisijo, naj pospešijo načrtovanje programov, da se bo leta 2023 lahko začelo izvajanje kohezijskih skladov, kar bo pripomoglo k odpravljanju socialnih, gospodarskih in teritorialnih neenakosti in spodbudilo gospodarstvo Unije ter pomagalo javnemu in zasebnemu sektorju, malim in srednjim podjetjem ter državljanom v teh težkih časih; poudarja, da obstaja tveganje, da bo zaradi pandemije in vojne v Ukrajini prišlo do zamud pri projektih; poziva Komisijo, naj oceni, ali bi bilo treba prilagoditi politike in sprejeti podporne ukrepe, in to po potrebi predlaga, da bi zagotovila nadaljevanje in neokrnjeno izvajanje vseh projektov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva, da se v programih EU nameni prednost projektom, ki spodbujajo in omogočajo ustvarjanje delovnih mest s pravicami ter stabilnimi in zakonsko urejenimi plačami in delovnimi razmerji; |
| --- | --- |

25.

| 26. | sprejema stališče Sveta v zvezi s podrazdelkom 2a; |
| --- | --- |

26.

Podrazdelek 2b – Odpornost in vrednote

| 27. | ponovno poudarja, da se kljub zahtevam Parlamenta, naj za instrument Evropske unije za okrevanje ne velja zgornja meja, stroški refinanciranja krijejo iz podrazdelka 2b; ugotavlja, da bo glede na nepredvidene razmere na finančnih trgih zaradi ruske vojaške agresije proti Ukrajini, ki še naprej negativno vpliva na gospodarstvo Unije in ga usmerja na pot nižje rasti, višje inflacije in naraščajočih obrestnih mer, vrstica, namenjena stroškom financiranja instrumenta Evropske unije za okrevanje, verjetno potrebna v celoti, potrebe pa bi lahko celo močno presegle znesek, predviden v proračunu; obžaluje, da to dejansko vpliva na programe v istem razdelku, saj omejuje zmožnost Komisije, da predlaga povečanje finančnega načrta, če bi se izkazalo za potrebno; ugotavlja, da stroškov financiranja instrumenta Evropske unije za okrevanje ne bi smeli črpati iz posebnih instrumentov, namenjenih reševanju nepredvidenih izzivov, kot so posledice vojne v Ukrajini in energetska kriza; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zato za vodilni program Erasmus+, ki se osredotoča na učno mobilnost v izobraževanjuin usposabljanju, predlaga za 200 milijonov EUR višji znesek kot v predlogu proračuna, saj je treba podpreti ukrajinske študente in učitelje, kot je ugotovila Komisija, študentom nasploh pa pomagati tudi zaradi inflacije; poudarja, da bodo ta sredstva prispevala tudi k uravnoteženju finančnega profila programa Erasmus+, za katerega se denar izplačuje predvsem na koncu obdobja, in zagotovila doslednejše letno financiranje programa s stabilnim letnim povpraševanjem; poleg tega poudarja, da bodo večja sredstva prispevala k stalnim prizadevanjem za okolju prijaznejši in bolj vključujoč program ter omogočila dokončanje še neopravljenih nalog po evropskem letu mladih 2022; spominja na napoved predsednice Ursule von der Leyen v govoru o stanju v Uniji, da bi moralo biti leto 2023 evropsko leto znanja in spretnosti in da bi ga bilo treba v proračunu za leto 2023 podpreti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | želi spomniti, da program Erasmus+ v sklopu za šport podpira nepridobitne športne prireditve, namenjene nadaljnjemu razvoju evropske razsežnosti športa in promociji vprašanj, pomembnih za množični šport; poudarja ključno vlogo, ki jo ima šport v boju proti diskriminaciji in pri spodbujanju socialne vključenosti; predlaga ciljno povečanje v višini 10 milijonov EUR za vrstico „šport“, da bo lahko program podprl specialno olimpijado v Berlinu leta 2023; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da evropska solidarnostna enota mladim pomaga pridobiti praktične izkušnje v drugi državi članici, s čimer povečuje njihovo zaposljivost in bogati življenjske priložnosti; poudarja tudi, da ta enota financira prostovoljno humanitarno delo v enoti za humanitarno pomoč, ki lahko zagotovi pomembno humanitarno pomoč zunaj konfliktnih območij; zato je sklenil povečati sredstva za evropsko solidarnostno enoto za 8 milijonov EUR glede na predlog proračuna; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da pandemija COVID-19 še ni končana in da je treba ohraniti podporo zdravstvenim sistemom, da bi povečali njihovo odpornost in pripravljenost prek programa EU za zdravje; poleg tega poudarja, da ima ta program ključno vlogo pri načrtu za boj proti raku, farmacevtski strategiji za Evropo ter novoustanovljenem organu za odzivanje na izredne zdravstvene razmere; zato odpravlja nesorazmerno in neupravičeno zmanjšanje, ki ga je predlagal Svet, in povečuje proračun programa za 25 milijonov EUR glede na predlog proračuna, kar zajema tudi podporo ukrepom za splošno zdravstveno zavarovanje po vsej Uniji, vključno s kakovostnimi storitvami za spolno in reproduktivno zdravje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opozarja na vse številnejše in hujše naravne nesreče v Evropi, kot so pokazali rekordni požari v naravi poleti 2022; obžaluje, da se bodo ekstremni vremenski pojavi zaradi podnebnih sprememb še zaostrovali in bili vse pogostejši; zato je v skladu z zavezo predsednice Komisije iz govora o stanju v Uniji za leto 2022 sklenil povečati sredstva mehanizma Unije na področju civilne zaščite za 20 milijonov EUR, da bi izboljšali zmogljivost Unije za odzivanje in bolje zaščitili njene državljane, vključno z zmogljivostmi za mobilizacijo zdravstvenih enot v izrednih razmerah; poudarja, da je treba vlagati v blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje v posebej ranljivih regijah; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opozarja, da so pandemija COVID-19 in z njo povezani javnozdravstveni ukrepi močno prizadeli kulturni in ustvarjalni sektor, pogosto mala podjetja, posamezne umetnike in nepridobitne organizacije skupnosti; poudarja, da ima program Ustvarjalna Evropa ključno vlogo pri podpiranju evropskega ustvarjanja in vrednot Unije, okrevanju kulturnega in ustvarjalnega sektorja, spodbujanju medijske pismenosti in boju proti dezinformacijam; zato je sklenil povečati sredstva programa za leto 2023 za 12 milijonov EUR glede na predlog proračuna; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da je treba spodbujati spoštovanje pravne države in temeljnih pravic; opozarja na ključno vlogo programa za državljane, enakost, pravice in vrednote pri krepitvi vrednot Unije, državljanstva in demokracije Unije, enakosti in enakosti spolov ter pravne države v Uniji in pri podpori žrtvam nasilja na podlagi spola; zato je sklenil razveljaviti zmanjšanje sredstev za program, ki ga je predlagal Svet; poleg tega je sklenil povečati sredstva za sklop Daphne za 2 milijona EUR glede na predlog proračuna, da bi se spoprijeli z nasiljem na podlagi spola, ki se je od pandemije še poslabšalo, pa tudi nasiljem nad begunci, otroki, mladimi in drugimi ranljivimi skupinami, kot so osebe LGBTIQ+ in invalidi; prav tako je povečal sredstva za delovanje in udeležbo državljanov za 1,5 milijona EUR glede na predlog proračuna, zlasti da se zagotovi ustrezno nadaljnje ukrepanje po konferenci o prihodnosti Evrope; |
| --- | --- |

34.

| 35. | je zelo zaskrbljen, ker se v številnih poročilih izpostavlja financiranje združenj, povezanih z radikalnimi verskimi in političnimi organizacijami, kot je Muslimanska bratovščina; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo Unija financirala le organizacije, ki dosledno spoštujejo vse evropske vrednote, vključno s svobodo misli, svobodo govora ter enakostjo moških in žensk, zlasti prek programa za državljane, enakost, pravice in vrednote; zato poziva Komisijo, naj od upravičenih organizacij, preden jim da na voljo sredstva, zahteva, da podpišejo listino, s katero se zavežejo spoštovanju teh vrednot; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opozarja, da je treba podpreti socialni dialog in usposabljanje delavcev ter zagotoviti stabilno financiranje; poziva Komisijo, naj poskrbi za dobro črpanje zadevnih proračunov; |
| --- | --- |

36.

| 37. | meni, da bi bilo treba v proračunski vrstici turške skupnosti na Cipru predvideti dovolj sredstev, da bi odločilno prispevali k nadaljevanju in okrepitvi misije odbora za pogrešane osebe na Cipru ter podprli tehnični odbor za kulturno dediščino obeh skupnosti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ugotavlja, da so številni dokumenti in sporočila institucij, organov, uradov in agencij Unije na voljo samo v angleščini; ugotavlja tudi, da na delovnih sejah ni možnosti tolmačenja; poziva k spoštovanju načel, pravic in obveznosti iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in Uredbe št. 1/1958 pa tudi iz notranjih smernic in sklepov, kot je kodeks dobrega ravnanja javnih uslužbencev; zato poziva institucije, organe, urade in agencije Unije, naj zagotovijo potrebne človeške vire za spoštovanje večjezičnosti, tako da povečajo število zaposlenih, odgovornih za prevajanje in tolmačenje; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da je treba proračun Unije zaščititi pred goljufijami, korupcijo in drugim prepovedanim ravnanjem, ki negativno vpliva na proračune Unije in držav članic; poudarja osrednjo vlogo, ki jo ima Evropsko javno tožilstvo (EJT) pri zaščiti finančnih interesov Unije, tudi v zvezi z uporabo sredstev instrumenta NGEU, in zagotavljanju spoštovanja pravne države; zato je sklenil ciljno povečati proračun EJT in število zaposlenih, da bo lahko ta organ izpolnil svoj mandat; poziva vse države članice, naj se pridružijo EJT in izboljšajo zaščito finančnih interesov Unije; želi spomniti, kako pomembno je spoštovanje splošnega režima pogojenosti za zaščito proračuna Unije; |
| --- | --- |

39.

| 40. | meni, da mora biti financiranje institucionalnega komuniciranja zadostno in stabilno, da bo lahko Unija nagovarjala državljane, tudi na lokalni ravni, se borila proti dezinformacijam in olajšala udeležbo državljanov v demokratičnem življenju, kar je še bolj nujno zaradi ruske vojne proti Ukrajini; zato obnavlja zneske iz predloga proračuna v ustreznih vrsticah; |
| --- | --- |

40.

| 41. | je sklenil sredstva za prevzem obveznosti v podrazdelku 2b povečati za 296 065 210 EUR v primerjavi s predlogom proračuna (brez pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov), kar se bo financiralo z uporabo razpoložljive razlike do zgornje meje in posebnih instrumentov; |
| --- | --- |

41.

Razdelek 3 – Naravni viri in okolje

| 42. | izraža resno zaskrbljenost zaradi vpliva ruske vojne v Ukrajini in njenih gospodarskih posledic, pa tudi zaradi skrajnih vremenskih pojavov, med drugim hude in dolgotrajne suše, na proizvodnjo in distribucijo v kmetijskem sektorju in na živilskih trgih; poudarja, da ima kmetijstvo strateško vlogo pri preprečevanju prehranske krize s pridelavo varne in visokokakovostne hrane po dostopnih cenah po vsej Evropi; opozarja, da bo leto 2023 prvo leto nove skupne kmetijske politike, ki bo podpirala kmete v Uniji, ki imajo ključno vlogo pri ohranjanju gospodarske odpornosti podeželskih območij, tako da bo zmanjšala dolžniško breme mladih kmetov ter jim ponudila pomoč pri obvladovanju vse višjih obrestnih mer za posojila in višjih vhodnih stroškov; meni, da krizne razmere upravičujejo delno uporabo nove kmetijske rezerve za mlade kmete v višini najmanj 10 milijonov EUR; poziva Komisijo, naj pripravi ustrezne izredne ukrepe v skladu z ustreznimi določbami temeljnega akta in po potrebi poveča znesek, ki ga je treba uporabiti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | znova poudarja, da je program LIFE pomemben dejavnik podpore za podnebne ukrepe in varstvo okolja, ima pa tudi ključno vlogo pri pripravi vzorčnega posredovanja in usmerjanju ukrepov k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje ter k ustavitvi izgube biotske raznovrstnosti; poziva, naj se v različnih programskih sklopih poveča raven proračunske podpore za ta program; poudarja, da bo vsako letno povečanje sredstev za program LIFE pomenilo napredek k uresničitvi ciljev in ambicij vključevanja na področju podnebja in biotske raznovrstnosti; meni, da sedanje okoliščine upravičujejo poseben poudarek na členu o prehodu na čisto energijo; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da je treba znatno povečati proračun Evropske agencije za okolje, da bi zagotovili dovolj finančnih in kadrovskih virov za izvajanje evropskega zelenega dogovora in z njim povezanih politik v celoti, saj je to eden od glavnih stebrov za to, da bo gospodarstvo Unije postalo pravično, vključujoče, trajnostno, odporno in ogljično nevtralno; meni, da bi morala Komisija za vsako ceno preprečiti vse grožnje za izvajanje in izvrševanje okoljskih politik in zakonodaje; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja pomembno vlogo načrtov za pravični prehod in potrebo po njihovi pravočasni odobritvi v sedanjih gospodarskih in geopolitičnih razmerah, da bi zagotovili potrebne naložbe in rast v Uniji; poudarja, da je treba zagotoviti nemoteno izvrševanje Sklada za pravični prehod kot bistvenega orodja za povečanje energetske neodvisnosti in inovacijske zmogljivosti Unije ter obravnavanje socialno-ekonomskih izzivov in energetskega prehoda v odziv na podnebne cilje; |
| --- | --- |

45.

| 46. | je sklenil povečati sredstva za prevzem obveznosti v razdelku 3 za 61 240 000 EUR glede na predlog proračuna (brez pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov), za financiranje tega povečanja pa uporabiti del razpoložljive razlike do zgornje meje; |
| --- | --- |

46.

| 47. | opozarja, da bo z dopolnilnim pismom, kot je že običaj, razpoložljivost sredstev za Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) bolj pregledna in da bo mogoče med spravnim postopkom ustrezno prilagoditi pristop k spremembam v razdelku 3; |
| --- | --- |

47.

Razdelek 4 – Migracije in upravljanje meja

| 48. | ugotavlja, da je bilo treba leta 2022 zaradi vojne proti Ukrajini zagotoviti dodatno financiranje v višini 150 milijonov EUR za Sklad za azil, migracije in vključevanje, da bi podprli države članice, ki sprejemajo ljudi, ki bežijo pred konfliktom; pozdravlja odločitev o uporabi direktive o začasni zaščiti (16), ki bo zaradi narave konflikta in prizadevanj držav članic, da bi ženske in otroke obvarovale pred trgovino z ljudmi, med drugim za spolno izkoriščanje, vključevala dolgoročnejše finančne obveznosti in potrebovala stalno proračunsko podporo za države članice; zato je sklenil, da se sredstva za Sklad za azil, migracije in vključevanje povečajo za 100 milijonov EUR glede na predlog proračuna za leto 2023; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opozarja, da je bilo treba v letu 2022 zagotoviti tudi dodatna sredstva za instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko, da bi omogočili dodatno podporo državam članicam, ki so v vojnih časih najbolj obremenjene, pa tudi podporo Romuniji, Bolgariji in Hrvaški pri vključevanju v schengensko območje; obžaluje, da je Komisija večkrat predlagala zmanjšanje dogovorjenih finančnih sredstev za ta instrument, da bi v predlogu proračuna poiskala vire za agencije na področju pravosodja in notranjih zadev z razširjenimi pooblastili, vključno z Europolom; na podlagi povedanega je sklenil povečati sredstva za ta instrument za 25 milijonov EUR glede na predlog proračuna za leto 2023; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opozarja na ključno vlogo, ki jo ima Agencija Evropske unije za azil pri podpiranju držav članic na področju azilnih postopkov in postopkov za mednarodno zaščito, in ugotavlja, da se je delovna obremenitev agencije povečala, tako zaradi vojne v Ukrajini kot zaradi novih nalog, ki so ji bile zaupane v okviru razširjenega mandata; je zato sklenil povečati število zaposlenih v agenciji; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, da je treba dodatno povečati sredstva za prevzem obveznosti in število zaposlenih za agencijo eu-LISA, in sicer v skladu z njenimi ugotovljenimi potrebami, da bo lahko v letu 2023 še naprej izvajala številne ključne projekte Unije za notranjo varnost in upravljanje meja; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja pomen učinkovite Evropske agencije za mejno in obalno stražo (Frontex), ki bo pomagala državam članicam pri upravljanju skupnih zunanjih meja Unije in zagotovila integrirano upravljanje meja, pri tem pa v celoti spoštovala temeljne pravice; ugotavlja, da ima agencija Frontex še vedno težave pri črpanju znatnega vsakoletnega povečanja proračunskih sredstev in zaposlovanju potrebnega dodatnega operativnega osebja; poziva Komisijo, naj opravi poglobljeno analizo stanja, da bi izboljšala izvajanje pod nadzorom Parlamenta; zato je sklenil podpreti predlog Sveta, da se sredstva za agencijo Frontex v letu 2023 zmanjšajo za 50 milijonov EUR; kljub temu poudarja, da je treba agenciji Frontex zagotoviti potrebna proračunska sredstva za izpolnjevanje njenega mandata in obveznosti; |
| --- | --- |

52.

| 53. | je sklenil povečati razdelek 4 za skupaj 130 430 664 EUR glede na stališče Sveta in za 80 430 664 EUR glede na predlog proračuna, za financiranje tega povečanja pa uporabiti del razpoložljive razlike do zgornje meje; |
| --- | --- |

53.

Razdelek 5 – Varnost in obramba

| 54. | poudarja, kako pomembno je okrepiti evropsko sodelovanje v obrambnih zadevah, pri čemer je treba upoštevati rusko vojaško agresijo v Ukrajini in zelo nestabilno mednarodno okolje; meni, da takšno sodelovanje ne povečuje le varnosti Evrope in njenih državljanov, temveč vodi tudi k večji učinkovitosti in morebitnim prihrankom; v zvezi s tem poziva, naj se povečajo sredstva za sklop za razvoj zmogljivosti v okviru Evropskega obrambnega sklada, da bi spodbudili inovativno in konkurenčno obrambno industrijsko bazo, ki bo prispevala k strateški neodvisnosti Unije; |
| --- | --- |

54.

| 55. | predlaga tudi, naj se povečajo sredstva za vojaško mobilnost, da bi državam članicam omogočili hitrejše in učinkovitejše ukrepanje; ugotavlja, da je treba nameniti zadostna sredstva za podporo misijam in operacijam skupne varnostne in obrambne politike, vključno z ukrepi, kot sta financiranje prometne infrastrukture z dvojno rabo ter poenostavitev diplomatskih dovoljenj in carinskih pravil; ugotavlja, da bi lahko vojaško mobilnost izboljšali tudi s hitrim pristopom Romunije, Bolgarije in Hrvaške k schengenskemu območju; opozarja, da bo imel neuspeh pri reševanju tega vprašanja škodljiv gospodarski in geostrateški učinek; poudarja, da je treba obnoviti znesek iz predloga proračuna za Sklad za notranjo varnost, da bo na voljo dovolj finančnih sredstev za boj proti hudim kaznivim dejanjem in organiziranemu kriminalu s čezmejno razsežnostjo ter kibernetski kriminaliteti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | je sklenil povečati razdelek 5 za skupaj 81 192 700 EUR glede na znesek iz predloga proračuna, za financiranje tega povečanja pa uporabiti razpoložljive razlike do zgornje meje in posebne instrumente; |
| --- | --- |

56.

Razdelek 6 – Sosedstvo in svet

| 57. | z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da so se zaradi ruskega napada na Ukrajino in njegovih posledic za ves svet močno povečale potrebe po humanitarni pomoči, ki so bile že prej velike zaradi vrzeli v financiranju ter množenja kriz in konfliktov po svetu; poziva k znatnemu povečanju humanitarne pomoči, da bi pokrili doslej največjo vrzel med potrebami in razpoložljivimi sredstvi; obžaluje, da razdelek 6 nima razlike do zgornje meje in zato ni primeren za sedanje razmere ali obravnavo morebitnih novih nujnih primerov; meni, da bi bilo treba nujno povečati zgornjo mejo razdelka 6; obžaluje, da predlog proračuna ne more vsaj ohraniti sedanje ravni odziva, medtem ko se humanitarne potrebe in izredne razmere po vsem svetu močno povečujejo, zlasti zaradi vse večje neustrezne prehranske varnosti zaradi posledic ruske vojaške agresije v Ukrajini, vse bolj vidnih posledic podnebnih sprememb, vse hujših nesreč zaradi podnebnih sprememb in novih konfliktov; je močno zaskrbljen, da kljub povečanju, ki ga je predlagal Parlament, v letu 2023 ne bo dovolj sredstev, da bi zadovoljili potrebe po humanitarni pomoči; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva k nadaljnji in znatni podpori vzhodnemu sosedstvu, zlasti državam, ki pomagajo beguncem, ki bežijo iz Ukrajine, ter se soočajo z inflacijo in visokimi cenami energije in hrane; meni, da je treba podpreti politične, gospodarske in socialne reforme ter akterje civilne družbe, zlasti aktiviste za človekove pravice in demokracijo, organizacije civilne družbe, ki se zavzemajo za pravice žensk in pravice skupnosti LGBTIQ+ ali nudijo pomoč preganjanim osebam in političnim zapornikom, skupaj z ukrajinskimi in moldavskimi organizacijami, ki so bile prisiljene prestrukturirati svoje dejavnosti zaradi ruske vojaške agresije, organizacije, ki prispevajo k boju proti korupciji, in neodvisne medije, ki pomagajo razkrivati dezinformacije in propagando; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva, naj se južnemu sosedstvu dodelijo dodatna sredstva, da bi podprli politične, gospodarske in socialne reforme; pozdravlja nedavno napoved, da se bo Unija še naprej zavzemala za večletno financiranje Agencije OZN za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu (UNRWA); poudarja, da je povečanje sredstev za južno sosedstvo namenjeno predvsem zagotavljanju predvidljivega financiranja za agencijo UNRWA, saj ima bistveno vlogo pri zaščiti palestinskih beguncev in izpolnjevanju njihovih osnovnih potreb ter prispevanju k njihovemu človekovemu razvoju; |
| --- | --- |

59.

| 60. | je sklenil okrepiti tematske programe in ukrepe hitrega odzivanja v okviru Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa (NDICI – Globalna Evropa), zlasti prek programa „Ljudje“, da bi obravnavali posledice vojne v Ukrajini, razvili trdnejše zdravstvene sisteme in odpravili vrzeli v dostopu do osnovnih zdravstvenih storitev, prav tako pa financirali ukrepe za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev prek programa „Planet“ in z uporabo vrstice za odpornost, namenjene spodbujanju sinergij med humanitarnimi, razvojnimi in javnimi naložbami ter mirovnimi ukrepi, zlasti v državah, ki so kandidatke za pristop, vendar še nimajo koristi od instrumenta za predpristopno pomoč (IPA); |
| --- | --- |

60.

| 61. | poudarja, da je treba v okviru IPA povečati sredstva za države Zahodnega Balkana, da bi podprli gospodarsko rast in zaposlovanje, pa tudi kot geopolitično prednostno nalogo, zlasti v okviru neizzvane ruske vojaške agresije v Ukrajini, ki močno odmeva po vsej regiji, vendar vztraja pri zahtevah glede pogojevanja s pravno državo za vsak evro, za katerega so bile v proračunu za leto 2023 prevzete obveznosti; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj del dodatnih sredstev za program Erasmus+ uporabi za povečanje financiranja visokošolskih ustanov za namene novega programa štipendiranja za študente iz držav Zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva, naj se Ukrajina in Republika Moldavija čim prej vključita v področje uporabe IPA, sredstva za ta program pa ustrezno povečajo; meni, da je treba zagotoviti podporo Ukrajini in Moldaviji kot novima državama kandidatkama za članstvo v Uniji ter Gruziji kot državi, ki je na poti, da postane kandidatka za članstvo v Uniji; poziva k dodatni finančni pomoči, ki se zagotavlja v okviru IPA III, da bi spodbujali mednarodno razsežnost programa „Erasmus+“. |
| --- | --- |

62.

| 63. | je sklenil povečati podporo za strateško komuniciranje, zlasti za ukrepe za boj proti dezinformacijam na svetovni ravni s sistematičnim sledenjem in razkrivanjem dezinformacij, ki jih širijo državni in drugi akterji; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poudarja ključno vlogo, ki jo ima makrofinančna pomoč EU Moldaviji, Albaniji, Bosni in Hercegovini, Gruziji, Kosovu, Črni gori, Severni Makedoniji in Ukrajini za spodbujanje naložb, podporo okrevanju po koronavirusni krizi in posledicah vojne; |
| --- | --- |

64.

| 65. | je sklenil povečati razdelek 6 za skupaj 465 000 000 EUR nad zneskom iz predloga proračuna, povečanje pa financirati z uporabo posebnih instrumentov; |
| --- | --- |

65.

Razdelek 7 – Evropska javna uprava

| 66. | meni, da so zmanjšanja sredstev, ki jih je za ta razdelek predlagal Svet in katerih namen je preprečiti uporabo instrumenta prilagodljivosti, kot je predlagano v predlogu proračuna, neutemeljena in Komisiji ne bi omogočila izpolnjevanja njenih nalog; je zato sklenil znesek za upravne odhodke Komisije, vključno z njenimi uradi, obnoviti na raven iz predloga proračuna; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poudarja tveganja za notranjo varnost Unije, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino; v zvezi s tem pozdravlja vzpostavitev podpornega vozlišča za notranjo varnost in upravljanje meja v Moldaviji ter poziva Komisijo, naj prek sodelovanja z GD za notranje zadeve in GD za pravosodje, pa tudi s strokovnjaki Unije iz ustreznih agencij Unije na področju pravosodja in notranjih zadev, ki so bili napoteni v Moldavijo, z logistično in finančno podporo olajša in pospeši polno delovanje vozlišča; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poudarja, da je treba Komisiji priskrbeti dovolj uslužbencev za izpolnjevanje njenih nalog, vključno s tistimi, ki se nanašajo na nove pobude in pravkar sprejeto zakonodajo; zato poziva Komisijo, naj poskrbi, da bo imela dovolj dodatnih uslužbencev, potrebnih za učinkovito in uspešno izvajanje; v zvezi s tem poudarja učinek, ki ga imajo zakonodajni predlogi v okviru evropskega zelenega dogovora, akta o digitalnem trgu in akta o digitalnih storitvah ter povečanje porabe Unije zaradi instrumenta NGEU ter mehanizma za okrevanje in odpornost, na potrebe po osebju v nekaterih službah, zlasti v Generalnem direktoratu Komisije za okolje (GD ENV), Generalnem direktoratu za konkurenco (GD COMP), Generalnem direktoratu za komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologijo (GD CNECT) ter Evropskem uradu za boj proti goljufijam (OLAF); izraža zaskrbljenost, ker Komisija za navedene naloge nima potrebnega osebja; poziva Komisijo, naj upošteva te potrebe po osebju, ne da bi pri tem ogrozila število zaposlenih v drugih oddelkih; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva k hitremu sprejetju ciljno usmerjene revizije finančne uredbe, ki jo je predlagala Komisija v zvezi z obravnavanjem zamudnih obresti za zamude pri odplačilu preklicanih ali znižanih glob zaradi kršitev pravil konkurence, da bi se izognili pritisku na porabo v razdelku 7; |
| --- | --- |

69.

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

| 70. | opozarja na pomen, ki ga imajo pilotni projekti in pripravljalni ukrepi kot orodja za opredeljevanje političnih prednostnih nalog in uvajanje novih pobud, ki utegnejo postati stalne dejavnosti in programi Unije; na podlagi temeljite analize vseh prejetih predlogov in ob popolnem upoštevanju ocene Komisije glede izpolnjevanja pravnih zahtev in izvedljivosti sprejema uravnotežen sveženj pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov, ki odražajo politične prednostne naloge Parlamenta; poziva Komisijo, naj začne pilotne projekte in pripravljalne ukrepe čim prej izvajati ter naj zagotovi povratne informacije o njihovi uspešnosti in rezultatih na terenu; |
| --- | --- |

70.

Plačila

| 71. | poudarja, da je treba v proračunu za leto 2023 zagotoviti zadostno raven odobritev plačil, in je sklenil, da bo v splošnem razveljavil zmanjšanja Sveta in povečal odobritve plačil v tistih vrsticah, v katerih so bile odobritve za prevzem obveznosti spremenjene; poudarja, da je treba pospešiti izvajanje programov, da bi preprečili kopičenje plačil v drugi polovici večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

71.

Drugi oddelki

Oddelek I – Evropski parlament

| 72. | ohranja nespremenjeno skupno raven proračuna za leto 2023, ki znaša 2 268 777 642 EUR, kar je v skladu z načrtom prihodkov in odhodkov, ki je bil sprejet na plenarnem zasedanju 7. aprila 2022 in posodobljen 3. maja 2022 na zahtevo Komisije, in sicer zaradi spremembe ocenjene stopnje indeksacije; je sklenil v kadrovski načrt samo za eno leto umetno in na proračunsko nevtralen način vključiti 98 delovnih mest, da se omogoči vključitev uspešnih kandidatov na notranjem natečaju v skladu z uporabo člena 29(4) kadrovskih predpisov, podobno kot je bilo storjeno v proračunu za leto 2020; želi posodobiti opombe v zvezi s petimi proračunskimi vrsticami, da se doda tudi možnost povračila stroškov udeležbe vlagateljev peticij, vključno s potnimi stroški, dnevnicami in dodatnimi stroški, med uradnimi misijami Odbora za peticije zunaj prostorov Parlamenta; |
| --- | --- |

72.

| 73. | priznava pomembno vlogo, ki jo ima Organ za evropske politične stranke in evropske politične fundacije za preglednost, dobro finančno poslovodenje in raznolikost političnega sistema, saj zagotavlja, da stranke in fundacije uporabljajo skupna pravila; ugotavlja, da je proračun organa vključen v oddelek I – Evropski parlament, vendar gre za neodvisen organ Unije; je zato sklenil uvesti ločeno postavko za osebne prejemke in nadomestila uslužbencev, ki delajo za organ, ter ločeno vrstico v kadrovski shemi Parlamenta za ta delovna mesta, pri čemer v predlogu proračuna niso predvidena dodatna sredstva; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva predsedstvo, naj za člen 3 2 3 – Podpora demokraciji in povečevanje zmogljivosti parlamentov tretjih držav nameni dovolj sredstev, da bo lahko Parlament učinkovito prispeval k organizaciji tretje konference na visoki ravni Globalnega kampusa za človekove pravice, če bo to potrebno in mogoče, tudi tako, da uprava Parlamenta med izvrševanjem letnega proračuna poda zahtevo za prerazporeditev; |
| --- | --- |

74.

| 75. | v skladu s svojo zgoraj navedeno resolucijo z dne 7. aprila 2022 o načrtu prihodkov in odhodkov za proračunsko leto 2023 in ob upoštevanju odgovorov generalnega sekretarja z dne 20. julija 2022:






  (a) | opozarja, da lahko pomanjkljivosti v boju na področju kibernetske in hibridne varnosti v eni instituciji vplivajo na vse druge institucije; zato ponovno poudarja, kako pomembno je, da je proračun Parlamenta ustrezno opremljen za krepitev njegovih zmogljivosti proti kibernetskim in hibridnim grožnjam v korist vseh institucij, zlasti glede na rusko vojaško agresijo v Ukrajini, vse večje število napadov v zadnjih letih in bližajoče se evropske volitve leta 2024; |
| --- | --- | --- |

75.

(a)

opozarja, da lahko pomanjkljivosti v boju na področju kibernetske in hibridne varnosti v eni instituciji vplivajo na vse druge institucije; zato ponovno poudarja, kako pomembno je, da je proračun Parlamenta ustrezno opremljen za krepitev njegovih zmogljivosti proti kibernetskim in hibridnim grožnjam v korist vseh institucij, zlasti glede na rusko vojaško agresijo v Ukrajini, vse večje število napadov v zadnjih letih in bližajoče se evropske volitve leta 2024;

| (b) | je seznanjen s tekočimi ukrepi, ki jih je sprejela uprava za boj proti dezinformacijam ali dejanjem, namenjenim napačnemu predstavljanju stališč poslancev, zlasti v zvezi z evropskimi volitvami leta 2024; ponovno poziva k okrepljenemu sodelovanju med vsemi vpletenimi akterji na medinstitucionalni ravni; |
| --- | --- |

(b)

je seznanjen s tekočimi ukrepi, ki jih je sprejela uprava za boj proti dezinformacijam ali dejanjem, namenjenim napačnemu predstavljanju stališč poslancev, zlasti v zvezi z evropskimi volitvami leta 2024; ponovno poziva k okrepljenemu sodelovanju med vsemi vpletenimi akterji na medinstitucionalni ravni;

| (c) | je seznanjen s podporo, ki jo uživajo skupina za podporo demokraciji in usklajevanje ter njeni vodilni člani pri izvajanju dejavnosti v podporo demokraciji; pozdravlja okrepljene dejavnosti in poziva, naj se nadaljuje s podporo pri komuniciranju z državljani, tako da se informacije, kadar je to primerno, podajajo tudi v jezikih jezikovnih manjšin, regij in skupnosti, pa tudi pri boju proti dezinformacijam, pri čemer naj se poseben poudarek nameni novim prednostnim državam; |
| --- | --- |

(c)

je seznanjen s podporo, ki jo uživajo skupina za podporo demokraciji in usklajevanje ter njeni vodilni člani pri izvajanju dejavnosti v podporo demokraciji; pozdravlja okrepljene dejavnosti in poziva, naj se nadaljuje s podporo pri komuniciranju z državljani, tako da se informacije, kadar je to primerno, podajajo tudi v jezikih jezikovnih manjšin, regij in skupnosti, pa tudi pri boju proti dezinformacijam, pri čemer naj se poseben poudarek nameni novim prednostnim državam;

| (d) | glede na sedanji postopek revizije splošnih izvedbenih določb o povračilu izdatkov za službene poti in potovanja ter notranjih pravil, ki urejajo službene poti in potovanja uradnikov in drugih uslužbencev Evropskega parlamenta, znova opozarja, da je Parlament na plenarnem zasedanju že večkrat izrazil stališče, da bi moralo predsedstvo nadomestila, izplačana akreditiranim parlamentarnim pomočnikom za službena potovanja, ki jih opravljajo med tremi kraji dela Parlamenta, uskladiti s sistemom nadomestil za uradnike in druge uslužbence; |
| --- | --- |

(d)

glede na sedanji postopek revizije splošnih izvedbenih določb o povračilu izdatkov za službene poti in potovanja ter notranjih pravil, ki urejajo službene poti in potovanja uradnikov in drugih uslužbencev Evropskega parlamenta, znova opozarja, da je Parlament na plenarnem zasedanju že večkrat izrazil stališče, da bi moralo predsedstvo nadomestila, izplačana akreditiranim parlamentarnim pomočnikom za službena potovanja, ki jih opravljajo med tremi kraji dela Parlamenta, uskladiti s sistemom nadomestil za uradnike in druge uslužbence;

| (e) | znova poziva konferenco predsednikov in predsedstvo, naj opravita revizijo izvedbenih določb, ki urejajo delo delegacij in misij zunaj Unije, ter sklepa o misijah odborov zunaj treh krajev dela; poudarja, da bi bilo treba pri tej reviziji razmisliti o možnosti, da akreditirani parlamentarni pomočniki pod določenimi pogoji spremljajo poslance na uradnih delegacijah in misijah Parlamenta, s čimer bi zagotovili pravo ravnovesje med visoko dodano vrednostjo za poslance ter okoljskimi, logističnimi in proračunskimi omejitvami; |
| --- | --- |

(e)

znova poziva konferenco predsednikov in predsedstvo, naj opravita revizijo izvedbenih določb, ki urejajo delo delegacij in misij zunaj Unije, ter sklepa o misijah odborov zunaj treh krajev dela; poudarja, da bi bilo treba pri tej reviziji razmisliti o možnosti, da akreditirani parlamentarni pomočniki pod določenimi pogoji spremljajo poslance na uradnih delegacijah in misijah Parlamenta, s čimer bi zagotovili pravo ravnovesje med visoko dodano vrednostjo za poslance ter okoljskimi, logističnimi in proračunskimi omejitvami;

| (f) | poudarja, da mora Odbor za proračun pravočasno in na razumljiv način prejeti vse ustrezne informacije v zvezi s proračunom Parlamenta, da bo lahko sprejel informirane odločitve; priznava pomen, ki ga ima ustanovitev projekta Doživi Evropo v vseh državah članicah kot način, na katerega se Unijo približa ljudem, in zahteva posodobitev tekočih stroškov centrov Doživi Evropo glede na visoko inflacijo; zahteva tudi posodobitev v zvezi s posojilom v višini 37,9 milijona EUR, ki je bilo predlagano za financiranje nakupa stavbe Doživi Evropo v Dublinu, kot določa člen 266(6) finančne uredbe; |
| --- | --- |

(f)

poudarja, da mora Odbor za proračun pravočasno in na razumljiv način prejeti vse ustrezne informacije v zvezi s proračunom Parlamenta, da bo lahko sprejel informirane odločitve; priznava pomen, ki ga ima ustanovitev projekta Doživi Evropo v vseh državah članicah kot način, na katerega se Unijo približa ljudem, in zahteva posodobitev tekočih stroškov centrov Doživi Evropo glede na visoko inflacijo; zahteva tudi posodobitev v zvezi s posojilom v višini 37,9 milijona EUR, ki je bilo predlagano za financiranje nakupa stavbe Doživi Evropo v Dublinu, kot določa člen 266(6) finančne uredbe;

| (g) | opozarja na pomen, ki ga ima pregleden in pravičen postopek odločanja na področju nepremičninske politike, pri čemer je treba glede nepremičninske politike Parlamenta ustrezno upoštevati člen 266 finančne uredbe; |
| --- | --- |

(g)

opozarja na pomen, ki ga ima pregleden in pravičen postopek odločanja na področju nepremičninske politike, pri čemer je treba glede nepremičninske politike Parlamenta ustrezno upoštevati člen 266 finančne uredbe;

| (h) | spominja predsedstvo, da je treba pred sprejetjem vseh pomembnejših odločitev o vprašanjih, povezanih z gradnjo, obvestiti Odbor za proračun in se z njim posvetovati, saj imajo te odločitve pomembne proračunske posledice; poziva predsedstvo, naj preuči možnosti za varčevanje in v celoti znova razmisli o projektu glede prihodnosti stavbe Spaak v Bruslju; |
| --- | --- |

(h)

spominja predsedstvo, da je treba pred sprejetjem vseh pomembnejših odločitev o vprašanjih, povezanih z gradnjo, obvestiti Odbor za proračun in se z njim posvetovati, saj imajo te odločitve pomembne proračunske posledice; poziva predsedstvo, naj preuči možnosti za varčevanje in v celoti znova razmisli o projektu glede prihodnosti stavbe Spaak v Bruslju;

| (i) | meni, da bi morale institucije Unije v času, ko se državljani Unije soočajo z dramatičnim dvigom dnevnih življenjskih stroškov, brez izjeme pokazati solidarnost in dajati zgled, zlasti ko gre za zmanjšanje porabe energije; ugotavlja, da inflacija in naraščajoče cene energije povzročajo ogromen pritisk na proračun Parlamenta. je seznanjen s sklepoma predsedstva z dne 2. maja 2022 in 3. oktobra 2022 o kratkoročnih ukrepih za zmanjšanje porabe energije v Parlamentu; zahteva, da lahko uporabniki sami natančno prilagodijo temperaturo v pisarnah in sejnih sobah, hkrati pa ostanejo v dogovorjenem okviru, da bi dosegli prihranek; poziva Parlament, naj sprejme vse potrebne ukrepe za zmanjšanje srednje- in dolgoročne porabe energije, da bi pri prihodnji reviziji sedanjega pristopa k dejavnostim varčevanja z energijo zmanjšali stroške za energijo; glede na energetsko krizo in geopolitične razmere pozdravlja in spodbuja naložbe v energijo iz obnovljivih virov in postopno opuščanje fosilnih goriv, zlasti namestitev toplotnih črpalk; poziva k povečanju proizvodnje energije na kraju samem, zlasti s čimprejšnjo namestitvijo najsodobnejših strešnih fotovoltaičnih naprav za največji izkoristek potenciala v Bruslju in Strasbourgu, ter pozdravlja novo študijo o stroškovno učinkovitejših fotovotaičnih panelih, ki trenutno poteka; pozdravlja sistem upravljanja z energijo v stavbah, vzpostavljen v sistemu EMAS, in poziva, naj bo letni pregled del osnutka načrta prihodkov in odhodkov, ki so ga predložile službe; poziva predsedstvo, naj začne izmenjavo primerov dobre prakse med vodstvenimi organi institucij Unije pri reviziji njihovih večletnih strategij porabe, da bi poiskali načine za nadaljnje prihranke; spodbuja nadaljnjo izmenjavo mnenj o primerih najboljše prakse pri politikah porabe energije zunaj institucij Unije, na primer z lokalnimi organi; |
| --- | --- |

(i)

meni, da bi morale institucije Unije v času, ko se državljani Unije soočajo z dramatičnim dvigom dnevnih življenjskih stroškov, brez izjeme pokazati solidarnost in dajati zgled, zlasti ko gre za zmanjšanje porabe energije; ugotavlja, da inflacija in naraščajoče cene energije povzročajo ogromen pritisk na proračun Parlamenta. je seznanjen s sklepoma predsedstva z dne 2. maja 2022 in 3. oktobra 2022 o kratkoročnih ukrepih za zmanjšanje porabe energije v Parlamentu; zahteva, da lahko uporabniki sami natančno prilagodijo temperaturo v pisarnah in sejnih sobah, hkrati pa ostanejo v dogovorjenem okviru, da bi dosegli prihranek; poziva Parlament, naj sprejme vse potrebne ukrepe za zmanjšanje srednje- in dolgoročne porabe energije, da bi pri prihodnji reviziji sedanjega pristopa k dejavnostim varčevanja z energijo zmanjšali stroške za energijo; glede na energetsko krizo in geopolitične razmere pozdravlja in spodbuja naložbe v energijo iz obnovljivih virov in postopno opuščanje fosilnih goriv, zlasti namestitev toplotnih črpalk; poziva k povečanju proizvodnje energije na kraju samem, zlasti s čimprejšnjo namestitvijo najsodobnejših strešnih fotovoltaičnih naprav za največji izkoristek potenciala v Bruslju in Strasbourgu, ter pozdravlja novo študijo o stroškovno učinkovitejših fotovotaičnih panelih, ki trenutno poteka; pozdravlja sistem upravljanja z energijo v stavbah, vzpostavljen v sistemu EMAS, in poziva, naj bo letni pregled del osnutka načrta prihodkov in odhodkov, ki so ga predložile službe; poziva predsedstvo, naj začne izmenjavo primerov dobre prakse med vodstvenimi organi institucij Unije pri reviziji njihovih večletnih strategij porabe, da bi poiskali načine za nadaljnje prihranke; spodbuja nadaljnjo izmenjavo mnenj o primerih najboljše prakse pri politikah porabe energije zunaj institucij Unije, na primer z lokalnimi organi;

| (j) | pozdravlja predhodne ukrepe za oblikovanje cilja ogljične nevtralnosti; opozarja poslance in politične skupine ter jih poziva, naj v skladu z zavezo predsedstva prispevajo k stalnemu zmanjševanju števila poslanih zabojev med Brusljem in Strasbourgom med plenarnimi zasedanji; poziva, naj se v prihodnjih proračunih načrtujejo ustrezne naložbe v pridobivanje in ponovno uporabo deževnice ter v bolj racionalno rabo vode; |
| --- | --- |

(j)

pozdravlja predhodne ukrepe za oblikovanje cilja ogljične nevtralnosti; opozarja poslance in politične skupine ter jih poziva, naj v skladu z zavezo predsedstva prispevajo k stalnemu zmanjševanju števila poslanih zabojev med Brusljem in Strasbourgom med plenarnimi zasedanji; poziva, naj se v prihodnjih proračunih načrtujejo ustrezne naložbe v pridobivanje in ponovno uporabo deževnice ter v bolj racionalno rabo vode;

| 76. | poziva Parlament, naj še naprej redno ocenjuje organizacijo svojih kadrovskih potreb, prerazporeja delovna mesta med direktorati v skladu z razvijajočimi se prednostnimi nalogami, da bi nove naloge v čim večji meri obvladoval s stalnim številom zaposlenih, prav tako pa naj oceni tveganja, povezana z zaposlovanjem vse več pogodbenih uslužbencev, vključno z nevarnostjo vzpostavitve dvotirne kadrovske strukture v Parlamentu; ob upoštevanju pravnih obveznosti Parlamenta poudarja, da postaja prednostno prerazporejanje virov v inflacijskem okolju vse pomembnejše; |
| --- | --- |

76.

Drugi oddelki (oddelki IV–X)

| 77. | poudarja pritisk, ki ga imajo visoke inflacijske razmere na odhodke za druge institucije; poudarja, da so največji deli njihovih proračunov določeni z zakonskimi ali pogodbenimi obveznostmi, na katere vpliva inflacija, in da nimajo nadzora nad stopnjo inflacije in zviševanjem cen energije; poudarja, da morajo imeti institucije dovolj osebja, da bodo lahko izpolnile svoj mandat; pozdravlja nenehna prizadevanja institucij, da bi prerazporedile osebje in dodatno povečale učinkovitost, vendar priznava omejitve tega pristopa v sedanjih razmerah, ki jih spremljajo vse večje odgovornosti; obžaluje, da Komisija ni odobrila dodatnih delovnih mest, ki so jih zahtevale druge institucije, ne glede na njihove nove naloge; obsoja horizontalni pristop, ki ga je Svet uporabil za povečanje stopnje znižanja za 1,8 odstotne točke v vsaki instituciji in meni, da to ni upravičeno; opozarja, da bi bile druge institucije s povečanjem stopnje znižanja primorane obdržati večje število delovnih mest nezasedenih, s čimer bi se zmanjšali njihova delovna sila ter zmožnost, da se odzovejo na težave državljanov in izpolnijo svoj mandat; |
| --- | --- |

77.

| 78. | je zato sklenil, da bo za Evropski odbor regij obnovil raven iz predloga proračuna; v skladu z neformalnim dogovorom ni spremenil zneskov za Svet in Evropski svet iz stališča Sveta; |
| --- | --- |

78.

| 79. | je sklenil v naslednjih ustrezno utemeljenih primerih povečati raven odobritev ali osebja nad raven iz predloga proračuna, da se institucijam zagotovijo zadostna sredstva za ustrezno, učinkovito in uspešno opravljanje vse večjega števila nalog iz njihovega mandata ter da se pripravijo na prihodnje izzive, zlasti na področju kibernetske varnosti; v zvezi s tem poudarja, da Unija ni dovolj pripravljena na boj proti kibernetskim grožnjam, ki postajajo v zadnjih letih vse pogostejše in kompleksnejše; meni, da bi bilo treba vsem institucijam Unije zagotoviti ustrezna sredstva in osebje, da bi se lahko interno in v okviru medinstitucionalnega sodelovanja spoprijele s temi grožnjami; zato predlaga, da se:






  (a) | obnovi raven odobritev v skladu z načrtom prihodkov in odhodkov Sodišča Evropske unije in Evropskega varuha človekovih pravic, tako da se poveča raven odobritev nad raven iz predloga proračuna za proračunske vrstice, iz katerih se črpajo sredstva v zvezi z novimi uslužbenci, in število delovnih mest v njunih kadrovskih načrtih; |
| --- | --- | --- |

79.

(a)

obnovi raven odobritev v skladu z načrtom prihodkov in odhodkov Sodišča Evropske unije in Evropskega varuha človekovih pravic, tako da se poveča raven odobritev nad raven iz predloga proračuna za proračunske vrstice, iz katerih se črpajo sredstva v zvezi z novimi uslužbenci, in število delovnih mest v njunih kadrovskih načrtih;

| (b) | obnovi raven odobritev, ki je delno v skladu z načrtom prihodkov in odhodkov Evropskega računskega sodišča, Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in Evropske službe za zunanje delovanje, in sicer s povečanjem sredstev glede na predlog proračuna za proračunske vrstice, iz katerih se črpajo sredstva v zvezi z novimi uslužbenci, in število delovnih mest v njihovih kadrovskih načrtih; |
| --- | --- |

(b)

obnovi raven odobritev, ki je delno v skladu z načrtom prihodkov in odhodkov Evropskega računskega sodišča, Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in Evropske službe za zunanje delovanje, in sicer s povečanjem sredstev glede na predlog proračuna za proračunske vrstice, iz katerih se črpajo sredstva v zvezi z novimi uslužbenci, in število delovnih mest v njihovih kadrovskih načrtih;

| (c) | okrepi več operativnih vrstic v skladu z zahtevo Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, da bi proračun za leto 2023 odražal nepričakovane visoke življenjske stroške, ki niso bili upoštevani pri pripravi ocen; |
| --- | --- |

(c)

okrepi več operativnih vrstic v skladu z zahtevo Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, da bi proračun za leto 2023 odražal nepričakovane visoke življenjske stroške, ki niso bili upoštevani pri pripravi ocen;

Ocena dopolnilnega pisma

| 80. | ugotavlja, da se bodo z dopolnilnim pismom št. 1 k predlogu splošnega proračuna za leto 2023 odhodki skupaj neto povečali za 758,3 milijona EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in za 2 394,9 milijona EUR v odobritvah plačil, vključno z zelo velikim povečanjem odobritev plačil zaradi predloga FAST-CARE; ugotavlja tudi, da Komisija predlaga uporabo instrumenta prilagodljivosti v skupnem znesku 822,1 milijona EUR za razdelke 2b, 5 in 6; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ugotavlja, da dopolnilno pismo vključuje le nekatere pomisleke in prednostne naloge Parlamenta iz te resolucije, kot so povečanje sredstev za humanitarno pomoč, mehanizem Unije na področju civilne zaščite in Erasmus+ ter večja podpora za obrambo; vseeno izraža zaskrbljenost, da predlagana povečanja ne bodo dovolj in da pri nekaterih predlaganih povečanjih ne gre za dodatne odobritve, temveč za vnaprejšnjo dodelitev sredstev; |
| --- | --- |

81.

| 82. | je seznanjen z dosedanjimi ukrepi, ki so bili sprejeti v podporo Ukrajini od začetka vojne, in spodbuja Komisijo, naj predlaga nadaljnje ukrepe; obžaluje, da proračunski predlogi Komisije za leto 2023 ne zagotavljajo ustreznega odziva na obsežne posledice ruske vojaške agresije proti Ukrajini; meni, da so potrebe za leto 2023 veliko večje, kot je predlagano v dopolnilnem pismu; |
| --- | --- |

82.

| 83. | je seznanjen s predlogom, da se uporabi enotni instrument za rezervo v znesku 450 milijonov EUR za kritje stroškov financiranja Instrumenta EU za okrevanje; poudarja, da so dejanski zneski, potrebni za stroške financiranja Instrumenta EU za okrevanje, v danem letnem proračunu odvisni od obrestnih mer za najeta posojila, kar povzroča precejšnjo negotovost v pogajanjih o letnem proračunu; poudarja, da se zaradi teh stroškov nikoli ne bi smelo zmanjšati financiranje programov; poudarja, da uporaba enotnega instrumenta za rezervo za stroške financiranja Instrumenta EU za okrevanje poleg tega omejuje že tako zelo skromno prožnost proračuna in majhne rezerve ter s tem sposobnost odzivanja na sedanje in porajajoče se potrebe; ponovno poziva, da je treba nujno temeljito revidirati večletni finančni okvir, in opozarja na zahteve Parlamenta, da se Instrument EU za okrevanje uvrsti nad zgornje meje večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

83.

| 84. | je seznanjen s prilagojeno ravnjo odobritev za druge oddelke, s katero se upošteva sedanja ocena prilagoditve plač za leto 2022, ki je nižja od napovedi v predlogu proračuna za leto 2023, in prerazporeditev sredstev od drugih institucij za skupino CERT-EU, da bi povečali zmogljivosti Unije na področju kibernetske varnosti, s čimer se raven sredstev za druge institucije zmanjša za 45 milijonov EUR; |
| --- | --- |

84.

o

o o

| 85. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo, skupaj s spremembami k predlogu splošnega proračuna, posreduje Svetu, Komisiji, drugim zadevnim institucijam in organom ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

85.

---

(1)  UL L 424, 15.12.2020, str. 1.

(2)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

(3)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11.

(4)  UL C 444 I, 22.12.2020.

(5)  Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2020 o osnutku uredbe Sveta o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, priloga 2: Izjave (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0357).

(6)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

(7)  UL L 243, 9.7.2021, str. 1.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0219.

(9)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0005.

(10)  UL C 99, 1.3.2022, str. 158.

(11)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0010.

(12)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 1.

(13)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0106.

(14)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0127.

(15)  Uredba (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje rezultatov ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013 (UL L 170, 12.5.2021, str. 1).

(16)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

---

| 28.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 149/125 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 149/125

---

P9_TA(2022)0367

Trajnostna pomorska goriva (pobuda FuelEU Pomorstvo) ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 19. oktobra 2022, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi obnovljivih in nizkoogljičnih goriv v pomorskem prevozu ter spremembi Direktive 2009/16/ES (COM(2021)0562 – C9-0333/2021 – 2021/0210(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 149/13)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Pomorski prevoz predstavlja približno 75 % zunanje trgovine EU in 31 % notranje trgovine v EU v smislu obsega.
  Hkrati ladijski promet v pristanišča Evropskega gospodarskega prostora ali iz njih predstavlja približno 11 % vseh emisij CO2 v EU iz prometa in 3–4 % skupnih emisij CO2 v EU.
  Letno se v pristaniščih držav članic vkrca ali izkrca 400 milijonov potnikov, od tega približno 14 milijonov na ladjah za križarjenje. Pomorski prevoz je zato bistven sestavni del evropskega prometnega sistema in je ključnega pomena za evropsko gospodarstvo. Trg pomorskega prevoza je podvržen močni konkurenci med gospodarskimi subjekti v Uniji in zunaj nje, za kar so enaki konkurenčni pogoji nujni. Stabilnost in uspeh trga pomorskega prevoza in njegovih gospodarskih subjektov temeljita na jasnem in usklajenem okviru politike, v katerem lahko upravljavci pomorskega prevoza, pristanišča in drugi akterji v sektorju delujejo na podlagi enakih možnosti. Kadar pride do izkrivljanja trga, so lahko upravljavci ladij ali pristanišča postavljeni v slabši položaj v primerjavi s konkurenti v sektorju pomorskega prevoza ali v drugih prometnih sektorjih. To pa lahko povzroči izgubo konkurenčnosti industrije pomorskega prevoza
  ter izgubo povezljivosti
  za državljane in podjetja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Pomorski prevoz predstavlja približno 75 % zunanje trgovine EU in 31 % notranje trgovine v EU v smislu obsega.
  Hkrati ladijski promet v pristanišča Evropskega gospodarskega prostora ali iz njih predstavlja približno 11 % vseh emisij CO2 v EU iz prometa in 3–4 % skupnih emisij CO2 v EU.
  Letno se v pristaniščih držav članic vkrca ali izkrca 400 milijonov potnikov, od tega približno 14 milijonov na ladjah za križarjenje. Pomorski prevoz je zato bistven sestavni del evropskega prometnega sistema in je ključnega pomena za evropsko gospodarstvo. Trg pomorskega prevoza je podvržen močni konkurenci med gospodarskimi subjekti v Uniji in zunaj nje, za kar so enaki konkurenčni pogoji nujni. Stabilnost in uspeh trga pomorskega prevoza in njegovih gospodarskih subjektov temeljita na jasnem in usklajenem okviru politike, v katerem lahko upravljavci pomorskega prevoza, pristanišča in drugi akterji v sektorju delujejo na podlagi enakih možnosti. Kadar pride do izkrivljanja trga, so lahko upravljavci ladij ali pristanišča postavljeni v slabši položaj v primerjavi s konkurenti v sektorju pomorskega prevoza ali v drugih prometnih sektorjih. To pa lahko povzroči izgubo konkurenčnosti industrije pomorskega prevoza
  ter izgubo povezljivosti
  za državljane in podjetja.

| (1) | Pomorski prevoz predstavlja približno 75 % zunanje trgovine EU in 31 % notranje trgovine v EU v smislu obsega. Letno se v pristaniščih držav članic vkrca ali izkrca 400 milijonov potnikov, od tega približno 14 milijonov na ladjah za križarjenje. Pomorski prevoz je zato bistven sestavni del evropskega prometnega sistema in je ključnega pomena za evropsko gospodarstvo. Trg pomorskega prevoza je podvržen močni konkurenci med gospodarskimi subjekti v Uniji in zunaj nje, za kar so enaki
  globalni
  konkurenčni pogoji nujni. Stabilnost in uspeh trga pomorskega prevoza in njegovih gospodarskih subjektov temeljita na jasnem in usklajenem okviru politike, v katerem lahko upravljavci pomorskega prevoza, pristanišča in drugi akterji v sektorju delujejo na podlagi enakih možnosti. Kadar pride do izkrivljanja trga, so lahko upravljavci ladij ali pristanišča postavljeni v slabši položaj v primerjavi s konkurenti v sektorju pomorskega prevoza ali v drugih prometnih sektorjih. To pa lahko povzroči izgubo konkurenčnosti industrije pomorskega prevoza
  , manj delovnih mest in slabšo povezljivost
  za državljane in podjetja. |
| --- | --- |

(1)

Pomorski prevoz predstavlja približno 75 % zunanje trgovine EU in 31 % notranje trgovine v EU v smislu obsega. Letno se v pristaniščih držav članic vkrca ali izkrca 400 milijonov potnikov, od tega približno 14 milijonov na ladjah za križarjenje. Pomorski prevoz je zato bistven sestavni del evropskega prometnega sistema in je ključnega pomena za evropsko gospodarstvo. Trg pomorskega prevoza je podvržen močni konkurenci med gospodarskimi subjekti v Uniji in zunaj nje, za kar so enaki
  globalni
  konkurenčni pogoji nujni. Stabilnost in uspeh trga pomorskega prevoza in njegovih gospodarskih subjektov temeljita na jasnem in usklajenem okviru politike, v katerem lahko upravljavci pomorskega prevoza, pristanišča in drugi akterji v sektorju delujejo na podlagi enakih možnosti. Kadar pride do izkrivljanja trga, so lahko upravljavci ladij ali pristanišča postavljeni v slabši položaj v primerjavi s konkurenti v sektorju pomorskega prevoza ali v drugih prometnih sektorjih. To pa lahko povzroči izgubo konkurenčnosti industrije pomorskega prevoza
  , manj delovnih mest in slabšo povezljivost
  za državljane in podjetja.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Pomorski sektor zaposluje 2 milijona Evropejcev in h gospodarstvu prispeva 149 milijard EUR. Za vsak milijon EUR, ustvarjen v sektorju ladijskega prevoza, se drugje v gospodarstvu EU ustvari 1,8  milijona EUR

   (1a)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Pomorski sektor zaposluje 2 milijona Evropejcev in h gospodarstvu prispeva 149 milijard EUR. Za vsak milijon EUR, ustvarjen v sektorju ladijskega prevoza, se drugje v gospodarstvu EU ustvari 1,8  milijona EUR

   (1a)

  .

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1b) | Pomorski prevoz je okolju najprijaznejši način prevoza, ker ima znatno nižje emisije toplogrednih plinov na tono prepeljanega blaga v primerjavi z drugimi načini prevoza

   (1a)

  . Hkrati ladijski promet v pristanišča Evropskega gospodarskega prostora ali iz njih predstavlja približno 11 % vseh emisij CO2 v EU iz prometa in 3 do 4 % skupnih emisij CO2 v EU. Brez nadaljnjih ukrepov se bodo emisije CO2 iz pomorskega prevoza povečale. Vsi sektorji gospodarstva morajo prispevati k hitremu zmanjšanju emisij toplogrednih plinov, da bi dosegli neto ničelne stopnje emisij toplogrednih plinov najpozneje do leta 2050, kot je navedeno v Uredbi (EU) 2021/1119. Unija si mora zato zastaviti ambiciozen načrt za hiter ekološki prehod pomorskega sektorja, ki bo prispeval tudi k ohranitvi in nadaljnjemu spodbujanju njene vodilne vloge na svetovni ravni na področju zelenih tehnologij, storitev in rešitev v tem sektorju ter nadalje pospešila ustvarjanje delovnih mest v s tem sektorjem povezanih vrednostnih verigah, ob ohranjanju konkurenčne prednosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1b)

Pomorski prevoz je okolju najprijaznejši način prevoza, ker ima znatno nižje emisije toplogrednih plinov na tono prepeljanega blaga v primerjavi z drugimi načini prevoza

   (1a)

  . Hkrati ladijski promet v pristanišča Evropskega gospodarskega prostora ali iz njih predstavlja približno 11 % vseh emisij CO2 v EU iz prometa in 3 do 4 % skupnih emisij CO2 v EU. Brez nadaljnjih ukrepov se bodo emisije CO2 iz pomorskega prevoza povečale. Vsi sektorji gospodarstva morajo prispevati k hitremu zmanjšanju emisij toplogrednih plinov, da bi dosegli neto ničelne stopnje emisij toplogrednih plinov najpozneje do leta 2050, kot je navedeno v Uredbi (EU) 2021/1119. Unija si mora zato zastaviti ambiciozen načrt za hiter ekološki prehod pomorskega sektorja, ki bo prispeval tudi k ohranitvi in nadaljnjemu spodbujanju njene vodilne vloge na svetovni ravni na področju zelenih tehnologij, storitev in rešitev v tem sektorju ter nadalje pospešila ustvarjanje delovnih mest v s tem sektorjem povezanih vrednostnih verigah, ob ohranjanju konkurenčne prednosti.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Da bi Komisija je okrepila podnebne zaveze Unije v okviru Pariškega sporazuma in določila ukrepe, ki jih je treba sprejeti za dosego podnebne nevtralnosti 2050, ter da bi politično zavezo pretvorila v pravno obveznost, je sprejela (spremenjeni) predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi Uredbe (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (19) in sporočilo z naslovom „Krepitev podnebnih evropskih ambicij do leta 2030“ (20). To vključuje tudi cilj najmanj 55-odstotnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030 v primerjavi z letom 1990. V skladu s tem so potrebni različni dopolnilni instrumenti politike, da bi se spodbudila uporaba trajnostno proizvedenih obnovljivih in nizkoogljičnih goriv, vključenih v sektor pomorskega prevoza. Potrebni tehnološki razvoj in uvajanje se morata končati do leta 2030, da bi se pripravili na veliko hitrejše spremembe po tem letu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Da bi Komisija je okrepila podnebne zaveze Unije v okviru Pariškega sporazuma in določila ukrepe, ki jih je treba sprejeti za dosego podnebne nevtralnosti 2050, ter da bi politično zavezo pretvorila v pravno obveznost, je sprejela (spremenjeni) predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi Uredbe (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (19) in sporočilo z naslovom „Krepitev podnebnih evropskih ambicij do leta 2030“ (20). To vključuje tudi cilj najmanj 55-odstotnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030 v primerjavi z letom 1990. V skladu s tem so potrebni različni dopolnilni instrumenti politike, da bi se spodbudila uporaba trajnostno proizvedenih obnovljivih in nizkoogljičnih goriv, vključenih v sektor pomorskega prevoza. Potrebni tehnološki razvoj in uvajanje se morata končati do leta 2030, da bi se pripravili na veliko hitrejše spremembe po tem letu.

| (2) | Da bi Komisija je okrepila podnebne zaveze Unije v okviru Pariškega sporazuma in določila ukrepe, ki jih je treba sprejeti za dosego podnebne nevtralnosti
  najpozneje
  do 2050, ter da bi politično zavezo pretvorila v pravno obveznost, je sprejela (spremenjeni) predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi Uredbe (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (19) in sporočilo z naslovom „Krepitev podnebnih evropskih ambicij do leta 2030“ (20).To vključuje tudi cilj najmanj 55-odstotnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030 v primerjavi z letom 1990. V skladu s tem so potrebni različni dopolnilni instrumenti politike, da bi se spodbudila
  in pospešila obsežna proizvodnja
  in uporaba trajnostno proizvedenih obnovljivih in nizkoogljičnih goriv, vključenih v sektor pomorskega prevoza
  , hkrati pa spoštovalo načelo tehnološke nevtralnosti.
  Potrebni tehnološki razvoj in uvajanje
  je treba začeti podpirati takoj, ko je mogoče,
  v 
  teku pa morata biti pred letom 2030
  , da bi se pripravili na veliko hitrejše spremembe po tem letu
  . Ključno je tudi spodbujati inovacije in podpirati raziskave za nastajajoče in prihodnje inovacije, kot so nova alternativna goriva, okoljsko primerna zasnova, biološki materiali, vetrni pogon in pomožni vetrni pogon. |
| --- | --- |

(2)

Da bi Komisija je okrepila podnebne zaveze Unije v okviru Pariškega sporazuma in določila ukrepe, ki jih je treba sprejeti za dosego podnebne nevtralnosti
  najpozneje
  do 2050, ter da bi politično zavezo pretvorila v pravno obveznost, je sprejela (spremenjeni) predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi Uredbe (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (19) in sporočilo z naslovom „Krepitev podnebnih evropskih ambicij do leta 2030“ (20).To vključuje tudi cilj najmanj 55-odstotnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030 v primerjavi z letom 1990. V skladu s tem so potrebni različni dopolnilni instrumenti politike, da bi se spodbudila
  in pospešila obsežna proizvodnja
  in uporaba trajnostno proizvedenih obnovljivih in nizkoogljičnih goriv, vključenih v sektor pomorskega prevoza
  , hkrati pa spoštovalo načelo tehnološke nevtralnosti.
  Potrebni tehnološki razvoj in uvajanje
  je treba začeti podpirati takoj, ko je mogoče,
  v 
  teku pa morata biti pred letom 2030
  , da bi se pripravili na veliko hitrejše spremembe po tem letu
  . Ključno je tudi spodbujati inovacije in podpirati raziskave za nastajajoče in prihodnje inovacije, kot so nova alternativna goriva, okoljsko primerna zasnova, biološki materiali, vetrni pogon in pomožni vetrni pogon.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | Utekočinjeni zemeljski plin bo verjetno odigral prehodno vlogo v pomorskem prevozu in bo omogočil postopen prehod na brezemisijske alternative, zlasti kjer trenutno niso na voljo ekonomsko izvedljive brezemisijske tehnologije pogonskega sistema. V sporočilu o strategiji za trajnostno in pametno mobilnost je poudarjeno, da bodo brezemisijske morske ladje pripravljene za trg do leta 2030. Zaradi dolge življenjske dobe ladij bi se morala flota preoblikovati postopoma. Goriva za promet, kot je utekočinjeni zemeljski plin, je treba vedno bolj razogljičevati z mešanjem z utekočinjenim biometanom ali na primer z obnovljivimi in nizkoogljičnimi sintetičnimi plinastimi e-gorivi (e-plini). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2a)

Utekočinjeni zemeljski plin bo verjetno odigral prehodno vlogo v pomorskem prevozu in bo omogočil postopen prehod na brezemisijske alternative, zlasti kjer trenutno niso na voljo ekonomsko izvedljive brezemisijske tehnologije pogonskega sistema. V sporočilu o strategiji za trajnostno in pametno mobilnost je poudarjeno, da bodo brezemisijske morske ladje pripravljene za trg do leta 2030. Zaradi dolge življenjske dobe ladij bi se morala flota preoblikovati postopoma. Goriva za promet, kot je utekočinjeni zemeljski plin, je treba vedno bolj razogljičevati z mešanjem z utekočinjenim biometanom ali na primer z obnovljivimi in nizkoogljičnimi sintetičnimi plinastimi e-gorivi (e-plini).

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | V okviru prehoda goriv na obnovljiva in nizkoogljična goriva in nadomestne vire energije je bistveno, da se zagotovita pravilno delovanje trga pomorskega prevoza v EU in poštena konkurenca na njem, kar zadeva goriva za plovila, ki predstavljajo znaten delež stroškov upravljavcev ladij. Različne potrebe po gorivu v državah članicah Unije lahko znatno vplivajo na gospodarsko uspešnost upravljavcev ladij in negativno vplivajo na konkurenco na trgu. Zaradi mednarodne narave ladijskega prometa lahko upravljavci ladij napajanje z gorivom zlahka opravijo v tretjih državah in prevažajo velike količine goriva. To lahko povzroči
  uhajanje ogljika
  in škodljivo vpliva na konkurenčnost sektorja, če razpoložljivosti obnovljivih in nizkoogljičnih goriv v pomorskih pristaniščih pod jurisdikcijo države članice ne spremljajo zahteve za njihovo uporabo, ki veljajo za vse upravljavce ladij, ki priplujejo v pristanišča pod jurisdikcijo držav članic ali iz njih izplujejo. Ta uredba bi morala določati ukrepe za zagotovitev, da bo prodor obnovljivih in nizkoogljičnih goriv na trg goriv za plovila potekal v razmerah poštene konkurence na trgu pomorskega prevoza v EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

V okviru prehoda goriv na obnovljiva in nizkoogljična goriva in nadomestne vire energije je bistveno, da se zagotovita pravilno delovanje trga pomorskega prevoza v EU in poštena konkurenca na njem, kar zadeva goriva za plovila, ki predstavljajo znaten delež stroškov upravljavcev ladij. Različne potrebe po gorivu v državah članicah Unije lahko znatno vplivajo na gospodarsko uspešnost upravljavcev ladij in negativno vplivajo na konkurenco na trgu. Zaradi mednarodne narave ladijskega prometa lahko upravljavci ladij napajanje z gorivom zlahka opravijo v tretjih državah in prevažajo velike količine goriva. To lahko povzroči
  uhajanje ogljika
  in škodljivo vpliva na konkurenčnost sektorja, če razpoložljivosti obnovljivih in nizkoogljičnih goriv v pomorskih pristaniščih pod jurisdikcijo države članice ne spremljajo zahteve za njihovo uporabo, ki veljajo za vse upravljavce ladij, ki priplujejo v pristanišča pod jurisdikcijo držav članic ali iz njih izplujejo. Ta uredba bi morala določati ukrepe za zagotovitev, da bo prodor obnovljivih in nizkoogljičnih goriv na trg goriv za plovila potekal v razmerah poštene konkurence na trgu pomorskega prevoza v EU.

| (3) | V okviru prehoda goriv na obnovljiva in nizkoogljična goriva in nadomestne vire energije je bistveno, da se zagotovita pravilno delovanje trga pomorskega prevoza v EU in poštena konkurenca na njem, kar zadeva goriva za plovila, ki predstavljajo znaten delež stroškov upravljavcev ladij
  - običajno med 35 % do 53 % stroškov pomorskega prevoza. Ukrepi politike morajo biti zato stroškovno učinkoviti in usmerjeni v čim večje razogljičenje ob najnižjih možnih stroških
  . Različne potrebe po gorivu v državah članicah Unije lahko znatno vplivajo na gospodarsko uspešnost upravljavcev ladij in negativno vplivajo na konkurenco na trgu. Zaradi mednarodne narave ladijskega prometa lahko upravljavci ladij napajanje z gorivom zlahka opravijo v tretjih državah in prevažajo velike količine goriva
  , kar bi lahko prispevalo tudi k tveganju izgube konkurenčnosti pristanišč Unije v primerjavi s pristanišči zunaj Unije
  . To lahko povzroči
  selitev virov CO2 in podjetij
  in škodljivo vpliva na konkurenčnost sektorja, če razpoložljivosti obnovljivih in nizkoogljičnih goriv v pomorskih pristaniščih pod jurisdikcijo države članice ne spremljajo zahteve za njihovo uporabo, ki veljajo za vse upravljavce ladij, ki priplujejo v pristanišča pod jurisdikcijo držav članic ali iz njih izplujejo. Ta uredba bi morala določati ukrepe za zagotovitev, da bo prodor obnovljivih in nizkoogljičnih goriv na trg goriv za plovila potekal v razmerah poštene konkurence na trgu pomorskega prevoza v EU
  , upravljavcem ladij pa bo prepuščal možnost izbire nižjih stroškov zmanjševanja emisij. Obstoj take možnosti je bistven za zagotovitev konkurenčnosti evropske pomorske industrije in pomena logističnih poti, ki povezujejo evropska pristanišča s svetovno trgovino. |
| --- | --- |

(3)

V okviru prehoda goriv na obnovljiva in nizkoogljična goriva in nadomestne vire energije je bistveno, da se zagotovita pravilno delovanje trga pomorskega prevoza v EU in poštena konkurenca na njem, kar zadeva goriva za plovila, ki predstavljajo znaten delež stroškov upravljavcev ladij
  - običajno med 35 % do 53 % stroškov pomorskega prevoza. Ukrepi politike morajo biti zato stroškovno učinkoviti in usmerjeni v čim večje razogljičenje ob najnižjih možnih stroških
  . Različne potrebe po gorivu v državah članicah Unije lahko znatno vplivajo na gospodarsko uspešnost upravljavcev ladij in negativno vplivajo na konkurenco na trgu. Zaradi mednarodne narave ladijskega prometa lahko upravljavci ladij napajanje z gorivom zlahka opravijo v tretjih državah in prevažajo velike količine goriva
  , kar bi lahko prispevalo tudi k tveganju izgube konkurenčnosti pristanišč Unije v primerjavi s pristanišči zunaj Unije
  . To lahko povzroči
  selitev virov CO2 in podjetij
  in škodljivo vpliva na konkurenčnost sektorja, če razpoložljivosti obnovljivih in nizkoogljičnih goriv v pomorskih pristaniščih pod jurisdikcijo države članice ne spremljajo zahteve za njihovo uporabo, ki veljajo za vse upravljavce ladij, ki priplujejo v pristanišča pod jurisdikcijo držav članic ali iz njih izplujejo. Ta uredba bi morala določati ukrepe za zagotovitev, da bo prodor obnovljivih in nizkoogljičnih goriv na trg goriv za plovila potekal v razmerah poštene konkurence na trgu pomorskega prevoza v EU
  , upravljavcem ladij pa bo prepuščal možnost izbire nižjih stroškov zmanjševanja emisij. Obstoj take možnosti je bistven za zagotovitev konkurenčnosti evropske pomorske industrije in pomena logističnih poti, ki povezujejo evropska pristanišča s svetovno trgovino.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | Za pomorski sektor je značilna ostra mednarodna konkurenca. Zaradi velikih razlik v regulativnih bremenih med državami zastave so se še bolj razširile neželene prakse, kot je zamenjava zastave plovil. Zaradi sebi lastnega globalnega značaja sektorja je poudarjen pomen pristopa nevtralnosti glede zastave in ugodnega regulativnega okolja, ki je nujni pogoj za privabljanje novih naložb in ohranjanje konkurenčnosti evropskih pristanišč, lastnikov ladij in upravljavcev ladij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3a)

Za pomorski sektor je značilna ostra mednarodna konkurenca. Zaradi velikih razlik v regulativnih bremenih med državami zastave so se še bolj razširile neželene prakse, kot je zamenjava zastave plovil. Zaradi sebi lastnega globalnega značaja sektorja je poudarjen pomen pristopa nevtralnosti glede zastave in ugodnega regulativnega okolja, ki je nujni pogoj za privabljanje novih naložb in ohranjanje konkurenčnosti evropskih pristanišč, lastnikov ladij in upravljavcev ladij.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Da bi to imelo učinek na vse dejavnosti sektorja pomorskega prevoza, je primerno, da ta uredba zajema delež plovb med pristaniščem pod jurisdikcijo države članice in pristaniščem pod jurisdikcijo tretje države. Ta uredba bi se zato morala uporabljati za polovico energije, ki jo porabi ladja, ki opravlja plovbe s prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države članice iz pristanišča zunaj jurisdikcije države članice, polovico energije, ki jo porabi ladja, ki opravlja plovbe z odhodom iz pristanišča pod jurisdikcijo države članice in prihodom v pristanišče zunaj jurisdikcije države članice, za vso energijo, ki jo porabi ladja, ki opravlja plovbe s prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države članice iz pristanišča pod jurisdikcijo države članice, in za energijo, porabljeno med privezom, v pristanišču pod jurisdikcijo države članice. Tako zajet delež energije, ki jo ladja porabi na vstopnih in izstopnih plovbah med Unijo in tretjimi državami, zagotavlja učinkovitost te uredbe, med drugim povečuje pozitivni vpliv takega okvira na okolje.
  Hkrati tak
  okvir
  omejuje
  tveganje postankov v pristaniščih z namenom izogibanja in tveganje preselitve dejavnosti pretovarjanja zunaj Unije. Da bi se zagotovili nemoteno delovanje pomorskega prometa, enaki konkurenčni pogoji med upravljavci pomorskega prevoza in pristanišči ter preprečilo izkrivljanje notranjega trga, bi morala za vse poti s prihodi ali odhodi iz pristanišč pod jurisdikcijo države članice ter za priveze ladij v teh pristaniščih veljati enotna pravila iz te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Da bi to imelo učinek na vse dejavnosti sektorja pomorskega prevoza, je primerno, da ta uredba zajema delež plovb med pristaniščem pod jurisdikcijo države članice in pristaniščem pod jurisdikcijo tretje države. Ta uredba bi se zato morala uporabljati za polovico energije, ki jo porabi ladja, ki opravlja plovbe s prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države članice iz pristanišča zunaj jurisdikcije države članice, polovico energije, ki jo porabi ladja, ki opravlja plovbe z odhodom iz pristanišča pod jurisdikcijo države članice in prihodom v pristanišče zunaj jurisdikcije države članice, za vso energijo, ki jo porabi ladja, ki opravlja plovbe s prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države članice iz pristanišča pod jurisdikcijo države članice, in za energijo, porabljeno med privezom, v pristanišču pod jurisdikcijo države članice. Tako zajet delež energije, ki jo ladja porabi na vstopnih in izstopnih plovbah med Unijo in tretjimi državami, zagotavlja učinkovitost te uredbe, med drugim povečuje pozitivni vpliv takega okvira na okolje.
  Hkrati tak
  okvir
  omejuje
  tveganje postankov v pristaniščih z namenom izogibanja in tveganje preselitve dejavnosti pretovarjanja zunaj Unije. Da bi se zagotovili nemoteno delovanje pomorskega prometa, enaki konkurenčni pogoji med upravljavci pomorskega prevoza in pristanišči ter preprečilo izkrivljanje notranjega trga, bi morala za vse poti s prihodi ali odhodi iz pristanišč pod jurisdikcijo države članice ter za priveze ladij v teh pristaniščih veljati enotna pravila iz te uredbe.

| (4) | Da bi to imelo učinek na vse dejavnosti sektorja pomorskega prevoza, je primerno, da ta uredba zajema delež plovb med pristaniščem pod jurisdikcijo države članice in pristaniščem pod jurisdikcijo tretje države. Ta uredba bi se zato morala uporabljati za polovico energije, ki jo porabi ladja, ki opravlja plovbe s prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države članice iz pristanišča zunaj jurisdikcije države članice, polovico energije, ki jo porabi ladja, ki opravlja plovbe z odhodom iz pristanišča pod jurisdikcijo države članice in prihodom v pristanišče zunaj jurisdikcije države članice, za vso energijo, ki jo porabi ladja, ki opravlja plovbe s prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države članice iz pristanišča pod jurisdikcijo države članice, in za energijo, porabljeno med privezom, v pristanišču pod jurisdikcijo države članice. Tako zajet delež energije, ki jo ladja porabi na vstopnih in izstopnih plovbah med Unijo in tretjimi državami, zagotavlja učinkovitost te uredbe, med drugim povečuje pozitivni vpliv takega okvira na okolje.
  Ta
  okvir
  bi moral omejiti
  tveganje postankov v pristaniščih z namenom izogibanja in tveganje preselitve dejavnosti pretovarjanja zunaj Unije. Da bi se zagotovili nemoteno delovanje pomorskega prometa, enaki konkurenčni pogoji med upravljavci pomorskega prevoza in pristanišči ter preprečilo izkrivljanje notranjega trga, bi morala za vse poti s prihodi ali odhodi iz pristanišč pod jurisdikcijo države članice ter za priveze ladij v teh pristaniščih veljati enotna pravila iz te uredbe.
  Komisija bi morala vzpostaviti sistem spremljanja, s katerim bi posebej ocenili selitev virov CO2 in podjetij, morebitne prakse izogibanja, in pripraviti seznam morebitnih poslovnih dejavnosti, ki ne spadajo med pomembne poslovne dejavnosti, ki se izvajajo ob postankih v sosednjih pristaniščih EU. Pri tem bi morala Komisija, če bodo ugotovljene znatna selitev virov CO2 in podjetij ter prakse izogibanja, predlagati ukrepe za reševanje teh vprašanj. |
| --- | --- |

(4)

Da bi to imelo učinek na vse dejavnosti sektorja pomorskega prevoza, je primerno, da ta uredba zajema delež plovb med pristaniščem pod jurisdikcijo države članice in pristaniščem pod jurisdikcijo tretje države. Ta uredba bi se zato morala uporabljati za polovico energije, ki jo porabi ladja, ki opravlja plovbe s prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države članice iz pristanišča zunaj jurisdikcije države članice, polovico energije, ki jo porabi ladja, ki opravlja plovbe z odhodom iz pristanišča pod jurisdikcijo države članice in prihodom v pristanišče zunaj jurisdikcije države članice, za vso energijo, ki jo porabi ladja, ki opravlja plovbe s prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države članice iz pristanišča pod jurisdikcijo države članice, in za energijo, porabljeno med privezom, v pristanišču pod jurisdikcijo države članice. Tako zajet delež energije, ki jo ladja porabi na vstopnih in izstopnih plovbah med Unijo in tretjimi državami, zagotavlja učinkovitost te uredbe, med drugim povečuje pozitivni vpliv takega okvira na okolje.
  Ta
  okvir
  bi moral omejiti
  tveganje postankov v pristaniščih z namenom izogibanja in tveganje preselitve dejavnosti pretovarjanja zunaj Unije. Da bi se zagotovili nemoteno delovanje pomorskega prometa, enaki konkurenčni pogoji med upravljavci pomorskega prevoza in pristanišči ter preprečilo izkrivljanje notranjega trga, bi morala za vse poti s prihodi ali odhodi iz pristanišč pod jurisdikcijo države članice ter za priveze ladij v teh pristaniščih veljati enotna pravila iz te uredbe.
  Komisija bi morala vzpostaviti sistem spremljanja, s katerim bi posebej ocenili selitev virov CO2 in podjetij, morebitne prakse izogibanja, in pripraviti seznam morebitnih poslovnih dejavnosti, ki ne spadajo med pomembne poslovne dejavnosti, ki se izvajajo ob postankih v sosednjih pristaniščih EU. Pri tem bi morala Komisija, če bodo ugotovljene znatna selitev virov CO2 in podjetij ter prakse izogibanja, predlagati ukrepe za reševanje teh vprašanj.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | Ker bo imel sektor zaradi izpolnjevanja obveznosti iz te uredbe dodatne stroške, je treba sprejeti izravnalne ukrepe, da bi preprečili povečanje skupne ravni regulativnega bremena. Komisija bi morala zato pred začetkom uporabe te uredbe pripraviti predloge za izravnavo regulativnih bremen, ki iz nje izhajajo, in sicer s spremembo ali razveljavitvijo določb v drugih zakonodajnih aktih Unije, na podlagi katerih imajo ti sektorji stroške izpolnjevanja obveznosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)

Ker bo imel sektor zaradi izpolnjevanja obveznosti iz te uredbe dodatne stroške, je treba sprejeti izravnalne ukrepe, da bi preprečili povečanje skupne ravni regulativnega bremena. Komisija bi morala zato pred začetkom uporabe te uredbe pripraviti predloge za izravnavo regulativnih bremen, ki iz nje izhajajo, in sicer s spremembo ali razveljavitvijo določb v drugih zakonodajnih aktih Unije, na podlagi katerih imajo ti sektorji stroške izpolnjevanja obveznosti.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4b) | Ta uredba bi morala biti podrobno usklajena in skladna z Uredbo XXXX-XXX (uredba o infrastrukturi za alternativna goriva), Direktivo 2003/87/ES (direktiva o EU ETS), Direktivo XXXX-XXX (direktiva o energiji iz obnovljivih virov) in Direktivo 2003/96/ES (direktiva o obdavčitvi energije). Takšna uskladitev bi morala privesti do skladnega zakonodajnega okvira za sektor ladijskega prevoza, ki prispeva k znatnemu povečanju proizvodnje trajnostnih alternativnih goriv, zagotavlja vzpostavitev potrebne infrastrukture in spodbuja uporabo teh goriv v stalno rastočem deležu plovil. Splošne, kombinirane in kumulativne podnebne in gospodarske učinke navedenih zakonodajnih aktov bi bilo treba celovito in stalno ocenjevati, da bi zagotovili splošno skladnost s cilji Unije na področju podnebja, konkurenčnosti in trajnostne gospodarske rasti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4b)

Ta uredba bi morala biti podrobno usklajena in skladna z Uredbo XXXX-XXX (uredba o infrastrukturi za alternativna goriva), Direktivo 2003/87/ES (direktiva o EU ETS), Direktivo XXXX-XXX (direktiva o energiji iz obnovljivih virov) in Direktivo 2003/96/ES (direktiva o obdavčitvi energije). Takšna uskladitev bi morala privesti do skladnega zakonodajnega okvira za sektor ladijskega prevoza, ki prispeva k znatnemu povečanju proizvodnje trajnostnih alternativnih goriv, zagotavlja vzpostavitev potrebne infrastrukture in spodbuja uporabo teh goriv v stalno rastočem deležu plovil. Splošne, kombinirane in kumulativne podnebne in gospodarske učinke navedenih zakonodajnih aktov bi bilo treba celovito in stalno ocenjevati, da bi zagotovili splošno skladnost s cilji Unije na področju podnebja, konkurenčnosti in trajnostne gospodarske rasti.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4c) | Obveznost pristanišč, da zagotavljajo oskrbo z električno energijo s kopnega, bi bilo treba uskladiti z ustrezno obveznostjo za ladje, da se priključijo na infrastrukturo, zasnovano za oskrbo z energijo med privezom, da bi zagotovili učinkovitost te infrastrukture in preprečili tveganje nasedlih naložb. Poleg tega bi bilo treba zmanjšati stroške, povezane s polnjenjem na kopnem tako, da se s spremembami Direktive XXXX-XXXX (direktiva o obdavčitvi energije) trajno izvzame iz obdavčitve električna energija, dobavljena plovilom v pristanišču. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4c)

Obveznost pristanišč, da zagotavljajo oskrbo z električno energijo s kopnega, bi bilo treba uskladiti z ustrezno obveznostjo za ladje, da se priključijo na infrastrukturo, zasnovano za oskrbo z energijo med privezom, da bi zagotovili učinkovitost te infrastrukture in preprečili tveganje nasedlih naložb. Poleg tega bi bilo treba zmanjšati stroške, povezane s polnjenjem na kopnem tako, da se s spremembami Direktive XXXX-XXXX (direktiva o obdavčitvi energije) trajno izvzame iz obdavčitve električna energija, dobavljena plovilom v pristanišču.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Zaradi povečanih stroškov ladijskega prevoza za plovila, ki ne izpolnjujejo zahtev iz te uredbe, bi bilo treba obravnavati tveganje izogibanja določbam te uredbe, zlasti v segmentu trgovine z linijskimi kontejnerskimi ladjami. Postanki v pristaniščih v bližini Unije zaradi omejevanja stroškov, povezanih z zagotavljanjem skladnosti s to uredbo, ne bi samo zmanjšali pričakovanih okoljskih koristi in znatno ogrozili doseganje ciljev te uredbe, temveč bi lahko povzročili dodatne emisije, saj bi se zaradi izogibanja uporabi te uredbe prepotovala daljša razdalja. Zato je ustrezno iz koncepta pristanišča postanka izključiti nekatere postanke v pristaniščih zunaj Unije. Ta izključitev bi morala veljati predvsem za pristanišča v bližini Unije, kjer je tveganje postankov zaradi izogibanja največje. Meja 300 navtičnih milj predstavlja sorazmeren odziv na to tveganje, saj je pri takšni meji tveganje izogibanja uravnoteženo z dodatnim bremenom. Poleg tega bi morale biti iz koncepta pristanišča postanka izključene le kontejnerske ladje in pristanišča, katerih glavna dejavnost je pretovarjanje kontejnerjev. Pri takšnih pošiljkah tveganje izogibanja vključuje tudi premik pristaniškega vozlišča v pristanišča zunaj Unije, zaradi česar ima izogibanje še hujši učinek. Zato in ker v okviru IMO ni predpisan obvezni sistem uporabe obnovljivih in nizkoogljičnih goriv za mednarodne plovbe na svetovni ravni s podobno ravnjo ambicij, kot jo imajo zahteve iz te uredbe, se ustavljanje kontejnerskih ladij v sosednjem pristanišču za pretovarjanje kontejnerjev ne bi smelo šteti za ustavljanje v pristaniščih postanka v smislu te uredbe. Da bo ta ukrep sorazmeren z zastavljenimi cilji in bo imel za posledico enako obravnavo, bi bilo treba upoštevati ukrepe v tretjih državah, ki imajo enakovreden učinek kot ta uredba. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

Zaradi povečanih stroškov ladijskega prevoza za plovila, ki ne izpolnjujejo zahtev iz te uredbe, bi bilo treba obravnavati tveganje izogibanja določbam te uredbe, zlasti v segmentu trgovine z linijskimi kontejnerskimi ladjami. Postanki v pristaniščih v bližini Unije zaradi omejevanja stroškov, povezanih z zagotavljanjem skladnosti s to uredbo, ne bi samo zmanjšali pričakovanih okoljskih koristi in znatno ogrozili doseganje ciljev te uredbe, temveč bi lahko povzročili dodatne emisije, saj bi se zaradi izogibanja uporabi te uredbe prepotovala daljša razdalja. Zato je ustrezno iz koncepta pristanišča postanka izključiti nekatere postanke v pristaniščih zunaj Unije. Ta izključitev bi morala veljati predvsem za pristanišča v bližini Unije, kjer je tveganje postankov zaradi izogibanja največje. Meja 300 navtičnih milj predstavlja sorazmeren odziv na to tveganje, saj je pri takšni meji tveganje izogibanja uravnoteženo z dodatnim bremenom. Poleg tega bi morale biti iz koncepta pristanišča postanka izključene le kontejnerske ladje in pristanišča, katerih glavna dejavnost je pretovarjanje kontejnerjev. Pri takšnih pošiljkah tveganje izogibanja vključuje tudi premik pristaniškega vozlišča v pristanišča zunaj Unije, zaradi česar ima izogibanje še hujši učinek. Zato in ker v okviru IMO ni predpisan obvezni sistem uporabe obnovljivih in nizkoogljičnih goriv za mednarodne plovbe na svetovni ravni s podobno ravnjo ambicij, kot jo imajo zahteve iz te uredbe, se ustavljanje kontejnerskih ladij v sosednjem pristanišču za pretovarjanje kontejnerjev ne bi smelo šteti za ustavljanje v pristaniščih postanka v smislu te uredbe. Da bo ta ukrep sorazmeren z zastavljenimi cilji in bo imel za posledico enako obravnavo, bi bilo treba upoštevati ukrepe v tretjih državah, ki imajo enakovreden učinek kot ta uredba.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5b) | Da bi se upoštevala poseben položaj otoških regij, kot je poudarjeno v členu 174 Pogodbe, in potreba po ohranitvi povezanosti otokov in obrobnih regij z osrednjimi regijami Unije, bi bilo treba dovoliti začasne izjeme za plovbe, ki jih opravljajo potniške ladje, ki niso potniške ladje za križarjenje, med pristaniščem postanka pod jurisdikcijo države članice in pristaniščem postanka pod jurisdikcijo iste države članice, ki se nahaja na otoku, na katerem ima stalno prebivališče manj kot 100 000 oseb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5b)

Da bi se upoštevala poseben položaj otoških regij, kot je poudarjeno v členu 174 Pogodbe, in potreba po ohranitvi povezanosti otokov in obrobnih regij z osrednjimi regijami Unije, bi bilo treba dovoliti začasne izjeme za plovbe, ki jih opravljajo potniške ladje, ki niso potniške ladje za križarjenje, med pristaniščem postanka pod jurisdikcijo države članice in pristaniščem postanka pod jurisdikcijo iste države članice, ki se nahaja na otoku, na katerem ima stalno prebivališče manj kot 100 000 oseb.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5c) | Posebno pozornost bi bilo treba nameniti ohranjanju dostopnosti za najbolj oddaljene regije Unije in zmožnosti učinkovitega njihovega povezovanja s pomorskim prevozom, pri tem pa upoštevati njihove posebne značilnosti, zlasti oddaljenost in otoško lege, ter omejitve, ki veljajo zanje. Zato bi bilo treba v področje uporabe te uredbe vključiti le polovico energije, porabljene za plovbe z odhodom iz pristanišča ali prihodom v pristanišče postanka v najbolj oddaljeni regiji. Iz istih razlogov bi bilo treba dovoliti začasne izjeme za potovanja med pristaniščem postanka v najbolj oddaljeni regiji in drugim pristaniščem postanka v najbolj oddaljeni regiji ter za energijo, porabljeno med njihovim postankom v pristanišču v teh najbolj oddaljenih regijah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5c)

Posebno pozornost bi bilo treba nameniti ohranjanju dostopnosti za najbolj oddaljene regije Unije in zmožnosti učinkovitega njihovega povezovanja s pomorskim prevozom, pri tem pa upoštevati njihove posebne značilnosti, zlasti oddaljenost in otoško lege, ter omejitve, ki veljajo zanje. Zato bi bilo treba v področje uporabe te uredbe vključiti le polovico energije, porabljene za plovbe z odhodom iz pristanišča ali prihodom v pristanišče postanka v najbolj oddaljeni regiji. Iz istih razlogov bi bilo treba dovoliti začasne izjeme za potovanja med pristaniščem postanka v najbolj oddaljeni regiji in drugim pristaniščem postanka v najbolj oddaljeni regiji ter za energijo, porabljeno med njihovim postankom v pristanišču v teh najbolj oddaljenih regijah.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5d) | Da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje za ladje, tudi tiste, zgrajene za plovbo po z ledom pokritih vodah, na poti v pristanišča držav članic, iz njih ali med njimi, bi bilo treba pri izračunu zmanjšanja emisij toplogrednih plinov na podlagi plovil ter pri podatkih, ki se spremljajo in sporočajo na podlagi Uredbe (EU) 2015/757, upoštevati posebne informacije o kategoriji ladje za plovbo v ledu in o njeni plovbi skozi led. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5d)

Da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje za ladje, tudi tiste, zgrajene za plovbo po z ledom pokritih vodah, na poti v pristanišča držav članic, iz njih ali med njimi, bi bilo treba pri izračunu zmanjšanja emisij toplogrednih plinov na podlagi plovil ter pri podatkih, ki se spremljajo in sporočajo na podlagi Uredbe (EU) 2015/757, upoštevati posebne informacije o kategoriji ladje za plovbo v ledu in o njeni plovbi skozi led.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Oseba ali organizacija, odgovorna za skladnost s to uredbo, bi morala biti ladjarska družba, ki je opredeljena kot lastnik ladje ali katera koli druga organizacija ali oseba, kot je upravljavec ali zakupnik ladje brez posadke, ki je od lastnika ladje prevzela odgovornost za upravljanje ladje ter je s prevzemom te odgovornosti soglašala, da bo prevzela vse dolžnosti in odgovornosti, ki jih nalaga Mednarodni kodeks za varno upravljanje ladij in preprečevanje onesnaževanja. Ta opredelitev temelji na opredelitvi pojma „družba“ v členu 3, točka (d), Uredbe (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta (21) in je v skladu s svetovnim sistemom zbiranja podatkov, ki ga je leta 2016 vzpostavila Mednarodna pomorska organizacija (IMO). V skladu z načelom „onesnaževalec plača“ bi lahko ladjarska družba s pogodbenim dogovorom uveljavljala odgovornost subjekta, ki je neposredno odgovoren za odločitve, ki vplivajo na intenzivnost toplogrednih plinov energije, ki jo porabi ladja, odgovorna za stroške skladnosti na podlagi te uredbe. Ta subjekt bi običajno bil subjekt, ki je odgovoren za izbiro goriva, poti in hitrosti ladje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Oseba ali organizacija, odgovorna za skladnost s to uredbo, bi morala biti ladjarska družba, ki je opredeljena kot lastnik ladje ali katera koli druga organizacija ali oseba, kot je upravljavec ali zakupnik ladje brez posadke, ki je od lastnika ladje prevzela odgovornost za upravljanje ladje ter je s prevzemom te odgovornosti soglašala, da bo prevzela vse dolžnosti in odgovornosti, ki jih nalaga Mednarodni kodeks za varno upravljanje ladij in preprečevanje onesnaževanja. Ta opredelitev temelji na opredelitvi pojma „družba“ v členu 3, točka (d), Uredbe (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta (21) in je v skladu s svetovnim sistemom zbiranja podatkov, ki ga je leta 2016 vzpostavila Mednarodna pomorska organizacija (IMO). V skladu z načelom „onesnaževalec plača“ bi lahko ladjarska družba s pogodbenim dogovorom uveljavljala odgovornost subjekta, ki je neposredno odgovoren za odločitve, ki vplivajo na intenzivnost toplogrednih plinov energije, ki jo porabi ladja, odgovorna za stroške skladnosti na podlagi te uredbe. Ta subjekt bi običajno bil subjekt, ki je odgovoren za izbiro goriva, poti in hitrosti ladje.

(Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Da bi se omejilo upravno breme, zlasti manjših upravljavcev, se ta uredba ne bi smela uporabljati za lesene ladje enostavne gradnje in
  ladje brez mehanskega pogona ter
  bi se morala osredotočati na ladje z bruto tonažo nad 5 000  ton. Čeprav te ladje predstavljajo zgolj 55 % vseh ladij, ki se ustavljajo v pristaniščih v skladu z Uredbo (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta, so odgovorne za 90 % emisij ogljikovega dioksida (CO2) iz pomorskega sektorja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Da bi se omejilo upravno breme, zlasti manjših upravljavcev, se ta uredba ne bi smela uporabljati za lesene ladje enostavne gradnje in
  ladje brez mehanskega pogona ter
  bi se morala osredotočati na ladje z bruto tonažo nad 5 000  ton. Čeprav te ladje predstavljajo zgolj 55 % vseh ladij, ki se ustavljajo v pristaniščih v skladu z Uredbo (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta, so odgovorne za 90 % emisij ogljikovega dioksida (CO2) iz pomorskega sektorja.

| (7) | Da bi se omejilo upravno breme, zlasti manjših upravljavcev, se ta uredba ne bi smela uporabljati za lesene ladje enostavne gradnje in bi se morala osredotočati na ladje z bruto tonažo nad 5 000  ton. Čeprav te ladje predstavljajo zgolj 55 % vseh ladij, ki se ustavljajo v pristaniščih v skladu z Uredbo (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta, so odgovorne za 90 % emisij ogljikovega dioksida (CO2) iz pomorskega sektorja. |
| --- | --- |

(7)

Da bi se omejilo upravno breme, zlasti manjših upravljavcev, se ta uredba ne bi smela uporabljati za lesene ladje enostavne gradnje in bi se morala osredotočati na ladje z bruto tonažo nad 5 000  ton. Čeprav te ladje predstavljajo zgolj 55 % vseh ladij, ki se ustavljajo v pristaniščih v skladu z Uredbo (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta, so odgovorne za 90 % emisij ogljikovega dioksida (CO2) iz pomorskega sektorja.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | Komisija bi morala spremljati delovanje te uredbe in izvajati ocene učinka v zvezi s pragom bruto tonaže in vrstami ladij, ki jih zajema ta uredba, da bi zagotovila njeno nadaljnjo učinkovitost. Komisija bi morala zlasti odločiti, ali obstajajo pomembni razlogi za vključitev manjših ladij in dodatnih vrst ladij v področje uporabe te uredbe. Komisija bi morala zlasti preučiti razpoložljivost ustreznih podatkov, morebitno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in učinkovitost razširitve področja uporabe v smislu koristi za podnebje, obseg upravnega bremena ter njegove finančne in socialne posledice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7a)

Komisija bi morala spremljati delovanje te uredbe in izvajati ocene učinka v zvezi s pragom bruto tonaže in vrstami ladij, ki jih zajema ta uredba, da bi zagotovila njeno nadaljnjo učinkovitost. Komisija bi morala zlasti odločiti, ali obstajajo pomembni razlogi za vključitev manjših ladij in dodatnih vrst ladij v področje uporabe te uredbe. Komisija bi morala zlasti preučiti razpoložljivost ustreznih podatkov, morebitno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in učinkovitost razširitve področja uporabe v smislu koristi za podnebje, obseg upravnega bremena ter njegove finančne in socialne posledice.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Čeprav instrumenti, ko so oblikovanje cen ogljika ali ciljne vrednosti v zvezi z ogljično intenzivnostjo dejavnosti, spodbujajo izboljšave na področju energijske učinkovitosti, niso primerni za doseganje znatnega kratko- in srednjeročnega prehoda na obnovljiva in nizkoogljična goriva. Zato je potreben poseben regulativni pristop, namenjen uvedbi obnovljivih in nizkoogljičnih goriv za plovila ter nadomestnih virov energije, kot sta vetrna ali električna energija. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Čeprav instrumenti, ko so oblikovanje cen ogljika ali ciljne vrednosti v zvezi z ogljično intenzivnostjo dejavnosti, spodbujajo izboljšave na področju energijske učinkovitosti, niso primerni za doseganje znatnega kratko- in srednjeročnega prehoda na obnovljiva in nizkoogljična goriva. Zato je potreben poseben regulativni pristop, namenjen uvedbi obnovljivih in nizkoogljičnih goriv za plovila ter nadomestnih virov energije, kot sta vetrna ali električna energija.

| (9) | Čeprav instrumenti, ko so oblikovanje cen ogljika ali ciljne vrednosti v zvezi z ogljično intenzivnostjo dejavnosti, spodbujajo izboljšave na področju energijske učinkovitosti, niso primerni za doseganje znatnega kratko- in srednjeročnega prehoda na obnovljiva in nizkoogljična goriva. Zato je potreben poseben regulativni pristop, namenjen uvedbi obnovljivih in nizkoogljičnih goriv za plovila ter nadomestnih virov energije, kot sta vetrna ali električna energija.
  Ta pristop bi moral temeljiti na ciljih in se izvajati na tehnološko nevtralen in stroškovno učinkovit način. |
| --- | --- |

(9)

Čeprav instrumenti, ko so oblikovanje cen ogljika ali ciljne vrednosti v zvezi z ogljično intenzivnostjo dejavnosti, spodbujajo izboljšave na področju energijske učinkovitosti, niso primerni za doseganje znatnega kratko- in srednjeročnega prehoda na obnovljiva in nizkoogljična goriva. Zato je potreben poseben regulativni pristop, namenjen uvedbi obnovljivih in nizkoogljičnih goriv za plovila ter nadomestnih virov energije, kot sta vetrna ali električna energija.
  Ta pristop bi moral temeljiti na ciljih in se izvajati na tehnološko nevtralen in stroškovno učinkovit način.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Ukrepi politike za spodbujanje povpraševanja po obnovljivih in nizkoogljičnih pomorskih gorivih bi morali temeljiti na ciljih in spoštovati načelo tehnološke nevtralnosti.
  V skladu s tem
  bi bilo treba določiti mejne vrednosti intenzivnosti toplogrednih plinov porabljene energije na krovu ladij, ne da bi se predpisala uporaba točno določenega goriva ali tehnologije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Ukrepi politike za spodbujanje povpraševanja po obnovljivih in nizkoogljičnih pomorskih gorivih bi morali temeljiti na ciljih in spoštovati načelo tehnološke nevtralnosti.
  V skladu s tem
  bi bilo treba določiti mejne vrednosti intenzivnosti toplogrednih plinov porabljene energije na krovu ladij, ne da bi se predpisala uporaba točno določenega goriva ali tehnologije.

| (10) | Ukrepi politike za spodbujanje povpraševanja po obnovljivih in nizkoogljičnih pomorskih gorivih bi morali temeljiti na ciljih in spoštovati načelo tehnološke nevtralnosti.
  Zato
  bi bilo treba določiti
  ambiciozne
  mejne vrednosti intenzivnosti toplogrednih plinov porabljene energije na krovu ladij
  , skladne s Pariškim sporazumom
  , ne da bi se predpisala uporaba točno določenega goriva ali tehnologije. |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi politike za spodbujanje povpraševanja po obnovljivih in nizkoogljičnih pomorskih gorivih bi morali temeljiti na ciljih in spoštovati načelo tehnološke nevtralnosti.
  Zato
  bi bilo treba določiti
  ambiciozne
  mejne vrednosti intenzivnosti toplogrednih plinov porabljene energije na krovu ladij
  , skladne s Pariškim sporazumom
  , ne da bi se predpisala uporaba točno določenega goriva ali tehnologije.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10a) | Ustanoviti bi bilo treba namenski sklad za oceane, da bi prihodke, ustvarjene s prodajo pomorskih pravic na dražbi v okviru sistema ETS, usmerili nazaj v pomorski sektor. Sredstva, zagotovljena v okviru sklada za oceane, bi bilo treba uporabiti za podporo projektom in naložbam, povezanim z izboljšanjem energijske učinkovitosti ladij in pristanišč, inovativnimi tehnologijami in infrastrukturo za razogljičenje pomorskega prevoza, proizvodnjo in uporabo trajnostnih alternativnih goriv ter razvojem pogonskih tehnologij z ničelno emisijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10a)

Ustanoviti bi bilo treba namenski sklad za oceane, da bi prihodke, ustvarjene s prodajo pomorskih pravic na dražbi v okviru sistema ETS, usmerili nazaj v pomorski sektor. Sredstva, zagotovljena v okviru sklada za oceane, bi bilo treba uporabiti za podporo projektom in naložbam, povezanim z izboljšanjem energijske učinkovitosti ladij in pristanišč, inovativnimi tehnologijami in infrastrukturo za razogljičenje pomorskega prevoza, proizvodnjo in uporabo trajnostnih alternativnih goriv ter razvojem pogonskih tehnologij z ničelno emisijo.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Spodbujati bi bilo treba razvoj in uvajanje obnovljivih in nizkoogljičnih goriv z velikim potencialom za trajnostnost, komercialno zrelostjo ter velikim potencialom za inovacije in rast, da bi se izpolnile prihodnje potrebe. To bo podprlo oblikovanje inovativnih in konkurenčnih trgov goriv ter kratko- in dolgoročno zagotovilo zadostno dobavo trajnostnih pomorskih goriv, kar bo prispevalo k ambicijam Unije za razogljičenje prevoza, hkrati pa okrepilo prizadevanja Unije za visoko raven varstva okolja. V ta namen bi morala biti primerna trajnostna pomorska goriva, proizvedena iz surovin, navedenih v Prilogi IX, dela A in B, k Direktivi (EU) 2018/2001, in sintetična pomorska goriva. Zlasti trajnostna pomorska goriva, ki so proizvedena iz surovin, navedenih v Prilogi IX, del B, k Direktivi (EU) 2018/2001, so bistvenega pomena, saj gre za trenutno najbolj komercialno zrelo tehnologijo za že kratkoročno razogljičenje pomorskega prevoza. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Spodbujati bi bilo treba razvoj in uvajanje obnovljivih in nizkoogljičnih goriv z velikim potencialom za trajnostnost, komercialno zrelostjo ter velikim potencialom za inovacije in rast, da bi se izpolnile prihodnje potrebe. To bo podprlo oblikovanje inovativnih in konkurenčnih trgov goriv ter kratko- in dolgoročno zagotovilo zadostno dobavo trajnostnih pomorskih goriv, kar bo prispevalo k ambicijam Unije za razogljičenje prevoza, hkrati pa okrepilo prizadevanja Unije za visoko raven varstva okolja. V ta namen bi morala biti primerna trajnostna pomorska goriva, proizvedena iz surovin, navedenih v Prilogi IX, dela A in B, k Direktivi (EU) 2018/2001, in sintetična pomorska goriva. Zlasti trajnostna pomorska goriva, ki so proizvedena iz surovin, navedenih v Prilogi IX, del B, k Direktivi (EU) 2018/2001, so bistvenega pomena, saj gre za trenutno najbolj komercialno zrelo tehnologijo za že kratkoročno razogljičenje pomorskega prevoza.

| (11) | Spodbujati bi bilo treba razvoj in uvajanje obnovljivih in nizkoogljičnih goriv
  ter pogonskih tehnologij
  z velikim potencialom za trajnostnost, komercialno zrelostjo ter velikim potencialom za inovacije in rast, da bi se izpolnile prihodnje potrebe. To bo podprlo oblikovanje inovativnih in konkurenčnih trgov goriv ter kratko- in dolgoročno zagotovilo zadostno dobavo trajnostnih pomorskih goriv, kar bo prispevalo k ambicijam Unije za razogljičenje prevoza, hkrati pa okrepilo prizadevanja Unije za visoko raven varstva okolja. V ta namen bi morala biti primerna trajnostna pomorska goriva, proizvedena iz surovin, navedenih v Prilogi IX, dela A in B, k Direktivi (EU) 2018/2001, in sintetična pomorska goriva. Zlasti trajnostna pomorska goriva, ki so proizvedena iz surovin, navedenih v Prilogi IX, del B, k Direktivi (EU) 2018/2001, so bistvenega pomena, saj gre za trenutno najbolj komercialno zrelo tehnologijo za že kratkoročno razogljičenje pomorskega prevoza. |
| --- | --- |

(11)

Spodbujati bi bilo treba razvoj in uvajanje obnovljivih in nizkoogljičnih goriv
  ter pogonskih tehnologij
  z velikim potencialom za trajnostnost, komercialno zrelostjo ter velikim potencialom za inovacije in rast, da bi se izpolnile prihodnje potrebe. To bo podprlo oblikovanje inovativnih in konkurenčnih trgov goriv ter kratko- in dolgoročno zagotovilo zadostno dobavo trajnostnih pomorskih goriv, kar bo prispevalo k ambicijam Unije za razogljičenje prevoza, hkrati pa okrepilo prizadevanja Unije za visoko raven varstva okolja. V ta namen bi morala biti primerna trajnostna pomorska goriva, proizvedena iz surovin, navedenih v Prilogi IX, dela A in B, k Direktivi (EU) 2018/2001, in sintetična pomorska goriva. Zlasti trajnostna pomorska goriva, ki so proizvedena iz surovin, navedenih v Prilogi IX, del B, k Direktivi (EU) 2018/2001, so bistvenega pomena, saj gre za trenutno najbolj komercialno zrelo tehnologijo za že kratkoročno razogljičenje pomorskega prevoza.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11a) | Da bi spodbudili zgodnji razvoj trga in uporabo najbolj trajnostnih in inovativnih tehnologij goriv s potencialom rasti za zadovoljitev prihodnjih potreb, je potrebna posebna spodbuda za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora. Ta družina goriv ima velik potencial za uvedbo energije iz obnovljivih virov v mešanico goriv za plovila. Ker so stroški proizvodnje obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora v kratko- in srednjeročnem smislu znatno višji, je pomembno zagotoviti določeno stopnjo povpraševanja, ki bo podprlo naložbe v takšno družino goriv. S to uredbo se uvaja kombinacija ukrepov za zagotovitev podpore uvajanju trajnostnih obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora. Ti vključujejo (a) multiplikator do leta 2035 za nagrajevanje podjetij, ki se odločijo za ta goriva kljub njihovi razmeroma visoki ceni, in (b) od leta 2030 fiksni minimalni delež obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora v mešanici energetskih virov goriva. Za olajšanje skladnost z minimalnim deležem obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora bi se morali uporabljati ukrepi prilagodljivosti v skladu s členoma 17 in 18 te uredbe. Podjetja lahko s pogodbenimi dogovori zahtevajo, da dobavitelji goriva krijejo stroške usklajevanja v skladu s to uredbo, če obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora niso bila dobavljena v skladu z dogovorjenimi pogoji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11a)

Da bi spodbudili zgodnji razvoj trga in uporabo najbolj trajnostnih in inovativnih tehnologij goriv s potencialom rasti za zadovoljitev prihodnjih potreb, je potrebna posebna spodbuda za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora. Ta družina goriv ima velik potencial za uvedbo energije iz obnovljivih virov v mešanico goriv za plovila. Ker so stroški proizvodnje obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora v kratko- in srednjeročnem smislu znatno višji, je pomembno zagotoviti določeno stopnjo povpraševanja, ki bo podprlo naložbe v takšno družino goriv. S to uredbo se uvaja kombinacija ukrepov za zagotovitev podpore uvajanju trajnostnih obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora. Ti vključujejo (a) multiplikator do leta 2035 za nagrajevanje podjetij, ki se odločijo za ta goriva kljub njihovi razmeroma visoki ceni, in (b) od leta 2030 fiksni minimalni delež obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora v mešanici energetskih virov goriva. Za olajšanje skladnost z minimalnim deležem obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora bi se morali uporabljati ukrepi prilagodljivosti v skladu s členoma 17 in 18 te uredbe. Podjetja lahko s pogodbenimi dogovori zahtevajo, da dobavitelji goriva krijejo stroške usklajevanja v skladu s to uredbo, če obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora niso bila dobavljena v skladu z dogovorjenimi pogoji.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Vendar mora biti ta pristop v pomorskem sektorju strožji. V pomorskem sektorju so ravni povpraševanja po biogorivih, tekočih biogorivih in biomasnih gorivih iz živil in krme trenutno zanemarljive, saj je danes več kot 99 % goriv za plovila fosilnega izvora. Zato neprimernost goriv iz živil in krme v skladu s to uredbo zmanjšuje tudi tveganje upočasnitve razogljičenja prometnega sektorja, ki bi sicer lahko nastalo zaradi prehoda biogoriv iz poljščin iz cestnega v pomorski sektor. Bistvenega pomena je, da se takšen prehod čim bolj zmanjša, saj cestni promet ostaja daleč najbolj onesnažujoč prevozni sektor, pomorski prevoz pa trenutno uporablja
  pretežno
  fosilna goriva. Zato je primerno, da se prepreči ustvarjanje potencialno velikega povpraševanja po biogorivih, tekočih biogorivih in biomasnih gorivih iz živil in krme s spodbujanjem njihove uporabe v skladu s to uredbo. V skladu s tem je treba zaradi dodatnih emisij toplogrednih plinov in izgube biotske raznovrstnosti, ki jih povzročajo vse vrste goriv iz živil in krme, za ta goriva šteti, da imajo enake emisijske faktorje kot najmanj ugodna pot. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Vendar mora biti ta pristop v pomorskem sektorju strožji. V pomorskem sektorju so ravni povpraševanja po biogorivih, tekočih biogorivih in biomasnih gorivih iz živil in krme trenutno zanemarljive, saj je danes več kot 99 % goriv za plovila fosilnega izvora. Zato neprimernost goriv iz živil in krme v skladu s to uredbo zmanjšuje tudi tveganje upočasnitve razogljičenja prometnega sektorja, ki bi sicer lahko nastalo zaradi prehoda biogoriv iz poljščin iz cestnega v pomorski sektor. Bistvenega pomena je, da se takšen prehod čim bolj zmanjša, saj cestni promet ostaja daleč najbolj onesnažujoč prevozni sektor, pomorski prevoz pa trenutno uporablja
  pretežno
  fosilna goriva. Zato je primerno, da se prepreči ustvarjanje potencialno velikega povpraševanja po biogorivih, tekočih biogorivih in biomasnih gorivih iz živil in krme s spodbujanjem njihove uporabe v skladu s to uredbo. V skladu s tem je treba zaradi dodatnih emisij toplogrednih plinov in izgube biotske raznovrstnosti, ki jih povzročajo vse vrste goriv iz živil in krme, za ta goriva šteti, da imajo enake emisijske faktorje kot najmanj ugodna pot.

| (13) | Vendar mora biti ta pristop v pomorskem sektorju strožji. V pomorskem sektorju so ravni povpraševanja po biogorivih, tekočih biogorivih in biomasnih gorivih iz živil in krme trenutno zanemarljive, saj je danes več kot 99 % goriv za plovila fosilnega izvora. Zato neprimernost goriv iz živil in krme v skladu s to uredbo zmanjšuje tudi tveganje upočasnitve razogljičenja prometnega sektorja, ki bi sicer lahko nastalo zaradi prehoda biogoriv iz poljščin iz cestnega v pomorski sektor. Bistvenega pomena je, da se takšen prehod čim bolj zmanjša, saj cestni promet ostaja daleč najbolj onesnažujoč prevozni sektor, pomorski prevoz pa trenutno uporablja
  predvsem
  fosilna goriva. Zato je primerno, da se prepreči ustvarjanje potencialno velikega povpraševanja po biogorivih, tekočih biogorivih in biomasnih gorivih iz živil in krme s spodbujanjem njihove uporabe v skladu s to uredbo. V skladu s tem je treba zaradi dodatnih emisij toplogrednih plinov in izgube biotske raznovrstnosti, ki jih povzročajo vse vrste goriv iz živil in krme, za ta goriva šteti, da imajo enake emisijske faktorje kot najmanj ugodna pot. |
| --- | --- |

(13)

Vendar mora biti ta pristop v pomorskem sektorju strožji. V pomorskem sektorju so ravni povpraševanja po biogorivih, tekočih biogorivih in biomasnih gorivih iz živil in krme trenutno zanemarljive, saj je danes več kot 99 % goriv za plovila fosilnega izvora. Zato neprimernost goriv iz živil in krme v skladu s to uredbo zmanjšuje tudi tveganje upočasnitve razogljičenja prometnega sektorja, ki bi sicer lahko nastalo zaradi prehoda biogoriv iz poljščin iz cestnega v pomorski sektor. Bistvenega pomena je, da se takšen prehod čim bolj zmanjša, saj cestni promet ostaja daleč najbolj onesnažujoč prevozni sektor, pomorski prevoz pa trenutno uporablja
  predvsem
  fosilna goriva. Zato je primerno, da se prepreči ustvarjanje potencialno velikega povpraševanja po biogorivih, tekočih biogorivih in biomasnih gorivih iz živil in krme s spodbujanjem njihove uporabe v skladu s to uredbo. V skladu s tem je treba zaradi dodatnih emisij toplogrednih plinov in izgube biotske raznovrstnosti, ki jih povzročajo vse vrste goriv iz živil in krme, za ta goriva šteti, da imajo enake emisijske faktorje kot najmanj ugodna pot.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Dolga pripravljalna obdobja, povezana z razvojem in uvajanjem novih goriv in energijskih rešitev za pomorski prevoz, zahtevajo hitro ukrepanje ter vzpostavitev jasnega in predvidljivega dolgoročnega regulativnega okvira, ki bo olajšal načrtovanje in naložbe vseh zadevnih deležnikov. Jasen in trden dolgoročni regulativni okvir bo olajšal razvoj in uvajanje novih goriv in energijskih rešitev za pomorski prevoz ter spodbudil naložbe deležnikov. V takem okviru bi bilo treba opredeliti mejne vrednosti intenzivnosti toplogrednih plinov porabljene energije na krovu ladij do leta 2050. Te mejne vrednosti bi morale sčasoma postati ambicioznejše, da bi odražale pričakovani tehnološki razvoj ter povečano proizvodnjo obnovljivih in nizkoogljičnih goriv za plovila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Dolga pripravljalna obdobja, povezana z razvojem in uvajanjem novih goriv in energijskih rešitev za pomorski prevoz, zahtevajo hitro ukrepanje ter vzpostavitev jasnega in predvidljivega dolgoročnega regulativnega okvira, ki bo olajšal načrtovanje in naložbe vseh zadevnih deležnikov. Jasen in trden dolgoročni regulativni okvir bo olajšal razvoj in uvajanje novih goriv in energijskih rešitev za pomorski prevoz ter spodbudil naložbe deležnikov. V takem okviru bi bilo treba opredeliti mejne vrednosti intenzivnosti toplogrednih plinov porabljene energije na krovu ladij do leta 2050. Te mejne vrednosti bi morale sčasoma postati ambicioznejše, da bi odražale pričakovani tehnološki razvoj ter povečano proizvodnjo obnovljivih in nizkoogljičnih goriv za plovila.

| (14) | Dolga pripravljalna obdobja, povezana z razvojem in uvajanjem novih goriv in energijskih rešitev za pomorski prevoz
  ter z dolgo povprečno življenjsko dobo ladij, ki se giblje med 25 in 30 let
  , zahtevajo hitro ukrepanje ter vzpostavitev jasnega in predvidljivega dolgoročnega regulativnega okvira, ki bo olajšal načrtovanje in naložbe vseh zadevnih deležnikov. Jasen in trden dolgoročni regulativni okvir bo olajšal razvoj in uvajanje novih goriv in energijskih rešitev za pomorski prevoz ter spodbudil naložbe deležnikov. V takem okviru bi bilo treba opredeliti mejne vrednosti intenzivnosti toplogrednih plinov porabljene energije na krovu ladij
  med plovbo in privezom
  do leta 2050. Te mejne vrednosti bi morale sčasoma postati ambicioznejše, da bi odražale pričakovani tehnološki razvoj ter povečano proizvodnjo obnovljivih in nizkoogljičnih goriv za plovila.
  Da bi zagotovili pravno varnost in sektorju omogočili dovolj časa za dolgoročno načrtovanje in pripravo ter preprečili nasedle naložbe, bi bilo treba omejiti obseg kakršnih koli prihodnjih predlogov za spremembo te uredbe in preprečiti znatne spremembe zahtev. |
| --- | --- |

(14)

Dolga pripravljalna obdobja, povezana z razvojem in uvajanjem novih goriv in energijskih rešitev za pomorski prevoz
  ter z dolgo povprečno življenjsko dobo ladij, ki se giblje med 25 in 30 let
  , zahtevajo hitro ukrepanje ter vzpostavitev jasnega in predvidljivega dolgoročnega regulativnega okvira, ki bo olajšal načrtovanje in naložbe vseh zadevnih deležnikov. Jasen in trden dolgoročni regulativni okvir bo olajšal razvoj in uvajanje novih goriv in energijskih rešitev za pomorski prevoz ter spodbudil naložbe deležnikov. V takem okviru bi bilo treba opredeliti mejne vrednosti intenzivnosti toplogrednih plinov porabljene energije na krovu ladij
  med plovbo in privezom
  do leta 2050. Te mejne vrednosti bi morale sčasoma postati ambicioznejše, da bi odražale pričakovani tehnološki razvoj ter povečano proizvodnjo obnovljivih in nizkoogljičnih goriv za plovila.
  Da bi zagotovili pravno varnost in sektorju omogočili dovolj časa za dolgoročno načrtovanje in pripravo ter preprečili nasedle naložbe, bi bilo treba omejiti obseg kakršnih koli prihodnjih predlogov za spremembo te uredbe in preprečiti znatne spremembe zahtev.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Ta uredba bi morala določati metodologijo in formulo, ki bi se morali uporabljati za izračun letne povprečne intenzivnosti toplogrednih plinov porabljene energije na krovu ladje. Ta formula bi morala temeljiti na porabi goriva, o kateri poročajo ladje, in upoštevati ustrezne emisijske faktorje teh goriv. V metodologiji bi se morala odražati tudi uporaba nadomestnih virov energije, kot sta vetrna ali električna energija. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Ta uredba bi morala določati metodologijo in formulo, ki bi se morali uporabljati za izračun letne povprečne intenzivnosti toplogrednih plinov porabljene energije na krovu ladje. Ta formula bi morala temeljiti na porabi goriva, o kateri poročajo ladje, in upoštevati ustrezne emisijske faktorje teh goriv. V metodologiji bi se morala odražati tudi uporaba nadomestnih virov energije, kot sta vetrna ali električna energija.

| (15) | Ta uredba bi morala določati metodologijo in formulo, ki bi se morali uporabljati za izračun letne povprečne intenzivnosti toplogrednih plinov porabljene energije na krovu ladje. Ta formula bi morala temeljiti na porabi goriva, o kateri poročajo ladje, in upoštevati ustrezne emisijske faktorje teh goriv. V metodologiji bi se morala odražati tudi uporaba nadomestnih virov energije, kot sta vetrna ali
  sončna energija, proizvedena na krovu, ali
  električna energija
  , zagotovljena med privezom
  . |
| --- | --- |

(15)

Ta uredba bi morala določati metodologijo in formulo, ki bi se morali uporabljati za izračun letne povprečne intenzivnosti toplogrednih plinov porabljene energije na krovu ladje. Ta formula bi morala temeljiti na porabi goriva, o kateri poročajo ladje, in upoštevati ustrezne emisijske faktorje teh goriv. V metodologiji bi se morala odražati tudi uporaba nadomestnih virov energije, kot sta vetrna ali
  sončna energija, proizvedena na krovu, ali
  električna energija
  , zagotovljena med privezom
  .

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Da
  bi se zagotovila celovitejša slika okoljske učinkovitosti različnih virov energije,
  bi bilo treba
  učinkovitost goriv, kar zadeva toplogredne pline, ocenjevati po načelu „od vrtine do brazde“ ob upoštevanju vplivov proizvodnje, prevoza, distribucije in uporabe energije na krovu. S tem naj bi se spodbujale tehnologije in postopki pridobivanja, ki zagotavljajo manjši odtis toplogrednih plinov in dejanske koristi v primerjavi z obstoječimi konvencionalnimi gorivi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Da
  bi se zagotovila celovitejša slika okoljske učinkovitosti različnih virov energije,
  bi bilo treba
  učinkovitost goriv, kar zadeva toplogredne pline, ocenjevati po načelu „od vrtine do brazde“ ob upoštevanju vplivov proizvodnje, prevoza, distribucije in uporabe energije na krovu. S tem naj bi se spodbujale tehnologije in postopki pridobivanja, ki zagotavljajo manjši odtis toplogrednih plinov in dejanske koristi v primerjavi z obstoječimi konvencionalnimi gorivi.

| (16) | Ker bi bilo treba, zato da
  bi se zagotovila celovitejša slika okoljske učinkovitosti različnih virov energije, učinkovitost goriv, kar zadeva toplogredne pline, ocenjevati po načelu „od vrtine do brazde“ ob upoštevanju vplivov proizvodnje, prevoza, distribucije in uporabe energije na krovu
  ter upoštevaje odtis različnih stopenj emisij v življenjskem ciklu
  . S tem naj bi se spodbujale tehnologije in postopki pridobivanja, ki zagotavljajo manjši odtis toplogrednih plinov in dejanske koristi v primerjavi z obstoječimi konvencionalnimi gorivi. |
| --- | --- |

(16)

Ker bi bilo treba, zato da
  bi se zagotovila celovitejša slika okoljske učinkovitosti različnih virov energije, učinkovitost goriv, kar zadeva toplogredne pline, ocenjevati po načelu „od vrtine do brazde“ ob upoštevanju vplivov proizvodnje, prevoza, distribucije in uporabe energije na krovu
  ter upoštevaje odtis različnih stopenj emisij v življenjskem ciklu
  . S tem naj bi se spodbujale tehnologije in postopki pridobivanja, ki zagotavljajo manjši odtis toplogrednih plinov in dejanske koristi v primerjavi z obstoječimi konvencionalnimi gorivi.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Učinkovitost
  obnovljivih in nizkoogljičnih
  pomorskih goriv od vrtine do brazde bi bilo treba določiti z uporabo privzetih ali dejanskih in potrjenih emisijskih faktorjev, ki zajemajo emisije od vrtine do rezervoarja in emisije od rezervoarja do brazde.
  Vendar bi bilo treba učinkovitost fosilnih goriv ocenjevati le z uporabo privzetih emisijskih faktorjev, kot je določeno v tej uredbi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Učinkovitost
  obnovljivih in nizkoogljičnih
  pomorskih goriv od vrtine do brazde bi bilo treba določiti z uporabo privzetih ali dejanskih in potrjenih emisijskih faktorjev, ki zajemajo emisije od vrtine do rezervoarja in emisije od rezervoarja do brazde.
  Vendar bi bilo treba učinkovitost fosilnih goriv ocenjevati le z uporabo privzetih emisijskih faktorjev, kot je določeno v tej uredbi.

| (17) | Učinkovitost pomorskih goriv od vrtine do brazde bi bilo treba določiti z uporabo privzetih ali dejanskih in potrjenih emisijskih faktorjev, ki zajemajo emisije od vrtine do rezervoarja in emisije od rezervoarja do brazde. |
| --- | --- |

(17)

Učinkovitost pomorskih goriv od vrtine do brazde bi bilo treba določiti z uporabo privzetih ali dejanskih in potrjenih emisijskih faktorjev, ki zajemajo emisije od vrtine do rezervoarja in emisije od rezervoarja do brazde.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | Uporaba oskrbe z električno energijo
  z obale
  zmanjšuje onesnaževanje zraka, ki ga povzročajo ladje, in zmanjšuje količino emisij toplogrednih plinov, ki jih povzroča pomorski prevoz. Uporaba oskrbe z električno energijo s kopnega predstavlja vse bolj čisto oskrbo z električno energijo, ki je na voljo
  zasidranim ladjam
  , glede na vse
  večji delež
  obnovljivih virov energije v mešanici virov električne energije EU. Medtem ko Direktiva 2014/94/EU (direktiva o infrastrukturi za alternativna goriva) vključuje le določbo o priključnih mestih za oskrbo z električno energijo s kopnega, povpraševanje po tej tehnologiji in posledično njeno uvajanje ostajata omejena.
  Zato
  bi bilo treba določiti posebna pravila, da bi bila za ladje, ki najbolj onesnažujejo, obvezna uporaba oskrbe z električno energijo s kopnega. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

Uporaba oskrbe z električno energijo
  z obale
  zmanjšuje onesnaževanje zraka, ki ga povzročajo ladje, in zmanjšuje količino emisij toplogrednih plinov, ki jih povzroča pomorski prevoz. Uporaba oskrbe z električno energijo s kopnega predstavlja vse bolj čisto oskrbo z električno energijo, ki je na voljo
  zasidranim ladjam
  , glede na vse
  večji delež
  obnovljivih virov energije v mešanici virov električne energije EU. Medtem ko Direktiva 2014/94/EU (direktiva o infrastrukturi za alternativna goriva) vključuje le določbo o priključnih mestih za oskrbo z električno energijo s kopnega, povpraševanje po tej tehnologiji in posledično njeno uvajanje ostajata omejena.
  Zato
  bi bilo treba določiti posebna pravila, da bi bila za ladje, ki najbolj onesnažujejo, obvezna uporaba oskrbe z električno energijo s kopnega.

| (21) | Uporaba oskrbe z električno energijo
  s kopnega
  zmanjšuje onesnaževanje zraka, ki ga povzročajo ladje
  na privezu
  , in zmanjšuje količino emisij toplogrednih plinov, ki jih povzroča pomorski prevoz
  med privezom
  . Uporaba oskrbe z električno energijo s kopnega predstavlja vse bolj čisto oskrbo z električno energijo, ki je na voljo
  ladjam na privezu
  , glede na vse
  večje deleže
  obnovljivih
  in brezfosilnih
  virov energije v mešanici virov električne energije EU. Medtem ko Direktiva 2014/94/EU (direktiva o infrastrukturi za alternativna goriva) vključuje le določbo o priključnih mestih za oskrbo z električno energijo s kopnega, povpraševanje po tej tehnologiji in posledično njeno uvajanje ostajata omejena.
  Za zagotovitev, da se bo onesnaževanje zraka med privezom zmanjšalo in da bo infrastruktura oskrbe z električno energijo s kopnega ekonomsko izvedljiva in prinašala donosnost naložb,
  bi bilo treba določiti posebna pravila, da bi bila za ladje, ki najbolj onesnažujejo, obvezna uporaba oskrbe z električno energijo s kopnega
  v primerih, ko bi ta uporaba učinkovito zmanjšala emisije po razumni ceni
  . |
| --- | --- |

(21)

Uporaba oskrbe z električno energijo
  s kopnega
  zmanjšuje onesnaževanje zraka, ki ga povzročajo ladje
  na privezu
  , in zmanjšuje količino emisij toplogrednih plinov, ki jih povzroča pomorski prevoz
  med privezom
  . Uporaba oskrbe z električno energijo s kopnega predstavlja vse bolj čisto oskrbo z električno energijo, ki je na voljo
  ladjam na privezu
  , glede na vse
  večje deleže
  obnovljivih
  in brezfosilnih
  virov energije v mešanici virov električne energije EU. Medtem ko Direktiva 2014/94/EU (direktiva o infrastrukturi za alternativna goriva) vključuje le določbo o priključnih mestih za oskrbo z električno energijo s kopnega, povpraševanje po tej tehnologiji in posledično njeno uvajanje ostajata omejena.
  Za zagotovitev, da se bo onesnaževanje zraka med privezom zmanjšalo in da bo infrastruktura oskrbe z električno energijo s kopnega ekonomsko izvedljiva in prinašala donosnost naložb,
  bi bilo treba določiti posebna pravila, da bi bila za ladje, ki najbolj onesnažujejo, obvezna uporaba oskrbe z električno energijo s kopnega
  v primerih, ko bi ta uporaba učinkovito zmanjšala emisije po razumni ceni
  .

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (22) | Poleg oskrbe z električno energijo s kopnega bi lahko enakovredne okoljske koristi v pristaniščih zagotavljale še druge tehnologije. Kadar se dokaže, da je uporaba alternativne tehnologije enakovredna oskrbi z električno energijo s kopnega, bi morala biti ladja izvzeta iz uporabe oskrbe z električno energijo s kopnega. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22)

Poleg oskrbe z električno energijo s kopnega bi lahko enakovredne okoljske koristi v pristaniščih zagotavljale še druge tehnologije. Kadar se dokaže, da je uporaba alternativne tehnologije enakovredna oskrbi z električno energijo s kopnega, bi morala biti ladja izvzeta iz uporabe oskrbe z električno energijo s kopnega.

| (22) | Poleg oskrbe z električno energijo s kopnega bi lahko enakovredne okoljske koristi v pristaniščih zagotavljale še druge
  brezemisijske
  tehnologije. Kadar se dokaže, da je uporaba alternativne tehnologije
  z vidika onesnaževanja zraka in zmanjševanja emisij toplogrednih plinov
  enakovredna oskrbi z električno energijo s kopnega, bi morala biti ladja izvzeta iz uporabe oskrbe z električno energijo s kopnega. |
| --- | --- |

(22)

Poleg oskrbe z električno energijo s kopnega bi lahko enakovredne okoljske koristi v pristaniščih zagotavljale še druge
  brezemisijske
  tehnologije. Kadar se dokaže, da je uporaba alternativne tehnologije
  z vidika onesnaževanja zraka in zmanjševanja emisij toplogrednih plinov
  enakovredna oskrbi z električno energijo s kopnega, bi morala biti ladja izvzeta iz uporabe oskrbe z električno energijo s kopnega.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (23) | Izjeme od uporabe oskrbe z električno energijo s kopnega bi morale biti določene tudi za več objektivnih razlogov, ki jih potrdi upravni organ pristanišča postanka
  in so omejeni
  na nenačrtovane postanke v pristaniščih zaradi varnosti ali reševanja življenj na morju, za kratkoročne postanke ladij med privezom, krajše od dveh ur, saj je to minimalni čas, potreben za priključitev, in za uporabo proizvodnje energije na krovu v izrednih razmerah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23)

Izjeme od uporabe oskrbe z električno energijo s kopnega bi morale biti določene tudi za več objektivnih razlogov, ki jih potrdi upravni organ pristanišča postanka
  in so omejeni
  na nenačrtovane postanke v pristaniščih zaradi varnosti ali reševanja življenj na morju, za kratkoročne postanke ladij med privezom, krajše od dveh ur, saj je to minimalni čas, potreben za priključitev, in za uporabo proizvodnje energije na krovu v izrednih razmerah.

| (23) | Izjeme od uporabe oskrbe z električno energijo s kopnega bi morale biti določene tudi za več objektivnih razlogov, ki jih potrdi upravni organ pristanišča postanka
  , upravljavec terminala ali pristojni organ, odvisno od modela upravljanja za pristanišča v različnih državah članicah. Te izjeme bi morale biti omejene
  na nenačrtovane postanke v pristaniščih zaradi varnosti ali reševanja življenj na morju, za kratkoročne postanke ladij med privezom, krajše od dveh ur, saj je to minimalni čas, potreben za priključitev, in za uporabo proizvodnje energije na krovu v izrednih razmerah.
  Če zaradi nezadostne zmogljivosti lokalnega omrežja, na katerega je pristanišče priključeno, ni mogoče zagotoviti zadostne električne energije s kopnega, se to ne bi smelo šteti za neizpolnjevanje zahtev iz te uredbe niti za pristanišče niti za lastnika ali upravljavca ladje, če upravljavec omrežja preveriteljem ustrezno potrdi nezadostno zmogljivost lokalnega omrežja. |
| --- | --- |

(23)

Izjeme od uporabe oskrbe z električno energijo s kopnega bi morale biti določene tudi za več objektivnih razlogov, ki jih potrdi upravni organ pristanišča postanka
  , upravljavec terminala ali pristojni organ, odvisno od modela upravljanja za pristanišča v različnih državah članicah. Te izjeme bi morale biti omejene
  na nenačrtovane postanke v pristaniščih zaradi varnosti ali reševanja življenj na morju, za kratkoročne postanke ladij med privezom, krajše od dveh ur, saj je to minimalni čas, potreben za priključitev, in za uporabo proizvodnje energije na krovu v izrednih razmerah.
  Če zaradi nezadostne zmogljivosti lokalnega omrežja, na katerega je pristanišče priključeno, ni mogoče zagotoviti zadostne električne energije s kopnega, se to ne bi smelo šteti za neizpolnjevanje zahtev iz te uredbe niti za pristanišče niti za lastnika ali upravljavca ladje, če upravljavec omrežja preveriteljem ustrezno potrdi nezadostno zmogljivost lokalnega omrežja.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (24) | Izjeme v primeru nerazpoložljivosti ali nezdružljivosti uporabe oskrbe z električno energijo
  z obale
  bi morale biti omejene, potem ko bi imeli upravljavci ladij in pristanišč dovolj časa za izvedbo potrebnih naložb, da bi se zagotovile potrebne spodbude za navedene naložbe in preprečila nelojalna konkurenca. Od leta 2035 bi morali upravljavci ladij skrbno načrtovati svoje postanke v pristaniščih za zagotovitev, da lahko svoje dejavnosti opravljajo brez emisij onesnaževal zraka in toplogrednih plinov med privezom ter brez ogrožanja okolja na obalnih območjih in v pristaniških mestih. Ohraniti bi bilo treba omejeno število izjem v primeru nerazpoložljivosti ali nezdružljivosti uporabe oskrbe z električno energijo s kopnega, da bi se zagotovila možnost občasnih sprememb v zadnjem trenutku glede voznega reda postankov v pristaniščih in postankov v pristaniščih z nezdružljivo opremo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24)

Izjeme v primeru nerazpoložljivosti ali nezdružljivosti uporabe oskrbe z električno energijo
  z obale
  bi morale biti omejene, potem ko bi imeli upravljavci ladij in pristanišč dovolj časa za izvedbo potrebnih naložb, da bi se zagotovile potrebne spodbude za navedene naložbe in preprečila nelojalna konkurenca. Od leta 2035 bi morali upravljavci ladij skrbno načrtovati svoje postanke v pristaniščih za zagotovitev, da lahko svoje dejavnosti opravljajo brez emisij onesnaževal zraka in toplogrednih plinov med privezom ter brez ogrožanja okolja na obalnih območjih in v pristaniških mestih. Ohraniti bi bilo treba omejeno število izjem v primeru nerazpoložljivosti ali nezdružljivosti uporabe oskrbe z električno energijo s kopnega, da bi se zagotovila možnost občasnih sprememb v zadnjem trenutku glede voznega reda postankov v pristaniščih in postankov v pristaniščih z nezdružljivo opremo.

| (24) | Izjeme v primeru nerazpoložljivosti ali nezdružljivosti uporabe oskrbe z električno energijo
  s kopnega
  bi morale biti omejene, potem ko bi imeli upravljavci ladij in pristanišč dovolj časa za izvedbo potrebnih naložb, da bi se zagotovile potrebne spodbude za navedene naložbe in preprečila nelojalna konkurenca.
  Da bi zagotovili popolno interoperabilnost, bi morala pristanišča opremiti svoje priveze, lastniki ladij pa svoja plovila z električnimi napravami, ki so v skladu z veljavnimi standardi.
  Od leta 2035 bi morali upravljavci ladij skrbno načrtovati svoje postanke v pristaniščih
  v omrežju TEN-T, za katere velja Uredba XXXX-XXX (uredba o infrastrukturi za alternativna goriva),
  za zagotovitev, da lahko svoje dejavnosti opravljajo brez emisij onesnaževal zraka in toplogrednih plinov med privezom ter brez ogrožanja okolja na obalnih območjih in v pristaniških mestih. Ohraniti bi bilo treba omejeno število izjem v primeru nerazpoložljivosti ali nezdružljivosti uporabe oskrbe z električno energijo s kopnega, da bi se zagotovila možnost občasnih sprememb v zadnjem trenutku glede voznega reda postankov v pristaniščih in postankov v pristaniščih z nezdružljivo opremo.
  Da bi ublažili tveganje nasedlih naložb, nezdružljivosti infrastrukture za oskrbo z električno energijo s kopnega na krovu in na privezu ter neravnovesja med povpraševanjem in ponudbo alternativnih goriv, bi bilo treba organizirati pogoste posvetovalne sestanke med zadevnimi deležniki, na katerih bi razpravljali in sprejemali odločitve o zahtevah in prihodnjih načrtih. |
| --- | --- |

(24)

Izjeme v primeru nerazpoložljivosti ali nezdružljivosti uporabe oskrbe z električno energijo
  s kopnega
  bi morale biti omejene, potem ko bi imeli upravljavci ladij in pristanišč dovolj časa za izvedbo potrebnih naložb, da bi se zagotovile potrebne spodbude za navedene naložbe in preprečila nelojalna konkurenca.
  Da bi zagotovili popolno interoperabilnost, bi morala pristanišča opremiti svoje priveze, lastniki ladij pa svoja plovila z električnimi napravami, ki so v skladu z veljavnimi standardi.
  Od leta 2035 bi morali upravljavci ladij skrbno načrtovati svoje postanke v pristaniščih
  v omrežju TEN-T, za katere velja Uredba XXXX-XXX (uredba o infrastrukturi za alternativna goriva),
  za zagotovitev, da lahko svoje dejavnosti opravljajo brez emisij onesnaževal zraka in toplogrednih plinov med privezom ter brez ogrožanja okolja na obalnih območjih in v pristaniških mestih. Ohraniti bi bilo treba omejeno število izjem v primeru nerazpoložljivosti ali nezdružljivosti uporabe oskrbe z električno energijo s kopnega, da bi se zagotovila možnost občasnih sprememb v zadnjem trenutku glede voznega reda postankov v pristaniščih in postankov v pristaniščih z nezdružljivo opremo.
  Da bi ublažili tveganje nasedlih naložb, nezdružljivosti infrastrukture za oskrbo z električno energijo s kopnega na krovu in na privezu ter neravnovesja med povpraševanjem in ponudbo alternativnih goriv, bi bilo treba organizirati pogoste posvetovalne sestanke med zadevnimi deležniki, na katerih bi razpravljali in sprejemali odločitve o zahtevah in prihodnjih načrtih.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (24a) | Cilji za zagotavljanje oskrbe z električno energijo s kopnega iz Uredbe XXXX-XXX (uredba o infrastrukturi za alternativna goriva) upoštevajo vrste oskrbovanih plovil in obseg prometa v pomorskih pristaniščih. Zahteva, da se ladje priključijo na oskrbo z električno energijo s kopnega med privezom, ne bi smela veljati za plovila, ki pristajajo v pristaniščih, ki ne spadajo v področje uporabe zahteve po oskrbi z električno energijo s kopnega iz te uredbe, razen če ima pristanišče nameščeno oskrbo z električno energijo s kopnega, ki je na voljo na obiskanem privezu. Če ladja pristane v pristanišču, ki ni v omrežju TEN-T in v katerem je na voljo oskrba z električno energijo s kopnega, se mora ladja med privezom priključiti nanjo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24a)

Cilji za zagotavljanje oskrbe z električno energijo s kopnega iz Uredbe XXXX-XXX (uredba o infrastrukturi za alternativna goriva) upoštevajo vrste oskrbovanih plovil in obseg prometa v pomorskih pristaniščih. Zahteva, da se ladje priključijo na oskrbo z električno energijo s kopnega med privezom, ne bi smela veljati za plovila, ki pristajajo v pristaniščih, ki ne spadajo v področje uporabe zahteve po oskrbi z električno energijo s kopnega iz te uredbe, razen če ima pristanišče nameščeno oskrbo z električno energijo s kopnega, ki je na voljo na obiskanem privezu. Če ladja pristane v pristanišču, ki ni v omrežju TEN-T in v katerem je na voljo oskrba z električno energijo s kopnega, se mora ladja med privezom priključiti nanjo.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (24b) | Čeprav je oskrba z električno energijo s kopnega pomembno orodje za zmanjšanje lokalnih emisij zračnih onesnaževal, je njen potencial za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v celoti odvisen od mešanice energijskih virov, ki se dobavlja prek kablov. Da bi države članice v celoti uresničile podnebni in okoljski potencial oskrbe z električno energijo z kopnega, bi morale povečati zmogljivost in povezljivost električnih omrežij in še naprej zmanjševati intenzivnost toplogrednih plinov v svojih mešanicah energijskih virov ter pristaniščem zagotavljati cenovno sprejemljivo, predvidljivo in brezfosilno električno energijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24b)

Čeprav je oskrba z električno energijo s kopnega pomembno orodje za zmanjšanje lokalnih emisij zračnih onesnaževal, je njen potencial za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v celoti odvisen od mešanice energijskih virov, ki se dobavlja prek kablov. Da bi države članice v celoti uresničile podnebni in okoljski potencial oskrbe z električno energijo z kopnega, bi morale povečati zmogljivost in povezljivost električnih omrežij in še naprej zmanjševati intenzivnost toplogrednih plinov v svojih mešanicah energijskih virov ter pristaniščem zagotavljati cenovno sprejemljivo, predvidljivo in brezfosilno električno energijo.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (24c) | Pri izvajanju te uredbe bi bilo treba ustrezno upoštevati različne modele upravljanja za pristanišča v Uniji, zlasti kar zadeva odgovornost za izdajo potrdila, ki plovilo izvzema iz obveznosti priključitve na oskrbo z električno energijo s kopnega. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24c)

Pri izvajanju te uredbe bi bilo treba ustrezno upoštevati različne modele upravljanja za pristanišča v Uniji, zlasti kar zadeva odgovornost za izdajo potrdila, ki plovilo izvzema iz obveznosti priključitve na oskrbo z električno energijo s kopnega.

Sprememba 36

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (24d) | Usklajevanje med pristanišči in upravljavci ladij je ključno za zagotovitev nemotenih postopkov priključitve na električno energijo s kopnega v pristaniščih. Upravljavci ladij bi morali pristanišča, v katerih pristanejo, obvestiti o svoji nameri, da se priključijo na električno energijo s kopnega, in o količini energije, ki jo potrebujejo med postankom, zlasti kadar presega ocenjene potrebe za to kategorijo ladij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24d)

Usklajevanje med pristanišči in upravljavci ladij je ključno za zagotovitev nemotenih postopkov priključitve na električno energijo s kopnega v pristaniščih. Upravljavci ladij bi morali pristanišča, v katerih pristanejo, obvestiti o svoji nameri, da se priključijo na električno energijo s kopnega, in o količini energije, ki jo potrebujejo med postankom, zlasti kadar presega ocenjene potrebe za to kategorijo ladij.

Sprememba 37

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (25) | S to uredbo bi se moral vzpostaviti zanesljiv sistem spremljanja, poročanja in preverjanja, da bi se spremljala skladnost z njenimi določbami. Tak sistem bi se moral nediskriminatorno uporabljati za vse ladje in bi moral zahtevati preverjanje s strani tretje osebe, da bi se zagotovila točnost podatkov, predloženih v okviru tega sistema. Da bi se olajšalo doseganje cilja te uredbe, bi bilo treba vse podatke, ki se že sporočajo za namene Uredbe (EU) 2015/757, po potrebi uporabiti za preverjanje skladnosti s to uredbo, da bi se omejilo upravno breme za družbe, preveritelje in pomorske organe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25)

S to uredbo bi se moral vzpostaviti zanesljiv sistem spremljanja, poročanja in preverjanja, da bi se spremljala skladnost z njenimi določbami. Tak sistem bi se moral nediskriminatorno uporabljati za vse ladje in bi moral zahtevati preverjanje s strani tretje osebe, da bi se zagotovila točnost podatkov, predloženih v okviru tega sistema. Da bi se olajšalo doseganje cilja te uredbe, bi bilo treba vse podatke, ki se že sporočajo za namene Uredbe (EU) 2015/757, po potrebi uporabiti za preverjanje skladnosti s to uredbo, da bi se omejilo upravno breme za družbe, preveritelje in pomorske organe.

| (25) | S to uredbo bi se moral vzpostaviti zanesljiv
  in pregleden
  sistem spremljanja, poročanja in preverjanja, da bi se spremljala skladnost z njenimi določbami. Tak sistem bi se moral nediskriminatorno uporabljati za vse ladje in bi moral zahtevati preverjanje s strani tretje osebe, da bi se zagotovila točnost podatkov, predloženih v okviru tega sistema. Da bi se olajšalo doseganje cilja te uredbe, bi bilo treba vse podatke, ki se že sporočajo za namene Uredbe (EU) 2015/757, po potrebi uporabiti za preverjanje skladnosti s to uredbo, da bi se omejilo upravno breme za družbe, preveritelje in pomorske organe. |
| --- | --- |

(25)

S to uredbo bi se moral vzpostaviti zanesljiv
  in pregleden
  sistem spremljanja, poročanja in preverjanja, da bi se spremljala skladnost z njenimi določbami. Tak sistem bi se moral nediskriminatorno uporabljati za vse ladje in bi moral zahtevati preverjanje s strani tretje osebe, da bi se zagotovila točnost podatkov, predloženih v okviru tega sistema. Da bi se olajšalo doseganje cilja te uredbe, bi bilo treba vse podatke, ki se že sporočajo za namene Uredbe (EU) 2015/757, po potrebi uporabiti za preverjanje skladnosti s to uredbo, da bi se omejilo upravno breme za družbe, preveritelje in pomorske organe.

Sprememba 38

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (26) | Družbe bi morale biti odgovorne za spremljanje količine in vrste porabljene energije na krovu ladij med plovbo in privezom ter poročanje o tem, pa tudi o drugih pomembnih informacijah, kot so informacije o vrsti motorja na krovu
  ali prisotnost
  tehnologij za pomožni vetrni pogon, da bi se dokazala skladnost z mejno vrednostjo intenzivnosti toplogrednih plinov porabljene energije na krovu ladje, določeno v tej uredbi. Da bi se olajšalo izpolnjevanje teh obveznosti spremljanja in poročanja ter postopek preverjanja s strani preveriteljev, bi morale družbe podobno kot v skladu z Uredbo (EU) 2015/757 dokumentirati predvideno metodo spremljanja in v načrtu za spremljanje navesti dodatne podrobnosti o uporabi pravil iz te uredbe. Načrt za spremljanje in po potrebi njegove poznejše spremembe bi bilo treba predložiti preveritelju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26)

Družbe bi morale biti odgovorne za spremljanje količine in vrste porabljene energije na krovu ladij med plovbo in privezom ter poročanje o tem, pa tudi o drugih pomembnih informacijah, kot so informacije o vrsti motorja na krovu
  ali prisotnost
  tehnologij za pomožni vetrni pogon, da bi se dokazala skladnost z mejno vrednostjo intenzivnosti toplogrednih plinov porabljene energije na krovu ladje, določeno v tej uredbi. Da bi se olajšalo izpolnjevanje teh obveznosti spremljanja in poročanja ter postopek preverjanja s strani preveriteljev, bi morale družbe podobno kot v skladu z Uredbo (EU) 2015/757 dokumentirati predvideno metodo spremljanja in v načrtu za spremljanje navesti dodatne podrobnosti o uporabi pravil iz te uredbe. Načrt za spremljanje in po potrebi njegove poznejše spremembe bi bilo treba predložiti preveritelju.

| (26) | Družbe bi morale biti odgovorne za spremljanje količine in vrste porabljene energije na krovu ladij med plovbo in privezom ter poročanje o tem, pa tudi o drugih pomembnih informacijah, kot so informacije o vrsti motorja na krovu
  in tehnične specifikacije
  tehnologij za pomožni vetrni pogon
  ali kateri koli drug alternativen vir energije na krovu
  , da bi se dokazala skladnost z mejno vrednostjo intenzivnosti toplogrednih plinov porabljene energije na krovu ladje, določeno v tej uredbi. Da bi se olajšalo izpolnjevanje teh obveznosti spremljanja in poročanja ter postopek preverjanja s strani preveriteljev, bi morale družbe podobno kot v skladu z Uredbo (EU) 2015/757 dokumentirati predvideno metodo spremljanja in v načrtu za spremljanje navesti dodatne podrobnosti o uporabi pravil iz te uredbe. Načrt za spremljanje in po potrebi njegove poznejše spremembe bi bilo treba predložiti preveritelju. |
| --- | --- |

(26)

Družbe bi morale biti odgovorne za spremljanje količine in vrste porabljene energije na krovu ladij med plovbo in privezom ter poročanje o tem, pa tudi o drugih pomembnih informacijah, kot so informacije o vrsti motorja na krovu
  in tehnične specifikacije
  tehnologij za pomožni vetrni pogon
  ali kateri koli drug alternativen vir energije na krovu
  , da bi se dokazala skladnost z mejno vrednostjo intenzivnosti toplogrednih plinov porabljene energije na krovu ladje, določeno v tej uredbi. Da bi se olajšalo izpolnjevanje teh obveznosti spremljanja in poročanja ter postopek preverjanja s strani preveriteljev, bi morale družbe podobno kot v skladu z Uredbo (EU) 2015/757 dokumentirati predvideno metodo spremljanja in v načrtu za spremljanje navesti dodatne podrobnosti o uporabi pravil iz te uredbe. Načrt za spremljanje in po potrebi njegove poznejše spremembe bi bilo treba predložiti preveritelju.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (27) | Certificiranje goriv je bistveno za doseganje ciljev te uredbe ter zagotavljanje okoljske celovitosti obnovljivih in nizkoogljičnih goriv, ki naj bi se uvedla v pomorskem sektorju. Takšno certificiranje bi moralo potekati na podlagi preglednega in nediskriminatornega postopka. Da bi se olajšalo certificiranje in omejilo upravno breme, bi se moralo certificiranje biogoriv, bioplina, goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora in recikliranega ogljičnega goriva opirati na pravila iz Direktive (EU) 2018/2001. Ta pristop certificiranja bi se moral uporabljati tudi za goriva, s katerimi se napaja zunaj Unije, ki bi jih bilo treba obravnavati kot uvožena goriva podobno kot v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001. Kadar družbe nameravajo odstopati od privzetih vrednosti iz navedene direktive ali tega novega okvira, bi smele to storiti le, če je mogoče vrednosti potrditi z enim od prostovoljnih sistemov, priznanih v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001 (za vrednosti od vrtine do rezervoarja), ali z 
  laboratorijskim preskušanjem ali
  neposrednimi meritvami emisij (od rezervoarja do brazde). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27)

Certificiranje goriv je bistveno za doseganje ciljev te uredbe ter zagotavljanje okoljske celovitosti obnovljivih in nizkoogljičnih goriv, ki naj bi se uvedla v pomorskem sektorju. Takšno certificiranje bi moralo potekati na podlagi preglednega in nediskriminatornega postopka. Da bi se olajšalo certificiranje in omejilo upravno breme, bi se moralo certificiranje biogoriv, bioplina, goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora in recikliranega ogljičnega goriva opirati na pravila iz Direktive (EU) 2018/2001. Ta pristop certificiranja bi se moral uporabljati tudi za goriva, s katerimi se napaja zunaj Unije, ki bi jih bilo treba obravnavati kot uvožena goriva podobno kot v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001. Kadar družbe nameravajo odstopati od privzetih vrednosti iz navedene direktive ali tega novega okvira, bi smele to storiti le, če je mogoče vrednosti potrditi z enim od prostovoljnih sistemov, priznanih v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001 (za vrednosti od vrtine do rezervoarja), ali z 
  laboratorijskim preskušanjem ali
  neposrednimi meritvami emisij (od rezervoarja do brazde).

| (27) | Zanesljivo
  certificiranje
  in spremljanje
  goriv je bistveno za doseganje ciljev te uredbe ter zagotavljanje okoljske celovitosti obnovljivih in nizkoogljičnih goriv, ki naj bi se uvedla v pomorskem sektorju. Takšno certificiranje bi moralo potekati na podlagi preglednega in nediskriminatornega postopka. Da bi se olajšalo certificiranje in omejilo upravno breme, bi se moralo certificiranje biogoriv, bioplina, goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora in recikliranega ogljičnega goriva opirati na pravila iz Direktive (EU) 2018/2001. Ta pristop certificiranja bi se moral uporabljati tudi za goriva, s katerimi se napaja zunaj Unije, ki bi jih bilo treba obravnavati kot uvožena goriva podobno kot v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001. Kadar družbe nameravajo odstopati od privzetih vrednosti iz navedene direktive ali tega novega okvira, bi smele to storiti le, če je mogoče vrednosti potrditi z enim od prostovoljnih sistemov, priznanih v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001 (za vrednosti od vrtine do rezervoarja), ali z neposrednimi meritvami emisij (od rezervoarja do brazde). |
| --- | --- |

(27)

Zanesljivo
  certificiranje
  in spremljanje
  goriv je bistveno za doseganje ciljev te uredbe ter zagotavljanje okoljske celovitosti obnovljivih in nizkoogljičnih goriv, ki naj bi se uvedla v pomorskem sektorju. Takšno certificiranje bi moralo potekati na podlagi preglednega in nediskriminatornega postopka. Da bi se olajšalo certificiranje in omejilo upravno breme, bi se moralo certificiranje biogoriv, bioplina, goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora in recikliranega ogljičnega goriva opirati na pravila iz Direktive (EU) 2018/2001. Ta pristop certificiranja bi se moral uporabljati tudi za goriva, s katerimi se napaja zunaj Unije, ki bi jih bilo treba obravnavati kot uvožena goriva podobno kot v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001. Kadar družbe nameravajo odstopati od privzetih vrednosti iz navedene direktive ali tega novega okvira, bi smele to storiti le, če je mogoče vrednosti potrditi z enim od prostovoljnih sistemov, priznanih v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001 (za vrednosti od vrtine do rezervoarja), ali z neposrednimi meritvami emisij (od rezervoarja do brazde).

Sprememba 40

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (27a) | Zanesljivo certificiranje in spremljanje goriv je bistveno za doseganje ciljev te uredbe ter zagotavljanje okoljske celovitosti obnovljivih in nizkoogljičnih goriv, ki naj bi se uvedla v pomorskem sektorju. Dobavitelji goriva, za katere je bilo dokazano, da so posredovali zavajajoče ali netočne informacije o intenzivnosti toplogrednih plinov goriv, ki jih dobavljajo, bi morali biti kaznovani. Dobavitelji goriva, ki so večkrat posredovali napačne ali zavajajoče informacije, bi morali biti uvrščeni na črni seznam sistemov certificiranja, določenih v Direktivi (EU) 2018/2001 (direktiva o energiji iz obnovljivih virov). V takih primerih je treba za vsa njihova goriva v rezervoarjih šteti, da imajo enak emisijski faktor kot najmanj ugodno fosilno gorivo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27a)

Zanesljivo certificiranje in spremljanje goriv je bistveno za doseganje ciljev te uredbe ter zagotavljanje okoljske celovitosti obnovljivih in nizkoogljičnih goriv, ki naj bi se uvedla v pomorskem sektorju. Dobavitelji goriva, za katere je bilo dokazano, da so posredovali zavajajoče ali netočne informacije o intenzivnosti toplogrednih plinov goriv, ki jih dobavljajo, bi morali biti kaznovani. Dobavitelji goriva, ki so večkrat posredovali napačne ali zavajajoče informacije, bi morali biti uvrščeni na črni seznam sistemov certificiranja, določenih v Direktivi (EU) 2018/2001 (direktiva o energiji iz obnovljivih virov). V takih primerih je treba za vsa njihova goriva v rezervoarjih šteti, da imajo enak emisijski faktor kot najmanj ugodno fosilno gorivo.

Sprememba 41

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (28) | S preverjanjem, ki ga opravijo akreditirani preveritelji, bi bilo treba zagotoviti točnost in popolnost spremljanja in poročanja družb ter skladnost s to uredbo. Da bi
  se zagotovila
  nepristranskost, bi morali biti preveritelji neodvisni in usposobljeni pravni subjekti
  ter
  bi morali
  biti akreditirani s strani nacionalnih akreditacijskih organov
  ,
  ustanovljenih
  v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (24). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28)

S preverjanjem, ki ga opravijo akreditirani preveritelji, bi bilo treba zagotoviti točnost in popolnost spremljanja in poročanja družb ter skladnost s to uredbo. Da bi
  se zagotovila
  nepristranskost, bi morali biti preveritelji neodvisni in usposobljeni pravni subjekti
  ter
  bi morali
  biti akreditirani s strani nacionalnih akreditacijskih organov
  ,
  ustanovljenih
  v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (24).

| (28) | S preverjanjem, ki ga opravijo akreditirani preveritelji, bi bilo treba zagotoviti točnost in popolnost spremljanja in poročanja družb ter skladnost s to uredbo. Da bi
  zagotovili
  nepristranskost
  in učinkovitost
  , bi morali biti preveritelji neodvisni in usposobljeni pravni subjekti
  , ki
  bi
  jih
  morali
  akreditirati in nadzorovati nacionalni akreditacijski organi
  ,
  ustanovljeni
  v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (24). |
| --- | --- |

(28)

S preverjanjem, ki ga opravijo akreditirani preveritelji, bi bilo treba zagotoviti točnost in popolnost spremljanja in poročanja družb ter skladnost s to uredbo. Da bi
  zagotovili
  nepristranskost
  in učinkovitost
  , bi morali biti preveritelji neodvisni in usposobljeni pravni subjekti
  , ki
  bi
  jih
  morali
  akreditirati in nadzorovati nacionalni akreditacijski organi
  ,
  ustanovljeni
  v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (24).

Sprememba 42

Predlog uredbe

Uvodna izjava 31 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (31a) | Podjetja in dobavitelji goriva bi lahko s pogodbenimi dogovori določili medsebojne zaveze za proizvodnjo, dobavo in nakup vnaprej določenih količin nekaterih goriv. Ti pogodbeni dogovori bi morali zajemati tudi odgovornost in določati pogoje za finančno nadomestilo v primerih, ko goriva niso na voljo, kot je bilo dogovorjeno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(31a)

Podjetja in dobavitelji goriva bi lahko s pogodbenimi dogovori določili medsebojne zaveze za proizvodnjo, dobavo in nakup vnaprej določenih količin nekaterih goriv. Ti pogodbeni dogovori bi morali zajemati tudi odgovornost in določati pogoje za finančno nadomestilo v primerih, ko goriva niso na voljo, kot je bilo dogovorjeno.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Uvodna izjava 36

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (36) | Globa, naložena za vsak neskladen postanek v pristanišču, bi morala biti sorazmerna s stroški uporabe električne energije in dovolj visoka, da bo odvračala od uporabe virov energije, ki bolj onesnažujejo okolje. Globa bi morala temeljiti na vgrajeni moči na krovu plovila, izraženi v megavatih, pomnoženi s fiksno globo v EUR na uro priveza. Ker ni natančnih podatkov o stroških zagotavljanja oskrbe z električno energijo s kopnega v Uniji, bi morala ta postavka temeljiti na povprečni ceni električne energije za negospodinjske odjemalce v EU, pomnoženi s faktorjem dve, da bi se upoštevali še drugi stroški, povezani z opravljanjem storitve, med drugim stroški povezave in elementi za povrnitev naložb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(36)

Globa, naložena za vsak neskladen postanek v pristanišču, bi morala biti sorazmerna s stroški uporabe električne energije in dovolj visoka, da bo odvračala od uporabe virov energije, ki bolj onesnažujejo okolje. Globa bi morala temeljiti na vgrajeni moči na krovu plovila, izraženi v megavatih, pomnoženi s fiksno globo v EUR na uro priveza. Ker ni natančnih podatkov o stroških zagotavljanja oskrbe z električno energijo s kopnega v Uniji, bi morala ta postavka temeljiti na povprečni ceni električne energije za negospodinjske odjemalce v EU, pomnoženi s faktorjem dve, da bi se upoštevali še drugi stroški, povezani z opravljanjem storitve, med drugim stroški povezave in elementi za povrnitev naložb.

| (36) | Globa, naložena za vsak neskladen postanek v pristanišču, bi morala biti sorazmerna s stroški uporabe električne energije in dovolj visoka, da bo odvračala od uporabe virov energije, ki bolj onesnažujejo okolje. Globa bi morala temeljiti na vgrajeni moči na krovu plovila, izraženi v megavatih, pomnoženi s fiksno globo v EUR na uro priveza. Ker ni natančnih podatkov o stroških zagotavljanja oskrbe z električno energijo s kopnega v Uniji, bi morala ta postavka temeljiti na
  najnovejši
  povprečni ceni električne energije za negospodinjske odjemalce v EU, pomnoženi s faktorjem dve, da bi se upoštevali še drugi stroški, povezani z opravljanjem storitve, med drugim stroški povezave in elementi za povrnitev naložb. |
| --- | --- |

(36)

Globa, naložena za vsak neskladen postanek v pristanišču, bi morala biti sorazmerna s stroški uporabe električne energije in dovolj visoka, da bo odvračala od uporabe virov energije, ki bolj onesnažujejo okolje. Globa bi morala temeljiti na vgrajeni moči na krovu plovila, izraženi v megavatih, pomnoženi s fiksno globo v EUR na uro priveza. Ker ni natančnih podatkov o stroških zagotavljanja oskrbe z električno energijo s kopnega v Uniji, bi morala ta postavka temeljiti na
  najnovejši
  povprečni ceni električne energije za negospodinjske odjemalce v EU, pomnoženi s faktorjem dve, da bi se upoštevali še drugi stroški, povezani z opravljanjem storitve, med drugim stroški povezave in elementi za povrnitev naložb.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Uvodna izjava 37

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (37) | Prihodke, ustvarjene s plačilom glob, bi bilo treba
  uporabiti za spodbujanje distribucije in uporabe obnovljivih in nizkoogljičnih goriv v pomorskem sektorju ter za pomoč pomorskim prevoznikom pri doseganju njihovih podnebnih in okoljskih ciljev.
   V ta namen bi bilo treba te prihodke nameniti skladu za
  inovacije
  iz člena 
  10a(8)
  Direktive 2003/87/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(37)

Prihodke, ustvarjene s plačilom glob, bi bilo treba
  uporabiti za spodbujanje distribucije in uporabe obnovljivih in nizkoogljičnih goriv v pomorskem sektorju ter za pomoč pomorskim prevoznikom pri doseganju njihovih podnebnih in okoljskih ciljev.
   V ta namen bi bilo treba te prihodke nameniti skladu za
  inovacije
  iz člena 
  10a(8)
  Direktive 2003/87/ES.

| (37) | Prihodke, ustvarjene s plačilom glob, bi bilo treba
  nameniti pomorskemu sektorju in jih uporabiti za spodbujanje njegovega razogljičenja, vključno s podporo za razvoj, proizvodnjo in uporabo alternativnih goriv, infrastrukturo za alternativna goriva in infrastrukturo za oskrbo z električno energijo s kopnega ter za nove inovativne tehnologije.
   V ta namen bi bilo treba te prihodke nameniti skladu za
  oceane
  iz člena 
  3gab
  Direktive 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(37)

Prihodke, ustvarjene s plačilom glob, bi bilo treba
  nameniti pomorskemu sektorju in jih uporabiti za spodbujanje njegovega razogljičenja, vključno s podporo za razvoj, proizvodnjo in uporabo alternativnih goriv, infrastrukturo za alternativna goriva in infrastrukturo za oskrbo z električno energijo s kopnega ter za nove inovativne tehnologije.
   V ta namen bi bilo treba te prihodke nameniti skladu za
  oceane
  iz člena 
  3gab
  Direktive 2003/87/ES.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Uvodna izjava 39

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (39) | Glede na pomen posledic, ki bi jih lahko imeli ukrepi preveriteljev na podlagi te uredbe za zadevne družbe, zlasti v zvezi z določitvijo neskladnih postankov v pristaniščih,
  izračunom
  zneskov glob in zavrnitvijo izdaje potrdila o skladnosti FuelEU, bi morale imeti te družbe pravico, da pri pristojnem organu v državi članici, v kateri je bil preveritelj akreditiran, zaprosijo za presojo takih ukrepov. Ob upoštevanju temeljne pravice do učinkovitega pravnega sredstva, določene v členu 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, bi morale biti odločitve, ki jih pristojni organi in upravni organi pristanišča sprejmejo na podlagi te uredbe, predmet sodne presoje v skladu z nacionalno zakonodajo zadevne države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(39)

Glede na pomen posledic, ki bi jih lahko imeli ukrepi preveriteljev na podlagi te uredbe za zadevne družbe, zlasti v zvezi z določitvijo neskladnih postankov v pristaniščih,
  izračunom
  zneskov glob in zavrnitvijo izdaje potrdila o skladnosti FuelEU, bi morale imeti te družbe pravico, da pri pristojnem organu v državi članici, v kateri je bil preveritelj akreditiran, zaprosijo za presojo takih ukrepov. Ob upoštevanju temeljne pravice do učinkovitega pravnega sredstva, določene v členu 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, bi morale biti odločitve, ki jih pristojni organi in upravni organi pristanišča sprejmejo na podlagi te uredbe, predmet sodne presoje v skladu z nacionalno zakonodajo zadevne države članice.

| (39) | Glede na pomen posledic, ki bi jih lahko imeli ukrepi preveriteljev na podlagi te uredbe za zadevne družbe, zlasti v zvezi z določitvijo neskladnih postankov v pristaniščih,
  zbiranjem podatkov za izračun
  zneskov glob in zavrnitvijo izdaje potrdila o skladnosti FuelEU, bi morale imeti te družbe pravico, da pri pristojnem organu v državi članici, v kateri je bil preveritelj akreditiran, zaprosijo za presojo takih ukrepov. Ob upoštevanju temeljne pravice do učinkovitega pravnega sredstva, določene v členu 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, bi morale biti odločitve, ki jih pristojni organi in upravni organi pristanišča sprejmejo na podlagi te uredbe, predmet sodne presoje v skladu z nacionalno zakonodajo zadevne države članice. |
| --- | --- |

(39)

Glede na pomen posledic, ki bi jih lahko imeli ukrepi preveriteljev na podlagi te uredbe za zadevne družbe, zlasti v zvezi z določitvijo neskladnih postankov v pristaniščih,
  zbiranjem podatkov za izračun
  zneskov glob in zavrnitvijo izdaje potrdila o skladnosti FuelEU, bi morale imeti te družbe pravico, da pri pristojnem organu v državi članici, v kateri je bil preveritelj akreditiran, zaprosijo za presojo takih ukrepov. Ob upoštevanju temeljne pravice do učinkovitega pravnega sredstva, določene v členu 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, bi morale biti odločitve, ki jih pristojni organi in upravni organi pristanišča sprejmejo na podlagi te uredbe, predmet sodne presoje v skladu z nacionalno zakonodajo zadevne države članice.

Sprememba 46

Predlog uredbe

Uvodna izjava 40

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (40) | Da bi se z učinkovitim delovanjem te uredbe ohranili enaki konkurenčni pogoji, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembo seznama emisijskih faktorjev od vrtine do brazde, spremembo seznama upoštevnih brezemisijskih tehnologij ali meril za njihovo uporabo, določitvijo pravil o 
  izvajanju laboratorijskega preskušanja
  in meritev neposrednih emisij, prilagoditvijo faktorja kazni, akreditacijo preveriteljev, in načini plačila glob. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, med drugim na ravni strokovnjakov, in da se navedena posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(40)

Da bi se z učinkovitim delovanjem te uredbe ohranili enaki konkurenčni pogoji, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembo seznama emisijskih faktorjev od vrtine do brazde, spremembo seznama upoštevnih brezemisijskih tehnologij ali meril za njihovo uporabo, določitvijo pravil o 
  izvajanju laboratorijskega preskušanja
  in meritev neposrednih emisij, prilagoditvijo faktorja kazni, akreditacijo preveriteljev, in načini plačila glob. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, med drugim na ravni strokovnjakov, in da se navedena posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (40) | Da bi se z učinkovitim delovanjem te uredbe ohranili enaki konkurenčni pogoji, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembo seznama emisijskih faktorjev od vrtine do brazde, spremembo seznama upoštevnih brezemisijskih tehnologij ali meril za njihovo uporabo, določitvijo pravil o 
  potrjevanju dejanskih emisij od vrtine do rezervoarja
  in
  pravil o izvajanju
  meritev neposrednih emisij, prilagoditvijo faktorja kazni, akreditacijo preveriteljev, in načini plačila glob. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, med drugim na ravni strokovnjakov, in da se navedena posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(40)

Da bi se z učinkovitim delovanjem te uredbe ohranili enaki konkurenčni pogoji, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembo seznama emisijskih faktorjev od vrtine do brazde, spremembo seznama upoštevnih brezemisijskih tehnologij ali meril za njihovo uporabo, določitvijo pravil o 
  potrjevanju dejanskih emisij od vrtine do rezervoarja
  in
  pravil o izvajanju
  meritev neposrednih emisij, prilagoditvijo faktorja kazni, akreditacijo preveriteljev, in načini plačila glob. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, med drugim na ravni strokovnjakov, in da se navedena posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

Sprememba 47

Predlog uredbe

Uvodna izjava 42

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (42) | Glede na mednarodno razsežnost pomorskega sektorja je treba dati prednost globalnemu pristopu k omejevanju intenzivnosti toplogrednih plinov energije, porabljene na krovu ladij, saj bi
  se lahko
  zaradi širšega področja uporabe
  štel za učinkovitejšega
  . V tem okviru in z namenom lažjega oblikovanja mednarodnih pravil v okviru IMO bi morala Komisija ustrezne informacije o izvajanju te uredbe sporočati IMO in drugim ustreznim mednarodnim organom ter IMO posredovati ustrezne predloge. Kadar se doseže dogovor o globalnem pristopu glede zadev, ki so pomembne za to uredbo, bi morala Komisija pregledati to uredbo
  , da bi
  jo
  po potrebi uskladila
  z mednarodnimi pravili. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(42)

Glede na mednarodno razsežnost pomorskega sektorja je treba dati prednost globalnemu pristopu k omejevanju intenzivnosti toplogrednih plinov energije, porabljene na krovu ladij, saj bi
  se lahko
  zaradi širšega področja uporabe
  štel za učinkovitejšega
  . V tem okviru in z namenom lažjega oblikovanja mednarodnih pravil v okviru IMO bi morala Komisija ustrezne informacije o izvajanju te uredbe sporočati IMO in drugim ustreznim mednarodnim organom ter IMO posredovati ustrezne predloge. Kadar se doseže dogovor o globalnem pristopu glede zadev, ki so pomembne za to uredbo, bi morala Komisija pregledati to uredbo
  , da bi
  jo
  po potrebi uskladila
  z mednarodnimi pravili.

| (42) | Glede na mednarodno razsežnost pomorskega sektorja je treba dati prednost globalnemu pristopu k omejevanju intenzivnosti toplogrednih plinov energije, porabljene na krovu ladij, saj bi
  bil
  zaradi širšega področja uporabe
  precej učinkovitejši
  . V tem okviru in z namenom lažjega oblikovanja mednarodnih pravil v okviru IMO bi morala Komisija ustrezne informacije o izvajanju te uredbe sporočati IMO in drugim ustreznim mednarodnim organom ter IMO posredovati ustrezne predloge
  , s čimer bi EU nadaljevala s svojimi prizadevanji za spodbujanje ambicioznih ciljev za razogljičenje pomorskega sektorja na mednarodni ravni
  . Kadar se doseže dogovor o globalnem pristopu glede zadev, ki so pomembne za to uredbo, bi morala Komisija pregledati to uredbo
  in
  jo
  uskladiti
  z mednarodnimi pravili. |
| --- | --- |

(42)

Glede na mednarodno razsežnost pomorskega sektorja je treba dati prednost globalnemu pristopu k omejevanju intenzivnosti toplogrednih plinov energije, porabljene na krovu ladij, saj bi
  bil
  zaradi širšega področja uporabe
  precej učinkovitejši
  . V tem okviru in z namenom lažjega oblikovanja mednarodnih pravil v okviru IMO bi morala Komisija ustrezne informacije o izvajanju te uredbe sporočati IMO in drugim ustreznim mednarodnim organom ter IMO posredovati ustrezne predloge
  , s čimer bi EU nadaljevala s svojimi prizadevanji za spodbujanje ambicioznih ciljev za razogljičenje pomorskega sektorja na mednarodni ravni
  . Kadar se doseže dogovor o globalnem pristopu glede zadev, ki so pomembne za to uredbo, bi morala Komisija pregledati to uredbo
  in
  jo
  uskladiti
  z mednarodnimi pravili.

Sprememba 48

Predlog uredbe

Uvodna izjava 42 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (42a) | Da bi se zagotovili enaki konkurenčni pogoji na mednarodni ravni in čim večji okoljski učinek zakonodaje o obnovljivih in nizkoogljičnih gorivih, bi morale Komisija in države članice v okviru IMO in drugih mednarodnih organizacij spodbujati zanesljive sisteme za certificiranje in preverjanje obnovljivih goriv. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(42a)

Da bi se zagotovili enaki konkurenčni pogoji na mednarodni ravni in čim večji okoljski učinek zakonodaje o obnovljivih in nizkoogljičnih gorivih, bi morale Komisija in države članice v okviru IMO in drugih mednarodnih organizacij spodbujati zanesljive sisteme za certificiranje in preverjanje obnovljivih goriv.

Sprememba 49

Predlog uredbe

Uvodna izjava 42 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (42b) | Komisija bi morala zagotoviti izvajanje in razpoložljivost orodij za sodelovanje ter izmenjavo dobrih praks za sektor pomorskega prevoza, kot so opredeljena v smernicah za boljše pravno urejanje

   (1a)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(42b)

Komisija bi morala zagotoviti izvajanje in razpoložljivost orodij za sodelovanje ter izmenjavo dobrih praks za sektor pomorskega prevoza, kot so opredeljena v smernicah za boljše pravno urejanje

   (1a)

  .

Sprememba 50

Predlog uredbe

Uvodna izjava 43

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (43) | Uporaba obnovljivih in nizkoogljičnih goriv ter nadomestnih virov energije s strani ladij, ki priplujejo v pristanišča pod jurisdikcijo države članice po vsej Uniji, so v teh pristaniščih ali iz njih izplujejo, ni cilj, ki ga lahko države članice dosežejo v zadostni meri, ne da bi pri tem tvegale vzpostavitev ovir za notranji trg in izkrivljanje konkurence med pristanišči in med pomorskimi prevozniki. Ta cilj je mogoče bolje doseči z uvedbo enotnih pravil na ravni Unije, ki ustvarjajo gospodarske spodbude za pomorske prevoznike, da še naprej nemoteno delujejo, hkrati pa izpolnjujejo zahteve glede uporabe obnovljivih in nizkoogljičnih goriv. Unija lahko zato sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja – |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(43)

Uporaba obnovljivih in nizkoogljičnih goriv ter nadomestnih virov energije s strani ladij, ki priplujejo v pristanišča pod jurisdikcijo države članice po vsej Uniji, so v teh pristaniščih ali iz njih izplujejo, ni cilj, ki ga lahko države članice dosežejo v zadostni meri, ne da bi pri tem tvegale vzpostavitev ovir za notranji trg in izkrivljanje konkurence med pristanišči in med pomorskimi prevozniki. Ta cilj je mogoče bolje doseči z uvedbo enotnih pravil na ravni Unije, ki ustvarjajo gospodarske spodbude za pomorske prevoznike, da še naprej nemoteno delujejo, hkrati pa izpolnjujejo zahteve glede uporabe obnovljivih in nizkoogljičnih goriv. Unija lahko zato sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja –

| (43) | Razvoj in obsežna
  uporaba obnovljivih in nizkoogljičnih goriv ter nadomestnih virov energije s strani ladij, ki priplujejo v pristanišča pod jurisdikcijo države članice po vsej Uniji, so v teh pristaniščih ali iz njih izplujejo, ni cilj, ki ga lahko države članice dosežejo v zadostni meri, ne da bi pri tem tvegale vzpostavitev ovir za notranji trg in izkrivljanje konkurence med pristanišči in med pomorskimi prevozniki. Ta cilj je mogoče bolje doseči z uvedbo enotnih pravil na ravni Unije, ki ustvarjajo gospodarske spodbude za pomorske prevoznike, da še naprej nemoteno delujejo, hkrati pa izpolnjujejo zahteve glede uporabe obnovljivih in nizkoogljičnih goriv. Unija lahko zato sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja – |
| --- | --- |

(43)

Razvoj in obsežna
  uporaba obnovljivih in nizkoogljičnih goriv ter nadomestnih virov energije s strani ladij, ki priplujejo v pristanišča pod jurisdikcijo države članice po vsej Uniji, so v teh pristaniščih ali iz njih izplujejo, ni cilj, ki ga lahko države članice dosežejo v zadostni meri, ne da bi pri tem tvegale vzpostavitev ovir za notranji trg in izkrivljanje konkurence med pristanišči in med pomorskimi prevozniki. Ta cilj je mogoče bolje doseči z uvedbo enotnih pravil na ravni Unije, ki ustvarjajo gospodarske spodbude za pomorske prevoznike, da še naprej nemoteno delujejo, hkrati pa izpolnjujejo zahteve glede uporabe obnovljivih in nizkoogljičnih goriv. Unija lahko zato sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja –

Sprememba 51

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | mejno vrednost intenzivnosti toplogrednih plinov porabljene energije na krovu ladij, ki priplujejo v pristanišča pod jurisdikcijo države članice, so v teh pristaniščih ali iz njih izplujejo, in |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

mejno vrednost intenzivnosti toplogrednih plinov porabljene energije na krovu ladij, ki priplujejo v pristanišča pod jurisdikcijo države članice, so v teh pristaniščih ali iz njih izplujejo, in

(Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 52

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | obveznost oskrbe z električno energijo z obale ali brezemisijske tehnologije v pristaniščih pod jurisdikcijo države članice, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

obveznost oskrbe z električno energijo z obale ali brezemisijske tehnologije v pristaniščih pod jurisdikcijo države članice,

(Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 53

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – zaključni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| da bi se povečala dosledna uporaba obnovljivih in nizkoogljičnih goriv ter nadomestnih virov energije po vsej Uniji
  ob hkratnem zagotavljanju nemotenega pomorskega prometa
  in
  preprečevanju izkrivljanj
  na notranjem trgu. | Namen tega je,
  da bi se povečala dosledna uporaba obnovljivih in nizkoogljičnih goriv ter nadomestnih virov energije
  v pomorskem prevozu
  po vsej Uniji
  v skladu s ciljem Unije, da doseže podnebno nevtralnost najpozneje do leta 2050,
  in
  cilji Pariškega sporazuma, in da bi se hkrati zagotovilo njegovo nemoteno delovanje, s čimer bi se ustvarile priložnosti z razvoj pomorske industrije, ter preprečilo izkrivljanje
  na notranjem trgu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

da bi se povečala dosledna uporaba obnovljivih in nizkoogljičnih goriv ter nadomestnih virov energije po vsej Uniji
  ob hkratnem zagotavljanju nemotenega pomorskega prometa
  in
  preprečevanju izkrivljanj
  na notranjem trgu.

Namen tega je,
  da bi se povečala dosledna uporaba obnovljivih in nizkoogljičnih goriv ter nadomestnih virov energije
  v pomorskem prevozu
  po vsej Uniji
  v skladu s ciljem Unije, da doseže podnebno nevtralnost najpozneje do leta 2050,
  in
  cilji Pariškega sporazuma, in da bi se hkrati zagotovilo njegovo nemoteno delovanje, s čimer bi se ustvarile priložnosti z razvoj pomorske industrije, ter preprečilo izkrivljanje
  na notranjem trgu.

Sprememba 54

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta uredba se uporablja za vse ladje z bruto tonažo več kot 5 000 ton ne glede na njihovo zastavo, kar zadeva: | (Ne zadeva slovenske različice.) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Ta uredba se uporablja za vse ladje z bruto tonažo več kot 5 000 ton ne glede na njihovo zastavo, kar zadeva:

(Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 55

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | vso energijo, porabljeno pri plovbah iz pristanišča postanka pod jurisdikcijo države članice v pristanišče postanka pod jurisdikcijo države članice,
  in |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

vso energijo, porabljeno pri plovbah iz pristanišča postanka pod jurisdikcijo države članice v pristanišče postanka pod jurisdikcijo države članice,
  in

| (b) | vso energijo, porabljeno pri plovbah iz pristanišča postanka pod jurisdikcijo države članice v pristanišče postanka pod jurisdikcijo države članice, |
| --- | --- |

(b)

vso energijo, porabljeno pri plovbah iz pristanišča postanka pod jurisdikcijo države članice v pristanišče postanka pod jurisdikcijo države članice,

Sprememba 56

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | polovico energije, porabljene pri plovbah iz pristanišča postanka ali v to pristanišče postanka v najbolj oddaljeni regiji pod jurisdikcijo države članice, in |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ba)

polovico energije, porabljene pri plovbah iz pristanišča postanka ali v to pristanišče postanka v najbolj oddaljeni regiji pod jurisdikcijo države članice, in

Sprememba 57

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | polovico energije, porabljene pri plovbah iz pristanišča postanka ali v to pristanišče pod jurisdikcijo države članice, če je zadnje ali naslednje pristanišče postanka pod jurisdikcijo tretje države. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(c)

polovico energije, porabljene pri plovbah iz pristanišča postanka ali v to pristanišče pod jurisdikcijo države članice, če je zadnje ali naslednje pristanišče postanka pod jurisdikcijo tretje države.

(Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 58

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta uredba se ne uporablja za vojne ladje, pomožne vojaške ladje, ribiške ladje ali ladje za predelavo rib, lesene ladje enostavne gradnje
  , ladje brez mehanskega pogona
  ali državne ladje, ki se uporabljajo za nekomercialne namene. | Ta uredba se ne uporablja za vojne ladje, pomožne vojaške ladje, ribiške ladje ali ladje za predelavo rib, lesene ladje enostavne gradnje ali državne ladje, ki se uporabljajo za nekomercialne namene. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Ta uredba se ne uporablja za vojne ladje, pomožne vojaške ladje, ribiške ladje ali ladje za predelavo rib, lesene ladje enostavne gradnje
  , ladje brez mehanskega pogona
  ali državne ladje, ki se uporabljajo za nekomercialne namene.

Ta uredba se ne uporablja za vojne ladje, pomožne vojaške ladje, ribiške ladje ali ladje za predelavo rib, lesene ladje enostavne gradnje ali državne ladje, ki se uporabljajo za nekomercialne namene.

Sprememba 59

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Komisija do 31. decembra 2025 sprejme izvedbeni akt, s katerim določi seznam sosednjih pristanišč za pretovarjanje kontejnerjev, ki so izključena iz opredelitve pristanišč postanka za kontejnerske ladje iz te uredbe. |
| | Komisija nato vsaj vsaki dve leti sprejme izvedbene akte za posodobitev seznama sosednjih pristanišč za pretovarjanje kontejnerjev, ki so izključena iz opredelitve pristanišč postanka za kontejnerske ladje iz te uredbe. |
| | V teh izvedbenih aktih se navedejo sosednja pristanišča za pretovarjanje kontejnerjev, ki se nahajajo zunaj Unije, vendar manj kot 300 morskih milj od ozemlja Unije, kjer delež pretovarjanja kontejnerjev, merjen v enoti, ki ustreza kontejnerju dolžine 20 čevljev, presega 65 % celotnega kontejnerskega prometa tega pristanišča v zadnjem dvanajstmesečnem obdobju, za katerega so na voljo ustrezni podatki. |
| | Za namene tega seznama se šteje, da so kontejnerji pretovorjeni, kadar se raztovorijo z ladje v pristanišče izključno zaradi natovarjanja na drugo ladjo. Pristanišča v tretji državi, ki učinkovito izvaja ukrepe, ki so tako ambiciozni kot zahteve iz te uredbe, niso vključena na seznam. |
| | Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 27(3). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Komisija do 31. decembra 2025 sprejme izvedbeni akt, s katerim določi seznam sosednjih pristanišč za pretovarjanje kontejnerjev, ki so izključena iz opredelitve pristanišč postanka za kontejnerske ladje iz te uredbe.

Komisija nato vsaj vsaki dve leti sprejme izvedbene akte za posodobitev seznama sosednjih pristanišč za pretovarjanje kontejnerjev, ki so izključena iz opredelitve pristanišč postanka za kontejnerske ladje iz te uredbe.

V teh izvedbenih aktih se navedejo sosednja pristanišča za pretovarjanje kontejnerjev, ki se nahajajo zunaj Unije, vendar manj kot 300 morskih milj od ozemlja Unije, kjer delež pretovarjanja kontejnerjev, merjen v enoti, ki ustreza kontejnerju dolžine 20 čevljev, presega 65 % celotnega kontejnerskega prometa tega pristanišča v zadnjem dvanajstmesečnem obdobju, za katerega so na voljo ustrezni podatki.

Za namene tega seznama se šteje, da so kontejnerji pretovorjeni, kadar se raztovorijo z ladje v pristanišče izključno zaradi natovarjanja na drugo ladjo. Pristanišča v tretji državi, ki učinkovito izvaja ukrepe, ki so tako ambiciozni kot zahteve iz te uredbe, niso vključena na seznam.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 27(3).

Sprememba 60

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Države članice lahko v zvezi z energijo, porabljeno na potovanjih s potniškimi ladjami, ki niso potniške ladje za križarjenje, med pristaniščem postanka pod jurisdikcijo države članice in pristaniščem postanka pod jurisdikcijo iste države članice, ki se nahaja na otoku z manj kot 100 000 stalnimi prebivalci, ter v zvezi z energijo, ki so jo porabile med bivanjem v pristanišču tega otoka, izvzamejo določene poti in pristanišča iz uporabe odstavka 1(a) in (b). Države članice o teh izjemah pred začetkom njihove veljavnosti uradno obvestijo Komisijo, ki jih objavi v Uradnem listu Evropske unije. Te izjeme se ne uporabljajo po 31. decembru 2029. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice lahko v zvezi z energijo, porabljeno na potovanjih s potniškimi ladjami, ki niso potniške ladje za križarjenje, med pristaniščem postanka pod jurisdikcijo države članice in pristaniščem postanka pod jurisdikcijo iste države članice, ki se nahaja na otoku z manj kot 100 000 stalnimi prebivalci, ter v zvezi z energijo, ki so jo porabile med bivanjem v pristanišču tega otoka, izvzamejo določene poti in pristanišča iz uporabe odstavka 1(a) in (b). Države članice o teh izjemah pred začetkom njihove veljavnosti uradno obvestijo Komisijo, ki jih objavi v Uradnem listu Evropske unije. Te izjeme se ne uporabljajo po 31. decembru 2029.

Sprememba 61

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Države članice lahko v zvezi z energijo, porabljeno na potovanjih med pristaniščem postanka v najbolj oddaljeni regiji in drugim pristaniščem postanka v najbolj oddaljeni regiji ter za energijo, porabljeno med njihovim postankom v pristanišču v teh najbolj oddaljenih regijah, izvzamejo določene poti in pristanišča iz uporabe odstavka 1(a) in (ba). Države članice o teh izjemah pred začetkom njihove veljavnosti uradno obvestijo Komisijo, ki jih objavi v Uradnem listu Evropske unije. Te izjeme se ne uporabljajo po 31. decembru 2029. Državam članicam, njihovim regijam in ozemljem nič ne preprečuje, da se odločijo, da te oprostitve ne bodo uporabljale ali da bodo katere koli oprostitve, ki so jih odobrile, odpravile pred 31. decembrom 2029. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice lahko v zvezi z energijo, porabljeno na potovanjih med pristaniščem postanka v najbolj oddaljeni regiji in drugim pristaniščem postanka v najbolj oddaljeni regiji ter za energijo, porabljeno med njihovim postankom v pristanišču v teh najbolj oddaljenih regijah, izvzamejo določene poti in pristanišča iz uporabe odstavka 1(a) in (ba). Države članice o teh izjemah pred začetkom njihove veljavnosti uradno obvestijo Komisijo, ki jih objavi v Uradnem listu Evropske unije. Te izjeme se ne uporabljajo po 31. decembru 2029. Državam članicam, njihovim regijam in ozemljem nič ne preprečuje, da se odločijo, da te oprostitve ne bodo uporabljale ali da bodo katere koli oprostitve, ki so jih odobrile, odpravile pred 31. decembrom 2029.

Sprememba 62

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Države članice lahko v zvezi z energijo, porabljeno pri plovbah, opravljenih v okviru pogodbe o izvajanju javne storitve, ali plovbah, ki jih opravljajo plovila, za katera veljajo obveznosti javne službe v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 3577/92, posebne proge izvzamejo iz uporabe odstavka 1. Države članice o teh izjemah pred začetkom njihove veljavnosti uradno obvestijo Komisijo, ki jih objavi v Uradnem listu Evropske unije. Te izjeme se ne uporabljajo po 31. decembru 2029. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice lahko v zvezi z energijo, porabljeno pri plovbah, opravljenih v okviru pogodbe o izvajanju javne storitve, ali plovbah, ki jih opravljajo plovila, za katera veljajo obveznosti javne službe v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 3577/92, posebne proge izvzamejo iz uporabe odstavka 1. Države članice o teh izjemah pred začetkom njihove veljavnosti uradno obvestijo Komisijo, ki jih objavi v Uradnem listu Evropske unije. Te izjeme se ne uporabljajo po 31. decembru 2029.

Sprememba 63

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Komisija stalno spremlja učinek te uredbe na preusmeritev tovora, zlasti prek pristanišč za pretovarjanje v sosednjih državah. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zakonodajne predloge za spremembo te uredbe, če odkrije velike negativne posledice za pristanišča Unije. Komisija zlasti analizira učinek te uredbe na najbolj oddaljene regije in otoke ter po potrebi predlaga spremembe področja uporabe te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Komisija stalno spremlja učinek te uredbe na preusmeritev tovora, zlasti prek pristanišč za pretovarjanje v sosednjih državah. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zakonodajne predloge za spremembo te uredbe, če odkrije velike negativne posledice za pristanišča Unije. Komisija zlasti analizira učinek te uredbe na najbolj oddaljene regije in otoke ter po potrebi predlaga spremembe področja uporabe te uredbe.

Sprememba 64

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (h) | „nadomestni viri energije“ pomeni obnovljivo
  vetrno ali sončno
  energijo, proizvedeno na krovu, ali električno energijo, dobavljeno pri oskrbi z električno energijo z obale; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(h)

„nadomestni viri energije“ pomeni obnovljivo
  vetrno ali sončno
  energijo, proizvedeno na krovu, ali električno energijo, dobavljeno pri oskrbi z električno energijo z obale;

| (h) | „nadomestni viri energije“ pomeni obnovljivo energijo, proizvedeno na krovu, ali električno energijo, dobavljeno pri oskrbi z električno energijo z obale; |
| --- | --- |

(h)

„nadomestni viri energije“ pomeni obnovljivo energijo, proizvedeno na krovu, ali električno energijo, dobavljeno pri oskrbi z električno energijo z obale;

Sprememba 65

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka h a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ha) | „vetrni pogon“ ali „pomožni vetrni pogon“ pomeni pogonsko tehniko, ki prek energije vetra, ki se ujame med plovbo, primarno ali pomožno prispeva k pogonu plovila katere koli vrste; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ha)

„vetrni pogon“ ali „pomožni vetrni pogon“ pomeni pogonsko tehniko, ki prek energije vetra, ki se ujame med plovbo, primarno ali pomožno prispeva k pogonu plovila katere koli vrste;

Sprememba 66

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | „pristanišče postanka“ pomeni pristanišče
  postanka
  ,
  kakor je opredeljeno
  v 
  členu 3
  ,
  točka (b)
  ,
  Uredbe (EU) 2015/757
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(i)

„pristanišče postanka“ pomeni pristanišče
  postanka
  ,
  kakor je opredeljeno
  v 
  členu 3
  ,
  točka (b)
  ,
  Uredbe (EU) 2015/757
  ;

| (i) | „pristanišče postanka“ pomeni pristanišče
  , v katerem se ladja ustavi, da natovori ali raztovori velik del tovora ali da vkrca ali izkrca potnike; posledično so izvzeti postanki, namenjeni izključno oskrbi z gorivom ali zalogami, menjavi posadke, postankom v suhem doku ali popravilom ladje ali njene opreme, postanki v pristanišču, ker ladja potrebuje pomoč ali je v stiski, prevozi z ene ladje na drugo izven pristanišč, postanki, ki so namenjeni izključno iskanju zavetja pred slabim vremenom ali so potrebni zaradi dejavnosti iskanja in reševanja ter postanki kontejnerskih ladij v sosednjem pristanišču za pretovarjanje kontejnerjev; |
| --- | --- |

(i)

„pristanišče postanka“ pomeni pristanišče
  , v katerem se ladja ustavi, da natovori ali raztovori velik del tovora ali da vkrca ali izkrca potnike; posledično so izvzeti postanki, namenjeni izključno oskrbi z gorivom ali zalogami, menjavi posadke, postankom v suhem doku ali popravilom ladje ali njene opreme, postanki v pristanišču, ker ladja potrebuje pomoč ali je v stiski, prevozi z ene ladje na drugo izven pristanišč, postanki, ki so namenjeni izključno iskanju zavetja pred slabim vremenom ali so potrebni zaradi dejavnosti iskanja in reševanja ter postanki kontejnerskih ladij v sosednjem pristanišču za pretovarjanje kontejnerjev;

Sprememba 67

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka m

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (m) | „ladja na privezu“ pomeni
  zasidrano
  ladjo,
  kot
  je
  opredeljena
  v 
  členu 3
  ,
  točka (n)
  ,
  Uredbe (EU) 2015/757
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(m)

„ladja na privezu“ pomeni
  zasidrano
  ladjo,
  kot
  je
  opredeljena
  v 
  členu 3
  ,
  točka (n)
  ,
  Uredbe (EU) 2015/757
  ;

| (m) | „ladja na privezu“ pomeni ladjo,
  ki
  je
  med natovarjanjem, raztovarjanjem, vkrcavanjem ali izkrcavanjem potnikov ali oskrbo, vključno s časom, ko ne potekajo postopki
  v 
  zvezi s tovorom ali potniki
  ,
  varno privezana na pomolu v pristanišču
  ,
  ki spada pod jurisdikcijo države članice
  ; |
| --- | --- |

(m)

„ladja na privezu“ pomeni ladjo,
  ki
  je
  med natovarjanjem, raztovarjanjem, vkrcavanjem ali izkrcavanjem potnikov ali oskrbo, vključno s časom, ko ne potekajo postopki
  v 
  zvezi s tovorom ali potniki
  ,
  varno privezana na pomolu v pristanišču
  ,
  ki spada pod jurisdikcijo države članice
  ;

Sprememba 68

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka n

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (n) | „raba energije na krovu“ pomeni količino energije, izraženo v megajoulih (MJ), ki jo ladja porabi za pogon in delovanje vse opreme na krovu bodisi na morju bodisi med privezom; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(n)

„raba energije na krovu“ pomeni količino energije, izraženo v megajoulih (MJ), ki jo ladja porabi za pogon in delovanje vse opreme na krovu bodisi na morju bodisi med privezom;

| (n) | „raba energije na krovu“ pomeni količino energije, izraženo v megajoulih (MJ), ki jo ladja porabi za pogon in delovanje vse opreme na krovu bodisi na morju bodisi med privezom
  , ki ne vključuje dodatne energije zaradi tehničnih značilnosti ladje kategorije IA ali IA Super ali enakovrednega razreda za plovbo v ledu, ter dodatne energije, ki jo zaradi plovbe v ledu uporablja ladja kategorije IC, IB, IA ali IA Super ali enakovrednega razreda za plovbo v ledu
  ; |
| --- | --- |

(n)

„raba energije na krovu“ pomeni količino energije, izraženo v megajoulih (MJ), ki jo ladja porabi za pogon in delovanje vse opreme na krovu bodisi na morju bodisi med privezom
  , ki ne vključuje dodatne energije zaradi tehničnih značilnosti ladje kategorije IA ali IA Super ali enakovrednega razreda za plovbo v ledu, ter dodatne energije, ki jo zaradi plovbe v ledu uporablja ladja kategorije IC, IB, IA ali IA Super ali enakovrednega razreda za plovbo v ledu
  ;

Sprememba 69

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka q a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (qa) | „kategorija ladje za plovbo v ledu“ pomeni oznako, ki jo ladji dodelijo pristojni nacionalni organi države zastave ali organizacija, ki jo ta država priznava, in ki kaže, da je ladja namenjena plovbi v ledu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(qa)

„kategorija ladje za plovbo v ledu“ pomeni oznako, ki jo ladji dodelijo pristojni nacionalni organi države zastave ali organizacija, ki jo ta država priznava, in ki kaže, da je ladja namenjena plovbi v ledu;

Sprememba 70

Predlog uredbe

Člen 3 – točka 1 – točka q b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (qb) | „plovba v ledu“ pomeni plovbo ladje, ki je kategorizirana za plovbo v ledu, v morskem območju na robu ledu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(qb)

„plovba v ledu“ pomeni plovbo ladje, ki je kategorizirana za plovbo v ledu, v morskem območju na robu ledu;

Sprememba 71

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka q c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (qc) | „rob ledu“ pomeni vsako razmejitev med odprtim morjem in morskim ledom v nekem trenutku, ne glede na to, ali gre za nepremični ali plavajoči led; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(qc)

„rob ledu“ pomeni vsako razmejitev med odprtim morjem in morskim ledom v nekem trenutku, ne glede na to, ali gre za nepremični ali plavajoči led;

Sprememba 72

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka r

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (r) | „oskrba z električno energijo z obale“ pomeni sistem za oskrbo zasidranih ladij z električno energijo, nizko- ali visokonapetostnim izmeničnim ali enosmernim tokom, vključno
  z
  napravami na ladji in na kopnem,
  kadar neposredno
  napaja glavno razdelilno ploščo za napajanje hotelov, delovne obremenitve pri izvajanju storitev ali polnjenje sekundarnih baterij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(r)

„oskrba z električno energijo z obale“ pomeni sistem za oskrbo zasidranih ladij z električno energijo, nizko- ali visokonapetostnim izmeničnim ali enosmernim tokom, vključno
  z
  napravami na ladji in na kopnem,
  kadar neposredno
  napaja glavno razdelilno ploščo za napajanje hotelov, delovne obremenitve pri izvajanju storitev ali polnjenje sekundarnih baterij;

| (r) | „oskrba z električno energijo z obale“ pomeni sistem za oskrbo zasidranih ladij z električno energijo, nizko- ali visokonapetostnim izmeničnim ali enosmernim tokom, vključno
  s pritrjenimi, plavajočimi in premičnimi
  napravami na ladji in na kopnem,
  ki
  napaja glavno razdelilno ploščo za napajanje hotelov, delovne obremenitve pri izvajanju storitev ali polnjenje sekundarnih baterij; |
| --- | --- |

(r)

„oskrba z električno energijo z obale“ pomeni sistem za oskrbo zasidranih ladij z električno energijo, nizko- ali visokonapetostnim izmeničnim ali enosmernim tokom, vključno
  s pritrjenimi, plavajočimi in premičnimi
  napravami na ladji in na kopnem,
  ki
  napaja glavno razdelilno ploščo za napajanje hotelov, delovne obremenitve pri izvajanju storitev ali polnjenje sekundarnih baterij;

Sprememba 73

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | - 13
  % od 1. januarja 2035; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

—

- 13
  % od 1. januarja 2035;

| — | – 20
  % od 1. januarja 2035; |
| --- | --- |

—

– 20
  % od 1. januarja 2035;

Sprememba 74

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – alinea 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | - 26
  % od 1. januarja 2040; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

—

- 26
  % od 1. januarja 2040;

| — | –38
  % od 1. januarja 2040; |
| --- | --- |

—

–38
  % od 1. januarja 2040;

Sprememba 75

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – alinea 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | –
  59 %
  od 1. januarja 2045; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

—

–
  59 %
  od 1. januarja 2045;

| — | –
  64 %
  od 1. januarja 2045; |
| --- | --- |

—

–
  64 %
  od 1. januarja 2045;

Sprememba 76

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – alinea 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | -
  75 %
  od 1. januarja 2050. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

—

-
  75 %
  od 1. januarja 2050.

| — | –
  80 %
  od 1. januarja 2050. |
| --- | --- |

—

–
  80 %
  od 1. januarja 2050.

Sprememba 77

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| [*: referenčna vrednost, ki bo izračunana v poznejši fazi zakonodajnega postopka, ustreza povprečni intenzivnosti toplogrednih plinov porabljene energije na krovu ladij leta 2020 za floto, določeni na podlagi podatkov, ki se spremljajo in sporočajo v okviru Uredbe (EU) 2015/757, ter z uporabo metodologije in privzetih vrednosti iz Priloge I k navedeni uredbi.] | [*: referenčna vrednost, ki bo izračunana v poznejši fazi zakonodajnega postopka, ustreza povprečni intenzivnosti toplogrednih plinov porabljene energije na krovu ladij leta 2020 za floto
  Unije
  , določeni na podlagi podatkov, ki se spremljajo in sporočajo v okviru Uredbe (EU) 2015/757, ter z uporabo metodologije in privzetih vrednosti iz Priloge I k navedeni uredbi.] |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

[*: referenčna vrednost, ki bo izračunana v poznejši fazi zakonodajnega postopka, ustreza povprečni intenzivnosti toplogrednih plinov porabljene energije na krovu ladij leta 2020 za floto, določeni na podlagi podatkov, ki se spremljajo in sporočajo v okviru Uredbe (EU) 2015/757, ter z uporabo metodologije in privzetih vrednosti iz Priloge I k navedeni uredbi.]

[*: referenčna vrednost, ki bo izračunana v poznejši fazi zakonodajnega postopka, ustreza povprečni intenzivnosti toplogrednih plinov porabljene energije na krovu ladij leta 2020 za floto
  Unije
  , določeni na podlagi podatkov, ki se spremljajo in sporočajo v okviru Uredbe (EU) 2015/757, ter z uporabo metodologije in privzetih vrednosti iz Priloge I k navedeni uredbi.]

Sprememba 78

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Intenzivnost toplogrednih plinov porabljene energije na krovu se izračuna kot količina emisij toplogrednih plinov na enoto energije v skladu z metodologijo iz Priloge I. | 3.   Intenzivnost toplogrednih plinov porabljene energije na krovu se izračuna kot količina emisij toplogrednih plinov na enoto energije v skladu z metodologijo iz Priloge I. 
  Za kategorije ladij za plovbo v ledu se uporablja korekcijski faktor, ki se pridobi tako, da se odšteje večja poraba goriva, povezana s plovbo v ledu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Intenzivnost toplogrednih plinov porabljene energije na krovu se izračuna kot količina emisij toplogrednih plinov na enoto energije v skladu z metodologijo iz Priloge I.

3.   Intenzivnost toplogrednih plinov porabljene energije na krovu se izračuna kot količina emisij toplogrednih plinov na enoto energije v skladu z metodologijo iz Priloge I. 
  Za kategorije ladij za plovbo v ledu se uporablja korekcijski faktor, ki se pridobi tako, da se odšteje večja poraba goriva, povezana s plovbo v ledu.

Sprememba 79

Sprememba 79

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 3 a (novo)

Člen 4 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Privzete vrednosti so navedene v Prilogi II k tej uredbi kot osnova za izračun emisijskih faktorjev. Če obstajajo dejanske vrednosti, preverjene s certificiranjem ali neposrednimi meritvami emisij, se lahko uporabijo namesto privzetih vrednosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Privzete vrednosti so navedene v Prilogi II k tej uredbi kot osnova za izračun emisijskih faktorjev. Če obstajajo dejanske vrednosti, preverjene s certificiranjem ali neposrednimi meritvami emisij, se lahko uporabijo namesto privzetih vrednosti.

Sprememba 80

Sprememba 80

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 4

Člen 4 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26 za spremembo Priloge II, da se vključijo emisijski faktorji od vrtine do brazde, povezani z morebitnimi novimi viri energije,
  ali
  da se prilagodijo obstoječi emisijski faktorji, da se zagotovi skladnost s prihodnjimi mednarodnimi standardi ali zakonodajo Unije na področju energije. | 4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26 za spremembo Priloge II, da se vključijo emisijski faktorji od vrtine do brazde, povezani z morebitnimi novimi viri energije, da se prilagodijo obstoječi emisijski faktorji, da se zagotovi skladnost s prihodnjimi mednarodnimi standardi ali zakonodajo Unije na področju energije
  in da se zagotovi, da predstavljajo realne emisije na vseh stopnjah življenjskega cikla goriv, kot to omogočajo najboljša znanstvena in tehnološka dognanja
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26 za spremembo Priloge II, da se vključijo emisijski faktorji od vrtine do brazde, povezani z morebitnimi novimi viri energije,
  ali
  da se prilagodijo obstoječi emisijski faktorji, da se zagotovi skladnost s prihodnjimi mednarodnimi standardi ali zakonodajo Unije na področju energije.

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26 za spremembo Priloge II, da se vključijo emisijski faktorji od vrtine do brazde, povezani z morebitnimi novimi viri energije, da se prilagodijo obstoječi emisijski faktorji, da se zagotovi skladnost s prihodnjimi mednarodnimi standardi ali zakonodajo Unije na področju energije
  in da se zagotovi, da predstavljajo realne emisije na vseh stopnjah življenjskega cikla goriv, kot to omogočajo najboljša znanstvena in tehnološka dognanja
  .

Sprememba 81

Sprememba 81

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 4 a (novo)

Člen 4 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Pripravijo se posvetovanja med upravnimi organi pristanišč, upravljavci terminalov, lastniki in upravljavci ladij, ponudniki oskrbe z električno energijo z obale, upravljavci omrežij in drugimi deležniki, da se vzpostavi sodelovanje na področju infrastrukture za oskrbo z električno energijo z obale, ki je načrtovana ali nameščena v posameznih pristaniščih, ter o pričakovanem povpraševanju plovil med postankom v teh pristaniščih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Pripravijo se posvetovanja med upravnimi organi pristanišč, upravljavci terminalov, lastniki in upravljavci ladij, ponudniki oskrbe z električno energijo z obale, upravljavci omrežij in drugimi deležniki, da se vzpostavi sodelovanje na področju infrastrukture za oskrbo z električno energijo z obale, ki je načrtovana ali nameščena v posameznih pristaniščih, ter o pričakovanem povpraševanju plovil med postankom v teh pristaniščih.

Sprememba 82

Sprememba 82

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 a (novo)

Člen 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 4a |
| | Uporaba obnovljivih goriv nebiološkega izvora |
| | 1.
     
  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, po potrebi z uporabo mehanizma za izmenjavo dobropisov, vzpostavljenega z Direktivo XXXX [direktiva o energiji iz obnovljivih virov], da zagotovijo, da so goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora na voljo v pristaniščih na njihovem ozemlju. |
| | 2.
     
  Od 1. januarja 2025 do 31. decembra 2034 se v imenovalcu enačbe (1) Priloge I uporabi multiplikator „2“ za izračun intenzivnosti toplogrednih plinov porabljene energije na krovu, da se nagradijo podjetja za uporabo obnovljivih goriv nebiološkega izvora. |
| | 3.
     
  Od 1. januarja 2030 se vsaj 2 % letne povprečne energije, porabljene na krovu ladje, doseže z gorivi iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, skladnimi z odstavkom 1(b) člena 9. |
| | 4.
     
  Do 31. decembra 2034 se odstavek 3 ne uporablja za družbe in njihove hčerinske družbe, ki upravljajo tri ali manj ladij, ki spadajo na področje uporabe člena 2(1). |
| | 5.
     
  Komisija najpozneje do leta 2028 oceni obveznost iz odstavka 3 in jo prilagodi, če: |
| | — | obstajajo resni pomisleki glede proizvodne zmogljivosti, razpoložljivosti ali cene goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 4a

Člen 4a

Uporaba obnovljivih goriv nebiološkega izvora

Uporaba obnovljivih goriv nebiološkega izvora

1.
     
  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, po potrebi z uporabo mehanizma za izmenjavo dobropisov, vzpostavljenega z Direktivo XXXX [direktiva o energiji iz obnovljivih virov], da zagotovijo, da so goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora na voljo v pristaniščih na njihovem ozemlju.

2.
     
  Od 1. januarja 2025 do 31. decembra 2034 se v imenovalcu enačbe (1) Priloge I uporabi multiplikator „2“ za izračun intenzivnosti toplogrednih plinov porabljene energije na krovu, da se nagradijo podjetja za uporabo obnovljivih goriv nebiološkega izvora.

3.
     
  Od 1. januarja 2030 se vsaj 2 % letne povprečne energije, porabljene na krovu ladje, doseže z gorivi iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, skladnimi z odstavkom 1(b) člena 9.

4.
     
  Do 31. decembra 2034 se odstavek 3 ne uporablja za družbe in njihove hčerinske družbe, ki upravljajo tri ali manj ladij, ki spadajo na področje uporabe člena 2(1).

5.
     
  Komisija najpozneje do leta 2028 oceni obveznost iz odstavka 3 in jo prilagodi, če:

—

obstajajo resni pomisleki glede proizvodne zmogljivosti, razpoložljivosti ali cene goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora ali

obstajajo resni pomisleki glede proizvodne zmogljivosti, razpoložljivosti ali cene goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora ali

| — | so se stroški znatno znižali in so geografsko gledano na voljo obnovljiva goriva nebiološkega izvora, poleg tega pa je treba povečati raven podkvote, da bi dosegli podnebne cilje Unije. |
| --- | --- |

—

so se stroški znatno znižali in so geografsko gledano na voljo obnovljiva goriva nebiološkega izvora, poleg tega pa je treba povečati raven podkvote, da bi dosegli podnebne cilje Unije.

so se stroški znatno znižali in so geografsko gledano na voljo obnovljiva goriva nebiološkega izvora, poleg tega pa je treba povečati raven podkvote, da bi dosegli podnebne cilje Unije.

6.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26 za določitev meril za to oceno ter za prilagoditev obveznosti iz člena 4a(3) in Priloge V, če je to potrebno na podlagi ocene, izvedene v skladu z odstavkom 5.

Sprememba 83

Sprememba 83

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1

Člen 5 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Od 1. januarja 2030 se ladja
  , zasidrana
  v pristanišču postanka
  pod jurisdikcijo države članice,
  priključi na oskrbo z električno energijo z obale in jo uporablja za vse potrebe po
  energiji
  med privezom. | 1.   Od 1. januarja 2030 se ladja
  na privezu
  v pristanišču postanka
  iz člena 9 Uredbe XXXX-XXX (uredba o infrastrukturi za alternativna goriva)
  priključi na oskrbo z električno energijo z obale in jo uporablja za vse
  svoje
  potrebe po
  elektriki
  med privezom.
  V primeru, da je pristanišče, ki ni v omrežju TEN-T, prostovoljno namestilo oskrbo z električno energijo z obale, se ladje, ki so opremljene z ustrezno opremo in ki pristanejo v tem pristanišču, priključijo na oskrbo z električno energijo z obale, kadar je na voljo na privezu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Od 1. januarja 2030 se ladja
  , zasidrana
  v pristanišču postanka
  pod jurisdikcijo države članice,
  priključi na oskrbo z električno energijo z obale in jo uporablja za vse potrebe po
  energiji
  med privezom.

1.   Od 1. januarja 2030 se ladja
  na privezu
  v pristanišču postanka
  iz člena 9 Uredbe XXXX-XXX (uredba o infrastrukturi za alternativna goriva)
  priključi na oskrbo z električno energijo z obale in jo uporablja za vse
  svoje
  potrebe po
  elektriki
  med privezom.
  V primeru, da je pristanišče, ki ni v omrežju TEN-T, prostovoljno namestilo oskrbo z električno energijo z obale, se ladje, ki so opremljene z ustrezno opremo in ki pristanejo v tem pristanišču, priključijo na oskrbo z električno energijo z obale, kadar je na voljo na privezu.

Sprememba 84

Sprememba 84

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 3 – točka b

Člen 5 – odstavek 3 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | ki uporabljajo brezemisijske tehnologije, kot je določeno v Prilogi III. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

ki uporabljajo brezemisijske tehnologije, kot je določeno v Prilogi III.

| (b) | ki uporabljajo brezemisijske tehnologije, kot je določeno v Prilogi III
  pod pogojem, da se stalno dosegajo emisije, ki so enakovredne zmanjšanju emisij, ki bi se doseglo z uporabo oskrbe z električno energijo z obale; |
| --- | --- |

(b)

ki uporabljajo brezemisijske tehnologije, kot je določeno v Prilogi III
  pod pogojem, da se stalno dosegajo emisije, ki so enakovredne zmanjšanju emisij, ki bi se doseglo z uporabo oskrbe z električno energijo z obale;

pod pogojem, da se stalno dosegajo emisije, ki so enakovredne zmanjšanju emisij, ki bi se doseglo z uporabo oskrbe z električno energijo z obale;

Sprememba 85

Sprememba 85

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 3 – točka d

Člen 5 – odstavek 3 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | ki se zaradi nerazpoložljivosti priključnih mest
  v pristanišču
  ne morejo priključiti na oskrbo z električno energijo z obale, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

ki se zaradi nerazpoložljivosti priključnih mest
  v pristanišču
  ne morejo priključiti na oskrbo z električno energijo z obale,

v pristanišču

| (d) | ki se zaradi nerazpoložljivosti priključnih mest
  med privezom
  ne morejo priključiti na oskrbo z električno energijo z obale,
  tudi zaradi (začasne) premajhne zmogljivosti omrežja, tudi ko gre za (sezonske) viške v povpraševanju plovil med privezom; |
| --- | --- |

(d)

ki se zaradi nerazpoložljivosti priključnih mest
  med privezom
  ne morejo priključiti na oskrbo z električno energijo z obale,
  tudi zaradi (začasne) premajhne zmogljivosti omrežja, tudi ko gre za (sezonske) viške v povpraševanju plovil med privezom;

med privezom

tudi zaradi (začasne) premajhne zmogljivosti omrežja, tudi ko gre za (sezonske) viške v povpraševanju plovil med privezom;

Sprememba 86

Sprememba 86

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 3 – točka e

Člen 5 – odstavek 3 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | ki se ne morejo priključiti na oskrbo z električno energijo z obale, ker naprava na kopnem v pristanišču ni združljiva z opremo za oskrbo z električno energijo z obale; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

ki se ne morejo priključiti na oskrbo z električno energijo z obale, ker naprava na kopnem v pristanišču ni združljiva z opremo za oskrbo z električno energijo z obale;

| (e) | ki se ne morejo priključiti na oskrbo z električno energijo z obale, ker naprava na kopnem v pristanišču ni združljiva z opremo za oskrbo z električno energijo z obale
  , pod pogojem, da je naprava za povezavo s kopnim na krovu ladje certificirana v skladu s standardi iz Priloge II Uredbe XXXX-XXX (uredba o infrastrukturi za alternativna goriva) za sisteme povezave morskih ladij s kopnim
  ; |
| --- | --- |

(e)

ki se ne morejo priključiti na oskrbo z električno energijo z obale, ker naprava na kopnem v pristanišču ni združljiva z opremo za oskrbo z električno energijo z obale
  , pod pogojem, da je naprava za povezavo s kopnim na krovu ladje certificirana v skladu s standardi iz Priloge II Uredbe XXXX-XXX (uredba o infrastrukturi za alternativna goriva) za sisteme povezave morskih ladij s kopnim
  ;

, pod pogojem, da je naprava za povezavo s kopnim na krovu ladje certificirana v skladu s standardi iz Priloge II Uredbe XXXX-XXX (uredba o infrastrukturi za alternativna goriva) za sisteme povezave morskih ladij s kopnim

Sprememba 87

Sprememba 87

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 3 a (novo)

Člen 5 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Upravljavci ladij pristanišča postanka vnaprej obvestijo, da se nameravajo priključiti na oskrbo z električno energijo z obale ali da nameravajo uporabiti brezemisijsko tehnologijo, kot je določena v Prilogi III k tej uredbi. Upravljavci ladij, kjer je ustrezno, tudi navedejo, koliko energije bodo predvidoma potrebovali med postankom ter kakšno razpoložljivo električno opremo imajo na krovu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Upravljavci ladij pristanišča postanka vnaprej obvestijo, da se nameravajo priključiti na oskrbo z električno energijo z obale ali da nameravajo uporabiti brezemisijsko tehnologijo, kot je določena v Prilogi III k tej uredbi. Upravljavci ladij, kjer je ustrezno, tudi navedejo, koliko energije bodo predvidoma potrebovali med postankom ter kakšno razpoložljivo električno opremo imajo na krovu.

Sprememba 88

Sprememba 88

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 4

Člen 5 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26 za spremembo Priloge III, da se na seznam upoštevnih brezemisijskih tehnologij
  ali meril
  za njihovo uporabo
  vstavijo sklici na nove tehnologije
  , kadar se glede na znanstveni in tehnični napredek ugotovi, da so te nove tehnologije
  enakovredne
  tehnologijam iz navedene priloge. | 4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26 za spremembo Priloge III, da se na seznam upoštevnih brezemisijskih tehnologij
  vstavijo sklici na nove tehnologije ali se spremenijo merila
  za njihovo uporabo, kadar se glede na znanstveni in tehnični napredek ugotovi, da so te nove tehnologije
  ali merila za uporabo enakovredni
  tehnologijam iz navedene priloge
  ali boljši od njih
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26 za spremembo Priloge III, da se na seznam upoštevnih brezemisijskih tehnologij
  ali meril
  za njihovo uporabo
  vstavijo sklici na nove tehnologije
  , kadar se glede na znanstveni in tehnični napredek ugotovi, da so te nove tehnologije
  enakovredne
  tehnologijam iz navedene priloge.

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26 za spremembo Priloge III, da se na seznam upoštevnih brezemisijskih tehnologij
  vstavijo sklici na nove tehnologije ali se spremenijo merila
  za njihovo uporabo, kadar se glede na znanstveni in tehnični napredek ugotovi, da so te nove tehnologije
  ali merila za uporabo enakovredni
  tehnologijam iz navedene priloge
  ali boljši od njih
  .

Sprememba 89

Sprememba 89

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 5

Člen 5 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Upravni organ pristanišča postanka določi, ali se uporabljajo izjeme iz odstavka 3, in izda ali zavrne izdajo potrdila v skladu z zahtevami iz Priloge IV. | 5.   Upravni organ pristanišča postanka
  ali po potrebi upravljavec terminala ali pristojni organ
  določi, ali se uporabljajo izjeme iz odstavka 3, in izda ali zavrne izdajo potrdila v skladu z zahtevami iz Priloge IV. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Upravni organ pristanišča postanka določi, ali se uporabljajo izjeme iz odstavka 3, in izda ali zavrne izdajo potrdila v skladu z zahtevami iz Priloge IV.

5.   Upravni organ pristanišča postanka
  ali po potrebi upravljavec terminala ali pristojni organ
  določi, ali se uporabljajo izjeme iz odstavka 3, in izda ali zavrne izdajo potrdila v skladu z zahtevami iz Priloge IV.

Sprememba 90

Sprememba 90

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 6

Člen 5 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.
     
  Od 1. januarja 2035 se lahko izjeme iz odstavka 3, točka (d) in (e), za posamezno ladjo v enem letu poročanja uporabijo največ petkrat. Postanek v pristanišču se ne upošteva za namene skladnosti s to določbo, če družba dokaže, da ni mogla razumno vedeti, da se ladja ne bo mogla priključiti iz razlogov iz odstavka 3, točki (d) in (e). | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.
     
  Od 1. januarja 2035 se lahko izjeme iz odstavka 3, točka (d) in (e), za posamezno ladjo v enem letu poročanja uporabijo največ petkrat. Postanek v pristanišču se ne upošteva za namene skladnosti s to določbo, če družba dokaže, da ni mogla razumno vedeti, da se ladja ne bo mogla priključiti iz razlogov iz odstavka 3, točki (d) in (e).

črtano

črtano

Sprememba 91

Sprememba 91

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 7 a (novo)

Člen 5 – odstavek 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Pripravijo se posvetovanja med upravnimi organi pristanišč, upravljavci terminalov, lastniki in upravljavci ladij, ponudniki oskrbe z električno energijo z obale, upravljavci omrežij in drugimi deležniki, da se vzpostavi sodelovanje na področju infrastrukture za oskrbo z električno energijo z obale, ki je načrtovana ali nameščena v posameznih pristaniščih, ter o pričakovanem povpraševanju plovil med postankom v teh pristaniščih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7a.
     
  Pripravijo se posvetovanja med upravnimi organi pristanišč, upravljavci terminalov, lastniki in upravljavci ladij, ponudniki oskrbe z električno energijo z obale, upravljavci omrežij in drugimi deležniki, da se vzpostavi sodelovanje na področju infrastrukture za oskrbo z električno energijo z obale, ki je načrtovana ali nameščena v posameznih pristaniščih, ter o pričakovanem povpraševanju plovil med postankom v teh pristaniščih.

Sprememba 92

Sprememba 92

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 4

Člen 6 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Družbe pridobijo, zapišejo, zberejo, analizirajo in dokumentirajo podatke, pridobljene pri spremljanju, vključno s predpostavkami, sklicevanji, emisijskimi faktorji in podatki o dejavnosti,
  pregledno in natančno
  , tako da lahko preveritelj določi intenzivnost toplogrednih plinov porabljene energije na krovu. | 4.   Družbe
  pregledno in natančno
  pridobijo, zapišejo, zberejo, analizirajo in dokumentirajo podatke, pridobljene pri spremljanju, vključno s predpostavkami, sklicevanji, emisijskimi faktorji in podatki o dejavnosti,
  ter druge informacije, potrebne za skladnost s to uredbo
  , tako da lahko preveritelj določi intenzivnost toplogrednih plinov porabljene energije na krovu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Družbe pridobijo, zapišejo, zberejo, analizirajo in dokumentirajo podatke, pridobljene pri spremljanju, vključno s predpostavkami, sklicevanji, emisijskimi faktorji in podatki o dejavnosti,
  pregledno in natančno
  , tako da lahko preveritelj določi intenzivnost toplogrednih plinov porabljene energije na krovu.

4.   Družbe
  pregledno in natančno
  pridobijo, zapišejo, zberejo, analizirajo in dokumentirajo podatke, pridobljene pri spremljanju, vključno s predpostavkami, sklicevanji, emisijskimi faktorji in podatki o dejavnosti,
  ter druge informacije, potrebne za skladnost s to uredbo
  , tako da lahko preveritelj določi intenzivnost toplogrednih plinov porabljene energije na krovu.

Sprememba 93

Sprememba 93

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 3 – točka e

Člen 7 – odstavek 3 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | opis enega ali več predvidenih virov energije za uporabo na krovu med plovbo in med privezom, da se izpolnijo zahteve iz členov 4 in 5 |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

opis enega ali več predvidenih virov energije za uporabo na krovu med plovbo in med privezom, da se izpolnijo zahteve iz členov 4 in 5

| (e) | opis enega ali več predvidenih virov energije za uporabo na krovu med plovbo in med privezom, da se izpolnijo zahteve iz členov 4 in 5
  , pa tudi iz prilog I oziroma III; |
| --- | --- |

(e)

opis enega ali več predvidenih virov energije za uporabo na krovu med plovbo in med privezom, da se izpolnijo zahteve iz členov 4 in 5
  , pa tudi iz prilog I oziroma III;

, pa tudi iz prilog I oziroma III;

Sprememba 94

Sprememba 94

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 3 – točka k

Člen 7 – odstavek 3 – točka k

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (k) | opis metode, ki jo je treba uporabiti za določitev nadomestnih podatkov za zapolnitev vrzeli v podatkih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(k)

opis metode, ki jo je treba uporabiti za določitev nadomestnih podatkov za zapolnitev vrzeli v podatkih;

| (k) | opis metode, ki jo je treba uporabiti za določitev nadomestnih podatkov za zapolnitev vrzeli v podatkih
  oziroma za odkrivanje in odpravljanje napak v podatkih
  ; |
| --- | --- |

(k)

opis metode, ki jo je treba uporabiti za določitev nadomestnih podatkov za zapolnitev vrzeli v podatkih
  oziroma za odkrivanje in odpravljanje napak v podatkih
  ;

oziroma za odkrivanje in odpravljanje napak v podatkih

Sprememba 95

Sprememba 95

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 3 a (novo)

Člen 7 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Če je treba dodatno energijo, ki je potrebna zaradi kategorije ladje za plovbo v ledu, izključiti iz izračuna energije, porabljene na krovu, načrt spremljanja vključuje tudi: |
| | (a) | informacije o kategoriji ladje za plovbo v ledu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Če je treba dodatno energijo, ki je potrebna zaradi kategorije ladje za plovbo v ledu, izključiti iz izračuna energije, porabljene na krovu, načrt spremljanja vključuje tudi:

(a)

(a)

informacije o kategoriji ladje za plovbo v ledu;

informacije o kategoriji ladje za plovbo v ledu;

| (b) | opis postopka za spremljanje prepotovane razdalje za celotno potovanje in |
| --- | --- |

(b)

(b)

opis postopka za spremljanje prepotovane razdalje za celotno potovanje in

opis postopka za spremljanje prepotovane razdalje za celotno potovanje in

| (c) | pri plovbi v ledu, datum in čas plovbe v ledu, porabo goriva in energijo, pridobljeno iz nadomestnih virov energije ali z brezemisijsko tehnologijo, kot je določena v Prilogi III, med plovbo v ledu. |
| --- | --- |

(c)

(c)

pri plovbi v ledu, datum in čas plovbe v ledu, porabo goriva in energijo, pridobljeno iz nadomestnih virov energije ali z brezemisijsko tehnologijo, kot je določena v Prilogi III, med plovbo v ledu.

pri plovbi v ledu, datum in čas plovbe v ledu, porabo goriva in energijo, pridobljeno iz nadomestnih virov energije ali z brezemisijsko tehnologijo, kot je določena v Prilogi III, med plovbo v ledu.

Sprememba 96

Sprememba 96

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1

Člen 8 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Družbe redno in vsaj enkrat letno preverjajo, ali se v načrtu spremljanja ladje upoštevata narava in delovanje ladje ter ali je podatke, ki jih vsebuje, mogoče izboljšati. | 1.   Družbe redno in vsaj enkrat letno preverjajo, ali se v načrtu spremljanja ladje upoštevata narava in delovanje ladje ter ali je podatke, ki jih vsebuje, mogoče izboljšati
  , popraviti ali posodobiti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Družbe redno in vsaj enkrat letno preverjajo, ali se v načrtu spremljanja ladje upoštevata narava in delovanje ladje ter ali je podatke, ki jih vsebuje, mogoče izboljšati.

1.   Družbe redno in vsaj enkrat letno preverjajo, ali se v načrtu spremljanja ladje upoštevata narava in delovanje ladje ter ali je podatke, ki jih vsebuje, mogoče izboljšati
  , popraviti ali posodobiti
  .

Sprememba 97

Sprememba 97

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2 – uvodni del

Člen 8 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Družbe spremenijo načrt spremljanja v vseh naslednjih primerih: | 2.   Družbe
  brez nepotrebnega odlašanja
  spremenijo načrt spremljanja v vseh naslednjih primerih: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Družbe spremenijo načrt spremljanja v vseh naslednjih primerih:

2.   Družbe
  brez nepotrebnega odlašanja
  spremenijo načrt spremljanja v vseh naslednjih primerih:

Sprememba 98

Sprememba 98

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2 – točka e a (novo)

Člen 8 – odstavek 2 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | kadar se ugotovi, da so metode za preprečevanje vrzeli v podatkih in ugotavljanje napak v podatkih neustrezne za zagotavljanje zanesljivosti in preglednosti podatkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ea)

(ea)

kadar se ugotovi, da so metode za preprečevanje vrzeli v podatkih in ugotavljanje napak v podatkih neustrezne za zagotavljanje zanesljivosti in preglednosti podatkov.

kadar se ugotovi, da so metode za preprečevanje vrzeli v podatkih in ugotavljanje napak v podatkih neustrezne za zagotavljanje zanesljivosti in preglednosti podatkov.

Sprememba 99

Sprememba 99

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2

Člen 9 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Družbe zagotovijo točne in zanesljive podatke o intenzivnosti emisij toplogrednih plinov in trajnostnih značilnostih biogoriv, bioplina, obnovljivih goriv nebiološkega izvora in recikliranega ogljičnega goriva, ki so preverjene s sistemom, ki ga Komisija priznava v skladu s členom 30(5) in (6) Direktive (EU) 2018/2001. | 2.   Družbe zagotovijo točne
  , popolne
  in zanesljive podatke o intenzivnosti emisij toplogrednih plinov in trajnostnih značilnostih biogoriv, bioplina, obnovljivih goriv nebiološkega izvora in recikliranega ogljičnega goriva, ki so preverjene s sistemom, ki ga Komisija priznava v skladu s členom 30(5) in (6) Direktive (EU) 2018/2001. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Družbe zagotovijo točne in zanesljive podatke o intenzivnosti emisij toplogrednih plinov in trajnostnih značilnostih biogoriv, bioplina, obnovljivih goriv nebiološkega izvora in recikliranega ogljičnega goriva, ki so preverjene s sistemom, ki ga Komisija priznava v skladu s členom 30(5) in (6) Direktive (EU) 2018/2001.

2.   Družbe zagotovijo točne
  , popolne
  in zanesljive podatke o intenzivnosti emisij toplogrednih plinov in trajnostnih značilnostih biogoriv, bioplina, obnovljivih goriv nebiološkega izvora in recikliranega ogljičnega goriva, ki so preverjene s sistemom, ki ga Komisija priznava v skladu s členom 30(5) in (6) Direktive (EU) 2018/2001.

Sprememba 100

Sprememba 100

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3

Člen 9 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Družbe imajo pravico do odstopanja od uveljavljenih privzetih vrednosti za emisijske faktorje od rezervoarja do brazde, če so dejanske vrednosti potrjene z 
  laboratorijskim preskušanjem ali neposrednimi meritvami emisij
  . Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26, da se ta uredba dopolni z določitvijo pravil o izvajanju
  laboratorijskega preskušanja in
  neposrednih meritev emisij. | 3.   Družbe imajo pravico do odstopanja od uveljavljenih privzetih vrednosti za emisijske faktorje od rezervoarja do brazde, če so dejanske vrednosti potrjene z 
  neposrednimi meritvami emisij v skladu z obstoječimi shemami certificiranja in preverjanja iz Direktive (EU) 2018/2001 in Direktive (EU) XX/XXXX (direktiva o plinu)
  . Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26, da se ta uredba dopolni z določitvijo pravil o izvajanju neposrednih meritev emisij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Družbe imajo pravico do odstopanja od uveljavljenih privzetih vrednosti za emisijske faktorje od rezervoarja do brazde, če so dejanske vrednosti potrjene z 
  laboratorijskim preskušanjem ali neposrednimi meritvami emisij
  . Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26, da se ta uredba dopolni z določitvijo pravil o izvajanju
  laboratorijskega preskušanja in
  neposrednih meritev emisij.

3.   Družbe imajo pravico do odstopanja od uveljavljenih privzetih vrednosti za emisijske faktorje od rezervoarja do brazde, če so dejanske vrednosti potrjene z 
  neposrednimi meritvami emisij v skladu z obstoječimi shemami certificiranja in preverjanja iz Direktive (EU) 2018/2001 in Direktive (EU) XX/XXXX (direktiva o plinu)
  . Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26, da se ta uredba dopolni z določitvijo pravil o izvajanju neposrednih meritev emisij.

Sprememba 101

Sprememba 101

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 a (novo)

Člen 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 9a




  Certificiranje drugih goriv





  1.
     
  Družbe imajo pravico do odstopanja od uveljavljenih privzetih vrednosti za emisijske faktorje od vrtine do rezervoarja za vsa druga goriva, če so dejanske vrednosti določene s certificiranjem ali neposrednimi meritvami emisij.






  2.
     
  Družbe imajo pravico do odstopanja od uveljavljenih privzetih vrednosti za emisijske faktorje od rezervoarja do brazde za vsa druga goriva, če so dejanske vrednosti certificirane z neposrednimi meritvami emisij.






  3.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26 za dopolnitev te uredbe z določitvijo pravil za certificiranje dejanskih emisij od vrtine do rezervoarja in pravil za izvajanje neposrednih meritev emisij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 9a

Certificiranje drugih goriv

1.
     
  Družbe imajo pravico do odstopanja od uveljavljenih privzetih vrednosti za emisijske faktorje od vrtine do rezervoarja za vsa druga goriva, če so dejanske vrednosti določene s certificiranjem ali neposrednimi meritvami emisij.

2.
     
  Družbe imajo pravico do odstopanja od uveljavljenih privzetih vrednosti za emisijske faktorje od rezervoarja do brazde za vsa druga goriva, če so dejanske vrednosti certificirane z neposrednimi meritvami emisij.

3.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26 za dopolnitev te uredbe z določitvijo pravil za certificiranje dejanskih emisij od vrtine do rezervoarja in pravil za izvajanje neposrednih meritev emisij.

Sprememba 102

Sprememba 102

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1

Člen 10 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Preveritelj oceni skladnost načrta spremljanja z zahtevami iz členov 6 do 9. Kadar se z oceno preveritelja ugotovijo neskladnosti s temi zahtevami, zadevna družba pred začetkom poročevalnega obdobja ustrezno spremeni svoj načrt spremljanja in spremenjeni načrt predloži preveritelju v dokončno oceno. Zadevna družba se s preveriteljem dogovori o časovnem okviru, potrebnem za uvedbo teh sprememb. Ta časovni okvir v nobenem primeru ne sme trajati dlje kot do začetka poročevalnega obdobja. | 1.   Preveritelj oceni skladnost načrta spremljanja z zahtevami iz členov 6 do 9. Kadar se z oceno preveritelja ugotovijo neskladnosti s temi zahtevami, zadevna družba pred začetkom poročevalnega obdobja
  brez nepotrebnega odlašanja
  ustrezno spremeni svoj načrt spremljanja in spremenjeni načrt predloži preveritelju v dokončno oceno. Zadevna družba se s preveriteljem dogovori o časovnem okviru, potrebnem za uvedbo teh sprememb. Ta časovni okvir v nobenem primeru ne sme trajati dlje kot do začetka poročevalnega obdobja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Preveritelj oceni skladnost načrta spremljanja z zahtevami iz členov 6 do 9. Kadar se z oceno preveritelja ugotovijo neskladnosti s temi zahtevami, zadevna družba pred začetkom poročevalnega obdobja ustrezno spremeni svoj načrt spremljanja in spremenjeni načrt predloži preveritelju v dokončno oceno. Zadevna družba se s preveriteljem dogovori o časovnem okviru, potrebnem za uvedbo teh sprememb. Ta časovni okvir v nobenem primeru ne sme trajati dlje kot do začetka poročevalnega obdobja.

1.   Preveritelj oceni skladnost načrta spremljanja z zahtevami iz členov 6 do 9. Kadar se z oceno preveritelja ugotovijo neskladnosti s temi zahtevami, zadevna družba pred začetkom poročevalnega obdobja
  brez nepotrebnega odlašanja
  ustrezno spremeni svoj načrt spremljanja in spremenjeni načrt predloži preveritelju v dokončno oceno. Zadevna družba se s preveriteljem dogovori o časovnem okviru, potrebnem za uvedbo teh sprememb. Ta časovni okvir v nobenem primeru ne sme trajati dlje kot do začetka poročevalnega obdobja.

Sprememba 103

Sprememba 103

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 3

Člen 10 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Kadar se z oceno v okviru preverjanja ugotovijo napačne navedbe ali neskladnosti z zahtevami iz te uredbe, preveritelj o tem pravočasno obvesti zadevno družbo. Ta družba nato popravi napačne izjave ali neskladnosti, da se omogoči pravočasen zaključek postopka preverjanja. | 3.   Kadar se z oceno v okviru preverjanja ugotovijo napačne navedbe ali neskladnosti z zahtevami iz te uredbe, preveritelj o tem pravočasno obvesti zadevno družbo. Ta družba nato
  brez nepotrebnega odlašanja
  popravi napačne izjave ali neskladnosti, da se omogoči pravočasen zaključek postopka preverjanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Kadar se z oceno v okviru preverjanja ugotovijo napačne navedbe ali neskladnosti z zahtevami iz te uredbe, preveritelj o tem pravočasno obvesti zadevno družbo. Ta družba nato popravi napačne izjave ali neskladnosti, da se omogoči pravočasen zaključek postopka preverjanja.

3.   Kadar se z oceno v okviru preverjanja ugotovijo napačne navedbe ali neskladnosti z zahtevami iz te uredbe, preveritelj o tem pravočasno obvesti zadevno družbo. Ta družba nato
  brez nepotrebnega odlašanja
  popravi napačne izjave ali neskladnosti, da se omogoči pravočasen zaključek postopka preverjanja.

Sprememba 104

Sprememba 104

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 2 – točka d

Člen 11 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | uporabe oskrbe z električno energijo z obale ali prisotnosti izjem, certificiranih v skladu s členom 5(5). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

uporabe oskrbe z električno energijo z obale ali prisotnosti izjem, certificiranih v skladu s členom 5(5).

| (d) | uporabe oskrbe z električno energijo z obale ali prisotnosti izjem
  iz člena 5(3)
  , certificiranih v skladu s členom 5(5). |
| --- | --- |

(d)

uporabe oskrbe z električno energijo z obale ali prisotnosti izjem
  iz člena 5(3)
  , certificiranih v skladu s členom 5(5).

iz člena 5(3)

Sprememba 105

Sprememba 105

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 3 – točka d

Člen 11 – odstavek 3 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | zadevne evidence ladje so celovite in skladne. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

zadevne evidence ladje so celovite in skladne.

| (d) | zadevne evidence ladje so celovite
  , pregledne
  in skladne. |
| --- | --- |

(d)

zadevne evidence ladje so celovite
  , pregledne
  in skladne.

, pregledne

Sprememba 106

Sprememba 106

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1

Člen 12 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Preveritelj opredeli morebitna tveganja v zvezi s postopkom spremljanja in poročanja, tako da sporočeno količino, vrsto in emisijski faktor porabljene energije na krovu ladij primerja z ocenjenimi podatki na podlagi podatkov sledenja ladje in njenih značilnosti, kot je vgrajena moč motorja. Kadar se ugotovijo bistvena odstopanja, opravi dodatne analize. | 1.   Preveritelj opredeli morebitna tveganja v zvezi s postopkom spremljanja in poročanja, tako da sporočeno količino, vrsto in emisijski faktor porabljene energije na krovu ladij primerja z ocenjenimi podatki na podlagi podatkov sledenja ladje in njenih značilnosti, kot je vgrajena moč motorja. Kadar se ugotovijo bistvena odstopanja,
  ki bi ogrozila uresničevanje ciljev te uredbe, preveritelj
  opravi dodatne analize |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Preveritelj opredeli morebitna tveganja v zvezi s postopkom spremljanja in poročanja, tako da sporočeno količino, vrsto in emisijski faktor porabljene energije na krovu ladij primerja z ocenjenimi podatki na podlagi podatkov sledenja ladje in njenih značilnosti, kot je vgrajena moč motorja. Kadar se ugotovijo bistvena odstopanja, opravi dodatne analize.

1.   Preveritelj opredeli morebitna tveganja v zvezi s postopkom spremljanja in poročanja, tako da sporočeno količino, vrsto in emisijski faktor porabljene energije na krovu ladij primerja z ocenjenimi podatki na podlagi podatkov sledenja ladje in njenih značilnosti, kot je vgrajena moč motorja. Kadar se ugotovijo bistvena odstopanja,
  ki bi ogrozila uresničevanje ciljev te uredbe, preveritelj
  opravi dodatne analize

Sprememba 107

Sprememba 107

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1

Člen 13 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Preveritelje za dejavnosti s področja uporabe te uredbe akreditira nacionalni akreditacijski organ v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008. | 1.   Preveritelje za dejavnosti s področja uporabe te uredbe akreditira nacionalni akreditacijski organ v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008.
  Nacionalni akreditacijski organ Komisiji redno posreduje seznam akreditiranih preveriteljev in ustrezne kontaktne informacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Preveritelje za dejavnosti s področja uporabe te uredbe akreditira nacionalni akreditacijski organ v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008.

1.   Preveritelje za dejavnosti s področja uporabe te uredbe akreditira nacionalni akreditacijski organ v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008.
  Nacionalni akreditacijski organ Komisiji redno posreduje seznam akreditiranih preveriteljev in ustrezne kontaktne informacije.

Sprememba 108

Sprememba 108

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 a (novo)

Člen 13 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Nacionalni akreditacijski organi zagotovijo, da preveritelj: |
| | (a) | pozna ladijski prevoz; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Nacionalni akreditacijski organi zagotovijo, da preveritelj:

(a)

(a)

pozna ladijski prevoz;

pozna ladijski prevoz;

| (b) | ima vedno na voljo večje število tehničnega in podpornega osebja, ki je sorazmerno s številom plovil, ki jih preverja; |
| --- | --- |

(b)

(b)

ima vedno na voljo večje število tehničnega in podpornega osebja, ki je sorazmerno s številom plovil, ki jih preverja;

ima vedno na voljo večje število tehničnega in podpornega osebja, ki je sorazmerno s številom plovil, ki jih preverja;

| (c) | lahko za vsak kraj dela, kadar in kot je potrebno, dodeli sredstva in napoti osebje sorazmerno z nalogami, ki jih je treba opraviti v skladu z različnimi nalogami iz poglavja V te uredbe. |
| --- | --- |

(c)

(c)

lahko za vsak kraj dela, kadar in kot je potrebno, dodeli sredstva in napoti osebje sorazmerno z nalogami, ki jih je treba opraviti v skladu z različnimi nalogami iz poglavja V te uredbe.

lahko za vsak kraj dela, kadar in kot je potrebno, dodeli sredstva in napoti osebje sorazmerno z nalogami, ki jih je treba opraviti v skladu z različnimi nalogami iz poglavja V te uredbe.

Sprememba 109

Sprememba 109

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 b (novo)

Člen 13 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Prihodki preveritelja niso v veliki meri odvisni od ene same družbe, da se izključi morebitno nasprotje interesov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1b.
     
  Prihodki preveritelja niso v veliki meri odvisni od ene same družbe, da se izključi morebitno nasprotje interesov.

Sprememba 110

Sprememba 110

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 3

Člen 13 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26 za dopolnitev te uredbe z določitvijo dodatnih metod in meril za akreditacijo preveriteljev. Metode, določene v teh delegiranih aktih, temeljijo na načelih za preverjanje, določenih v členih 10 in 11, in ustreznih mednarodno sprejetih standardih. | 3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26 za dopolnitev te uredbe z določitvijo dodatnih metod in meril za akreditacijo preveriteljev
  ter drugih pravil za zagotovitev njihove neodvisnosti in nepristranskosti
  . Metode, določene v teh delegiranih aktih, temeljijo na načelih za preverjanje, določenih v členih 10 in 11, in ustreznih mednarodno sprejetih standardih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26 za dopolnitev te uredbe z določitvijo dodatnih metod in meril za akreditacijo preveriteljev. Metode, določene v teh delegiranih aktih, temeljijo na načelih za preverjanje, določenih v členih 10 in 11, in ustreznih mednarodno sprejetih standardih.

3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26 za dopolnitev te uredbe z določitvijo dodatnih metod in meril za akreditacijo preveriteljev
  ter drugih pravil za zagotovitev njihove neodvisnosti in nepristranskosti
  . Metode, določene v teh delegiranih aktih, temeljijo na načelih za preverjanje, določenih v členih 10 in 11, in ustreznih mednarodno sprejetih standardih.

Sprememba 111

Sprememba 111

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1 – točka c

Člen 14 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | količino vsake vrste goriva, porabljenega med privezom in na morju; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

količino vsake vrste goriva, porabljenega med privezom in na morju;

| (c) | količino vsake vrste goriva, porabljenega med privezom in na morju
  , vključno s količino električne energije, črpane med privezom za plovbo
  ; |
| --- | --- |

(c)

količino vsake vrste goriva, porabljenega med privezom in na morju
  , vključno s količino električne energije, črpane med privezom za plovbo
  ;

, vključno s količino električne energije, črpane med privezom za plovbo

Sprememba 112

Sprememba 112

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1 – točka d

Člen 14 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | emisijske faktorje od vrtine do brazde za vsako vrsto goriva, porabljenega med privezom in na morju, razčlenjene po emisijah od vrtine do rezervoarja, od rezervoarja do brazde in ubežnih emisijah, pri čemer so zajeti vsi zadevni toplogredni plini; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

emisijske faktorje od vrtine do brazde za vsako vrsto goriva, porabljenega med privezom in na morju, razčlenjene po emisijah od vrtine do rezervoarja, od rezervoarja do brazde in ubežnih emisijah, pri čemer so zajeti vsi zadevni toplogredni plini;

| (d) | emisijske faktorje od vrtine do brazde za vsako vrsto goriva,
  vključno z električno energijo, pridobljeno pri oskrbi z obale,
  porabljenega med privezom in na morju, razčlenjene po emisijah od vrtine do rezervoarja, od rezervoarja do brazde in ubežnih emisijah, pri čemer so zajeti vsi zadevni toplogredni plini; |
| --- | --- |

(d)

emisijske faktorje od vrtine do brazde za vsako vrsto goriva,
  vključno z električno energijo, pridobljeno pri oskrbi z obale,
  porabljenega med privezom in na morju, razčlenjene po emisijah od vrtine do rezervoarja, od rezervoarja do brazde in ubežnih emisijah, pri čemer so zajeti vsi zadevni toplogredni plini;

vključno z električno energijo, pridobljeno pri oskrbi z obale,

Sprememba 113

Sprememba 113

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1 – točka e

Člen 14 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | količino vsake vrste nadomestnega vira energije, porabljene med privezom in na morju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

količino vsake vrste nadomestnega vira energije, porabljene med privezom in na morju.

| (e) | količino vsake vrste nadomestnega vira energije, porabljene med privezom in na morju
  , vključno z gorivom, električno, vetrno in sončno energijo
  . |
| --- | --- |

(e)

količino vsake vrste nadomestnega vira energije, porabljene med privezom in na morju
  , vključno z gorivom, električno, vetrno in sončno energijo
  .

, vključno z gorivom, električno, vetrno in sončno energijo

Sprememba 114

Sprememba 114

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1 a (novo)

Člen 14 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Če je treba dodatno energijo, ki je potrebna zaradi kategorije ladje za plovbo v ledu, izključiti iz energije, porabljene na krovu, načrt spremljanja vključuje tudi: |
| | (a) | kategorijo ladje za plovbo v ledu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Če je treba dodatno energijo, ki je potrebna zaradi kategorije ladje za plovbo v ledu, izključiti iz energije, porabljene na krovu, načrt spremljanja vključuje tudi:

(a)

(a)

kategorijo ladje za plovbo v ledu;

kategorijo ladje za plovbo v ledu;

| (b) | datum in čas plovbe v ledu; |
| --- | --- |

(b)

(b)

datum in čas plovbe v ledu;

datum in čas plovbe v ledu;

| (c) | količino vsake vrste goriva, porabljenega med plovbo v ledu; |
| --- | --- |

(c)

(c)

količino vsake vrste goriva, porabljenega med plovbo v ledu;

količino vsake vrste goriva, porabljenega med plovbo v ledu;

| (d) | količino vsake vrste nadomestnega vira energije, porabljene med plovbo v ledu; |
| --- | --- |

(d)

(d)

količino vsake vrste nadomestnega vira energije, porabljene med plovbo v ledu;

količino vsake vrste nadomestnega vira energije, porabljene med plovbo v ledu;

| (e) | razdaljo, prepluto v ledu; |
| --- | --- |

(e)

(e)

razdaljo, prepluto v ledu;

razdaljo, prepluto v ledu;

| (f) | prepluto razdaljo na potovanju; |
| --- | --- |

(f)

(f)

prepluto razdaljo na potovanju;

prepluto razdaljo na potovanju;

| (g) | količino vsake vrste goriva, porabljeno na morju, in |
| --- | --- |

(g)

(g)

količino vsake vrste goriva, porabljeno na morju, in

količino vsake vrste goriva, porabljeno na morju, in

| (h) | količino vsake vrste nadomestnega vira energije, porabljene na morju. |
| --- | --- |

(h)

(h)

količino vsake vrste nadomestnega vira energije, porabljene na morju.

količino vsake vrste nadomestnega vira energije, porabljene na morju.

Sprememba 115

Sprememba 115

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 2

Člen 14 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Družbe
  letno
  evidentirajo informacije in podatke iz odstavka 1 na pregleden način,
  ki preveritelju omogoča preverjanje skladnosti
  s to uredbo. | 2.   Družbe evidentirajo informacije in podatke iz odstavka 1
  pravočasno in
  na pregleden način
  ter jih zbirajo na letni osnovi
  ,
  da lahko preveritelj preverja skladnost
  s to uredbo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Družbe
  letno
  evidentirajo informacije in podatke iz odstavka 1 na pregleden način,
  ki preveritelju omogoča preverjanje skladnosti
  s to uredbo.

2.   Družbe evidentirajo informacije in podatke iz odstavka 1
  pravočasno in
  na pregleden način
  ter jih zbirajo na letni osnovi
  ,
  da lahko preveritelj preverja skladnost
  s to uredbo.

Sprememba 116

Sprememba 116

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2 – točka c a (novo)

Člen 15 – odstavek 2 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | zbere informacije, predložene v skladu s členom 14(3), in jih predloži pristojnemu organu države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

zbere informacije, predložene v skladu s členom 14(3), in jih predloži pristojnemu organu države članice.

zbere informacije, predložene v skladu s členom 14(3), in jih predloži pristojnemu organu države članice.

Sprememba 117

Sprememba 117

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2 – točka d

Člen 15 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | izračuna višino glob iz člena 20(1) in (2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

(d)

izračuna višino glob iz člena 20(1) in (2).

izračuna višino glob iz člena 20(1) in (2).

črtano

črtano

Sprememba 118

Sprememba 118

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 3 a (novo)

Člen 15 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Pristojni organ države članice na podlagi informacij, ki jih zagotovi preveritelj, izračuna znesek globe iz člena 20(1) in (2) ter ga sporoči družbi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Pristojni organ države članice na podlagi informacij, ki jih zagotovi preveritelj, izračuna znesek globe iz člena 20(1) in (2) ter ga sporoči družbi.

Sprememba 119

Sprememba 119

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 4 a (novo)

Člen 15 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Upravni organ za ladjarske družbe je: |
| | (a) | za ladjarsko družbo, registrirano v državi članici, državo članico, v kateri je registrirana ladjarska družba; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Upravni organ za ladjarske družbe je:

(a)

(a)

za ladjarsko družbo, registrirano v državi članici, državo članico, v kateri je registrirana ladjarska družba;

za ladjarsko družbo, registrirano v državi članici, državo članico, v kateri je registrirana ladjarska družba;

| (b) | za ladjarsko družbo, ki ni registrirana v državi članici, država članica, v kateri je imela ta ladjarska družba v zadnjih dveh letih spremljanja po ocenah največ postankov v pristaniščih pri plovbah, ki spadajo na področje uporabe iz člena 2; |
| --- | --- |

(b)

(b)

za ladjarsko družbo, ki ni registrirana v državi članici, država članica, v kateri je imela ta ladjarska družba v zadnjih dveh letih spremljanja po ocenah največ postankov v pristaniščih pri plovbah, ki spadajo na področje uporabe iz člena 2;

za ladjarsko družbo, ki ni registrirana v državi članici, država članica, v kateri je imela ta ladjarska družba v zadnjih dveh letih spremljanja po ocenah največ postankov v pristaniščih pri plovbah, ki spadajo na področje uporabe iz člena 2;

| (c) | za ladjarsko družbo, ki ni registrirana v državi članici in v preteklih dveh letih spremljanja ni opravila plovbe, ki spada na področje uporabe iz člena 2, je upravni organ država članica, v kateri je ladjarska družba začela prvo plovbo, ki spada na področje uporabe iz člena 2. |
| --- | --- |

(c)

(c)

za ladjarsko družbo, ki ni registrirana v državi članici in v preteklih dveh letih spremljanja ni opravila plovbe, ki spada na področje uporabe iz člena 2, je upravni organ država članica, v kateri je ladjarska družba začela prvo plovbo, ki spada na področje uporabe iz člena 2.

za ladjarsko družbo, ki ni registrirana v državi članici in v preteklih dveh letih spremljanja ni opravila plovbe, ki spada na področje uporabe iz člena 2, je upravni organ država članica, v kateri je ladjarska družba začela prvo plovbo, ki spada na področje uporabe iz člena 2.

Sprememba 120

Sprememba 120

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1

Člen 16 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija pripravi elektronsko podatkovno zbirko skladnosti
  za spremljanje skladnosti s členoma 4 in 5
  , zagotovi delovanje te podatkovne zbirke in jo posodablja. Podatkovna zbirka skladnosti se uporablja za vodenje evidence o stanju skladnosti ladij
  ter uporabi
  mehanizmov prilagodljivosti iz členov 17 in 18. Dostopna je družbam, preveriteljem, pristojnim organom in Komisiji. | 1.   Komisija
  za spremljanje skladnosti s členoma 4 in 5
  pripravi elektronsko podatkovno zbirko skladnosti
  , vključeno v sistem THETIS-MRV, vzpostavljen na podlagi Uredbe (EU) 2015/757
  , zagotovi delovanje te podatkovne zbirke in jo posodablja. Podatkovna zbirka skladnosti se uporablja za vodenje evidence o stanju skladnosti ladij
  , uporabi izjem, določenih v členu 5(3), ter
  mehanizmov prilagodljivosti iz členov 17 in 18
  ter o globah iz člena 20
  . Dostopna je družbam, preveriteljem, pristojnim organom in Komisiji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija pripravi elektronsko podatkovno zbirko skladnosti
  za spremljanje skladnosti s členoma 4 in 5
  , zagotovi delovanje te podatkovne zbirke in jo posodablja. Podatkovna zbirka skladnosti se uporablja za vodenje evidence o stanju skladnosti ladij
  ter uporabi
  mehanizmov prilagodljivosti iz členov 17 in 18. Dostopna je družbam, preveriteljem, pristojnim organom in Komisiji.

1.   Komisija
  za spremljanje skladnosti s členoma 4 in 5
  pripravi elektronsko podatkovno zbirko skladnosti
  , vključeno v sistem THETIS-MRV, vzpostavljen na podlagi Uredbe (EU) 2015/757
  , zagotovi delovanje te podatkovne zbirke in jo posodablja. Podatkovna zbirka skladnosti se uporablja za vodenje evidence o stanju skladnosti ladij
  , uporabi izjem, določenih v členu 5(3), ter
  mehanizmov prilagodljivosti iz členov 17 in 18
  ter o globah iz člena 20
  . Dostopna je družbam, preveriteljem, pristojnim organom in Komisiji.

Sprememba 121

Sprememba 121

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1 a (novo)

Člen 16 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Podjetjem se dovoli shranjevanje presežka skladnosti ladij, za katere ta uredba ne velja in ki jih v celoti poganja energija iz obnovljivih virov, kot sta vetrna in sončna energija, pod pogojem, da se te ladje ne uporabljajo izključno za prostočasne dejavnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Podjetjem se dovoli shranjevanje presežka skladnosti ladij, za katere ta uredba ne velja in ki jih v celoti poganja energija iz obnovljivih virov, kot sta vetrna in sončna energija, pod pogojem, da se te ladje ne uporabljajo izključno za prostočasne dejavnosti.

Sprememba 122

Sprememba 122

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 3

Člen 16 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Družba vsako leto do 30. aprila v podatkovno zbirko skladnosti za vsako od svojih ladij evidentira informacije iz člena 15(2), kot jih je potrdil preveritelj, skupaj z informacijami, ki omogočajo identifikacijo ladje, družbe in identitete preveritelja, ki je opravil oceno. | 3.   Družba vsako leto do 30. aprila v podatkovno zbirko skladnosti za vsako od svojih ladij evidentira informacije iz člena 15(2), kot jih je potrdil
  in izračunal
  preveritelj
  , uporabo mehanizmov prilagodljivosti iz členov 17 in 18 ter morebitne letne izjeme iz člena 5(3)
  , skupaj z informacijami, ki omogočajo identifikacijo ladje, družbe in identitete preveritelja, ki je opravil oceno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Družba vsako leto do 30. aprila v podatkovno zbirko skladnosti za vsako od svojih ladij evidentira informacije iz člena 15(2), kot jih je potrdil preveritelj, skupaj z informacijami, ki omogočajo identifikacijo ladje, družbe in identitete preveritelja, ki je opravil oceno.

3.   Družba vsako leto do 30. aprila v podatkovno zbirko skladnosti za vsako od svojih ladij evidentira informacije iz člena 15(2), kot jih je potrdil
  in izračunal
  preveritelj
  , uporabo mehanizmov prilagodljivosti iz členov 17 in 18 ter morebitne letne izjeme iz člena 5(3)
  , skupaj z informacijami, ki omogočajo identifikacijo ladje, družbe in identitete preveritelja, ki je opravil oceno.

Sprememba 123

Sprememba 123

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 1

Člen 17 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Če ima ladja v poročevalnem obdobju presežek skladnosti, ga lahko družba v okviru stanja skladnosti iste ladje shrani za naslednje poročevalno obdobje. Družba shranitev presežka skladnosti za naslednje poročevalno obdobje evidentira v podatkovni zbirki skladnosti, pri čemer jo mora odobriti njen preveritelj. Družba po izdaji potrdila o skladnosti FuelEU ne more več shraniti presežka skladnosti. | 1.   Če ima ladja
  na podlagi informacij iz člena 15(2)
  v poročevalnem obdobju presežek skladnosti
  pri intenzivnosti toplogrednih plinov ali kvoti obnovljivih goriv nebiološkega izvora iz členov 4(2) oziroma 4a(3)
  , ga lahko družba v okviru stanja skladnosti iste ladje shrani za naslednje poročevalno obdobje. Družba shranitev presežka skladnosti za naslednje poročevalno obdobje evidentira v podatkovni zbirki skladnosti, pri čemer jo mora odobriti njen preveritelj. Družba po izdaji potrdila o skladnosti FuelEU ne more več shraniti presežka skladnosti.
  Neporabljeni presežek skladnosti za naslednje poročevalno obdobje velja tri leta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Če ima ladja v poročevalnem obdobju presežek skladnosti, ga lahko družba v okviru stanja skladnosti iste ladje shrani za naslednje poročevalno obdobje. Družba shranitev presežka skladnosti za naslednje poročevalno obdobje evidentira v podatkovni zbirki skladnosti, pri čemer jo mora odobriti njen preveritelj. Družba po izdaji potrdila o skladnosti FuelEU ne more več shraniti presežka skladnosti.

1.   Če ima ladja
  na podlagi informacij iz člena 15(2)
  v poročevalnem obdobju presežek skladnosti
  pri intenzivnosti toplogrednih plinov ali kvoti obnovljivih goriv nebiološkega izvora iz členov 4(2) oziroma 4a(3)
  , ga lahko družba v okviru stanja skladnosti iste ladje shrani za naslednje poročevalno obdobje. Družba shranitev presežka skladnosti za naslednje poročevalno obdobje evidentira v podatkovni zbirki skladnosti, pri čemer jo mora odobriti njen preveritelj. Družba po izdaji potrdila o skladnosti FuelEU ne more več shraniti presežka skladnosti.
  Neporabljeni presežek skladnosti za naslednje poročevalno obdobje velja tri leta.

Sprememba 124

Sprememba 124

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 1

Člen 18 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Stanja skladnosti
  dveh
  ali več
  ladij
  , ki jih preveri isti preveritelj, se lahko združijo za namene izpolnjevanja zahtev iz člena 4. Stanje skladnosti ladje ne more biti vključeno v več kot eno združevanje skladnosti v istem poročevalnem obdobju. | 1.   Stanja skladnosti
  za intenzivnost toplogrednih plinov in kvoto obnovljivih goriv nebiološkega izvora iz členov 4(2) oziroma 4a(3) za dve ladji
  ali več, ki jih preveri isti preveritelj, se lahko združijo za namene izpolnjevanja zahtev iz člena 4
  in 4a
  . Stanje skladnosti ladje ne more biti vključeno v več kot eno združevanje skladnosti v istem poročevalnem obdobju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Stanja skladnosti
  dveh
  ali več
  ladij
  , ki jih preveri isti preveritelj, se lahko združijo za namene izpolnjevanja zahtev iz člena 4. Stanje skladnosti ladje ne more biti vključeno v več kot eno združevanje skladnosti v istem poročevalnem obdobju.

1.   Stanja skladnosti
  za intenzivnost toplogrednih plinov in kvoto obnovljivih goriv nebiološkega izvora iz členov 4(2) oziroma 4a(3) za dve ladji
  ali več, ki jih preveri isti preveritelj, se lahko združijo za namene izpolnjevanja zahtev iz člena 4
  in 4a
  . Stanje skladnosti ladje ne more biti vključeno v več kot eno združevanje skladnosti v istem poročevalnem obdobju.

Sprememba 125

Sprememba 125

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 1

Člen 20 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Če ima ladja 1. maja v letu, ki sledi poročevalnemu obdobju, primanjkljaj skladnosti, družba plača globo.
  Preveritelj znesek globe izračuna
  na podlagi
  formule
  iz Priloge V. | 1.   Če ima ladja 1. maja v letu, ki sledi poročevalnemu obdobju, primanjkljaj skladnosti, družba plača
  popravno
  globo.
  Pristojni organ države članice
  na podlagi
  informacij, ki jih predloži preveritelj, po formulah
  iz Priloge V 
  izračuna znesek globe za omejitve intenzivnosti toplogrednih plinov in, po potrebi, za kvoto obnovljivih goriv nebiološkega izvora, kot je navedeno v členu 4(2) oziroma 4a(3)
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Če ima ladja 1. maja v letu, ki sledi poročevalnemu obdobju, primanjkljaj skladnosti, družba plača globo.
  Preveritelj znesek globe izračuna
  na podlagi
  formule
  iz Priloge V.

1.   Če ima ladja 1. maja v letu, ki sledi poročevalnemu obdobju, primanjkljaj skladnosti, družba plača
  popravno
  globo.
  Pristojni organ države članice
  na podlagi
  informacij, ki jih predloži preveritelj, po formulah
  iz Priloge V 
  izračuna znesek globe za omejitve intenzivnosti toplogrednih plinov in, po potrebi, za kvoto obnovljivih goriv nebiološkega izvora, kot je navedeno v členu 4(2) oziroma 4a(3)
  .

Sprememba 126

Sprememba 126

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 2

Člen 20 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Družba plača globo za vsak neskladen postanek v pristanišču. Preveritelj znesek globe izračuna tako, da znesek 250 EUR pomnoži z megavati moči, vgrajene na krovu, in številom polnih ur priveza. | 2.   Družba plača globo za vsak neskladen postanek v pristanišču.
  Pristojni organ države članice na podlagi informacij, ki jih predloži
  preveritelj, znesek globe izračuna tako, da znesek 250 EUR
  po cenah iz leta 2022
  pomnoži z megavati moči, vgrajene na krovu, in številom polnih ur priveza.
  Za namen tega izračuna se šteje, da je čas, potreben za priključitev na oskrbo z električno energijo z obale, dve uri in ta čas se samodejno odšteje od izračunanih polnih ur priveza, da se upošteva čas, potreben za priključitev na oskrbo z električno energijo z obale. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Družba plača globo za vsak neskladen postanek v pristanišču. Preveritelj znesek globe izračuna tako, da znesek 250 EUR pomnoži z megavati moči, vgrajene na krovu, in številom polnih ur priveza.

2.   Družba plača globo za vsak neskladen postanek v pristanišču.
  Pristojni organ države članice na podlagi informacij, ki jih predloži
  preveritelj, znesek globe izračuna tako, da znesek 250 EUR
  po cenah iz leta 2022
  pomnoži z megavati moči, vgrajene na krovu, in številom polnih ur priveza.
  Za namen tega izračuna se šteje, da je čas, potreben za priključitev na oskrbo z električno energijo z obale, dve uri in ta čas se samodejno odšteje od izračunanih polnih ur priveza, da se upošteva čas, potreben za priključitev na oskrbo z električno energijo z obale.

Sprememba 127

Sprememba 127

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 3 a (novo)

Člen 20 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Država upravljavka za družbo zagotovi, da ta družba za vse svoje ladje s primanjkljajem skladnosti 1. junija v letu poročanja in po morebitni potrditvi pristojnega organa do 30. junija leta poročanja plača znesek, ki je enak globi, ki izhaja iz uporabe formul, določenih v Prilogi V, del B. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Država upravljavka za družbo zagotovi, da ta družba za vse svoje ladje s primanjkljajem skladnosti 1. junija v letu poročanja in po morebitni potrditvi pristojnega organa do 30. junija leta poročanja plača znesek, ki je enak globi, ki izhaja iz uporabe formul, določenih v Prilogi V, del B.

Sprememba 128

Sprememba 128

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 3 b (novo)

Člen 20 – odstavek 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Kadar družba sklene pogodbo s komercialnim upravljavcem, v kateri je navedeno, da je ta upravljavec odgovoren za nakup goriva in upravljanje ladje, družba in ta komercialni upravljavec s pogodbenim dogovorom določita, da je slednji odgovoren za plačilo stroškov, ki izhajajo iz glob iz tega člena. Za namene tega odstavka odgovornost za upravljanje ladje pomeni določanje tovora, ki ga prevaža ladja, načrta in poteka poti in/ali hitrosti ladje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3b.
     
  Kadar družba sklene pogodbo s komercialnim upravljavcem, v kateri je navedeno, da je ta upravljavec odgovoren za nakup goriva in upravljanje ladje, družba in ta komercialni upravljavec s pogodbenim dogovorom določita, da je slednji odgovoren za plačilo stroškov, ki izhajajo iz glob iz tega člena. Za namene tega odstavka odgovornost za upravljanje ladje pomeni določanje tovora, ki ga prevaža ladja, načrta in poteka poti in/ali hitrosti ladje.

Sprememba 129

Sprememba 129

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 3 c (novo)

Člen 20 – odstavek 3 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Kadar ladjarska družba ali komercialni upravljavec sklene pogodbo z dobaviteljem goriva, s katero dobavitelj prevzame odgovornost za dobavo specifičnih goriv, so v to pogodbo vključene določbe o odgovornosti dobavitelja goriva, da družbi ali komercialnemu upravljavcu povrne plačilo glob iz tega člena, če goriva niso bila dobavljena v skladu z dogovorjenimi pogoji. Za namene tega odstavka so goriva, dobavljena na podlagi navedenih pogodb, skladna z določbami člena 9(1)(b). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3c.
     
  Kadar ladjarska družba ali komercialni upravljavec sklene pogodbo z dobaviteljem goriva, s katero dobavitelj prevzame odgovornost za dobavo specifičnih goriv, so v to pogodbo vključene določbe o odgovornosti dobavitelja goriva, da družbi ali komercialnemu upravljavcu povrne plačilo glob iz tega člena, če goriva niso bila dobavljena v skladu z dogovorjenimi pogoji. Za namene tega odstavka so goriva, dobavljena na podlagi navedenih pogodb, skladna z določbami člena 9(1)(b).

Sprememba 130

Sprememba 130

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 4

Člen 20 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26 za spremembo Priloge V, da se prilagodi formula iz odstavka 1 tega člena in spremeni znesek fiksne globe iz odstavka 2 tega člena
  ob upoštevanju gibanja
  cen energije. | 4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26 za spremembo Priloge V, da se prilagodi formula iz odstavka 1 tega člena in spremeni znesek fiksne globe iz odstavka 2 tega člena
  , takoj ko gibanje
  cen energije
  oslabi odvračilni učinek veljavnih glob. Ko gre za formulo iz odstavka 1 tega člena, mora biti izračunan globa višja od količine in stroškov obnovljivega in nizkoogljičnega goriva, ki bi ga ladje uporabile, če ne bi spoštovale zahtev iz te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26 za spremembo Priloge V, da se prilagodi formula iz odstavka 1 tega člena in spremeni znesek fiksne globe iz odstavka 2 tega člena
  ob upoštevanju gibanja
  cen energije.

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26 za spremembo Priloge V, da se prilagodi formula iz odstavka 1 tega člena in spremeni znesek fiksne globe iz odstavka 2 tega člena
  , takoj ko gibanje
  cen energije
  oslabi odvračilni učinek veljavnih glob. Ko gre za formulo iz odstavka 1 tega člena, mora biti izračunan globa višja od količine in stroškov obnovljivega in nizkoogljičnega goriva, ki bi ga ladje uporabile, če ne bi spoštovale zahtev iz te uredbe.

Sprememba 131

Sprememba 131

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 1

Člen 21 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Globe iz člena 20(1) in (2) se dodelijo za podporo skupnim projektom, katerih cilj je hitra uvedba obnovljivih in nizkoogljičnih goriv v pomorskem sektorju. Projekti, ki se financirajo s sredstvi, zbranimi z globami, spodbujajo proizvodnjo večjih količin obnovljivih in nizkoogljičnih goriv za pomorski sektor, olajšujejo izgradnjo ustreznih objektov za napajanje z gorivom ali električnih priključkov v pristaniščih ter podpirajo razvoj, preskušanje in uvajanje najinovativnejših evropskih tehnologij v floti, da bi se doseglo znatno zmanjšanje emisij. | 1.   Globe iz člena 20(1) in (2) se dodelijo za podporo skupnim projektom, katerih cilj je hitra uvedba obnovljivih in nizkoogljičnih goriv v pomorskem sektorju. Projekti, ki se financirajo s sredstvi, zbranimi z globami, spodbujajo proizvodnjo večjih količin obnovljivih in nizkoogljičnih goriv za pomorski sektor, olajšujejo izgradnjo ustreznih objektov za napajanje z gorivom ali električnih priključkov v pristaniščih
  ali po potrebi prilagoditev nadgradnje
  ter podpirajo razvoj, preskušanje in uvajanje najinovativnejših evropskih tehnologij v floti, da bi se doseglo znatno zmanjšanje emisij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Globe iz člena 20(1) in (2) se dodelijo za podporo skupnim projektom, katerih cilj je hitra uvedba obnovljivih in nizkoogljičnih goriv v pomorskem sektorju. Projekti, ki se financirajo s sredstvi, zbranimi z globami, spodbujajo proizvodnjo večjih količin obnovljivih in nizkoogljičnih goriv za pomorski sektor, olajšujejo izgradnjo ustreznih objektov za napajanje z gorivom ali električnih priključkov v pristaniščih ter podpirajo razvoj, preskušanje in uvajanje najinovativnejših evropskih tehnologij v floti, da bi se doseglo znatno zmanjšanje emisij.

1.   Globe iz člena 20(1) in (2) se dodelijo za podporo skupnim projektom, katerih cilj je hitra uvedba obnovljivih in nizkoogljičnih goriv v pomorskem sektorju. Projekti, ki se financirajo s sredstvi, zbranimi z globami, spodbujajo proizvodnjo večjih količin obnovljivih in nizkoogljičnih goriv za pomorski sektor, olajšujejo izgradnjo ustreznih objektov za napajanje z gorivom ali električnih priključkov v pristaniščih
  ali po potrebi prilagoditev nadgradnje
  ter podpirajo razvoj, preskušanje in uvajanje najinovativnejših evropskih tehnologij v floti, da bi se doseglo znatno zmanjšanje emisij.

Sprememba 132

Sprememba 132

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 2

Člen 21 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Prihodki, ustvarjeni z globami iz odstavka 1, se dodelijo skladu za
  inovacije
  iz člena 
  10a(8)
  Direktive 2003/87/ES. Ti prihodki so zunanji namenski prejemki v skladu s členom 21(5) finančne uredbe in se izvršujejo v skladu s pravili, ki se uporabljajo za sklad za
  inovacije
  . | 2.   Prihodki, ustvarjeni z globami iz odstavka 1, se dodelijo skladu za
  oceane
  iz člena 
  3gab
  Direktive 2003/87/ES
  . Ti prihodki se namenijo za pomorski sektor in prispevajo k njegovemu razogljičenju
  . Ti prihodki so zunanji namenski prejemki v skladu s členom 21(5) finančne uredbe in se izvršujejo v skladu s pravili, ki se uporabljajo za sklad za
  oceane
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Prihodki, ustvarjeni z globami iz odstavka 1, se dodelijo skladu za
  inovacije
  iz člena 
  10a(8)
  Direktive 2003/87/ES. Ti prihodki so zunanji namenski prejemki v skladu s členom 21(5) finančne uredbe in se izvršujejo v skladu s pravili, ki se uporabljajo za sklad za
  inovacije
  .

2.   Prihodki, ustvarjeni z globami iz odstavka 1, se dodelijo skladu za
  oceane
  iz člena 
  3gab
  Direktive 2003/87/ES
  . Ti prihodki se namenijo za pomorski sektor in prispevajo k njegovemu razogljičenju
  . Ti prihodki so zunanji namenski prejemki v skladu s členom 21(5) finančne uredbe in se izvršujejo v skladu s pravili, ki se uporabljajo za sklad za
  oceane
  .

Sprememba 133

Sprememba 133

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 1

Člen 24 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Družbe imajo pravico, da zaprosijo za presojo izračunov in ukrepov, ki jih preveritelj nanje naslovi v skladu s to uredbo, vključno z zavrnitvijo izdaje potrdila o skladnosti FuelEU v skladu s členom 19(1). | 1.   Družbe imajo pravico, da zaprosijo za presojo izračunov in ukrepov, ki jih
  pristojni organ države članice ali
  preveritelj nanje naslovi v skladu s to uredbo, vključno z zavrnitvijo izdaje potrdila o skladnosti FuelEU v skladu s členom 19(1). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Družbe imajo pravico, da zaprosijo za presojo izračunov in ukrepov, ki jih preveritelj nanje naslovi v skladu s to uredbo, vključno z zavrnitvijo izdaje potrdila o skladnosti FuelEU v skladu s členom 19(1).

1.   Družbe imajo pravico, da zaprosijo za presojo izračunov in ukrepov, ki jih
  pristojni organ države članice ali
  preveritelj nanje naslovi v skladu s to uredbo, vključno z zavrnitvijo izdaje potrdila o skladnosti FuelEU v skladu s členom 19(1).

Sprememba 134

Sprememba 134

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 2

Člen 26 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 4(6), 5(4), 9(3), 13(3), 20(4) in 21(3) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od [datum začetka veljavnosti te uredbe]. | 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 4(
  4), 4a(
  6), 5(4), 9
  (3), 9a
  (3), 13(3), 20(4) in 21(3) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od [datum začetka veljavnosti te uredbe]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 4(6), 5(4), 9(3), 13(3), 20(4) in 21(3) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od [datum začetka veljavnosti te uredbe].

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 4(
  4), 4a(
  6), 5(4), 9
  (3), 9a
  (3), 13(3), 20(4) in 21(3) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od [datum začetka veljavnosti te uredbe].

Sprememba 135

Sprememba 135

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 3

Člen 26 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Pooblastilo iz členov 
  4(7)
  , 5(4), 9(3), 13(3), 20(4) in 21(3) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. | 3.   Pooblastilo iz členov 
  4
  (
  4), 4a(6
  ), 5(4), 9(3),
  9a(3),
  13(3), 20(4) in 21(3) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Pooblastilo iz členov 
  4(7)
  , 5(4), 9(3), 13(3), 20(4) in 21(3) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

3.   Pooblastilo iz členov 
  4
  (
  4), 4a(6
  ), 5(4), 9(3),
  9a(3),
  13(3), 20(4) in 21(3) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

Sprememba 136

Sprememba 136

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 6

Člen 26 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členi 
  4(7)
  , 5(4), 9(3), 13(3), 20(4) in 21(3), začne veljati le, če mu Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje v dveh mesecih od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o navedenem aktu ali če pred iztekom navedenega roka Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo, da aktu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. | 6.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členi 
  4
  (
  4), 4a(6
  ), 5(4), 9(3)
  , 9a(3)
  , 13(3), 20(4) in 21(3), začne veljati le, če mu Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje v dveh mesecih od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o navedenem aktu ali če pred iztekom navedenega roka Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo, da aktu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členi 
  4(7)
  , 5(4), 9(3), 13(3), 20(4) in 21(3), začne veljati le, če mu Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje v dveh mesecih od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o navedenem aktu ali če pred iztekom navedenega roka Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo, da aktu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

6.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členi 
  4
  (
  4), 4a(6
  ), 5(4), 9(3)
  , 9a(3)
  , 13(3), 20(4) in 21(3), začne veljati le, če mu Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje v dveh mesecih od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o navedenem aktu ali če pred iztekom navedenega roka Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo, da aktu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Sprememba 137

Sprememba 137

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek - 1 (novo)

Člen 28 – odstavek - 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Komisija do 1. januarja 2024 pripravi poročilo o socialnem učinku te uredbe. To poročilo vključuje projekcijo učinka te uredbe na zaposlovanje in potrebe za usposabljanje do leta 2030 in leta 2050. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

-1.
     
  Komisija do 1. januarja 2024 pripravi poročilo o socialnem učinku te uredbe. To poročilo vključuje projekcijo učinka te uredbe na zaposlovanje in potrebe za usposabljanje do leta 2030 in leta 2050.

Sprememba 138

Sprememba 138

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 28 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija do 1. januarja 
  2030
  Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o rezultatih ocene delovanja te uredbe, razvoju tehnologij in trga za obnovljiva in nizkoogljična goriva v pomorskem prevozu ter njegovem vplivu na pomorski sektor v Uniji. Komisija preuči možne spremembe: | 1.   Komisija do 1. januarja 
  2027


  in nato vsakih pet let
  Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o rezultatih ocene delovanja te uredbe, razvoju tehnologij in trga za obnovljiva in nizkoogljična goriva v pomorskem prevozu ter njegovem vplivu na pomorski sektor v Uniji.
  To poročilo posebno pozornost nameni prispevku te uredbe k uresničevanju splošnih in sektorskih podnebnih ciljev Unije, opredeljenih v evropskih podnebnih pravilih, ciljev Unije za energijo iz obnovljivih virov in ciljev za energijsko učinkovitost. V tem poročilu oceni tudi učinek te uredbe na delovanje enotnega trga, konkurenčnost pomorskega sektorja, prevoznine ter obseg selitve virov CO2 in podjetij. Hkrati Komisija oceni tudi učinek te uredbe na zmanjšanje svetovnih emisij toplogrednih plinov v prometnem sektorju ter gibanje svetovnih in regionalnih trgovinskih tokov.
  Komisija preuči možne spremembe: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija do 1. januarja 
  2030
  Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o rezultatih ocene delovanja te uredbe, razvoju tehnologij in trga za obnovljiva in nizkoogljična goriva v pomorskem prevozu ter njegovem vplivu na pomorski sektor v Uniji. Komisija preuči možne spremembe:

1.   Komisija do 1. januarja 
  2027


  in nato vsakih pet let
  Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o rezultatih ocene delovanja te uredbe, razvoju tehnologij in trga za obnovljiva in nizkoogljična goriva v pomorskem prevozu ter njegovem vplivu na pomorski sektor v Uniji.
  To poročilo posebno pozornost nameni prispevku te uredbe k uresničevanju splošnih in sektorskih podnebnih ciljev Unije, opredeljenih v evropskih podnebnih pravilih, ciljev Unije za energijo iz obnovljivih virov in ciljev za energijsko učinkovitost. V tem poročilu oceni tudi učinek te uredbe na delovanje enotnega trga, konkurenčnost pomorskega sektorja, prevoznine ter obseg selitve virov CO2 in podjetij. Hkrati Komisija oceni tudi učinek te uredbe na zmanjšanje svetovnih emisij toplogrednih plinov v prometnem sektorju ter gibanje svetovnih in regionalnih trgovinskih tokov.
  Komisija preuči možne spremembe:

Sprememba 139

Sprememba 139

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 1 – točka a a (novo)

Člen 28 – odstavek 1 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | področja uporabe te uredbe v smislu:








  — | znižanja praga bruto tonaže iz člena 2(1) na 400 BT; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

področja uporabe te uredbe v smislu:

področja uporabe te uredbe v smislu:

—

znižanja praga bruto tonaže iz člena 2(1) na 400 BT;

znižanja praga bruto tonaže iz člena 2(1) na 400 BT;

| — | povečanja deleža energije, ki jo porabijo ladje pri plovbi v tretje države in iz njih, iz člena 2, točka (c); |
| --- | --- |

—

povečanja deleža energije, ki jo porabijo ladje pri plovbi v tretje države in iz njih, iz člena 2, točka (c);

povečanja deleža energije, ki jo porabijo ladje pri plovbi v tretje države in iz njih, iz člena 2, točka (c);

Sprememba 140

Sprememba 140

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 1 – točka a b (novo)

Člen 28 – odstavek 1 – točka a b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ab) | privzetih vrednosti iz Priloge II, ki temeljijo na najnatančnejših razpoložljivih znanstvenih spoznanjih in dokazih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ab)

(ab)

privzetih vrednosti iz Priloge II, ki temeljijo na najnatančnejših razpoložljivih znanstvenih spoznanjih in dokazih;

privzetih vrednosti iz Priloge II, ki temeljijo na najnatančnejših razpoložljivih znanstvenih spoznanjih in dokazih;

Sprememba 141

Sprememba 141

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 1 – točka a c (novo)

Člen 28 – odstavek 1 – točka a c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ac) | seznama onesnaževal, vključenih v to uredbo, zlasti možnosti, da se vključijo emisije črnega ogljika; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ac)

(ac)

seznama onesnaževal, vključenih v to uredbo, zlasti možnosti, da se vključijo emisije črnega ogljika;

seznama onesnaževal, vključenih v to uredbo, zlasti možnosti, da se vključijo emisije črnega ogljika;

Sprememba 142

Sprememba 142

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 1 – točka b

Člen 28 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | vrst ladij, za katere se uporablja člen 5(1); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

vrst ladij, za katere se uporablja člen 5(1);

| (b) | razširitve
  vrst ladij, za katere se uporablja člen 5(1); |
| --- | --- |

(b)

razširitve
  vrst ladij, za katere se uporablja člen 5(1);

razširitve

Sprememba 143

Sprememba 143

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 1 – točka c a (novo)

Člen 28 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | metodologije, določene v Prilogi I. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

metodologije, določene v Prilogi I.

metodologije, določene v Prilogi I.

Sprememba 144

Sprememba 144

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 1 a (novo)

Člen 28 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Za zagotovitev na ciljih temelječega in tehnološko nevtralnega pristopa bi bilo treba to uredbo pregledati in po potrebi spremeniti, ko bodo nove tehnologije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, kot so zajemanje ogljika na krovu, nova obnovljiva in nizkoogljična goriva ter nove pogonske metode, kot je vetrni pogon, tehnično in ekonomsko zrele. Komisija nenehno ocenjuje zrelost različnih tehnologij za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in prvi pregled tega področja do 1. januarja 2027 predstavi Evropskemu parlamentu in Svetu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Za zagotovitev na ciljih temelječega in tehnološko nevtralnega pristopa bi bilo treba to uredbo pregledati in po potrebi spremeniti, ko bodo nove tehnologije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, kot so zajemanje ogljika na krovu, nova obnovljiva in nizkoogljična goriva ter nove pogonske metode, kot je vetrni pogon, tehnično in ekonomsko zrele. Komisija nenehno ocenjuje zrelost različnih tehnologij za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in prvi pregled tega področja do 1. januarja 2027 predstavi Evropskemu parlamentu in Svetu.

Sprememba 145

Sprememba 145

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 1 b (novo)

Člen 28 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Komisija nenehno spremlja količino alternativnih goriv, ki so na voljo ladjarskim družbam v Uniji, in o ugotovitvah poroča Evropskemu parlamentu in Svet do 1. januarja 2027 in nato vsakih pet let do leta 2050. Če oskrba s temi gorivi na zadošča povpraševanju ladjarskih družb, ki morajo izpolnjevati obveznosti iz te uredbe, Komisija predlaga ukrepe, s katerimi zagotovi, da dobavitelji pomorskega goriva v Uniji ladijskim družbam, ki pristajajo v Uniji, dajo na voljo zadostne količine alternativnih goriv. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1b.
     
  Komisija nenehno spremlja količino alternativnih goriv, ki so na voljo ladjarskim družbam v Uniji, in o ugotovitvah poroča Evropskemu parlamentu in Svet do 1. januarja 2027 in nato vsakih pet let do leta 2050. Če oskrba s temi gorivi na zadošča povpraševanju ladjarskih družb, ki morajo izpolnjevati obveznosti iz te uredbe, Komisija predlaga ukrepe, s katerimi zagotovi, da dobavitelji pomorskega goriva v Uniji ladijskim družbam, ki pristajajo v Uniji, dajo na voljo zadostne količine alternativnih goriv.

Sprememba 146

Sprememba 146

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 1 c (novo)

Člen 28 – odstavek 1 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Če Mednarodna pomorska organizacija sprejme omejitev intenzivnosti svetovnih toplogrednih plinov na ravni, ki je enakovredna ravni iz te uredbe, Komisija predlaga spremembe te uredbe, da se zagotovi popolna skladnost z mednarodnim sporazumom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1c.
     
  Če Mednarodna pomorska organizacija sprejme omejitev intenzivnosti svetovnih toplogrednih plinov na ravni, ki je enakovredna ravni iz te uredbe, Komisija predlaga spremembe te uredbe, da se zagotovi popolna skladnost z mednarodnim sporazumom.

Sprememba 147

Sprememba 147

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 1 d (novo)

Člen 28 – odstavek 1 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1d.
     
  Komisija do 1. januarja 2027 in nato vsakih pet let do leta 2050 Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o rezultatih celovite ocene zbirnega makroekonomskega učinka zakonodajnega svežnja „Pripravljeni na 55“

   (1a)

  . To poročilo posebno pozornost nameni učinkom na konkurenčnost Unije, ustvarjanje delovnih mest, prevoznine, kupno moč gospodinjstev in obseg selitve virov CO2. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1d.
     
  Komisija do 1. januarja 2027 in nato vsakih pet let do leta 2050 Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o rezultatih celovite ocene zbirnega makroekonomskega učinka zakonodajnega svežnja „Pripravljeni na 55“

   (1a)

  . To poročilo posebno pozornost nameni učinkom na konkurenčnost Unije, ustvarjanje delovnih mest, prevoznine, kupno moč gospodinjstev in obseg selitve virov CO2.

Sprememba 148

Sprememba 148

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 1 e (novo)

Člen 28 – odstavek 1 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1e.
     
  Komisija preuči možnost spremembe te uredbe, da bi se poenostavili predpisi. Komisija in pristojni organi stalno prilagajajo upravne postopke najboljšim praksam in sprejmejo vse ukrepe za poenostavitev izvrševanja te uredbe, da bi bilo upravno breme za lastnike ladij, upravljavce, pristanišča in preveritelje čim manjše. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1e.
     
  Komisija preuči možnost spremembe te uredbe, da bi se poenostavili predpisi. Komisija in pristojni organi stalno prilagajajo upravne postopke najboljšim praksam in sprejmejo vse ukrepe za poenostavitev izvrševanja te uredbe, da bi bilo upravno breme za lastnike ladij, upravljavce, pristanišča in preveritelje čim manjše.

Sprememba 149

Sprememba 149

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 a (novo)

Člen 28 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 28a




  Kompenzacijsko regulativno znižanje




  Komisija v skladu s sporočilom o načelu „za enega sprejetega se eden odpravi“ do 1. januarja 2024 pripravi predloge za izravnavo regulativnih bremen, uvedenih s to uredbo, tako da spremeni ali razveljavi določbe v drugih zakonodajnih aktih Unije, ki v pomorskem sektorju povzročajo regulativna bremena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 28a

Kompenzacijsko regulativno znižanje

Komisija v skladu s sporočilom o načelu „za enega sprejetega se eden odpravi“ do 1. januarja 2024 pripravi predloge za izravnavo regulativnih bremen, uvedenih s to uredbo, tako da spremeni ali razveljavi določbe v drugih zakonodajnih aktih Unije, ki v pomorskem sektorju povzročajo regulativna bremena.

Sprememba 150

Sprememba 150

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – enačba 1

Priloga I – enačba 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

| indeks intenzivnosti TGP | V–R | R–B |
| --- | --- | --- |
| GHG Intensity




  C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.) | C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.) | C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.) |

indeks intenzivnosti TGP

indeks intenzivnosti TGP

V–R

R–B

GHG Intensity

GHG Intensity

Image 1C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.)

Image 2C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.)

Image 3C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.)

Sprememba

Sprememba

| indeks intenzivnosti TGP | V–R | R–B |
| --- | --- | --- |
| Intenzivnost TPG




  C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.) | C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.) | C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.) |

indeks intenzivnosti TGP

indeks intenzivnosti TGP

V–R

R–B

Intenzivnost TPG

Intenzivnost TPG

Image 4C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.)

Image 5C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.)

Image 6C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.)

Sprememba 151

Sprememba 151

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – preglednica 1 – vrstica 6 a (novo)

Priloga I – preglednica 1 – vrstica 6 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

| n Goriva | Število goriv, dobavljenih ladji v referenčnem obdobju |
| --- | --- |

n Goriva

n Goriva

Število goriv, dobavljenih ladji v referenčnem obdobju

Število goriv, dobavljenih ladji v referenčnem obdobju

Sprememba 152

Sprememba 152

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – preglednica 1 – vrstica 12 a (novo)

Priloga I – preglednica 1 – vrstica 12 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

| MULTi | Multiplikator, ki se uporablja za obnovljivo gorivo nebiološkega izvora |
| --- | --- |

MULTi

MULTi

Multiplikator, ki se uporablja za obnovljivo gorivo nebiološkega izvora

Multiplikator, ki se uporablja za obnovljivo gorivo nebiološkega izvora

Sprememba 153

Sprememba 153

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – preglednica 1 – vrstica 19 a (novo)

Priloga I – preglednica 1 – vrstica 19 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

| Mi, j A | Prilagojena masa specifičnega goriva i, oksidiranega pri porabniku j [gGorivo], zaradi plovbe v ledu v primeru ladij, ki spadajo v kategorijo IC, IB, IA ali IA Super ali enakovredno kategorijo za plovbo v ledu

   (1a)

  in zaradi tehničnih lastnosti ladij za plovbo v ledu kategorij IA ali IA Super ali enakovredne kategorije. Prilagojena masa Mi, j A se uporabi v enačbi (1) namesto mase Mi, j, kadar je to primerno. |
| --- | --- |

Mi, j A

Mi, j A

Prilagojena masa specifičnega goriva i, oksidiranega pri porabniku j [gGorivo], zaradi plovbe v ledu v primeru ladij, ki spadajo v kategorijo IC, IB, IA ali IA Super ali enakovredno kategorijo za plovbo v ledu

   (1a)

  in zaradi tehničnih lastnosti ladij za plovbo v ledu kategorij IA ali IA Super ali enakovredne kategorije. Prilagojena masa Mi, j A se uporabi v enačbi (1) namesto mase Mi, j, kadar je to primerno.

Prilagojena masa specifičnega goriva i, oksidiranega pri porabniku j [gGorivo], zaradi plovbe v ledu v primeru ladij, ki spadajo v kategorijo IC, IB, IA ali IA Super ali enakovredno kategorijo za plovbo v ledu

1a

in zaradi tehničnih lastnosti ladij za plovbo v ledu kategorij IA ali IA Super ali enakovredne kategorije. Prilagojena masa Mi, j A se uporabi v enačbi (1) namesto mase Mi, j, kadar je to primerno.

Sprememba 154

Sprememba 154

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – odstavek 4 – uvodni del

Priloga I – odstavek 4 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V primeru fosilnih goriv se uporabijo privzete vrednosti iz Priloge II. | V primeru fosilnih goriv se uporabijo privzete vrednosti iz Priloge II
  , razen če se lahko s certificiranjem ali neposrednimi meritvami emisij zagotovijo dejanske vrednosti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V primeru fosilnih goriv se uporabijo privzete vrednosti iz Priloge II.

V primeru fosilnih goriv se uporabijo privzete vrednosti iz Priloge II
  , razen če se lahko s certificiranjem ali neposrednimi meritvami emisij zagotovijo dejanske vrednosti
  .

, razen če se lahko s certificiranjem ali neposrednimi meritvami emisij zagotovijo dejanske vrednosti

Sprememba 155

Sprememba 155

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – odstavek 4 – pododstavek 1 – uvodni del

Priloga I – odstavek 4 – pododstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za namene te uredbe se izraz ΣEk x CO2eq electricity
  v števcu enačbe (1) nastavi na nič. | Za namene te uredbe se izraz ΣEk x CO2eq electricity
  v števcu enačbe (1) nastavi na nič. |
| | Izraz MULT v imenovalcu enačbe (1) se nastavi na vrednost multiplikatorja za obnovljiva goriva nebiološkega izvora iz člena 4a(2) v skladu s členom 9(1b). Za vsa druga goriva se multiplikator nastavi na ena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Za namene te uredbe se izraz ΣEk x CO2eq electricity
  v števcu enačbe (1) nastavi na nič.

Ek x CO2eq electricity

Za namene te uredbe se izraz ΣEk x CO2eq electricity
  v števcu enačbe (1) nastavi na nič.

Ek x CO2eq electricity

Izraz MULT v imenovalcu enačbe (1) se nastavi na vrednost multiplikatorja za obnovljiva goriva nebiološkega izvora iz člena 4a(2) v skladu s členom 9(1b). Za vsa druga goriva se multiplikator nastavi na ena.

Izraz MULT v imenovalcu enačbe (1) se nastavi na vrednost multiplikatorja za obnovljiva goriva nebiološkega izvora iz člena 4a(2) v skladu s členom 9(1b). Za vsa druga goriva se multiplikator nastavi na ena.

Sprememba 156

Sprememba 156

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – odstavek 5

Priloga I – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Masa
  goriva
  [Mi] se določi z uporabo količine, sporočene v skladu z okvirom poročanja iz Uredbe (EU) 2015/757 za plovbe, ki spadajo na področje uporabe te uredbe, na podlagi metodologije spremljanja, ki jo je izbrala družba. | Masa [Mi]
  goriva
  se določi z uporabo količine, sporočene v skladu z okvirom poročanja iz Uredbe (EU) 2015/757 za plovbe, ki spadajo na področje uporabe te uredbe, na podlagi metodologije spremljanja, ki jo je izbrala družba.
  Prilagojena masa goriva [MiA] se lahko uporabi namesto mase goriva [Mi] za ladje, ki spadajo v kategorijo za plovbo v ledu IC, IB, IA ali IA Super ali enakovredno kategorijo. Prilagojena masa [MiA] je opredeljena v Prilogi Va. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Masa
  goriva
  [Mi] se določi z uporabo količine, sporočene v skladu z okvirom poročanja iz Uredbe (EU) 2015/757 za plovbe, ki spadajo na področje uporabe te uredbe, na podlagi metodologije spremljanja, ki jo je izbrala družba.

goriva

i

Masa [Mi]
  goriva
  se določi z uporabo količine, sporočene v skladu z okvirom poročanja iz Uredbe (EU) 2015/757 za plovbe, ki spadajo na področje uporabe te uredbe, na podlagi metodologije spremljanja, ki jo je izbrala družba.
  Prilagojena masa goriva [MiA] se lahko uporabi namesto mase goriva [Mi] za ladje, ki spadajo v kategorijo za plovbo v ledu IC, IB, IA ali IA Super ali enakovredno kategorijo. Prilagojena masa [MiA] je opredeljena v Prilogi Va.

i

goriva

Prilagojena masa goriva [MiA

i

iA

Sprememba 157

Sprememba 157

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – odstavek 12

Priloga I – odstavek 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V skladu z načrtom skladnosti iz člena 6 in po presoji preveritelja se lahko uporabijo druge metode, kot
  sta
  neposredno merjenje ekvivalenta CO2eq

  in laboratorijsko preskušanje
  , če se s tem poveča splošna točnost izračuna. | V skladu z načrtom skladnosti iz člena 6 in po presoji preveritelja se lahko uporabijo druge metode, kot
  je
  neposredno merjenje ekvivalenta CO2eq, če se s tem poveča splošna točnost izračuna. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V skladu z načrtom skladnosti iz člena 6 in po presoji preveritelja se lahko uporabijo druge metode, kot
  sta
  neposredno merjenje ekvivalenta CO2eq

  in laboratorijsko preskušanje
  , če se s tem poveča splošna točnost izračuna.

sta

2eq

in laboratorijsko preskušanje

V skladu z načrtom skladnosti iz člena 6 in po presoji preveritelja se lahko uporabijo druge metode, kot
  je
  neposredno merjenje ekvivalenta CO2eq, če se s tem poveča splošna točnost izračuna.

je

2eq

Sprememba 158

Sprememba 158

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – tabela

Priloga I – tabela

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

| Razred goriva | V–R | R–B |
| --- | --- | --- |
| Fosilni viri | Uporabijo se privzete vrednosti, kot so določene v preglednici 1 te uredbe. | Pri gorivih, za katera je tak faktor določen, se uporabijo faktorji CO2 iz uredbe o SPP.
  Za vse druge emisijske faktorje se lahko uporabijo privzete vrednosti, kot so določene v preglednici 1 te uredbe, lahko pa se uporabijo tudi
  vrednosti, potrjene z 
  laboratorijskim preskušanjem ali
  neposrednimi meritvami emisij. |
| Trajnostna obnovljiva goriva
  (tekoča biogoriva, bioplini, e-goriva) | Vrednosti ekvivalenta CO2, kot so določene v direktivi RED II (brez zgorevanja), se lahko uporabijo za vsa goriva, katerih poti so vključene v direktivo RED II,
  lahko se uporabi tudi shema certificiranja, odobrena v skladu z direktivo RED II. | Za emisijske faktorje se lahko uporabijo privzete vrednosti, kot so določene v preglednici 1 te uredbe,
  vrednosti, potrjene z 
  laboratorijskim preskušanjem ali
  neposrednimi meritvami emisij. |
| Drugo (vključno z električno energijo) | Vrednosti ekvivalenta CO2, kot so določene v direktivi RED II (brez zgorevanja), se lahko uporabijo za vsa goriva, katerih poti so vključene v direktivo RED II,
  lahko se uporabi tudi shema certificiranja, odobrena v skladu z direktivo RED II. | Za emisijske faktorje se lahko uporabijo privzete vrednosti, kot so določene v preglednici 1 te uredbe,
  lahko pa se uporabijo tudi vrednosti, potrjene
  z laboratorijskim preskušanjem ali
  neposrednimi meritvami emisij. |

Razred goriva

V–R

R–B

Fosilni viri

Uporabijo se privzete vrednosti, kot so določene v preglednici 1 te uredbe.

Pri gorivih, za katera je tak faktor določen, se uporabijo faktorji CO2 iz uredbe o SPP.

2

Za vse druge emisijske faktorje se lahko uporabijo privzete vrednosti, kot so določene v preglednici 1 te uredbe, lahko pa se uporabijo tudi

vrednosti, potrjene z 
  laboratorijskim preskušanjem ali
  neposrednimi meritvami emisij.

laboratorijskim preskušanjem ali

Trajnostna obnovljiva goriva

(tekoča biogoriva, bioplini, e-goriva)

Vrednosti ekvivalenta CO2, kot so določene v direktivi RED II (brez zgorevanja), se lahko uporabijo za vsa goriva, katerih poti so vključene v direktivo RED II,

2

lahko se uporabi tudi shema certificiranja, odobrena v skladu z direktivo RED II.

Za emisijske faktorje se lahko uporabijo privzete vrednosti, kot so določene v preglednici 1 te uredbe,

vrednosti, potrjene z 
  laboratorijskim preskušanjem ali
  neposrednimi meritvami emisij.

laboratorijskim preskušanjem ali

Drugo (vključno z električno energijo)

Vrednosti ekvivalenta CO2, kot so določene v direktivi RED II (brez zgorevanja), se lahko uporabijo za vsa goriva, katerih poti so vključene v direktivo RED II,

2

lahko se uporabi tudi shema certificiranja, odobrena v skladu z direktivo RED II.

Za emisijske faktorje se lahko uporabijo privzete vrednosti, kot so določene v preglednici 1 te uredbe,

lahko pa se uporabijo tudi vrednosti, potrjene
  z laboratorijskim preskušanjem ali
  neposrednimi meritvami emisij.

z laboratorijskim preskušanjem ali

Sprememba

Sprememba

| Razred goriva | V–R | R–B |
| --- | --- | --- |
| Fosilni viri | Uporabijo se privzete vrednosti, kot so določene v preglednici 1 te uredbe
  , razen če se lahko s certificiranjem ali neposrednimi meritvami emisij določijo dejanske vrednosti
  . | Pri gorivih, za katera je tak faktor določen, se uporabijo faktorji CO2 iz uredbe o SPP.
  Za vse druge emisijske faktorje se lahko uporabijo privzete vrednosti, kot so določene v preglednici 1 te uredbe, lahko pa se uporabijo tudi
  vrednosti, potrjene z neposrednimi meritvami emisij. |
| Trajnostna obnovljiva goriva
  (tekoča biogoriva, bioplini, e-goriva) | Vrednosti ekvivalenta CO2, kot so določene v direktivi RED II (brez zgorevanja), se lahko uporabijo za vsa goriva, katerih poti so vključene v direktivo RED II,
  lahko se uporabi tudi shema certificiranja, odobrena v skladu z direktivo RED II,
  ali neposredne meritve emisij
  . | Za emisijske faktorje se lahko uporabijo privzete vrednosti, kot so določene v preglednici 1 te uredbe,
  lahko pa se uporabijo tudi vrednosti, potrjene z neposrednimi meritvami emisij. |
| Drugo (vključno z električno energijo) | Vrednosti ekvivalenta CO2, kot so določene v direktivi RED II (brez zgorevanja), se lahko uporabijo za vsa goriva, katerih poti so vključene v direktivo RED II,
  lahko se uporabi tudi shema certificiranja, odobrena v skladu z direktivo RED II,
  ali neposredne meritve emisij
  . | Za emisijske faktorje se lahko uporabijo privzete vrednosti, kot so določene v preglednici 1 te uredbe,
  lahko pa se uporabijo tudi vrednosti, potrjene z neposrednimi meritvami emisij. |

Razred goriva

V–R

R–B

Fosilni viri

Uporabijo se privzete vrednosti, kot so določene v preglednici 1 te uredbe
  , razen če se lahko s certificiranjem ali neposrednimi meritvami emisij določijo dejanske vrednosti
  .

, razen če se lahko s certificiranjem ali neposrednimi meritvami emisij določijo dejanske vrednosti

Pri gorivih, za katera je tak faktor določen, se uporabijo faktorji CO2 iz uredbe o SPP.

2

Za vse druge emisijske faktorje se lahko uporabijo privzete vrednosti, kot so določene v preglednici 1 te uredbe, lahko pa se uporabijo tudi

vrednosti, potrjene z neposrednimi meritvami emisij.

Trajnostna obnovljiva goriva

(tekoča biogoriva, bioplini, e-goriva)

Vrednosti ekvivalenta CO2, kot so določene v direktivi RED II (brez zgorevanja), se lahko uporabijo za vsa goriva, katerih poti so vključene v direktivo RED II,

2

lahko se uporabi tudi shema certificiranja, odobrena v skladu z direktivo RED II,
  ali neposredne meritve emisij
  .

ali neposredne meritve emisij

Za emisijske faktorje se lahko uporabijo privzete vrednosti, kot so določene v preglednici 1 te uredbe,

lahko pa se uporabijo tudi vrednosti, potrjene z neposrednimi meritvami emisij.

Drugo (vključno z električno energijo)

Vrednosti ekvivalenta CO2, kot so določene v direktivi RED II (brez zgorevanja), se lahko uporabijo za vsa goriva, katerih poti so vključene v direktivo RED II,

2

lahko se uporabi tudi shema certificiranja, odobrena v skladu z direktivo RED II,
  ali neposredne meritve emisij
  .

ali neposredne meritve emisij

Za emisijske faktorje se lahko uporabijo privzete vrednosti, kot so določene v preglednici 1 te uredbe,

lahko pa se uporabijo tudi vrednosti, potrjene z neposrednimi meritvami emisij.

Sprememba 159

Sprememba 159

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – odstavek 2

Priloga II – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Emisijski faktorji biogoriv, bioplina, obnovljivih goriv nebiološkega izvora in recikliranih ogljičnih goriv se določijo v skladu z metodologijami iz Priloge 5, del C, k Direktivi (EU) 2018/2001. | Emisijski faktorji biogoriv, bioplina, obnovljivih goriv nebiološkega izvora in recikliranih ogljičnih goriv se določijo v skladu z metodologijami iz Priloge 5, del C, k Direktivi (EU) 2018/2001. |
| | Emisijski faktorji za katero koli vrsto goriva se lahko določijo tudi na podlagi certificiranih dejanskih vrednosti ali vrednosti, določenih z neposrednimi meritvami emisij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Emisijski faktorji biogoriv, bioplina, obnovljivih goriv nebiološkega izvora in recikliranih ogljičnih goriv se določijo v skladu z metodologijami iz Priloge 5, del C, k Direktivi (EU) 2018/2001.

Emisijski faktorji biogoriv, bioplina, obnovljivih goriv nebiološkega izvora in recikliranih ogljičnih goriv se določijo v skladu z metodologijami iz Priloge 5, del C, k Direktivi (EU) 2018/2001.

Emisijski faktorji za katero koli vrsto goriva se lahko določijo tudi na podlagi certificiranih dejanskih vrednosti ali vrednosti, določenih z neposrednimi meritvami emisij.

Emisijski faktorji za katero koli vrsto goriva se lahko določijo tudi na podlagi certificiranih dejanskih vrednosti ali vrednosti, določenih z neposrednimi meritvami emisij.

Sprememba 160

Sprememba 160

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – preglednica

Priloga II – preglednica

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

| Utekočinjeni biometan
  glavni produkti/odpadki/mešanica surovin | 0,05 | sklic na Direktivo (EU) 2018/2001 | UZP Otto (kombinirano gorivo srednje hitrim zgorevanjem) | 2,755
  MEPC245 (66)
  Uredba (EU) 2015/757 | 0,00005 | 0,00018 | 3,1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| UZP Otto (kombinirano gorivo s počasnim zgorevanjem) | 1,7 |
| UZP Diesel (kombinirana goriva) | 0,2 |
| LBSI | n. r. |

Utekočinjeni biometan

glavni produkti/odpadki/mešanica surovin

0,05

sklic na Direktivo (EU) 2018/2001

UZP Otto (kombinirano gorivo srednje hitrim zgorevanjem)

2,755

MEPC245 (66)

Uredba (EU) 2015/757

0,00005

0,00005

0,00018

0,00018

3,1

UZP Otto (kombinirano gorivo s počasnim zgorevanjem)

1,7

UZP Diesel (kombinirana goriva)

0,2

LBSI

n. r.

Sprememba

Sprememba

| Utekočinjeni biometan
  glavni produkti/odpadki/mešanica surovin | 0,05 | sklic na Direktivo (EU) 2018/2001 | UZP Otto (kombinirano gorivo s srednje hitrim zgorevanjem) | 2,755
  MEPC245 (66)
  Uredba (EU) 2015/757 | 0 | 0,00011 | 3,1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| UZP Otto (kombinirano gorivo s počasnim zgorevanjem) | 1,7 |
| UZP Diesel (kombinirana goriva) | 0,2 |
| LBSI | n. r. |

Utekočinjeni biometan

glavni produkti/odpadki/mešanica surovin

0,05

sklic na Direktivo (EU) 2018/2001

UZP Otto (kombinirano gorivo s srednje hitrim zgorevanjem)

2,755

MEPC245 (66)

Uredba (EU) 2015/757

0

0

0,00011

0,00011

3,1

UZP Otto (kombinirano gorivo s počasnim zgorevanjem)

1,7

UZP Diesel (kombinirana goriva)

0,2

LBSI

n. r.

Sprememba 161

Sprememba 161

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – odstavek 8

Priloga II – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V stolpcu 4 so navedene emisijske vrednosti ekvivalenta CO2, izražene v [gCO2ekv./MJ]. Pri fosilnih gorivih se uporabljajo
  samo
  privzete vrednosti iz preglednice. Pri vseh drugih gorivih (razen izrecno navedenih) se vrednosti izračunajo z uporabo metodologije ali privzetih vrednosti iz Direktive (EU) 2018/2001, od katerih se odštejejo emisije iz zgorevanja goriv ob upoštevanju popolne oksidacije goriva (33). | V stolpcu 4 so navedene emisijske vrednosti ekvivalenta CO2, izražene v [gCO2ekv./MJ]. Pri fosilnih gorivih se uporabljajo privzete vrednosti iz preglednice
  , razen če se lahko s certificiranjem ali neposrednimi meritvami emisij zagotovijo dejanske vrednosti
  . Pri vseh drugih gorivih (razen izrecno navedenih) se vrednosti izračunajo z uporabo metodologije ali privzetih vrednosti iz Direktive (EU) 2018/2001, od katerih se odštejejo emisije iz zgorevanja goriv ob upoštevanju popolne oksidacije goriva (33). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V stolpcu 4 so navedene emisijske vrednosti ekvivalenta CO2, izražene v [gCO2ekv./MJ]. Pri fosilnih gorivih se uporabljajo
  samo
  privzete vrednosti iz preglednice. Pri vseh drugih gorivih (razen izrecno navedenih) se vrednosti izračunajo z uporabo metodologije ali privzetih vrednosti iz Direktive (EU) 2018/2001, od katerih se odštejejo emisije iz zgorevanja goriv ob upoštevanju popolne oksidacije goriva (33).

2

2ekv

samo

33

V stolpcu 4 so navedene emisijske vrednosti ekvivalenta CO2, izražene v [gCO2ekv./MJ]. Pri fosilnih gorivih se uporabljajo privzete vrednosti iz preglednice
  , razen če se lahko s certificiranjem ali neposrednimi meritvami emisij zagotovijo dejanske vrednosti
  . Pri vseh drugih gorivih (razen izrecno navedenih) se vrednosti izračunajo z uporabo metodologije ali privzetih vrednosti iz Direktive (EU) 2018/2001, od katerih se odštejejo emisije iz zgorevanja goriv ob upoštevanju popolne oksidacije goriva (33).

2

2ekv

, razen če se lahko s certificiranjem ali neposrednimi meritvami emisij zagotovijo dejanske vrednosti

33

Sprememba 162

Sprememba 162

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga III – preglednica – vrstica 4 a (novo)

Priloga III – preglednica – vrstica 4 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

| Kateri koli drug brezemisijski vir energije | Vsaka tehnologija, s katero se doseže zmanjšanje emisij, ki je enako ali večje, kot bi bilo doseženo z oskrbo z električno energijo z obale. |
| --- | --- |

Kateri koli drug brezemisijski vir energije

Kateri koli drug brezemisijski vir energije

Vsaka tehnologija, s katero se doseže zmanjšanje emisij, ki je enako ali večje, kot bi bilo doseženo z oskrbo z električno energijo z obale.

Vsaka tehnologija, s katero se doseže zmanjšanje emisij, ki je enako ali večje, kot bi bilo doseženo z oskrbo z električno energijo z obale.

Sprememba 163

Sprememba 163

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V

Priloga V

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

| PRILOGA V |
| --- |
| FORMULI ZA IZRAČUN STANJA SKLADNOSTI IN GLOBE iz člena 20(1) |
| Formula za izračun stanja skladnosti ladje |
| Za izračun stanja skladnosti ladje se uporabi naslednja formula: |
| Stanje skladnosti [gCO2ekv./MJ] = | C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.) |
| pri čemer je: |
| gCO
  2eq | grami ekvivalenta CO2 |
| TGPIEciljno | mejna vrednost intenzivnosti toplogrednih plinov porabljene energije na krovu ladje v skladu s členom 4(2) te uredbe |
| TGPIEdejansko | letno povprečje intenzivnosti toplogrednih plinov porabljene energije na krovu ladje, izračunano za zadevno poročevalno obdobje |
| Formula za izračun globe iz člena 20(1) |
| Višina globe iz člena 20(1) se izračuna, kot sledi: |
| Globa = | (Stanje skladnosti/ TGPIE dejansko) × faktor pretvorbe iz MJ v tone VLSFO (41,0  MJ/kg) × 2 400  EUR |

PRILOGA V

FORMULI ZA IZRAČUN STANJA SKLADNOSTI IN GLOBE iz člena 20(1)

Formula za izračun stanja skladnosti ladje

Za izračun stanja skladnosti ladje se uporabi naslednja formula:

Stanje skladnosti [gCO2ekv./MJ] =

2ekv

Image 7C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.)

pri čemer je:

gCO
  2eq

2eq

grami ekvivalenta CO2

2

TGPIEciljno

ciljno

mejna vrednost intenzivnosti toplogrednih plinov porabljene energije na krovu ladje v skladu s členom 4(2) te uredbe

TGPIEdejansko

dejansko

letno povprečje intenzivnosti toplogrednih plinov porabljene energije na krovu ladje, izračunano za zadevno poročevalno obdobje

Formula za izračun globe iz člena 20(1)

Višina globe iz člena 20(1) se izračuna, kot sledi:

Globa =

(Stanje skladnosti/ TGPIE dejansko) × faktor pretvorbe iz MJ v tone VLSFO (41,0  MJ/kg) × 2 400  EUR

dejansko

Sprememba

Sprememba

| PRILOGA V |
| --- |
| FORMULI ZA IZRAČUN STANJA SKLADNOSTI IN
  POPRAVNE
  GLOBE iz člena 20(1) |
| A. | Formula za izračun stanja skladnosti ladje |

PRILOGA V

FORMULI ZA IZRAČUN STANJA SKLADNOSTI IN
  POPRAVNE
  GLOBE iz člena 20(1)

POPRAVNE

A.

A.

Formula za izračun stanja skladnosti ladje

| a) | Stanje skladnosti za intenzivnost toplogrednih plinov ladje v zvezi s členom 4(2) |
| --- | --- |

a)

a)

Stanje skladnosti za intenzivnost toplogrednih plinov ladje v zvezi s členom 4(2)

Stanje skladnosti za intenzivnost toplogrednih plinov ladje v zvezi s členom 4(2)

Za izračun stanja skladnosti ladje se uporabi naslednja formula:

Stanje skladnosti [gCO2ekv./MJ] =

2ekv

Image 8C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.)

pri čemer je:

gCO
  2eq

2eq

grami ekvivalenta CO2

2

TGPIEciljno

ciljno

mejna vrednost intenzivnosti toplogrednih plinov porabljene energije na krovu ladje v skladu s členom 4(2) te uredbe

TGPIEdejansko

dejansko

letno povprečje intenzivnosti toplogrednih plinov porabljene energije na krovu ladje, izračunano za zadevno poročevalno obdobje

| b) | stanje skladnosti za kvoto obnovljivih goriv nebiološkega izvora (RFNBO) v zvezi s členom 4a(3) |
| --- | --- |

b)

b)

stanje skladnosti za kvoto obnovljivih goriv nebiološkega izvora (RFNBO) v zvezi s členom 4a(3)

stanje skladnosti za kvoto obnovljivih goriv nebiološkega izvora (RFNBO) v zvezi s členom 4a(3)

CB_RFNBO [% RFNBO] =

CB_RFNBO [% RFNBO] =

(% RFNBOkvota – % RFNBOdejansko)

(% RFNBOkvota

dejansko

pri čemer je:

pri čemer je:

CB_RFNBO

CB_RFNBO

stanje skladnosti za kvoto obnovljivih goriv nebiološkega izvora (RFNBOkvota) v zvezi s členom 4a(3)

stanje skladnosti za kvoto obnovljivih goriv nebiološkega izvora (RFNBOkvota

% RFNBOkvota

% RFNBOkvota

RFNBO kvota povprečna letna energija, porabljena na krovu ladje v skladu s členom 4a(3) te uredbe

RFNBO kvota

% RFNBOdejansko

% RFNBOdejansko

odstotek povprečne letne energije, porabljene na krovu, ki jo sporoči ladja in se dejansko doseže z gorivi iz obnovljivih virov nebiološkega izvora (RFNBO) v skladu s členom 9(1)(b).

odstotek povprečne letne energije, porabljene na krovu, ki jo sporoči ladja in se dejansko doseže z gorivi iz obnovljivih virov nebiološkega izvora (RFNBO) v skladu s členom 9(1)(b).

| B. | Formula za izračun globe iz člena 20(1) |
| --- | --- |

B.

B.

Formula za izračun globe iz člena 20(1)

| a) | Popravna globa za stanje skladnosti za intenzivnost toplogrednih plinov ladje v zvezi s členom 4(2) |
| --- | --- |

a)

a)

Popravna globa za stanje skladnosti za intenzivnost toplogrednih plinov ladje v zvezi s členom 4(2)

Popravna globa za stanje skladnosti za intenzivnost toplogrednih plinov ladje v zvezi s členom 4(2)

Višina globe iz člena 20(1) se izračuna, kot sledi:

Globa =

(Stanje skladnosti/ TGPIE dejansko) × faktor pretvorbe iz MJ v tone VLSFO (41,0  MJ/kg) × 2 400  EUR

dejansko

| b) | Popravna globa za kvoto obnovljivih goriv nebiološkega izvora (RFNBO) v zvezi s členom 4a(3) |
| --- | --- |

b)

b)

Popravna globa za kvoto obnovljivih goriv nebiološkega izvora (RFNBO) v zvezi s členom 4a(3)

Popravna globa za kvoto obnovljivih goriv nebiološkega izvora (RFNBO) v zvezi s členom 4a(3)

Višina popravne globe iz člena 20(1a) se izračuna na naslednji način:

Višina popravne globe iz člena 20(1a) se izračuna na naslednji način:

Popravna globa (RFNBO) =

Popravna globa (RFNBO) =

abs(CB_RFNBO) x Pd x 3

abs(CB_RFNBO) x Pd x 3

pri čemer je:

pri čemer je:

popravna globa

popravna globa

v EUR

v EUR

abs(CB_RFNBO)

abs(CB_RFNBO)

absolutna vrednost stanja skladnosti za goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora (RFNBO)

absolutna vrednost stanja skladnosti za goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora (RFNBO)

Pd

Pd

razlika v ceni med gorivi iz obnovljivih virov nebiološkega izvora (RFNBO)in fosilnim gorivom, združljivim z napravami ladje

razlika v ceni med gorivi iz obnovljivih virov nebiološkega izvora (RFNBO)in fosilnim gorivom, združljivim z napravami ladje

Sprememba 164

Sprememba 164

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V a (novo)

Priloga V a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

PRILOGA Va

PRILOGA Va

IZRAČUN PRILAGOJENE MASE GORIVA IN DODATNE ENERGIJE

IZRAČUN PRILAGOJENE MASE GORIVA IN DODATNE ENERGIJE

Prvič, v tej prilogi je opisano, kako izračunati prilagojeno maso goriva z uporabo dodatne energije zaradi tehničnih značilnosti ladij, ki spadajo v kategorijo za plovbo v ledu IA ali IA Super ali enakovredno kategorijo
   (1a)

  , in dodatne energije, ki jo uporabi ladja, ki spada v kategorijo za plovbo v ledu IC, IB, IA ali IA Super ali enakovredno kategorijo, zaradi plovbe v ledu. Drugič, v tej prilogi je opisan način izračuna dodatne energije.

Prvič, v tej prilogi je opisano, kako izračunati prilagojeno maso goriva z uporabo dodatne energije zaradi tehničnih značilnosti ladij, ki spadajo v kategorijo za plovbo v ledu IA ali IA Super ali enakovredno kategorijo

1a

, in dodatne energije, ki jo uporabi ladja, ki spada v kategorijo za plovbo v ledu IC, IB, IA ali IA Super ali enakovredno kategorijo, zaradi plovbe v ledu. Drugič, v tej prilogi je opisan način izračuna dodatne energije.

Prilagojena masa [Mj A]

Prilagojena masa [Mj A

Prilagojena masa goriva [Mi A] se izračuna na podlagi dodatne energije, porabljene za plovbo v ledu, in dodatne energije, porabljene zaradi tehničnih značilnosti ladje, ki spada v kategorijo za plovbo v ledu IA ali IA Super ali enakovredno kategorijo za plovbo v ledu. Družba lahko izbere, kateremu gorivu i se dodeli dodatna energija. Izbrano gorivo i mora biti eno od goriv, ki jih je ladja porabila v poročevalnem obdobju. Količina energije, ki ustreza porabljeni masi goriva i, je lahko manjša od količine dodatne energije.

Prilagojena masa goriva [Mi A

Prilagojena masa goriva i [Mi A] se izračuna na naslednji način:

Prilagojena masa goriva i [Mi A

| C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.) | , (Ax.1) |
| --- | --- |

Image 9C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.)

, (Ax.1)

, (Ax.1)

pri čemer je Mi total skupna masa goriva i, Miadditional due to ice class masa goriva zaradi dodatne energije, ki jo porabi ladja, ki spada v kategorijo za plovbo v ledu IA ali IA Super ali enakovredno kategorijo za plovbo v ledu, Miadditional due to ice conditions pa masa goriva zaradi dodatne energije, porabljene zaradi plovbe v ledu.

pri čemer je Mi total

iadditional due to ice class

iadditional due to ice conditions

Masa goriva i, ki predstavlja dodatno porabo energije zaradi tehničnih značilnosti ladje, ki spada v kategorijo za plovbo v ledu IA ali IA Super ali enakovredno kategorijo za plovbo v ledu, se izračuna na naslednji način:

Masa goriva i, ki predstavlja dodatno porabo energije zaradi tehničnih značilnosti ladje, ki spada v kategorijo za plovbo v ledu IA ali IA Super ali enakovredno kategorijo za plovbo v ledu, se izračuna na naslednji način:

| C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.) | , (Ax.2) |
| --- | --- |

Image 10C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.)

, (Ax.2)

, (Ax.2)

pri čemer je Eadditional due to ice class dodatna poraba energije zaradi tehničnih značilnosti ladje, ki spada v kategorijo IA ali IA Super ali enakovredno kategorijo za plovbo v ledu, in LCVi spodnja kurilna vrednost goriva i.

pri čemer je Eadditional due to ice class

Podobno se masa goriva zaradi dodatne energije, porabljene zaradi plovbe v ledu, izračuna na naslednji način:

Podobno se masa goriva zaradi dodatne energije, porabljene zaradi plovbe v ledu, izračuna na naslednji način:

| C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.) | , (Ax.3) |
| --- | --- |

Image 11C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.)

, (Ax.3)

, (Ax.3)

pri čemer je Eadditional due to ice conditions dodatna poraba energije zaradi plovbe v ledu.

pri čemer je Eadditional due to ice conditions

Dodatna energija zaradi kategorije za plovbo v ledu in zaradi plovbe v ledu

Dodatna energija zaradi kategorije za plovbo v ledu in zaradi plovbe v ledu

Dodatna poraba energije zaradi tehničnih značilnosti ladje, ki spada v kategorijo IA ali IA Super ali enakovredno kategorijo za plovbo v ledu, se izračuna na naslednji način:

Dodatna poraba energije zaradi tehničnih značilnosti ladje, ki spada v kategorijo IA ali IA Super ali enakovredno kategorijo za plovbo v ledu, se izračuna na naslednji način:

| C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.) | , (Ax.4) |
| --- | --- |

Image 12C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.)

, (Ax.4)

, (Ax.4)

pri čemer je Evoyages, total skupna energija, porabljena za vse plovbe, in Eadditional due to ice conditions dodatna poraba energije zaradi plovbe v ledu.

pri čemer je Evoyages, total

additional due to ice conditions

Skupna energija, porabljena za vse plovbe, se izračuna na naslednji način:

Skupna energija, porabljena za vse plovbe, se izračuna na naslednji način:

| C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.) | , (Ax.5) |
| --- | --- |

Image 13C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.)

, (Ax.5)

, (Ax.5)

pri čemer je Mi, voyages, total masa goriva i, porabljenega za vse plovbe, ki spadajo na področje uporabe te uredbe, LCVi spodnja kurilna vrednost goriva i in Eelect., voyages, total količina električne energije, dobavljene ladji, porabljene za vse plovbe.

pri čemer je Mi, voyages, total

elect., voyages, total

Masa goriva i Mi voyages, total, porabljenega za vse plovbe, ki spadajo na področje uporabe te uredbe, se izračuna na naslednji način:

Masa goriva i Mi voyages, total

| C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.) | , (Ax.6) |
| --- | --- |

Image 14C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.)

, (Ax.6)

, (Ax.6)

pri čemer je Mi, voyages between MS skupna masa goriva, porabljenega za vse plovbe med pristanišči pod jurisdikcijo države članice, Mi, voyages from MS skupna masa goriva, porabljenega za vse plovbe iz pristanišč pod jurisdikcijo države članice, in Mi, voyages to MS skupna masa goriva, porabljenega za vse plovbe v pristanišča pod jurisdikcijo države članice. Porabljena količina električne energije, dobavljene ladji, E elect., voyages total se lahko izračuna na enak način.

pri čemer je Mi, voyages between MS

i, voyages from MS

i, voyages to MS

elect., voyages total

Dodatna poraba energije zaradi plovbe v ledu se izračuna na naslednji način:

Dodatna poraba energije zaradi plovbe v ledu se izračuna na naslednji način:

| C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.) | , (Ax.7) |
| --- | --- |

Image 15C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.)

, (Ax.7)

, (Ax.7)

pri čemer je Evoyages, open water energija, porabljena na plovbah v odprtih vodah, in Evoyages, ice conditions, adjusted prilagojena energija, porabljena zaradi plovbe v ledu.

pri čemer je Evoyages, open water

voyages, ice conditions, adjusted

Energija, porabljena za plovbe zgolj v odprtih vodah se izračuna na naslednji način:

Energija, porabljena za plovbe zgolj v odprtih vodah se izračuna na naslednji način:

| C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.) | (Ax.8) |
| --- | --- |

Image 16C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.)

(Ax.8)

(Ax.8)

pri čemer je Evoyages, ice conditions energija, porabljena za plovbo v ledu, ki se izračuna na naslednji način:

pri čemer je Evoyages, ice conditions

| C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.) | , (Ax.9) |
| --- | --- |

Image 17C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.)

, (Ax.9)

, (Ax.9)

pri čemer je Mi, voyages, ice conditions masa goriva i, porabljenega za plovbo v ledu, in Eelect., voyages, total količina električne energije, dobavljene ladji, porabljena za plovbo v ledu.

pri čemer je Mi, voyages, ice conditions

elect., voyages, total

Masa goriva i, porabljenega za plovbo v ledu, se opredeli na naslednji način:

Masa goriva i, porabljenega za plovbo v ledu, se opredeli na naslednji način:

| C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.) | , (Ax.10) |
| --- | --- |

Image 18C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.)

, (Ax.10)

, (Ax.10)

pri čemer je Mi voyages between MS, ice cond. skupna masa goriva, ki ga porabi ladja, kategorizirana za plovbo v ledu, za plovbo v ledu med pristanišči pod jurisdikcijo države članice, Mi voyages from MS skupna masa goriva, ki ga porabi ladja, kategorizirana za plovbo v ledu, za vse plovbe v ledu iz pristanišč pod jurisdikcijo države članice, in Mi voyages to MS skupna masa goriva, ki ga porabi ladja, kategorizirana za plovbo v ledu, za vse plovbe v ledu v pristanišča pod jurisdikcijo države članice. Porabljena količina električne energije, dobavljene ladji, Eice conditions se lahko izračuna na enak način.

pri čemer je Mi voyages between MS, ice cond.

voyages from MS

voyages to MS

ice conditions

Prilagojena energija, porabljena zaradi plovbe v ledu, se izračuna na naslednji način:

Prilagojena energija, porabljena zaradi plovbe v ledu, se izračuna na naslednji način:

1)

1)

| C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.) | (Ax.1) |
| --- | --- |

Image 19C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.)

(Ax.1)

(Ax.1)

pri čemer je razdalja, prepotovana med plovbo v ledu, Dice conditions in porabljena energija na razdaljo, prepotovano v odprtih vodah


  Image 20C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.).

pri čemer je razdalja, prepotovana med plovbo v ledu, Dice conditions

Razdalja, prepotovana med plovbo v ledu, Dice conditions se izračuna na naslednji način:

Razdalja, prepotovana med plovbo v ledu, Dice conditions

| C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.) | , (Ax.12) |
| --- | --- |

Image 21C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.)

, (Ax.12)

, (Ax.12)

pri čemer je Dvoyages between MS, ice cond. skupna razdalja, prepotovana med plovbo v ledu med pristanišči pod jurisdikcijo države članice, Dvoyages from MS skupna razdalja, prepotovana med plovbo v ledu iz pristanišč pod jurisdikcijo države članice, in Dvoyages to MS skupna razdalja, prepotovana med plovbo v ledu v pristanišča pod jurisdikcijo države članice.

pri čemer je Dvoyages between MS, ice cond.

voyages from MS

voyages to MS

Ta se opredeli na naslednji način:

Ta se opredeli na naslednji način:

| C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.) | , (Ax.13) |
| --- | --- |

Image 22C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.)

, (Ax.13)

, (Ax.13)

pri čemer je Evoyages, ice conditions energija, porabljena pri plovbi v ledu, in Dtotal skupna letna prepotovana razdalja.

pri čemer je Evoyages, ice conditions

total

Skupna letna prepotovana razdalja se izračuna na naslednji način:

Skupna letna prepotovana razdalja se izračuna na naslednji način:

| C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.) | , (Ax.14) |
| --- | --- |

Image 23C1492023SL29910120221020SL0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja evropsko teritorialno sodelovanje, po motnjah pri izvajanju programov(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.)

, (Ax.14)

, (Ax.14)

pri čemer je Dvoyages between MS skupna razdalja, prepotovana med pristanišči pod jurisdikcijo države članice, Dvoyages from MS skupna razdalja, prepotovana med plovbami iz pristanišč pod jurisdikcijo države članice, in Dvoyages to MS skupna razdalja, prepotovana med plovbami v pristanišča pod jurisdikcijo države članice.

pri čemer je Dvoyages between MS

voyages from MS

voyages to MS

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A9-0233/2022).

1

(1a)  
  Poročilo Združenja ladjarjev Evropske skupnosti o ekonomski vrednosti ladjarske industrije EU, 2020.

1a

Poročilo Združenja ladjarjev Evropske skupnosti o ekonomski vrednosti ladjarske industrije EU, 2020.

(1a)  
  Študija Evropske agencije za okolje, 2020, https://www.eea.europa.eu/publications/rail-and-waterborne-transport.

1a

Študija Evropske agencije za okolje, 2020, https://www.eea.europa.eu/publications/rail-and-waterborne-transport.

(19)  COM(2020)0563.

19

(20)  COM(2020)0562.

20

(19)  COM(2020)0563.

19

(20)  COM(2020)0562.

20

(21)  Uredba (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o spremljanju emisij ogljikovega dioksida iz pomorskega prevoza, poročanju o njih in njihovem preverjanju ter spremembi Direktive 2009/16/ES (UL L 123, 19.5.2015, str. 55).

21

(24)  Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93 (UL L 218, 13.8.2008, str. 30).

24

(24)  Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93 (UL L 218, 13.8.2008, str. 30).

24

(1a)  
  Delovni dokument služb Komisije, Smernice za boljše pravno urejanje SWD(2021)0305, 3.11.2021, Bruselj, Evropska komisija.

1a

Delovni dokument služb Komisije, Smernice za boljše pravno urejanje SWD(2021)0305, 3.11.2021, Bruselj, Evropska komisija.

(1a)  
  Sporočilo Komisije z dne 14. julija 2021 (COM(2021)0550).

1a

Sporočilo Komisije z dne 14. julija 2021 (COM(2021)0550).

(1a)  
  Za več informacij o skladnosti med kategorijami za plovbo v ledu gl. priporočilo HELCOM 25/7 na http://www.helcom.fi.

1a

Za več informacij o skladnosti med kategorijami za plovbo v ledu gl. priporočilo HELCOM 25/7 na http://www.helcom.fi.

(33)  Nanaša se na izraz „eu = emisije, ki nastanejo pri uporabi goriva“ iz Direktive (EU) 2018/2001, Priloga V, del C, oddelek 1, točka (a).

33

(33)  Nanaša se na izraz „eu = emisije, ki nastanejo pri uporabi goriva“ iz Direktive (EU) 2018/2001, Priloga V, del C, oddelek 1, točka (a).

33

(1a)  
  Za več informacij o skladnosti med kategorijami za plovbo v ledu gl. priporočilo HELCOM 25/7 na http://www.helcom.fi.

1a

Za več informacij o skladnosti med kategorijami za plovbo v ledu gl. priporočilo HELCOM 25/7 na http://www.helcom.fi.

---

| 28.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 149/199 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 149/199

---

P9_TA(2022)0368

Vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 19. oktobra 2022, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva ter razveljavitvi Direktive 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2021)0559 – C9-0331/2021 – 2021/0223(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 149/14)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | V Direktivi 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta (43) je določen okvir za vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva. V Sporočilu Komisije o uporabi navedene direktive (44) je opozorjeno, da razvoj polnilne in oskrbovalne infrastrukture v Uniji ni enakomeren, ter na to, da ta infrastruktura ni dovolj interoperabilna in prijazna do uporabnikov. Opozorjeno je, da ni jasne skupne metodologije za določanje ciljev in sprejemanje ukrepov v okviru nacionalnih okvirov politike, ki jih zahteva Direktiva 2014/94/EU, kar je privedlo do položaja, v katerem se raven ambicioznosti pri določanju ciljev in v podpornih politikah med državami članicami zelo razlikuje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

V Direktivi 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta (43) je določen okvir za vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva. V Sporočilu Komisije o uporabi navedene direktive (44) je opozorjeno, da razvoj polnilne in oskrbovalne infrastrukture v Uniji ni enakomeren, ter na to, da ta infrastruktura ni dovolj interoperabilna in prijazna do uporabnikov. Opozorjeno je, da ni jasne skupne metodologije za določanje ciljev in sprejemanje ukrepov v okviru nacionalnih okvirov politike, ki jih zahteva Direktiva 2014/94/EU, kar je privedlo do položaja, v katerem se raven ambicioznosti pri določanju ciljev in v podpornih politikah med državami članicami zelo razlikuje.

| (1) | V Direktivi 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta (43) je določen okvir za vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva. V Sporočilu Komisije o uporabi navedene direktive (44) je opozorjeno, da razvoj polnilne in oskrbovalne infrastrukture v Uniji ni enakomeren, ter na to, da ta infrastruktura ni dovolj interoperabilna in prijazna do uporabnikov. Opozorjeno je, da ni jasne skupne metodologije za določanje ciljev in sprejemanje ukrepov v okviru nacionalnih okvirov politike, ki jih zahteva Direktiva 2014/94/EU, kar je privedlo do položaja, v katerem se raven ambicioznosti pri določanju ciljev in v podpornih politikah med državami članicami zelo razlikuje.
  To pa je privedlo do tega, da v vsej Uniji ni bilo vzpostavljeno obsežno in celovito omrežje infrastrukture za alternativna goriva. |
| --- | --- |

(1)

V Direktivi 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta (43) je določen okvir za vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva. V Sporočilu Komisije o uporabi navedene direktive (44) je opozorjeno, da razvoj polnilne in oskrbovalne infrastrukture v Uniji ni enakomeren, ter na to, da ta infrastruktura ni dovolj interoperabilna in prijazna do uporabnikov. Opozorjeno je, da ni jasne skupne metodologije za določanje ciljev in sprejemanje ukrepov v okviru nacionalnih okvirov politike, ki jih zahteva Direktiva 2014/94/EU, kar je privedlo do položaja, v katerem se raven ambicioznosti pri določanju ciljev in v podpornih politikah med državami članicami zelo razlikuje.
  To pa je privedlo do tega, da v vsej Uniji ni bilo vzpostavljeno obsežno in celovito omrežje infrastrukture za alternativna goriva.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Uredba (EU) 2019/631 Evropskega parlamenta in Sveta (46) ter Uredba (EU) 2019/1242 Evropskega parlamenta in Sveta (47) že določata standarde emisijskih vrednosti CO2 za nove osebne avtomobile in nova lahka gospodarska vozila ter za nekatera težka vozila.
  Ti instrumenti
  bi
  morali pospešiti
  zlasti uvajanje brezemisijskih vozil in s tem
  ustvariti
  povpraševanje po polnilni in oskrbovalni infrastrukturi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Uredba (EU) 2019/631 Evropskega parlamenta in Sveta (46) ter Uredba (EU) 2019/1242 Evropskega parlamenta in Sveta (47) že določata standarde emisijskih vrednosti CO2 za nove osebne avtomobile in nova lahka gospodarska vozila ter za nekatera težka vozila.
  Ti instrumenti
  bi
  morali pospešiti
  zlasti uvajanje brezemisijskih vozil in s tem
  ustvariti
  povpraševanje po polnilni in oskrbovalni infrastrukturi.

| (3) | Uredba (EU) 2019/631 Evropskega parlamenta in Sveta (46) ter Uredba (EU) 2019/1242 Evropskega parlamenta in Sveta (47) že določata standarde emisijskih vrednosti CO2 za nove osebne avtomobile in nova lahka gospodarska vozila ter za nekatera težka vozila.
  Revizija teh instrumentov
  bi
  morala biti usklajena z revizijo veljavne uredbe, da bi zagotovili skladen okvir za uporabo in uvajanje alternativnih goriv v cestni promet, da bi pospešili
  zlasti uvajanje brezemisijskih vozil in
  alternativnih goriv in
  s tem
  ustvarili
  povpraševanje po polnilni in oskrbovalni infrastrukturi. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (EU) 2019/631 Evropskega parlamenta in Sveta (46) ter Uredba (EU) 2019/1242 Evropskega parlamenta in Sveta (47) že določata standarde emisijskih vrednosti CO2 za nove osebne avtomobile in nova lahka gospodarska vozila ter za nekatera težka vozila.
  Revizija teh instrumentov
  bi
  morala biti usklajena z revizijo veljavne uredbe, da bi zagotovili skladen okvir za uporabo in uvajanje alternativnih goriv v cestni promet, da bi pospešili
  zlasti uvajanje brezemisijskih vozil in
  alternativnih goriv in
  s tem
  ustvarili
  povpraševanje po polnilni in oskrbovalni infrastrukturi.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Pobudi ReFuelEU za letalstvo (48) in FuelEU za pomorstvo (49) bi morali okrepiti proizvodnjo trajnostnih alternativnih goriv in njihovo uvajanje v letalski in pomorski promet. Medtem ko se lahko zahteve glede uporabe trajnostnih letalskih goriv v veliki meri opirajo na obstoječo oskrbovalno infrastrukturo, so za oskrbo mirujočih zrakoplovov z električno energijo potrebne naložbe. Pobuda FuelEU za pomorstvo določa zlasti zahteve za uporabo električne energije
  z obale
  , ki jih je mogoče izpolniti le, če se v pristaniščih TEN-T vzpostavi ustrezna raven oskrbe z električno energijo
  z obale
  . Vendar pa ti pobudi ne vsebujeta določb o potrebni infrastrukturi za gorivo, ki so predpogoj za doseganje ciljev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Pobudi ReFuelEU za letalstvo (48) in FuelEU za pomorstvo (49) bi morali okrepiti proizvodnjo trajnostnih alternativnih goriv in njihovo uvajanje v letalski in pomorski promet. Medtem ko se lahko zahteve glede uporabe trajnostnih letalskih goriv v veliki meri opirajo na obstoječo oskrbovalno infrastrukturo, so za oskrbo mirujočih zrakoplovov z električno energijo potrebne naložbe. Pobuda FuelEU za pomorstvo določa zlasti zahteve za uporabo električne energije
  z obale
  , ki jih je mogoče izpolniti le, če se v pristaniščih TEN-T vzpostavi ustrezna raven oskrbe z električno energijo
  z obale
  . Vendar pa ti pobudi ne vsebujeta določb o potrebni infrastrukturi za gorivo, ki so predpogoj za doseganje ciljev.

| (4) | Pobudi ReFuelEU za letalstvo (48) in FuelEU za pomorstvo (49) bi morali okrepiti proizvodnjo trajnostnih alternativnih goriv in njihovo uvajanje v letalski in pomorski promet. Medtem ko se lahko zahteve glede uporabe trajnostnih letalskih goriv v veliki meri opirajo na obstoječo oskrbovalno infrastrukturo, so za oskrbo mirujočih zrakoplovov z električno energijo potrebne naložbe.
  Poleg tega bi morale države članice in Komisija oceniti sedanje stanje in prihodnji razvoj trga vodika za letalstvo ter zagotoviti študijo o izvedljivosti postavitve ustrezne infrastrukture za pogon zrakoplovov, ki bi po potrebi zajemala načrt za vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva na letališčih, zlasti za oskrbo zrakoplovov z vodikom in električno polnjenje zrakoplovov.
  Pobuda FuelEU za pomorstvo določa zlasti zahteve za uporabo električne energije
  s kopnega
  , ki jih je mogoče izpolniti le, če se v pristaniščih TEN-T vzpostavi ustrezna raven oskrbe z električno energijo
  s kopnega
  . Vendar pa ti pobudi ne vsebujeta določb o potrebni infrastrukturi za gorivo, ki so predpogoj za doseganje ciljev. |
| --- | --- |

(4)

Pobudi ReFuelEU za letalstvo (48) in FuelEU za pomorstvo (49) bi morali okrepiti proizvodnjo trajnostnih alternativnih goriv in njihovo uvajanje v letalski in pomorski promet. Medtem ko se lahko zahteve glede uporabe trajnostnih letalskih goriv v veliki meri opirajo na obstoječo oskrbovalno infrastrukturo, so za oskrbo mirujočih zrakoplovov z električno energijo potrebne naložbe.
  Poleg tega bi morale države članice in Komisija oceniti sedanje stanje in prihodnji razvoj trga vodika za letalstvo ter zagotoviti študijo o izvedljivosti postavitve ustrezne infrastrukture za pogon zrakoplovov, ki bi po potrebi zajemala načrt za vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva na letališčih, zlasti za oskrbo zrakoplovov z vodikom in električno polnjenje zrakoplovov.
  Pobuda FuelEU za pomorstvo določa zlasti zahteve za uporabo električne energije
  s kopnega
  , ki jih je mogoče izpolniti le, če se v pristaniščih TEN-T vzpostavi ustrezna raven oskrbe z električno energijo
  s kopnega
  . Vendar pa ti pobudi ne vsebujeta določb o potrebni infrastrukturi za gorivo, ki so predpogoj za doseganje ciljev.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Zato bi bilo treba vse načine prometa obravnavati v enem instrumentu, ki bi moral upoštevati različne vrste alternativnih goriv. Uporaba tehnologij za brezemisijske pogonske sisteme je na različnih stopnjah zrelosti v različnih načinih prometa. Zlasti v cestnem sektorju se hitro uvajajo akumulatorska električna in priključna hibridna vozila. Na trgih so na voljo tudi cestna vozila na vodikove gorivne celice. Poleg tega se v različnih projektih in v prvih komercialnih dejavnostih trenutno uporabljajo manjša plovila na vodik in akumulatorska električna plovila ter vlaki na vodikove gorivne celice, v naslednjih letih pa se pričakuje popolna komercialna uvedba. Nasprotno pa sta letalski in vodni sektor še naprej odvisna od tekočih in plinastih goriv, saj se pričakuje, da bodo brezemisijske in nizkoemisijske rešitve za pogonske sklope vstopile na trg šele okoli leta 2030, zlasti za letalski sektor celo pozneje, pri čemer bo popolna komercializacija zahtevala svoj čas.
  Uporaba
  fosilnih plinastih ali tekočih goriv
  je
  mogoča le, če je jasno vključena v odločno pot razogljičenja, ki je v skladu z dolgoročnim ciljem podnebne nevtralnosti v Uniji, zaradi česar je treba povečati mešanje z gorivi iz obnovljivih virov, kot so biometan, napredna biogoriva ali obnovljiva in nizkoogljična sintetična plinasta in tekoča goriva, ali fosilna goriva nadomestiti z njimi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Zato bi bilo treba vse načine prometa obravnavati v enem instrumentu, ki bi moral upoštevati različne vrste alternativnih goriv. Uporaba tehnologij za brezemisijske pogonske sisteme je na različnih stopnjah zrelosti v različnih načinih prometa. Zlasti v cestnem sektorju se hitro uvajajo akumulatorska električna in priključna hibridna vozila. Na trgih so na voljo tudi cestna vozila na vodikove gorivne celice. Poleg tega se v različnih projektih in v prvih komercialnih dejavnostih trenutno uporabljajo manjša plovila na vodik in akumulatorska električna plovila ter vlaki na vodikove gorivne celice, v naslednjih letih pa se pričakuje popolna komercialna uvedba. Nasprotno pa sta letalski in vodni sektor še naprej odvisna od tekočih in plinastih goriv, saj se pričakuje, da bodo brezemisijske in nizkoemisijske rešitve za pogonske sklope vstopile na trg šele okoli leta 2030, zlasti za letalski sektor celo pozneje, pri čemer bo popolna komercializacija zahtevala svoj čas.
  Uporaba
  fosilnih plinastih ali tekočih goriv
  je
  mogoča le, če je jasno vključena v odločno pot razogljičenja, ki je v skladu z dolgoročnim ciljem podnebne nevtralnosti v Uniji, zaradi česar je treba povečati mešanje z gorivi iz obnovljivih virov, kot so biometan, napredna biogoriva ali obnovljiva in nizkoogljična sintetična plinasta in tekoča goriva, ali fosilna goriva nadomestiti z njimi.

| (5) | Zato bi bilo treba vse načine prometa obravnavati v enem instrumentu, ki bi moral upoštevati različne vrste alternativnih goriv. Uporaba tehnologij za brezemisijske pogonske sisteme je na različnih stopnjah zrelosti v različnih načinih prometa
  in v različnih državah članicah in regijah
  . Zlasti v cestnem sektorju se hitro uvajajo akumulatorska električna in priključna hibridna vozila
  , zato so za te dovršene tehnologije potrebni bolj ambiciozni cilji
  . Na trgih so na voljo tudi cestna vozila na vodikove gorivne celice
  , čeprav v manjšem obsegu
  . Poleg tega se v različnih projektih in v prvih komercialnih dejavnostih trenutno uporabljajo manjša plovila na vodik in akumulatorska električna plovila ter vlaki na vodikove gorivne celice, v naslednjih letih pa se pričakuje popolna komercialna uvedba. Nasprotno pa sta letalski in vodni sektor še naprej odvisna od tekočih in plinastih goriv, saj se pričakuje, da bodo brezemisijske in nizkoemisijske rešitve za pogonske sklope vstopile na trg šele okoli leta 2030, zlasti za letalski sektor celo pozneje, pri čemer bo popolna komercializacija zahtevala svoj čas.
  Unija bi si morala bolj prizadevati za odpravo
  fosilnih plinastih ali tekočih goriv
  in spodbujati obnovljive alternative, uporaba fosilnih goriv pa bi morala biti
  mogoča le, če je jasno vključena v odločno pot razogljičenja, ki je v skladu z dolgoročnim ciljem podnebne nevtralnosti v Uniji, zaradi česar je treba povečati mešanje z gorivi iz obnovljivih virov, kot so biometan, napredna biogoriva ali obnovljiva in nizkoogljična sintetična plinasta in tekoča goriva, ali fosilna goriva nadomestiti z njimi. |
| --- | --- |

(5)

Zato bi bilo treba vse načine prometa obravnavati v enem instrumentu, ki bi moral upoštevati različne vrste alternativnih goriv. Uporaba tehnologij za brezemisijske pogonske sisteme je na različnih stopnjah zrelosti v različnih načinih prometa
  in v različnih državah članicah in regijah
  . Zlasti v cestnem sektorju se hitro uvajajo akumulatorska električna in priključna hibridna vozila
  , zato so za te dovršene tehnologije potrebni bolj ambiciozni cilji
  . Na trgih so na voljo tudi cestna vozila na vodikove gorivne celice
  , čeprav v manjšem obsegu
  . Poleg tega se v različnih projektih in v prvih komercialnih dejavnostih trenutno uporabljajo manjša plovila na vodik in akumulatorska električna plovila ter vlaki na vodikove gorivne celice, v naslednjih letih pa se pričakuje popolna komercialna uvedba. Nasprotno pa sta letalski in vodni sektor še naprej odvisna od tekočih in plinastih goriv, saj se pričakuje, da bodo brezemisijske in nizkoemisijske rešitve za pogonske sklope vstopile na trg šele okoli leta 2030, zlasti za letalski sektor celo pozneje, pri čemer bo popolna komercializacija zahtevala svoj čas.
  Unija bi si morala bolj prizadevati za odpravo
  fosilnih plinastih ali tekočih goriv
  in spodbujati obnovljive alternative, uporaba fosilnih goriv pa bi morala biti
  mogoča le, če je jasno vključena v odločno pot razogljičenja, ki je v skladu z dolgoročnim ciljem podnebne nevtralnosti v Uniji, zaradi česar je treba povečati mešanje z gorivi iz obnovljivih virov, kot so biometan, napredna biogoriva ali obnovljiva in nizkoogljična sintetična plinasta in tekoča goriva, ali fosilna goriva nadomestiti z njimi.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Takšna
  biogoriva in sintetična goriva, ki nadomeščajo dizelsko, bencinsko in reaktivno gorivo,
  se lahko
  proizvajajo iz različnih surovin in se lahko v zelo visokih razmerjih vmešajo v fosilna goriva. Tehnično se lahko z manjšimi prilagoditvami
  uporabljajo
  z obstoječo tehnologijo vozil. Obnovljivi metanol se lahko uporablja tudi za plovbo po celinskih plovnih poteh in prevoz po morju na kratkih razdaljah. S sintetičnimi in parafinskimi gorivi je mogoče zmanjšati uporabo virov fosilnih goriv pri oskrbi prometa z energijo. Vsa ta goriva je mogoče distribuirati, skladiščiti in uporabljati z obstoječo infrastrukturo ali po potrebi z infrastrukturo iste vrste. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Takšna
  biogoriva in sintetična goriva, ki nadomeščajo dizelsko, bencinsko in reaktivno gorivo,
  se lahko
  proizvajajo iz različnih surovin in se lahko v zelo visokih razmerjih vmešajo v fosilna goriva. Tehnično se lahko z manjšimi prilagoditvami
  uporabljajo
  z obstoječo tehnologijo vozil. Obnovljivi metanol se lahko uporablja tudi za plovbo po celinskih plovnih poteh in prevoz po morju na kratkih razdaljah. S sintetičnimi in parafinskimi gorivi je mogoče zmanjšati uporabo virov fosilnih goriv pri oskrbi prometa z energijo. Vsa ta goriva je mogoče distribuirati, skladiščiti in uporabljati z obstoječo infrastrukturo ali po potrebi z infrastrukturo iste vrste.

| (6) | Da bi čim bolj povečali potencial za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, se lahko takšna
  biogoriva
  , tudi bioplin,
  in sintetična goriva, ki nadomeščajo dizelsko, bencinsko in reaktivno gorivo, proizvajajo iz različnih surovin in se lahko v zelo visokih razmerjih vmešajo v fosilna goriva.
  To je še zlasti pomembno za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v letalskem in pomorskem prometnem sektorju, pri katerih bo elektrifikacija počasnejša.
  Tehnično se lahko z manjšimi prilagoditvami
  ta goriva uporabljajo
  z obstoječo tehnologijo vozil. Obnovljivi metanol se lahko uporablja tudi za plovbo po celinskih plovnih poteh in prevoz po morju na kratkih razdaljah. S sintetičnimi in parafinskimi gorivi je mogoče zmanjšati uporabo virov fosilnih goriv pri oskrbi prometa z energijo. Vsa ta goriva je mogoče distribuirati, skladiščiti in uporabljati z obstoječo infrastrukturo ali po potrebi z infrastrukturo iste vrste. |
| --- | --- |

(6)

Da bi čim bolj povečali potencial za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, se lahko takšna
  biogoriva
  , tudi bioplin,
  in sintetična goriva, ki nadomeščajo dizelsko, bencinsko in reaktivno gorivo, proizvajajo iz različnih surovin in se lahko v zelo visokih razmerjih vmešajo v fosilna goriva.
  To je še zlasti pomembno za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v letalskem in pomorskem prometnem sektorju, pri katerih bo elektrifikacija počasnejša.
  Tehnično se lahko z manjšimi prilagoditvami
  ta goriva uporabljajo
  z obstoječo tehnologijo vozil. Obnovljivi metanol se lahko uporablja tudi za plovbo po celinskih plovnih poteh in prevoz po morju na kratkih razdaljah. S sintetičnimi in parafinskimi gorivi je mogoče zmanjšati uporabo virov fosilnih goriv pri oskrbi prometa z energijo. Vsa ta goriva je mogoče distribuirati, skladiščiti in uporabljati z obstoječo infrastrukturo ali po potrebi z infrastrukturo iste vrste.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | Pomembno je upoštevati splošna načela tehnološke nevtralnosti in energijske učinkovitosti na prvem mestu med tehnologijami, ki so potrebne za doseganje podnebne nevtralnosti, saj so za nekatere tehnologije, ki bodo potrebne v bližnji prihodnosti, še vedno potrebne naložbe v raziskave in razvoj, pri čemer je treba ohraniti tržno konkurenco med različnimi alternativnimi tehnologijami in upoštevati cenovno dostopnost in različna izhodišča držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

Pomembno je upoštevati splošna načela tehnološke nevtralnosti in energijske učinkovitosti na prvem mestu med tehnologijami, ki so potrebne za doseganje podnebne nevtralnosti, saj so za nekatere tehnologije, ki bodo potrebne v bližnji prihodnosti, še vedno potrebne naložbe v raziskave in razvoj, pri čemer je treba ohraniti tržno konkurenco med različnimi alternativnimi tehnologijami in upoštevati cenovno dostopnost in različna izhodišča držav članic.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Utekočinjeni
  zemeljski plin
  (UZP)
  bo verjetno še
  naprej pomemben
  v pomorskem prometu, kjer trenutno ekonomsko uspešna tehnologija za brezemisijske pogonske sklope ni na voljo. V sporočilu z naslovom „Strategija za trajnostno in pametno mobilnost“ je poudarjeno, da bodo brezemisijske morske ladje postale pripravljene za trg do leta 2030. Zaradi dolge življenjske dobe ladij bi se morala flota preoblikovati postopoma. V nasprotju s pomorskim prometom
  bi morale
  tehnologije za brezemisijske pogonske sklope, kot sta vodik in elektrika, za celinske plovne poti z običajno manjšimi plovili in krajšimi razdaljami hitreje vstopiti na trge. Pričakuje se, da utekočinjeni zemeljski plin v tem sektorju ne bo več imel pomembne vloge. Goriva za promet, kot je utekočinjeni zemeljski plin, je treba vedno bolj razogljičevati z mešanjem/nadomeščanjem z utekočinjenim biometanom
  (LBM)
  ali na primer z obnovljivimi in nizkoogljičnimi sintetičnimi plinastimi e-gorivi (e-plini). Ta razogljičena goriva je mogoče uporabiti v isti infrastrukturi kot plinasta fosilna goriva, kar omogoča postopen prehod na razogljičena goriva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Utekočinjeni
  zemeljski plin
  (UZP)
  bo verjetno še
  naprej pomemben
  v pomorskem prometu, kjer trenutno ekonomsko uspešna tehnologija za brezemisijske pogonske sklope ni na voljo. V sporočilu z naslovom „Strategija za trajnostno in pametno mobilnost“ je poudarjeno, da bodo brezemisijske morske ladje postale pripravljene za trg do leta 2030. Zaradi dolge življenjske dobe ladij bi se morala flota preoblikovati postopoma. V nasprotju s pomorskim prometom
  bi morale
  tehnologije za brezemisijske pogonske sklope, kot sta vodik in elektrika, za celinske plovne poti z običajno manjšimi plovili in krajšimi razdaljami hitreje vstopiti na trge. Pričakuje se, da utekočinjeni zemeljski plin v tem sektorju ne bo več imel pomembne vloge. Goriva za promet, kot je utekočinjeni zemeljski plin, je treba vedno bolj razogljičevati z mešanjem/nadomeščanjem z utekočinjenim biometanom
  (LBM)
  ali na primer z obnovljivimi in nizkoogljičnimi sintetičnimi plinastimi e-gorivi (e-plini). Ta razogljičena goriva je mogoče uporabiti v isti infrastrukturi kot plinasta fosilna goriva, kar omogoča postopen prehod na razogljičena goriva.

| (7) | Trajna raba utekočinjenega zemeljskega plina ni združljiva s ciljem podnebne nevtralnosti Unije. Zato bi bilo treba utekočinjeni zemeljski plin v pomorskem prometu čim prej začeti opuščati in ga nadomeščati z bolj trajnostnimi alternativami. Vendar
  bo
  kratkoročno
  verjetno še
  imel prehodno vlogo
  v pomorskem prometu, kjer trenutno ekonomsko uspešna tehnologija za brezemisijske pogonske sklope ni na voljo. V sporočilu z naslovom „Strategija za trajnostno in pametno mobilnost“ je poudarjeno, da bodo brezemisijske morske ladje postale pripravljene za trg do leta 2030
  , projekti za to pa že potekajo. Treba bi bilo spodbujati nadaljnji razvoj v tej smeri, ga spremljati in o njem poročati
  . Zaradi dolge življenjske dobe ladij bi se morala flota preoblikovati postopoma.
  Glede na prehodno vlogo utekočinjenega zemeljskega plina bi razpoložljivost infrastrukture za oskrbo z utekočinjenim zemeljskim plinom v pristaniščih morala temeljiti na povpraševanju, zlasti kar zadeva nove javne naložbe.
   V nasprotju s pomorskim prometom
  postajajo
  tehnologije za brezemisijske pogonske sklope, kot sta vodik in elektrika, za celinske plovne poti z običajno manjšimi plovili in krajšimi razdaljami
  dovršene tehnologije in bi morale
  hitreje vstopiti na trge
  , poleg tega pa bi lahko prevzele pomembno vlogo v pomorskem prevozu, kar zadeva širitev obsega uporabe brezemisijskih pogonskih rešitev
  . Pričakuje se, da utekočinjeni zemeljski plin v tem sektorju ne bo več imel pomembne vloge. Goriva za promet, kot je utekočinjeni zemeljski plin, je treba vedno bolj razogljičevati z mešanjem/nadomeščanjem z utekočinjenim biometanom ali na primer z obnovljivimi in nizkoogljičnimi sintetičnimi plinastimi e-gorivi (e-plini). Ta razogljičena goriva je mogoče uporabiti v isti infrastrukturi kot plinasta fosilna goriva, kar omogoča postopen prehod na razogljičena goriva. |
| --- | --- |

(7)

Trajna raba utekočinjenega zemeljskega plina ni združljiva s ciljem podnebne nevtralnosti Unije. Zato bi bilo treba utekočinjeni zemeljski plin v pomorskem prometu čim prej začeti opuščati in ga nadomeščati z bolj trajnostnimi alternativami. Vendar
  bo
  kratkoročno
  verjetno še
  imel prehodno vlogo
  v pomorskem prometu, kjer trenutno ekonomsko uspešna tehnologija za brezemisijske pogonske sklope ni na voljo. V sporočilu z naslovom „Strategija za trajnostno in pametno mobilnost“ je poudarjeno, da bodo brezemisijske morske ladje postale pripravljene za trg do leta 2030
  , projekti za to pa že potekajo. Treba bi bilo spodbujati nadaljnji razvoj v tej smeri, ga spremljati in o njem poročati
  . Zaradi dolge življenjske dobe ladij bi se morala flota preoblikovati postopoma.
  Glede na prehodno vlogo utekočinjenega zemeljskega plina bi razpoložljivost infrastrukture za oskrbo z utekočinjenim zemeljskim plinom v pristaniščih morala temeljiti na povpraševanju, zlasti kar zadeva nove javne naložbe.
   V nasprotju s pomorskim prometom
  postajajo
  tehnologije za brezemisijske pogonske sklope, kot sta vodik in elektrika, za celinske plovne poti z običajno manjšimi plovili in krajšimi razdaljami
  dovršene tehnologije in bi morale
  hitreje vstopiti na trge
  , poleg tega pa bi lahko prevzele pomembno vlogo v pomorskem prevozu, kar zadeva širitev obsega uporabe brezemisijskih pogonskih rešitev
  . Pričakuje se, da utekočinjeni zemeljski plin v tem sektorju ne bo več imel pomembne vloge. Goriva za promet, kot je utekočinjeni zemeljski plin, je treba vedno bolj razogljičevati z mešanjem/nadomeščanjem z utekočinjenim biometanom ali na primer z obnovljivimi in nizkoogljičnimi sintetičnimi plinastimi e-gorivi (e-plini). Ta razogljičena goriva je mogoče uporabiti v isti infrastrukturi kot plinasta fosilna goriva, kar omogoča postopen prehod na razogljičena goriva.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Vzpostavljanje javno dostopne polnilne infrastrukture za lahka električna vozila je v Uniji neenakomerno. Nadaljnja neenakomerna distribucija bi ogrozila uvajanje takšnih vozil in omejila povezljivost po vsej Uniji. Nadaljnje razhajanje v političnih ciljih in pristopih na nacionalni ravni ne bo
  ustvarilo
  dolgoročne gotovosti, potrebne za velike tržne naložbe. Obvezni minimalni cilji za države članice na nacionalni ravni bi zato morali zagotoviti usmeritve politike in dopolnjevati nacionalne okvire politike. Ta pristop bi moral združevati nacionalne cilje, ki temeljijo na voznih parkih, s cilji, ki temeljijo na razdalji, za vseevropsko prometno omrežje (TEN-T). Nacionalni cilji, ki temeljijo na voznih parkih, bi morali zagotoviti, da bi bilo uvajanje vozil v vsaki državi članici usklajeno z vzpostavitvijo zadostne javno dostopne polnilne infrastrukture. Cilji za omrežje TEN-T, ki temeljijo na razdalji, bi morali zagotoviti popolno pokritost glavnih cestnih omrežij Unije z električnimi polnilnimi
  mest
  ter tako zagotoviti enostavno in nemoteno potovanje po vsej Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Vzpostavljanje javno dostopne polnilne infrastrukture za lahka električna vozila je v Uniji neenakomerno. Nadaljnja neenakomerna distribucija bi ogrozila uvajanje takšnih vozil in omejila povezljivost po vsej Uniji. Nadaljnje razhajanje v političnih ciljih in pristopih na nacionalni ravni ne bo
  ustvarilo
  dolgoročne gotovosti, potrebne za velike tržne naložbe. Obvezni minimalni cilji za države članice na nacionalni ravni bi zato morali zagotoviti usmeritve politike in dopolnjevati nacionalne okvire politike. Ta pristop bi moral združevati nacionalne cilje, ki temeljijo na voznih parkih, s cilji, ki temeljijo na razdalji, za vseevropsko prometno omrežje (TEN-T). Nacionalni cilji, ki temeljijo na voznih parkih, bi morali zagotoviti, da bi bilo uvajanje vozil v vsaki državi članici usklajeno z vzpostavitvijo zadostne javno dostopne polnilne infrastrukture. Cilji za omrežje TEN-T, ki temeljijo na razdalji, bi morali zagotoviti popolno pokritost glavnih cestnih omrežij Unije z električnimi polnilnimi
  mest
  ter tako zagotoviti enostavno in nemoteno potovanje po vsej Uniji.

| (9) | Vzpostavljanje javno dostopne polnilne infrastrukture za lahka električna vozila je v Uniji
  in njenih regijah
  neenakomerno. Nadaljnja neenakomerna distribucija bi ogrozila uvajanje takšnih vozil in omejila povezljivost po vsej Uniji. Nadaljnje razhajanje v političnih ciljih in pristopih na nacionalni ravni
  bo oviralo še kako potreben trajnostni prehod prometnega sektorja in
  ne bo
  prispevalo k ustvarjanju
  dolgoročne gotovosti, potrebne za velike tržne naložbe. Obvezni minimalni cilji za države članice na nacionalni ravni bi zato morali zagotoviti usmeritve politike in dopolnjevati nacionalne okvire politike. Ta pristop bi moral združevati nacionalne cilje, ki temeljijo na voznih parkih, s cilji, ki temeljijo na razdalji, za vseevropsko prometno omrežje (TEN-T). Nacionalni cilji, ki temeljijo na voznih parkih, bi morali zagotoviti, da bi bilo uvajanje vozil v vsaki državi članici usklajeno z vzpostavitvijo zadostne javno dostopne polnilne infrastrukture
  , zlasti na mestnih območjih, kjer je manj verjetno, da bi imeli lastniki lahkih vozil lastna zasebna parkirišča. Posebno pozornost je treba nameniti tudi središčem z razmeroma večjo gostoto prebivalstva in večjim tržnim deležem električnih vozil in zanje določiti višjo nacionalno stopnjo uporabe. Ko bodo električna vozila dosegla določen delež vseh vozil v posameznih državah članicah, bi se moral trg uravnavati sam
  . Cilji za omrežje TEN-T, ki temeljijo na razdalji, bi morali zagotoviti popolno pokritost glavnih cestnih omrežij Unije z električnimi polnilnimi
  mesti
  ter tako zagotoviti enostavno in nemoteno potovanje po vsej Uniji
  , tudi v najbolj oddaljenih regijah in otokih Unije ter do njih, razen če so stroški za takšno potovanje nesorazmerni s koristjo, v teh primerih pa lahko države članice predvidijo izjeme ali razmislijo o razvoju infrastrukture, ki ni priklopljena na omrežje. Razvoj tovrstne infrastrukturne mreže bi olajšal dostopnost in povezljivost vseh regij v Uniji, tudi najbolj oddaljenih regij in drugih oddaljenih ali podeželskih območij, ter okrepil socialno, ekonomsko in teritorialno kohezijo med njimi. |
| --- | --- |

(9)

Vzpostavljanje javno dostopne polnilne infrastrukture za lahka električna vozila je v Uniji
  in njenih regijah
  neenakomerno. Nadaljnja neenakomerna distribucija bi ogrozila uvajanje takšnih vozil in omejila povezljivost po vsej Uniji. Nadaljnje razhajanje v političnih ciljih in pristopih na nacionalni ravni
  bo oviralo še kako potreben trajnostni prehod prometnega sektorja in
  ne bo
  prispevalo k ustvarjanju
  dolgoročne gotovosti, potrebne za velike tržne naložbe. Obvezni minimalni cilji za države članice na nacionalni ravni bi zato morali zagotoviti usmeritve politike in dopolnjevati nacionalne okvire politike. Ta pristop bi moral združevati nacionalne cilje, ki temeljijo na voznih parkih, s cilji, ki temeljijo na razdalji, za vseevropsko prometno omrežje (TEN-T). Nacionalni cilji, ki temeljijo na voznih parkih, bi morali zagotoviti, da bi bilo uvajanje vozil v vsaki državi članici usklajeno z vzpostavitvijo zadostne javno dostopne polnilne infrastrukture
  , zlasti na mestnih območjih, kjer je manj verjetno, da bi imeli lastniki lahkih vozil lastna zasebna parkirišča. Posebno pozornost je treba nameniti tudi središčem z razmeroma večjo gostoto prebivalstva in večjim tržnim deležem električnih vozil in zanje določiti višjo nacionalno stopnjo uporabe. Ko bodo električna vozila dosegla določen delež vseh vozil v posameznih državah članicah, bi se moral trg uravnavati sam
  . Cilji za omrežje TEN-T, ki temeljijo na razdalji, bi morali zagotoviti popolno pokritost glavnih cestnih omrežij Unije z električnimi polnilnimi
  mesti
  ter tako zagotoviti enostavno in nemoteno potovanje po vsej Uniji
  , tudi v najbolj oddaljenih regijah in otokih Unije ter do njih, razen če so stroški za takšno potovanje nesorazmerni s koristjo, v teh primerih pa lahko države članice predvidijo izjeme ali razmislijo o razvoju infrastrukture, ki ni priklopljena na omrežje. Razvoj tovrstne infrastrukturne mreže bi olajšal dostopnost in povezljivost vseh regij v Uniji, tudi najbolj oddaljenih regij in drugih oddaljenih ali podeželskih območij, ter okrepil socialno, ekonomsko in teritorialno kohezijo med njimi.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Nacionalni cilji, ki temeljijo na voznem parku, bi morali biti določeni na podlagi
  skupnega števila
  registriranih električnih vozil v 
  tej državi članici
  v skladu s skupno metodologijo, ki upošteva tehnološki razvoj, kot je povečan doseg električnih vozil ali vse večji prodor hitrih polnilnih mest na trg, ki lahko napolnijo večje število vozil kot običajna polnilna mesta. Metodologija mora upoštevati tudi različne vzorce polnjenja akumulatorskih električnih in priključnih hibridnih vozil. Metodologija, ki določa nacionalne cilje, ki temeljijo na voznem parku, na podlagi skupne največje izhodne moči javno dostopne polnilne infrastrukture, bi morala omogočati prožnost pri izvajanju različnih tehnologij polnjenja v državah članicah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Nacionalni cilji, ki temeljijo na voznem parku, bi morali biti določeni na podlagi
  skupnega števila
  registriranih električnih vozil v 
  tej državi članici
  v skladu s skupno metodologijo, ki upošteva tehnološki razvoj, kot je povečan doseg električnih vozil ali vse večji prodor hitrih polnilnih mest na trg, ki lahko napolnijo večje število vozil kot običajna polnilna mesta. Metodologija mora upoštevati tudi različne vzorce polnjenja akumulatorskih električnih in priključnih hibridnih vozil. Metodologija, ki določa nacionalne cilje, ki temeljijo na voznem parku, na podlagi skupne največje izhodne moči javno dostopne polnilne infrastrukture, bi morala omogočati prožnost pri izvajanju različnih tehnologij polnjenja v državah članicah.

| (10) | Nacionalni cilji, ki temeljijo na voznem parku, bi morali biti določeni na podlagi
  deleža
  registriranih električnih vozil
  glede na skupno število vozil
  v 
  voznem parku te države članice
  v skladu s skupno metodologijo, ki upošteva tehnološki razvoj, kot je povečan doseg električnih vozil ali vse večji prodor hitrih polnilnih mest na trg, ki lahko napolnijo večje število vozil kot običajna polnilna mesta. Metodologija mora upoštevati tudi različne vzorce polnjenja akumulatorskih električnih in priključnih hibridnih vozil
  ter prebivalstvo in tržni delež električnih vozil
  . Metodologija, ki določa nacionalne cilje, ki temeljijo na voznem parku, na podlagi skupne največje izhodne moči javno dostopne polnilne infrastrukture, bi morala omogočati prožnost pri izvajanju različnih tehnologij polnjenja v državah članicah.
  Poleg tega bi morala Komisija oceniti, kako bi lahko vozila z vgrajenimi sončnimi paneli vplivala na vzpostavitev javno dostopne polnilne infrastrukture in po potrebi na morebitne posledične prilagoditve ciljev glede vzpostavitve polnilne infrastrukture iz te uredbe. |
| --- | --- |

(10)

Nacionalni cilji, ki temeljijo na voznem parku, bi morali biti določeni na podlagi
  deleža
  registriranih električnih vozil
  glede na skupno število vozil
  v 
  voznem parku te države članice
  v skladu s skupno metodologijo, ki upošteva tehnološki razvoj, kot je povečan doseg električnih vozil ali vse večji prodor hitrih polnilnih mest na trg, ki lahko napolnijo večje število vozil kot običajna polnilna mesta. Metodologija mora upoštevati tudi različne vzorce polnjenja akumulatorskih električnih in priključnih hibridnih vozil
  ter prebivalstvo in tržni delež električnih vozil
  . Metodologija, ki določa nacionalne cilje, ki temeljijo na voznem parku, na podlagi skupne največje izhodne moči javno dostopne polnilne infrastrukture, bi morala omogočati prožnost pri izvajanju različnih tehnologij polnjenja v državah članicah.
  Poleg tega bi morala Komisija oceniti, kako bi lahko vozila z vgrajenimi sončnimi paneli vplivala na vzpostavitev javno dostopne polnilne infrastrukture in po potrebi na morebitne posledične prilagoditve ciljev glede vzpostavitve polnilne infrastrukture iz te uredbe.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Izvajanje v državah članicah bi moralo zagotoviti, da se namesti zadostno število javno dostopnih polnilnih mest,
  zlasti
  na postajah javnega prometa, kot so pristaniški potniški terminali, letališča ali železniške postaje.
  Vzpostaviti
  bi bilo treba tudi zadostno število javno dostopnih hitrih polnilnih mest za lahka vozila, da bi se povečala praktičnost za potrošnike, zlasti v omrežju TEN-T, da bi se zagotovila popolna čezmejna povezljivost in omogočil promet električnih vozil po vsej Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Izvajanje v državah članicah bi moralo zagotoviti, da se namesti zadostno število javno dostopnih polnilnih mest,
  zlasti
  na postajah javnega prometa, kot so pristaniški potniški terminali, letališča ali železniške postaje.
  Vzpostaviti
  bi bilo treba tudi zadostno število javno dostopnih hitrih polnilnih mest za lahka vozila, da bi se povečala praktičnost za potrošnike, zlasti v omrežju TEN-T, da bi se zagotovila popolna čezmejna povezljivost in omogočil promet električnih vozil po vsej Uniji.

| (11) | Izvajanje v državah članicah bi moralo zagotoviti, da se namesti zadostno število javno dostopnih
  nepremičnih ali premičnih
  polnilnih mest
  ali polnilnih mest zunaj omrežja
  ,
  in sicer na način, ki podpira ozemeljsko ravnovesje in multimodalna potovanja, se izogne regionalnim razlikam in zagotavlja, da nobeno ozemlje ni zapostavljeno. Namestitev je še posebej pomembna na stanovanjskih območjih, kjer ni dovolj parkirnih mest zunaj ulic in cest in kjer so vozila običajno parkirana dlje časa, vključno s parkirnimi mesti za taksije, in
  na postajah javnega prometa, kot so pristaniški potniški terminali, letališča ali železniške postaje.
  Namestiti
  bi bilo treba tudi zadostno število javno dostopnih hitrih polnilnih mest za lahka vozila, da bi se povečala praktičnost za potrošnike, zlasti v omrežju TEN-T, da bi se zagotovila popolna čezmejna povezljivost in omogočil promet električnih vozil po vsej Uniji. |
| --- | --- |

(11)

Izvajanje v državah članicah bi moralo zagotoviti, da se namesti zadostno število javno dostopnih
  nepremičnih ali premičnih
  polnilnih mest
  ali polnilnih mest zunaj omrežja
  ,
  in sicer na način, ki podpira ozemeljsko ravnovesje in multimodalna potovanja, se izogne regionalnim razlikam in zagotavlja, da nobeno ozemlje ni zapostavljeno. Namestitev je še posebej pomembna na stanovanjskih območjih, kjer ni dovolj parkirnih mest zunaj ulic in cest in kjer so vozila običajno parkirana dlje časa, vključno s parkirnimi mesti za taksije, in
  na postajah javnega prometa, kot so pristaniški potniški terminali, letališča ali železniške postaje.
  Namestiti
  bi bilo treba tudi zadostno število javno dostopnih hitrih polnilnih mest za lahka vozila, da bi se povečala praktičnost za potrošnike, zlasti v omrežju TEN-T, da bi se zagotovila popolna čezmejna povezljivost in omogočil promet električnih vozil po vsej Uniji.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11a) | Pri vzpostavljanju javno dostopne polnilne infrastrukture bi se morali opirati predvsem na zasebne tržne naložbe. Dokler pa se ne razvije konkurenčen trg, bi morale države članice podpreti vzpostavljanje infrastrukture, kadar bi bila glede na tržne razmere potrebna javna podpora in pod pogojem, da ta javna podpora popolnoma spoštuje pravila o državni pomoči. Države članice bi morale po potrebi upoštevati tudi, da se lahko povpraševanje po ustreznem številu polnilnih mest na nekaterih območjih njihovega ozemlja med letom spreminja, kot recimo na številnih turističnih lokacijah. V teh primerih bi lahko možnost vzpostavitve začasne mobilne polnilne infrastrukture, ki ni priključena na omrežje, ponudila dodatno prožnost in olajšala zadovoljitev sezonskega povpraševanja, ne da bi bila potrebna namestitev stalne infrastrukture. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11a)

Pri vzpostavljanju javno dostopne polnilne infrastrukture bi se morali opirati predvsem na zasebne tržne naložbe. Dokler pa se ne razvije konkurenčen trg, bi morale države članice podpreti vzpostavljanje infrastrukture, kadar bi bila glede na tržne razmere potrebna javna podpora in pod pogojem, da ta javna podpora popolnoma spoštuje pravila o državni pomoči. Države članice bi morale po potrebi upoštevati tudi, da se lahko povpraševanje po ustreznem številu polnilnih mest na nekaterih območjih njihovega ozemlja med letom spreminja, kot recimo na številnih turističnih lokacijah. V teh primerih bi lahko možnost vzpostavitve začasne mobilne polnilne infrastrukture, ki ni priključena na omrežje, ponudila dodatno prožnost in olajšala zadovoljitev sezonskega povpraševanja, ne da bi bila potrebna namestitev stalne infrastrukture.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11b) | Komisija bi morala po potrebi pregledati cilje za električno polnilno infrastrukturo za lahka in težka vozila, določene v tej uredbi, da bi zagotovila njihovo usklajenost z zahtevami iz uredb Unije o standardih emisijskih vrednosti CO2 za lahka in težka vozila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11b)

Komisija bi morala po potrebi pregledati cilje za električno polnilno infrastrukturo za lahka in težka vozila, določene v tej uredbi, da bi zagotovila njihovo usklajenost z zahtevami iz uredb Unije o standardih emisijskih vrednosti CO2 za lahka in težka vozila.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11c) | Komisija bi morala pregledati potrebo po vključitvi zahtev za polnilno infrastrukturo, ki služi kolesom s pomožnim električnim motorjem, in vozila kategorije L, kot so električna kolesa in e-mopedi, ter zlasti možnost, da se polnilna infrastruktura opremi z gospodinjsko vtičnico, ki omogoča enostavno polnjenje takih vozil, saj predstavljajo način prevoza, ki lahko prispeva k nadaljnjemu zmanjšanju emisij CO2 in onesnaževanja zraka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11c)

Komisija bi morala pregledati potrebo po vključitvi zahtev za polnilno infrastrukturo, ki služi kolesom s pomožnim električnim motorjem, in vozila kategorije L, kot so električna kolesa in e-mopedi, ter zlasti možnost, da se polnilna infrastruktura opremi z gospodinjsko vtičnico, ki omogoča enostavno polnjenje takih vozil, saj predstavljajo način prevoza, ki lahko prispeva k nadaljnjemu zmanjšanju emisij CO2 in onesnaževanja zraka.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Električna težka vozila potrebujejo izrazito drugačno polnilno infrastrukturo kot lahka vozila. Vendar javno dostopna infrastruktura za električna težka vozila v Uniji trenutno skorajda ni na voljo. Kombinirani pristop s cilji, ki temeljijo na razdalji, vzdolž omrežja TEN-T, cilji za infrastrukturo za polnjenje čez noč in cilji na urbanih vozliščih bi moral zagotoviti, da se v vsej Uniji vzpostavi zadostna pokritost z javno dostopno infrastrukturo za električna težka vozila, da bi se podprlo
  pričakovano tržno uvajanje
  akumulatorskih električnih težkih vozil. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Električna težka vozila potrebujejo izrazito drugačno polnilno infrastrukturo kot lahka vozila. Vendar javno dostopna infrastruktura za električna težka vozila v Uniji trenutno skorajda ni na voljo. Kombinirani pristop s cilji, ki temeljijo na razdalji, vzdolž omrežja TEN-T, cilji za infrastrukturo za polnjenje čez noč in cilji na urbanih vozliščih bi moral zagotoviti, da se v vsej Uniji vzpostavi zadostna pokritost z javno dostopno infrastrukturo za električna težka vozila, da bi se podprlo
  pričakovano tržno uvajanje
  akumulatorskih električnih težkih vozil.

| (13) | Električna težka vozila potrebujejo izrazito drugačno polnilno infrastrukturo kot lahka vozila. Vendar javno dostopna infrastruktura za električna težka vozila v Uniji trenutno skorajda ni na voljo
  , zato je treba njeno vzpostavitev pospešiti
  . Kombinirani pristop s cilji, ki temeljijo na razdalji, vzdolž omrežja TEN-T, cilji za infrastrukturo za polnjenje čez noč in cilji na urbanih vozliščih bi moral zagotoviti, da se v vsej Uniji vzpostavi zadostna pokritost z javno dostopno infrastrukturo za električna težka vozila, da bi se
  proaktivno
  podprlo
  povečevanje tržnega deleža
  akumulatorskih električnih težkih vozil. |
| --- | --- |

(13)

Električna težka vozila potrebujejo izrazito drugačno polnilno infrastrukturo kot lahka vozila. Vendar javno dostopna infrastruktura za električna težka vozila v Uniji trenutno skorajda ni na voljo
  , zato je treba njeno vzpostavitev pospešiti
  . Kombinirani pristop s cilji, ki temeljijo na razdalji, vzdolž omrežja TEN-T, cilji za infrastrukturo za polnjenje čez noč in cilji na urbanih vozliščih bi moral zagotoviti, da se v vsej Uniji vzpostavi zadostna pokritost z javno dostopno infrastrukturo za električna težka vozila, da bi se
  proaktivno
  podprlo
  povečevanje tržnega deleža
  akumulatorskih električnih težkih vozil.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | Zato so potrebne javne začetne naložbe v infrastrukturo za električna težka vozila, razvoj infrastrukture širše od zahtev iz te uredbe pa bi moral biti pogojen s tem, kako se bo povečeval njihov tržni delež v vsej Uniji ter na nacionalni in regionalni ravni, in z ustreznimi podatki o prometu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13a)

Zato so potrebne javne začetne naložbe v infrastrukturo za električna težka vozila, razvoj infrastrukture širše od zahtev iz te uredbe pa bi moral biti pogojen s tem, kako se bo povečeval njihov tržni delež v vsej Uniji ter na nacionalni in regionalni ravni, in z ustreznimi podatki o prometu.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14a) | Trenutno se razvijajo novi standardi za polnilno infrastrukturo za težka vozila. Tehnično je mogoče zagotoviti nadgradljivost fizičnih povezav in komunikacijskih protokolov za izmenjavo, tako da se lahko posamezne polnilne postaje in polnilna mesta pozneje nadgradijo v nov standard. Zato bi morala Komisija razmisliti o povečanju individualne izhodne moči polnilnih postaj v polnilnih parkih, takoj ko bodo na voljo nove skupne tehnične specifikacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14a)

Trenutno se razvijajo novi standardi za polnilno infrastrukturo za težka vozila. Tehnično je mogoče zagotoviti nadgradljivost fizičnih povezav in komunikacijskih protokolov za izmenjavo, tako da se lahko posamezne polnilne postaje in polnilna mesta pozneje nadgradijo v nov standard. Zato bi morala Komisija razmisliti o povečanju individualne izhodne moči polnilnih postaj v polnilnih parkih, takoj ko bodo na voljo nove skupne tehnične specifikacije.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Javno dostopna polnilna ali oskrbovalna mesta na primer vključujejo zasebna polnilna ali oskrbovalna mesta, ki so dostopna javnosti in so na javnih ali zasebnih zemljiščih, kot so javna parkirišča ali parkirišča supermarketov. Polnilno ali oskrbovalno mesto na zasebnem zemljišču, ki je dostopno splošni javnosti, bi bilo treba šteti za javno dostopno tudi v primerih, ko je dostop omejen na določeno splošno skupino uporabnikov, na primer na stranke. Polnilna ali oskrbovalna mesta za sheme souporabe avtomobilov bi se morala šteti kot dostopna javnosti le, če so izrecno dostopna tretjim uporabnikom. Polnilna ali oskrbovalna mesta na zasebnih zemljiščih, do katerih je dostop omejen na določen omejen krog oseb, kot so parkirišča v poslovnih stavbah, do katerih imajo dostop samo zaposleni ali pooblaščene osebe, se ne bi smela šteti za javno dostopna polnilna ali oskrbovalna mesta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Javno dostopna polnilna ali oskrbovalna mesta na primer vključujejo zasebna polnilna ali oskrbovalna mesta, ki so dostopna javnosti in so na javnih ali zasebnih zemljiščih, kot so javna parkirišča ali parkirišča supermarketov. Polnilno ali oskrbovalno mesto na zasebnem zemljišču, ki je dostopno splošni javnosti, bi bilo treba šteti za javno dostopno tudi v primerih, ko je dostop omejen na določeno splošno skupino uporabnikov, na primer na stranke. Polnilna ali oskrbovalna mesta za sheme souporabe avtomobilov bi se morala šteti kot dostopna javnosti le, če so izrecno dostopna tretjim uporabnikom. Polnilna ali oskrbovalna mesta na zasebnih zemljiščih, do katerih je dostop omejen na določen omejen krog oseb, kot so parkirišča v poslovnih stavbah, do katerih imajo dostop samo zaposleni ali pooblaščene osebe, se ne bi smela šteti za javno dostopna polnilna ali oskrbovalna mesta.

| (17) | Javno dostopna polnilna ali oskrbovalna mesta na primer vključujejo zasebna polnilna ali oskrbovalna mesta, ki so dostopna javnosti in so na javnih ali zasebnih zemljiščih, kot so javna parkirišča ali parkirišča supermarketov.
  Na tovrstnih krajih, kjer imajo parkirišča več kot 30 parkirnih mest, bi morale države članice zagotoviti, da se namesti zadostno število javno dostopnih oskrbovalnih mest.
  Polnilno ali oskrbovalno mesto na zasebnem zemljišču, ki je dostopno splošni javnosti, bi bilo treba šteti za javno dostopno tudi v primerih, ko je dostop omejen na določeno splošno skupino uporabnikov, na primer na stranke. Polnilna ali oskrbovalna mesta za sheme souporabe avtomobilov bi se morala šteti kot dostopna javnosti le, če so izrecno dostopna tretjim uporabnikom. Polnilna ali oskrbovalna mesta na zasebnih zemljiščih, do katerih je dostop omejen na določen omejen krog oseb, kot so parkirišča v poslovnih stavbah, do katerih imajo dostop samo zaposleni ali pooblaščene osebe, se ne bi smela šteti za javno dostopna polnilna ali oskrbovalna mesta. |
| --- | --- |

(17)

Javno dostopna polnilna ali oskrbovalna mesta na primer vključujejo zasebna polnilna ali oskrbovalna mesta, ki so dostopna javnosti in so na javnih ali zasebnih zemljiščih, kot so javna parkirišča ali parkirišča supermarketov.
  Na tovrstnih krajih, kjer imajo parkirišča več kot 30 parkirnih mest, bi morale države članice zagotoviti, da se namesti zadostno število javno dostopnih oskrbovalnih mest.
  Polnilno ali oskrbovalno mesto na zasebnem zemljišču, ki je dostopno splošni javnosti, bi bilo treba šteti za javno dostopno tudi v primerih, ko je dostop omejen na določeno splošno skupino uporabnikov, na primer na stranke. Polnilna ali oskrbovalna mesta za sheme souporabe avtomobilov bi se morala šteti kot dostopna javnosti le, če so izrecno dostopna tretjim uporabnikom. Polnilna ali oskrbovalna mesta na zasebnih zemljiščih, do katerih je dostop omejen na določen omejen krog oseb, kot so parkirišča v poslovnih stavbah, do katerih imajo dostop samo zaposleni ali pooblaščene osebe, se ne bi smela šteti za javno dostopna polnilna ali oskrbovalna mesta.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17a) | Da bi preprečili neželene posledice te uredbe, kot bi bilo odvračanje od vzpostavljanja polnilne infrastrukture za vozne parke za lastne potrebe, kot je javni prevoz, se lahko javno dostopne polnilne postaje, deloma namenjene voznim parkom za javni prevoz, upoštevajo za namene doseganja ciljev iz te uredbe. Polnilna mesta za sheme souporabe avtomobilov bi se morala šteti kot dostopna javnosti le, če so izrecno dostopna tretjim uporabnikom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17a)

Da bi preprečili neželene posledice te uredbe, kot bi bilo odvračanje od vzpostavljanja polnilne infrastrukture za vozne parke za lastne potrebe, kot je javni prevoz, se lahko javno dostopne polnilne postaje, deloma namenjene voznim parkom za javni prevoz, upoštevajo za namene doseganja ciljev iz te uredbe. Polnilna mesta za sheme souporabe avtomobilov bi se morala šteti kot dostopna javnosti le, če so izrecno dostopna tretjim uporabnikom.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17b) | Da bi povečali prikladnost za potrošnike, bi morale države članice spodbujati upravljavce javno dostopnih polnilnih ali oskrbovalnih mest, da zagotovijo, da delovni čas in čas obratovanja njihovih storitev v celoti ustrezata potrebam končnih uporabnikov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17b)

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Sistemi naprednega merjenja, kot so opredeljeni v Direktivi (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta52, omogočajo izdelavo sprotnih podatkov, ki so potrebni za zagotovitev stabilnosti mreže in spodbujanje gospodarne uporabe storitev polnjenja. Z zagotavljanjem merjenja energije v realnem času ter natančnih in preglednih informacij o stroških ti sistemi v kombinaciji s pametnimi polnilnimi mesti spodbujajo polnjenje v času nizkega splošnega povpraševanja po električni energiji in nizkih cen energije. Uporaba sistemov naprednega merjenja v kombinaciji s pametnimi polnilnimi mesti lahko optimizira polnjenje, kar koristi elektroenergetskemu sistemu in končnemu uporabniku. Države članice bi morale spodbujati uporabo sistema naprednega merjenja za polnjenje električnih vozil na javno dostopnih polnilnih postajah, kadar je to tehnično izvedljivo
  in ekonomsko sprejemljivo
  , ter zagotoviti, da ti sistemi izpolnjujejo zahteve iz člena 20 Direktive (EU) 2019/944. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Sistemi naprednega merjenja, kot so opredeljeni v Direktivi (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta52, omogočajo izdelavo sprotnih podatkov, ki so potrebni za zagotovitev stabilnosti mreže in spodbujanje gospodarne uporabe storitev polnjenja. Z zagotavljanjem merjenja energije v realnem času ter natančnih in preglednih informacij o stroških ti sistemi v kombinaciji s pametnimi polnilnimi mesti spodbujajo polnjenje v času nizkega splošnega povpraševanja po električni energiji in nizkih cen energije. Uporaba sistemov naprednega merjenja v kombinaciji s pametnimi polnilnimi mesti lahko optimizira polnjenje, kar koristi elektroenergetskemu sistemu in končnemu uporabniku. Države članice bi morale spodbujati uporabo sistema naprednega merjenja za polnjenje električnih vozil na javno dostopnih polnilnih postajah, kadar je to tehnično izvedljivo
  in ekonomsko sprejemljivo
  , ter zagotoviti, da ti sistemi izpolnjujejo zahteve iz člena 20 Direktive (EU) 2019/944.

| (20) | Sistemi naprednega merjenja, kot so opredeljeni v Direktivi (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta52, omogočajo izdelavo sprotnih podatkov, ki so potrebni za zagotovitev stabilnosti mreže in spodbujanje gospodarne uporabe storitev polnjenja. Z zagotavljanjem merjenja energije v realnem času ter natančnih in preglednih informacij o stroških ti sistemi v kombinaciji s pametnimi polnilnimi mesti spodbujajo polnjenje v času nizkega splošnega povpraševanja po električni energiji in nizkih cen energije. Uporaba sistemov naprednega merjenja v kombinaciji s pametnimi polnilnimi mesti lahko optimizira polnjenje, kar koristi elektroenergetskemu sistemu in končnemu uporabniku. Države članice bi morale spodbujati uporabo sistema naprednega merjenja za polnjenje električnih vozil na javno dostopnih polnilnih postajah, kadar je to tehnično izvedljivo, ter zagotoviti, da ti sistemi izpolnjujejo zahteve iz člena 20 Direktive (EU) 2019/944. |
| --- | --- |

(20)

Sistemi naprednega merjenja, kot so opredeljeni v Direktivi (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta52, omogočajo izdelavo sprotnih podatkov, ki so potrebni za zagotovitev stabilnosti mreže in spodbujanje gospodarne uporabe storitev polnjenja. Z zagotavljanjem merjenja energije v realnem času ter natančnih in preglednih informacij o stroških ti sistemi v kombinaciji s pametnimi polnilnimi mesti spodbujajo polnjenje v času nizkega splošnega povpraševanja po električni energiji in nizkih cen energije. Uporaba sistemov naprednega merjenja v kombinaciji s pametnimi polnilnimi mesti lahko optimizira polnjenje, kar koristi elektroenergetskemu sistemu in končnemu uporabniku. Države članice bi morale spodbujati uporabo sistema naprednega merjenja za polnjenje električnih vozil na javno dostopnih polnilnih postajah, kadar je to tehnično izvedljivo, ter zagotoviti, da ti sistemi izpolnjujejo zahteve iz člena 20 Direktive (EU) 2019/944.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | Zaradi vse večjega števila električnih vozil v cestnem, železniškem in pomorskem prometu ter drugih načinih prometa bo treba postopke polnjenja optimizirati in jih upravljati na način, ki ne bo povzročal zastojev in bo v celoti izkoriščal razpoložljivost električne energije iz obnovljivih virov in nizke cene električne energije v sistemu. Zlasti
  pametno polnjenje lahko dodatno olajša
  integracijo električnih vozil v elektroenergetski sistem, saj
  omogoča
  prilagajanje odjema prek agregiranja in prilagajanje odjema na podlagi cene. Integracijo sistema je mogoče še olajšati z dvosmernim polnjenjem (vozilo-omrežje). Vsa
  običajna
  polnilna mesta
  , na katerih so vozila običajno parkirana dalj časa,
  bi zato morala podpirati pametno polnjenje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

Zaradi vse večjega števila električnih vozil v cestnem, železniškem in pomorskem prometu ter drugih načinih prometa bo treba postopke polnjenja optimizirati in jih upravljati na način, ki ne bo povzročal zastojev in bo v celoti izkoriščal razpoložljivost električne energije iz obnovljivih virov in nizke cene električne energije v sistemu. Zlasti
  pametno polnjenje lahko dodatno olajša
  integracijo električnih vozil v elektroenergetski sistem, saj
  omogoča
  prilagajanje odjema prek agregiranja in prilagajanje odjema na podlagi cene. Integracijo sistema je mogoče še olajšati z dvosmernim polnjenjem (vozilo-omrežje). Vsa
  običajna
  polnilna mesta
  , na katerih so vozila običajno parkirana dalj časa,
  bi zato morala podpirati pametno polnjenje.

| (21) | Zaradi vse večjega števila električnih vozil v cestnem, železniškem in pomorskem prometu ter drugih načinih prometa bo treba postopke polnjenja optimizirati in jih upravljati na način, ki ne bo povzročal zastojev in bo v celoti izkoriščal razpoložljivost električne energije iz obnovljivih virov in nizke cene električne energije v sistemu. Zlasti
  pametna polnilna mesta in polnilna mesta, ki niso priklopljena na omrežje, lahko olajšajo
  integracijo električnih vozil v elektroenergetski sistem
  in zmanjšajo vpliv električnih vozil na distribucijsko omrežje za električno energijo
  , saj
  omogočajo
  prilagajanje odjema prek agregiranja in prilagajanje odjema na podlagi cene. Integracijo sistema je mogoče še olajšati z dvosmernim polnjenjem (vozilo-omrežje). Vsa polnilna mesta bi zato morala podpirati pametno polnjenje. |
| --- | --- |

(21)

Zaradi vse večjega števila električnih vozil v cestnem, železniškem in pomorskem prometu ter drugih načinih prometa bo treba postopke polnjenja optimizirati in jih upravljati na način, ki ne bo povzročal zastojev in bo v celoti izkoriščal razpoložljivost električne energije iz obnovljivih virov in nizke cene električne energije v sistemu. Zlasti
  pametna polnilna mesta in polnilna mesta, ki niso priklopljena na omrežje, lahko olajšajo
  integracijo električnih vozil v elektroenergetski sistem
  in zmanjšajo vpliv električnih vozil na distribucijsko omrežje za električno energijo
  , saj
  omogočajo
  prilagajanje odjema prek agregiranja in prilagajanje odjema na podlagi cene. Integracijo sistema je mogoče še olajšati z dvosmernim polnjenjem (vozilo-omrežje). Vsa polnilna mesta bi zato morala podpirati pametno polnjenje.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (21a) | Dvosmerno polnjenje na zasebni in javno dostopni infrastrukturi bi lahko spodbudilo ljudi k nakupu električnih vozil, saj se ta lahko uporabijo tako za mobilnost kot za shranjevanje energije. Zato bi bilo treba preprečiti zakonodajne ovire, kot je dvojna obdavčitev, da bi dodatno razvili poslovno upravičenost dvosmernega polnjenja, poleg tega pa bi bilo treba uvesti dovolj zasebnih in javno dostopnih polnilnih mest za pametno dvosmerno polnjenje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21a)

Dvosmerno polnjenje na zasebni in javno dostopni infrastrukturi bi lahko spodbudilo ljudi k nakupu električnih vozil, saj se ta lahko uporabijo tako za mobilnost kot za shranjevanje energije. Zato bi bilo treba preprečiti zakonodajne ovire, kot je dvojna obdavčitev, da bi dodatno razvili poslovno upravičenost dvosmernega polnjenja, poleg tega pa bi bilo treba uvesti dovolj zasebnih in javno dostopnih polnilnih mest za pametno dvosmerno polnjenje.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (21b) | Če želi Unija zagotoviti, da bo hitri prehod na električno mobilnost potekal trajnostno, mora prevzeti vodilno vlogo na področju trajnostnih proizvodov, tehnologij, storitev in inovacij na svetovni ravni, zlasti kar zadeva krožno, socialno pravično, okolju prijazno in trajnostno vrednostno verigo akumulatorjev, pa tudi varnost delovnih mest in trajnostnost pri prehodu na brezemisijski in nizkoemisijski sektor cestnega, pomorskega in zračnega prometa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21b)

Če želi Unija zagotoviti, da bo hitri prehod na električno mobilnost potekal trajnostno, mora prevzeti vodilno vlogo na področju trajnostnih proizvodov, tehnologij, storitev in inovacij na svetovni ravni, zlasti kar zadeva krožno, socialno pravično, okolju prijazno in trajnostno vrednostno verigo akumulatorjev, pa tudi varnost delovnih mest in trajnostnost pri prehodu na brezemisijski in nizkoemisijski sektor cestnega, pomorskega in zračnega prometa.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (22) | Razvoj infrastrukture za električna vozila, interakcija te infrastrukture z elektroenergetskim sistemom ter pravice in odgovornosti, dodeljene različnim akterjem na trgu električne mobilnosti, morajo biti skladni z načeli, določenimi v Direktivi (EU) 2019/944. V tem smislu bi morali operaterji distribucijskih sistemov nediskriminatorno sodelovati z vsemi osebami, ki postavljajo ali upravljajo javno dostopna polnilna mesta, države članice pa bi morale zagotoviti, da bi bila lahko oskrba z električno energijo za polnilno mesto predmet pogodbe z dobaviteljem, ki ni subjekt, ki dobavlja električno energijo gospodinjstvu ali prostorom, v katerih je to polnilno mesto. Dostop dobaviteljev električne energije iz Unije do polnilnih mest ne bi smel posegati v odstopanja iz člena 66 Direktive (EU) 2019/944. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22)

Razvoj infrastrukture za električna vozila, interakcija te infrastrukture z elektroenergetskim sistemom ter pravice in odgovornosti, dodeljene različnim akterjem na trgu električne mobilnosti, morajo biti skladni z načeli, določenimi v Direktivi (EU) 2019/944. V tem smislu bi morali operaterji distribucijskih sistemov nediskriminatorno sodelovati z vsemi osebami, ki postavljajo ali upravljajo javno dostopna polnilna mesta, države članice pa bi morale zagotoviti, da bi bila lahko oskrba z električno energijo za polnilno mesto predmet pogodbe z dobaviteljem, ki ni subjekt, ki dobavlja električno energijo gospodinjstvu ali prostorom, v katerih je to polnilno mesto. Dostop dobaviteljev električne energije iz Unije do polnilnih mest ne bi smel posegati v odstopanja iz člena 66 Direktive (EU) 2019/944.

| (22) | Razvoj infrastrukture za električna vozila,
  ki je priklopljena na omrežje ali ne,
  interakcija te infrastrukture z elektroenergetskim sistemom ter pravice in odgovornosti, dodeljene različnim akterjem na trgu električne mobilnosti, morajo biti skladni z načeli, določenimi v Direktivi (EU) 2019/944. V tem smislu bi morali operaterji distribucijskih sistemov nediskriminatorno sodelovati z vsemi osebami, ki postavljajo ali upravljajo javno dostopna polnilna mesta, države članice pa bi morale zagotoviti, da bi bila lahko oskrba z električno energijo za polnilno mesto predmet pogodbe z dobaviteljem, ki ni subjekt, ki dobavlja električno energijo gospodinjstvu ali prostorom, v katerih je to polnilno mesto. Dostop dobaviteljev električne energije iz Unije do polnilnih mest ne bi smel posegati v odstopanja iz člena 66 Direktive (EU) 2019/944. |
| --- | --- |

(22)

Razvoj infrastrukture za električna vozila,
  ki je priklopljena na omrežje ali ne,
  interakcija te infrastrukture z elektroenergetskim sistemom ter pravice in odgovornosti, dodeljene različnim akterjem na trgu električne mobilnosti, morajo biti skladni z načeli, določenimi v Direktivi (EU) 2019/944. V tem smislu bi morali operaterji distribucijskih sistemov nediskriminatorno sodelovati z vsemi osebami, ki postavljajo ali upravljajo javno dostopna polnilna mesta, države članice pa bi morale zagotoviti, da bi bila lahko oskrba z električno energijo za polnilno mesto predmet pogodbe z dobaviteljem, ki ni subjekt, ki dobavlja električno energijo gospodinjstvu ali prostorom, v katerih je to polnilno mesto. Dostop dobaviteljev električne energije iz Unije do polnilnih mest ne bi smel posegati v odstopanja iz člena 66 Direktive (EU) 2019/944.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (23) | Vzpostavitev in delovanje polnilnih mest za električna vozila bi morala biti razvita kot konkurenčni trg, odprt za vse stranke, zainteresirane za uvedbo ali upravljanje infrastrukture za polnjenje. Glede na omejene nadomestne lokacije na avtocestah so zlasti zaskrbljujoče obstoječe koncesije za avtoceste, na primer za konvencionalne bencinske črpalke ali počivališča, saj lahko trajajo zelo dolgo in so včasih celo brez določenega končnega datuma. Države članice bi si morale v največji možni meri in v skladu z Direktivo 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta (53) prizadevati za konkurenčno podeljevanje novih koncesij, zlasti za polnilne postaje na obstoječih avtocestnih počivališčih ali ob njih, da se omejijo stroški vzpostavljanja
  in
  omogočijo novi udeleženci na trgu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23)

Vzpostavitev in delovanje polnilnih mest za električna vozila bi morala biti razvita kot konkurenčni trg, odprt za vse stranke, zainteresirane za uvedbo ali upravljanje infrastrukture za polnjenje. Glede na omejene nadomestne lokacije na avtocestah so zlasti zaskrbljujoče obstoječe koncesije za avtoceste, na primer za konvencionalne bencinske črpalke ali počivališča, saj lahko trajajo zelo dolgo in so včasih celo brez določenega končnega datuma. Države članice bi si morale v največji možni meri in v skladu z Direktivo 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta (53) prizadevati za konkurenčno podeljevanje novih koncesij, zlasti za polnilne postaje na obstoječih avtocestnih počivališčih ali ob njih, da se omejijo stroški vzpostavljanja
  in
  omogočijo novi udeleženci na trgu.

| (23) | Vzpostavitev in delovanje polnilnih mest za električna vozila bi morala biti razvita kot konkurenčni trg, odprt za vse stranke, zainteresirane za uvedbo ali upravljanje infrastrukture za polnjenje.
  Zato bi morale države članice preprečiti pojav prevladujočih operaterjev polnilne infrastrukture v fazi razvoja infrastrukture. Regionalni in lokalni organi ta cilj podpirajo, tako da določijo območja za konkurenčne operaterje.
  Glede na omejene nadomestne lokacije
  za operaterje polnjenja
  na avtocestah so zlasti zaskrbljujoče obstoječe koncesije za avtoceste, na primer za konvencionalne bencinske črpalke ali počivališča, saj lahko trajajo zelo dolgo in so včasih celo brez določenega končnega datuma. Države članice bi si morale v največji možni meri in v skladu z Direktivo 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta (53) prizadevati za konkurenčno podeljevanje novih koncesij, zlasti za polnilne postaje na obstoječih avtocestnih počivališčih ali ob njih, da se
  prepreči poseganje na zelena območja in
  omejijo stroški vzpostavljanja
  ter
  omogočijo novi udeleženci na trgu.
  Preuči se lahko tudi možnost namestitve polnilnih mest konkurenčnih operaterjev na avtocestnem počivališču. |
| --- | --- |

(23)

Vzpostavitev in delovanje polnilnih mest za električna vozila bi morala biti razvita kot konkurenčni trg, odprt za vse stranke, zainteresirane za uvedbo ali upravljanje infrastrukture za polnjenje.
  Zato bi morale države članice preprečiti pojav prevladujočih operaterjev polnilne infrastrukture v fazi razvoja infrastrukture. Regionalni in lokalni organi ta cilj podpirajo, tako da določijo območja za konkurenčne operaterje.
  Glede na omejene nadomestne lokacije
  za operaterje polnjenja
  na avtocestah so zlasti zaskrbljujoče obstoječe koncesije za avtoceste, na primer za konvencionalne bencinske črpalke ali počivališča, saj lahko trajajo zelo dolgo in so včasih celo brez določenega končnega datuma. Države članice bi si morale v največji možni meri in v skladu z Direktivo 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta (53) prizadevati za konkurenčno podeljevanje novih koncesij, zlasti za polnilne postaje na obstoječih avtocestnih počivališčih ali ob njih, da se
  prepreči poseganje na zelena območja in
  omejijo stroški vzpostavljanja
  ter
  omogočijo novi udeleženci na trgu.
  Preuči se lahko tudi možnost namestitve polnilnih mest konkurenčnih operaterjev na avtocestnem počivališču.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23a) | Državam članicam so za vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva na voljo številni viri financiranja, zlasti mehanizem za okrevanje in odpornost, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/241

   (1a)

  , Instrument za tehnično podporo Evropske komisije, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/240

   (1b)

  , Instrument za povezovanje Evrope, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1153

   (1c)

  , ter partnerstva in misije v programu Obzorje Evropa, zlasti predlagana misija za podnebno nevtralna in pametna mesta, s katero se želi do leta 2030 doseči 100 podnebno nevtralnih mest. Poleg tega sta zlasti manj razvitim državam članicam in regijam na voljo Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad, ki ju določa Uredba(EU) 2021/1058

   (1d)

  in sta namenjena spodbujanju naložb v raziskave, inovacije in vzpostavljanje infrastrukture, program InvestEU pa lahko v sklopu za trajnostno infrastrukturo pripomore k naložbam, primernim za izzive prihodnosti, v vsej Evropski uniji, pomaga mobilizirati zasebne naložbe ter nosilcem in izvajalcem projektov na področju trajnostne infrastrukture in premičnin zagotavlja svetovalne storitve. V zadnjih letih je svojo podporo za spodbujanje razvoja novejših tehnologij, kot sta električna mobilnost in digitalizacija, v instrumentu za čistejši prevoz povečala tudi skupina Evropske investicijske banke, od katere se pričakuje, da bo še naprej zagotavljala različne strukture financiranja za hitrejše vzpostavljanje infrastrukture za alternativna goriva. Države članice bi morale te možnosti financiranja izkoristiti in jih uporabiti predvsem za podporo javnemu prevozu in rešitvam na področju aktivne mobilnosti ter za financiranje ukrepov, namenjenih za pomoč državljanom, ki jih prizadeneta energetska revščina in revščina na področju mobilnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23a)

Državam članicam so za vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva na voljo številni viri financiranja, zlasti mehanizem za okrevanje in odpornost, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/241

   (1a)

  , Instrument za tehnično podporo Evropske komisije, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/240

   (1b)

  , Instrument za povezovanje Evrope, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1153

   (1c)

  , ter partnerstva in misije v programu Obzorje Evropa, zlasti predlagana misija za podnebno nevtralna in pametna mesta, s katero se želi do leta 2030 doseči 100 podnebno nevtralnih mest. Poleg tega sta zlasti manj razvitim državam članicam in regijam na voljo Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad, ki ju določa Uredba(EU) 2021/1058

   (1d)

  in sta namenjena spodbujanju naložb v raziskave, inovacije in vzpostavljanje infrastrukture, program InvestEU pa lahko v sklopu za trajnostno infrastrukturo pripomore k naložbam, primernim za izzive prihodnosti, v vsej Evropski uniji, pomaga mobilizirati zasebne naložbe ter nosilcem in izvajalcem projektov na področju trajnostne infrastrukture in premičnin zagotavlja svetovalne storitve. V zadnjih letih je svojo podporo za spodbujanje razvoja novejših tehnologij, kot sta električna mobilnost in digitalizacija, v instrumentu za čistejši prevoz povečala tudi skupina Evropske investicijske banke, od katere se pričakuje, da bo še naprej zagotavljala različne strukture financiranja za hitrejše vzpostavljanje infrastrukture za alternativna goriva. Države članice bi morale te možnosti financiranja izkoristiti in jih uporabiti predvsem za podporo javnemu prevozu in rešitvam na področju aktivne mobilnosti ter za financiranje ukrepov, namenjenih za pomoč državljanom, ki jih prizadeneta energetska revščina in revščina na področju mobilnosti.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (24) | Preglednost cen
  je
  ključnega pomena za zagotovitev nemotenega in enostavnega polnjenja in oskrbovanja z gorivom. Uporabnikom vozil na alternativna goriva bi bilo treba pred začetkom polnjenja ali oskrbe z gorivom zagotoviti točne informacije o cenah. Ceno bi bilo treba sporočiti na jasno strukturiran način, da bi lahko končni uporabniki prepoznali
  različne stroškovne komponente
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24)

Preglednost cen
  je
  ključnega pomena za zagotovitev nemotenega in enostavnega polnjenja in oskrbovanja z gorivom. Uporabnikom vozil na alternativna goriva bi bilo treba pred začetkom polnjenja ali oskrbe z gorivom zagotoviti točne informacije o cenah. Ceno bi bilo treba sporočiti na jasno strukturiran način, da bi lahko končni uporabniki prepoznali
  različne stroškovne komponente
  .

| (24) | Preglednost cen
  in cenovna dostopnost sta
  ključnega pomena za zagotovitev nemotenega in enostavnega polnjenja in oskrbovanja z gorivom. Uporabnikom vozil na alternativna goriva bi bilo treba pred začetkom polnjenja ali oskrbe z gorivom zagotoviti točne informacije o cenah. Ceno bi bilo treba sporočiti na jasno strukturiran način,
  in sicer s prikazom, kjer je to ustrezno, cene na kWh ali kg,
  da bi lahko končni uporabniki prepoznali
  in predvideli skupni strošek postopka polnjenja ali oskrbe z gorivom
  . |
| --- | --- |

(24)

Preglednost cen
  in cenovna dostopnost sta
  ključnega pomena za zagotovitev nemotenega in enostavnega polnjenja in oskrbovanja z gorivom. Uporabnikom vozil na alternativna goriva bi bilo treba pred začetkom polnjenja ali oskrbe z gorivom zagotoviti točne informacije o cenah. Ceno bi bilo treba sporočiti na jasno strukturiran način,
  in sicer s prikazom, kjer je to ustrezno, cene na kWh ali kg,
  da bi lahko končni uporabniki prepoznali
  in predvideli skupni strošek postopka polnjenja ali oskrbe z gorivom
  .

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (24a) | Uporaba akumulatorskih električnih vozil in vozil na vodik bo povzročila znatne spremembe v vzorcih polnjenja, zaradi česar so informacije o razpoložljivosti električnih polnilnih postaj in oskrbovalnih postaj bistvene za nemoteno potovanje po EU. Da bi optimizirali učinkovitost načrtovanja vožnje in polnjenja ali oskrbe z gorivom, bi bilo treba voznikom zagotoviti celovite informacije o razpoložljivosti določenih polnilnih in oskrbovalnih mest ter pričakovanih čakalnih dobah. Zato bi morale države članice spodbujati operaterje, naj ponudijo informacijske sisteme za končne uporabnike. Taki sistemi bi morali biti natančni ter uporabniku prijazni in bi jih moralo biti mogoče uporabljati v uradnem jeziku ali jezikih države članice in v angleščini. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24a)

Uporaba akumulatorskih električnih vozil in vozil na vodik bo povzročila znatne spremembe v vzorcih polnjenja, zaradi česar so informacije o razpoložljivosti električnih polnilnih postaj in oskrbovalnih postaj bistvene za nemoteno potovanje po EU. Da bi optimizirali učinkovitost načrtovanja vožnje in polnjenja ali oskrbe z gorivom, bi bilo treba voznikom zagotoviti celovite informacije o razpoložljivosti določenih polnilnih in oskrbovalnih mest ter pričakovanih čakalnih dobah. Zato bi morale države članice spodbujati operaterje, naj ponudijo informacijske sisteme za končne uporabnike. Taki sistemi bi morali biti natančni ter uporabniku prijazni in bi jih moralo biti mogoče uporabljati v uradnem jeziku ali jezikih države članice in v angleščini.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (25) | Pojavljajo se nove storitve, zlasti za podporo uporabi električnih vozil. Subjekti, ki ponujajo navedene storitve, na primer ponudniki mobilnostnih storitev, bi morali imeti možnost poslovanja pod poštenimi tržnimi pogoji. Upravljavci polnilnih mest zlasti ne bi smeli neupravičeno prednostno obravnavati nobenega od teh ponudnikov storitev, na primer z neupravičenimi razlikami pri cenah, ki bi lahko ovirale konkurenco in na koncu privedle do višjih cen za potrošnike. Komisija bi
  morala
  spremljati razvoj trga polnjenja. Komisija bo pri pregledu uredbe sprejela ukrepe, kadar bo to potrebno zaradi razvoja trga, na primer omejitev storitev za končne uporabnike ali poslovnih praks, ki lahko omejijo konkurenco. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25)

Pojavljajo se nove storitve, zlasti za podporo uporabi električnih vozil. Subjekti, ki ponujajo navedene storitve, na primer ponudniki mobilnostnih storitev, bi morali imeti možnost poslovanja pod poštenimi tržnimi pogoji. Upravljavci polnilnih mest zlasti ne bi smeli neupravičeno prednostno obravnavati nobenega od teh ponudnikov storitev, na primer z neupravičenimi razlikami pri cenah, ki bi lahko ovirale konkurenco in na koncu privedle do višjih cen za potrošnike. Komisija bi
  morala
  spremljati razvoj trga polnjenja. Komisija bo pri pregledu uredbe sprejela ukrepe, kadar bo to potrebno zaradi razvoja trga, na primer omejitev storitev za končne uporabnike ali poslovnih praks, ki lahko omejijo konkurenco.

| (25) | Pojavljajo se nove storitve, zlasti za podporo uporabi električnih vozil. Subjekti, ki ponujajo navedene storitve, na primer ponudniki mobilnostnih storitev, bi morali imeti možnost poslovanja pod poštenimi tržnimi pogoji. Upravljavci polnilnih mest zlasti ne bi smeli neupravičeno prednostno obravnavati nobenega od teh ponudnikov storitev, na primer z neupravičenimi razlikami pri cenah, ki bi lahko ovirale konkurenco in na koncu privedle do višjih cen za potrošnike.
  Nacionalni regulativni organi in
  Komisija bi
  morali
  spremljati razvoj trga polnjenja. Komisija bo
  najpozneje
  pri pregledu uredbe sprejela ukrepe, kadar bo to potrebno zaradi razvoja trga, na primer omejitev storitev za končne uporabnike ali poslovnih praks, ki lahko omejijo konkurenco. |
| --- | --- |

(25)

Pojavljajo se nove storitve, zlasti za podporo uporabi električnih vozil. Subjekti, ki ponujajo navedene storitve, na primer ponudniki mobilnostnih storitev, bi morali imeti možnost poslovanja pod poštenimi tržnimi pogoji. Upravljavci polnilnih mest zlasti ne bi smeli neupravičeno prednostno obravnavati nobenega od teh ponudnikov storitev, na primer z neupravičenimi razlikami pri cenah, ki bi lahko ovirale konkurenco in na koncu privedle do višjih cen za potrošnike.
  Nacionalni regulativni organi in
  Komisija bi
  morali
  spremljati razvoj trga polnjenja. Komisija bo
  najpozneje
  pri pregledu uredbe sprejela ukrepe, kadar bo to potrebno zaradi razvoja trga, na primer omejitev storitev za končne uporabnike ali poslovnih praks, ki lahko omejijo konkurenco.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (26) | Motorna vozila na vodikov pogon so trenutno na trgu prisotna v zelo majhnem številu. Vendar je izgradnja zadostne infrastrukture za dovod vodika ključnega pomena za to, da se omogoči širša uporaba motornih vozil na vodikov pogon, kot je predvideno v strategiji Komisije za vodik za podnebno nevtralno Evropo (54). Trenutno so oskrbovalna mesta za vodik uvedena le v nekaj državah članicah in večinoma niso primerna za težka vozila, kar ne omogoča prometa vozil na vodikov pogon po Uniji. Obvezni cilji za vzpostavitev javno dostopnih oskrbovalnih mest za vodik bi morali zagotoviti, da se v jedrnem omrežju TEN-T vzpostavi dovolj gosto omrežje oskrbovalnih mest za vodik, da se omogoči nemoteno potovanje lahkih in težkih vozil na vodik po vsej Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26)

Motorna vozila na vodikov pogon so trenutno na trgu prisotna v zelo majhnem številu. Vendar je izgradnja zadostne infrastrukture za dovod vodika ključnega pomena za to, da se omogoči širša uporaba motornih vozil na vodikov pogon, kot je predvideno v strategiji Komisije za vodik za podnebno nevtralno Evropo (54). Trenutno so oskrbovalna mesta za vodik uvedena le v nekaj državah članicah in večinoma niso primerna za težka vozila, kar ne omogoča prometa vozil na vodikov pogon po Uniji. Obvezni cilji za vzpostavitev javno dostopnih oskrbovalnih mest za vodik bi morali zagotoviti, da se v jedrnem omrežju TEN-T vzpostavi dovolj gosto omrežje oskrbovalnih mest za vodik, da se omogoči nemoteno potovanje lahkih in težkih vozil na vodik po vsej Uniji.

| (26) | Motorna vozila na vodikov pogon so trenutno na trgu prisotna v zelo majhnem številu. Vendar je izgradnja zadostne infrastrukture za dovod vodika ključnega pomena za to, da se omogoči širša uporaba motornih vozil na vodikov pogon, kot je predvideno v strategiji Komisije za vodik za podnebno nevtralno Evropo (54). Trenutno so oskrbovalna mesta za vodik uvedena le v nekaj državah članicah in večinoma niso primerna za težka vozila, kar ne omogoča prometa vozil na vodikov pogon po Uniji. Obvezni cilji za vzpostavitev javno dostopnih oskrbovalnih mest za vodik bi morali zagotoviti, da se v jedrnem omrežju TEN-T vzpostavi dovolj gosto omrežje oskrbovalnih mest za vodik, da se omogoči nemoteno potovanje lahkih in težkih vozil
  ter vozil za skupni potniški prevoz na dolge razdalje
  na vodik po vsej Uniji. |
| --- | --- |

(26)

Motorna vozila na vodikov pogon so trenutno na trgu prisotna v zelo majhnem številu. Vendar je izgradnja zadostne infrastrukture za dovod vodika ključnega pomena za to, da se omogoči širša uporaba motornih vozil na vodikov pogon, kot je predvideno v strategiji Komisije za vodik za podnebno nevtralno Evropo (54). Trenutno so oskrbovalna mesta za vodik uvedena le v nekaj državah članicah in večinoma niso primerna za težka vozila, kar ne omogoča prometa vozil na vodikov pogon po Uniji. Obvezni cilji za vzpostavitev javno dostopnih oskrbovalnih mest za vodik bi morali zagotoviti, da se v jedrnem omrežju TEN-T vzpostavi dovolj gosto omrežje oskrbovalnih mest za vodik, da se omogoči nemoteno potovanje lahkih in težkih vozil
  ter vozil za skupni potniški prevoz na dolge razdalje
  na vodik po vsej Uniji.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (27) | Vozila na vodik bi morala imeti možnost oskrbe z gorivom na namembni lokaciji, ki je običajno v mestnem območju, ali v njeni bližini. Za zagotovitev, da je javno dostopno oskrbovanje na namembni lokaciji mogoče vsaj na glavnih urbanih območjih, bi morala vsa urbana vozlišča, kot so opredeljena v Uredbi (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (55), zagotavljati takšne oskrbovalne postaje. V urbanih vozliščih bi morali javni organi razmisliti o uvedbi postaj v multimodalnih tovornih središčih, saj so ta tipična namembna lokacija za težka vozila, poleg tega pa bi lahko z vodikom oskrbovala tudi druge načine prometa, kot sta železniški in celinski ladijski promet. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27)

Vozila na vodik bi morala imeti možnost oskrbe z gorivom na namembni lokaciji, ki je običajno v mestnem območju, ali v njeni bližini. Za zagotovitev, da je javno dostopno oskrbovanje na namembni lokaciji mogoče vsaj na glavnih urbanih območjih, bi morala vsa urbana vozlišča, kot so opredeljena v Uredbi (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (55), zagotavljati takšne oskrbovalne postaje. V urbanih vozliščih bi morali javni organi razmisliti o uvedbi postaj v multimodalnih tovornih središčih, saj so ta tipična namembna lokacija za težka vozila, poleg tega pa bi lahko z vodikom oskrbovala tudi druge načine prometa, kot sta železniški in celinski ladijski promet.

| (27) | Vozila na vodik bi morala imeti možnost oskrbe z gorivom na namembni lokaciji, ki je običajno v mestnem območju, ali v njeni bližini. Za zagotovitev, da je javno dostopno oskrbovanje na namembni lokaciji mogoče vsaj na glavnih urbanih območjih, bi morala vsa urbana vozlišča, kot so opredeljena v Uredbi (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (55), zagotavljati takšne oskrbovalne postaje. V urbanih vozliščih bi morali javni organi razmisliti o uvedbi postaj v multimodalnih tovornih središčih, saj so ta tipična namembna lokacija za težka vozila, poleg tega pa bi lahko z vodikom oskrbovala tudi druge načine prometa, kot sta železniški in celinski ladijski promet
  ter skupni potniški promet na dolge razdalje
  . |
| --- | --- |

(27)

Vozila na vodik bi morala imeti možnost oskrbe z gorivom na namembni lokaciji, ki je običajno v mestnem območju, ali v njeni bližini. Za zagotovitev, da je javno dostopno oskrbovanje na namembni lokaciji mogoče vsaj na glavnih urbanih območjih, bi morala vsa urbana vozlišča, kot so opredeljena v Uredbi (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (55), zagotavljati takšne oskrbovalne postaje. V urbanih vozliščih bi morali javni organi razmisliti o uvedbi postaj v multimodalnih tovornih središčih, saj so ta tipična namembna lokacija za težka vozila, poleg tega pa bi lahko z vodikom oskrbovala tudi druge načine prometa, kot sta železniški in celinski ladijski promet
  ter skupni potniški promet na dolge razdalje
  .

Sprememba 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (28) | V zgodnji fazi uvajanja na trg
  je
  še vedno
  določena stopnja negotovosti
  v zvezi z vrsto vozil, ki bodo prišla na trg, in v zvezi z vrsto tehnologij, ki se bodo široko uporabljale. Kot je navedeno v sporočilu Komisije z naslovom „Strategija za vodik za podnebno nevtralno Evropo“ (56), je bil segment težkih vozil opredeljen kot najverjetnejši segment za zgodnjo množično uporabo vozil na vodikov pogon. Zato bi se morala oskrbovalna infrastruktura za vodik predhodno osredotočiti na ta segment, hkrati pa bi morala lahkim vozilom omogočiti oskrbo z gorivom na javno dostopnih oskrbovalnih postajah za vodik. Za zagotovitev interoperabilnosti bi morale vse javno dostopne postaje za vodik vozila oskrbovati vsaj s plinastim vodikom pri 700 barih. Pri uvedbi infrastrukture bi bilo treba upoštevati tudi pojav novih tehnologij, kot je tekoči vodik, ki omogočajo večji doseg težkih vozil in so prednostna tehnološka izbira nekaterih proizvajalcev vozil. V ta namen bi moralo minimalno število oskrbovalnih postaj za vodik poleg oskrbe s plinastim vodikom pri 700 bar zagotavljati tudi oskrbo s tekočim vodikom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28)

V zgodnji fazi uvajanja na trg
  je
  še vedno
  določena stopnja negotovosti
  v zvezi z vrsto vozil, ki bodo prišla na trg, in v zvezi z vrsto tehnologij, ki se bodo široko uporabljale. Kot je navedeno v sporočilu Komisije z naslovom „Strategija za vodik za podnebno nevtralno Evropo“ (56), je bil segment težkih vozil opredeljen kot najverjetnejši segment za zgodnjo množično uporabo vozil na vodikov pogon. Zato bi se morala oskrbovalna infrastruktura za vodik predhodno osredotočiti na ta segment, hkrati pa bi morala lahkim vozilom omogočiti oskrbo z gorivom na javno dostopnih oskrbovalnih postajah za vodik. Za zagotovitev interoperabilnosti bi morale vse javno dostopne postaje za vodik vozila oskrbovati vsaj s plinastim vodikom pri 700 barih. Pri uvedbi infrastrukture bi bilo treba upoštevati tudi pojav novih tehnologij, kot je tekoči vodik, ki omogočajo večji doseg težkih vozil in so prednostna tehnološka izbira nekaterih proizvajalcev vozil. V ta namen bi moralo minimalno število oskrbovalnih postaj za vodik poleg oskrbe s plinastim vodikom pri 700 bar zagotavljati tudi oskrbo s tekočim vodikom.

| (28) | V zgodnji fazi uvajanja na trg še vedno
  obstaja negotovost
  v zvezi z vrsto vozil, ki bodo prišla na trg, in v zvezi z vrsto tehnologij, ki se bodo široko uporabljale. Kot je navedeno v sporočilu Komisije z naslovom „Strategija za vodik za podnebno nevtralno Evropo“ (56), je bil segment težkih vozil opredeljen kot najverjetnejši segment za zgodnjo množično uporabo vozil na vodikov pogon. Zato bi se morala oskrbovalna infrastruktura za vodik predhodno osredotočiti na ta segment, hkrati pa bi morala lahkim vozilom omogočiti oskrbo z gorivom na javno dostopnih oskrbovalnih postajah za vodik. Za zagotovitev interoperabilnosti bi morale vse javno dostopne postaje za vodik vozila oskrbovati vsaj s plinastim vodikom pri 700 barih. Pri uvedbi infrastrukture bi bilo treba upoštevati tudi pojav novih tehnologij, kot je tekoči vodik, ki omogočajo večji doseg težkih vozil in so prednostna tehnološka izbira nekaterih proizvajalcev vozil. V ta namen bi moralo minimalno število oskrbovalnih postaj za vodik poleg oskrbe s plinastim vodikom pri 700 bar zagotavljati tudi oskrbo s tekočim vodikom. |
| --- | --- |

(28)

V zgodnji fazi uvajanja na trg še vedno
  obstaja negotovost
  v zvezi z vrsto vozil, ki bodo prišla na trg, in v zvezi z vrsto tehnologij, ki se bodo široko uporabljale. Kot je navedeno v sporočilu Komisije z naslovom „Strategija za vodik za podnebno nevtralno Evropo“ (56), je bil segment težkih vozil opredeljen kot najverjetnejši segment za zgodnjo množično uporabo vozil na vodikov pogon. Zato bi se morala oskrbovalna infrastruktura za vodik predhodno osredotočiti na ta segment, hkrati pa bi morala lahkim vozilom omogočiti oskrbo z gorivom na javno dostopnih oskrbovalnih postajah za vodik. Za zagotovitev interoperabilnosti bi morale vse javno dostopne postaje za vodik vozila oskrbovati vsaj s plinastim vodikom pri 700 barih. Pri uvedbi infrastrukture bi bilo treba upoštevati tudi pojav novih tehnologij, kot je tekoči vodik, ki omogočajo večji doseg težkih vozil in so prednostna tehnološka izbira nekaterih proizvajalcev vozil. V ta namen bi moralo minimalno število oskrbovalnih postaj za vodik poleg oskrbe s plinastim vodikom pri 700 bar zagotavljati tudi oskrbo s tekočim vodikom.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (28a) | Pomembno je podpreti učinkovito uvedbo predvidene infrastrukture za oskrbo z vodikom v državah članicah. Za to bo potrebno usklajevanje med vsemi deležniki, vključno z evropskimi, nacionalnimi in regionalnimi institucijami, sindikati in industrijo. Pobude, kot je Skupno podjetje za čisti vodik, ustanovljeno z Uredbo Sveta (EU) 2021/2085, bi bilo treba prav tako uporabiti za spodbujanje in povečanje zasebnega financiranja, da se dosežejo ustrezni cilji iz te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28a)

Pomembno je podpreti učinkovito uvedbo predvidene infrastrukture za oskrbo z vodikom v državah članicah. Za to bo potrebno usklajevanje med vsemi deležniki, vključno z evropskimi, nacionalnimi in regionalnimi institucijami, sindikati in industrijo. Pobude, kot je Skupno podjetje za čisti vodik, ustanovljeno z Uredbo Sveta (EU) 2021/2085, bi bilo treba prav tako uporabiti za spodbujanje in povečanje zasebnega financiranja, da se dosežejo ustrezni cilji iz te uredbe.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (30) | Uporabnikom vozil na alternativna goriva bi bilo treba omogočiti enostavno in priročno plačevanje na vseh javno dostopnih polnilnih in oskrbovalnih mestih, ne da bi bilo treba skleniti pogodbo z upravljavcem polnilnega ali oskrbovalnega mesta ali s ponudnikom mobilnostnih storitev. Zato bi morala vsa javno dostopna polnilna in oskrbovalna mesta za priložnostno polnjenje ali oskrbovanje sprejeti
  plačilne instrumente
  , ki
  se v Uniji pogosto uporabljajo
  ,
  zlasti elektronska plačila prek terminalov in naprav
  , ki se
  uporabljajo za plačilne storitve
  . Ta priložnostna metoda plačevanja bi morala biti vedno na voljo potrošnikom, tudi če so na polnilnem ali oskrbovalnem mestu na voljo pogodbena plačila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30)

Uporabnikom vozil na alternativna goriva bi bilo treba omogočiti enostavno in priročno plačevanje na vseh javno dostopnih polnilnih in oskrbovalnih mestih, ne da bi bilo treba skleniti pogodbo z upravljavcem polnilnega ali oskrbovalnega mesta ali s ponudnikom mobilnostnih storitev. Zato bi morala vsa javno dostopna polnilna in oskrbovalna mesta za priložnostno polnjenje ali oskrbovanje sprejeti
  plačilne instrumente
  , ki
  se v Uniji pogosto uporabljajo
  ,
  zlasti elektronska plačila prek terminalov in naprav
  , ki se
  uporabljajo za plačilne storitve
  . Ta priložnostna metoda plačevanja bi morala biti vedno na voljo potrošnikom, tudi če so na polnilnem ali oskrbovalnem mestu na voljo pogodbena plačila.

| (30) | Uporabnikom vozil na alternativna goriva bi bilo treba omogočiti enostavno in priročno plačevanje na vseh javno dostopnih polnilnih in oskrbovalnih mestih, ne da bi bilo treba skleniti pogodbo z upravljavcem polnilnega ali oskrbovalnega mesta ali s ponudnikom mobilnostnih storitev. Zato bi morala vsa javno dostopna polnilna in oskrbovalna mesta za priložnostno polnjenje ali oskrbovanje sprejeti
  elektronsko kartično plačilo ali naprave z brezstično funkcijo
  , ki
  omogoča vsaj branje plačilnih kartic
  ,
  in po možnosti tudi dodatne plačilne instrumente
  , ki se
  v Uniji pogosto uporabljajo
  . Ta priložnostna metoda plačevanja bi morala biti vedno na voljo potrošnikom, tudi če so na polnilnem ali oskrbovalnem mestu na voljo pogodbena plačila.
  Da bi zagotovili potrošniku prijazna in nemotena plačila na polnilnih in oskrbovalnih postajah, bi bilo treba Komisijo spodbujati, naj spremeni Direktivo (EU) 2015/2366, da se zagotovi, da je na polnilnih in oskrbovalnih postajah mogoče brezstično plačevanje s kartico. |
| --- | --- |

(30)

Uporabnikom vozil na alternativna goriva bi bilo treba omogočiti enostavno in priročno plačevanje na vseh javno dostopnih polnilnih in oskrbovalnih mestih, ne da bi bilo treba skleniti pogodbo z upravljavcem polnilnega ali oskrbovalnega mesta ali s ponudnikom mobilnostnih storitev. Zato bi morala vsa javno dostopna polnilna in oskrbovalna mesta za priložnostno polnjenje ali oskrbovanje sprejeti
  elektronsko kartično plačilo ali naprave z brezstično funkcijo
  , ki
  omogoča vsaj branje plačilnih kartic
  ,
  in po možnosti tudi dodatne plačilne instrumente
  , ki se
  v Uniji pogosto uporabljajo
  . Ta priložnostna metoda plačevanja bi morala biti vedno na voljo potrošnikom, tudi če so na polnilnem ali oskrbovalnem mestu na voljo pogodbena plačila.
  Da bi zagotovili potrošniku prijazna in nemotena plačila na polnilnih in oskrbovalnih postajah, bi bilo treba Komisijo spodbujati, naj spremeni Direktivo (EU) 2015/2366, da se zagotovi, da je na polnilnih in oskrbovalnih postajah mogoče brezstično plačevanje s kartico.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (30a) | Za učinkovito uporabo polnilne infrastrukture in večjo zanesljivost ter zaupanje potrošnikov v električno mobilnost, je treba nujno omogočiti uporabo javnih polnilnih postaj vsem uporabnikom, ne glede na znamko njihovega avtomobila, na uporabniku prijazen in nediskriminatoren način. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30a)

Za učinkovito uporabo polnilne infrastrukture in večjo zanesljivost ter zaupanje potrošnikov v električno mobilnost, je treba nujno omogočiti uporabo javnih polnilnih postaj vsem uporabnikom, ne glede na znamko njihovega avtomobila, na uporabniku prijazen in nediskriminatoren način.

Sprememba 36

Predlog uredbe

Uvodna izjava 31

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (31) | Prometna infrastruktura bi morala omogočati nemoteno mobilnost in dostopnost za vse uporabnike, vključno z invalidi in starejšimi osebami.
  Načeloma bi morale biti
  lokacije vseh polnilnih in oskrbovalnih postaj ter tudi same polnilne in oskrbovalne postaje zasnovane tako, da
  jih
  lahko
  uporablja čim večji del javnosti
  , zlasti starejše osebe, osebe z zmanjšano mobilnostjo in invalidi. To bi moralo vključevati na primer zagotavljanje, da je okoli parkirišča dovolj prostora, da polnilna postaja ni nameščena na površini z robniki, da so gumbi ali zaslon polnilne postaje na ustrezni višini ter da je teža polnilnih in oskrbovalnih kablov takšna, da z njimi zlahka ravnajo osebe z omejeno močjo. Poleg tega bi moral biti uporabniški vmesnik zadevnih polnilnih postaj dostopen. V tem smislu bi se morale za polnilno in oskrbovalno infrastrukturo uporabljati zahteve glede dostopnosti iz prilog I in III k Direktivi (EU) 2019/882 (57). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(31)

Prometna infrastruktura bi morala omogočati nemoteno mobilnost in dostopnost za vse uporabnike, vključno z invalidi in starejšimi osebami.
  Načeloma bi morale biti
  lokacije vseh polnilnih in oskrbovalnih postaj ter tudi same polnilne in oskrbovalne postaje zasnovane tako, da
  jih
  lahko
  uporablja čim večji del javnosti
  , zlasti starejše osebe, osebe z zmanjšano mobilnostjo in invalidi. To bi moralo vključevati na primer zagotavljanje, da je okoli parkirišča dovolj prostora, da polnilna postaja ni nameščena na površini z robniki, da so gumbi ali zaslon polnilne postaje na ustrezni višini ter da je teža polnilnih in oskrbovalnih kablov takšna, da z njimi zlahka ravnajo osebe z omejeno močjo. Poleg tega bi moral biti uporabniški vmesnik zadevnih polnilnih postaj dostopen. V tem smislu bi se morale za polnilno in oskrbovalno infrastrukturo uporabljati zahteve glede dostopnosti iz prilog I in III k Direktivi (EU) 2019/882 (57).

| (31) | Prometna infrastruktura bi morala omogočati nemoteno mobilnost in dostopnost za vse uporabnike, vključno z invalidi in starejšimi osebami. Lokacije vseh polnilnih in oskrbovalnih postaj ter tudi same polnilne in oskrbovalne postaje
  bi morale biti
  zasnovane tako, da
  so
  lahko
  dostopne in uporabnikom prijazne za vso javnost
  , zlasti starejše osebe, osebe z zmanjšano mobilnostjo in invalidi. To bi moralo vključevati na primer zagotavljanje, da je okoli parkirišča dovolj prostora, da polnilna postaja ni nameščena na površini z robniki, da so gumbi ali zaslon polnilne postaje na ustrezni višini ter da je teža polnilnih in oskrbovalnih kablov takšna, da z njimi zlahka ravnajo osebe z omejeno močjo. Poleg tega bi moral biti uporabniški vmesnik zadevnih polnilnih postaj dostopen. V tem smislu bi se morale za polnilno in oskrbovalno infrastrukturo uporabljati zahteve glede dostopnosti iz prilog I in III k Direktivi (EU) 2019/882 (57). |
| --- | --- |

(31)

Prometna infrastruktura bi morala omogočati nemoteno mobilnost in dostopnost za vse uporabnike, vključno z invalidi in starejšimi osebami. Lokacije vseh polnilnih in oskrbovalnih postaj ter tudi same polnilne in oskrbovalne postaje
  bi morale biti
  zasnovane tako, da
  so
  lahko
  dostopne in uporabnikom prijazne za vso javnost
  , zlasti starejše osebe, osebe z zmanjšano mobilnostjo in invalidi. To bi moralo vključevati na primer zagotavljanje, da je okoli parkirišča dovolj prostora, da polnilna postaja ni nameščena na površini z robniki, da so gumbi ali zaslon polnilne postaje na ustrezni višini ter da je teža polnilnih in oskrbovalnih kablov takšna, da z njimi zlahka ravnajo osebe z omejeno močjo. Poleg tega bi moral biti uporabniški vmesnik zadevnih polnilnih postaj dostopen. V tem smislu bi se morale za polnilno in oskrbovalno infrastrukturo uporabljati zahteve glede dostopnosti iz prilog I in III k Direktivi (EU) 2019/882 (57).

Sprememba 37

Predlog uredbe

Uvodna izjava 32

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (32) | Naprave
  za oskrbo z električno energijo z obale so lahko vir čiste energije za pomorski promet in promet po celinskih plovnih poteh in prispevajo k zmanjšanju vpliva morskih ladij in plovil za plovbo po celinskih plovnih poteh na okolje. V okviru pobude FuelEU za pomorstvo morajo upravljavci kontejnerskih in potniških ladij upoštevati določbe za zmanjšanje emisij ladij na privezu. Z obveznimi cilji za vzpostavitev bi bilo treba zagotoviti, da ima sektor v morskih pristaniščih jedrnega in celovitega omrežja TEN-T na voljo zadostno oskrbo z električno energijo z obale za izpolnjevanje teh zahtev. Uporaba teh ciljev za vsa morska pristanišča omrežja TEN-T bi morala zagotoviti enake konkurenčne pogoje za pristanišča. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(32)

Naprave
  za oskrbo z električno energijo z obale so lahko vir čiste energije za pomorski promet in promet po celinskih plovnih poteh in prispevajo k zmanjšanju vpliva morskih ladij in plovil za plovbo po celinskih plovnih poteh na okolje. V okviru pobude FuelEU za pomorstvo morajo upravljavci kontejnerskih in potniških ladij upoštevati določbe za zmanjšanje emisij ladij na privezu. Z obveznimi cilji za vzpostavitev bi bilo treba zagotoviti, da ima sektor v morskih pristaniščih jedrnega in celovitega omrežja TEN-T na voljo zadostno oskrbo z električno energijo z obale za izpolnjevanje teh zahtev. Uporaba teh ciljev za vsa morska pristanišča omrežja TEN-T bi morala zagotoviti enake konkurenčne pogoje za pristanišča.

| (32) | Fiksne ali mobilne naprave
  za oskrbo z električno energijo z obale so lahko vir čiste energije za pomorski promet in promet po celinskih plovnih poteh in prispevajo k zmanjšanju vpliva morskih ladij in plovil za plovbo po celinskih plovnih poteh na okolje.
  Koristi za javno zdravje in podnebje, povezane z uporabo oskrbe z električno energijo z obale namesto drugih možnosti, so očitne z vidika kakovosti zraka v mestnih območjih ob pristaniščih.
   V okviru pobude FuelEU za pomorstvo morajo upravljavci kontejnerskih in potniških ladij upoštevati določbe za zmanjšanje emisij ladij na privezu. Z obveznimi cilji za vzpostavitev bi bilo treba zagotoviti, da ima sektor v morskih pristaniščih jedrnega in celovitega omrežja TEN-T na voljo zadostno oskrbo z električno energijo z obale za izpolnjevanje teh zahtev.
  Ker morska pristanišča v Uniji urejajo različni okviri upravljanja, se lahko države članice odločijo, da se infrastruktura vzpostavi na ustreznih terminalih z največjim številom postankov v pristaniščih za vsako posamezno vrsto ladij, da se dosežejo ti cilji.
  Uporaba teh ciljev za vsa morska pristanišča omrežja TEN-T bi morala zagotoviti enake konkurenčne pogoje za pristanišča.
  Zaradi stroškov, povezanih z uvajanjem električne energije z obale v morskih pristaniščih, in kompleksnosti tega uvajanja je ključno, da se naložbe prednostno razvrstijo znotraj pristanišč in, kadar je to ustrezno, med terminali glede na to, kje je to najbolj smiselno glede pogojev uporabe, gospodarske vzdržnosti, zmanjšanja emisij toplogrednih plinov in onesnaževanja zraka, ter zmogljivost omrežja. |
| --- | --- |

(32)

Fiksne ali mobilne naprave
  za oskrbo z električno energijo z obale so lahko vir čiste energije za pomorski promet in promet po celinskih plovnih poteh in prispevajo k zmanjšanju vpliva morskih ladij in plovil za plovbo po celinskih plovnih poteh na okolje.
  Koristi za javno zdravje in podnebje, povezane z uporabo oskrbe z električno energijo z obale namesto drugih možnosti, so očitne z vidika kakovosti zraka v mestnih območjih ob pristaniščih.
   V okviru pobude FuelEU za pomorstvo morajo upravljavci kontejnerskih in potniških ladij upoštevati določbe za zmanjšanje emisij ladij na privezu. Z obveznimi cilji za vzpostavitev bi bilo treba zagotoviti, da ima sektor v morskih pristaniščih jedrnega in celovitega omrežja TEN-T na voljo zadostno oskrbo z električno energijo z obale za izpolnjevanje teh zahtev.
  Ker morska pristanišča v Uniji urejajo različni okviri upravljanja, se lahko države članice odločijo, da se infrastruktura vzpostavi na ustreznih terminalih z največjim številom postankov v pristaniščih za vsako posamezno vrsto ladij, da se dosežejo ti cilji.
  Uporaba teh ciljev za vsa morska pristanišča omrežja TEN-T bi morala zagotoviti enake konkurenčne pogoje za pristanišča.
  Zaradi stroškov, povezanih z uvajanjem električne energije z obale v morskih pristaniščih, in kompleksnosti tega uvajanja je ključno, da se naložbe prednostno razvrstijo znotraj pristanišč in, kadar je to ustrezno, med terminali glede na to, kje je to najbolj smiselno glede pogojev uporabe, gospodarske vzdržnosti, zmanjšanja emisij toplogrednih plinov in onesnaževanja zraka, ter zmogljivost omrežja.

Sprememba 38

Predlog uredbe

Uvodna izjava 32 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (32a) | Države članice bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe, da v zvezi s povezljivostjo in zmogljivostjo zagotovijo zadostno pretvorbo frekvence, rezervo električne energije in zadostno razširitev električnega omrežja, da bi tako zagotovile zadostno oskrbo z električno energijo z obale in zadostile povpraševanju po energiji, ki izhaja iz zagotavljanja električne energije z obale v pristaniščih v skladu s to uredbo. Za zagotovitev kontinuitete bi morale države članice nadgraditi in vzdrževati omrežje, da bo lahko zadostilo sedanjemu in prihodnjemu povečanemu povpraševanju storitvah, ki uporabljajo električno energijo z obale v pristaniščih. Če zaradi šibke zmogljivosti lokalnega omrežja, priključenega na pristanišče, ni mogoče zagotoviti zadostne električne energije z obale, bi morala to težavo odpraviti država članica in se ne bi smelo šteti za neizpolnjevanje zahtev iz te uredbe niti za pristanišče niti za lastnika ali upravljavca ladje, če upravljavec omrežja ustrezno potrdi nezadostno lokalno zmogljivost omrežja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(32a)

Države članice bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe, da v zvezi s povezljivostjo in zmogljivostjo zagotovijo zadostno pretvorbo frekvence, rezervo električne energije in zadostno razširitev električnega omrežja, da bi tako zagotovile zadostno oskrbo z električno energijo z obale in zadostile povpraševanju po energiji, ki izhaja iz zagotavljanja električne energije z obale v pristaniščih v skladu s to uredbo. Za zagotovitev kontinuitete bi morale države članice nadgraditi in vzdrževati omrežje, da bo lahko zadostilo sedanjemu in prihodnjemu povečanemu povpraševanju storitvah, ki uporabljajo električno energijo z obale v pristaniščih. Če zaradi šibke zmogljivosti lokalnega omrežja, priključenega na pristanišče, ni mogoče zagotoviti zadostne električne energije z obale, bi morala to težavo odpraviti država članica in se ne bi smelo šteti za neizpolnjevanje zahtev iz te uredbe niti za pristanišče niti za lastnika ali upravljavca ladje, če upravljavec omrežja ustrezno potrdi nezadostno lokalno zmogljivost omrežja.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Uvodna izjava 32 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (32b) | Pri razvoju in uvajanju alternativnih goriv za pomorski sektor je potreben usklajen pristop, da se ponudba uskladi s povpraševanjem in preprečijo nasedle naložbe. Zato bi morali biti v uvajanje alternativnih goriv, zlasti električne energije z obale, vključeni vsi ustrezni javni in zasebni akterji, med drugim tudi ustrezni organi na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, pristaniški organi, upravljavci terminalov, upravljavci omrežij, upravljavci oskrbe z električno energijo na kopnem, lastniki ladij in drugi ustrezni akterji na pomorskem trgu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(32b)

Pri razvoju in uvajanju alternativnih goriv za pomorski sektor je potreben usklajen pristop, da se ponudba uskladi s povpraševanjem in preprečijo nasedle naložbe. Zato bi morali biti v uvajanje alternativnih goriv, zlasti električne energije z obale, vključeni vsi ustrezni javni in zasebni akterji, med drugim tudi ustrezni organi na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, pristaniški organi, upravljavci terminalov, upravljavci omrežij, upravljavci oskrbe z električno energijo na kopnem, lastniki ladij in drugi ustrezni akterji na pomorskem trgu.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Uvodna izjava 32 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (32c) | Da bi zagotovili skladen zakonodajni okvir za uporabo in uvajanje alternativnih goriv, bi morala biti ta uredba usklajena z Uredbo XXXX-XXX [FuelEU za pomorstvo] in Direktivo 2003/96/ES [direktiva o obdavčitvi energije]. Z uskladitvijo bi bilo treba zagotoviti, da bi oskrbo z električno energijo s kopnega spremljali predpisi, ki bi ladjam nalagali obveznost uporabe električne energije z obale, in predpisi, ki bi spodbujali njeno uporabo z oprostitvijo davka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(32c)

Da bi zagotovili skladen zakonodajni okvir za uporabo in uvajanje alternativnih goriv, bi morala biti ta uredba usklajena z Uredbo XXXX-XXX [FuelEU za pomorstvo] in Direktivo 2003/96/ES [direktiva o obdavčitvi energije]. Z uskladitvijo bi bilo treba zagotoviti, da bi oskrbo z električno energijo s kopnega spremljali predpisi, ki bi ladjam nalagali obveznost uporabe električne energije z obale, in predpisi, ki bi spodbujali njeno uporabo z oprostitvijo davka.

Sprememba 41

Predlog uredbe

Uvodna izjava 32 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (32d) | Dejstvo, da imajo nekateri segmenti pomorskega prometa prednost pri oskrbi z električno energijo z obale in njeni uporabi, da bi zmanjšali emisije z zasidranih ladij, ne pomeni, da so drugi segmenti izvzeti iz uresničevanja podnebnih ciljev in ciljev glede ničelnega onesnaževanja. Zato bi morala Komisija v okviru pregleda te uredbe oceniti razširitev določb v zvezi z minimalno oskrbo z električno energijo z obale v morskih pristaniščih jedrnega in celovitega omrežja TEN-T, da bi vključevala tudi manjše ladje in dodatne vrste ladij. Komisija bi morala zlasti preučiti razpoložljivost ustreznih podatkov, morebitno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in onesnaževanja zraka, tehnološki razvoj in učinkovitost razširitve področja uporabe v smislu koristi za podnebje in zdravje, obseg upravnega bremena ter njegove finančne in socialne posledice. Poleg tega bi morala Komisija oceniti razširitev določb, da se omogoči infrastruktura, ki bi plovilom na sidrišču na pristaniškem območju omogočala oskrbo z električno energijo z obale. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(32d)

Dejstvo, da imajo nekateri segmenti pomorskega prometa prednost pri oskrbi z električno energijo z obale in njeni uporabi, da bi zmanjšali emisije z zasidranih ladij, ne pomeni, da so drugi segmenti izvzeti iz uresničevanja podnebnih ciljev in ciljev glede ničelnega onesnaževanja. Zato bi morala Komisija v okviru pregleda te uredbe oceniti razširitev določb v zvezi z minimalno oskrbo z električno energijo z obale v morskih pristaniščih jedrnega in celovitega omrežja TEN-T, da bi vključevala tudi manjše ladje in dodatne vrste ladij. Komisija bi morala zlasti preučiti razpoložljivost ustreznih podatkov, morebitno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in onesnaževanja zraka, tehnološki razvoj in učinkovitost razširitve področja uporabe v smislu koristi za podnebje in zdravje, obseg upravnega bremena ter njegove finančne in socialne posledice. Poleg tega bi morala Komisija oceniti razširitev določb, da se omogoči infrastruktura, ki bi plovilom na sidrišču na pristaniškem območju omogočala oskrbo z električno energijo z obale.

Sprememba 42

Predlog uredbe

Uvodna izjava 32 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (32e) | Pomembno je preprečiti nasedla sredstva in zagotoviti, da bodo zasebne naložbe, izvedene danes, primerne za prihodnost in da bodo prispevale k doseganju podnebne nevtralnosti, kot je določeno v evropskem zelenem dogovoru. Uvajanje električne energije z obale v morskih pristaniščih je treba obravnavati skupaj s sedanjim in prihodnjim uvajanjem enakovrednih tehnologij brez emisij toplogrednih plinov in brez onesnaževal, zlasti tistih, ki zagotavljajo manjše emisije in onesnaževala tako na privezu kot med plovbo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(32e)

Pomembno je preprečiti nasedla sredstva in zagotoviti, da bodo zasebne naložbe, izvedene danes, primerne za prihodnost in da bodo prispevale k doseganju podnebne nevtralnosti, kot je določeno v evropskem zelenem dogovoru. Uvajanje električne energije z obale v morskih pristaniščih je treba obravnavati skupaj s sedanjim in prihodnjim uvajanjem enakovrednih tehnologij brez emisij toplogrednih plinov in brez onesnaževal, zlasti tistih, ki zagotavljajo manjše emisije in onesnaževala tako na privezu kot med plovbo.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Uvodna izjava 34

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (34) | Pri teh ciljih bi bilo treba upoštevati vrste oskrbovanih plovil in njihov obseg prometa. Morska pristanišča z majhnim obsegom prometa nekaterih kategorij ladij bi morala biti izvzeta iz obveznih zahtev za ustrezne kategorije ladij na podlagi najmanjšega obsega prometa, da se prepreči namestitev zmogljivosti, ki bi bile premalo izkoriščene. Podobno namen obveznih ciljev ne bi smelo biti največje povpraševanje, temveč dovolj velik obseg, da bi se preprečile premalo izkoriščene zmogljivosti in upoštevale značilnosti delovanja pristanišča. Pomorski promet je pomemben člen za kohezijo in gospodarski razvoj otokov v Uniji. Zmogljivost proizvodnje energije na teh
  otokih
  morda ne bo vedno zadostovala za potrebe po električni energiji za zagotavljanje oskrbe z električno energijo z obale. V tem primeru bi bilo treba
  otoke
  izvzeti iz te zahteve, razen če in dokler takšna električna povezava s celino ni končana ali dokler ne zadošča lokalna zmogljivost iz čistih virov energije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(34)

Pri teh ciljih bi bilo treba upoštevati vrste oskrbovanih plovil in njihov obseg prometa. Morska pristanišča z majhnim obsegom prometa nekaterih kategorij ladij bi morala biti izvzeta iz obveznih zahtev za ustrezne kategorije ladij na podlagi najmanjšega obsega prometa, da se prepreči namestitev zmogljivosti, ki bi bile premalo izkoriščene. Podobno namen obveznih ciljev ne bi smelo biti največje povpraševanje, temveč dovolj velik obseg, da bi se preprečile premalo izkoriščene zmogljivosti in upoštevale značilnosti delovanja pristanišča. Pomorski promet je pomemben člen za kohezijo in gospodarski razvoj otokov v Uniji. Zmogljivost proizvodnje energije na teh
  otokih
  morda ne bo vedno zadostovala za potrebe po električni energiji za zagotavljanje oskrbe z električno energijo z obale. V tem primeru bi bilo treba
  otoke
  izvzeti iz te zahteve, razen če in dokler takšna električna povezava s celino ni končana ali dokler ne zadošča lokalna zmogljivost iz čistih virov energije.

| (34) | Pri teh ciljih bi bilo treba upoštevati vrste oskrbovanih plovil in njihov obseg prometa. Morska pristanišča z majhnim obsegom prometa nekaterih kategorij ladij bi morala biti izvzeta iz obveznih zahtev za ustrezne kategorije ladij na podlagi najmanjšega obsega prometa, da se prepreči namestitev zmogljivosti, ki bi bile premalo izkoriščene. Podobno namen obveznih ciljev ne bi smelo biti največje povpraševanje, temveč dovolj velik obseg, da bi se preprečile premalo izkoriščene zmogljivosti in upoštevale značilnosti delovanja pristanišča. Pomorski promet je pomemben člen za kohezijo in gospodarski razvoj otokov v Uniji
  , pa tudi v najbolj oddaljenih regijah, kjer se uporablja za turistične dejavnosti
  .
  Njihova
  zmogljivost proizvodnje energije na teh
  območjih
  morda ne bo vedno zadostovala za potrebe po električni energiji za zagotavljanje oskrbe z električno energijo z obale. V tem primeru bi bilo treba
  ta ozemlja
  izvzeti iz te zahteve, razen če in dokler takšna električna povezava s celino ni končana ali dokler ne zadošča lokalna zmogljivost iz čistih virov energije. |
| --- | --- |

(34)

Pri teh ciljih bi bilo treba upoštevati vrste oskrbovanih plovil in njihov obseg prometa. Morska pristanišča z majhnim obsegom prometa nekaterih kategorij ladij bi morala biti izvzeta iz obveznih zahtev za ustrezne kategorije ladij na podlagi najmanjšega obsega prometa, da se prepreči namestitev zmogljivosti, ki bi bile premalo izkoriščene. Podobno namen obveznih ciljev ne bi smelo biti največje povpraševanje, temveč dovolj velik obseg, da bi se preprečile premalo izkoriščene zmogljivosti in upoštevale značilnosti delovanja pristanišča. Pomorski promet je pomemben člen za kohezijo in gospodarski razvoj otokov v Uniji
  , pa tudi v najbolj oddaljenih regijah, kjer se uporablja za turistične dejavnosti
  .
  Njihova
  zmogljivost proizvodnje energije na teh
  območjih
  morda ne bo vedno zadostovala za potrebe po električni energiji za zagotavljanje oskrbe z električno energijo z obale. V tem primeru bi bilo treba
  ta ozemlja
  izvzeti iz te zahteve, razen če in dokler takšna električna povezava s celino ni končana ali dokler ne zadošča lokalna zmogljivost iz čistih virov energije.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Uvodna izjava 35

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (35) | Jedrno omrežje oskrbovalnih mest za
  UZP
  v morskih pristaniščih bi moralo biti vzpostavljeno do leta 2025. Oskrbovalna mesta za
  UZP
  vključujejo terminale za
  UZP
  , rezervoarje, mobilne rezervoarje, plovila z rezervoarjem in barže. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(35)

Jedrno omrežje oskrbovalnih mest za
  UZP
  v morskih pristaniščih bi moralo biti vzpostavljeno do leta 2025. Oskrbovalna mesta za
  UZP
  vključujejo terminale za
  UZP
  , rezervoarje, mobilne rezervoarje, plovila z rezervoarjem in barže.

| (35) | Jedrno omrežje oskrbovalnih mest za
  utekočinjeni zemeljski plin, vodik in amonijak
  v morskih pristaniščih bi moralo biti vzpostavljeno do leta 2025.
  Vzpostavljanje infrastrukture za utekočinjeni zemeljski plin bi morali zaradi prehodne vloge tega goriva temeljiti na tržnem povpraševanju, da bi preprečili nasedle naložbe in premalo izkoriščene zmogljivosti.
  Oskrbovalna mesta za
  utekočinjeni zemeljski plin
  vključujejo terminale za
  utekočinjeni zemeljski plin
  , rezervoarje, mobilne rezervoarje, plovila z rezervoarjem in barže. |
| --- | --- |

(35)

Jedrno omrežje oskrbovalnih mest za
  utekočinjeni zemeljski plin, vodik in amonijak
  v morskih pristaniščih bi moralo biti vzpostavljeno do leta 2025.
  Vzpostavljanje infrastrukture za utekočinjeni zemeljski plin bi morali zaradi prehodne vloge tega goriva temeljiti na tržnem povpraševanju, da bi preprečili nasedle naložbe in premalo izkoriščene zmogljivosti.
  Oskrbovalna mesta za
  utekočinjeni zemeljski plin
  vključujejo terminale za
  utekočinjeni zemeljski plin
  , rezervoarje, mobilne rezervoarje, plovila z rezervoarjem in barže.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Uvodna izjava 36

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (36) | Oskrba mirujočih zrakoplovov z električno energijo na letališčih bi morala nadomestiti porabo tekočega goriva s čistejšim virom energije v agregatih na zrakoplovu (uporaba pomožne pogonske enote) ali na tleh. To bi
  moralo zmanjšati
  emisije onesnaževal in hrupa,
  izboljšati
  kakovost zraka in
  zmanjšati
  vpliv na podnebne spremembe. Zato bi bilo treba vsem dejavnostim komercialnega prevoza omogočiti uporabo zunanje oskrbe z električno energijo, ko so zrakoplovi parkirani
  na
  izhodih ali na drugih mestih na
  letališki ploščadi
  na letališčih v omrežju TEN-T. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(36)

Oskrba mirujočih zrakoplovov z električno energijo na letališčih bi morala nadomestiti porabo tekočega goriva s čistejšim virom energije v agregatih na zrakoplovu (uporaba pomožne pogonske enote) ali na tleh. To bi
  moralo zmanjšati
  emisije onesnaževal in hrupa,
  izboljšati
  kakovost zraka in
  zmanjšati
  vpliv na podnebne spremembe. Zato bi bilo treba vsem dejavnostim komercialnega prevoza omogočiti uporabo zunanje oskrbe z električno energijo, ko so zrakoplovi parkirani
  na
  izhodih ali na drugih mestih na
  letališki ploščadi
  na letališčih v omrežju TEN-T.

| (36) | Oskrba mirujočih zrakoplovov z električno energijo na letališčih bi morala nadomestiti porabo tekočega goriva s čistejšim virom energije v agregatih na zrakoplovu (uporaba pomožne pogonske enote) ali na tleh.
  Zato bi morale vse dejavnosti komercialnega prevoza, vključene v področje uporabe te uredbe, uporabljati zunanjo oskrbo z električno energijo, ko so zrakoplovi parkirani na izhodih ali na drugih mestih na letaliških ploščadih. Poleg tega bi bilo treba za popolno ustavitev motorjev komercialnih potniških letal, ko so parkirana, upoštevati predklimatizirane sisteme zračenja na letališčih v jedrnem omrežju TEN-T.
  To bi
  zmanjšalo
  emisije onesnaževal in hrupa,
  izboljšalo
  kakovost zraka in
  zmanjšalo
  vpliv na podnebne spremembe. Zato bi bilo treba vsem dejavnostim komercialnega prevoza omogočiti uporabo zunanje oskrbe z električno energijo
  in predklimatiziranih sistemov zračenja
  , ko so zrakoplovi parkirani
  ob
  izhodih ali na drugih mestih na
  letaliških ploščadih
  na letališčih v omrežju TEN-T. |
| --- | --- |

(36)

Oskrba mirujočih zrakoplovov z električno energijo na letališčih bi morala nadomestiti porabo tekočega goriva s čistejšim virom energije v agregatih na zrakoplovu (uporaba pomožne pogonske enote) ali na tleh.
  Zato bi morale vse dejavnosti komercialnega prevoza, vključene v področje uporabe te uredbe, uporabljati zunanjo oskrbo z električno energijo, ko so zrakoplovi parkirani na izhodih ali na drugih mestih na letaliških ploščadih. Poleg tega bi bilo treba za popolno ustavitev motorjev komercialnih potniških letal, ko so parkirana, upoštevati predklimatizirane sisteme zračenja na letališčih v jedrnem omrežju TEN-T.
  To bi
  zmanjšalo
  emisije onesnaževal in hrupa,
  izboljšalo
  kakovost zraka in
  zmanjšalo
  vpliv na podnebne spremembe. Zato bi bilo treba vsem dejavnostim komercialnega prevoza omogočiti uporabo zunanje oskrbe z električno energijo
  in predklimatiziranih sistemov zračenja
  , ko so zrakoplovi parkirani
  ob
  izhodih ali na drugih mestih na
  letaliških ploščadih
  na letališčih v omrežju TEN-T.

Sprememba 46

Predlog uredbe

Uvodna izjava 37

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (37) | Države članice so v skladu s členom 3 Direktive 2014/94/EU vzpostavile nacionalne okvire politike, v katerih so opisani njihovi načrti in cilji za zagotovitev izpolnjevanja teh ciljev. Pri oceni nacionalnega okvira politike in oceni Direktive 2014/94/EU je bila poudarjena potreba po večji ambicioznosti in bolje usklajenem pristopu med državami članicami glede na pričakovano pospešitev uvajanja vozil na alternativna goriva, zlasti električnih vozil. Poleg tega
  bodo
  za izpolnitev ciljev evropskega zelenega dogovora
  potrebne alternative fosilnim gorivom v
  vseh načinih
  prometa
  . Obstoječe nacionalne okvire politike bi bilo treba revidirati, da bodo jasno opisovali, kako bodo države članice izpolnile veliko večjo potrebo po javno dostopni polnilni in oskrbovalni infrastrukturi, kot je izraženo v obveznih ciljih.
  Revidirani
  okviri bi morali enako obravnavati vse načine prometa, vključno s tistimi, za katere ni obveznih ciljev za vzpostavitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(37)

Države članice so v skladu s členom 3 Direktive 2014/94/EU vzpostavile nacionalne okvire politike, v katerih so opisani njihovi načrti in cilji za zagotovitev izpolnjevanja teh ciljev. Pri oceni nacionalnega okvira politike in oceni Direktive 2014/94/EU je bila poudarjena potreba po večji ambicioznosti in bolje usklajenem pristopu med državami članicami glede na pričakovano pospešitev uvajanja vozil na alternativna goriva, zlasti električnih vozil. Poleg tega
  bodo
  za izpolnitev ciljev evropskega zelenega dogovora
  potrebne alternative fosilnim gorivom v
  vseh načinih
  prometa
  . Obstoječe nacionalne okvire politike bi bilo treba revidirati, da bodo jasno opisovali, kako bodo države članice izpolnile veliko večjo potrebo po javno dostopni polnilni in oskrbovalni infrastrukturi, kot je izraženo v obveznih ciljih.
  Revidirani
  okviri bi morali enako obravnavati vse načine prometa, vključno s tistimi, za katere ni obveznih ciljev za vzpostavitev.

| (37) | Države članice so v skladu s členom 3 Direktive 2014/94/EU vzpostavile nacionalne okvire politike, v katerih so opisani njihovi načrti in cilji za zagotovitev izpolnjevanja teh ciljev. Pri oceni nacionalnega okvira politike in oceni Direktive 2014/94/EU je bila poudarjena potreba po večji ambicioznosti in bolje usklajenem pristopu med državami članicami glede na pričakovano pospešitev uvajanja vozil na alternativna goriva, zlasti električnih vozil. Poleg tega
  bi bilo treba
  za izpolnitev ciljev evropskega zelenega dogovora
  in podnebnih ciljev Unije pri
  vseh načinih
  prevoza postopoma opustiti fosilna goriva, za kar bodo potrebne trajnostne alternative
  . Obstoječe nacionalne okvire politike bi bilo treba revidirati, da bodo jasno opisovali, kako bodo države članice izpolnile veliko večjo potrebo po javno dostopni polnilni in oskrbovalni infrastrukturi, kot je izraženo v obveznih ciljih.
  Nacionalni politični
  okviri bi morali
  temeljiti na teritorialni analizi, na podlagi katere bi se opredelile različne potrebe in po potrebi upoštevali obstoječi regionalni in lokalni načrti za vzpostavitev polnilne in oskrbovalne infrastrukture. Da bi zagotovili popoln dostop do take infrastrukture, bi bilo treba nameniti pozornost podeželskim območjem. Poleg tega bi morali revidirani okviri
  enako obravnavati vse načine prometa, vključno s tistimi, za katere ni obveznih ciljev za vzpostavitev. |
| --- | --- |

(37)

Države članice so v skladu s členom 3 Direktive 2014/94/EU vzpostavile nacionalne okvire politike, v katerih so opisani njihovi načrti in cilji za zagotovitev izpolnjevanja teh ciljev. Pri oceni nacionalnega okvira politike in oceni Direktive 2014/94/EU je bila poudarjena potreba po večji ambicioznosti in bolje usklajenem pristopu med državami članicami glede na pričakovano pospešitev uvajanja vozil na alternativna goriva, zlasti električnih vozil. Poleg tega
  bi bilo treba
  za izpolnitev ciljev evropskega zelenega dogovora
  in podnebnih ciljev Unije pri
  vseh načinih
  prevoza postopoma opustiti fosilna goriva, za kar bodo potrebne trajnostne alternative
  . Obstoječe nacionalne okvire politike bi bilo treba revidirati, da bodo jasno opisovali, kako bodo države članice izpolnile veliko večjo potrebo po javno dostopni polnilni in oskrbovalni infrastrukturi, kot je izraženo v obveznih ciljih.
  Nacionalni politični
  okviri bi morali
  temeljiti na teritorialni analizi, na podlagi katere bi se opredelile različne potrebe in po potrebi upoštevali obstoječi regionalni in lokalni načrti za vzpostavitev polnilne in oskrbovalne infrastrukture. Da bi zagotovili popoln dostop do take infrastrukture, bi bilo treba nameniti pozornost podeželskim območjem. Poleg tega bi morali revidirani okviri
  enako obravnavati vse načine prometa, vključno s tistimi, za katere ni obveznih ciljev za vzpostavitev.

Sprememba 47

Predlog uredbe

Uvodna izjava 38

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (38) | Revidirani nacionalni okviri politike bi morali vključevati podporne ukrepe za razvoj trga v zvezi z alternativnimi gorivi, vključno z infrastrukturo, ki jo je treba vzpostaviti, in sicer v tesnem sodelovanju z regionalnimi in lokalnimi organi ter z zadevno industrijo, pri tem pa upoštevati potrebe malih in srednjih podjetij. Poleg tega bi morali revidirani okviri opisati splošni nacionalni okvir za načrtovanje, izdajanje dovoljenj in javno naročanje take infrastrukture, vključno z opredeljenimi ovirami in ukrepi za njihovo odpravo, da se lahko doseže hitrejša uvedba infrastrukture. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(38)

Revidirani nacionalni okviri politike bi morali vključevati podporne ukrepe za razvoj trga v zvezi z alternativnimi gorivi, vključno z infrastrukturo, ki jo je treba vzpostaviti, in sicer v tesnem sodelovanju z regionalnimi in lokalnimi organi ter z zadevno industrijo, pri tem pa upoštevati potrebe malih in srednjih podjetij. Poleg tega bi morali revidirani okviri opisati splošni nacionalni okvir za načrtovanje, izdajanje dovoljenj in javno naročanje take infrastrukture, vključno z opredeljenimi ovirami in ukrepi za njihovo odpravo, da se lahko doseže hitrejša uvedba infrastrukture.

| (38) | Revidirani nacionalni okviri politike bi morali
  biti usklajeni s podnebnimi cilji Unije in
  vključevati
  podrobno določene tržne in prometne deleže, predvsem za tranzitni promet, spremljanje podatkov in redne ocene, ki omogočajo tržne napovedi, ter
  podporne ukrepe za razvoj trga v zvezi z alternativnimi gorivi, vključno z infrastrukturo, ki jo je treba vzpostaviti, in sicer v tesnem sodelovanju z regionalnimi in lokalnimi organi ter z zadevno industrijo, pri tem pa upoštevati potrebe
  po zagotovitvi socialno pravičnega prehoda ter potrebe
  malih in srednjih podjetij. Poleg tega bi morali revidirani okviri opisati splošni nacionalni okvir za načrtovanje, izdajanje dovoljenj in javno naročanje take infrastrukture, vključno z opredeljenimi ovirami in ukrepi za njihovo odpravo, da se lahko doseže hitrejša uvedba infrastrukture.
  Prenovljeni nacionalni okviri politike bi morali čim bolj upoštevati načelo energijske učinkovitosti na prvem mestu. Države članice bi morale preučiti nedavno objavljeno priporočilo s smernicami za izvajanje tega načela, v katerih je pojasnjeno, kako je mogoče z odločitvami glede načrtovanja, politik in naložb zmanjšati porabo energijo v več ključnih sektorjih, vključno s prometnim. |
| --- | --- |

(38)

Revidirani nacionalni okviri politike bi morali
  biti usklajeni s podnebnimi cilji Unije in
  vključevati
  podrobno določene tržne in prometne deleže, predvsem za tranzitni promet, spremljanje podatkov in redne ocene, ki omogočajo tržne napovedi, ter
  podporne ukrepe za razvoj trga v zvezi z alternativnimi gorivi, vključno z infrastrukturo, ki jo je treba vzpostaviti, in sicer v tesnem sodelovanju z regionalnimi in lokalnimi organi ter z zadevno industrijo, pri tem pa upoštevati potrebe
  po zagotovitvi socialno pravičnega prehoda ter potrebe
  malih in srednjih podjetij. Poleg tega bi morali revidirani okviri opisati splošni nacionalni okvir za načrtovanje, izdajanje dovoljenj in javno naročanje take infrastrukture, vključno z opredeljenimi ovirami in ukrepi za njihovo odpravo, da se lahko doseže hitrejša uvedba infrastrukture.
  Prenovljeni nacionalni okviri politike bi morali čim bolj upoštevati načelo energijske učinkovitosti na prvem mestu. Države članice bi morale preučiti nedavno objavljeno priporočilo s smernicami za izvajanje tega načela, v katerih je pojasnjeno, kako je mogoče z odločitvami glede načrtovanja, politik in naložb zmanjšati porabo energijo v več ključnih sektorjih, vključno s prometnim.

Sprememba 48

Predlog uredbe

Uvodna izjava 39

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (39) | Komisija bi morala olajšati oblikovanje in izvajanje revidiranih nacionalnih okvirov politike držav članic z izmenjavo informacij in najboljših praks med državami članicami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(39)

Komisija bi morala olajšati oblikovanje in izvajanje revidiranih nacionalnih okvirov politike držav članic z izmenjavo informacij in najboljših praks med državami članicami.

| (39) | Komisija bi morala olajšati oblikovanje in izvajanje revidiranih nacionalnih okvirov politike držav članic z izmenjavo informacij in najboljših praks med državami članicami
  ter regionalnimi in lokalnimi organi
  . |
| --- | --- |

(39)

Komisija bi morala olajšati oblikovanje in izvajanje revidiranih nacionalnih okvirov politike držav članic z izmenjavo informacij in najboljših praks med državami članicami
  ter regionalnimi in lokalnimi organi
  .

Sprememba 49

Predlog uredbe

Uvodna izjava 40

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (40) | Za spodbujanje alternativnih goriv in razvoj ustrezne infrastrukture bi morali nacionalni okviri politike vključevati podrobne strategije za spodbujanje alternativnih goriv v sektorjih, ki jih je težko razogljičiti, kot so letalstvo, pomorski promet, promet po celinskih plovnih poteh in železniški promet v segmentih omrežja, ki jih ni mogoče elektrificirati. Zlasti bi morale države članice razviti jasne strategije za razogljičenje prometa po celinskih plovnih poteh v omrežju TEN-T v tesnem sodelovanju z zadevnimi državami članicami. Razviti bi bilo treba tudi dolgoročne strategije za razogljičenje pristanišč in letališč TEN-T, zlasti s poudarkom na vzpostavitvi infrastrukture za nizkoemisijska in brezemisijska plovila in zrakoplove ter za železniške proge, ki ne bodo elektrificirane. Na podlagi teh strategij
  bi morala Komisija
  pregledati to uredbo, da bi za
  navedene
  sektorje določila več obveznih ciljev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(40)

Za spodbujanje alternativnih goriv in razvoj ustrezne infrastrukture bi morali nacionalni okviri politike vključevati podrobne strategije za spodbujanje alternativnih goriv v sektorjih, ki jih je težko razogljičiti, kot so letalstvo, pomorski promet, promet po celinskih plovnih poteh in železniški promet v segmentih omrežja, ki jih ni mogoče elektrificirati. Zlasti bi morale države članice razviti jasne strategije za razogljičenje prometa po celinskih plovnih poteh v omrežju TEN-T v tesnem sodelovanju z zadevnimi državami članicami. Razviti bi bilo treba tudi dolgoročne strategije za razogljičenje pristanišč in letališč TEN-T, zlasti s poudarkom na vzpostavitvi infrastrukture za nizkoemisijska in brezemisijska plovila in zrakoplove ter za železniške proge, ki ne bodo elektrificirane. Na podlagi teh strategij
  bi morala Komisija
  pregledati to uredbo, da bi za
  navedene
  sektorje določila več obveznih ciljev.

| (40) | Za spodbujanje alternativnih goriv in razvoj ustrezne infrastrukture bi morali nacionalni okviri politike vključevati podrobne strategije za spodbujanje alternativnih goriv v sektorjih, ki jih je težko razogljičiti, kot so letalstvo, pomorski promet
  ter
  promet po celinskih plovnih poteh in železniški promet v segmentih omrežja, ki jih ni mogoče elektrificirati. Zlasti bi morale države članice razviti jasne strategije za razogljičenje prometa po celinskih plovnih poteh v omrežju TEN-T v tesnem sodelovanju z zadevnimi državami članicami. Razviti bi bilo treba tudi dolgoročne strategije za razogljičenje pristanišč in letališč TEN-T, zlasti s poudarkom na vzpostavitvi infrastrukture za nizkoemisijska in brezemisijska plovila in zrakoplove ter za železniške proge, ki ne bodo elektrificirane.
  Komisija bi morala
  na podlagi teh strategij
  in ob upoštevanju nacionalnih podatkov o tržnem deležu in deležu prometa ter tržnih napovedi
  pregledati to uredbo, da bi za
  te
  sektorje določila več obveznih ciljev. |
| --- | --- |

(40)

Za spodbujanje alternativnih goriv in razvoj ustrezne infrastrukture bi morali nacionalni okviri politike vključevati podrobne strategije za spodbujanje alternativnih goriv v sektorjih, ki jih je težko razogljičiti, kot so letalstvo, pomorski promet
  ter
  promet po celinskih plovnih poteh in železniški promet v segmentih omrežja, ki jih ni mogoče elektrificirati. Zlasti bi morale države članice razviti jasne strategije za razogljičenje prometa po celinskih plovnih poteh v omrežju TEN-T v tesnem sodelovanju z zadevnimi državami članicami. Razviti bi bilo treba tudi dolgoročne strategije za razogljičenje pristanišč in letališč TEN-T, zlasti s poudarkom na vzpostavitvi infrastrukture za nizkoemisijska in brezemisijska plovila in zrakoplove ter za železniške proge, ki ne bodo elektrificirane.
  Komisija bi morala
  na podlagi teh strategij
  in ob upoštevanju nacionalnih podatkov o tržnem deležu in deležu prometa ter tržnih napovedi
  pregledati to uredbo, da bi za
  te
  sektorje določila več obveznih ciljev.

Sprememba 50

Predlog uredbe

Uvodna izjava 40 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (40a) | Medtem ko je elektrificiranega le približno 56 % obstoječega evropskega železniškega omrežja, vlaki na električni pogon naredijo več kot 80 % vseh prevoženih vlakovnih kilometrov. Vendar se ocenjuje, da se danes uporablja še 6 000 dizelskih vlakov. Ker so ti odvisni od fosilnih goriv, povzročajo emisije toplogrednih plinov in onesnaževanje zraka. Zato je potrebno in nujno v železniškem sektorju vzpostaviti dodatno infrastrukturo za alternativna goriva, da bi zagotovili opuščanje vlakov na fosilna goriva in prispevek vseh prometnih sektorjev k prehodu na podnebno nevtralno gospodarstvo. Zato je primerno, da se v tej uredbi določijo konkretni predlagani cilji. Železniški sektor ima na voljo različne tehnologije za preusmeritev z dizelskih vlakov, vključno z neposredno elektrifikacijo, akumulatorskimi vlaki in uporabo vodika, kjer neposredna elektrifikacija segmenta zaradi stroškovne učinkovitosti storitve ni mogoča. Razvoj teh tehnologij vključuje vzpostavitev prilagojene polnilne in oskrbovalne infrastrukture v državah članicah. Države članice bi morale pred njihovo uvedbo skrbno oceniti najboljše lokacije za tako infrastrukturo in zlasti razmisliti o uvedbi v multimodalnih in urbanih vozliščih. Pri načrtovanju in odločitvah o naložbah bi bilo treba v celoti upoštevati načelo energijske učinkovitosti na prvem mestu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(40a)

Medtem ko je elektrificiranega le približno 56 % obstoječega evropskega železniškega omrežja, vlaki na električni pogon naredijo več kot 80 % vseh prevoženih vlakovnih kilometrov. Vendar se ocenjuje, da se danes uporablja še 6 000 dizelskih vlakov. Ker so ti odvisni od fosilnih goriv, povzročajo emisije toplogrednih plinov in onesnaževanje zraka. Zato je potrebno in nujno v železniškem sektorju vzpostaviti dodatno infrastrukturo za alternativna goriva, da bi zagotovili opuščanje vlakov na fosilna goriva in prispevek vseh prometnih sektorjev k prehodu na podnebno nevtralno gospodarstvo. Zato je primerno, da se v tej uredbi določijo konkretni predlagani cilji. Železniški sektor ima na voljo različne tehnologije za preusmeritev z dizelskih vlakov, vključno z neposredno elektrifikacijo, akumulatorskimi vlaki in uporabo vodika, kjer neposredna elektrifikacija segmenta zaradi stroškovne učinkovitosti storitve ni mogoča. Razvoj teh tehnologij vključuje vzpostavitev prilagojene polnilne in oskrbovalne infrastrukture v državah članicah. Države članice bi morale pred njihovo uvedbo skrbno oceniti najboljše lokacije za tako infrastrukturo in zlasti razmisliti o uvedbi v multimodalnih in urbanih vozliščih. Pri načrtovanju in odločitvah o naložbah bi bilo treba v celoti upoštevati načelo energijske učinkovitosti na prvem mestu.

Sprememba 51

Predlog uredbe

Uvodna izjava 41

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (41) | Države članice bi morale v tesnem sodelovanju z akterji iz zasebnega sektorja, ki bi morali imeti ključno vlogo pri podpiranju razvoja infrastrukture za alternativna goriva, uporabiti različne
  regulativne
  in
  neregulativne
  spodbude in ukrepe za doseganje obveznih ciljev in izvajanje svojih nacionalnih okvirov politike. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(41)

Države članice bi morale v tesnem sodelovanju z akterji iz zasebnega sektorja, ki bi morali imeti ključno vlogo pri podpiranju razvoja infrastrukture za alternativna goriva, uporabiti različne
  regulativne
  in
  neregulativne
  spodbude in ukrepe za doseganje obveznih ciljev in izvajanje svojih nacionalnih okvirov politike.

| (41) | Države članice bi morale v tesnem sodelovanju z 
  regionalnimi in lokalnimi organi ter
  akterji iz zasebnega sektorja, ki bi morali imeti ključno vlogo pri podpiranju
  in financiranju
  razvoja infrastrukture za alternativna goriva, uporabiti različne
  na trgu temelječe
  in
  regulativne
  spodbude in ukrepe za doseganje obveznih ciljev in izvajanje svojih nacionalnih okvirov politike. |
| --- | --- |

(41)

Države članice bi morale v tesnem sodelovanju z 
  regionalnimi in lokalnimi organi ter
  akterji iz zasebnega sektorja, ki bi morali imeti ključno vlogo pri podpiranju
  in financiranju
  razvoja infrastrukture za alternativna goriva, uporabiti različne
  na trgu temelječe
  in
  regulativne
  spodbude in ukrepe za doseganje obveznih ciljev in izvajanje svojih nacionalnih okvirov politike.

Sprememba 52

Predlog uredbe

Uvodna izjava 41 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (41b) | Če države članice želijo spodbujati trajnostne načine prevoza, bi morale uvesti sisteme spodbud in sprejeti vse potrebne ukrepe. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti vlogi občinskih ali regionalnih organov, ki lahko z namenskimi davčnimi spodbudami, javnimi naročili ali lokalnimi prometnimi predpisi spodbudijo uvajanje vozil na alternativna goriva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(41b)

Če države članice želijo spodbujati trajnostne načine prevoza, bi morale uvesti sisteme spodbud in sprejeti vse potrebne ukrepe. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti vlogi občinskih ali regionalnih organov, ki lahko z namenskimi davčnimi spodbudami, javnimi naročili ali lokalnimi prometnimi predpisi spodbudijo uvajanje vozil na alternativna goriva.

Sprememba 53

Predlog uredbe

Uvodna izjava 42

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (42) | V skladu z Direktivo 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta (58)

  o
  minimalni nacionalni deleži javnih naročil rezervirani za čiste in brezemisijske avtobuse, kadar čisti avtobus uporablja alternativna goriva, kot so opredeljena v členu 2, točka 3, te uredbe. Ker vse več organov javnega prevoza in javnih prevoznikov prehaja na čiste in brezemisijske avtobuse, da bi dosegli te cilje, bi morale države članice v svoje nacionalne okvire politike kot ključni element vključiti ciljno usmerjeno spodbujanje in razvoj potrebne avtobusne infrastrukture. Države članice bi morale vzpostaviti in vzdrževati ustrezne instrumente za spodbujanje vzpostavitve polnilne in oskrbovalne infrastrukture tudi za vozne parke za lastne potrebe, zlasti za
  čiste
  in
  brezemisijske avtobuse na lokalni ravni
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(42)

V skladu z Direktivo 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta (58)

  o
  minimalni nacionalni deleži javnih naročil rezervirani za čiste in brezemisijske avtobuse, kadar čisti avtobus uporablja alternativna goriva, kot so opredeljena v členu 2, točka 3, te uredbe. Ker vse več organov javnega prevoza in javnih prevoznikov prehaja na čiste in brezemisijske avtobuse, da bi dosegli te cilje, bi morale države članice v svoje nacionalne okvire politike kot ključni element vključiti ciljno usmerjeno spodbujanje in razvoj potrebne avtobusne infrastrukture. Države članice bi morale vzpostaviti in vzdrževati ustrezne instrumente za spodbujanje vzpostavitve polnilne in oskrbovalne infrastrukture tudi za vozne parke za lastne potrebe, zlasti za
  čiste
  in
  brezemisijske avtobuse na lokalni ravni
  .

| (42) | V skladu z Direktivo 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta (58)

  so
  minimalni nacionalni deleži javnih naročil rezervirani za čiste in brezemisijske avtobuse, kadar čisti avtobus uporablja alternativna goriva, kot so opredeljena v členu 2, točka 3, te uredbe. Ker vse več organov javnega prevoza in javnih prevoznikov prehaja na čiste in brezemisijske avtobuse, da bi dosegli te cilje, bi morale države članice v svoje nacionalne okvire politike kot ključni element vključiti ciljno usmerjeno spodbujanje in razvoj potrebne avtobusne infrastrukture. Države članice bi morale vzpostaviti in vzdrževati ustrezne instrumente za spodbujanje vzpostavitve polnilne in oskrbovalne infrastrukture tudi za vozne parke za lastne potrebe, zlasti za
  brezemisijske avtobuse
  in
  za avtomobile v souporabi, vzpostavitev te infrastrukture pa bi se morala upoštevati pri doseganju ciljev iz te uredbe
  . |
| --- | --- |

(42)

V skladu z Direktivo 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta (58)

  so
  minimalni nacionalni deleži javnih naročil rezervirani za čiste in brezemisijske avtobuse, kadar čisti avtobus uporablja alternativna goriva, kot so opredeljena v členu 2, točka 3, te uredbe. Ker vse več organov javnega prevoza in javnih prevoznikov prehaja na čiste in brezemisijske avtobuse, da bi dosegli te cilje, bi morale države članice v svoje nacionalne okvire politike kot ključni element vključiti ciljno usmerjeno spodbujanje in razvoj potrebne avtobusne infrastrukture. Države članice bi morale vzpostaviti in vzdrževati ustrezne instrumente za spodbujanje vzpostavitve polnilne in oskrbovalne infrastrukture tudi za vozne parke za lastne potrebe, zlasti za
  brezemisijske avtobuse
  in
  za avtomobile v souporabi, vzpostavitev te infrastrukture pa bi se morala upoštevati pri doseganju ciljev iz te uredbe
  .

Sprememba 54

Predlog uredbe

Uvodna izjava 43

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (43) | Zaradi čedalje večjega števila vrst goriva za motorna vozila in nenehnega povečevanja cestne mobilnosti državljanov po vsej Uniji potrebujejo uporabniki vozil jasne in razumljive informacije o gorivih na oskrbovalnih mestih in združljivosti njihovega vozila z različnimi gorivi ali oskrbovalnimi mesti na trgu Unije. Države članice bi morale imeti možnost, da se odločijo za izvedbo teh ukrepov obveščanja tudi za vozila, dana na trg
  pred 18. novembrom 2016
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(43)

Zaradi čedalje večjega števila vrst goriva za motorna vozila in nenehnega povečevanja cestne mobilnosti državljanov po vsej Uniji potrebujejo uporabniki vozil jasne in razumljive informacije o gorivih na oskrbovalnih mestih in združljivosti njihovega vozila z različnimi gorivi ali oskrbovalnimi mesti na trgu Unije. Države članice bi morale imeti možnost, da se odločijo za izvedbo teh ukrepov obveščanja tudi za vozila, dana na trg
  pred 18. novembrom 2016
  .

| (43) | Zaradi čedalje večjega števila vrst goriva za motorna vozila in nenehnega povečevanja cestne mobilnosti državljanov po vsej Uniji potrebujejo uporabniki vozil jasne in razumljive informacije o gorivih na oskrbovalnih mestih in združljivosti njihovega vozila z različnimi gorivi ali oskrbovalnimi mesti na trgu Unije. Države članice bi morale imeti možnost, da se odločijo za izvedbo teh ukrepov obveščanja tudi za vozila,
  ki so bila
  dana na trg
  predhodno
  . |
| --- | --- |

(43)

Zaradi čedalje večjega števila vrst goriva za motorna vozila in nenehnega povečevanja cestne mobilnosti državljanov po vsej Uniji potrebujejo uporabniki vozil jasne in razumljive informacije o gorivih na oskrbovalnih mestih in združljivosti njihovega vozila z različnimi gorivi ali oskrbovalnimi mesti na trgu Unije. Države članice bi morale imeti možnost, da se odločijo za izvedbo teh ukrepov obveščanja tudi za vozila,
  ki so bila
  dana na trg
  predhodno
  .

Sprememba 55

Predlog uredbe

Uvodna izjava 44

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (44) | Preproste in lahko primerljive informacije o cenah različnih goriv bi bile lahko za uporabnike vozil pomembne, da bi lahko ti bolje ocenili relativne cene posameznih goriv, ki so na voljo na trgu. Zato bi bilo treba primerjavo med cenami na enoto nekaterih alternativnih goriv in konvencionalnih goriv, izraženo kot „cena goriva na 100 km“, v informativne namene prikazati na vseh ustreznih oskrbovalnih postajah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(44)

Preproste in lahko primerljive informacije o cenah različnih goriv bi bile lahko za uporabnike vozil pomembne, da bi lahko ti bolje ocenili relativne cene posameznih goriv, ki so na voljo na trgu. Zato bi bilo treba primerjavo med cenami na enoto nekaterih alternativnih goriv in konvencionalnih goriv, izraženo kot „cena goriva na 100 km“, v informativne namene prikazati na vseh ustreznih oskrbovalnih postajah.

| (44) | Preproste in lahko primerljive informacije o cenah različnih goriv bi bile lahko za uporabnike vozil pomembne, da bi lahko ti bolje ocenili relativne cene posameznih goriv, ki so na voljo na trgu. Zato bi bilo treba primerjavo med cenami na enoto nekaterih alternativnih goriv in konvencionalnih goriv, izraženo kot „cena goriva na 100 km“, v informativne namene prikazati na vseh ustreznih oskrbovalnih postajah.
  Potrošnikom je treba pojasniti, da se ta primerjava cen nanaša na povprečne cene goriva v državi članici, ki se lahko razlikujejo od dejanskih cen, ki se zaračunavajo na zadevni oskrbovalni postaji. Poleg tega bi morala biti za priložnostno polnjenje električne energije in priložnostno oskrbo z vodikom navedena tudi cena na kWh oziroma na kg, ki se zaračunava na zadevni postaji. |
| --- | --- |

(44)

Preproste in lahko primerljive informacije o cenah različnih goriv bi bile lahko za uporabnike vozil pomembne, da bi lahko ti bolje ocenili relativne cene posameznih goriv, ki so na voljo na trgu. Zato bi bilo treba primerjavo med cenami na enoto nekaterih alternativnih goriv in konvencionalnih goriv, izraženo kot „cena goriva na 100 km“, v informativne namene prikazati na vseh ustreznih oskrbovalnih postajah.
  Potrošnikom je treba pojasniti, da se ta primerjava cen nanaša na povprečne cene goriva v državi članici, ki se lahko razlikujejo od dejanskih cen, ki se zaračunavajo na zadevni oskrbovalni postaji. Poleg tega bi morala biti za priložnostno polnjenje električne energije in priložnostno oskrbo z vodikom navedena tudi cena na kWh oziroma na kg, ki se zaračunava na zadevni postaji.

Sprememba 56

Predlog uredbe

Uvodna izjava 46

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (46) | Podatki bi morali imeti temeljno vlogo pri ustreznem delovanju polnilne in oskrbovalne infrastrukture. Oblika, pogostost in kakovost, v kateri bi morali biti ti podatki na voljo in dostopni, bi morale določati splošno kakovost infrastrukturnega ekosistema za alternativna goriva, ki bi ustrezala potrebam uporabnikov. Poleg tega bi morali biti ti podatki usklajeno dostopni v vseh državah članicah. Zato bi bilo treba podatke
  zagotoviti
  v skladu z zahtevami iz Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta (59) za nacionalne dostopovne točke. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(46)

Podatki bi morali imeti temeljno vlogo pri ustreznem delovanju polnilne in oskrbovalne infrastrukture. Oblika, pogostost in kakovost, v kateri bi morali biti ti podatki na voljo in dostopni, bi morale določati splošno kakovost infrastrukturnega ekosistema za alternativna goriva, ki bi ustrezala potrebam uporabnikov. Poleg tega bi morali biti ti podatki usklajeno dostopni v vseh državah članicah. Zato bi bilo treba podatke
  zagotoviti
  v skladu z zahtevami iz Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta (59) za nacionalne dostopovne točke.

| (46) | Podatki bi morali imeti temeljno vlogo pri ustreznem delovanju polnilne in oskrbovalne infrastrukture. Oblika, pogostost in kakovost, v kateri bi morali biti ti podatki na voljo in dostopni, bi morale določati splošno kakovost infrastrukturnega ekosistema za alternativna goriva, ki bi ustrezala potrebam uporabnikov. Poleg tega bi morali biti ti podatki usklajeno dostopni v vseh državah članicah. Zato bi bilo treba podatke v skladu z zahtevami iz Direktive 2010/40/EU (59) Evropskega parlamenta in Sveta za nacionalne dostopovne točke
  zagotoviti kot odprte podatke. Za storitve, namenjene neoviranemu potovanju po vsej Uniji, bi bilo treba vzpostaviti tudi sistem na ravni vse Unije, v katerega bi se iz nacionalnih sistemov uvažali standardizirani podatki. Zato bi morala Komisija vzpostaviti skupno evropsko točko dostopa na ravni Unije, ki bi delovala kot podatkovni portal, ki končnim uporabnikom in ponudnikom mobilnostnih storitev omogoča enostaven dostop do ustreznih podatkov, hranjenih na nacionalnih točkah dostopa. Kadar je mogoče, bi moral biti združljiv in interoperabilen z obstoječimi informacijskimi sistemi in sistemi rezervacij, ki so jih razvile države članice. Evropska točka dostopa bi lahko potrošnikom omogočila boljšo primerjavo cen operaterjev javno dostopnega polnjenja in oskrbe na notranjem trgu ter uporabnikom zagotovila informacije o dostopnosti in razpoložljivosti, čakalnih dobah in preostali zmogljivosti oskrbovalnih in polnilnih postaj za alternativna goriva. To bi lahko preprečilo motnje v prometu in bi prispevalo k varnosti na cestah. Te informacije bi morale biti na voljo prek javnega, posodobljenega, uporabniku prijaznega, dostopnega in večjezičnega vmesnika na ravni EU. |
| --- | --- |

(46)

Podatki bi morali imeti temeljno vlogo pri ustreznem delovanju polnilne in oskrbovalne infrastrukture. Oblika, pogostost in kakovost, v kateri bi morali biti ti podatki na voljo in dostopni, bi morale določati splošno kakovost infrastrukturnega ekosistema za alternativna goriva, ki bi ustrezala potrebam uporabnikov. Poleg tega bi morali biti ti podatki usklajeno dostopni v vseh državah članicah. Zato bi bilo treba podatke v skladu z zahtevami iz Direktive 2010/40/EU (59) Evropskega parlamenta in Sveta za nacionalne dostopovne točke
  zagotoviti kot odprte podatke. Za storitve, namenjene neoviranemu potovanju po vsej Uniji, bi bilo treba vzpostaviti tudi sistem na ravni vse Unije, v katerega bi se iz nacionalnih sistemov uvažali standardizirani podatki. Zato bi morala Komisija vzpostaviti skupno evropsko točko dostopa na ravni Unije, ki bi delovala kot podatkovni portal, ki končnim uporabnikom in ponudnikom mobilnostnih storitev omogoča enostaven dostop do ustreznih podatkov, hranjenih na nacionalnih točkah dostopa. Kadar je mogoče, bi moral biti združljiv in interoperabilen z obstoječimi informacijskimi sistemi in sistemi rezervacij, ki so jih razvile države članice. Evropska točka dostopa bi lahko potrošnikom omogočila boljšo primerjavo cen operaterjev javno dostopnega polnjenja in oskrbe na notranjem trgu ter uporabnikom zagotovila informacije o dostopnosti in razpoložljivosti, čakalnih dobah in preostali zmogljivosti oskrbovalnih in polnilnih postaj za alternativna goriva. To bi lahko preprečilo motnje v prometu in bi prispevalo k varnosti na cestah. Te informacije bi morale biti na voljo prek javnega, posodobljenega, uporabniku prijaznega, dostopnega in večjezičnega vmesnika na ravni EU.

Sprememba 57

Predlog uredbe

Uvodna izjava 52

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (52) | Komisija bi se morala pri uporabi te uredbe posvetovati z zadevnimi skupinami strokovnjakov, zlasti s forumom za trajnostni promet in Evropskim forumom za trajnostni pomorski promet. Takšno strokovno posvetovanje je zlasti pomembno, kadar namerava Komisija sprejeti delegirane ali izvedbene akte v skladu s to uredbo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(52)

Komisija bi se morala pri uporabi te uredbe posvetovati z zadevnimi skupinami strokovnjakov, zlasti s forumom za trajnostni promet in Evropskim forumom za trajnostni pomorski promet. Takšno strokovno posvetovanje je zlasti pomembno, kadar namerava Komisija sprejeti delegirane ali izvedbene akte v skladu s to uredbo.

| (52) | Komisija bi se morala pri uporabi te uredbe posvetovati
  s širokim krogom organizacij in deležnikov, vključno s potrošniškimi skupinami, občinami, mesti in regijami, ter
  z zadevnimi skupinami strokovnjakov, zlasti s forumom za trajnostni promet in Evropskim forumom za trajnostni pomorski promet. Takšno strokovno posvetovanje je zlasti pomembno, kadar namerava Komisija sprejeti delegirane ali izvedbene akte v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(52)

Komisija bi se morala pri uporabi te uredbe posvetovati
  s širokim krogom organizacij in deležnikov, vključno s potrošniškimi skupinami, občinami, mesti in regijami, ter
  z zadevnimi skupinami strokovnjakov, zlasti s forumom za trajnostni promet in Evropskim forumom za trajnostni pomorski promet. Takšno strokovno posvetovanje je zlasti pomembno, kadar namerava Komisija sprejeti delegirane ali izvedbene akte v skladu s to uredbo.

Sprememba 58

Predlog uredbe

Uvodna izjava 53

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (53) | Infrastruktura za alternativna goriva je področje, ki se hitro razvija. Če ni skupnih tehničnih specifikacij, je to ovira za vzpostavitev enotnega trga infrastrukture za alternativna goriva. Zato bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za
  sprejemanje
  aktov v skladu s členom 290 PDEU za določitev tehničnih specifikacij za področja, na katerih skupne tehnične specifikacije še niso bile sprejete, vendar so potrebne. To bi moralo vključevati zlasti komunikacijo med električnim vozilom in polnilnim mestom, komunikacijo med polnilnim mestom in sistemom za upravljanje programske opreme za polnjenje (zaledni sistem), komunikacijo v zvezi s storitvijo gostovanja za električna vozila in komunikacijo z električnim omrežjem.
  Opredeliti
  je treba
  tudi
  ustrezen okvir upravljanja in vloge različnih akterjev, vključenih v komunikacijski ekosistem vozilo-omrežje
  . Poleg tega je treba
  upoštevati tehnološke novosti, kot so
  na primer
  električni cestni sistemi. Kar zadeva zagotavljanje podatkov, je treba zagotoviti dodatne vrste podatkov in tehnične specifikacije v zvezi z obliko, pogostostjo in kakovostjo, v kateri bi morali biti ti podatki na voljo in dostopni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(53)

Infrastruktura za alternativna goriva je področje, ki se hitro razvija. Če ni skupnih tehničnih specifikacij, je to ovira za vzpostavitev enotnega trga infrastrukture za alternativna goriva. Zato bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za
  sprejemanje
  aktov v skladu s členom 290 PDEU za določitev tehničnih specifikacij za področja, na katerih skupne tehnične specifikacije še niso bile sprejete, vendar so potrebne. To bi moralo vključevati zlasti komunikacijo med električnim vozilom in polnilnim mestom, komunikacijo med polnilnim mestom in sistemom za upravljanje programske opreme za polnjenje (zaledni sistem), komunikacijo v zvezi s storitvijo gostovanja za električna vozila in komunikacijo z električnim omrežjem.
  Opredeliti
  je treba
  tudi
  ustrezen okvir upravljanja in vloge različnih akterjev, vključenih v komunikacijski ekosistem vozilo-omrežje
  . Poleg tega je treba
  upoštevati tehnološke novosti, kot so
  na primer
  električni cestni sistemi. Kar zadeva zagotavljanje podatkov, je treba zagotoviti dodatne vrste podatkov in tehnične specifikacije v zvezi z obliko, pogostostjo in kakovostjo, v kateri bi morali biti ti podatki na voljo in dostopni.

| (53) | Infrastruktura za alternativna goriva je področje, ki se hitro razvija. Če ni skupnih tehničnih specifikacij, je to ovira za vzpostavitev enotnega trga infrastrukture za alternativna goriva. Zato bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za
  sprejetje
  aktov v skladu s členom 290 PDEU za določitev tehničnih specifikacij za področja, na katerih skupne tehnične specifikacije še niso bile sprejete, vendar so potrebne. To bi moralo vključevati zlasti komunikacijo med električnim vozilom in polnilnim mestom, komunikacijo med polnilnim mestom in sistemom za upravljanje programske opreme za polnjenje (zaledni sistem), komunikacijo v zvezi s storitvijo gostovanja za električna vozila in komunikacijo z električnim omrežjem
  , pri čemer bi bilo treba zagotoviti visoko raven kibernetske varnosti in varstvo podatkov potrošnikov
  .
  Prav tako
  je treba
  hitro opredeliti
  ustrezen okvir upravljanja in vloge različnih akterjev, vključenih v komunikacijski ekosistem vozilo-omrežje
  , pri tem pa
  upoštevati
  in podpirati
  tehnološke novosti
  z velikim potencialom za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov
  , kot so električni cestni sistemi
  , zlasti induktivne in nadzemne rešitve voznega omrežja
  . Kar zadeva zagotavljanje podatkov, je treba zagotoviti dodatne vrste podatkov in tehnične specifikacije v zvezi z obliko, pogostostjo in kakovostjo, v kateri bi morali biti ti podatki na voljo in dostopni.
  Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(53)

Infrastruktura za alternativna goriva je področje, ki se hitro razvija. Če ni skupnih tehničnih specifikacij, je to ovira za vzpostavitev enotnega trga infrastrukture za alternativna goriva. Zato bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za
  sprejetje
  aktov v skladu s členom 290 PDEU za določitev tehničnih specifikacij za področja, na katerih skupne tehnične specifikacije še niso bile sprejete, vendar so potrebne. To bi moralo vključevati zlasti komunikacijo med električnim vozilom in polnilnim mestom, komunikacijo med polnilnim mestom in sistemom za upravljanje programske opreme za polnjenje (zaledni sistem), komunikacijo v zvezi s storitvijo gostovanja za električna vozila in komunikacijo z električnim omrežjem
  , pri čemer bi bilo treba zagotoviti visoko raven kibernetske varnosti in varstvo podatkov potrošnikov
  .
  Prav tako
  je treba
  hitro opredeliti
  ustrezen okvir upravljanja in vloge različnih akterjev, vključenih v komunikacijski ekosistem vozilo-omrežje
  , pri tem pa
  upoštevati
  in podpirati
  tehnološke novosti
  z velikim potencialom za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov
  , kot so električni cestni sistemi
  , zlasti induktivne in nadzemne rešitve voznega omrežja
  . Kar zadeva zagotavljanje podatkov, je treba zagotoviti dodatne vrste podatkov in tehnične specifikacije v zvezi z obliko, pogostostjo in kakovostjo, v kateri bi morali biti ti podatki na voljo in dostopni.
  Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

Sprememba 59

Predlog uredbe

Uvodna izjava 54 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (54a) | Ker bodo imeli zadevni sektorji zaradi izpolnjevanja obveznosti iz te uredbe dodatne stroške, je treba sprejeti izravnalne ukrepe, da se skupno regulativno breme ne bo povečalo. Komisija bi morala zato pred začetkom veljavnosti te uredbe pripraviti predloge za izravnavo regulativnih bremen, ki izhajajo iz te uredbe, in sicer z revizijo ali odpravo določb v drugih uredbah EU, zaradi katerih imajo prizadeti sektorji nepotrebne stroške izpolnjevanja obveznosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(54a)

Ker bodo imeli zadevni sektorji zaradi izpolnjevanja obveznosti iz te uredbe dodatne stroške, je treba sprejeti izravnalne ukrepe, da se skupno regulativno breme ne bo povečalo. Komisija bi morala zato pred začetkom veljavnosti te uredbe pripraviti predloge za izravnavo regulativnih bremen, ki izhajajo iz te uredbe, in sicer z revizijo ali odpravo določb v drugih uredbah EU, zaradi katerih imajo prizadeti sektorji nepotrebne stroške izpolnjevanja obveznosti.

Sprememba 60

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Ta uredba določa
  obvezne
  nacionalne cilje za vzpostavitev zadostne infrastrukture za alternativna goriva v Uniji za cestna vozila, plovila in mirujoče zrakoplove. Določa skupne tehnične specifikacije in zahteve v zvezi z informacijami za uporabnike, zagotavljanjem podatkov in plačili za infrastrukturo za alternativna goriva. | 1.   Ta uredba določa
  minimalne
  nacionalne cilje za vzpostavitev zadostne infrastrukture za alternativna goriva v Uniji za cestna vozila, plovila
  , vlake
  in mirujoče zrakoplove. Določa skupne tehnične specifikacije in zahteve v zvezi z informacijami za uporabnike, zagotavljanjem podatkov in plačili za infrastrukturo za alternativna goriva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Ta uredba določa
  obvezne
  nacionalne cilje za vzpostavitev zadostne infrastrukture za alternativna goriva v Uniji za cestna vozila, plovila in mirujoče zrakoplove. Določa skupne tehnične specifikacije in zahteve v zvezi z informacijami za uporabnike, zagotavljanjem podatkov in plačili za infrastrukturo za alternativna goriva.

1.   Ta uredba določa
  minimalne
  nacionalne cilje za vzpostavitev zadostne infrastrukture za alternativna goriva v Uniji za cestna vozila, plovila
  , vlake
  in mirujoče zrakoplove. Določa skupne tehnične specifikacije in zahteve v zvezi z informacijami za uporabnike, zagotavljanjem podatkov in plačili za infrastrukturo za alternativna goriva.

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 3

Člen 1 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Ta uredba vzpostavlja mehanizem poročanja za spodbujanje sodelovanja in zagotavlja zanesljivo spremljanje napredka. Mehanizem obsega strukturiran, pregleden in ponavljajoč se postopek med Komisijo in državami članicami za dokončno oblikovanje nacionalnih okvirov politike in njihovo poznejše izvajanje ter ustrezne ukrepe Komisije. | 3.   Ta uredba vzpostavlja mehanizem poročanja za spodbujanje sodelovanja in zagotavlja zanesljivo spremljanje napredka. Mehanizem obsega strukturiran, pregleden in ponavljajoč se postopek
  upravljanja na več ravneh
  med Komisijo in državami članicami
  ter regionalnimi in lokalnimi oblastmi
  za dokončno oblikovanje nacionalnih okvirov politike
  , ob upoštevanju obstoječih lokalnih in regionalnih strategij za vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva,
  in njihovo poznejše izvajanje ter ustrezne ukrepe Komisije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Ta uredba vzpostavlja mehanizem poročanja za spodbujanje sodelovanja in zagotavlja zanesljivo spremljanje napredka. Mehanizem obsega strukturiran, pregleden in ponavljajoč se postopek med Komisijo in državami članicami za dokončno oblikovanje nacionalnih okvirov politike in njihovo poznejše izvajanje ter ustrezne ukrepe Komisije.

3.   Ta uredba vzpostavlja mehanizem poročanja za spodbujanje sodelovanja in zagotavlja zanesljivo spremljanje napredka. Mehanizem obsega strukturiran, pregleden in ponavljajoč se postopek
  upravljanja na več ravneh
  med Komisijo in državami članicami
  ter regionalnimi in lokalnimi oblastmi
  za dokončno oblikovanje nacionalnih okvirov politike
  , ob upoštevanju obstoječih lokalnih in regionalnih strategij za vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva,
  in njihovo poznejše izvajanje ter ustrezne ukrepe Komisije.

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | „v omrežju TEN-T“ pomeni, kadar se uporablja za električne polnilne postaje in postaje za oskrbo z vodikom, da so v omrežju TEN-T ali v oddaljenosti do 1,5  km od najbližjega izhoda s ceste omrežja TEN-T; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2a)

(2a)

„v omrežju TEN-T“ pomeni, kadar se uporablja za električne polnilne postaje in postaje za oskrbo z vodikom, da so v omrežju TEN-T ali v oddaljenosti do 1,5  km od najbližjega izhoda s ceste omrežja TEN-T;

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 3 – točka a – uvodni del

Člen 2 – odstavek 1 – točka 3 – točka a – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | „alternativna goriva za brezemisijska
  vozila“
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

„alternativna goriva za brezemisijska
  vozila“
  :

vozila“

| (a) | „alternativna goriva za brezemisijska
  vozila, plovila in zrakoplove“
  : |
| --- | --- |

(a)

„alternativna goriva za brezemisijska
  vozila, plovila in zrakoplove“
  :

vozila, plovila in zrakoplove“

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 3 – točka b – alinea 1

Člen 2 – odstavek 1 – točka 3 – točka b – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | biomasna goriva in pogonska biogoriva, kot so opredeljena v členu 2,
  točka
   27 in
  točka
   33, Direktive (EU) 2018/2001; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

biomasna goriva in pogonska biogoriva, kot so opredeljena v členu 2,
  točka
   27 in
  točka
   33, Direktive (EU) 2018/2001;

točka

točka

| — | biomasna goriva
  , vključno z bioplinom,
  in pogonska biogoriva, kot so opredeljena v členu 2,
  točke
   27
  , 28
  in 33, Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

—

biomasna goriva
  , vključno z bioplinom,
  in pogonska biogoriva, kot so opredeljena v členu 2,
  točke
   27
  , 28
  in 33, Direktive (EU) 2018/2001;

, vključno z bioplinom,

točke

, 28

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 3 – točka c – uvodni del

Člen 2 – odstavek 1 – točka 3 – točka c – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | „alternativna fosilna goriva“ za prehodno fazo: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

„alternativna fosilna goriva“ za prehodno fazo:

| (c) | „alternativna fosilna goriva“ za
  omejeno
  prehodno fazo: |
| --- | --- |

(c)

„alternativna fosilna goriva“ za
  omejeno
  prehodno fazo:

omejeno

Sprememba 66

Sprememba 66

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 9 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | „energetska skupnost državljanov“ pomeni skupnost, kot je opredeljena v členu 2(11), Direktive (EU) 2019/944; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(9a)

(9a)

„energetska skupnost državljanov“ pomeni skupnost, kot je opredeljena v členu 2(11), Direktive (EU) 2019/944;

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 17

Člen 2 – odstavek 1 – točka 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | „električni cestni sistem“ pomeni fizično napravo ob cesti, ki omogoča prenos električne energije na električno vozilo
  med vožnjo
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(17)

„električni cestni sistem“ pomeni fizično napravo ob cesti, ki omogoča prenos električne energije na električno vozilo
  med vožnjo
  ;

med vožnjo

| (17) | „električni cestni sistem“ pomeni fizično napravo ob cesti, ki omogoča prenos električne energije na električno vozilo
  , da mu zagotovi energijo, potrebno za pogon ali za dinamično polnjenje
  ; |
| --- | --- |

(17)

„električni cestni sistem“ pomeni fizično napravo ob cesti, ki omogoča prenos električne energije na električno vozilo
  , da mu zagotovi energijo, potrebno za pogon ali za dinamično polnjenje
  ;

, da mu zagotovi energijo, potrebno za pogon ali za dinamično polnjenje

Sprememba 68

Sprememba 68

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 17 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 17 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17a) | „dinamično polnjenje“ pomeni polnjenje akumulatorja električnega vozila med vožnjo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(17a)

(17a)

„dinamično polnjenje“ pomeni polnjenje akumulatorja električnega vozila med vožnjo;

Sprememba 69

Sprememba 69

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 19 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 19 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19a) | „energijska učinkovitost na prvem mestu“ pomeni energijsko učinkovitost na prvem mestu, kot je opredeljena v členu 2, točka 18, Uredbe (EU) 2018/1999; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(19a)

(19a)

„energijska učinkovitost na prvem mestu“ pomeni energijsko učinkovitost na prvem mestu, kot je opredeljena v členu 2, točka 18, Uredbe (EU) 2018/1999;

Sprememba 70

Sprememba 70

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 19 b (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 19 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19b) | „tehnološka nevtralnost“ pomeni tehnološko nevtralnost, kot je zapisana v uvodni izjavi 25 Direktive (EU) 2018/1972; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(19b)

(19b)

„tehnološka nevtralnost“ pomeni tehnološko nevtralnost, kot je zapisana v uvodni izjavi 25 Direktive (EU) 2018/1972;

Sprememba 71

Sprememba 71

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 35 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 35 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (35a) | „plačilna kartica“ pomeni plačilno storitev, ki deluje na podlagi fizične in digitalne debetne ali kreditne kartice in vključuje plačilne kartice, vgrajene v aplikacijo za pametni telefon. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(35a)

(35a)

„plačilna kartica“ pomeni plačilno storitev, ki deluje na podlagi fizične in digitalne debetne ali kreditne kartice in vključuje plačilne kartice, vgrajene v aplikacijo za pametni telefon.

Sprememba 72

Sprememba 72

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 35 b (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 35 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (35b) | „plačilna storitev“ pomeni plačilno storitev, kot je opredeljena v členu 4, točka 3, Direktive (EU) 2015/2366; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(35b)

(35b)

„plačilna storitev“ pomeni plačilno storitev, kot je opredeljena v členu 4, točka 3, Direktive (EU) 2015/2366;

Sprememba 73

Sprememba 73

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 37 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 37 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (37a) | „predklimatizirani sistem zračenja“ pomeni fiksen ali mobilen sistem na letališču, s katerim se mirujoči zrakoplovi oskrbujejo s klimatiziranim zrakom iz zunanjega vira za hlajenje, zračenje ali gretje kabine; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(37a)

(37a)

„predklimatizirani sistem zračenja“ pomeni fiksen ali mobilen sistem na letališču, s katerim se mirujoči zrakoplovi oskrbujejo s klimatiziranim zrakom iz zunanjega vira za hlajenje, zračenje ali gretje kabine;

Sprememba 74

Sprememba 74

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 38

Člen 2 – odstavek 1 – točka 38

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (38) | „javno dostopna“ infrastruktura za alternativna goriva pomeni infrastrukturo za alternativna goriva na lokaciji ali prostoru, odprtem za širšo javnost, ne glede na to, ali je infrastruktura za alternativna goriva na javnem ali zasebnem zemljišču, ali se uporabljajo omejitve ali pogoji v smislu dostopa do lokacije ali prostora in ne glede na veljavne pogoje uporabe infrastrukture za alternativna goriva; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(38)

„javno dostopna“ infrastruktura za alternativna goriva pomeni infrastrukturo za alternativna goriva na lokaciji ali prostoru, odprtem za širšo javnost, ne glede na to, ali je infrastruktura za alternativna goriva na javnem ali zasebnem zemljišču, ali se uporabljajo omejitve ali pogoji v smislu dostopa do lokacije ali prostora in ne glede na veljavne pogoje uporabe infrastrukture za alternativna goriva;

| (38) | „javno dostopna“ infrastruktura za alternativna goriva pomeni infrastrukturo za alternativna goriva na lokaciji ali prostoru, odprtem za širšo javnost,
  tudi za osebe z zmanjšano mobilnostjo,
  ne glede na to, ali je infrastruktura za alternativna goriva na javnem ali zasebnem zemljišču, ali se uporabljajo omejitve ali pogoji v smislu dostopa do lokacije ali prostora in ne glede na veljavne pogoje uporabe infrastrukture za alternativna goriva. |
| --- | --- |

(38)

„javno dostopna“ infrastruktura za alternativna goriva pomeni infrastrukturo za alternativna goriva na lokaciji ali prostoru, odprtem za širšo javnost,
  tudi za osebe z zmanjšano mobilnostjo,
  ne glede na to, ali je infrastruktura za alternativna goriva na javnem ali zasebnem zemljišču, ali se uporabljajo omejitve ali pogoji v smislu dostopa do lokacije ali prostora in ne glede na veljavne pogoje uporabe infrastrukture za alternativna goriva.

tudi za osebe z zmanjšano mobilnostjo,

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 40

Člen 2 – odstavek 1 – točka 40

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (40) | „priložnostno polnjenje“ pomeni storitev polnjenja, ki jo kupi končni uporabnik, ne da bi se ta končni uporabnik moral registrirati, skleniti pisni sporazum ali dolgoročnejše poslovno razmerje z upravljavcem navedenega polnilnega mesta za več kot zgolj nakup storitve; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(40)

„priložnostno polnjenje“ pomeni storitev polnjenja, ki jo kupi končni uporabnik, ne da bi se ta končni uporabnik moral registrirati, skleniti pisni sporazum ali dolgoročnejše poslovno razmerje z upravljavcem navedenega polnilnega mesta za več kot zgolj nakup storitve;

| (40) | „priložnostno polnjenje“ pomeni storitev polnjenja, ki jo kupi končni uporabnik, ne da bi se ta končni uporabnik moral registrirati, skleniti pisni sporazum ali dolgoročnejše poslovno razmerje z upravljavcem navedenega polnilnega mesta
  oziroma se elektronsko prijaviti ali vpisati v spletno posredniško storitev
  za več kot zgolj nakup storitve; |
| --- | --- |

(40)

„priložnostno polnjenje“ pomeni storitev polnjenja, ki jo kupi končni uporabnik, ne da bi se ta končni uporabnik moral registrirati, skleniti pisni sporazum ali dolgoročnejše poslovno razmerje z upravljavcem navedenega polnilnega mesta
  oziroma se elektronsko prijaviti ali vpisati v spletno posredniško storitev
  za več kot zgolj nakup storitve;

oziroma se elektronsko prijaviti ali vpisati v spletno posredniško storitev

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 41

Člen 2 – odstavek 1 – točka 41

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (41) | „polnilno mesto“ pomeni fiksni ali mobilni vmesnik, ki omogoča prenos električne energije v električno vozilo in ki ima lahko en ali več priključkov za različne tipe priključkov, vendar lahko hkrati polni samo eno električno vozilo, in izključuje naprave z izhodno močjo, ki je manjša ali enaka 3,7  kW, katerih osnovni namen ni polnjenje električnih vozil; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(41)

„polnilno mesto“ pomeni fiksni ali mobilni vmesnik, ki omogoča prenos električne energije v električno vozilo in ki ima lahko en ali več priključkov za različne tipe priključkov, vendar lahko hkrati polni samo eno električno vozilo, in izključuje naprave z izhodno močjo, ki je manjša ali enaka 3,7  kW, katerih osnovni namen ni polnjenje električnih vozil;

| (41) | „polnilno mesto“ pomeni fiksni ali mobilni vmesnik,
  v omrežju ali zunaj njega,
  ki omogoča prenos električne energije v električno vozilo in ki ima lahko en ali več priključkov za različne tipe priključkov, vendar lahko hkrati polni samo eno električno vozilo, in izključuje naprave z izhodno močjo, ki je manjša ali enaka 3,7  kW, katerih osnovni namen ni polnjenje električnih vozil; |
| --- | --- |

(41)

„polnilno mesto“ pomeni fiksni ali mobilni vmesnik,
  v omrežju ali zunaj njega,
  ki omogoča prenos električne energije v električno vozilo in ki ima lahko en ali več priključkov za različne tipe priključkov, vendar lahko hkrati polni samo eno električno vozilo, in izključuje naprave z izhodno močjo, ki je manjša ali enaka 3,7  kW, katerih osnovni namen ni polnjenje električnih vozil;

v omrežju ali zunaj njega,

Sprememba 77

Sprememba 77

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 49

Člen 2 – odstavek 1 – točka 49

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (49) | „oskrbovalno mesto“ pomeni oskrbovalno opremo za oskrbo s tekočim ali plinastim alternativnim gorivom prek fiksne ali mobilne naprave, ki lahko oskrbuje samo eno vozilo naenkrat; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(49)

„oskrbovalno mesto“ pomeni oskrbovalno opremo za oskrbo s tekočim ali plinastim alternativnim gorivom prek fiksne ali mobilne naprave, ki lahko oskrbuje samo eno vozilo naenkrat;

| (49) | „oskrbovalno mesto“ pomeni oskrbovalno opremo za oskrbo s tekočim ali plinastim alternativnim gorivom prek fiksne ali mobilne naprave, ki lahko oskrbuje samo eno vozilo
  ali eno plovilo
  naenkrat; |
| --- | --- |

(49)

„oskrbovalno mesto“ pomeni oskrbovalno opremo za oskrbo s tekočim ali plinastim alternativnim gorivom prek fiksne ali mobilne naprave, ki lahko oskrbuje samo eno vozilo
  ali eno plovilo
  naenkrat;

ali eno plovilo

Sprememba 78

Sprememba 78

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 54 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 54 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (54a) | „skupnost na področju energije iz obnovljivih virov“ pomeni skupnost, kot je opredeljena v členu 2(16) Direktive (EU) 2018/2001; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(54a)

(54a)

„skupnost na področju energije iz obnovljivih virov“ pomeni skupnost, kot je opredeljena v členu 2(16) Direktive (EU) 2018/2001;

Sprememba 79

Sprememba 79

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 56

Člen 2 – odstavek 1 – točka 56

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (56) | „varno in varovano parkirišče“ pomeni parkirišče in počivališče iz člena 17, točka 1(b), ki je namenjeno nočnemu parkiranju težkih vozil; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(56)

„varno in varovano parkirišče“ pomeni parkirišče in počivališče iz člena 17, točka 1(b), ki je namenjeno nočnemu parkiranju težkih vozil;

| (56) | „varno in varovano parkirišče“ pomeni parkirišče in počivališče iz člena 17, točka 1(b),
  Uredbe (EU) št. 1315/2013,
  ki je namenjeno nočnemu parkiranju težkih vozil
  in je potrjeno v skladu z določbami člena 8a Uredbe (ES) št. 561/2006
  ; |
| --- | --- |

(56)

„varno in varovano parkirišče“ pomeni parkirišče in počivališče iz člena 17, točka 1(b),
  Uredbe (EU) št. 1315/2013,
  ki je namenjeno nočnemu parkiranju težkih vozil
  in je potrjeno v skladu z določbami člena 8a Uredbe (ES) št. 561/2006
  ;

Uredbe (EU) št. 1315/2013,

in je potrjeno v skladu z določbami člena 8a Uredbe (ES) št. 561/2006

Sprememba 80

Sprememba 80

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 57

Člen 2 – odstavek 1 – točka 57

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (57) | „ladja na privezu“ pomeni
  zasidrano
  ladjo,
  kot
  je
  opredeljena
  v 
  členu 3
  ,
  točka (n)
  ,
  Uredbe (EU) 2015/757
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(57)

„ladja na privezu“ pomeni
  zasidrano
  ladjo,
  kot
  je
  opredeljena
  v 
  členu 3
  ,
  točka (n)
  ,
  Uredbe (EU) 2015/757
  ;

zasidrano

kot

opredeljena

členu 3

točka (n)

Uredbe (EU) 2015/757

| (57) | „ladja na privezu“ pomeni ladjo,
  ki
  je
  med natovarjanjem, raztovarjanjem, vkrcavanjem ali izkrcavanjem potnikov ali oskrbo, vključno s časom, ko ne potekajo postopki
  v 
  zvezi s tovorom ali potniki
  ,
  varno privezana na pomolu v pristanišču
  ,
  ki spada pod jurisdikcijo države članice
  ; |
| --- | --- |

(57)

„ladja na privezu“ pomeni ladjo,
  ki
  je
  med natovarjanjem, raztovarjanjem, vkrcavanjem ali izkrcavanjem potnikov ali oskrbo, vključno s časom, ko ne potekajo postopki
  v 
  zvezi s tovorom ali potniki
  ,
  varno privezana na pomolu v pristanišču
  ,
  ki spada pod jurisdikcijo države članice
  ;

ki

med natovarjanjem, raztovarjanjem, vkrcavanjem ali izkrcavanjem potnikov ali oskrbo, vključno s časom, ko ne potekajo postopki

zvezi s tovorom ali potniki

varno privezana na pomolu v pristanišču

ki spada pod jurisdikcijo države članice

Sprememba 81

Sprememba 81

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 58

Člen 2 – odstavek 1 – točka 58

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (58) | „oskrba z električno energijo z obale“ pomeni dobavo električne energije z obale morskim ladjam ali plovilom za plovbo po celinskih plovnih poteh na privezu
  prek standardiziranega vmesnika
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(58)

„oskrba z električno energijo z obale“ pomeni dobavo električne energije z obale morskim ladjam ali plovilom za plovbo po celinskih plovnih poteh na privezu
  prek standardiziranega vmesnika
  ;

prek standardiziranega vmesnika

| (58) | „oskrba z električno energijo z obale“ pomeni dobavo električne energije z obale morskim ladjam ali plovilom za plovbo po celinskih plovnih poteh na privezu
  z uporabo standardizirane fiksne, plavajoče ali mobilne naprave
  ; |
| --- | --- |

(58)

„oskrba z električno energijo z obale“ pomeni dobavo električne energije z obale morskim ladjam ali plovilom za plovbo po celinskih plovnih poteh na privezu
  z uporabo standardizirane fiksne, plavajoče ali mobilne naprave
  ;

z uporabo standardizirane fiksne, plavajoče ali mobilne naprave

Sprememba 82

Sprememba 82

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 66 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 66 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (66a) | „multimodalno vozlišče“ pomeni infrastrukturo za mobilnostne storitve, kot so železniške, cestne, zračne in pomorske postaje in terminali ter postaje in terminali na celinskih plovnih poteh, ki omogoča izvajanje multimodalnega prometa iz člena 3, točka (n), Uredbe (EU) št. 1315/2013. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(66a)

(66a)

„multimodalno vozlišče“ pomeni infrastrukturo za mobilnostne storitve, kot so železniške, cestne, zračne in pomorske postaje in terminali ter postaje in terminali na celinskih plovnih poteh, ki omogoča izvajanje multimodalnega prometa iz člena 3, točka (n), Uredbe (EU) št. 1315/2013.

Sprememba 83

Sprememba 83

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 66 b (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 66 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (66b) | „vozila kategorije L“ pomeni dvo-, tri- in štirikolesna vozila na motorni pogon, kot so razvrščena v Uredbi (EU) št. 168/2013 in Prilogi I, vključno s kolesi na motorni pogon, dvo- in trikolesnimi mopedi, dvo- in trikolesnimi motornimi kolesi, motornimi kolesi z bočno prikolico, lahkimi in težkimi cestnimi štirikolesi ter lahkimi in težkimi „kvadrimobili“. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(66b)

(66b)

„vozila kategorije L“ pomeni dvo-, tri- in štirikolesna vozila na motorni pogon, kot so razvrščena v Uredbi (EU) št. 168/2013 in Prilogi I, vključno s kolesi na motorni pogon, dvo- in trikolesnimi mopedi, dvo- in trikolesnimi motornimi kolesi, motornimi kolesi z bočno prikolico, lahkimi in težkimi cestnimi štirikolesi ter lahkimi in težkimi „kvadrimobili“.

Sprememba 84

Sprememba 84

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – pododstavek 1 – alinea 2

Člen 3 – odstavek 1 – pododstavek 1 – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | da se na njihovem ozemlju vzpostavijo javno dostopne polnilne postaje za lahka vozila, ki zagotavljajo zadostno izhodno moč za ta vozila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

da se na njihovem ozemlju vzpostavijo javno dostopne polnilne postaje za lahka vozila, ki zagotavljajo zadostno izhodno moč za ta vozila.

| — | da se na njihovem ozemlju
  na način, ki podpira ozemeljsko ravnotežje in multimodalni prevoz,
  vzpostavijo javno dostopne polnilne postaje za lahka vozila, ki zagotavljajo zadostno izhodno moč za ta vozila; |
| --- | --- |

—

da se na njihovem ozemlju
  na način, ki podpira ozemeljsko ravnotežje in multimodalni prevoz,
  vzpostavijo javno dostopne polnilne postaje za lahka vozila, ki zagotavljajo zadostno izhodno moč za ta vozila;

na način, ki podpira ozemeljsko ravnotežje in multimodalni prevoz,

Sprememba 85

Sprememba 85

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – pododstavek 1 – alinea 2 a (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – pododstavek 1 – alinea 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | da se na javnih cestah na stanovanjskih območjih, kjer so vozila običajno parkirana dlje časa, postavi zadostno število javno dostopnih polnilnih postaj za lahka vozila; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

da se na javnih cestah na stanovanjskih območjih, kjer so vozila običajno parkirana dlje časa, postavi zadostno število javno dostopnih polnilnih postaj za lahka vozila;

da se na javnih cestah na stanovanjskih območjih, kjer so vozila običajno parkirana dlje časa, postavi zadostno število javno dostopnih polnilnih postaj za lahka vozila;

Sprememba 86

Sprememba 86

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – pododstavek 1 – alinea 2 b (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – pododstavek 1 – alinea 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | da zadostno število javno dostopnih polnilnih postaj za lahka vozila omogoča pametno in dvosmerno polnjenje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

da zadostno število javno dostopnih polnilnih postaj za lahka vozila omogoča pametno in dvosmerno polnjenje;

da zadostno število javno dostopnih polnilnih postaj za lahka vozila omogoča pametno in dvosmerno polnjenje;

Sprememba 87

Sprememba 87

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – pododstavek 1 – alinea 2 c (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – pododstavek 1 – alinea 2 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | da sta zagotovljeni povezanost z omrežjem in njegova zmogljivost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

da sta zagotovljeni povezanost z omrežjem in njegova zmogljivost.

da sta zagotovljeni povezanost z omrežjem in njegova zmogljivost.

Sprememba 88

Sprememba 88

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka a

Člen 3 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | da je za vsako akumulatorsko električno lahko vozilo, registrirano na njihovem ozemlju, na javno dostopnih polnilnih postajah zagotovljena skupna izhodna moč najmanj
  1 kW ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

da je za vsako akumulatorsko električno lahko vozilo, registrirano na njihovem ozemlju, na javno dostopnih polnilnih postajah zagotovljena skupna izhodna moč najmanj
  1 kW ter

1 kW ter

| (a) | da je za vsako akumulatorsko električno lahko vozilo, registrirano na njihovem ozemlju, na javno dostopnih polnilnih postajah zagotovljena skupna izhodna moč najmanj
  3 kW, če delež akumulatorskih električnih lahkih vozil v skupnem predvidenem voznem parku lahkih vozil v državi članici znaša manj kot 1 %; |
| --- | --- |

(a)

da je za vsako akumulatorsko električno lahko vozilo, registrirano na njihovem ozemlju, na javno dostopnih polnilnih postajah zagotovljena skupna izhodna moč najmanj
  3 kW, če delež akumulatorskih električnih lahkih vozil v skupnem predvidenem voznem parku lahkih vozil v državi članici znaša manj kot 1 %;

3 kW, če delež akumulatorskih električnih lahkih vozil v skupnem predvidenem voznem parku lahkih vozil v državi članici znaša manj kot 1 %;

Sprememba 89

Sprememba 89

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka a a (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | da je za vsako akumulatorsko električno lahko vozilo, registrirano na njihovem ozemlju, na javno dostopnih polnilnih postajah zagotovljena skupna izhodna moč 2,5  kW, če znaša delež akumulatorskih električnih lahkih vozil v skupnem predvidenem voznem parku lahkih vozil v državi članici najmanj 1 %, a manj kot 2,5  %; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

da je za vsako akumulatorsko električno lahko vozilo, registrirano na njihovem ozemlju, na javno dostopnih polnilnih postajah zagotovljena skupna izhodna moč 2,5  kW, če znaša delež akumulatorskih električnih lahkih vozil v skupnem predvidenem voznem parku lahkih vozil v državi članici najmanj 1 %, a manj kot 2,5  %;

da je za vsako akumulatorsko električno lahko vozilo, registrirano na njihovem ozemlju, na javno dostopnih polnilnih postajah zagotovljena skupna izhodna moč 2,5  kW, če znaša delež akumulatorskih električnih lahkih vozil v skupnem predvidenem voznem parku lahkih vozil v državi članici najmanj 1 %, a manj kot 2,5  %;

Sprememba 90

Sprememba 90

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka a b (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka a b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ab) | da je za vsako akumulatorsko električno lahko vozilo, registrirano na njihovem ozemlju, na javno dostopnih polnilnih postajah zagotovljena skupna izhodna moč najmanj 2 kW, če znaša delež akumulatorskih električnih lahkih vozil v skupnem predvidenem voznem parku lahkih vozil v državi članici najmanj 2,5  %, a manj kot 5 %; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ab)

(ab)

da je za vsako akumulatorsko električno lahko vozilo, registrirano na njihovem ozemlju, na javno dostopnih polnilnih postajah zagotovljena skupna izhodna moč najmanj 2 kW, če znaša delež akumulatorskih električnih lahkih vozil v skupnem predvidenem voznem parku lahkih vozil v državi članici najmanj 2,5  %, a manj kot 5 %;

da je za vsako akumulatorsko električno lahko vozilo, registrirano na njihovem ozemlju, na javno dostopnih polnilnih postajah zagotovljena skupna izhodna moč najmanj 2 kW, če znaša delež akumulatorskih električnih lahkih vozil v skupnem predvidenem voznem parku lahkih vozil v državi članici najmanj 2,5  %, a manj kot 5 %;

Sprememba 91

Sprememba 91

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka a c(novo)

Člen 3 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka a c(novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ac) | da je za vsako akumulatorsko električno lahko vozilo, registrirano na njihovem ozemlju, na javno dostopnih polnilnih postajah zagotovljena skupna izhodna moč najmanj 1,5  kW, če znaša delež akumulatorskih električnih lahkih vozil v skupnem predvidenem voznem parku lahkih vozil v državi članici najmanj 5 %, a manj kot 7,5  %, ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ac)

(ac)

da je za vsako akumulatorsko električno lahko vozilo, registrirano na njihovem ozemlju, na javno dostopnih polnilnih postajah zagotovljena skupna izhodna moč najmanj 1,5  kW, če znaša delež akumulatorskih električnih lahkih vozil v skupnem predvidenem voznem parku lahkih vozil v državi članici najmanj 5 %, a manj kot 7,5  %, ter

da je za vsako akumulatorsko električno lahko vozilo, registrirano na njihovem ozemlju, na javno dostopnih polnilnih postajah zagotovljena skupna izhodna moč najmanj 1,5  kW, če znaša delež akumulatorskih električnih lahkih vozil v skupnem predvidenem voznem parku lahkih vozil v državi članici najmanj 5 %, a manj kot 7,5  %, ter

Sprememba 92

Sprememba 92

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka a d (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka a d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ad) | da je za vsako akumulatorsko električno lahko vozilo, registrirano na njihovem ozemlju, na javno dostopnih polnilnih postajah zagotovljena skupna izhodna moč najmanj 1 kW, če znaša delež akumulatorskih električnih lahkih vozil v skupnem predvidenem voznem parku lahkih vozil v državi članici najmanj 7,5  %; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ad)

(ad)

da je za vsako akumulatorsko električno lahko vozilo, registrirano na njihovem ozemlju, na javno dostopnih polnilnih postajah zagotovljena skupna izhodna moč najmanj 1 kW, če znaša delež akumulatorskih električnih lahkih vozil v skupnem predvidenem voznem parku lahkih vozil v državi članici najmanj 7,5  %;

da je za vsako akumulatorsko električno lahko vozilo, registrirano na njihovem ozemlju, na javno dostopnih polnilnih postajah zagotovljena skupna izhodna moč najmanj 1 kW, če znaša delež akumulatorskih električnih lahkih vozil v skupnem predvidenem voznem parku lahkih vozil v državi članici najmanj 7,5  %;

Sprememba 93

Sprememba 93

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka b

Člen 3 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | da je za vsako priključno hibridno lahko vozilo, registrirano na njihovem ozemlju, na javno dostopnih polnilnih postajah zagotovljena skupna izhodna moč najmanj
  0,66  kW. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

da je za vsako priključno hibridno lahko vozilo, registrirano na njihovem ozemlju, na javno dostopnih polnilnih postajah zagotovljena skupna izhodna moč najmanj
  0,66  kW.

0,66  kW.

| (b) | da je za vsako priključno hibridno lahko vozilo, registrirano na njihovem ozemlju, na javno dostopnih polnilnih postajah zagotovljena skupna izhodna moč najmanj
  2 kW, če delež električnih vozil v skupnem predvidenem voznem parku v državi članici znaša manj kot 1 %; |
| --- | --- |

(b)

da je za vsako priključno hibridno lahko vozilo, registrirano na njihovem ozemlju, na javno dostopnih polnilnih postajah zagotovljena skupna izhodna moč najmanj
  2 kW, če delež električnih vozil v skupnem predvidenem voznem parku v državi članici znaša manj kot 1 %;

2 kW, če delež električnih vozil v skupnem predvidenem voznem parku v državi članici znaša manj kot 1 %;

Sprememba 94

Sprememba 94

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka b a (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | da je za vsako priključno hibridno lahko vozilo, registrirano na njihovem ozemlju, na javno dostopnih polnilnih postajah zagotovljena skupna izhodna moč najmanj 1,65  kW, če znaša delež električnih vozil v skupnem predvidenem voznem parku v državi članici najmanj 1 %, a manj kot 2,5  %; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

da je za vsako priključno hibridno lahko vozilo, registrirano na njihovem ozemlju, na javno dostopnih polnilnih postajah zagotovljena skupna izhodna moč najmanj 1,65  kW, če znaša delež električnih vozil v skupnem predvidenem voznem parku v državi članici najmanj 1 %, a manj kot 2,5  %;

da je za vsako priključno hibridno lahko vozilo, registrirano na njihovem ozemlju, na javno dostopnih polnilnih postajah zagotovljena skupna izhodna moč najmanj 1,65  kW, če znaša delež električnih vozil v skupnem predvidenem voznem parku v državi članici najmanj 1 %, a manj kot 2,5  %;

Sprememba 95

Sprememba 95

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka b b (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka b b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bb) | da je za vsako priključno hibridno lahko vozilo, registrirano na njihovem ozemlju, na javno dostopnih polnilnih postajah zagotovljena skupna izhodna moč najmanj 1,33  kW, če znaša delež električnih vozil v skupnem predvidenem voznem parku v tej državi članici najmanj 2,5  %, a manj kot 5 %; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(bb)

(bb)

da je za vsako priključno hibridno lahko vozilo, registrirano na njihovem ozemlju, na javno dostopnih polnilnih postajah zagotovljena skupna izhodna moč najmanj 1,33  kW, če znaša delež električnih vozil v skupnem predvidenem voznem parku v tej državi članici najmanj 2,5  %, a manj kot 5 %;

da je za vsako priključno hibridno lahko vozilo, registrirano na njihovem ozemlju, na javno dostopnih polnilnih postajah zagotovljena skupna izhodna moč najmanj 1,33  kW, če znaša delež električnih vozil v skupnem predvidenem voznem parku v tej državi članici najmanj 2,5  %, a manj kot 5 %;

Sprememba 96

Sprememba 96

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka b c (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka b c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bc) | da je za vsako priključno hibridno lahko vozilo, registrirano na njihovem ozemlju, na javno dostopnih polnilnih postajah zagotovljena skupna izhodna moč najmanj 1 kW, če znaša delež električnih vozil v skupnem predvidenem voznem parku v tej državi članici najmanj 5 %, a manj kot 7,5  %, ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(bc)

(bc)

da je za vsako priključno hibridno lahko vozilo, registrirano na njihovem ozemlju, na javno dostopnih polnilnih postajah zagotovljena skupna izhodna moč najmanj 1 kW, če znaša delež električnih vozil v skupnem predvidenem voznem parku v tej državi članici najmanj 5 %, a manj kot 7,5  %, ter

da je za vsako priključno hibridno lahko vozilo, registrirano na njihovem ozemlju, na javno dostopnih polnilnih postajah zagotovljena skupna izhodna moč najmanj 1 kW, če znaša delež električnih vozil v skupnem predvidenem voznem parku v tej državi članici najmanj 5 %, a manj kot 7,5  %, ter

Sprememba 97

Sprememba 97

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka b d (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka b d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bd) | da je za vsako priključno hibridno lahko vozilo, registrirano na njihovem ozemlju, na javno dostopnih polnilnih postajah zagotovljena skupna izhodna moč najmanj 0,66  kW, če znaša delež električnih vozil v skupnem predvidenem voznem parku v tej državi članici najmanj 7,5  %. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(bd)

(bd)

da je za vsako priključno hibridno lahko vozilo, registrirano na njihovem ozemlju, na javno dostopnih polnilnih postajah zagotovljena skupna izhodna moč najmanj 0,66  kW, če znaša delež električnih vozil v skupnem predvidenem voznem parku v tej državi članici najmanj 7,5  %.

da je za vsako priključno hibridno lahko vozilo, registrirano na njihovem ozemlju, na javno dostopnih polnilnih postajah zagotovljena skupna izhodna moč najmanj 0,66  kW, če znaša delež električnih vozil v skupnem predvidenem voznem parku v tej državi članici najmanj 7,5  %.

Sprememba 98

Sprememba 98

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 a (novo)

Člen 3 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Države članice brez poseganja v odstavek 1, drugi pododstavek, točka (a), na nacionalni ravni poskrbijo za vzpostavitev ciljev glede najnižje izhodne moči za polnilno infrastrukturo, ki zadostuje najmanj za: |
| | — | 3 % skupnega predvidenega voznega parka lahkih vozil do 31. decembra 2027; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Države članice brez poseganja v odstavek 1, drugi pododstavek, točka (a), na nacionalni ravni poskrbijo za vzpostavitev ciljev glede najnižje izhodne moči za polnilno infrastrukturo, ki zadostuje najmanj za:

—

3 % skupnega predvidenega voznega parka lahkih vozil do 31. decembra 2027;

3 % skupnega predvidenega voznega parka lahkih vozil do 31. decembra 2027;

| — | 5 % skupnega predvidenega voznega parka lahkih vozil do 31. decembra 2030. |
| --- | --- |

—

5 % skupnega predvidenega voznega parka lahkih vozil do 31. decembra 2030.

5 % skupnega predvidenega voznega parka lahkih vozil do 31. decembra 2030.

Sprememba 99

Sprememba 99

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka a – uvodni del

Člen 3 – odstavek 2 – točka a – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | se v celotnem jedrnem omrežju TEN-T vzpostavijo javno dostopni polnilni parki za lahka vozila v vsaki smeri vožnje z največjo medsebojno razdaljo 60 km, ki izpolnjujejo naslednje zahteve: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

se v celotnem jedrnem omrežju TEN-T vzpostavijo javno dostopni polnilni parki za lahka vozila v vsaki smeri vožnje z največjo medsebojno razdaljo 60 km, ki izpolnjujejo naslednje zahteve:

| (a) | se v celotnem jedrnem
  in celovitem
  omrežju TEN-T vzpostavijo javno dostopni polnilni parki za lahka vozila v vsaki smeri vožnje z največjo medsebojno razdaljo 60 km, ki izpolnjujejo naslednje zahteve: |
| --- | --- |

(a)

se v celotnem jedrnem
  in celovitem
  omrežju TEN-T vzpostavijo javno dostopni polnilni parki za lahka vozila v vsaki smeri vožnje z največjo medsebojno razdaljo 60 km, ki izpolnjujejo naslednje zahteve:

in celovitem

Sprememba 100

Sprememba 100

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka a – točka i

Člen 3 – odstavek 2 – točka a – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | do 31. decembra 2025 vsak polnilni park zagotavlja izhodno moč vsaj
  300 kW
  in vključuje vsaj eno polnilno postajo s posamično izhodno močjo vsaj
  150 kW
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

do 31. decembra 2025 vsak polnilni park zagotavlja izhodno moč vsaj
  300 kW
  in vključuje vsaj eno polnilno postajo s posamično izhodno močjo vsaj
  150 kW
  ;

300 kW

150 kW

| (i) | do 31. decembra 2025 vsak polnilni park zagotavlja izhodno moč vsaj
  600 kW
  in vključuje vsaj eno polnilno postajo s posamično izhodno močjo vsaj
  300 kW
  ; |
| --- | --- |

(i)

do 31. decembra 2025 vsak polnilni park zagotavlja izhodno moč vsaj
  600 kW
  in vključuje vsaj eno polnilno postajo s posamično izhodno močjo vsaj
  300 kW
  ;

600 kW

300 kW

Sprememba 101

Sprememba 101

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka a – točka ii

Člen 3 – odstavek 2 – točka a – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | do 31. decembra 2030 vsak polnilni park zagotavlja izhodno moč vsaj
  600 kW
  in vključuje vsaj dve polnilni postaji s posamično izhodno močjo vsaj
  150 kW
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

do 31. decembra 2030 vsak polnilni park zagotavlja izhodno moč vsaj
  600 kW
  in vključuje vsaj dve polnilni postaji s posamično izhodno močjo vsaj
  150 kW
  ;

600 kW

150 kW

| (ii) | do 31. decembra 2030 vsak polnilni park zagotavlja izhodno moč vsaj
  900 kW
  in vključuje vsaj dve polnilni postaji s posamično izhodno močjo vsaj
  350 kW
  ; |
| --- | --- |

(ii)

do 31. decembra 2030 vsak polnilni park zagotavlja izhodno moč vsaj
  900 kW
  in vključuje vsaj dve polnilni postaji s posamično izhodno močjo vsaj
  350 kW
  ;

900 kW

350 kW

Sprememba 102

Sprememba 102

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka b

Člen 3 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | se v celotnem celovitem omrežju TEN-T vzpostavijo javno dostopni polnilni parki za lahka vozila v vsaki smeri vožnje z največjo medsebojno razdaljo 60 km, ki izpolnjujejo naslednje zahteve: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

(b)

se v celotnem celovitem omrežju TEN-T vzpostavijo javno dostopni polnilni parki za lahka vozila v vsaki smeri vožnje z največjo medsebojno razdaljo 60 km, ki izpolnjujejo naslednje zahteve:

se v celotnem celovitem omrežju TEN-T vzpostavijo javno dostopni polnilni parki za lahka vozila v vsaki smeri vožnje z največjo medsebojno razdaljo 60 km, ki izpolnjujejo naslednje zahteve:

črtano

črtano

| | (i) | do 31. decembra 2030 vsak polnilni park zagotavlja izhodno moč vsaj 300 kW in vključuje vsaj eno polnilno postajo s posamično izhodno močjo vsaj 150 kW; |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

do 31. decembra 2030 vsak polnilni park zagotavlja izhodno moč vsaj 300 kW in vključuje vsaj eno polnilno postajo s posamično izhodno močjo vsaj 150 kW;

do 31. decembra 2030 vsak polnilni park zagotavlja izhodno moč vsaj 300 kW in vključuje vsaj eno polnilno postajo s posamično izhodno močjo vsaj 150 kW;

| | (ii) | do 31. decembra 2035 vsak polnilni park zagotavlja izhodno moč vsaj 600 kW in vključuje vsaj dve polnilni postaji s posamično izhodno močjo vsaj 150 kW. |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

do 31. decembra 2035 vsak polnilni park zagotavlja izhodno moč vsaj 600 kW in vključuje vsaj dve polnilni postaji s posamično izhodno močjo vsaj 150 kW.

do 31. decembra 2035 vsak polnilni park zagotavlja izhodno moč vsaj 600 kW in vključuje vsaj dve polnilni postaji s posamično izhodno močjo vsaj 150 kW.

Sprememba 103

Sprememba 103

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 a (novo)

Člen 3 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  V primeru hitrega uvajanja električnih vozil na trg v katerem koli poročevalnem obdobju bi morale države članice v skladu s tem skrajšati roke iz odstavka 2 ter zvišati cilje za polnilne parke. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  V primeru hitrega uvajanja električnih vozil na trg v katerem koli poročevalnem obdobju bi morale države članice v skladu s tem skrajšati roke iz odstavka 2 ter zvišati cilje za polnilne parke.

Sprememba 104

Sprememba 104

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 b (novo)

Člen 3 – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Če so stroški nesorazmerni s koristmi, vključno z okoljskimi koristmi, se lahko države članice odločijo, da odstavkov 1 in 2 tega člena ne uporabljajo za: |
| | (a) | najbolj oddaljene regije Unije iz člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2b.
     
  Če so stroški nesorazmerni s koristmi, vključno z okoljskimi koristmi, se lahko države članice odločijo, da odstavkov 1 in 2 tega člena ne uporabljajo za:

(a)

(a)

najbolj oddaljene regije Unije iz člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije ali

najbolj oddaljene regije Unije iz člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije ali

| (b) | otoke, ki niso povezani s celinskimi energetskimi omrežji in so zajeti v opredelitvi majhnih povezanih sistemov ali izdvojenih sistemov iz Direktive (EU) 2019/944. |
| --- | --- |

(b)

(b)

otoke, ki niso povezani s celinskimi energetskimi omrežji in so zajeti v opredelitvi majhnih povezanih sistemov ali izdvojenih sistemov iz Direktive (EU) 2019/944.

otoke, ki niso povezani s celinskimi energetskimi omrežji in so zajeti v opredelitvi majhnih povezanih sistemov ali izdvojenih sistemov iz Direktive (EU) 2019/944.

V teh primerih države članice Komisiji utemeljijo svojo odločitev in vse informacije v zvezi s tem navedejo v svojih nacionalnih okvirih politike.

V teh primerih države članice Komisiji utemeljijo svojo odločitev in vse informacije v zvezi s tem navedejo v svojih nacionalnih okvirih politike.

Sprememba 105

Sprememba 105

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 c (novo)

Člen 3 – odstavek 2 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Komisija lahko na utemeljeno zahtevo države članice odobri izvzetje iz zahteve iz odstavka 2 za ceste v omrežju TEN-T s skupno povprečno letno gostoto dnevnega prometa manj kot 2 000 lahkih vozil, če infrastrukture ni mogoče upravičiti z vidika socialno-ekonomskih stroškov in koristi. Z odobritvijo lahko država članica na teh cestah postavi enoten javno dostopen polnilni park, ki se uporablja v obeh smereh vožnje, pri čemer izpolnjuje zahteve iz odstavka 2 glede razdalje, skupne izhodne moči parka, števila mest in izhodne moči enega mesta za eno smer vožnje, če je polnilni park zlahka dostopen iz obeh smeri vožnje. Komisija take izjeme odobri v utemeljenih primerih po oceni utemeljene zahteve, ki jo predloži država članica. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2c.
     
  Komisija lahko na utemeljeno zahtevo države članice odobri izvzetje iz zahteve iz odstavka 2 za ceste v omrežju TEN-T s skupno povprečno letno gostoto dnevnega prometa manj kot 2 000 lahkih vozil, če infrastrukture ni mogoče upravičiti z vidika socialno-ekonomskih stroškov in koristi. Z odobritvijo lahko država članica na teh cestah postavi enoten javno dostopen polnilni park, ki se uporablja v obeh smereh vožnje, pri čemer izpolnjuje zahteve iz odstavka 2 glede razdalje, skupne izhodne moči parka, števila mest in izhodne moči enega mesta za eno smer vožnje, če je polnilni park zlahka dostopen iz obeh smeri vožnje. Komisija take izjeme odobri v utemeljenih primerih po oceni utemeljene zahteve, ki jo predloži država članica.

Sprememba 106

Sprememba 106

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 d (novo)

Člen 3 – odstavek 2 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2d.
     
  Komisija lahko na utemeljeno zahtevo države članice odobri izvzetje iz zahteve za največjo razdaljo iz odstavka 2 tega člena za ceste v omrežju TEN-T s skupno povprečno letno gostoto dnevnega prometa manj kot 1500 lahkih vozil, če infrastrukture ni mogoče upravičiti z vidika socialno-ekonomskih stroškov in koristi. Če se tako izvzetje odobri, lahko države članice dovolijo največjo razdaljo do 100 km med polnilnima mestoma. Komisija take izjeme odobri v utemeljenih primerih po oceni utemeljene zahteve, ki jo predloži država članica. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2d.
     
  Komisija lahko na utemeljeno zahtevo države članice odobri izvzetje iz zahteve za največjo razdaljo iz odstavka 2 tega člena za ceste v omrežju TEN-T s skupno povprečno letno gostoto dnevnega prometa manj kot 1500 lahkih vozil, če infrastrukture ni mogoče upravičiti z vidika socialno-ekonomskih stroškov in koristi. Če se tako izvzetje odobri, lahko države članice dovolijo največjo razdaljo do 100 km med polnilnima mestoma. Komisija take izjeme odobri v utemeljenih primerih po oceni utemeljene zahteve, ki jo predloži država članica.

Sprememba 107

Sprememba 107

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 e (novo)

Člen 3 – odstavek 2 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2e.
     
  Države članice za gosto poseljena območja in regije, kjer ni dovolj neuličnih parkirišč ali kjer število registriranih lahkih električnih vozil hitro narašča, zagotovijo ustrezno povečanje števila javno dostopnih polnilnih postaj ter s tem poskrbijo za potrebno infrastrukturo in podprejo razvoj trga. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2e.
     
  Države članice za gosto poseljena območja in regije, kjer ni dovolj neuličnih parkirišč ali kjer število registriranih lahkih električnih vozil hitro narašča, zagotovijo ustrezno povečanje števila javno dostopnih polnilnih postaj ter s tem poskrbijo za potrebno infrastrukturo in podprejo razvoj trga.

Sprememba 108

Sprememba 108

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3

Člen 3 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Sosednje države članice
  zagotovijo
  , da največje medsebojne razdalje iz točk (a) in (b) niso presežene za čezmejne odseke jedrnega omrežja TEN-T in celovitega omrežja TEN-T. | 3.   Sosednje države članice
  storijo vse potrebno za zagotovitev
  , da največje medsebojne razdalje iz točk (a) in (b) niso presežene za čezmejne odseke jedrnega omrežja TEN-T in celovitega omrežja TEN-T. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Sosednje države članice
  zagotovijo
  , da največje medsebojne razdalje iz točk (a) in (b) niso presežene za čezmejne odseke jedrnega omrežja TEN-T in celovitega omrežja TEN-T.

3.   Sosednje države članice
  storijo vse potrebno za zagotovitev
  , da največje medsebojne razdalje iz točk (a) in (b) niso presežene za čezmejne odseke jedrnega omrežja TEN-T in celovitega omrežja TEN-T.

Sprememba 109

Sprememba 109

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 a (novo)

Člen 3 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija sprejme potrebne ukrepe za sodelovanje s tretjimi državami, zlasti državami kandidatkami in tistimi tretjimi državami, v katerih se nahajajo tranzitni koridorji, ki povezujejo države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Komisija sprejme potrebne ukrepe za sodelovanje s tretjimi državami, zlasti državami kandidatkami in tistimi tretjimi državami, v katerih se nahajajo tranzitni koridorji, ki povezujejo države članice.

Sprememba 110

Sprememba 110

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka a – točka i

Člen 4 – odstavek 1 – točka a – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | do 31. decembra 2025 vsak polnilni park zagotavlja izhodno moč vsaj
  1 400  kW
  in vključuje vsaj
  eno polnilno postajo
  s posamično izhodno močjo vsaj
  350 kW
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

do 31. decembra 2025 vsak polnilni park zagotavlja izhodno moč vsaj
  1 400  kW
  in vključuje vsaj
  eno polnilno postajo
  s posamično izhodno močjo vsaj
  350 kW
  ;

1 400  kW

eno polnilno postajo

350 kW

| (i) | do 31. decembra 2025 vsak polnilni park zagotavlja izhodno moč vsaj
  2 000  kW
  in vključuje vsaj
  dve polnilni postaji
  s posamično izhodno močjo vsaj
  800 kW
  ; |
| --- | --- |

(i)

do 31. decembra 2025 vsak polnilni park zagotavlja izhodno moč vsaj
  2 000  kW
  in vključuje vsaj
  dve polnilni postaji
  s posamično izhodno močjo vsaj
  800 kW
  ;

2 000  kW

dve polnilni postaji

800 kW

Sprememba 111

Sprememba 111

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka a – točka ii

Člen 4 – odstavek 1 – točka a – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | do 31. decembra 2030 vsak polnilni park zagotavlja izhodno moč vsaj
  3 500  kW
  in vključuje vsaj
  dve polnilni postaji
  s posamično izhodno močjo vsaj
  350 kW
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

do 31. decembra 2030 vsak polnilni park zagotavlja izhodno moč vsaj
  3 500  kW
  in vključuje vsaj
  dve polnilni postaji
  s posamično izhodno močjo vsaj
  350 kW
  ;

3 500  kW

dve polnilni postaji

350 kW

| (ii) | do 31. decembra 2030 vsak polnilni park zagotavlja izhodno moč vsaj
  5 000  kW
  in vključuje vsaj
  štiri polnilne postaje
  s posamično izhodno močjo vsaj
  800 kW
  ; |
| --- | --- |

(ii)

do 31. decembra 2030 vsak polnilni park zagotavlja izhodno moč vsaj
  5 000  kW
  in vključuje vsaj
  štiri polnilne postaje
  s posamično izhodno močjo vsaj
  800 kW
  ;

5 000  kW

štiri polnilne postaje

800 kW

Sprememba 112

Sprememba 112

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka i

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | do 31. decembra 2030 vsak polnilni park zagotavlja izhodno moč vsaj
  1 400  kW
  in vključuje vsaj eno polnilno postajo s posamično izhodno močjo vsaj
  350 kW
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

do 31. decembra 2030 vsak polnilni park zagotavlja izhodno moč vsaj
  1 400  kW
  in vključuje vsaj eno polnilno postajo s posamično izhodno močjo vsaj
  350 kW
  ;

1 400  kW

350 kW

| (i) | do 31. decembra 2030 vsak polnilni park zagotavlja izhodno moč vsaj
  2 000  kW
  in vključuje vsaj eno polnilno postajo s posamično izhodno močjo vsaj
  800 kW
  ; |
| --- | --- |

(i)

do 31. decembra 2030 vsak polnilni park zagotavlja izhodno moč vsaj
  2 000  kW
  in vključuje vsaj eno polnilno postajo s posamično izhodno močjo vsaj
  800 kW
  ;

2 000  kW

800 kW

Sprememba 113

Sprememba 113

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka ii

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | do 31. decembra 2035 vsak polnilni park zagotavlja izhodno moč vsaj
  3 500  kW
  in vključuje vsaj dve polnilni postaji s posamično izhodno močjo vsaj
  350 kW
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

do 31. decembra 2035 vsak polnilni park zagotavlja izhodno moč vsaj
  3 500  kW
  in vključuje vsaj dve polnilni postaji s posamično izhodno močjo vsaj
  350 kW
  ;

3 500  kW

350 kW

| (ii) | do 31. decembra 2035 vsak polnilni park zagotavlja izhodno moč vsaj
  5 000  kW
  in vključuje vsaj dve polnilni postaji s posamično izhodno močjo vsaj
  800 kW
  ; |
| --- | --- |

(ii)

do 31. decembra 2035 vsak polnilni park zagotavlja izhodno moč vsaj
  5 000  kW
  in vključuje vsaj dve polnilni postaji s posamično izhodno močjo vsaj
  800 kW
  ;

5 000  kW

800 kW

Sprememba 114

Sprememba 114

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka b a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | Komisija lahko na utemeljeno zahtevo države članice odobri izvzetje iz zahteve iz odstavka 1 za ceste v omrežju TEN-T s skupno povprečno letno gostoto dnevnega prometa manj kot 800 težkih vozil, če infrastrukture ni mogoče upravičiti z vidika socialno-ekonomskih stroškov in koristi. Z odobritvijo lahko država članica na teh cestah postavi enoten javno dostopen polnilni park, ki se uporablja v obeh smereh vožnje, pri čemer izpolnjuje zahteve iz odstavka 1 glede razdalje, skupne izhodne moči parka, števila mest in izhodne moči enega mesta za eno smer vožnje, če je polnilni park zlahka dostopen iz obeh smeri vožnje. Komisija take izjeme odobri v utemeljenih primerih po oceni utemeljene zahteve, ki jo predloži država članica. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

Komisija lahko na utemeljeno zahtevo države članice odobri izvzetje iz zahteve iz odstavka 1 za ceste v omrežju TEN-T s skupno povprečno letno gostoto dnevnega prometa manj kot 800 težkih vozil, če infrastrukture ni mogoče upravičiti z vidika socialno-ekonomskih stroškov in koristi. Z odobritvijo lahko država članica na teh cestah postavi enoten javno dostopen polnilni park, ki se uporablja v obeh smereh vožnje, pri čemer izpolnjuje zahteve iz odstavka 1 glede razdalje, skupne izhodne moči parka, števila mest in izhodne moči enega mesta za eno smer vožnje, če je polnilni park zlahka dostopen iz obeh smeri vožnje. Komisija take izjeme odobri v utemeljenih primerih po oceni utemeljene zahteve, ki jo predloži država članica.

Komisija lahko na utemeljeno zahtevo države članice odobri izvzetje iz zahteve iz odstavka 1 za ceste v omrežju TEN-T s skupno povprečno letno gostoto dnevnega prometa manj kot 800 težkih vozil, če infrastrukture ni mogoče upravičiti z vidika socialno-ekonomskih stroškov in koristi. Z odobritvijo lahko država članica na teh cestah postavi enoten javno dostopen polnilni park, ki se uporablja v obeh smereh vožnje, pri čemer izpolnjuje zahteve iz odstavka 1 glede razdalje, skupne izhodne moči parka, števila mest in izhodne moči enega mesta za eno smer vožnje, če je polnilni park zlahka dostopen iz obeh smeri vožnje. Komisija take izjeme odobri v utemeljenih primerih po oceni utemeljene zahteve, ki jo predloži država članica.

Sprememba 115

Sprememba 115

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka b b (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka b b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bb) | Komisija lahko na utemeljeno zahtevo države članice odobri izvzetje iz zahteve za največjo razdaljo iz odstavka 1 tega člena za ceste v omrežju TEN-T s skupno povprečno letno gostoto dnevnega prometa manj kot 600 težkih vozil, če infrastrukture ni mogoče upravičiti z vidika socialno-ekonomskih stroškov in koristi. Če se tako izvzetje odobri, lahko države članice dovolijo največjo razdaljo do 100 km med polnilnima mestoma. Komisija take izjeme odobri v utemeljenih primerih po oceni utemeljene zahteve, ki jo predloži država članica. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(bb)

(bb)

Komisija lahko na utemeljeno zahtevo države članice odobri izvzetje iz zahteve za največjo razdaljo iz odstavka 1 tega člena za ceste v omrežju TEN-T s skupno povprečno letno gostoto dnevnega prometa manj kot 600 težkih vozil, če infrastrukture ni mogoče upravičiti z vidika socialno-ekonomskih stroškov in koristi. Če se tako izvzetje odobri, lahko države članice dovolijo največjo razdaljo do 100 km med polnilnima mestoma. Komisija take izjeme odobri v utemeljenih primerih po oceni utemeljene zahteve, ki jo predloži država članica.

Komisija lahko na utemeljeno zahtevo države članice odobri izvzetje iz zahteve za največjo razdaljo iz odstavka 1 tega člena za ceste v omrežju TEN-T s skupno povprečno letno gostoto dnevnega prometa manj kot 600 težkih vozil, če infrastrukture ni mogoče upravičiti z vidika socialno-ekonomskih stroškov in koristi. Če se tako izvzetje odobri, lahko države članice dovolijo največjo razdaljo do 100 km med polnilnima mestoma. Komisija take izjeme odobri v utemeljenih primerih po oceni utemeljene zahteve, ki jo predloži država članica.

Sprememba 116

Sprememba 116

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka c

Člen 4 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | do 31. decembra 
  2030


  je
  na vsakem varnem in varovanem parkirišču
  nameščena
  vsaj
  ena polnilna postaja
  za težka vozila z izhodno močjo vsaj 100 kW; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

do 31. decembra 
  2030


  je
  na vsakem varnem in varovanem parkirišču
  nameščena
  vsaj
  ena polnilna postaja
  za težka vozila z izhodno močjo vsaj 100 kW;

2030

je

nameščena

ena polnilna postaja

| (c) | do 31. decembra
  2027


  sta
  na vsakem varnem in varovanem parkirišču
  nameščeni
  vsaj
  dve polnilni postaji
  za težka vozila z izhodno močjo vsaj 100 kW
  , ki omogočata pametno in dvosmerno polnjenje
  ; |
| --- | --- |

(c)

do 31. decembra
  2027


  sta
  na vsakem varnem in varovanem parkirišču
  nameščeni
  vsaj
  dve polnilni postaji
  za težka vozila z izhodno močjo vsaj 100 kW
  , ki omogočata pametno in dvosmerno polnjenje
  ;

2027

sta

nameščeni

dve polnilni postaji

, ki omogočata pametno in dvosmerno polnjenje

Sprememba 117

Sprememba 117

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka c a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | do 31. decembra 2030 so na vsakem varnem in varovanem parkirišču nameščene vsaj štiri polnilne postaje za težka vozila z izhodno močjo vsaj 100 kW, ki omogočajo pametno in dvosmerno polnjenje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

do 31. decembra 2030 so na vsakem varnem in varovanem parkirišču nameščene vsaj štiri polnilne postaje za težka vozila z izhodno močjo vsaj 100 kW, ki omogočajo pametno in dvosmerno polnjenje;

do 31. decembra 2030 so na vsakem varnem in varovanem parkirišču nameščene vsaj štiri polnilne postaje za težka vozila z izhodno močjo vsaj 100 kW, ki omogočajo pametno in dvosmerno polnjenje;

Sprememba 118

Sprememba 118

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka d

Člen 4 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | do 31. decembra 2025 so v vsakem urbanem vozlišču vzpostavljena javno dostopna polnilna mesta za težka vozila z zbirno izhodno močjo vsaj
  600 kW
  , ki jo zagotavljajo polnilne postaje s posamično izhodno močjo vsaj
  150 kW
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

do 31. decembra 2025 so v vsakem urbanem vozlišču vzpostavljena javno dostopna polnilna mesta za težka vozila z zbirno izhodno močjo vsaj
  600 kW
  , ki jo zagotavljajo polnilne postaje s posamično izhodno močjo vsaj
  150 kW
  ;

600 kW

150 kW

| (d) | do 31. decembra 2025 so v vsakem urbanem vozlišču vzpostavljena javno dostopna polnilna mesta za težka vozila z zbirno izhodno močjo vsaj
  1 400  kW
  , ki jo zagotavljajo polnilne postaje s posamično izhodno močjo vsaj
  350 kW
  ; |
| --- | --- |

(d)

do 31. decembra 2025 so v vsakem urbanem vozlišču vzpostavljena javno dostopna polnilna mesta za težka vozila z zbirno izhodno močjo vsaj
  1 400  kW
  , ki jo zagotavljajo polnilne postaje s posamično izhodno močjo vsaj
  350 kW
  ;

1 400  kW

350 kW

Sprememba 119

Sprememba 119

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka e

Člen 4 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | do 31. decembra 2030 so v vsakem urbanem vozlišču vzpostavljena javno dostopna polnilna mesta za težka vozila z zbirno izhodno močjo vsaj
  1 200  kW
  , ki jo zagotavljajo polnilne postaje s posamično izhodno močjo vsaj
  150 kW. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

do 31. decembra 2030 so v vsakem urbanem vozlišču vzpostavljena javno dostopna polnilna mesta za težka vozila z zbirno izhodno močjo vsaj
  1 200  kW
  , ki jo zagotavljajo polnilne postaje s posamično izhodno močjo vsaj
  150 kW.

1 200  kW

150 kW.

| (e) | do 31. decembra 2030 so v vsakem urbanem vozlišču vzpostavljena javno dostopna polnilna mesta za težka vozila z zbirno izhodno močjo vsaj
  3 500  kW
  , ki jo zagotavljajo polnilne postaje s posamično izhodno močjo vsaj
  350 kW; |
| --- | --- |

(e)

do 31. decembra 2030 so v vsakem urbanem vozlišču vzpostavljena javno dostopna polnilna mesta za težka vozila z zbirno izhodno močjo vsaj
  3 500  kW
  , ki jo zagotavljajo polnilne postaje s posamično izhodno močjo vsaj
  350 kW;

3 500  kW

350 kW;

Sprememba 120

Sprememba 120

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Zahteve iz odstavka 1, točke (c), (ca), (d) in (e), se uporabljajo poleg zahtev iz odstavka 1, točki (a) in (b). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Zahteve iz odstavka 1, točke (c), (ca), (d) in (e), se uporabljajo poleg zahtev iz odstavka 1, točki (a) in (b).

Sprememba 121

Sprememba 121

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 b (novo)

Člen 4 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Komisija preuči, ali naj se poveča posamezna izhodna moč iz odstavka 1, točke (a), (b), (d) in (e), ko so na voljo skupne tehnične specifikacije in so dopolnjene v skladu s Prilogo II v okviru pregleda te uredbe v skladu s členom 22. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1b.
     
  Komisija preuči, ali naj se poveča posamezna izhodna moč iz odstavka 1, točke (a), (b), (d) in (e), ko so na voljo skupne tehnične specifikacije in so dopolnjene v skladu s Prilogo II v okviru pregleda te uredbe v skladu s členom 22.

Sprememba 122

Sprememba 122

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 c (novo)

Člen 4 – odstavek 1 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Države članice zagotovijo potrebno priključitev na omrežje in zmogljivost električnega omrežja. Zato bi morale v sodelovanju z ustreznimi deležniki do leta 2025 pripraviti analizo, da bi ocenile, kje so potrebne okrepitve električnih omrežij, ter pripravile načrt teh okrepitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1c.
     
  Države članice zagotovijo potrebno priključitev na omrežje in zmogljivost električnega omrežja. Zato bi morale v sodelovanju z ustreznimi deležniki do leta 2025 pripraviti analizo, da bi ocenile, kje so potrebne okrepitve električnih omrežij, ter pripravile načrt teh okrepitev.

Sprememba 123

Sprememba 123

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2

Člen 4 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Sosednje države članice
  zagotovijo
  , da največje medsebojne razdalje iz točk (a) in (b) niso presežene za čezmejne odseke jedrnega omrežja TEN-T in celovitega omrežja TEN-T. | 2.   Sosednje države članice
  storijo vse potrebno za zagotovitev
  , da največje medsebojne razdalje iz točk (a) in (b) niso presežene za čezmejne odseke jedrnega omrežja TEN-T in celovitega omrežja TEN-T. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Sosednje države članice
  zagotovijo
  , da največje medsebojne razdalje iz točk (a) in (b) niso presežene za čezmejne odseke jedrnega omrežja TEN-T in celovitega omrežja TEN-T.

2.   Sosednje države članice
  storijo vse potrebno za zagotovitev
  , da največje medsebojne razdalje iz točk (a) in (b) niso presežene za čezmejne odseke jedrnega omrežja TEN-T in celovitega omrežja TEN-T.

Sprememba 124

Sprememba 124

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 a (novo)

Člen 4 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija sprejme potrebne ukrepe za sodelovanje s tretjimi državami, zlasti državami kandidatkami in tistimi tretjimi državami, v katerih se nahajajo tranzitni koridorji, ki povezujejo države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Komisija sprejme potrebne ukrepe za sodelovanje s tretjimi državami, zlasti državami kandidatkami in tistimi tretjimi državami, v katerih se nahajajo tranzitni koridorji, ki povezujejo države članice.

Sprememba 125

Sprememba 125

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 b (novo)

Člen 4 – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Če so stroški nesorazmerni s koristmi, vključno z okoljskimi koristmi, se lahko država članica odloči, da odstavkov 1 in 2 tega člena ne bo uporabljala za: |
| | (a) | najbolj oddaljene regije Unije iz člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2b.
     
  Če so stroški nesorazmerni s koristmi, vključno z okoljskimi koristmi, se lahko država članica odloči, da odstavkov 1 in 2 tega člena ne bo uporabljala za:

(a)

(a)

najbolj oddaljene regije Unije iz člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije ali

najbolj oddaljene regije Unije iz člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije ali

| (b) | otoke, ki niso povezani s celinskimi energetskimi omrežji in so zajeti v opredelitvi majhnih povezanih sistemov ali izdvojenih sistemov iz Direktive (EU) 2019/944. |
| --- | --- |

(b)

(b)

otoke, ki niso povezani s celinskimi energetskimi omrežji in so zajeti v opredelitvi majhnih povezanih sistemov ali izdvojenih sistemov iz Direktive (EU) 2019/944.

otoke, ki niso povezani s celinskimi energetskimi omrežji in so zajeti v opredelitvi majhnih povezanih sistemov ali izdvojenih sistemov iz Direktive (EU) 2019/944.

V teh primerih države članice Komisiji utemeljijo svojo odločitev in vse informacije v zvezi s tem navedejo v svojih nacionalnih okvirih politike.

V teh primerih države članice Komisiji utemeljijo svojo odločitev in vse informacije v zvezi s tem navedejo v svojih nacionalnih okvirih politike.

Sprememba 126

Sprememba 126

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka a – uvodni del

Člen 5 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka a – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | upravljavci polnilnih mest na javno dostopnih polnilnih postajah
  z izhodno močjo pod 50 kW
  , vzpostavljenih po
  datumu iz člena 24
  , sprejmejo elektronska plačila prek terminalov in naprav, ki se uporabljajo za plačilne storitve, vključno
  z vsaj eno od naslednjih možnosti: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

upravljavci polnilnih mest na javno dostopnih polnilnih postajah
  z izhodno močjo pod 50 kW
  , vzpostavljenih po
  datumu iz člena 24
  , sprejmejo elektronska plačila prek terminalov in naprav, ki se uporabljajo za plačilne storitve, vključno
  z vsaj eno od naslednjih možnosti:

z izhodno močjo pod 50 kW

datumu iz člena 24

z vsaj eno od naslednjih možnosti:

upravljavci polnilnih mest na javno dostopnih polnilnih postajah, vzpostavljenih po ...
  [datum začetka veljavnosti te uredbe]
  , sprejmejo elektronska plačila prek terminalov in naprav, ki se uporabljajo za plačilne storitve, vključno
  vsaj s čitalniki plačilnih kartic ali brezstičnimi napravami, ki lahko preberejo plačilne kartice. Poleg tega se po možnosti uporabljajo tudi naprave, ki uporabljajo internetno povezavo, s katero se lahko na primer posebej ustvari hitroodzivna koda in se lahko uporabi za plačilno transakcijo.

[datum začetka veljavnosti te uredbe]

vsaj s čitalniki plačilnih kartic ali brezstičnimi napravami, ki lahko preberejo plačilne kartice. Poleg tega se po možnosti uporabljajo tudi naprave, ki uporabljajo internetno povezavo, s katero se lahko na primer posebej ustvari hitroodzivna koda in se lahko uporabi za plačilno transakcijo.

Sprememba 127

Sprememba 127

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka a – točka i

Člen 5 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka a – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | čitalniki plačilnih kartic; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

(i)

čitalniki plačilnih kartic;

čitalniki plačilnih kartic;

črtano

črtano

Sprememba 128

Sprememba 128

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka a – točka ii

Člen 5 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka a – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | naprave z brezstično funkcijo, ki lahko preberejo vsaj plačilne kartice; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

(ii)

naprave z brezstično funkcijo, ki lahko preberejo vsaj plačilne kartice;

naprave z brezstično funkcijo, ki lahko preberejo vsaj plačilne kartice;

črtano

črtano

Sprememba 129

Sprememba 129

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka a – točka iii

Člen 5 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka a – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iii) | naprave, ki uporabljajo internetno povezavo, s katero se lahko na primer posebej ustvari hitroodzivna koda in uporabi za plačilno transakcijo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iii)

(iii)

naprave, ki uporabljajo internetno povezavo, s katero se lahko na primer posebej ustvari hitroodzivna koda in uporabi za plačilno transakcijo;

naprave, ki uporabljajo internetno povezavo, s katero se lahko na primer posebej ustvari hitroodzivna koda in uporabi za plačilno transakcijo;

črtano

črtano

Sprememba 130

Sprememba 130

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka b

Člen 5 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | upravljavci polnilnih mest na javno dostopnih polnilnih postajah z izhodno močjo 50 kW ali več, vzpostavljenih po datumu iz člena 24, sprejmejo elektronska plačila prek terminalov in naprav, ki se uporabljajo za plačilne storitve, vključno z vsaj eno od naslednjih možnosti: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

(b)

upravljavci polnilnih mest na javno dostopnih polnilnih postajah z izhodno močjo 50 kW ali več, vzpostavljenih po datumu iz člena 24, sprejmejo elektronska plačila prek terminalov in naprav, ki se uporabljajo za plačilne storitve, vključno z vsaj eno od naslednjih možnosti:

upravljavci polnilnih mest na javno dostopnih polnilnih postajah z izhodno močjo 50 kW ali več, vzpostavljenih po datumu iz člena 24, sprejmejo elektronska plačila prek terminalov in naprav, ki se uporabljajo za plačilne storitve, vključno z vsaj eno od naslednjih možnosti:

črtano

črtano

| | (i) | čitalniki plačilnih kartic; |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

čitalniki plačilnih kartic;

čitalniki plačilnih kartic;

| | (ii) | naprave z brezstično funkcijo, ki lahko preberejo vsaj plačilne kartice. |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

naprave z brezstično funkcijo, ki lahko preberejo vsaj plačilne kartice.

naprave z brezstično funkcijo, ki lahko preberejo vsaj plačilne kartice.

Sprememba 131

Sprememba 131

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – pododstavek 2

Člen 5 – odstavek 2 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Od 1. januarja 2027 upravljavci polnilnih mest zagotovijo, da vse javno dostopne polnilne postaje
  z izhodno močjo 50 kW ali več
  , ki jih upravljajo, izpolnjujejo
  zahtevo
  iz
  točke (b)
  . | Od 1. januarja 2027 upravljavci polnilnih mest zagotovijo, da vse javno dostopne polnilne postaje, ki jih upravljajo, izpolnjujejo
  zahteve
  iz
  tega odstavka
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Od 1. januarja 2027 upravljavci polnilnih mest zagotovijo, da vse javno dostopne polnilne postaje
  z izhodno močjo 50 kW ali več
  , ki jih upravljajo, izpolnjujejo
  zahtevo
  iz
  točke (b)
  .

z izhodno močjo 50 kW ali več

zahtevo

točke (b)

Od 1. januarja 2027 upravljavci polnilnih mest zagotovijo, da vse javno dostopne polnilne postaje, ki jih upravljajo, izpolnjujejo
  zahteve
  iz
  tega odstavka
  .

zahteve

tega odstavka

Sprememba 132

Sprememba 132

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – pododstavek 3

Člen 5 – odstavek 2 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Zahteve iz
  točk (a) in (b)
  se ne uporabljajo za javno dostopna polnilna mesta, za katera ni potrebno plačilo za storitev polnjenja. | Zahteve iz
  tega odstavka
  se ne uporabljajo za javno dostopna polnilna mesta, za katera ni potrebno plačilo za storitev polnjenja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Zahteve iz
  točk (a) in (b)
  se ne uporabljajo za javno dostopna polnilna mesta, za katera ni potrebno plačilo za storitev polnjenja.

točk (a) in (b)

Zahteve iz
  tega odstavka
  se ne uporabljajo za javno dostopna polnilna mesta, za katera ni potrebno plačilo za storitev polnjenja.

tega odstavka

Sprememba 133

Sprememba 133

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 3

Člen 5 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Kadar upravljavci polnilnih mest ponudijo avtomatsko ugotavljanje istovetnosti na javno dostopnem polnilnem mestu, ki ga upravljajo, zagotovijo, da imajo končni uporabniki vedno pravico, da ne uporabljajo avtomatskega ugotavljanja istovetnosti in lahko bodisi priložnostno napolnijo svoje vozilo, kot je določeno v odstavku 3, ali uporabijo drugo pogodbeno rešitev za polnjenje, ki je na voljo na tem polnilnem mestu. Upravljavci polnilnih mest pregledno prikažejo to možnost in jo na primeren način ponudijo končnemu uporabniku na vsakem javno dostopnem polnilnem mestu, ki ga upravljajo in na katerem ponudijo avtomatsko ugotavljanje istovetnosti. | 3.   Kadar upravljavci polnilnih mest ponudijo avtomatsko ugotavljanje istovetnosti na javno dostopnem polnilnem mestu, ki ga upravljajo, zagotovijo, da imajo končni uporabniki vedno pravico, da ne uporabljajo avtomatskega ugotavljanja istovetnosti in lahko bodisi priložnostno napolnijo svoje vozilo, kot je določeno v odstavku 3, ali uporabijo drugo pogodbeno rešitev za polnjenje, ki je na voljo na tem polnilnem mestu. Upravljavci polnilnih mest pregledno prikažejo to možnost in jo na primeren način ponudijo končnemu uporabniku
  ter zagotovijo, da je na voljo e-gostovanje,
  na vsakem javno dostopnem polnilnem mestu, ki ga upravljajo in na katerem ponudijo avtomatsko ugotavljanje istovetnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Kadar upravljavci polnilnih mest ponudijo avtomatsko ugotavljanje istovetnosti na javno dostopnem polnilnem mestu, ki ga upravljajo, zagotovijo, da imajo končni uporabniki vedno pravico, da ne uporabljajo avtomatskega ugotavljanja istovetnosti in lahko bodisi priložnostno napolnijo svoje vozilo, kot je določeno v odstavku 3, ali uporabijo drugo pogodbeno rešitev za polnjenje, ki je na voljo na tem polnilnem mestu. Upravljavci polnilnih mest pregledno prikažejo to možnost in jo na primeren način ponudijo končnemu uporabniku na vsakem javno dostopnem polnilnem mestu, ki ga upravljajo in na katerem ponudijo avtomatsko ugotavljanje istovetnosti.

3.   Kadar upravljavci polnilnih mest ponudijo avtomatsko ugotavljanje istovetnosti na javno dostopnem polnilnem mestu, ki ga upravljajo, zagotovijo, da imajo končni uporabniki vedno pravico, da ne uporabljajo avtomatskega ugotavljanja istovetnosti in lahko bodisi priložnostno napolnijo svoje vozilo, kot je določeno v odstavku 3, ali uporabijo drugo pogodbeno rešitev za polnjenje, ki je na voljo na tem polnilnem mestu. Upravljavci polnilnih mest pregledno prikažejo to možnost in jo na primeren način ponudijo končnemu uporabniku
  ter zagotovijo, da je na voljo e-gostovanje,
  na vsakem javno dostopnem polnilnem mestu, ki ga upravljajo in na katerem ponudijo avtomatsko ugotavljanje istovetnosti.

Sprememba 134

Sprememba 134

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 4

Člen 5 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Cene, ki jih zaračunavajo upravljavci javno dostopnih polnilnih mest, so razumne, preprosto in jasno primerljive, pregledne in nediskriminatorne. Upravljavci javno dostopnih polnilnih mest ne razlikujejo med cenami, zaračunanimi končnim uporabnikom, in cenami, zaračunanimi ponudnikom mobilnostnih storitev, niti med cenami, zaračunanimi različnim ponudnikom mobilnostnih storitev. Kadar je ustrezno, se lahko raven cen razlikuje le sorazmerno, v skladu z objektivno utemeljitvijo. | 4.   
  Upravljavci javno dostopnih polnilnih mest zagotovijo, da ima vsak ponudnik mobilnostnih storitev nediskriminatoren dostop do polnilnih postaj, ki jih upravljajo.
  Cene, ki jih zaračunavajo upravljavci javno dostopnih polnilnih mest, so razumne
  in ugodne
  , preprosto in jasno primerljive, pregledne in nediskriminatorne. Upravljavci javno dostopnih polnilnih mest ne razlikujejo med cenami, zaračunanimi končnim uporabnikom, in cenami, zaračunanimi ponudnikom mobilnostnih storitev, niti med cenami, zaračunanimi različnim ponudnikom mobilnostnih storitev. Kadar je ustrezno, se lahko raven cen razlikuje le sorazmerno, v skladu z objektivno utemeljitvijo
  ali na podlagi pogodbenih pogojev
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Cene, ki jih zaračunavajo upravljavci javno dostopnih polnilnih mest, so razumne, preprosto in jasno primerljive, pregledne in nediskriminatorne. Upravljavci javno dostopnih polnilnih mest ne razlikujejo med cenami, zaračunanimi končnim uporabnikom, in cenami, zaračunanimi ponudnikom mobilnostnih storitev, niti med cenami, zaračunanimi različnim ponudnikom mobilnostnih storitev. Kadar je ustrezno, se lahko raven cen razlikuje le sorazmerno, v skladu z objektivno utemeljitvijo.

4.   
  Upravljavci javno dostopnih polnilnih mest zagotovijo, da ima vsak ponudnik mobilnostnih storitev nediskriminatoren dostop do polnilnih postaj, ki jih upravljajo.
  Cene, ki jih zaračunavajo upravljavci javno dostopnih polnilnih mest, so razumne
  in ugodne
  , preprosto in jasno primerljive, pregledne in nediskriminatorne. Upravljavci javno dostopnih polnilnih mest ne razlikujejo med cenami, zaračunanimi končnim uporabnikom, in cenami, zaračunanimi ponudnikom mobilnostnih storitev, niti med cenami, zaračunanimi različnim ponudnikom mobilnostnih storitev. Kadar je ustrezno, se lahko raven cen razlikuje le sorazmerno, v skladu z objektivno utemeljitvijo
  ali na podlagi pogodbenih pogojev
  .

Sprememba 135

Sprememba 135

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 4 a (novo)

Člen 5 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za preprečevanje izpostavljenosti potrošnikov nepoštenim praksam, med drugim glede cen za uporabo javno dostopnih polnilnih mest, kot je „navijanje cen“, pri čemer je cilj zaščititi konkurenco na trgu in pravice potrošnikov. Sprejetje teh ukrepov temelji na rednem spremljanju oblikovanja cen ter praks proizvajalcev vozil in upravljavcev polnilnih mest. Države članice Komisijo obvestijo, kadar ustrezni regulativni organ sprejme take ukrepe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za preprečevanje izpostavljenosti potrošnikov nepoštenim praksam, med drugim glede cen za uporabo javno dostopnih polnilnih mest, kot je „navijanje cen“, pri čemer je cilj zaščititi konkurenco na trgu in pravice potrošnikov. Sprejetje teh ukrepov temelji na rednem spremljanju oblikovanja cen ter praks proizvajalcev vozil in upravljavcev polnilnih mest. Države članice Komisijo obvestijo, kadar ustrezni regulativni organ sprejme take ukrepe.

Sprememba 136

Sprememba 136

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 5 – uvodni del

Člen 5 – odstavek 5 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Upravljavci polnilnih mest jasno prikažejo priložnostno ceno in vse njene sestavne dele na vseh javno dostopnih polnilnih postajah, ki jih upravljajo, tako da so končnim uporabnikom
  znani
  pred začetkom operacije polnjenja.
  Na polnilni postaji so, kadar je primerno, jasno prikazani vsaj naslednji sestavni deli cene: | 5.   Upravljavci polnilnih mest jasno prikažejo priložnostno ceno
  za kWh
  in vse njene sestavne dele na vseh javno dostopnih polnilnih postajah, ki jih upravljajo, tako da so
  te informacije
  končnim uporabnikom
  znane
  pred začetkom operacije polnjenja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Upravljavci polnilnih mest jasno prikažejo priložnostno ceno in vse njene sestavne dele na vseh javno dostopnih polnilnih postajah, ki jih upravljajo, tako da so končnim uporabnikom
  znani
  pred začetkom operacije polnjenja.
  Na polnilni postaji so, kadar je primerno, jasno prikazani vsaj naslednji sestavni deli cene:

5.   Upravljavci polnilnih mest jasno prikažejo priložnostno ceno
  za kWh
  in vse njene sestavne dele na vseh javno dostopnih polnilnih postajah, ki jih upravljajo, tako da so
  te informacije
  končnim uporabnikom
  znane
  pred začetkom operacije polnjenja.

Sprememba 137

Sprememba 137

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 5 – alinea 1

Člen 5 – odstavek 5 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | cena na operacijo polnjenja, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

cena na operacijo polnjenja,

cena na operacijo polnjenja,

črtano

črtano

Sprememba 138

Sprememba 138

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 5 – alinea 2

Člen 5 – odstavek 5 – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | cena na minuto, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

cena na minuto,

cena na minuto,

črtano

črtano

Sprememba 139

Sprememba 139

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 5 – alinea 3

Člen 5 – odstavek 5 – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | cena na kWh. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

cena na kWh.

cena na kWh.

črtano

črtano

Sprememba 140

Sprememba 140

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 6

Člen 5 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Cene, ki jih ponudniki mobilnostnih storitev zaračunavajo končnim uporabnikom, so razumne, pregledne in nediskriminatorne. Ponudniki mobilnostnih storitev dajo končnim uporabnikom pred začetkom operacije polnjenja na voljo vse zadevne informacije o cenah, specifične za predvideno operacijo polnjenja, prek prosto dostopnih, široko podprtih elektronskih sredstev, pri čemer jasno
  razlikujejo med sestavnimi deli cene
  , ki
  jih
  zaračuna upravljavec polnilnega mesta,
  zadevnimi
  stroški e-gostovanja in
  drugimi pristojbinami
  ali stroški, ki jih zaračuna ponudnik mobilnostnih storitev. Pristojbine so razumne, pregledne in nediskriminatorne. Za čezmejno e-gostovanje se ne zaračunavajo dodatni stroški. | 6.   Cene, ki jih ponudniki mobilnostnih storitev zaračunavajo končnim uporabnikom, so razumne
  in ugodne
  , pregledne in nediskriminatorne. Ponudniki mobilnostnih storitev dajo končnim uporabnikom pred začetkom operacije polnjenja na voljo vse zadevne informacije o cenah, specifične za predvideno operacijo polnjenja, prek prosto dostopnih, široko podprtih elektronskih sredstev, pri čemer
  so
  jasno
  prikazani cena na kWh
  , ki
  jo
  zaračuna upravljavec polnilnega mesta,
  zadevni
  stroški e-gostovanja in
  druge pristojbine
  ali stroški, ki jih zaračuna ponudnik mobilnostnih storitev. Pristojbine so razumne
  in cenovno ugodne
  , pregledne in nediskriminatorne. Za čezmejno e-gostovanje se ne zaračunavajo dodatni stroški. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Cene, ki jih ponudniki mobilnostnih storitev zaračunavajo končnim uporabnikom, so razumne, pregledne in nediskriminatorne. Ponudniki mobilnostnih storitev dajo končnim uporabnikom pred začetkom operacije polnjenja na voljo vse zadevne informacije o cenah, specifične za predvideno operacijo polnjenja, prek prosto dostopnih, široko podprtih elektronskih sredstev, pri čemer jasno
  razlikujejo med sestavnimi deli cene
  , ki
  jih
  zaračuna upravljavec polnilnega mesta,
  zadevnimi
  stroški e-gostovanja in
  drugimi pristojbinami
  ali stroški, ki jih zaračuna ponudnik mobilnostnih storitev. Pristojbine so razumne, pregledne in nediskriminatorne. Za čezmejno e-gostovanje se ne zaračunavajo dodatni stroški.

6.   Cene, ki jih ponudniki mobilnostnih storitev zaračunavajo končnim uporabnikom, so razumne
  in ugodne
  , pregledne in nediskriminatorne. Ponudniki mobilnostnih storitev dajo končnim uporabnikom pred začetkom operacije polnjenja na voljo vse zadevne informacije o cenah, specifične za predvideno operacijo polnjenja, prek prosto dostopnih, široko podprtih elektronskih sredstev, pri čemer
  so
  jasno
  prikazani cena na kWh
  , ki
  jo
  zaračuna upravljavec polnilnega mesta,
  zadevni
  stroški e-gostovanja in
  druge pristojbine
  ali stroški, ki jih zaračuna ponudnik mobilnostnih storitev. Pristojbine so razumne
  in cenovno ugodne
  , pregledne in nediskriminatorne. Za čezmejno e-gostovanje se ne zaračunavajo dodatni stroški.

Sprememba 141

Sprememba 141

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 6 a (novo)

Člen 5 – odstavek 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Upravljavci pametnih ali dvosmernih polnilnih mest dajo na voljo podatke o deležu električne energije iz obnovljivih virov v prenosnem sistemu in o povezanih emisijah toplogrednih plinov, ki jih pridobijo od operaterjev prenosnih sistemov, dobaviteljev električne energije ali pri lastni proizvodnji električne energije. Te informacije so na voljo v rednih časovnih presledkih v realnem času in se jim priložijo napovedi, kjer so na voljo, ter se uporabljajo pogodbeni pogoji s ponudnikom električne energije, kjer je ustrezno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6a.
     
  Upravljavci pametnih ali dvosmernih polnilnih mest dajo na voljo podatke o deležu električne energije iz obnovljivih virov v prenosnem sistemu in o povezanih emisijah toplogrednih plinov, ki jih pridobijo od operaterjev prenosnih sistemov, dobaviteljev električne energije ali pri lastni proizvodnji električne energije. Te informacije so na voljo v rednih časovnih presledkih v realnem času in se jim priložijo napovedi, kjer so na voljo, ter se uporabljajo pogodbeni pogoji s ponudnikom električne energije, kjer je ustrezno.

Sprememba 142

Sprememba 142

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 7

Člen 5 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Po
  datumu iz člena 24
  upravljavci polnilnih mest zagotovijo, da so vsa javno dostopna polnilna mesta, ki jih upravljajo, digitalno povezana
  polnilna mesta
  . | 7.   Po ...
  [datum začetka veljavnosti te uredbe]
  upravljavci polnilnih mest zagotovijo, da so vsa
  novonameščena ali obnovljena
  javno dostopna polnilna mesta, ki jih upravljajo, digitalno povezana
  , da sta njihova lokacija in stanje brez težav vidna na spletu in imajo funkcijo e-gostovanja
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.   Po
  datumu iz člena 24
  upravljavci polnilnih mest zagotovijo, da so vsa javno dostopna polnilna mesta, ki jih upravljajo, digitalno povezana
  polnilna mesta
  .

7.   Po ...
  [datum začetka veljavnosti te uredbe]
  upravljavci polnilnih mest zagotovijo, da so vsa
  novonameščena ali obnovljena
  javno dostopna polnilna mesta, ki jih upravljajo, digitalno povezana
  , da sta njihova lokacija in stanje brez težav vidna na spletu in imajo funkcijo e-gostovanja
  .

Sprememba 143

Sprememba 143

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 8

Člen 5 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.   Po
  datumu iz člena 24
  upravljavci polnilnih mest zagotovijo, da imajo vsa javno dostopna
  običajna
  polnilna mesta, ki jih upravljajo, možnost pametnega polnjenja. | 8.   Po ...
  [datum začetka veljavnosti te uredbe]
  upravljavci polnilnih mest zagotovijo, da imajo vsa
  novonameščena ali obnovljena
  javno dostopna polnilna mesta, ki jih upravljajo, možnost pametnega polnjenja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8.   Po
  datumu iz člena 24
  upravljavci polnilnih mest zagotovijo, da imajo vsa javno dostopna
  običajna
  polnilna mesta, ki jih upravljajo, možnost pametnega polnjenja.

8.   Po ...
  [datum začetka veljavnosti te uredbe]
  upravljavci polnilnih mest zagotovijo, da imajo vsa
  novonameščena ali obnovljena
  javno dostopna polnilna mesta, ki jih upravljajo, možnost pametnega polnjenja.

Sprememba 144

Sprememba 144

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 8 a (novo)

Člen 5 – odstavek 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 8a.
     
  Upravljavci javno dostopnih polnilnih mest zagotovijo, da: |
| | (a) | polnilne postaje, ki jih upravljajo, brezhibno delujejo vso svojo komercialno življenjsko dobo in da so funkcije iz odstavkov 2 do 5 vedno na voljo končnim uporabnikom ter da se vzdrževanje in popravila izvedejo takoj po obvestilu o okvari; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8a.
     
  Upravljavci javno dostopnih polnilnih mest zagotovijo, da:

(a)

(a)

polnilne postaje, ki jih upravljajo, brezhibno delujejo vso svojo komercialno življenjsko dobo in da so funkcije iz odstavkov 2 do 5 vedno na voljo končnim uporabnikom ter da se vzdrževanje in popravila izvedejo takoj po obvestilu o okvari;

polnilne postaje, ki jih upravljajo, brezhibno delujejo vso svojo komercialno življenjsko dobo in da so funkcije iz odstavkov 2 do 5 vedno na voljo končnim uporabnikom ter da se vzdrževanje in popravila izvedejo takoj po obvestilu o okvari;

| (b) | so vsa javno dostopna polnilna mesta, ki jih upravljajo, skladna z določbami Direktive (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o ukrepih za visoko skupno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji. |
| --- | --- |

(b)

(b)

so vsa javno dostopna polnilna mesta, ki jih upravljajo, skladna z določbami Direktive (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o ukrepih za visoko skupno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji.

so vsa javno dostopna polnilna mesta, ki jih upravljajo, skladna z določbami Direktive (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o ukrepih za visoko skupno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji.

Sprememba 145

Sprememba 145

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 9

Člen 5 – odstavek 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 9.   
  Države
  članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se na parkiriščih in počivališčih cestnega omrežja TEN-T, na katerih je nameščena infrastruktura za alternativna goriva, namestijo ustrezne označbe, da je mogoče enostavno prepoznati točno lokacijo infrastrukture za alternativna goriva. | 9.   
  Od ... [datum začetka veljavnosti te uredbe] države
  članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se na parkiriščih in počivališčih cestnega omrežja TEN-T, na katerih je nameščena infrastruktura za alternativna goriva, namestijo ustrezne označbe, da je mogoče enostavno prepoznati točno lokacijo infrastrukture za alternativna goriva.
  V cestnem omrežju TEN-T se namestijo tudi oznake na ustrezni razdalji na poti do parkirišč in počivališč, kjer je nameščena taka infrastruktura za alternativna goriva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

9.   
  Države
  članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se na parkiriščih in počivališčih cestnega omrežja TEN-T, na katerih je nameščena infrastruktura za alternativna goriva, namestijo ustrezne označbe, da je mogoče enostavno prepoznati točno lokacijo infrastrukture za alternativna goriva.

9.   
  Od ... [datum začetka veljavnosti te uredbe] države
  članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se na parkiriščih in počivališčih cestnega omrežja TEN-T, na katerih je nameščena infrastruktura za alternativna goriva, namestijo ustrezne označbe, da je mogoče enostavno prepoznati točno lokacijo infrastrukture za alternativna goriva.
  V cestnem omrežju TEN-T se namestijo tudi oznake na ustrezni razdalji na poti do parkirišč in počivališč, kjer je nameščena taka infrastruktura za alternativna goriva.

Sprememba 146

Sprememba 146

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 9 a (novo)

Člen 5 – odstavek 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Države članice spodbujajo operaterje, naj sprejmejo ustrezne ukrepe ter ponudijo standardizirane in popolnoma interoperabilne informacijske sisteme, ki nudijo informacije o razpoložljivosti polnilnih mest. Ti sistemi so natančni, uporabniku prijazni in dostopni v uradnem jeziku ali jezikih države članice ter v angleščini. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

9a.
     
  Države članice spodbujajo operaterje, naj sprejmejo ustrezne ukrepe ter ponudijo standardizirane in popolnoma interoperabilne informacijske sisteme, ki nudijo informacije o razpoložljivosti polnilnih mest. Ti sistemi so natančni, uporabniku prijazni in dostopni v uradnem jeziku ali jezikih države članice ter v angleščini.

Sprememba 147

Sprememba 147

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 11 a (novo)

Člen 5 – odstavek 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 11a.
     
  Upravljavci javno dostopnih polnilnih mest poskrbijo, da so na polnilnih postajah jasno prikazane kontaktne informacije lokalne reševalne službe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

11a.
     
  Upravljavci javno dostopnih polnilnih mest poskrbijo, da so na polnilnih postajah jasno prikazane kontaktne informacije lokalne reševalne službe.

Sprememba 148

Sprememba 148

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 11 b (novo)

Člen 5 – odstavek 11 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 11b.
     
  Države članice omogočijo, da se na polnilnih postajah brez nadzora namestijo sistemi videonadzora ter gumb za klic v sili, ki omogoča takojšen stik z lokalno reševalno službo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

11b.
     
  Države članice omogočijo, da se na polnilnih postajah brez nadzora namestijo sistemi videonadzora ter gumb za klic v sili, ki omogoča takojšen stik z lokalno reševalno službo.

Sprememba 149

Sprememba 149

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 6 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice zagotovijo, da se na njihovem ozemlju do 31. decembra 
  2030
  vzpostavi minimalno število javno dostopnih oskrbovalnih postaj za vodik. | Države članice zagotovijo, da se na njihovem ozemlju do 31. decembra 
  2027
  vzpostavi minimalno število javno dostopnih oskrbovalnih postaj za vodik. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice zagotovijo, da se na njihovem ozemlju do 31. decembra 
  2030
  vzpostavi minimalno število javno dostopnih oskrbovalnih postaj za vodik.

2030

Države članice zagotovijo, da se na njihovem ozemlju do 31. decembra 
  2027
  vzpostavi minimalno število javno dostopnih oskrbovalnih postaj za vodik.

2027

Sprememba 150

Sprememba 150

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – pododstavek 2

Člen 6 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V ta namen države članice zagotovijo, da se do 31. decembra 
  2030
  v jedrnem omrežju TEN-T in celovitem omrežju TEN-T 
  vzpostavijo
  javno dostopne oskrbovalne postaje za vodik z najmanjšo zmogljivostjo 2 t/dan, opremljene s polnilniki vsaj 700 bar, ki so med seboj oddaljene največ
  150 km
  . Tekoči vodik se da na voljo na javno dostopnih
  polnilnih
  postajah, ki so med seboj oddaljene največ
  450 km
  . | V ta namen države članice zagotovijo, da se do 31. decembra 
  2027
  v jedrnem omrežju TEN-T in celovitem omrežju TEN-T 
  postavijo
  javno dostopne oskrbovalne postaje za vodik z najmanjšo zmogljivostjo 2 t/dan, opremljene s polnilniki vsaj 700 bar, ki so med seboj oddaljene največ
  100 km
  . Tekoči vodik se da na voljo na javno dostopnih
  oskrbovalnih
  postajah, ki so med seboj oddaljene največ
  400 km
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V ta namen države članice zagotovijo, da se do 31. decembra 
  2030
  v jedrnem omrežju TEN-T in celovitem omrežju TEN-T 
  vzpostavijo
  javno dostopne oskrbovalne postaje za vodik z najmanjšo zmogljivostjo 2 t/dan, opremljene s polnilniki vsaj 700 bar, ki so med seboj oddaljene največ
  150 km
  . Tekoči vodik se da na voljo na javno dostopnih
  polnilnih
  postajah, ki so med seboj oddaljene največ
  450 km
  .

2030

vzpostavijo

150 km

polnilnih

450 km

V ta namen države članice zagotovijo, da se do 31. decembra 
  2027
  v jedrnem omrežju TEN-T in celovitem omrežju TEN-T 
  postavijo
  javno dostopne oskrbovalne postaje za vodik z najmanjšo zmogljivostjo 2 t/dan, opremljene s polnilniki vsaj 700 bar, ki so med seboj oddaljene največ
  100 km
  . Tekoči vodik se da na voljo na javno dostopnih
  oskrbovalnih
  postajah, ki so med seboj oddaljene največ
  400 km
  .

2027

postavijo

100 km

oskrbovalnih

400 km

Sprememba 151

Sprememba 151

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – pododstavek 3

Člen 6 – odstavek 1 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice zagotovijo, da se do 31. decembra 
  2030
  v vsakem urbanem vozlišču
  vzpostavi
  vsaj ena javno dostopna oskrbovalna postaja za vodik. Za take oskrbovalne postaje se opravi analiza glede najboljše lokacije, pri kateri se upošteva zlasti
  vzpostavitev
  takšnih postaj v multimodalnih vozliščih, kjer bi bilo mogoče oskrbovati tudi druge načine prometa. | Države članice zagotovijo, da se do 31. decembra 
  2027
  v vsakem urbanem vozlišču
  postavi
  vsaj ena javno dostopna oskrbovalna postaja za vodik. Za take oskrbovalne postaje se opravi analiza glede najboljše lokacije, pri kateri se upošteva zlasti
  postavitev
  takšnih postaj v multimodalnih vozliščih, kjer bi bilo mogoče oskrbovati tudi druge načine prometa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice zagotovijo, da se do 31. decembra 
  2030
  v vsakem urbanem vozlišču
  vzpostavi
  vsaj ena javno dostopna oskrbovalna postaja za vodik. Za take oskrbovalne postaje se opravi analiza glede najboljše lokacije, pri kateri se upošteva zlasti
  vzpostavitev
  takšnih postaj v multimodalnih vozliščih, kjer bi bilo mogoče oskrbovati tudi druge načine prometa.

2030

vzpostavi

vzpostavitev

Države članice zagotovijo, da se do 31. decembra 
  2027
  v vsakem urbanem vozlišču
  postavi
  vsaj ena javno dostopna oskrbovalna postaja za vodik. Za take oskrbovalne postaje se opravi analiza glede najboljše lokacije, pri kateri se upošteva zlasti
  postavitev
  takšnih postaj v multimodalnih vozliščih, kjer bi bilo mogoče oskrbovati tudi druge načine prometa.

2027

postavi

postavitev

Sprememba 152

Sprememba 152

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 a (novo)

Člen 6 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Države članice do 31. decembra 2024 objavijo podroben seznam multimodalnih prometnih vozlišč, industrijskih grozdov in pristanišč, kjer bi bilo mogoče postaviti oskrbovalne postaje za vodik. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Države članice do 31. decembra 2024 objavijo podroben seznam multimodalnih prometnih vozlišč, industrijskih grozdov in pristanišč, kjer bi bilo mogoče postaviti oskrbovalne postaje za vodik.

Sprememba 153

Sprememba 153

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2

Člen 6 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Sosednje države članice
  zagotovijo
  , da največja medsebojna oddaljenost iz odstavka 1, drugi pododstavek, ni presežena za čezmejne odseke jedrnega omrežja TEN-T in celovitega omrežja TEN-T. | 2.   Sosednje države članice
  storijo vse potrebno za zagotovitev
  , da največja medsebojna oddaljenost iz odstavka 1, drugi pododstavek, ni presežena za čezmejne odseke jedrnega omrežja TEN-T in celovitega omrežja TEN-T. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Sosednje države članice
  zagotovijo
  , da največja medsebojna oddaljenost iz odstavka 1, drugi pododstavek, ni presežena za čezmejne odseke jedrnega omrežja TEN-T in celovitega omrežja TEN-T.

2.   Sosednje države članice
  storijo vse potrebno za zagotovitev
  , da največja medsebojna oddaljenost iz odstavka 1, drugi pododstavek, ni presežena za čezmejne odseke jedrnega omrežja TEN-T in celovitega omrežja TEN-T.

Sprememba 154

Sprememba 154

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 3 a (novo)

Člen 6 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Če so stroški nesorazmerni s koristmi, vključno z okoljskimi koristmi, se lahko države članice odločijo, da odstavka 1 tega člena ne bodo uporabile za: (a) najbolj oddaljene regije Unije iz člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije; ali (b) otoke, ki niso povezani s celinskimi energetskimi omrežji in spadajo v opredelitev majhnih povezanih sistemov ali izdvojenih sistemov v skladu z Direktivo (EU) 2019/944. Države članice v takih primerih svoje odločitve utemeljijo Komisiji in dajo na voljo vse ustrezne informacije v svojih nacionalnih okvirih politike. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Če so stroški nesorazmerni s koristmi, vključno z okoljskimi koristmi, se lahko države članice odločijo, da odstavka 1 tega člena ne bodo uporabile za: (a) najbolj oddaljene regije Unije iz člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije; ali (b) otoke, ki niso povezani s celinskimi energetskimi omrežji in spadajo v opredelitev majhnih povezanih sistemov ali izdvojenih sistemov v skladu z Direktivo (EU) 2019/944. Države članice v takih primerih svoje odločitve utemeljijo Komisiji in dajo na voljo vse ustrezne informacije v svojih nacionalnih okvirih politike.

Sprememba 155

Sprememba 155

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 3 b (novo)

Člen 6 – odstavek 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Komisija sprejme ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev sodelovanja s tretjimi državami, zlasti državami kandidatkami in tistimi tretjimi državami, v katerih so tranzitni koridorji, ki povezujejo države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3b.
     
  Komisija sprejme ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev sodelovanja s tretjimi državami, zlasti državami kandidatkami in tistimi tretjimi državami, v katerih so tranzitni koridorji, ki povezujejo države članice.

Sprememba 156

Sprememba 156

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – pododstavek 1 – uvodni del

Člen 7 – odstavek 1 – pododstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Po datumu iz člena 24
  vsi upravljavci javno dostopnih oskrbovalnih postaj za vodik, ki jih upravljajo, končnim uporabnikom omogočijo priložnostno oskrbo z vodikom z uporabo plačilnega instrumenta, ki se v Uniji pogosto uporablja. V ta namen upravljavci oskrbovalnih postaj za vodik zagotovijo, da vse oskrbovalne postaje za vodik, ki jih upravljajo, sprejemajo elektronska plačila prek terminalov in naprav, ki se uporabljajo za plačilne storitve, vključno
  z vsaj eno od naslednjih možnosti: | Od ... [datum začetka veljavnosti te uredbe]
  vsi upravljavci javno dostopnih oskrbovalnih postaj za vodik, ki jih upravljajo, končnim uporabnikom omogočijo priložnostno oskrbo z vodikom z uporabo plačilnega instrumenta, ki se v Uniji pogosto uporablja. V ta namen upravljavci oskrbovalnih postaj za vodik zagotovijo, da vse oskrbovalne postaje za vodik, ki jih upravljajo, sprejemajo elektronska plačila prek terminalov in naprav, ki se uporabljajo za plačilne storitve, vključno
  vsaj s čitalniki plačilnih kartic ali brezstičnimi napravami, ki lahko preberejo plačilne kartice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Po datumu iz člena 24
  vsi upravljavci javno dostopnih oskrbovalnih postaj za vodik, ki jih upravljajo, končnim uporabnikom omogočijo priložnostno oskrbo z vodikom z uporabo plačilnega instrumenta, ki se v Uniji pogosto uporablja. V ta namen upravljavci oskrbovalnih postaj za vodik zagotovijo, da vse oskrbovalne postaje za vodik, ki jih upravljajo, sprejemajo elektronska plačila prek terminalov in naprav, ki se uporabljajo za plačilne storitve, vključno
  z vsaj eno od naslednjih možnosti:

Po datumu iz člena 24

z vsaj eno od naslednjih možnosti:

Od ... [datum začetka veljavnosti te uredbe]
  vsi upravljavci javno dostopnih oskrbovalnih postaj za vodik, ki jih upravljajo, končnim uporabnikom omogočijo priložnostno oskrbo z vodikom z uporabo plačilnega instrumenta, ki se v Uniji pogosto uporablja. V ta namen upravljavci oskrbovalnih postaj za vodik zagotovijo, da vse oskrbovalne postaje za vodik, ki jih upravljajo, sprejemajo elektronska plačila prek terminalov in naprav, ki se uporabljajo za plačilne storitve, vključno
  vsaj s čitalniki plačilnih kartic ali brezstičnimi napravami, ki lahko preberejo plačilne kartice.

Od ... [datum začetka veljavnosti te uredbe]

vsaj s čitalniki plačilnih kartic ali brezstičnimi napravami, ki lahko preberejo plačilne kartice.

Sprememba 157

Sprememba 157

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka a

Člen 7 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | čitalniki plačilnih kartic; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

(a)

čitalniki plačilnih kartic;

čitalniki plačilnih kartic;

črtano

črtano

Sprememba 158

Sprememba 158

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka b

Člen 7 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | naprave z brezstično funkcijo, ki lahko preberejo vsaj plačilne kartice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

(b)

naprave z brezstično funkcijo, ki lahko preberejo vsaj plačilne kartice.

naprave z brezstično funkcijo, ki lahko preberejo vsaj plačilne kartice.

črtano

črtano

Sprememba 159

Sprememba 159

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 a (novo)

Člen 7 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Države članice spodbujajo upravljavce, naj zagotavljajo standardizirane in popolnoma interoperabilne informacijske sisteme, ki zagotavljajo informacije o razpoložljivosti oskrbovalnih mest. Ti sistemi so natančni, uporabniku prijazni in dostopni v uradnem jeziku ali jezikih države članice ter v angleščini. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Države članice spodbujajo upravljavce, naj zagotavljajo standardizirane in popolnoma interoperabilne informacijske sisteme, ki zagotavljajo informacije o razpoložljivosti oskrbovalnih mest. Ti sistemi so natančni, uporabniku prijazni in dostopni v uradnem jeziku ali jezikih države članice ter v angleščini.

Sprememba 160

Sprememba 160

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 3

Člen 7 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Upravljavci oskrbovalnih mest za vodik dajo na voljo informacije o cenah pred začetkom operacije oskrbe z gorivom na oskrbovalnih postajah, ki jih upravljajo. | 3.   Upravljavci oskrbovalnih mest za vodik dajo na voljo informacije o cenah pred začetkom operacije oskrbe z gorivom na oskrbovalnih postajah, ki jih upravljajo.
  Jasno prikažejo priložnostno ceno in vse njene sestavne dele na vseh javno dostopnih oskrbovalnih postajah, ki jih upravljajo, tako da so končnim uporabnikom znani pred začetkom operacije oskrbe. Jasno je prikazana cena na kg. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Upravljavci oskrbovalnih mest za vodik dajo na voljo informacije o cenah pred začetkom operacije oskrbe z gorivom na oskrbovalnih postajah, ki jih upravljajo.

3.   Upravljavci oskrbovalnih mest za vodik dajo na voljo informacije o cenah pred začetkom operacije oskrbe z gorivom na oskrbovalnih postajah, ki jih upravljajo.
  Jasno prikažejo priložnostno ceno in vse njene sestavne dele na vseh javno dostopnih oskrbovalnih postajah, ki jih upravljajo, tako da so končnim uporabnikom znani pred začetkom operacije oskrbe. Jasno je prikazana cena na kg.

Sprememba 161

Sprememba 161

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 4

Člen 7 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Upravljavci javno dostopnih oskrbovalnih postaj lahko strankam zagotavljajo storitve oskrbe z vodikom na pogodbeni podlagi, tudi v imenu in za račun drugih ponudnikov mobilnostnih storitev. Ponudniki mobilnostnih storitev končnim uporabnikom zaračunavajo razumne, pregledne in nediskriminatorne cene. Ponudniki mobilnostnih storitev dajo končnim uporabnikom pred začetkom operacije
  polnjenja
  na voljo vse zadevne informacije o cenah, specifične za predvideno operacijo
  polnjenja
  , prek prosto dostopnih, široko podprtih elektronskih sredstev, pri čemer jasno razlikujejo med sestavnimi deli cene, ki jih zaračuna upravljavec oskrbovalnega mesta za vodik, zadevnimi stroški e-gostovanja in drugimi pristojbinami ali stroški, ki jih zaračuna ponudnik mobilnostnih storitev. | 4.   Upravljavci javno dostopnih oskrbovalnih postaj lahko strankam zagotavljajo storitve oskrbe z vodikom na pogodbeni podlagi, tudi v imenu in za račun drugih ponudnikov mobilnostnih storitev. Ponudniki mobilnostnih storitev končnim uporabnikom zaračunavajo razumne, pregledne in nediskriminatorne cene. Ponudniki mobilnostnih storitev dajo končnim uporabnikom pred začetkom operacije
  oskrbe z gorivom
  na voljo vse zadevne informacije o cenah, specifične za predvideno operacijo
  oskrbe z gorivom
  , prek prosto dostopnih, široko podprtih elektronskih sredstev, pri čemer jasno razlikujejo med sestavnimi deli cene, ki jih zaračuna upravljavec oskrbovalnega mesta za vodik, zadevnimi stroški e-gostovanja in drugimi pristojbinami ali stroški, ki jih zaračuna ponudnik mobilnostnih storitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Upravljavci javno dostopnih oskrbovalnih postaj lahko strankam zagotavljajo storitve oskrbe z vodikom na pogodbeni podlagi, tudi v imenu in za račun drugih ponudnikov mobilnostnih storitev. Ponudniki mobilnostnih storitev končnim uporabnikom zaračunavajo razumne, pregledne in nediskriminatorne cene. Ponudniki mobilnostnih storitev dajo končnim uporabnikom pred začetkom operacije
  polnjenja
  na voljo vse zadevne informacije o cenah, specifične za predvideno operacijo
  polnjenja
  , prek prosto dostopnih, široko podprtih elektronskih sredstev, pri čemer jasno razlikujejo med sestavnimi deli cene, ki jih zaračuna upravljavec oskrbovalnega mesta za vodik, zadevnimi stroški e-gostovanja in drugimi pristojbinami ali stroški, ki jih zaračuna ponudnik mobilnostnih storitev.

4.   Upravljavci javno dostopnih oskrbovalnih postaj lahko strankam zagotavljajo storitve oskrbe z vodikom na pogodbeni podlagi, tudi v imenu in za račun drugih ponudnikov mobilnostnih storitev. Ponudniki mobilnostnih storitev končnim uporabnikom zaračunavajo razumne, pregledne in nediskriminatorne cene. Ponudniki mobilnostnih storitev dajo končnim uporabnikom pred začetkom operacije
  oskrbe z gorivom
  na voljo vse zadevne informacije o cenah, specifične za predvideno operacijo
  oskrbe z gorivom
  , prek prosto dostopnih, široko podprtih elektronskih sredstev, pri čemer jasno razlikujejo med sestavnimi deli cene, ki jih zaračuna upravljavec oskrbovalnega mesta za vodik, zadevnimi stroški e-gostovanja in drugimi pristojbinami ali stroški, ki jih zaračuna ponudnik mobilnostnih storitev.

Sprememba 162

Sprememba 162

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 9 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice zagotovijo, da je v morskih pristaniščih zagotovljena minimalna oskrba z električno energijo z obale za morske kontejnerske in potniške ladje. V ta namen države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da do 1. januarja 2030 zagotovijo: | 1.   Države članice zagotovijo, da je v morskih pristaniščih
  jedrnega in celovitega omrežja TEN-T
  zagotovljena minimalna oskrba z električno energijo z obale za morske kontejnerske in potniške ladje. V ta namen
  in ob popolni uskladitvi s členom 5(1) in (2) Uredbe XXXX-XXX [pobuda „FuelEU za pomorstvo“]
  države članice
  v sodelovanju z upravnim organom ali pristojnim organom
  sprejmejo potrebne ukrepe, da do 1. januarja 2030 zagotovijo: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice zagotovijo, da je v morskih pristaniščih zagotovljena minimalna oskrba z električno energijo z obale za morske kontejnerske in potniške ladje. V ta namen države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da do 1. januarja 2030 zagotovijo:

1.   Države članice zagotovijo, da je v morskih pristaniščih
  jedrnega in celovitega omrežja TEN-T
  zagotovljena minimalna oskrba z električno energijo z obale za morske kontejnerske in potniške ladje. V ta namen
  in ob popolni uskladitvi s členom 5(1) in (2) Uredbe XXXX-XXX [pobuda „FuelEU za pomorstvo“]
  države članice
  v sodelovanju z upravnim organom ali pristojnim organom
  sprejmejo potrebne ukrepe, da do 1. januarja 2030 zagotovijo:

Sprememba 163

Sprememba 163

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 a (novo)

Člen 9 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Države članice zagotovijo, da je na voljo zadostna infrastruktura, zmogljivost, rezerva električne energije in pretvorba frekvence omrežja, da so izpolnjene zahteve iz člena 1(a), (b) in (c). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Države članice zagotovijo, da je na voljo zadostna infrastruktura, zmogljivost, rezerva električne energije in pretvorba frekvence omrežja, da so izpolnjene zahteve iz člena 1(a), (b) in (c).

Sprememba 164

Sprememba 164

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2 – uvodni del

Člen 9 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pri določanju števila postankov v pristanišču se ne upoštevajo naslednji postanki: | 2.   Pri določanju števila postankov v pristanišču
  in v skladu s členom 5(3) Uredbe XXXX-XX [pobuda „FuelEU za pomorstvo“],
  se ne upoštevajo naslednji postanki
  v pristanišču
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Pri določanju števila postankov v pristanišču se ne upoštevajo naslednji postanki:

2.   Pri določanju števila postankov v pristanišču
  in v skladu s členom 5(3) Uredbe XXXX-XX [pobuda „FuelEU za pomorstvo“],
  se ne upoštevajo naslednji postanki
  v pristanišču
  :

Sprememba 165

Sprememba 165

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2 – točka a a (novo)

Člen 9 – odstavek 2 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | postanki ladij, za katere je bilo predvideno, da bodo na privezu manj kot dve uri, ki pa niso mogle izpluti v tem časovnem okviru zaradi dogodkov, ki jih ni bilo mogoče predvideti ob vstopu v pristanišče in ki so bili očitno zunaj nadzora ali odgovornosti upravljavca; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

postanki ladij, za katere je bilo predvideno, da bodo na privezu manj kot dve uri, ki pa niso mogle izpluti v tem časovnem okviru zaradi dogodkov, ki jih ni bilo mogoče predvideti ob vstopu v pristanišče in ki so bili očitno zunaj nadzora ali odgovornosti upravljavca;

postanki ladij, za katere je bilo predvideno, da bodo na privezu manj kot dve uri, ki pa niso mogle izpluti v tem časovnem okviru zaradi dogodkov, ki jih ni bilo mogoče predvideti ob vstopu v pristanišče in ki so bili očitno zunaj nadzora ali odgovornosti upravljavca;

Sprememba 166

Sprememba 166

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2 – točka c a (novo)

Člen 9 – odstavek 2 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | več kratkih postankov za natovarjanje in razkladanje na različnih privezih v istem pristanišču, ki ne presegajo časovne omejitve, določene v točki (a); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

več kratkih postankov za natovarjanje in razkladanje na različnih privezih v istem pristanišču, ki ne presegajo časovne omejitve, določene v točki (a);

več kratkih postankov za natovarjanje in razkladanje na različnih privezih v istem pristanišču, ki ne presegajo časovne omejitve, določene v točki (a);

Sprememba 167

Sprememba 167

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3

Člen 9 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Kadar je morsko pristanišče jedrnega omrežja TEN-T in celovitega omrežja TEN-T na otoku,
  ki
  ni
  neposredno povezan
  z električnim omrežjem, se odstavek 1 ne uporablja, dokler takšna povezava ni dokončana ali dokler ne obstaja zadostna lokalno proizvedena energija iz čistih virov. | 3.   Kadar je morsko pristanišče jedrnega omrežja TEN-T in celovitega omrežja TEN-T na otoku
  ali v najbolj oddaljeni regiji Unije iz člena 349 PDEU
  ,
  kjer
  ni
  neposredne povezave
  z električnim omrežjem, se odstavek 1 ne uporablja, dokler takšna povezava ni dokončana ali dokler ne obstaja zadostna lokalno proizvedena energija iz čistih virov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Kadar je morsko pristanišče jedrnega omrežja TEN-T in celovitega omrežja TEN-T na otoku,
  ki
  ni
  neposredno povezan
  z električnim omrežjem, se odstavek 1 ne uporablja, dokler takšna povezava ni dokončana ali dokler ne obstaja zadostna lokalno proizvedena energija iz čistih virov.

3.   Kadar je morsko pristanišče jedrnega omrežja TEN-T in celovitega omrežja TEN-T na otoku
  ali v najbolj oddaljeni regiji Unije iz člena 349 PDEU
  ,
  kjer
  ni
  neposredne povezave
  z električnim omrežjem, se odstavek 1 ne uporablja, dokler takšna povezava ni dokončana ali dokler ne obstaja zadostna lokalno proizvedena energija iz čistih virov.

Sprememba 168

Sprememba 168

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3 a (novo)

Člen 9 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Brez poseganja v odstavek 3 se odstavek 1 ne uporablja za ozemlje Ceute in Melille, dokler ni dokončana neposredna povezava z električnim omrežjem na celini ali v sosednji državi ali dokler ne obstaja zadostna zmogljivost za lokalno proizvedeno energijo iz čistih virov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Brez poseganja v odstavek 3 se odstavek 1 ne uporablja za ozemlje Ceute in Melille, dokler ni dokončana neposredna povezava z električnim omrežjem na celini ali v sosednji državi ali dokler ne obstaja zadostna zmogljivost za lokalno proizvedeno energijo iz čistih virov.

Sprememba 169

Sprememba 169

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 – točka b a (novo)

Člen 10 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | da so pristaniščem na voljo zadostna zmogljivost omrežja, povezanost, rezerva električne energije in pretvorba frekvence. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

da so pristaniščem na voljo zadostna zmogljivost omrežja, povezanost, rezerva električne energije in pretvorba frekvence.

da so pristaniščem na voljo zadostna zmogljivost omrežja, povezanost, rezerva električne energije in pretvorba frekvence.

Sprememba 170

Sprememba 170

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – naslov

Člen 11 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Cilji za oskrbo z UZP v morskih pristaniščih | Cilji za oskrbo z UZP
  , amonijakom in vodikom
  v morskih pristaniščih |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Cilji za oskrbo z UZP v morskih pristaniščih

Cilji za oskrbo z UZP
  , amonijakom in vodikom
  v morskih pristaniščih

, amonijakom in vodikom

Sprememba 171

Sprememba 171

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1

Člen 11 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice zagotovijo, da
  bo
  v morskih pristaniščih jedrnega omrežja TEN-T iz odstavka 2 do 1. januarja 2025 na voljo ustrezno število oskrbovalnih mest za UZP, da se omogoči promet morskih ladij v jedrnem omrežju TEN-T. Države članice po potrebi sodelujejo s sosednjimi državami članicami, da bi zagotovile ustrezno pokritost jedrnega omrežja TEN-T. | 1.   Države članice zagotovijo, da
  je
  v morskih pristaniščih jedrnega omrežja TEN-T iz odstavka 2 do 1. januarja 2025 na voljo ustrezno število oskrbovalnih mest za UZP,
  amonijak in vodik,
  da se
  zadovolji kratkoročno in dolgoročno povpraševanje po teh gorivih ter
  omogoči promet morskih ladij v jedrnem omrežju TEN-T. Države članice po potrebi sodelujejo s sosednjimi državami članicami, da bi zagotovile ustrezno pokritost jedrnega omrežja TEN-T. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice zagotovijo, da
  bo
  v morskih pristaniščih jedrnega omrežja TEN-T iz odstavka 2 do 1. januarja 2025 na voljo ustrezno število oskrbovalnih mest za UZP, da se omogoči promet morskih ladij v jedrnem omrežju TEN-T. Države članice po potrebi sodelujejo s sosednjimi državami članicami, da bi zagotovile ustrezno pokritost jedrnega omrežja TEN-T.

1.   Države članice zagotovijo, da
  je
  v morskih pristaniščih jedrnega omrežja TEN-T iz odstavka 2 do 1. januarja 2025 na voljo ustrezno število oskrbovalnih mest za UZP,
  amonijak in vodik,
  da se
  zadovolji kratkoročno in dolgoročno povpraševanje po teh gorivih ter
  omogoči promet morskih ladij v jedrnem omrežju TEN-T. Države članice po potrebi sodelujejo s sosednjimi državami članicami, da bi zagotovile ustrezno pokritost jedrnega omrežja TEN-T.

Sprememba 172

Sprememba 172

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 2

Člen 11 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice v svojih nacionalnih okvirih politike določijo morska pristanišča jedrnega omrežja TEN-T, ki zagotovijo dostop do oskrbovalnih mest
  za UZP
  iz odstavka 1, pri čemer upoštevajo tudi dejanske tržne potrebe in razvoj dogodkov. | 2.   Države članice v svojih nacionalnih okvirih politike določijo morska pristanišča jedrnega omrežja TEN-T, ki zagotovijo dostop do oskrbovalnih mest iz odstavka 1, pri čemer upoštevajo tudi
  razvoj pristanišča, že obstoječa mesta za oskrbo z UZP,
  dejanske tržne potrebe in razvoj dogodkov
  ter svoje obveznosti glede cilja Unije o podnebni nevtralnosti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Države članice v svojih nacionalnih okvirih politike določijo morska pristanišča jedrnega omrežja TEN-T, ki zagotovijo dostop do oskrbovalnih mest
  za UZP
  iz odstavka 1, pri čemer upoštevajo tudi dejanske tržne potrebe in razvoj dogodkov.

2.   Države članice v svojih nacionalnih okvirih politike določijo morska pristanišča jedrnega omrežja TEN-T, ki zagotovijo dostop do oskrbovalnih mest iz odstavka 1, pri čemer upoštevajo tudi
  razvoj pristanišča, že obstoječa mesta za oskrbo z UZP,
  dejanske tržne potrebe in razvoj dogodkov
  ter svoje obveznosti glede cilja Unije o podnebni nevtralnosti
  .

Sprememba 173

Sprememba 173

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 12 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice zagotovijo, da upravni organi vseh letališč v jedrnem in celovitem omrežju TEN-T zagotovijo oskrbo mirujočih zrakoplovov z električno energijo: | 1.   Države članice zagotovijo, da upravni organi vseh letališč
  in ponudniki storitev zemeljske oskrbe
  v jedrnem in celovitem omrežju TEN-T zagotovijo oskrbo mirujočih zrakoplovov z električno energijo: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice zagotovijo, da upravni organi vseh letališč v jedrnem in celovitem omrežju TEN-T zagotovijo oskrbo mirujočih zrakoplovov z električno energijo:

1.   Države članice zagotovijo, da upravni organi vseh letališč
  in ponudniki storitev zemeljske oskrbe
  v jedrnem in celovitem omrežju TEN-T zagotovijo oskrbo mirujočih zrakoplovov z električno energijo:

Sprememba 174

Sprememba 174

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 12 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Odstavek 1(a) in (b) pa ne ureja kratkoročnih parkirnih mest za razledenitev zrakoplovov, parkirnih mest na vojaških območjih in parkirnih mest za splošni zračni promet (manj kot 5,7 t največje vzletne mase). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Odstavek 1(a) in (b) pa ne ureja kratkoročnih parkirnih mest za razledenitev zrakoplovov, parkirnih mest na vojaških območjih in parkirnih mest za splošni zračni promet (manj kot 5,7 t največje vzletne mase).

Odstavek 1(a) in (b) pa ne ureja kratkoročnih parkirnih mest za razledenitev zrakoplovov, parkirnih mest na vojaških območjih in parkirnih mest za splošni zračni promet (manj kot 5,7 t največje vzletne mase).

Sprememba 175

Sprememba 175

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2 a (novo)

Člen 12 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Z odstopanjem od odstavka 1(a) in (b), kadar je letališče jedrnega omrežja TEN-T ali celovitega omrežja TEN-T na otoku, ki ni neposredno povezan z električnim omrežjem, ali v najbolj oddaljeni regiji, se ta odstavek ne uporablja, dokler takšna povezava ni dokončana, dokler ne obstaja zadostna zmogljivost za lokalno proizvedeno energijo iz čistih virov ali če so stroški nesorazmerni s koristmi, vključno z okoljskimi koristmi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Z odstopanjem od odstavka 1(a) in (b), kadar je letališče jedrnega omrežja TEN-T ali celovitega omrežja TEN-T na otoku, ki ni neposredno povezan z električnim omrežjem, ali v najbolj oddaljeni regiji, se ta odstavek ne uporablja, dokler takšna povezava ni dokončana, dokler ne obstaja zadostna zmogljivost za lokalno proizvedeno energijo iz čistih virov ali če so stroški nesorazmerni s koristmi, vključno z okoljskimi koristmi.

Sprememba 176

Sprememba 176

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2 b (novo)

Člen 12 – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Države članice zagotovijo, da vodstveni organi letališč ali izvajalci storitev zemeljske oskrbe na letališčih jedrnega omrežja TEN-T zagotovijo predklimatizirane sisteme zračenja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2b.
     
  Države članice zagotovijo, da vodstveni organi letališč ali izvajalci storitev zemeljske oskrbe na letališčih jedrnega omrežja TEN-T zagotovijo predklimatizirane sisteme zračenja.

Sprememba 177

Sprememba 177

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 a (novo)

Člen 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 12 a |
| | Infrastrukturni cilji za železniške proge |
| | 1.
     
  Države članice zagotovijo zadostno infrastrukturo, ki omogoča elektrifikacijo železniških prog po vsej Uniji v skladu s cilji o elektrifikaciji iz Uredbe (EU) št. 1315/2013 [uredba o TEN-T]. |
| | 2.
     
  Kadar neposredna elektrifikacija železniških prog ni mogoča, tudi zaradi stroškovne učinkovitosti storitve, države članice zagotovijo, da se vzpostavi ustrezno število polnilnih postaj za akumulatorske vlake in oskrbovalnih postaj za vodik za železnice. Zato države članice zagotovijo, da se v jedrnem in celovitem omrežju TEN-T polnilne postaje za akumulatorske vlake in oskrbovalne postaje za vlake na vodikove gorivne celice postavijo v vsako smer vožnje na odsekih, za katere elektrifikacija ni predvidena v Uredbi (EU) št. 1315/2013 [uredba o TEN-T]. |
| | 3.
     
  Države članice zagotovijo, da se pri sprejemanju odločitev o vzpostavitvi potrebne infrastrukture v skladu z odstavkom 2 v celoti upošteva načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“. |
| | 4.
     
  Države članice pred postavitvijo izvedejo analizo najboljše lokacije za te postaje. Pri tem države članice preučijo zlasti postavitev postaj v urbanih in multimodalnih vozliščih, kjer bi lahko vključili tudi druge načine prevoza. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 12 a

Člen 12 a

Infrastrukturni cilji za železniške proge

Infrastrukturni cilji za železniške proge

1.
     
  Države članice zagotovijo zadostno infrastrukturo, ki omogoča elektrifikacijo železniških prog po vsej Uniji v skladu s cilji o elektrifikaciji iz Uredbe (EU) št. 1315/2013 [uredba o TEN-T].

2.
     
  Kadar neposredna elektrifikacija železniških prog ni mogoča, tudi zaradi stroškovne učinkovitosti storitve, države članice zagotovijo, da se vzpostavi ustrezno število polnilnih postaj za akumulatorske vlake in oskrbovalnih postaj za vodik za železnice. Zato države članice zagotovijo, da se v jedrnem in celovitem omrežju TEN-T polnilne postaje za akumulatorske vlake in oskrbovalne postaje za vlake na vodikove gorivne celice postavijo v vsako smer vožnje na odsekih, za katere elektrifikacija ni predvidena v Uredbi (EU) št. 1315/2013 [uredba o TEN-T].

3.
     
  Države članice zagotovijo, da se pri sprejemanju odločitev o vzpostavitvi potrebne infrastrukture v skladu z odstavkom 2 v celoti upošteva načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“.

4.
     
  Države članice pred postavitvijo izvedejo analizo najboljše lokacije za te postaje. Pri tem države članice preučijo zlasti postavitev postaj v urbanih in multimodalnih vozliščih, kjer bi lahko vključili tudi druge načine prevoza.

Sprememba 178

Sprememba 178

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Do 1. januarja 2024 vsaka država članica pripravi in pošlje Komisiji osnutek nacionalnega okvira politike za razvoj trga v zvezi z alternativnimi gorivi v prometnem sektorju ter vzpostavitev ustrezne infrastrukture. | Do 1. januarja 2024 vsaka država članica
  v sodelovanju z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi
  pripravi in pošlje Komisiji osnutek nacionalnega okvira politike za razvoj trga v zvezi z alternativnimi gorivi v prometnem sektorju ter vzpostavitev ustrezne infrastrukture. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Do 1. januarja 2024 vsaka država članica pripravi in pošlje Komisiji osnutek nacionalnega okvira politike za razvoj trga v zvezi z alternativnimi gorivi v prometnem sektorju ter vzpostavitev ustrezne infrastrukture.

Do 1. januarja 2024 vsaka država članica
  v sodelovanju z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi
  pripravi in pošlje Komisiji osnutek nacionalnega okvira politike za razvoj trga v zvezi z alternativnimi gorivi v prometnem sektorju ter vzpostavitev ustrezne infrastrukture.

v sodelovanju z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi

Sprememba 179

Sprememba 179

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka a

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | oceno sedanjega stanja in prihodnjega razvoja trga v zvezi z alternativnimi gorivi v prometnem sektorju ter v zvezi z razvojem infrastrukture za alternativna goriva, pri čemer se upošteva intermodalni dostop do infrastrukture za alternativna goriva in, kadar je ustrezno, tudi čezmejna neprekinjena pokritost; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

oceno sedanjega stanja in prihodnjega razvoja trga v zvezi z alternativnimi gorivi v prometnem sektorju ter v zvezi z razvojem infrastrukture za alternativna goriva, pri čemer se upošteva intermodalni dostop do infrastrukture za alternativna goriva in, kadar je ustrezno, tudi čezmejna neprekinjena pokritost;

| (a) | oceno sedanjega stanja in prihodnjega razvoja trga v zvezi z alternativnimi gorivi v prometnem sektorju ter v zvezi z razvojem infrastrukture za alternativna goriva, pri čemer se upošteva intermodalni dostop do infrastrukture za alternativna goriva in, kadar je ustrezno, tudi čezmejna neprekinjena pokritost
  ter mobilnost in dostopnost med otoki in najbolj oddaljenimi regijami ter med temi in celino
  ; |
| --- | --- |

(a)

oceno sedanjega stanja in prihodnjega razvoja trga v zvezi z alternativnimi gorivi v prometnem sektorju ter v zvezi z razvojem infrastrukture za alternativna goriva, pri čemer se upošteva intermodalni dostop do infrastrukture za alternativna goriva in, kadar je ustrezno, tudi čezmejna neprekinjena pokritost
  ter mobilnost in dostopnost med otoki in najbolj oddaljenimi regijami ter med temi in celino
  ;

ter mobilnost in dostopnost med otoki in najbolj oddaljenimi regijami ter med temi in celino

Sprememba 180

Sprememba 180

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka a a (novo)

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | oceno izvajanja ukrepov popolnoma v skladu z načelom „energijska učinkovitost na prvem mestu“; države članice navedejo, kako je bilo načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ upoštevano pri odločitvah o načrtovanju in naložbah v zvezi z vzpostavitvijo polnilne in oskrbovalne infrastrukture za alternativna goriva; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

oceno izvajanja ukrepov popolnoma v skladu z načelom „energijska učinkovitost na prvem mestu“; države članice navedejo, kako je bilo načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ upoštevano pri odločitvah o načrtovanju in naložbah v zvezi z vzpostavitvijo polnilne in oskrbovalne infrastrukture za alternativna goriva;

oceno izvajanja ukrepov popolnoma v skladu z načelom „energijska učinkovitost na prvem mestu“; države članice navedejo, kako je bilo načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ upoštevano pri odločitvah o načrtovanju in naložbah v zvezi z vzpostavitvijo polnilne in oskrbovalne infrastrukture za alternativna goriva;

Sprememba 181

Sprememba 181

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka a b (novo)

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka a b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ab) | oceno sedanjega stanja in prihodnjega razvoja povezav in zmogljivosti omrežja, vključno z ukrepi za izboljšanje in odpornost ter potrebnim financiranjem; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ab)

(ab)

oceno sedanjega stanja in prihodnjega razvoja povezav in zmogljivosti omrežja, vključno z ukrepi za izboljšanje in odpornost ter potrebnim financiranjem;

oceno sedanjega stanja in prihodnjega razvoja povezav in zmogljivosti omrežja, vključno z ukrepi za izboljšanje in odpornost ter potrebnim financiranjem;

Sprememba 182

Sprememba 182

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka a c (novo)

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka a c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ac) | oceno prihodnjega gibanja količine električne energije in njenih virov, ki bo na voljo za prometni sektor; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ac)

(ac)

oceno prihodnjega gibanja količine električne energije in njenih virov, ki bo na voljo za prometni sektor;

oceno prihodnjega gibanja količine električne energije in njenih virov, ki bo na voljo za prometni sektor;

Sprememba 183

Sprememba 183

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka b

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | nacionalne cilje v skladu s členi 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11 in 
  12
  , za katere so v tej uredbi določeni obvezni nacionalni cilji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

nacionalne cilje v skladu s členi 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11 in 
  12
  , za katere so v tej uredbi določeni obvezni nacionalni cilji;

12

| (b) | nacionalne cilje v skladu s členi 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11
  , 12
  in 
  12a
  , za katere so v tej uredbi določeni obvezni nacionalni cilji; |
| --- | --- |

(b)

nacionalne cilje v skladu s členi 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11
  , 12
  in 
  12a
  , za katere so v tej uredbi določeni obvezni nacionalni cilji;

, 12

12a

Sprememba 184

Sprememba 184

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka c

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | nacionalne cilje za vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva, povezane s tem odstavkom, točke (l), (m), (n), (o) 
  in
   (p), za katere v tej uredbi obvezni cilji niso določeni; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

nacionalne cilje za vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva, povezane s tem odstavkom, točke (l), (m), (n), (o) 
  in
   (p), za katere v tej uredbi obvezni cilji niso določeni;

in

| (c) | nacionalne cilje za vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva, povezane s tem odstavkom, točke (l),
  (la), (
  m), (n), (o), (p)
  , (pa) in (pb
  ), za katere v tej uredbi obvezni cilji niso določeni; |
| --- | --- |

(c)

nacionalne cilje za vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva, povezane s tem odstavkom, točke (l),
  (la), (
  m), (n), (o), (p)
  , (pa) in (pb
  ), za katere v tej uredbi obvezni cilji niso določeni;

(la), (

, (pa) in (pb

Sprememba 185

Sprememba 185

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka e

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | ukrepe za spodbujanje vzpostavitve infrastrukture za alternativna goriva za vozne parke za lastne potrebe, zlasti električnih polnilnih postaj in oskrbovalnih postaj za vodik za storitve javnega prevoza ter električnih polnilnih postaj za avtomobile v souporabi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

ukrepe za spodbujanje vzpostavitve infrastrukture za alternativna goriva za vozne parke za lastne potrebe, zlasti električnih polnilnih postaj in oskrbovalnih postaj za vodik za storitve javnega prevoza ter električnih polnilnih postaj za avtomobile v souporabi;

| (e) | ukrepe za spodbujanje vzpostavitve infrastrukture za alternativna goriva za vozne parke za lastne potrebe, zlasti električnih polnilnih postaj in oskrbovalnih postaj za vodik za storitve javnega prevoza ter električnih polnilnih postaj za avtomobile v souporabi
  in taksije
  ; |
| --- | --- |

(e)

ukrepe za spodbujanje vzpostavitve infrastrukture za alternativna goriva za vozne parke za lastne potrebe, zlasti električnih polnilnih postaj in oskrbovalnih postaj za vodik za storitve javnega prevoza ter električnih polnilnih postaj za avtomobile v souporabi
  in taksije
  ;

in taksije

Sprememba 186

Sprememba 186

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka g a (novo)

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka g a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ga) | nacionalne cilje in ukrepe, ki spodbujajo infrastrukturo za alternativna goriva v cestnih omrežjih, ki niso vključena v jedrno in celovito omrežje TEN-T, zlasti v zvezi z javno dostopnimi polnilnimi mesti. Države članice zlasti poskrbijo, da so cestna omrežja na visoki in srednji ravni za mobilnost lahkih in težkih vozil ustrezno pokrita s polnilno infrastrukturo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ga)

(ga)

nacionalne cilje in ukrepe, ki spodbujajo infrastrukturo za alternativna goriva v cestnih omrežjih, ki niso vključena v jedrno in celovito omrežje TEN-T, zlasti v zvezi z javno dostopnimi polnilnimi mesti. Države članice zlasti poskrbijo, da so cestna omrežja na visoki in srednji ravni za mobilnost lahkih in težkih vozil ustrezno pokrita s polnilno infrastrukturo;

nacionalne cilje in ukrepe, ki spodbujajo infrastrukturo za alternativna goriva v cestnih omrežjih, ki niso vključena v jedrno in celovito omrežje TEN-T, zlasti v zvezi z javno dostopnimi polnilnimi mesti. Države članice zlasti poskrbijo, da so cestna omrežja na visoki in srednji ravni za mobilnost lahkih in težkih vozil ustrezno pokrita s polnilno infrastrukturo;

Sprememba 187

Sprememba 187

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka h

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (h) | ukrepe za spodbujanje zadostnega števila javno dostopnih polnilnih mest visoke moči; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(h)

ukrepe za spodbujanje zadostnega števila javno dostopnih polnilnih mest visoke moči;

| (h) | ukrepe za spodbujanje zadostnega števila javno dostopnih polnilnih mest visoke moči
  z zadostno izhodno močjo, da bi se povečala praktičnost za potrošnike in zagotovil nemoten promet električnih vozil na njenem ozemlju in po potrebi prek meja
  ; |
| --- | --- |

(h)

ukrepe za spodbujanje zadostnega števila javno dostopnih polnilnih mest visoke moči
  z zadostno izhodno močjo, da bi se povečala praktičnost za potrošnike in zagotovil nemoten promet električnih vozil na njenem ozemlju in po potrebi prek meja
  ;

z zadostno izhodno močjo, da bi se povečala praktičnost za potrošnike in zagotovil nemoten promet električnih vozil na njenem ozemlju in po potrebi prek meja

Sprememba 188

Sprememba 188

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka i a (novo)

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka i a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ia) | ukrepe za zagotovitev dostopnosti polnilne in oskrbovalne infrastrukture na vseh ozemljih, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti podeželskim območjem, da bo zagotovljena njihova dostopnost in teritorialna kohezija. Države članice bi morale proučiti in izvajati ciljno usmerjene politike in ukrepe za ta ozemlja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ia)

(ia)

ukrepe za zagotovitev dostopnosti polnilne in oskrbovalne infrastrukture na vseh ozemljih, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti podeželskim območjem, da bo zagotovljena njihova dostopnost in teritorialna kohezija. Države članice bi morale proučiti in izvajati ciljno usmerjene politike in ukrepe za ta ozemlja;

ukrepe za zagotovitev dostopnosti polnilne in oskrbovalne infrastrukture na vseh ozemljih, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti podeželskim območjem, da bo zagotovljena njihova dostopnost in teritorialna kohezija. Države članice bi morale proučiti in izvajati ciljno usmerjene politike in ukrepe za ta ozemlja;

Sprememba 189

Sprememba 189

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka j

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka j

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (j) | ukrepe za zagotovitev, da so javno dostopna polnilna in oskrbovalna mesta, ki morajo biti v skladu z zahtevami glede dostopnosti iz Priloge I in Priloge III k Direktivi (EU) 2019/882, dostopna starejšim osebam, osebam z omejeno mobilnostjo in invalidom; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(j)

ukrepe za zagotovitev, da so javno dostopna polnilna in oskrbovalna mesta, ki morajo biti v skladu z zahtevami glede dostopnosti iz Priloge I in Priloge III k Direktivi (EU) 2019/882, dostopna starejšim osebam, osebam z omejeno mobilnostjo in invalidom;

| (j) | ukrepe za zagotovitev, da so
  vsa
  javno dostopna polnilna in oskrbovalna mesta, ki morajo biti v skladu z zahtevami glede dostopnosti iz Priloge I in Priloge III k Direktivi (EU) 2019/882, dostopna starejšim osebam, osebam z omejeno mobilnostjo in invalidom; |
| --- | --- |

(j)

ukrepe za zagotovitev, da so
  vsa
  javno dostopna polnilna in oskrbovalna mesta, ki morajo biti v skladu z zahtevami glede dostopnosti iz Priloge I in Priloge III k Direktivi (EU) 2019/882, dostopna starejšim osebam, osebam z omejeno mobilnostjo in invalidom;

vsa

Sprememba 190

Sprememba 190

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka j a (novo)

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka j a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ja) | po potrebi ukrepe za posebne potrebe najbolj oddaljenih regij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ja)

(ja)

po potrebi ukrepe za posebne potrebe najbolj oddaljenih regij;

po potrebi ukrepe za posebne potrebe najbolj oddaljenih regij;

Sprememba 191

Sprememba 191

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka k

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka k

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (k) | ukrepe za odpravo morebitnih ovir v zvezi z načrtovanjem, izdajanjem dovoljenj in
  javno naročanje
  infrastrukture za alternativna goriva; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(k)

ukrepe za odpravo morebitnih ovir v zvezi z načrtovanjem, izdajanjem dovoljenj in
  javno naročanje
  infrastrukture za alternativna goriva;

javno naročanje

| (k) | ukrepe za odpravo morebitnih ovir v zvezi z načrtovanjem, izdajanjem dovoljenj in
  javnim naročanjem
  infrastrukture za alternativna goriva
  ter za omejitev zakasnitve od začetne vloge do dejanske vzpostavitve na največ 6 mesecev, pri čemer je treba ustrezno upoštevati postopke v zvezi s posvetovanjem z deležniki in presojo vplivov na okolje. Postopek odobritve je v celoti digitaliziran
  ; |
| --- | --- |

(k)

ukrepe za odpravo morebitnih ovir v zvezi z načrtovanjem, izdajanjem dovoljenj in
  javnim naročanjem
  infrastrukture za alternativna goriva
  ter za omejitev zakasnitve od začetne vloge do dejanske vzpostavitve na največ 6 mesecev, pri čemer je treba ustrezno upoštevati postopke v zvezi s posvetovanjem z deležniki in presojo vplivov na okolje. Postopek odobritve je v celoti digitaliziran
  ;

javnim naročanjem

ter za omejitev zakasnitve od začetne vloge do dejanske vzpostavitve na največ 6 mesecev, pri čemer je treba ustrezno upoštevati postopke v zvezi s posvetovanjem z deležniki in presojo vplivov na okolje. Postopek odobritve je v celoti digitaliziran

Sprememba 192

Sprememba 192

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka k a (novo)

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka k a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ka) | ukrepe, s katerimi se zagotovi, da gostota javno dostopne infrastrukture za alternativna goriva, ki je na voljo na nacionalni ravni, ustreza gostoti prebivalstva in številu registriranih vozil na alternativna goriva na lokalnem območju na podlagi ravni NUTS 3 v skladu z zadnjo klasifikacijo NUTS; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ka)

(ka)

ukrepe, s katerimi se zagotovi, da gostota javno dostopne infrastrukture za alternativna goriva, ki je na voljo na nacionalni ravni, ustreza gostoti prebivalstva in številu registriranih vozil na alternativna goriva na lokalnem območju na podlagi ravni NUTS 3 v skladu z zadnjo klasifikacijo NUTS;

ukrepe, s katerimi se zagotovi, da gostota javno dostopne infrastrukture za alternativna goriva, ki je na voljo na nacionalni ravni, ustreza gostoti prebivalstva in številu registriranih vozil na alternativna goriva na lokalnem območju na podlagi ravni NUTS 3 v skladu z zadnjo klasifikacijo NUTS;

Sprememba 193

Sprememba 193

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka k b (novo)

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka k b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (kb) | ukrepe za spodbujanje uporabe koles s pomožnim električnim motorjem ter vozil kategorije L, kot so električna kolesa in električni mopedi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(kb)

(kb)

ukrepe za spodbujanje uporabe koles s pomožnim električnim motorjem ter vozil kategorije L, kot so električna kolesa in električni mopedi;

ukrepe za spodbujanje uporabe koles s pomožnim električnim motorjem ter vozil kategorije L, kot so električna kolesa in električni mopedi;

Sprememba 194

Sprememba 194

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka k c (novo)

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka k c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (kc) | ukrepe za podporo skupnostim na področju energije iz obnovljivih virov, energetskim skupnostim državljanov in nekomercialnim operaterjem pri namestitvi polnilnih mest, zlasti na redko poseljenih območjih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(kc)

(kc)

ukrepe za podporo skupnostim na področju energije iz obnovljivih virov, energetskim skupnostim državljanov in nekomercialnim operaterjem pri namestitvi polnilnih mest, zlasti na redko poseljenih območjih;

ukrepe za podporo skupnostim na področju energije iz obnovljivih virov, energetskim skupnostim državljanov in nekomercialnim operaterjem pri namestitvi polnilnih mest, zlasti na redko poseljenih območjih;

Sprememba 195

Sprememba 195

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka l

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka l

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (l) | načrt za vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva
  na
  letališčih
  ,
  razen
  za
  oskrbo mirujočih zrakoplovov z električno energijo
  , zlasti za oskrbo zrakoplovov z vodikom in polnjenje zrakoplovov z električno energijo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(l)

načrt za vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva
  na
  letališčih
  ,
  razen
  za
  oskrbo mirujočih zrakoplovov z električno energijo
  , zlasti za oskrbo zrakoplovov z vodikom in polnjenje zrakoplovov z električno energijo;

načrt za vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva

letališčih

razen

oskrbo mirujočih zrakoplovov z električno energijo

| (l) | oceno sedanjega stanja in prihodnjega razvoja trga za vodik in letalstvo
  na
  električni pogon ter študijo o izvedljivosti vzpostavitve ustrezne infrastrukture
  ,
  po potrebi vključno z načrtom
  za
  vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva na letališčih
  , zlasti za oskrbo zrakoplovov z vodikom in polnjenje zrakoplovov z električno energijo; |
| --- | --- |

(l)

oceno sedanjega stanja in prihodnjega razvoja trga za vodik in letalstvo
  na
  električni pogon ter študijo o izvedljivosti vzpostavitve ustrezne infrastrukture
  ,
  po potrebi vključno z načrtom
  za
  vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva na letališčih
  , zlasti za oskrbo zrakoplovov z vodikom in polnjenje zrakoplovov z električno energijo;

oceno sedanjega stanja in prihodnjega razvoja trga za vodik in letalstvo

električni pogon ter študijo o izvedljivosti vzpostavitve ustrezne infrastrukture

po potrebi vključno z načrtom

vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva na letališčih

Sprememba 196

Sprememba 196

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka l a (novo)

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka l a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (la) | načrt za uporabo, vključno s cilji in potrebnim financiranjem, sistemov predhodno klimatiziranega zraka na letališčih v jedrnem omrežju TEN-T ter študijo izvedljivosti vzpostavitve ustrezne fiksne ali mobilne infrastrukture; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(la)

(la)

načrt za uporabo, vključno s cilji in potrebnim financiranjem, sistemov predhodno klimatiziranega zraka na letališčih v jedrnem omrežju TEN-T ter študijo izvedljivosti vzpostavitve ustrezne fiksne ali mobilne infrastrukture;

načrt za uporabo, vključno s cilji in potrebnim financiranjem, sistemov predhodno klimatiziranega zraka na letališčih v jedrnem omrežju TEN-T ter študijo izvedljivosti vzpostavitve ustrezne fiksne ali mobilne infrastrukture;

Sprememba 197

Sprememba 197

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka p

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka p

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (p) | načrt za uporabo, vključno s cilji, ključnimi mejniki in potrebnim financiranjem, za vlake na vodik ali akumulatorske električne vlake na segmentih omrežja, ki ne
  bodo
  elektrificirani. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(p)

načrt za uporabo, vključno s cilji, ključnimi mejniki in potrebnim financiranjem, za vlake na vodik ali akumulatorske električne vlake na segmentih omrežja, ki ne
  bodo
  elektrificirani.

bodo

| (p) | načrt za uporabo, vključno s cilji, ključnimi mejniki in potrebnim financiranjem, za vlake na vodik ali akumulatorske električne vlake
  po potrebi
  na segmentih omrežja, ki ne
  morejo biti
  elektrificirani; |
| --- | --- |

(p)

načrt za uporabo, vključno s cilji, ključnimi mejniki in potrebnim financiranjem, za vlake na vodik ali akumulatorske električne vlake
  po potrebi
  na segmentih omrežja, ki ne
  morejo biti
  elektrificirani;

po potrebi

morejo biti

Sprememba 198

Sprememba 198

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka p a (novo)

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka p a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (pa) | celovit naložbeni načrt, ki temelji na socialno-ekonomskih, okoljskih analizah ter analizah stroškovne učinkovitosti z opredelitvijo naložb, potrebnih za doseganje ciljev, določenih v nacionalnem okviru politike, ki zajema tudi infrastrukturo zunaj omrežja TEN-T; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(pa)

(pa)

celovit naložbeni načrt, ki temelji na socialno-ekonomskih, okoljskih analizah ter analizah stroškovne učinkovitosti z opredelitvijo naložb, potrebnih za doseganje ciljev, določenih v nacionalnem okviru politike, ki zajema tudi infrastrukturo zunaj omrežja TEN-T;

celovit naložbeni načrt, ki temelji na socialno-ekonomskih, okoljskih analizah ter analizah stroškovne učinkovitosti z opredelitvijo naložb, potrebnih za doseganje ciljev, določenih v nacionalnem okviru politike, ki zajema tudi infrastrukturo zunaj omrežja TEN-T;

Sprememba 199

Sprememba 199

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka p b (novo)

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka p b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (pb) | zemljevid prihodnjih ustreznih lokacij za gradnjo infrastrukture za vsa alternativna goriva, vključno z informacijami o dovolj zmogljivem omrežju, na podlagi povpraševanja, ki se javno objavi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(pb)

(pb)

zemljevid prihodnjih ustreznih lokacij za gradnjo infrastrukture za vsa alternativna goriva, vključno z informacijami o dovolj zmogljivem omrežju, na podlagi povpraševanja, ki se javno objavi;

zemljevid prihodnjih ustreznih lokacij za gradnjo infrastrukture za vsa alternativna goriva, vključno z informacijami o dovolj zmogljivem omrežju, na podlagi povpraševanja, ki se javno objavi;

Sprememba 200

Sprememba 200

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 a (novo)

Člen 13 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Države članice so pozvane, naj brez poseganja v odstavek 1 in do roka iz tega odstavka predložijo preliminarne nacionalne okvire politike, da bi zagotovile nemoten in hiter razvoj in vzpostavitev infrastrukture. Če se država članica odloči, da bo pripravila preliminarni nacionalni okvir politike, ga Komisija oceni in izda priporočila najpozneje šest mesecev po predložitvi okvira. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Države članice so pozvane, naj brez poseganja v odstavek 1 in do roka iz tega odstavka predložijo preliminarne nacionalne okvire politike, da bi zagotovile nemoten in hiter razvoj in vzpostavitev infrastrukture. Če se država članica odloči, da bo pripravila preliminarni nacionalni okvir politike, ga Komisija oceni in izda priporočila najpozneje šest mesecev po predložitvi okvira.

Sprememba 201

Sprememba 201

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2

Člen 13 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice zagotovijo, da so v nacionalnih okvirih politike upoštevane potrebe različnih načinov prometa, ki obstajajo na ozemlju države članice, vključno s tistimi, za katere so na voljo omejene alternative fosilnim gorivom. | 2.   Države članice zagotovijo, da so v nacionalnih okvirih politike upoštevane potrebe različnih
  regij in
  načinov prometa, ki obstajajo na ozemlju države članice, vključno s tistimi, za katere so na voljo omejene alternative fosilnim gorivom
  , ter da oskrbovalna in polnilna infrastruktura spodbuja prehod na druge oblike prevoza ter omogoča multimodalni promet
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Države članice zagotovijo, da so v nacionalnih okvirih politike upoštevane potrebe različnih načinov prometa, ki obstajajo na ozemlju države članice, vključno s tistimi, za katere so na voljo omejene alternative fosilnim gorivom.

2.   Države članice zagotovijo, da so v nacionalnih okvirih politike upoštevane potrebe različnih
  regij in
  načinov prometa, ki obstajajo na ozemlju države članice, vključno s tistimi, za katere so na voljo omejene alternative fosilnim gorivom
  , ter da oskrbovalna in polnilna infrastruktura spodbuja prehod na druge oblike prevoza ter omogoča multimodalni promet
  .

Sprememba 202

Sprememba 202

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2 a (novo)

Člen 13 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Države članice ocenijo kumulativni prispevek določb iz odstavka 1 k podnebnemu cilju Unije za leto 2030 in cilju doseganja podnebne nevtralnosti do leta 2050, kot je določeno v Uredbi (EU) 2021/1119. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Države članice ocenijo kumulativni prispevek določb iz odstavka 1 k podnebnemu cilju Unije za leto 2030 in cilju doseganja podnebne nevtralnosti do leta 2050, kot je določeno v Uredbi (EU) 2021/1119.

Sprememba 203

Sprememba 203

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2 b (novo)

Člen 13 – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Države članice zagotovijo izpopolnjevanje in prekvalificiranje delavcev, ki ravnajo z alternativnimi gorivi, uvedenimi v skladu s to uredbo, ter ustrezne naložbe v zdravje in varnost pri delu, da se zagotovi socialno pravičen prehod. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2b.
     
  Države članice zagotovijo izpopolnjevanje in prekvalificiranje delavcev, ki ravnajo z alternativnimi gorivi, uvedenimi v skladu s to uredbo, ter ustrezne naložbe v zdravje in varnost pri delu, da se zagotovi socialno pravičen prehod.

Sprememba 204

Sprememba 204

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 3

Člen 13 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Države članice zagotovijo, da se v nacionalnih okvirih politike upoštevajo
  , kadar je primerno,
  interesi regionalnih in lokalnih organov, zlasti kar zadeva polnilno in oskrbovalno infrastrukturo za javni prevoz, ter interesi zadevnih deležnikov. | 3.   Države članice zagotovijo, da se v nacionalnih okvirih politike upoštevajo interesi regionalnih in lokalnih organov, zlasti kar zadeva polnilno in oskrbovalno infrastrukturo za javni prevoz, ter interesi
  vseh
  zadevnih deležnikov.
  Države članice se redno posvetujejo z regionalnimi in lokalnimi organi ter jih spodbujajo, naj vzpostavijo ustrezne politične okvire, ki lahko vključujejo akcijski načrt, v katerem so določena področja za vzpostavitev infrastrukture, možnosti za hitro polnjenje, ustrezni finančni okviri in konkretni ukrepi za različne udeležene akterje, da se olajša vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Države članice zagotovijo, da se v nacionalnih okvirih politike upoštevajo
  , kadar je primerno,
  interesi regionalnih in lokalnih organov, zlasti kar zadeva polnilno in oskrbovalno infrastrukturo za javni prevoz, ter interesi zadevnih deležnikov.

3.   Države članice zagotovijo, da se v nacionalnih okvirih politike upoštevajo interesi regionalnih in lokalnih organov, zlasti kar zadeva polnilno in oskrbovalno infrastrukturo za javni prevoz, ter interesi
  vseh
  zadevnih deležnikov.
  Države članice se redno posvetujejo z regionalnimi in lokalnimi organi ter jih spodbujajo, naj vzpostavijo ustrezne politične okvire, ki lahko vključujejo akcijski načrt, v katerem so določena področja za vzpostavitev infrastrukture, možnosti za hitro polnjenje, ustrezni finančni okviri in konkretni ukrepi za različne udeležene akterje, da se olajša vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva.

Sprememba 205

Sprememba 205

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 3 a (novo)

Člen 13 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Države članice v sklopu nacionalnega okvira politike ocenijo, kako upravljavci polnilnih in oskrbovalnih mest izvajajo zahteve iz členov 5 in 7, in o tem poročajo. Na podlagi rezultatov ocene sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotavljanje, da upravljavci polnilnih in oskrbovalnih mest delujejo v skladu s členoma 5 in 7. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Države članice v sklopu nacionalnega okvira politike ocenijo, kako upravljavci polnilnih in oskrbovalnih mest izvajajo zahteve iz členov 5 in 7, in o tem poročajo. Na podlagi rezultatov ocene sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotavljanje, da upravljavci polnilnih in oskrbovalnih mest delujejo v skladu s členoma 5 in 7.

Sprememba 206

Sprememba 206

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 3 b (novo)

Člen 13 – odstavek 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Vsaka država članica imenuje, po možnosti brez ustvarjanja novih delovnih mest, nacionalnega koordinatorja za infrastrukturo za alternativna goriva, ki nadzoruje nacionalno usklajevanje (med ministrstvi) in izvajanje nacionalnega okvira politike. Nacionalni koordinator sodeluje s Komisijo, pristojnim koordinatorjem TEN-T in po potrebi z drugimi nacionalnimi koordinatorji ter pomaga regionalnim in lokalnim organom, na primer s strokovnim znanjem, orodji, smernicami na podlagi standardov EU, ter svetuje o regionalnem usklajevanju ustreznih lokalnih načrtov mobilnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3b.
     
  Vsaka država članica imenuje, po možnosti brez ustvarjanja novih delovnih mest, nacionalnega koordinatorja za infrastrukturo za alternativna goriva, ki nadzoruje nacionalno usklajevanje (med ministrstvi) in izvajanje nacionalnega okvira politike. Nacionalni koordinator sodeluje s Komisijo, pristojnim koordinatorjem TEN-T in po potrebi z drugimi nacionalnimi koordinatorji ter pomaga regionalnim in lokalnim organom, na primer s strokovnim znanjem, orodji, smernicami na podlagi standardov EU, ter svetuje o regionalnem usklajevanju ustreznih lokalnih načrtov mobilnosti.

Sprememba 207

Sprememba 207

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 4

Člen 13 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Države članice po potrebi sodelujejo pri zagotavljanju, da so ukrepi, potrebni za doseganje ciljev te uredbe, skladni in usklajeni, na podlagi posvetovanj ali skupnih okvirov politike. Države članice zlasti sodelujejo pri strategijah za uporabo alternativnih goriv in vzpostavitev ustrezne infrastrukture v vodnem prometu. Komisija državam članicam pomaga v procesu sodelovanja. | 4.   Države članice po potrebi sodelujejo pri zagotavljanju, da so ukrepi, potrebni za doseganje ciljev te uredbe, skladni in usklajeni, na podlagi posvetovanj ali skupnih okvirov politike. Države članice zlasti sodelujejo pri strategijah za uporabo alternativnih goriv in vzpostavitev ustrezne infrastrukture v vodnem prometu. Komisija državam članicam pomaga v procesu sodelovanja.
  Z evropskimi koordinatorji za koridorje jedrnega omrežja vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) se opravi posvetovanje v skladu s členom 45 Uredbe (EU) št. 1315/2013. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Države članice po potrebi sodelujejo pri zagotavljanju, da so ukrepi, potrebni za doseganje ciljev te uredbe, skladni in usklajeni, na podlagi posvetovanj ali skupnih okvirov politike. Države članice zlasti sodelujejo pri strategijah za uporabo alternativnih goriv in vzpostavitev ustrezne infrastrukture v vodnem prometu. Komisija državam članicam pomaga v procesu sodelovanja.

4.   Države članice po potrebi sodelujejo pri zagotavljanju, da so ukrepi, potrebni za doseganje ciljev te uredbe, skladni in usklajeni, na podlagi posvetovanj ali skupnih okvirov politike. Države članice zlasti sodelujejo pri strategijah za uporabo alternativnih goriv in vzpostavitev ustrezne infrastrukture v vodnem prometu. Komisija državam članicam pomaga v procesu sodelovanja.
  Z evropskimi koordinatorji za koridorje jedrnega omrežja vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) se opravi posvetovanje v skladu s členom 45 Uredbe (EU) št. 1315/2013.

Sprememba 208

Sprememba 208

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 4 a (novo)

Člen 13 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Države članice po potrebi sodelujejo s tretjimi državami, zlasti državami kandidatkami in tistimi tretjimi državami, v katerih so tranzitni koridorji, ki povezujejo države članice. Komisija državam članicam pomaga v tem procesu sodelovanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Države članice po potrebi sodelujejo s tretjimi državami, zlasti državami kandidatkami in tistimi tretjimi državami, v katerih so tranzitni koridorji, ki povezujejo države članice. Komisija državam članicam pomaga v tem procesu sodelovanja.

Sprememba 209

Sprememba 209

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 5

Člen 13 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Podporni ukrepi za infrastrukturo za alternativna goriva so v skladu z ustreznimi pravili o državni pomoči iz PDEU. | 5.   Podporni ukrepi za infrastrukturo za alternativna goriva
  sledijo podnebnim ciljem, da se preprečijo nasedle naložbe, in
  so v skladu z ustreznimi pravili o državni pomoči iz PDEU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Podporni ukrepi za infrastrukturo za alternativna goriva so v skladu z ustreznimi pravili o državni pomoči iz PDEU.

5.   Podporni ukrepi za infrastrukturo za alternativna goriva
  sledijo podnebnim ciljem, da se preprečijo nasedle naložbe, in
  so v skladu z ustreznimi pravili o državni pomoči iz PDEU.

Sprememba 210

Sprememba 210

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 6

Člen 13 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Vsaka država članica objavi osnutek nacionalnega okvira politike ter zagotovi, da je javnosti omogočeno zgodnje in učinkovito sodelovanje pri pripravi osnutka nacionalnega okvira politike. | 6.   Vsaka država članica objavi osnutek nacionalnega okvira politike
  , vključno s celovitim finančnim načrtom,
  ter zagotovi, da je javnosti omogočeno zgodnje in učinkovito sodelovanje pri pripravi osnutka nacionalnega okvira politike. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Vsaka država članica objavi osnutek nacionalnega okvira politike ter zagotovi, da je javnosti omogočeno zgodnje in učinkovito sodelovanje pri pripravi osnutka nacionalnega okvira politike.

6.   Vsaka država članica objavi osnutek nacionalnega okvira politike
  , vključno s celovitim finančnim načrtom,
  ter zagotovi, da je javnosti omogočeno zgodnje in učinkovito sodelovanje pri pripravi osnutka nacionalnega okvira politike.

Sprememba 211

Sprememba 211

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 7 – uvodni del

Člen 13 – odstavek 7 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Komisija oceni osnutke nacionalnih okvirov politike in lahko državi članici izda priporočila najpozneje šest mesecev po predložitvi osnutkov nacionalnih okvirov politike iz odstavka 1. Ta priporočila se lahko nanašajo zlasti na: | 7.   Komisija oceni osnutke nacionalnih okvirov politike
  . Pri proučevanju okvira politike lahko zaprosi za mnenje pristojnega evropskega koordinatorja TEN-T, da se poskrbi za skladnost in napredek pri vsakem koridorju,
  in lahko državi članici izda priporočila najpozneje šest mesecev po predložitvi osnutkov nacionalnih okvirov politike iz odstavka 1. Ta priporočila
  so javno dostopna v lahko berljivi in razumljivi obliki ter
  se lahko nanašajo zlasti na: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.   Komisija oceni osnutke nacionalnih okvirov politike in lahko državi članici izda priporočila najpozneje šest mesecev po predložitvi osnutkov nacionalnih okvirov politike iz odstavka 1. Ta priporočila se lahko nanašajo zlasti na:

7.   Komisija oceni osnutke nacionalnih okvirov politike
  . Pri proučevanju okvira politike lahko zaprosi za mnenje pristojnega evropskega koordinatorja TEN-T, da se poskrbi za skladnost in napredek pri vsakem koridorju,
  in lahko državi članici izda priporočila najpozneje šest mesecev po predložitvi osnutkov nacionalnih okvirov politike iz odstavka 1. Ta priporočila
  so javno dostopna v lahko berljivi in razumljivi obliki ter
  se lahko nanašajo zlasti na:

Sprememba 212

Sprememba 212

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 7 – točka a

Člen 13 – odstavek 7 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | raven ambicioznosti ciljev za izpolnjevanje obveznosti iz členov 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11 in 
  12
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

raven ambicioznosti ciljev za izpolnjevanje obveznosti iz členov 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11 in 
  12
  ;

12

| (a) | raven ambicioznosti ciljev za izpolnjevanje obveznosti iz členov 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11
  , 12
  in
  12a
  ; |
| --- | --- |

(a)

raven ambicioznosti ciljev za izpolnjevanje obveznosti iz členov 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11
  , 12
  in
  12a
  ;

, 12

12a

Sprememba 213

Sprememba 213

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 7 – točka b a (novo)

Člen 13 – odstavek 7 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | geografsko porazdelitev politik in ukrepov po regijah v državi članici. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

geografsko porazdelitev politik in ukrepov po regijah v državi članici.

geografsko porazdelitev politik in ukrepov po regijah v državi članici.

Sprememba 214

Sprememba 214

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 9

Člen 13 – odstavek 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 9.   Do 1. januarja 2025 vsaka država članica uradno obvesti Komisijo o končnem nacionalnem okviru politike. | 9.   Do 1. januarja 2025 vsaka država članica uradno obvesti Komisijo o končnem nacionalnem okviru politike.
  Ta okvir je javno dostopen v lahko berljivi in razumljivi obliki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

9.   Do 1. januarja 2025 vsaka država članica uradno obvesti Komisijo o končnem nacionalnem okviru politike.

9.   Do 1. januarja 2025 vsaka država članica uradno obvesti Komisijo o končnem nacionalnem okviru politike.
  Ta okvir je javno dostopen v lahko berljivi in razumljivi obliki.

Sprememba 215

Sprememba 215

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1

Člen 14 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Vsaka država članica Komisiji predloži samostojno poročilo o napredku pri izvajanju nacionalnega okvira politike prvič do 1. januarja 
  2027
  in nato
  vsaki dve leti. | 1.   Vsaka država članica Komisiji predloži samostojno poročilo o napredku pri izvajanju nacionalnega okvira politike prvič do 1. januarja 
  2026
  in nato
  vsako leto. Ta priporočila so javno dostopna v lahko berljivi in razumljivi obliki ter so na voljo v evropski opazovalnici za alternativna goriva |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Vsaka država članica Komisiji predloži samostojno poročilo o napredku pri izvajanju nacionalnega okvira politike prvič do 1. januarja 
  2027
  in nato
  vsaki dve leti.

1.   Vsaka država članica Komisiji predloži samostojno poročilo o napredku pri izvajanju nacionalnega okvira politike prvič do 1. januarja 
  2026
  in nato
  vsako leto. Ta priporočila so javno dostopna v lahko berljivi in razumljivi obliki ter so na voljo v evropski opazovalnici za alternativna goriva

Sprememba 216

Sprememba 216

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 3

Člen 14 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Regulativni organ držav članic najpozneje do 30. junija 2024 in nato redno
  vsaka tri leta
  oceni, kako bi vzpostavitev in delovanje polnilnih mest električnim vozilom omogočila, da dodatno prispevajo k prožnosti energetskega sistema, vključno z njihovim sodelovanjem na izravnalnem trgu, in nadaljnji uporabi električne energije iz obnovljivih virov. Ta ocena upošteva vse vrste polnilnih mest, javnih in zasebnih, ter vsebuje priporočila v smislu vrste, podporne tehnologije in geografske porazdelitve, da se uporabnikom olajša možnost vključevanja električnih vozil v sistem.
  Ocena je javno dostopna
  . Države članice na podlagi rezultatov ocene po potrebi sprejmejo ustrezne ukrepe za vzpostavitev dodatnih polnilnih mest in jih vključijo v poročilo o napredku iz odstavka 1. Operaterji sistema upoštevajo oceno in ukrepe v načrtu za razvoj omrežja iz člena 32(3) in člena 51 Direktive (EU) 2019/944. | 3.   Regulativni organ držav članic najpozneje do 30. junija 2024 in nato redno
  vsako leto
  oceni, kako bi vzpostavitev in delovanje polnilnih mest električnim vozilom omogočila, da dodatno prispevajo k prožnosti energetskega sistema, vključno z njihovim sodelovanjem na izravnalnem trgu, in nadaljnji uporabi električne energije iz obnovljivih virov. Ta ocena upošteva vse vrste polnilnih mest,
  pametnih, dvosmernih in z vsemi izhodnimi močmi,
  javnih in zasebnih, ter vsebuje priporočila v smislu vrste, podporne tehnologije in geografske porazdelitve, da se uporabnikom olajša možnost vključevanja električnih vozil v sistem.
  Upošteva prispevke vseh ustreznih deležnikov, vključno z upravljavci polnilnih mest, operaterji prenosnih in distribucijskih sistemov, potrošniškimi organizacijami in ponudniki rešitev, ter se objavi
  . Države članice na podlagi rezultatov ocene po potrebi sprejmejo ustrezne ukrepe za vzpostavitev dodatnih polnilnih mest in jih vključijo v poročilo o napredku iz odstavka 1
  . Države članice sprejmejo tudi ustrezne ukrepe za zagotovitev skladnosti med načrtovanjem infrastrukture za polnjenje in ustreznim načrtovanjem omrežja
  . Operaterji sistema upoštevajo oceno in ukrepe v načrtu za razvoj omrežja iz člena 32(3) in člena 51 Direktive (EU) 2019/944. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Regulativni organ držav članic najpozneje do 30. junija 2024 in nato redno
  vsaka tri leta
  oceni, kako bi vzpostavitev in delovanje polnilnih mest električnim vozilom omogočila, da dodatno prispevajo k prožnosti energetskega sistema, vključno z njihovim sodelovanjem na izravnalnem trgu, in nadaljnji uporabi električne energije iz obnovljivih virov. Ta ocena upošteva vse vrste polnilnih mest, javnih in zasebnih, ter vsebuje priporočila v smislu vrste, podporne tehnologije in geografske porazdelitve, da se uporabnikom olajša možnost vključevanja električnih vozil v sistem.
  Ocena je javno dostopna
  . Države članice na podlagi rezultatov ocene po potrebi sprejmejo ustrezne ukrepe za vzpostavitev dodatnih polnilnih mest in jih vključijo v poročilo o napredku iz odstavka 1. Operaterji sistema upoštevajo oceno in ukrepe v načrtu za razvoj omrežja iz člena 32(3) in člena 51 Direktive (EU) 2019/944.

3.   Regulativni organ držav članic najpozneje do 30. junija 2024 in nato redno
  vsako leto
  oceni, kako bi vzpostavitev in delovanje polnilnih mest električnim vozilom omogočila, da dodatno prispevajo k prožnosti energetskega sistema, vključno z njihovim sodelovanjem na izravnalnem trgu, in nadaljnji uporabi električne energije iz obnovljivih virov. Ta ocena upošteva vse vrste polnilnih mest,
  pametnih, dvosmernih in z vsemi izhodnimi močmi,
  javnih in zasebnih, ter vsebuje priporočila v smislu vrste, podporne tehnologije in geografske porazdelitve, da se uporabnikom olajša možnost vključevanja električnih vozil v sistem.
  Upošteva prispevke vseh ustreznih deležnikov, vključno z upravljavci polnilnih mest, operaterji prenosnih in distribucijskih sistemov, potrošniškimi organizacijami in ponudniki rešitev, ter se objavi
  . Države članice na podlagi rezultatov ocene po potrebi sprejmejo ustrezne ukrepe za vzpostavitev dodatnih polnilnih mest in jih vključijo v poročilo o napredku iz odstavka 1
  . Države članice sprejmejo tudi ustrezne ukrepe za zagotovitev skladnosti med načrtovanjem infrastrukture za polnjenje in ustreznim načrtovanjem omrežja
  . Operaterji sistema upoštevajo oceno in ukrepe v načrtu za razvoj omrežja iz člena 32(3) in člena 51 Direktive (EU) 2019/944.

Sprememba 217

Sprememba 217

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 4

Člen 14 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Regulativni organ države članice na podlagi prispevka operaterjev prenosnih sistemov in operaterjev distribucijskih sistemov najpozneje do 30. junija 2024 in nato redno
  vsaka tri leta
  oceni potencialni prispevek dvosmernega polnjenja k prodoru električne energije iz obnovljivih virov v elektroenergetski sistem. Ocena je javno dostopna. Države članice na podlagi rezultatov ocene
  po potrebi
  sprejmejo ustrezne ukrepe za prilagoditev razpoložljivosti in geografske porazdelitve dvosmernih polnilnih mest na javnih in zasebnih območjih ter jih vključijo v poročilo o napredku iz odstavka 1. | 4.   Regulativni organ države članice na podlagi prispevka operaterjev prenosnih sistemov in operaterjev distribucijskih sistemov najpozneje do 30. junija 2024 in nato redno
  vsako leto
  oceni potencialni prispevek dvosmernega polnjenja k 
  uravnavanju povpraševanja in
  prodoru električne energije iz obnovljivih virov v elektroenergetski sistem. Ocena je javno dostopna. Države članice na podlagi rezultatov ocene sprejmejo ustrezne ukrepe za prilagoditev razpoložljivosti in geografske porazdelitve dvosmernih polnilnih mest na javnih in zasebnih območjih ter jih vključijo v poročilo o napredku iz odstavka 1. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Regulativni organ države članice na podlagi prispevka operaterjev prenosnih sistemov in operaterjev distribucijskih sistemov najpozneje do 30. junija 2024 in nato redno
  vsaka tri leta
  oceni potencialni prispevek dvosmernega polnjenja k prodoru električne energije iz obnovljivih virov v elektroenergetski sistem. Ocena je javno dostopna. Države članice na podlagi rezultatov ocene
  po potrebi
  sprejmejo ustrezne ukrepe za prilagoditev razpoložljivosti in geografske porazdelitve dvosmernih polnilnih mest na javnih in zasebnih območjih ter jih vključijo v poročilo o napredku iz odstavka 1.

4.   Regulativni organ države članice na podlagi prispevka operaterjev prenosnih sistemov in operaterjev distribucijskih sistemov najpozneje do 30. junija 2024 in nato redno
  vsako leto
  oceni potencialni prispevek dvosmernega polnjenja k 
  uravnavanju povpraševanja in
  prodoru električne energije iz obnovljivih virov v elektroenergetski sistem. Ocena je javno dostopna. Države članice na podlagi rezultatov ocene sprejmejo ustrezne ukrepe za prilagoditev razpoložljivosti in geografske porazdelitve dvosmernih polnilnih mest na javnih in zasebnih območjih ter jih vključijo v poročilo o napredku iz odstavka 1.

Sprememba 218

Sprememba 218

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 5

Člen 14 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Komisija sprejme smernice in predloge v zvezi z vsebino, strukturo in obliko nacionalnih okvirov politike ter vsebino nacionalnih poročil o napredku, ki jih predložijo države članice v skladu s členom 13(1) in šest mesecev po datumu iz člena 24. Komisija lahko sprejme smernice in predloge za olajšanje učinkovite uporabe drugih določb iz te uredbe po vsej Uniji. | 5.   Komisija
  zagotovi tehnično pomoč in svetovanje ustreznim nacionalnim organom ter
  sprejme smernice in predloge v zvezi z vsebino, strukturo in obliko nacionalnih okvirov politike ter vsebino nacionalnih poročil o napredku, ki jih predložijo države članice v skladu s členom 13(1) in šest mesecev po datumu iz člena 24. Komisija lahko sprejme smernice in predloge za olajšanje učinkovite uporabe drugih določb iz te uredbe po vsej Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Komisija sprejme smernice in predloge v zvezi z vsebino, strukturo in obliko nacionalnih okvirov politike ter vsebino nacionalnih poročil o napredku, ki jih predložijo države članice v skladu s členom 13(1) in šest mesecev po datumu iz člena 24. Komisija lahko sprejme smernice in predloge za olajšanje učinkovite uporabe drugih določb iz te uredbe po vsej Uniji.

5.   Komisija
  zagotovi tehnično pomoč in svetovanje ustreznim nacionalnim organom ter
  sprejme smernice in predloge v zvezi z vsebino, strukturo in obliko nacionalnih okvirov politike ter vsebino nacionalnih poročil o napredku, ki jih predložijo države članice v skladu s členom 13(1) in šest mesecev po datumu iz člena 24. Komisija lahko sprejme smernice in predloge za olajšanje učinkovite uporabe drugih določb iz te uredbe po vsej Uniji.

Sprememba 219

Sprememba 219

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2

Člen 15 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija oceni poročila o napredku, ki jih predložijo države članice v skladu s členom 14(1), in državam članicam po potrebi izda priporočila za zagotovitev doseganja ciljev in obveznosti iz te uredbe. Na podlagi navedenih priporočil države članice v šestih mesecih po izdaji priporočil Komisije izdajo posodobljeno poročilo o napredku. | 2.   Komisija oceni poročila o napredku, ki jih predložijo države članice v skladu s členom 14(1)
  . Komisija zagotovi
  ,
  da so ta priporočila javno dostopna v lahko berljivi
  in
  razumljivi obliki ter so na voljo v evropski opazovalnici za alternativna goriva. Komisija
  državam članicam po potrebi izda priporočila za zagotovitev doseganja ciljev in obveznosti iz te uredbe. Na podlagi navedenih priporočil države članice v šestih mesecih po izdaji priporočil Komisije izdajo posodobljeno poročilo o napredku. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Komisija oceni poročila o napredku, ki jih predložijo države članice v skladu s členom 14(1), in državam članicam po potrebi izda priporočila za zagotovitev doseganja ciljev in obveznosti iz te uredbe. Na podlagi navedenih priporočil države članice v šestih mesecih po izdaji priporočil Komisije izdajo posodobljeno poročilo o napredku.

2.   Komisija oceni poročila o napredku, ki jih predložijo države članice v skladu s členom 14(1)
  . Komisija zagotovi
  ,
  da so ta priporočila javno dostopna v lahko berljivi
  in
  razumljivi obliki ter so na voljo v evropski opazovalnici za alternativna goriva. Komisija
  državam članicam po potrebi izda priporočila za zagotovitev doseganja ciljev in obveznosti iz te uredbe. Na podlagi navedenih priporočil države članice v šestih mesecih po izdaji priporočil Komisije izdajo posodobljeno poročilo o napredku.

Sprememba 220

Sprememba 220

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2 a (novo)

Člen 15 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Zadevna država članica v šestih mesecih po prejemu priporočil uradno obvesti Komisijo o tem, kako jih namerava izvajati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Zadevna država članica v šestih mesecih po prejemu priporočil uradno obvesti Komisijo o tem, kako jih namerava izvajati.

Sprememba 221

Sprememba 221

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2 b (novo)

Člen 15 – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Po predložitvi uradnega obvestila iz odstavka 2a zadevna država članica v poročilu o nadaljnjem ukrepanju, predloženem v letu po tistem, v katerem so bila priporočila izdana, navede, kako je izvedla priporočila. Če zadevna država članica sklene, da priporočil ali njihovega znatnega dela ne bo izvajala, Komisiji poda razloge, zakaj se je tako odločila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2b.
     
  Po predložitvi uradnega obvestila iz odstavka 2a zadevna država članica v poročilu o nadaljnjem ukrepanju, predloženem v letu po tistem, v katerem so bila priporočila izdana, navede, kako je izvedla priporočila. Če zadevna država članica sklene, da priporočil ali njihovega znatnega dela ne bo izvajala, Komisiji poda razloge, zakaj se je tako odločila.

Sprememba 222

Sprememba 222

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 3 – uvodni del

Člen 15 – odstavek 3 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o oceni poročil o napredku iz člena 14(1)
  eno leto
  po tem, ko države članice predložijo nacionalna poročila o napredku. Ocena vsebuje: | 3.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o oceni poročil o napredku iz člena 14(1)
  šest mesecev
  po tem, ko države članice predložijo nacionalna poročila o napredku. Ocena vsebuje: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o oceni poročil o napredku iz člena 14(1)
  eno leto
  po tem, ko države članice predložijo nacionalna poročila o napredku. Ocena vsebuje:

3.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o oceni poročil o napredku iz člena 14(1)
  šest mesecev
  po tem, ko države članice predložijo nacionalna poročila o napredku. Ocena vsebuje:

Sprememba 223

Sprememba 223

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 4 – točka d

Člen 15 – odstavek 4 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | infrastrukture za oskrbo mirujočih zrakoplovov z električno energijo na letališčih jedrnega omrežja TEN-T in celovitega omrežja TEN-T; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

infrastrukture za oskrbo mirujočih zrakoplovov z električno energijo na letališčih jedrnega omrežja TEN-T in celovitega omrežja TEN-T;

| (d) | infrastrukture za oskrbo mirujočih zrakoplovov z električno energijo na letališčih jedrnega omrežja TEN-T in celovitega omrežja TEN-T 
  ter, po potrebi, polnilna mesta za napajanje zrakoplovov na električni pogon in pogon na vodik
  ; |
| --- | --- |

(d)

infrastrukture za oskrbo mirujočih zrakoplovov z električno energijo na letališčih jedrnega omrežja TEN-T in celovitega omrežja TEN-T 
  ter, po potrebi, polnilna mesta za napajanje zrakoplovov na električni pogon in pogon na vodik
  ;

ter, po potrebi, polnilna mesta za napajanje zrakoplovov na električni pogon in pogon na vodik

Sprememba 224

Sprememba 224

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 4 – točka e

Člen 15 – odstavek 4 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | števila oskrbovalnih mest za
  UZP
  v morskih pristaniščih in pristaniščih na celinskih plovnih poteh jedrnega omrežja TEN-T in celovitega omrežja TEN-T; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

števila oskrbovalnih mest za
  UZP
  v morskih pristaniščih in pristaniščih na celinskih plovnih poteh jedrnega omrežja TEN-T in celovitega omrežja TEN-T;

UZP

| (e) | števila oskrbovalnih mest za
  utekočinjeni zemeljski plin, vodik in amonijak
  v morskih pristaniščih in pristaniščih na celinskih plovnih poteh jedrnega omrežja TEN-T in celovitega omrežja TEN-T; |
| --- | --- |

(e)

števila oskrbovalnih mest za
  utekočinjeni zemeljski plin, vodik in amonijak
  v morskih pristaniščih in pristaniščih na celinskih plovnih poteh jedrnega omrežja TEN-T in celovitega omrežja TEN-T;

utekočinjeni zemeljski plin, vodik in amonijak

Sprememba 225

Sprememba 225

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 4 – točka j a (novo)

Člen 15 – odstavek 4 – točka j a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ja) | števila javno dostopnih polnilnih mest, ki so delno namenjena voznim parkom za lastne potrebe, vključno z javnim prevozom in souporabo avtomobilov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ja)

(ja)

števila javno dostopnih polnilnih mest, ki so delno namenjena voznim parkom za lastne potrebe, vključno z javnim prevozom in souporabo avtomobilov;

števila javno dostopnih polnilnih mest, ki so delno namenjena voznim parkom za lastne potrebe, vključno z javnim prevozom in souporabo avtomobilov;

Sprememba 226

Sprememba 226

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 4 – točka j b (novo)

Člen 15 – odstavek 4 – točka j b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (jb) | infrastrukture za alternativna goriva v najbolj oddaljenih regijah in na otokih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(jb)

(jb)

infrastrukture za alternativna goriva v najbolj oddaljenih regijah in na otokih.

infrastrukture za alternativna goriva v najbolj oddaljenih regijah in na otokih.

Sprememba 227

Sprememba 227

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 4 a (novo)

Člen 15 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisija do 1. januarja 2030 in nato vsaka tri leta do leta 2050 Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o rezultatih ocene o delovanju te uredbe, zlasti o njenih učinkih na delovanje enotnega trga, konkurenčnost prizadetih sektorjev in obseg selitve virov CO2. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Komisija do 1. januarja 2030 in nato vsaka tri leta do leta 2050 Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o rezultatih ocene o delovanju te uredbe, zlasti o njenih učinkih na delovanje enotnega trga, konkurenčnost prizadetih sektorjev in obseg selitve virov CO2.

Sprememba 228

Sprememba 228

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 4 b (novo)

Člen 15 – odstavek 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Komisija do 1. januarja 2030 in nato vsakih pet let do leta 2050 Evropskemu parlamentu in Svetu sporoči rezultate celovite ocene skupnega makroekonomskega učinka uredb, ki tvorijo sveženj „Pripravljeni na 55“

   (1a)

  , zlasti učinke na konkurenčnost, ustvarjanje delovnih mest, cene prevoza blaga, kupno moč gospodinjstev v Uniji ter na obseg selitve virov CO2. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4b.
     
  Komisija do 1. januarja 2030 in nato vsakih pet let do leta 2050 Evropskemu parlamentu in Svetu sporoči rezultate celovite ocene skupnega makroekonomskega učinka uredb, ki tvorijo sveženj „Pripravljeni na 55“

   (1a)

  , zlasti učinke na konkurenčnost, ustvarjanje delovnih mest, cene prevoza blaga, kupno moč gospodinjstev v Uniji ter na obseg selitve virov CO2.

Sprememba 229

Sprememba 229

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 4 c (novo)

Člen 15 – odstavek 4 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4c.
     
  Komisija preuči možnost spremembe te uredbe, da bi se predpisi poenostavili. Komisija in pristojni organi držav članice nenehno prilagajajo upravne postopke najboljšim praksam in sprejmejo vse ukrepe za poenostavitev izvrševanja te uredbe, da bi čim bolj zmanjšali upravno breme. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4c.
     
  Komisija preuči možnost spremembe te uredbe, da bi se predpisi poenostavili. Komisija in pristojni organi držav članice nenehno prilagajajo upravne postopke najboljšim praksam in sprejmejo vse ukrepe za poenostavitev izvrševanja te uredbe, da bi čim bolj zmanjšali upravno breme.

Sprememba 230

Sprememba 230

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2

Člen 16 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Kadar je iz poročila iz tega člena, odstavek 1, ali katerih koli informacij, ki so na voljo Komisiji, razvidno, da obstaja tveganje, da država članica ne bo izpolnila svojih nacionalnih ciljev iz člena 3(1), lahko Komisija v ta namen izda ugotovitev in od zadevne države članice zahteva, da sprejme popravne ukrepe za izpolnitev nacionalnih ciljev. V treh mesecih po prejemu ugotovitev Komisije zadevna država članica uradno obvesti Komisijo o popravnih ukrepih, ki jih namerava izvesti za izpolnitev ciljev iz člena 3(1). Popravni ukrepi vključujejo dodatne ukrepe, ki jih država članica izvede za izpolnitev ciljev iz člena 3(1), in jasen časovni razpored ukrepov, ki omogoča oceno letnega napredka pri doseganju teh ciljev. Kadar Komisija ugotovi, da so popravni ukrepi zadovoljivi, zadevna država članica posodobi svoje zadnje poročilo o napredku iz člena 14 s temi popravnimi ukrepi in ga predloži Komisiji. | 2.   Kadar je iz poročila iz tega člena, odstavek 1, ali katerih koli informacij, ki so na voljo Komisiji, razvidno, da obstaja tveganje, da država članica ne bo izpolnila svojih nacionalnih ciljev iz člena 3(1), Komisija v ta namen izda ugotovitev in od zadevne države članice zahteva, da sprejme popravne ukrepe za izpolnitev nacionalnih ciljev. V treh mesecih po prejemu ugotovitev Komisije zadevna država članica uradno obvesti Komisijo o popravnih ukrepih, ki jih namerava izvesti za izpolnitev ciljev iz člena 3(1). Popravni ukrepi vključujejo dodatne ukrepe, ki jih država članica izvede za izpolnitev ciljev iz člena 3(1), in jasen časovni razpored ukrepov, ki omogoča oceno letnega napredka pri doseganju teh ciljev. Kadar Komisija ugotovi, da so popravni ukrepi zadovoljivi, zadevna država članica posodobi svoje zadnje poročilo o napredku iz člena 14 s temi popravnimi ukrepi in ga predloži Komisiji.
  Kadar Komisija ugotovi, da popravni ukrepi niso zadovoljivi, preuči sprejetje potrebnih ukrepov v zvezi s to državo članico. Ukrepi so sorazmerni, ustrezni in v skladu s Pogodbama. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Kadar je iz poročila iz tega člena, odstavek 1, ali katerih koli informacij, ki so na voljo Komisiji, razvidno, da obstaja tveganje, da država članica ne bo izpolnila svojih nacionalnih ciljev iz člena 3(1), lahko Komisija v ta namen izda ugotovitev in od zadevne države članice zahteva, da sprejme popravne ukrepe za izpolnitev nacionalnih ciljev. V treh mesecih po prejemu ugotovitev Komisije zadevna država članica uradno obvesti Komisijo o popravnih ukrepih, ki jih namerava izvesti za izpolnitev ciljev iz člena 3(1). Popravni ukrepi vključujejo dodatne ukrepe, ki jih država članica izvede za izpolnitev ciljev iz člena 3(1), in jasen časovni razpored ukrepov, ki omogoča oceno letnega napredka pri doseganju teh ciljev. Kadar Komisija ugotovi, da so popravni ukrepi zadovoljivi, zadevna država članica posodobi svoje zadnje poročilo o napredku iz člena 14 s temi popravnimi ukrepi in ga predloži Komisiji.

2.   Kadar je iz poročila iz tega člena, odstavek 1, ali katerih koli informacij, ki so na voljo Komisiji, razvidno, da obstaja tveganje, da država članica ne bo izpolnila svojih nacionalnih ciljev iz člena 3(1), Komisija v ta namen izda ugotovitev in od zadevne države članice zahteva, da sprejme popravne ukrepe za izpolnitev nacionalnih ciljev. V treh mesecih po prejemu ugotovitev Komisije zadevna država članica uradno obvesti Komisijo o popravnih ukrepih, ki jih namerava izvesti za izpolnitev ciljev iz člena 3(1). Popravni ukrepi vključujejo dodatne ukrepe, ki jih država članica izvede za izpolnitev ciljev iz člena 3(1), in jasen časovni razpored ukrepov, ki omogoča oceno letnega napredka pri doseganju teh ciljev. Kadar Komisija ugotovi, da so popravni ukrepi zadovoljivi, zadevna država članica posodobi svoje zadnje poročilo o napredku iz člena 14 s temi popravnimi ukrepi in ga predloži Komisiji.
  Kadar Komisija ugotovi, da popravni ukrepi niso zadovoljivi, preuči sprejetje potrebnih ukrepov v zvezi s to državo članico. Ukrepi so sorazmerni, ustrezni in v skladu s Pogodbama.

Sprememba 231

Sprememba 231

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2 a (novo)

Člen 16 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija ustrezno obvesti Evropski parlament in Svet o vseh ukrepih, sprejetih v skladu z odstavkom 2, in te odločitve objavi v skladu z Uredbo (ES) št. 1049/2001. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Komisija ustrezno obvesti Evropski parlament in Svet o vseh ukrepih, sprejetih v skladu z odstavkom 2, in te odločitve objavi v skladu z Uredbo (ES) št. 1049/2001.

Sprememba 232

Sprememba 232

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 1

Člen 17 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Navesti je treba ustrezne, dosledne in jasne informacije o motornih vozilih, ki jih je mogoče redno polniti s posameznimi vrstami goriva na trgu ali jih napolniti na polnilnih mestih.
  Te
  informacije
  se
  navedejo v navodilih za uporabo motornih vozil, na oskrbovalnih in polnilnih mestih, na motornih vozilih in pri prodajalcih motornih vozil na njihovem ozemlju. Ta zahteva se uporablja za vsa motorna vozila, ki se dajo na trg
  po 18. novembru 2016
  , in njihova navodila za uporabo. | 1.   Navesti je treba ustrezne, dosledne in jasne informacije o motornih vozilih, ki jih je mogoče redno polniti s posameznimi vrstami goriva na trgu ali jih napolniti na polnilnih mestih.
  V ta namen države članice poskrbijo, da se vse
  informacije
  o motornih vozilih, povezane z gorivom ali električnim polnjenjem, določene v tej uredbi in drugi veljavni zakonodaji Unije,
  navedejo v navodilih za uporabo motornih vozil, na oskrbovalnih in polnilnih mestih, na motornih vozilih in pri prodajalcih motornih vozil na njihovem ozemlju. Ta zahteva se uporablja za vsa motorna vozila, ki se dajo na trg, in njihova navodila za uporabo. |
| | Komisija v ta namen po potrebi prenovi Direktivo 1999/94/ES najpozneje eno leto po datumu, navedenem v členu 24 te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Navesti je treba ustrezne, dosledne in jasne informacije o motornih vozilih, ki jih je mogoče redno polniti s posameznimi vrstami goriva na trgu ali jih napolniti na polnilnih mestih.
  Te
  informacije
  se
  navedejo v navodilih za uporabo motornih vozil, na oskrbovalnih in polnilnih mestih, na motornih vozilih in pri prodajalcih motornih vozil na njihovem ozemlju. Ta zahteva se uporablja za vsa motorna vozila, ki se dajo na trg
  po 18. novembru 2016
  , in njihova navodila za uporabo.

1.   Navesti je treba ustrezne, dosledne in jasne informacije o motornih vozilih, ki jih je mogoče redno polniti s posameznimi vrstami goriva na trgu ali jih napolniti na polnilnih mestih.
  V ta namen države članice poskrbijo, da se vse
  informacije
  o motornih vozilih, povezane z gorivom ali električnim polnjenjem, določene v tej uredbi in drugi veljavni zakonodaji Unije,
  navedejo v navodilih za uporabo motornih vozil, na oskrbovalnih in polnilnih mestih, na motornih vozilih in pri prodajalcih motornih vozil na njihovem ozemlju. Ta zahteva se uporablja za vsa motorna vozila, ki se dajo na trg, in njihova navodila za uporabo.

Komisija v ta namen po potrebi prenovi Direktivo 1999/94/ES najpozneje eno leto po datumu, navedenem v členu 24 te uredbe.

Komisija v ta namen po potrebi prenovi Direktivo 1999/94/ES najpozneje eno leto po datumu, navedenem v členu 24 te uredbe.

Sprememba 233

Sprememba 233

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 2 – uvodni del

Člen 17 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Identifikacija združljivosti vozil in infrastrukture ter identifikacija združljivosti goriv in vozil iz odstavka 1 sta v skladu s tehničnimi specifikacijami iz Priloge II, točki 9.1 in 9.2. Če se takšni standardi nanašajo na grafično ponazoritev, vključno s shemami za barvno kodiranje, so grafične ponazoritve enostavne, zlahka razumljive in nameščene tako, da so jasno opazne: | 2.   Identifikacija združljivosti vozil in infrastrukture ter identifikacija združljivosti goriv in vozil iz odstavka 1 sta v skladu s tehničnimi specifikacijami iz Priloge II, točki 9.1 in 9.2. Če se takšni standardi nanašajo na grafično ponazoritev, vključno s shemami za barvno kodiranje,
  države članice zagotovijo, da
  so grafične ponazoritve enostavne, zlahka razumljive in nameščene tako, da so jasno opazne: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Identifikacija združljivosti vozil in infrastrukture ter identifikacija združljivosti goriv in vozil iz odstavka 1 sta v skladu s tehničnimi specifikacijami iz Priloge II, točki 9.1 in 9.2. Če se takšni standardi nanašajo na grafično ponazoritev, vključno s shemami za barvno kodiranje, so grafične ponazoritve enostavne, zlahka razumljive in nameščene tako, da so jasno opazne:

2.   Identifikacija združljivosti vozil in infrastrukture ter identifikacija združljivosti goriv in vozil iz odstavka 1 sta v skladu s tehničnimi specifikacijami iz Priloge II, točki 9.1 in 9.2. Če se takšni standardi nanašajo na grafično ponazoritev, vključno s shemami za barvno kodiranje,
  države članice zagotovijo, da
  so grafične ponazoritve enostavne, zlahka razumljive in nameščene tako, da so jasno opazne:

Sprememba 234

Sprememba 234

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 2 – točka a

Člen 17 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | na ustreznih črpalkah in njihovih ročkah na vseh oskrbovalnih mestih, in sicer od dne, ko se goriva dajo na trg,
  ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

na ustreznih črpalkah in njihovih ročkah na vseh oskrbovalnih mestih, in sicer od dne, ko se goriva dajo na trg,
  ali

ali

| (a) | na ustreznih črpalkah in njihovih ročkah na vseh oskrbovalnih mestih, in sicer od dne, ko se goriva dajo na trg,
  ter |
| --- | --- |

(a)

na ustreznih črpalkah in njihovih ročkah na vseh oskrbovalnih mestih, in sicer od dne, ko se goriva dajo na trg,
  ter

ter

Sprememba 235

Sprememba 235

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 2 – točka b

Člen 17 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | v neposredni bližini pokrovov vseh rezervoarjev za gorivo motornih vozil, priporočenih za to gorivo in združljivih z njim, ter v navodilih za uporabo motornih vozil, ko se taka motorna vozila dajo na trg
  po 18. novembru 2016
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

v neposredni bližini pokrovov vseh rezervoarjev za gorivo motornih vozil, priporočenih za to gorivo in združljivih z njim, ter v navodilih za uporabo motornih vozil, ko se taka motorna vozila dajo na trg
  po 18. novembru 2016
  .

po 18. novembru 2016

| (b) | v neposredni bližini pokrovov vseh rezervoarjev za gorivo motornih vozil, priporočenih za to gorivo in združljivih z njim, ter v navodilih za uporabo motornih vozil, ko se taka motorna vozila dajo na trg. |
| --- | --- |

(b)

v neposredni bližini pokrovov vseh rezervoarjev za gorivo motornih vozil, priporočenih za to gorivo in združljivih z njim, ter v navodilih za uporabo motornih vozil, ko se taka motorna vozila dajo na trg.

Sprememba 236

Sprememba 236

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 3

Člen 17 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Pri prikazu cen goriva na oskrbovalni postaji se po potrebi, zlasti za električno energijo in vodik, informativno navede primerjava med ustreznimi cenami na enoto v skladu s skupno metodologijo za primerjavo med cenami na enoto alternativnih goriv iz Priloge II, točka 9.3. | 3.   Pri prikazu cen goriva na oskrbovalni postaji
  države članice zagotovijo, da
  se po potrebi, zlasti za električno energijo in vodik, informativno navede primerjava med ustreznimi cenami na enoto v skladu s skupno metodologijo za primerjavo med cenami na enoto alternativnih goriv iz Priloge II, točka 9.3.
  Za priložnostno polnjenje električne energije se navede tudi cena na kWh in za priložnostno oskrbo z vodikom cena na kg. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Pri prikazu cen goriva na oskrbovalni postaji se po potrebi, zlasti za električno energijo in vodik, informativno navede primerjava med ustreznimi cenami na enoto v skladu s skupno metodologijo za primerjavo med cenami na enoto alternativnih goriv iz Priloge II, točka 9.3.

3.   Pri prikazu cen goriva na oskrbovalni postaji
  države članice zagotovijo, da
  se po potrebi, zlasti za električno energijo in vodik, informativno navede primerjava med ustreznimi cenami na enoto v skladu s skupno metodologijo za primerjavo med cenami na enoto alternativnih goriv iz Priloge II, točka 9.3.
  Za priložnostno polnjenje električne energije se navede tudi cena na kWh in za priložnostno oskrbo z vodikom cena na kg.

Sprememba 237

Sprememba 237

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 2 – uvodni del

Člen 18 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Upravljavci javno dostopnih polnilnih in oskrbovalnih mest ali lastniki teh oskrbovalnih mest v skladu z medsebojnim dogovorom zagotovijo razpoložljivost statičnih in dinamičnih podatkov v zvezi z infrastrukturo za alternativna goriva, ki jo upravljajo, in omogočijo brezplačen dostop do teh podatkov prek nacionalnih dostopovnih točk. Na voljo dajo naslednje vrste podatkov: | 2.   Upravljavci javno dostopnih polnilnih in oskrbovalnih mest ali lastniki teh oskrbovalnih mest v skladu z medsebojnim dogovorom zagotovijo razpoložljivost statičnih in dinamičnih podatkov v zvezi z infrastrukturo za alternativna goriva, ki jo upravljajo, in omogočijo brezplačen dostop do teh podatkov prek nacionalnih dostopovnih točk.
  Pri tem navedeni upravljavci zagotovijo tudi najvišjo možno raven kibernetske varnosti ter varstva in varnosti podatkov, zlasti v postopkih ugotavljanja istovetnosti, obračunavanja in plačevanja. Kadar je ustrezno, navedeni upravljavci upoštevajo določbe direktive o ukrepih za visoko skupno raven kibernetske varnosti v Uniji.
  Na voljo dajo naslednje vrste podatkov: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Upravljavci javno dostopnih polnilnih in oskrbovalnih mest ali lastniki teh oskrbovalnih mest v skladu z medsebojnim dogovorom zagotovijo razpoložljivost statičnih in dinamičnih podatkov v zvezi z infrastrukturo za alternativna goriva, ki jo upravljajo, in omogočijo brezplačen dostop do teh podatkov prek nacionalnih dostopovnih točk. Na voljo dajo naslednje vrste podatkov:

2.   Upravljavci javno dostopnih polnilnih in oskrbovalnih mest ali lastniki teh oskrbovalnih mest v skladu z medsebojnim dogovorom zagotovijo razpoložljivost statičnih in dinamičnih podatkov v zvezi z infrastrukturo za alternativna goriva, ki jo upravljajo, in omogočijo brezplačen dostop do teh podatkov prek nacionalnih dostopovnih točk.
  Pri tem navedeni upravljavci zagotovijo tudi najvišjo možno raven kibernetske varnosti ter varstva in varnosti podatkov, zlasti v postopkih ugotavljanja istovetnosti, obračunavanja in plačevanja. Kadar je ustrezno, navedeni upravljavci upoštevajo določbe direktive o ukrepih za visoko skupno raven kibernetske varnosti v Uniji.
  Na voljo dajo naslednje vrste podatkov:

Sprememba 238

Sprememba 238

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 2 – točka a – točka i

Člen 18 – odstavek 2 – točka a – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | geografsko lokacijo polnilnega ali oskrbovalnega mesta, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

geografsko lokacijo polnilnega ali oskrbovalnega mesta,

| (i) | geografsko lokacijo polnilnega ali oskrbovalnega mesta
  in, če je mogoče, informacije o počivališčih in oskrbi s hrano v bližini
  , |
| --- | --- |

(i)

geografsko lokacijo polnilnega ali oskrbovalnega mesta
  in, če je mogoče, informacije o počivališčih in oskrbi s hrano v bližini
  ,

in, če je mogoče, informacije o počivališčih in oskrbi s hrano v bližini

Sprememba 239

Sprememba 239

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 2 – točka a – točka i a (novo)

Člen 18 – odstavek 2 – točka a – točka i a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ia) | objekte, ki zagotavljajo zaščito pred dežjem ali drugimi neugodnimi vremenskimi razmerami; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ia)

(ia)

objekte, ki zagotavljajo zaščito pred dežjem ali drugimi neugodnimi vremenskimi razmerami;

objekte, ki zagotavljajo zaščito pred dežjem ali drugimi neugodnimi vremenskimi razmerami;

Sprememba 240

Sprememba 240

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 2 – točka a – točka i b (novo)

Člen 18 – odstavek 2 – točka a – točka i b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ib) | osvetlitev med nočnim polnjenjem; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ib)

(ib)

osvetlitev med nočnim polnjenjem;

osvetlitev med nočnim polnjenjem;

Sprememba 241

Sprememba 241

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 2 – točka b – točka ii

Člen 18 – odstavek 2 – točka b – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | vrsto priključka, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

vrsto priključka,

| (ii) | vrsto
  in razpoložljivost
  priključka, |
| --- | --- |

(ii)

vrsto
  in razpoložljivost
  priključka,

in razpoložljivost

Sprememba 242

Sprememba 242

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 2 – točka b – točka iv

Člen 18 – odstavek 2 – točka b – točka iv

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iv) | izhodno
  moč (kW), |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iv)

izhodno
  moč (kW),

izhodno

| (iv) | skupno izhodno moč in največjo posamezno izhodno
  moč (kW), |
| --- | --- |

(iv)

skupno izhodno moč in največjo posamezno izhodno
  moč (kW),

skupno izhodno moč in največjo posamezno izhodno

Sprememba 243

Sprememba 243

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 2 – točka b – točka iv a (novo)

Člen 18 – odstavek 2 – točka b – točka iv a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iva) | dostopnost za težka vozila, vključno z omejitvami polnilnih in oskrbovalnih mest glede višine, dolžine in širine. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iva)

(iva)

dostopnost za težka vozila, vključno z omejitvami polnilnih in oskrbovalnih mest glede višine, dolžine in širine.

dostopnost za težka vozila, vključno z omejitvami polnilnih in oskrbovalnih mest glede višine, dolžine in širine.

Sprememba 244

Sprememba 244

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 2 – točka c – točka ii

Člen 18 – odstavek 2 – točka c – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | razpoložljivost (zasedeno/ni zasedeno), |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

razpoložljivost (zasedeno/ni zasedeno),

| (ii) | razpoložljivost (zasedeno/ni zasedeno),
  stopnjo razpoložljivosti v ustreznem časovnem obdobju (dan/ure); |
| --- | --- |

(ii)

razpoložljivost (zasedeno/ni zasedeno),
  stopnjo razpoložljivosti v ustreznem časovnem obdobju (dan/ure);

stopnjo razpoložljivosti v ustreznem časovnem obdobju (dan/ure);

Sprememba 245

Sprememba 245

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 2 – točka c – točka iii a (novo)

Člen 18 – odstavek 2 – točka c – točka iii a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iiia) | kadar je na voljo, delež električne energije iz obnovljivih virov in vsebnost emisij toplogrednih plinov v električni energiji, dobavljeni na polnilnih mestih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iiia)

(iiia)

kadar je na voljo, delež električne energije iz obnovljivih virov in vsebnost emisij toplogrednih plinov v električni energiji, dobavljeni na polnilnih mestih;

kadar je na voljo, delež električne energije iz obnovljivih virov in vsebnost emisij toplogrednih plinov v električni energiji, dobavljeni na polnilnih mestih;

Sprememba 246

Sprememba 246

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 2 – točka c – točka iii b (novo)

Člen 18 – odstavek 2 – točka c – točka iii b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iiib) | možnost dvosmernega polnjenja (da/ne); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iiib)

(iiib)

možnost dvosmernega polnjenja (da/ne);

možnost dvosmernega polnjenja (da/ne);

Sprememba 247

Sprememba 247

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 2 – točka c – točka iii c (novo)

Člen 18 – odstavek 2 – točka c – točka iii c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iiic) | zmožnost pametnega polnjenja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iiic)

(iiic)

zmožnost pametnega polnjenja;

zmožnost pametnega polnjenja;

Sprememba 248

Sprememba 248

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 2 – točka c – točka iii d (novo)

Člen 18 – odstavek 2 – točka c – točka iii d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iiid) | sprejete načine plačila; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iiid)

(iiid)

sprejete načine plačila;

sprejete načine plačila;

Sprememba 249

Sprememba 249

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 2 – točka c – točka iii e (novo)

Člen 18 – odstavek 2 – točka c – točka iii e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iiie) | po potrebi ceno in časovno omejitev parkiranja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iiie)

(iiie)

po potrebi ceno in časovno omejitev parkiranja;

po potrebi ceno in časovno omejitev parkiranja;

Sprememba 250

Sprememba 250

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 2 – točka c a (novo)

Člen 18 – odstavek 2 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | jezike, ki so na voljo na zaslonu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

jezike, ki so na voljo na zaslonu;

jezike, ki so na voljo na zaslonu;

Sprememba 251

Sprememba 251

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 18 – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Upravljavcem javno dostopnih polnilnih in oskrbovalnih mest ali lastnikom teh oskrbovalnih mest v skladu z medsebojnim dogovorom in ob upoštevanju ustreznega prava Unije ni treba razkriti statičnih ali dinamičnih podatkov, ki bi privedli do razkritja zaupnih podatkov družbe in bi s tem lahko škodovali njenim interesom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Upravljavcem javno dostopnih polnilnih in oskrbovalnih mest ali lastnikom teh oskrbovalnih mest v skladu z medsebojnim dogovorom in ob upoštevanju ustreznega prava Unije ni treba razkriti statičnih ali dinamičnih podatkov, ki bi privedli do razkritja zaupnih podatkov družbe in bi s tem lahko škodovali njenim interesom.

Upravljavcem javno dostopnih polnilnih in oskrbovalnih mest ali lastnikom teh oskrbovalnih mest v skladu z medsebojnim dogovorom in ob upoštevanju ustreznega prava Unije ni treba razkriti statičnih ali dinamičnih podatkov, ki bi privedli do razkritja zaupnih podatkov družbe in bi s tem lahko škodovali njenim interesom.

Sprememba 252

Sprememba 252

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 3

Člen 18 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Države članice zagotovijo dostopnost podatkov na odprti in nediskriminatorni podlagi za vse deležnike prek nacionalne dostopovne točke v skladu z Direktivo 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta (67). | 3.   Države članice
  , ob upoštevanju ustreznega prava Unije,
  zagotovijo dostopnost
  podatkov, ki ne vključujejo zaupnih
  podatkov
  družb, ki bi lahko škodovali njihovim interesom,
  na odprti in nediskriminatorni podlagi za vse deležnike prek nacionalne dostopovne točke v skladu z Direktivo 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta (67). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Države članice zagotovijo dostopnost podatkov na odprti in nediskriminatorni podlagi za vse deležnike prek nacionalne dostopovne točke v skladu z Direktivo 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta (67).

3.   Države članice
  , ob upoštevanju ustreznega prava Unije,
  zagotovijo dostopnost
  podatkov, ki ne vključujejo zaupnih
  podatkov
  družb, ki bi lahko škodovali njihovim interesom,
  na odprti in nediskriminatorni podlagi za vse deležnike prek nacionalne dostopovne točke v skladu z Direktivo 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta (67).

Sprememba 253

Sprememba 253

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 3 a (novo)

Člen 18 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija do 31. decembra 2026 vzpostavi skupno evropsko dostopovno točko za podatke o alternativnih gorivih. Pri tem zagotovi popolno skladnost z določbami iz Direktive XX-XXX [direktiva o inteligentnih prometnih sistemih] in Uredbe XX-XXX o storitvah multimodalne digitalne mobilnosti. Skupna evropska dostopovna točka v celoti temelji na nacionalnih dostopovnih točkah in jih povezuje med seboj. Ta točka omogoča dostop do vseh podatkov, ki so na voljo prek nacionalnih dostopovnih točk, pri čemer zagotovi, da so pod enakimi pogoji javno dostopni končnim uporabnikom, drugim udeležencem na trgu in ponudnikom storitev za njihovo uporabo, če so izpolnjene zahteve glede varstva podatkov. Komisija zagotovi, da je skupna evropska dostopovna točka na voljo javnosti in lahko dostopna, na primer z vzpostavitvijo posebnega spletnega portala. Komisija poskrbi, da so podatki iz skupne evropske dostopovne točke o razpoložljivosti in dostopnosti oskrbovalnih in polnilnih mest, vključno s čakalnimi dobami in preostalo zmogljivostjo glede alternativnih goriv, na voljo prek javno dostopnega, posodobljenega, uporabniku prijaznega in večjezičnega vmesnika na ravni EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Komisija do 31. decembra 2026 vzpostavi skupno evropsko dostopovno točko za podatke o alternativnih gorivih. Pri tem zagotovi popolno skladnost z določbami iz Direktive XX-XXX [direktiva o inteligentnih prometnih sistemih] in Uredbe XX-XXX o storitvah multimodalne digitalne mobilnosti. Skupna evropska dostopovna točka v celoti temelji na nacionalnih dostopovnih točkah in jih povezuje med seboj. Ta točka omogoča dostop do vseh podatkov, ki so na voljo prek nacionalnih dostopovnih točk, pri čemer zagotovi, da so pod enakimi pogoji javno dostopni končnim uporabnikom, drugim udeležencem na trgu in ponudnikom storitev za njihovo uporabo, če so izpolnjene zahteve glede varstva podatkov. Komisija zagotovi, da je skupna evropska dostopovna točka na voljo javnosti in lahko dostopna, na primer z vzpostavitvijo posebnega spletnega portala. Komisija poskrbi, da so podatki iz skupne evropske dostopovne točke o razpoložljivosti in dostopnosti oskrbovalnih in polnilnih mest, vključno s čakalnimi dobami in preostalo zmogljivostjo glede alternativnih goriv, na voljo prek javno dostopnega, posodobljenega, uporabniku prijaznega in večjezičnega vmesnika na ravni EU.

Sprememba 254

Sprememba 254

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 3 b (novo)

Člen 18 – odstavek 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Države članice zagotovijo, da njihove nacionalne dostopovne točke omogočajo avtomatizirano in enotno izmenjavo podatkov s skupno evropsko dostopovno točko in upravljavci javno dostopnih polnilnih in oskrbovalnih mest v skladu s postopki in tehničnimi zahtevami, ki se določijo v skladu z odstavkom 4. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3b.
     
  Države članice zagotovijo, da njihove nacionalne dostopovne točke omogočajo avtomatizirano in enotno izmenjavo podatkov s skupno evropsko dostopovno točko in upravljavci javno dostopnih polnilnih in oskrbovalnih mest v skladu s postopki in tehničnimi zahtevami, ki se določijo v skladu z odstavkom 4.

Sprememba 255

Sprememba 255

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 4 – uvodni del

Člen 18 – odstavek 4 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s 
  členom 17
  , da: | 4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s 
  členom 20
  , da: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s 
  členom 17
  , da:

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s 
  členom 20
  , da:

Sprememba 256

Sprememba 256

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 4 – točka c

Člen 18 – odstavek 4 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | vzpostavi podrobne postopke, ki omogočajo zagotavljanje in izmenjavo podatkov, zahtevanih v skladu z 
  odstavkom 2
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

vzpostavi podrobne postopke, ki omogočajo zagotavljanje in izmenjavo podatkov, zahtevanih v skladu z 
  odstavkom 2
  .

odstavkom 2

| (c) | vzpostavi podrobne postopke
  in tehnične zahteve
  , ki omogočajo
  enotno evropsko
  zagotavljanje in izmenjavo podatkov, zahtevanih v skladu z 
  odstavki 2, 3a in 3b
  . |
| --- | --- |

(c)

vzpostavi podrobne postopke
  in tehnične zahteve
  , ki omogočajo
  enotno evropsko
  zagotavljanje in izmenjavo podatkov, zahtevanih v skladu z 
  odstavki 2, 3a in 3b
  .

in tehnične zahteve

enotno evropsko

odstavki 2, 3a in 3b

Sprememba 257

Sprememba 257

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 3 a (novo)

Člen 19 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Javno dostopna oskrbovalna mesta za amonijak, ki se postavijo ali obnovijo po ... [datum začetka veljavnosti te uredbe], izpolnjujejo tehnične specifikacije iz točk 7.1 in 7.2 Priloge II. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Javno dostopna oskrbovalna mesta za amonijak, ki se postavijo ali obnovijo po ... [datum začetka veljavnosti te uredbe], izpolnjujejo tehnične specifikacije iz točk 7.1 in 7.2 Priloge II.

Sprememba 258

Sprememba 258

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 7 – uvodni del

Člen 19 – odstavek 7 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s 
  členom 17
  , da: | 7.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s 
  členom 20
  , da: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s 
  členom 17
  , da:

7.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s 
  členom 20
  , da:

Sprememba 259

Sprememba 259

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 7 – točka b

Člen 19 – odstavek 7 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | spremeni Prilogo II s posodobitvijo sklicev na standarde iz tehničnih specifikacij iz navedene priloge. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

spremeni Prilogo II s posodobitvijo sklicev na standarde iz tehničnih specifikacij iz navedene priloge.

| (b) | spremeni Prilogo II s posodobitvijo sklicev na standarde iz tehničnih specifikacij iz navedene priloge
  najpozneje šest mesecev po njihovem tehničnem sprejetju
  . |
| --- | --- |

(b)

spremeni Prilogo II s posodobitvijo sklicev na standarde iz tehničnih specifikacij iz navedene priloge
  najpozneje šest mesecev po njihovem tehničnem sprejetju
  .

najpozneje šest mesecev po njihovem tehničnem sprejetju

Sprememba 260

Sprememba 260

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 a (novo)

Člen 21 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 21a




  Kompenzacijsko regulativno znižanje




  Komisija najkasneje eno leto pred začetkom veljavnosti te uredbe in v skladu s svojim sporočilom o uporabi načela „za enega sprejetega se eden odpravi“

   (1a)

  pripravi predloge za izravnavo regulativnih bremen, ki izhajajo iz te uredbe, tako da spremeni ali razveljavi določbe v drugih uredbah EU, ki povzročajo stroške izpolnjevanja v sektorjih, ki jih urejajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 21a

Kompenzacijsko regulativno znižanje

Komisija najkasneje eno leto pred začetkom veljavnosti te uredbe in v skladu s svojim sporočilom o uporabi načela „za enega sprejetega se eden odpravi“

   (1a)

  pripravi predloge za izravnavo regulativnih bremen, ki izhajajo iz te uredbe, tako da spremeni ali razveljavi določbe v drugih uredbah EU, ki povzročajo stroške izpolnjevanja v sektorjih, ki jih urejajo.

Sprememba 261

Sprememba 261

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 1

Člen 22 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija do 31. decembra 2026 pregleda
  to uredbo
  in
  po potrebi
  predloži predlog za
  njeno spremembo
  . | Komisija spremlja napredek pri izvajanju te uredbe. Komisija to uredbo
  do 31. decembra 2026 pregleda
  in pri tem nameni posebno pozornost temu, ali so njeni cilji
  in
  infrastrukturne zahteve primerni. Če ugotovi, da ena ali več določb ne ustreza več ali da so se pojavile nove tehnologije,
  predloži predlog za
  spremembo te uredbe
  .
  V okviru pregleda Komisija preuči zlasti naslednje: |
| | — | znižanje praga bruto tonaže iz člena 9 te uredbe na 400 ton in razširitev teh določb na vse preostale vrste ladij, ki spadajo na področje uporabe Uredbe XXXX-XXX FuelEU za pomorstvo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija do 31. decembra 2026 pregleda
  to uredbo
  in
  po potrebi
  predloži predlog za
  njeno spremembo
  .

to uredbo

po potrebi

njeno spremembo

Komisija spremlja napredek pri izvajanju te uredbe. Komisija to uredbo
  do 31. decembra 2026 pregleda
  in pri tem nameni posebno pozornost temu, ali so njeni cilji
  in
  infrastrukturne zahteve primerni. Če ugotovi, da ena ali več določb ne ustreza več ali da so se pojavile nove tehnologije,
  predloži predlog za
  spremembo te uredbe
  .
  V okviru pregleda Komisija preuči zlasti naslednje:

Komisija spremlja napredek pri izvajanju te uredbe. Komisija to uredbo

in pri tem nameni posebno pozornost temu, ali so njeni cilji

infrastrukturne zahteve primerni. Če ugotovi, da ena ali več določb ne ustreza več ali da so se pojavile nove tehnologije,

spremembo te uredbe

V okviru pregleda Komisija preuči zlasti naslednje:

—

znižanje praga bruto tonaže iz člena 9 te uredbe na 400 ton in razširitev teh določb na vse preostale vrste ladij, ki spadajo na področje uporabe Uredbe XXXX-XXX FuelEU za pomorstvo;

znižanje praga bruto tonaže iz člena 9 te uredbe na 400 ton in razširitev teh določb na vse preostale vrste ladij, ki spadajo na področje uporabe Uredbe XXXX-XXX FuelEU za pomorstvo;

| — | uvedbo ustreznih ciljev za infrastrukturo, potrebno za pogon zrakoplovov na električni pogon in pogon na vodik, v to uredbo; |
| --- | --- |

—

uvedbo ustreznih ciljev za infrastrukturo, potrebno za pogon zrakoplovov na električni pogon in pogon na vodik, v to uredbo;

uvedbo ustreznih ciljev za infrastrukturo, potrebno za pogon zrakoplovov na električni pogon in pogon na vodik, v to uredbo;

| — | tehnološki napredek električnih cestnih sistemov, kot sta brezstično indukcijsko polnjenje ali tehnologija voznih vodov, in ali bi lahko uvedba take infrastrukture vplivala na vzpostavljanje javno dostopne polnilne infrastrukture in, če je ustrezno, ali je potrebna kakršna koli posledična prilagoditev ciljev vzpostavitve infrastrukture za polnjenje iz te uredbe. Komisija v okviru te ocene posebej preuči možnost, da države članice električne cestne sisteme upoštevajo pri doseganju ciljev skupne izhodne moči za lahka gospodarska vozila iz člena 3 in težka gospodarska vozila iz člena 4. |
| --- | --- |

—

tehnološki napredek električnih cestnih sistemov, kot sta brezstično indukcijsko polnjenje ali tehnologija voznih vodov, in ali bi lahko uvedba take infrastrukture vplivala na vzpostavljanje javno dostopne polnilne infrastrukture in, če je ustrezno, ali je potrebna kakršna koli posledična prilagoditev ciljev vzpostavitve infrastrukture za polnjenje iz te uredbe. Komisija v okviru te ocene posebej preuči možnost, da države članice električne cestne sisteme upoštevajo pri doseganju ciljev skupne izhodne moči za lahka gospodarska vozila iz člena 3 in težka gospodarska vozila iz člena 4.

tehnološki napredek električnih cestnih sistemov, kot sta brezstično indukcijsko polnjenje ali tehnologija voznih vodov, in ali bi lahko uvedba take infrastrukture vplivala na vzpostavljanje javno dostopne polnilne infrastrukture in, če je ustrezno, ali je potrebna kakršna koli posledična prilagoditev ciljev vzpostavitve infrastrukture za polnjenje iz te uredbe. Komisija v okviru te ocene posebej preuči možnost, da države članice električne cestne sisteme upoštevajo pri doseganju ciljev skupne izhodne moči za lahka gospodarska vozila iz člena 3 in težka gospodarska vozila iz člena 4.

Sprememba 262

Sprememba 262

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – odstavek 1 – točka 1 – točka a – uvodni del

Priloga I – odstavek 1 – točka 1 – točka a – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | napovedi o uporabi vozil za 31. december v letih 2025, 2030 in 2035 za: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

napovedi o uporabi vozil za 31. december v letih 2025, 2030 in 2035 za:

| (a) | napovedi o uporabi vozil za 31. december v letih 2025,
  2027,
  2030
  , 2032
  in 2035 za: |
| --- | --- |

(a)

napovedi o uporabi vozil za 31. december v letih 2025,
  2027,
  2030
  , 2032
  in 2035 za:

2027,

, 2032

Sprememba 263

Sprememba 263

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – odstavek 1 – točka 1 – točka b – uvodni del

Priloga I – odstavek 1 – točka 1 – točka b – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | cilje za 31. december 2025, 2030 in 2035 za: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

cilje za 31. december 2025, 2030 in 2035 za:

| (b) | cilje za 31. december 2025,
  2027,
  2030
  , 2032
  in 2035 za: |
| --- | --- |

(b)

cilje za 31. december 2025,
  2027,
  2030
  , 2032
  in 2035 za:

2027,

, 2032

Sprememba 264

Sprememba 264

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – odstavek 1 – točka 1 – točka b – alinea 7

Priloga I – odstavek 1 – točka 1 – točka b – alinea 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | oskrbovalna mesta za utekočinjeni zemeljski plin v morskih pristaniščih jedrnega omrežja TEN-T in celovitega omrežja TEN-T, vključno z lokacijo (pristaniščem) in zmogljivostjo na pristanišče; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

oskrbovalna mesta za utekočinjeni zemeljski plin v morskih pristaniščih jedrnega omrežja TEN-T in celovitega omrežja TEN-T, vključno z lokacijo (pristaniščem) in zmogljivostjo na pristanišče;

| — | oskrbovalna mesta za utekočinjeni zemeljski plin
  , vodik in amonijak
  v morskih pristaniščih jedrnega omrežja TEN-T in celovitega omrežja TEN-T, vključno z lokacijo (pristaniščem) in zmogljivostjo na pristanišče; |
| --- | --- |

—

oskrbovalna mesta za utekočinjeni zemeljski plin
  , vodik in amonijak
  v morskih pristaniščih jedrnega omrežja TEN-T in celovitega omrežja TEN-T, vključno z lokacijo (pristaniščem) in zmogljivostjo na pristanišče;

, vodik in amonijak

Sprememba 265

Sprememba 265

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – odstavek 1 – točka 1 – točka b – alinea 8

Priloga I – odstavek 1 – točka 1 – točka b – alinea 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | oskrbo z električno energijo z obale v morskih pristaniščih jedrnega omrežja TEN-T in celovitega omrežja TEN-T, vključno s točno lokacijo (pristaniščem) in zmogljivostjo vsake naprave v pristanišču; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

oskrbo z električno energijo z obale v morskih pristaniščih jedrnega omrežja TEN-T in celovitega omrežja TEN-T, vključno s točno lokacijo (pristaniščem) in zmogljivostjo vsake naprave v pristanišču;

| — | oskrbo z električno energijo z obale v morskih pristaniščih jedrnega omrežja TEN-T in celovitega omrežja TEN-T, vključno s točno lokacijo (pristaniščem)
  , zmogljivostjo omrežja
  in zmogljivostjo vsake naprave v pristanišču; |
| --- | --- |

—

oskrbo z električno energijo z obale v morskih pristaniščih jedrnega omrežja TEN-T in celovitega omrežja TEN-T, vključno s točno lokacijo (pristaniščem)
  , zmogljivostjo omrežja
  in zmogljivostjo vsake naprave v pristanišču;

, zmogljivostjo omrežja

Sprememba 266

Sprememba 266

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – odstavek 1 – točka 1 – točka b – alinea 11 a (novo)

Priloga I – odstavek 1 – točka 1 – točka b – alinea 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | električno polnilno infrastrukturo za vozila kategorije L: število polnilnih postaj in izhodna moč; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

električno polnilno infrastrukturo za vozila kategorije L: število polnilnih postaj in izhodna moč;

električno polnilno infrastrukturo za vozila kategorije L: število polnilnih postaj in izhodna moč;

Sprememba 267

Sprememba 267

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – odstavek 1 – točka 1 – točka b – alinea 11 b (novo)

Priloga I – odstavek 1 – točka 1 – točka b – alinea 11 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | informacije o polnilnih postajah iz alinej 1 do 4 se navedejo ločeno glede na zmogljivost za običajno, pametno in dvosmerno polnjenje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

informacije o polnilnih postajah iz alinej 1 do 4 se navedejo ločeno glede na zmogljivost za običajno, pametno in dvosmerno polnjenje.

informacije o polnilnih postajah iz alinej 1 do 4 se navedejo ločeno glede na zmogljivost za običajno, pametno in dvosmerno polnjenje.

Sprememba 268

Sprememba 268

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – odstavek 1 – točka 2

Priloga I – odstavek 1 – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2. | stopnje uporabe: za kategorije iz točke 1(b) poročanje o uporabi te infrastrukture; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.

stopnje uporabe: za kategorije iz točke 1(b) poročanje o uporabi te infrastrukture;

| 2. | stopnje uporabe: za kategorije iz točke 1(b) poročanje o uporabi te infrastrukture
  in pričakovano prihodnje povpraševanje
  ; |
| --- | --- |

2.

stopnje uporabe: za kategorije iz točke 1(b) poročanje o uporabi te infrastrukture
  in pričakovano prihodnje povpraševanje
  ;

in pričakovano prihodnje povpraševanje

Sprememba 269

Sprememba 269

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – odstavek 1 – točka 3 – alinea 1

Priloga I – odstavek 1 – točka 3 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | raven doseganja ciljev v zvezi z vzpostavitvijo infrastrukture iz točke 1(b) za vse načine prevoza, zlasti za električne polnilne postaje, električni cestni sistem (če je primerno), postaje za oskrbo z vodikom, oskrbo z električno energijo z obale v morskih pristaniščih in pristaniščih na celinskih plovnih poteh, oskrbo z utekočinjenim zemeljskim plinom v morskih pristaniščih jedrnega omrežja TEN-T, drugo infrastrukturo za alternativna goriva v pristaniščih, oskrbo mirujočih zrakoplovov z električno energijo ter za oskrbovalna mesta za vodik in električna polnilna mesta za vlake; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

raven doseganja ciljev v zvezi z vzpostavitvijo infrastrukture iz točke 1(b) za vse načine prevoza, zlasti za električne polnilne postaje, električni cestni sistem (če je primerno), postaje za oskrbo z vodikom, oskrbo z električno energijo z obale v morskih pristaniščih in pristaniščih na celinskih plovnih poteh, oskrbo z utekočinjenim zemeljskim plinom v morskih pristaniščih jedrnega omrežja TEN-T, drugo infrastrukturo za alternativna goriva v pristaniščih, oskrbo mirujočih zrakoplovov z električno energijo ter za oskrbovalna mesta za vodik in električna polnilna mesta za vlake;

| — | raven doseganja ciljev v zvezi z vzpostavitvijo infrastrukture iz točke 1(b) za vse načine prevoza, zlasti za električne polnilne postaje, električni cestni sistem (če je primerno), postaje za oskrbo z vodikom, oskrbo z električno energijo z obale v morskih pristaniščih in pristaniščih na celinskih plovnih poteh, oskrbo z utekočinjenim zemeljskim plinom
  , vodikom in amonijakom
  v morskih pristaniščih jedrnega omrežja TEN-T, drugo infrastrukturo za alternativna goriva v pristaniščih, oskrbo mirujočih zrakoplovov z električno energijo ter za oskrbovalna mesta za vodik in električna polnilna mesta za vlake; |
| --- | --- |

—

raven doseganja ciljev v zvezi z vzpostavitvijo infrastrukture iz točke 1(b) za vse načine prevoza, zlasti za električne polnilne postaje, električni cestni sistem (če je primerno), postaje za oskrbo z vodikom, oskrbo z električno energijo z obale v morskih pristaniščih in pristaniščih na celinskih plovnih poteh, oskrbo z utekočinjenim zemeljskim plinom
  , vodikom in amonijakom
  v morskih pristaniščih jedrnega omrežja TEN-T, drugo infrastrukturo za alternativna goriva v pristaniščih, oskrbo mirujočih zrakoplovov z električno energijo ter za oskrbovalna mesta za vodik in električna polnilna mesta za vlake;

, vodikom in amonijakom

Sprememba 270

Sprememba 270

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – odstavek 1 – točka 3 – alinea 3

Priloga I – odstavek 1 – točka 3 – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva v urbanih vozliščih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva v urbanih vozliščih;

| — | vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva v urbanih
  in multimodalnih prometnih
  vozliščih; |
| --- | --- |

—

vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva v urbanih
  in multimodalnih prometnih
  vozliščih;

in multimodalnih prometnih

Sprememba 271

Sprememba 271

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – odstavek 1 – točka 3 – alinea 3 a (novo)

Priloga I – odstavek 1 – točka 3 – alinea 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | ukrepe za zagotavljanje, da so vse bolj razširjena javno dostopna polnilna in oskrbovalna mesta ter možnosti prevoza na alternativna goriva, zlasti javni prevoz, cenovno ugodni in dostopni za ranljive potrošnike ter tiste, ki jim preti ali pa jih je prizadela energetska revščina; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

ukrepe za zagotavljanje, da so vse bolj razširjena javno dostopna polnilna in oskrbovalna mesta ter možnosti prevoza na alternativna goriva, zlasti javni prevoz, cenovno ugodni in dostopni za ranljive potrošnike ter tiste, ki jim preti ali pa jih je prizadela energetska revščina;

ukrepe za zagotavljanje, da so vse bolj razširjena javno dostopna polnilna in oskrbovalna mesta ter možnosti prevoza na alternativna goriva, zlasti javni prevoz, cenovno ugodni in dostopni za ranljive potrošnike ter tiste, ki jim preti ali pa jih je prizadela energetska revščina;

Sprememba 272

Sprememba 272

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – odstavek 1 – točka 7 a (novo)

Priloga I – odstavek 1 – točka 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 7a. | pojasnilo, kako se načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ v kar največji meri upošteva pri napovedih o uporabi vozil, določanju ciljev, ocenjevanju stopenj izkoriščenosti, razvijanju in izvajanju ukrepov politike, ki podpirajo nacionalni okvir politike in z njim povezane javne naložbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7a.

7a.

pojasnilo, kako se načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ v kar največji meri upošteva pri napovedih o uporabi vozil, določanju ciljev, ocenjevanju stopenj izkoriščenosti, razvijanju in izvajanju ukrepov politike, ki podpirajo nacionalni okvir politike in z njim povezane javne naložbe.

Sprememba 273

Sprememba 273

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga III – točka 3 – alinea 4 a (novo)

Priloga III – točka 3 – alinea 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | število dvosmernih polnilnih mest za vsako kategorijo iz točke 2. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

število dvosmernih polnilnih mest za vsako kategorijo iz točke 2.

število dvosmernih polnilnih mest za vsako kategorijo iz točke 2.

Sprememba 274

Sprememba 274

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del 9 – točka 9.3 a (novo)

Priloga II – del 9 – točka 9.3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 9.3a. | Tehnična specifikacija za polnilne postaje za električno energijo in oskrbovalna mesta za vodik v železniškem prometu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

9.3a.

9.3a.

Tehnična specifikacija za polnilne postaje za električno energijo in oskrbovalna mesta za vodik v železniškem prometu.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A9-0234/2022).

1

(43)  Direktiva 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva (UL L 307, 28.10.2014, str. 1).

43

(44)  COM(2020)0789.

44

(43)  Direktiva 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva (UL L 307, 28.10.2014, str. 1).

43

(44)  COM(2020)0789.

44

(46)  Uredba (EU) 2019/631 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o določitvi standardov emisijskih vrednosti CO2 za nove osebne avtomobile in nova lahka gospodarska vozila ter razveljavitvi uredb (ES) št. 443/2009 in (EU) št. 510/2011 (UL L 111, 25.4.2019, str. 13).

46

2

(47)  Uredba (EU) 2019/1242 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o določitvi standardov emisijskih vrednosti CO2 za nova težka vozila ter spremembi uredb (ES) št. 595/2009 in (EU) 2018/956 Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktive Sveta 96/53/ES (UL L 198, 25.7.2019, str. 202).

47

2

(46)  Uredba (EU) 2019/631 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o določitvi standardov emisijskih vrednosti CO2 za nove osebne avtomobile in nova lahka gospodarska vozila ter razveljavitvi uredb (ES) št. 443/2009 in (EU) št. 510/2011 (UL L 111, 25.4.2019, str. 13).

46

2

(47)  Uredba (EU) 2019/1242 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o določitvi standardov emisijskih vrednosti CO2 za nova težka vozila ter spremembi uredb (ES) št. 595/2009 in (EU) 2018/956 Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktive Sveta 96/53/ES (UL L 198, 25.7.2019, str. 202).

47

2

(48)  COM(2021)0561.

48

(49)  COM(2021)0562.

49

(48)  COM(2021)0561.

48

(49)  COM(2021)0562.

49

(53)  Direktiva 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb (UL L 94, 28.3.2014, str. 1).

53

(53)  Direktiva 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb (UL L 94, 28.3.2014, str. 1).

53

(1a)  
  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

1a

Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

(1b)  
  Uredba (EU) 2021/240 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. februarja 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za tehnično podporo (UL L 57, 18.2.2021, str. 1).

1b

Uredba (EU) 2021/240 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. februarja 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za tehnično podporo (UL L 57, 18.2.2021, str. 1).

(1c)  
  Uredba (EU) 2021/1153 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1316/2013 in (EU) št. 283/2014 (UL L 249, 14.7.2021, str. 38).

1c

Uredba (EU) 2021/1153 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1316/2013 in (EU) št. 283/2014 (UL L 249, 14.7.2021, str. 38).

(1d)  
  Uredba (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu (UL L 231, 30.6.2021, str. 60).

1d

Uredba (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu (UL L 231, 30.6.2021, str. 60).

(54)  COM(2020)0301.

54

(54)  COM(2020)0301.

54

(55)  Uredba (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (UL L 348, 20.12.2013, str. 1).

55

(55)  Uredba (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (UL L 348, 20.12.2013, str. 1).

55

(56)  COM(2020)0301.

56

(56)  COM(2020)0301.

56

(57)  Direktiva (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve (UL L 151, 7.6.2019, str. 70).

57

(57)  Direktiva (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve (UL L 151, 7.6.2019, str. 70).

57

(58)  Direktiva 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju čistih in energetsko učinkovitih vozil za cestni prevoz (UL L 120, 15.5.2009, str. 5).

58

(58)  Direktiva 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju čistih in energetsko učinkovitih vozil za cestni prevoz (UL L 120, 15.5.2009, str. 5).

58

(59)  Direktiva 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevoza (UL L 207, 6.8.2010, str. 1).

59

(59)  Direktiva 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevoza (UL L 207, 6.8.2010, str. 1).

59

(1a)  
  Sporočilo Komisije z dne 14. julija 2021 (COM(2021)0550).

1a

Sporočilo Komisije z dne 14. julija 2021 (COM(2021)0550).

(67)  Direktiva 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevoza (UL L 207, 6.8.2010, str. 1).

67

(67)  Direktiva 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevoza (UL L 207, 6.8.2010, str. 1).

67

(1a)  
  Sporočilo Evropske komisije za javnost o njenih delovnih metodah pod vodstvom Ursule von der Leyen, 4. december 2019.

1a

Sporočilo Evropske komisije za javnost o njenih delovnih metodah pod vodstvom Ursule von der Leyen, 4. december 2019.

---

četrtek 20. oktobra 2022

| 28.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 149/299 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 149/299

---

P9_TA(2022)0369

Posebne določbe za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020 po motnjah pri izvajanju programov ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“, po motnjah pri izvajanju programov (COM(2022)0362 – C9-0289/2022 – 2022/0227(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 149/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0362), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0362),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 212 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0289/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 212 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0289/2022),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 21. septembra 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 21. septembra 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0227

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 20. oktobra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za programe sodelovanja za obdobje 2014–2020, ki se podpirajo v okviru evropskega instrumenta sosedstva in cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“, po motnjah pri izvajanju programov

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2192.)

---

| 28.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 149/300 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 149/300

---

P9_TA(2022)0370

Nesprejemanje ruskih potnih listin, izdanih v Ukrajini in Gruziji ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 20. oktobra 2022, o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o nepriznavanju ruskih potnih listin, izdanih v zasedenih tujih regijah (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

[Sprememba 1]

(2023/C 149/16)

SPREMEMBE EVROPSKEGA PARLAMENTA

k predlogu Komisije

Predlog

Sklepa (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta

o nesprejemanju ruskih potnih listin, izdanih v Ukrajini in Gruziji

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 77(2)(a) in (b) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V odziv na nezakonito priključitev Avtonomne republike Krim in mesta Sevastopol Ruski federaciji leta 2014 ter na nadaljnje destabilizacijske ukrepe Ruske federacije v vzhodni Ukrajini je Evropska unija že uvedla gospodarske sankcije v odziv na delovanje Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini, povezane z nepopolnim izvajanjem sporazumov iz Minska, sankcije v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine; ter sankcije v odziv na nezakonito priključitev Avtonomne republike Krim in mesta Sevastopol Ruski federaciji. |
| --- | --- |

(1)

V odziv na nezakonito priključitev Avtonomne republike Krim in mesta Sevastopol Ruski federaciji leta 2014 ter na nadaljnje destabilizacijske ukrepe Ruske federacije v vzhodni Ukrajini je Evropska unija že uvedla gospodarske sankcije v odziv na delovanje Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini, povezane z nepopolnim izvajanjem sporazumov iz Minska, sankcije v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine; ter sankcije v odziv na nezakonito priključitev Avtonomne republike Krim in mesta Sevastopol Ruski federaciji.

| (2) | Ruska federacija ima kot podpisnica sporazumov iz Minska jasno in neposredno odgovornost, da si prizadeva za mirno rešitev konflikta v skladu s temi načeli. Ruska federacija z odločitvijo, da prizna območji pokrajin vzhodne Ukrajine, ki nista pod vladnim nadzorom, kot neodvisni entiteti, očitno krši sporazume iz Minska, ki določajo popolno vrnitev teh območij pod nadzor ukrajinske vlade. |
| --- | --- |

(2)

Ruska federacija ima kot podpisnica sporazumov iz Minska jasno in neposredno odgovornost, da si prizadeva za mirno rešitev konflikta v skladu s temi načeli. Ruska federacija z odločitvijo, da prizna območji pokrajin vzhodne Ukrajine, ki nista pod vladnim nadzorom, kot neodvisni entiteti, očitno krši sporazume iz Minska, ki določajo popolno vrnitev teh območij pod nadzor ukrajinske vlade.

| (3) | Ta odločitev ▌in posledična odločitev o napotitvi ruskih vojakov na ti območji dodatno spodkopavata suverenost in neodvisnost Ukrajine ter pomenita resno kršitev mednarodnega prava in mednarodnih sporazumov, vključno z Ustanovno listino ZN, Helsinško sklepno listino, Pariško listino in Memorandumom iz Budimpešte. |
| --- | --- |

(3)

Ta odločitev ▌in posledična odločitev o napotitvi ruskih vojakov na ti območji dodatno spodkopavata suverenost in neodvisnost Ukrajine ter pomenita resno kršitev mednarodnega prava in mednarodnih sporazumov, vključno z Ustanovno listino ZN, Helsinško sklepno listino, Pariško listino in Memorandumom iz Budimpešte.

| (3a) | Evropski svet je 24. februarja 2022 skupaj s svojimi mednarodnimi partnerji najostreje obsodil neizzvano in neupravičeno vojaško agresijo Rusije proti Ukrajini ter izrazil popolno solidarnost z Ukrajino in njenim prebivalstvom. Zahteval je tudi, da Rusija nemudoma preneha z vojaškimi akcijami, brezpogojno umakne vse sile in vojaško opremo s celotnega ozemlja Ukrajine ter v celoti spoštuje ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine znotraj njenih mednarodno priznanih meja
   (2)

  . To stališče je Evropski svet ponovno poudaril 25. marca 2022, 31. maja 2022 in 24. junija 2022
   (3). |
| --- | --- |

(3a)

Evropski svet je 24. februarja 2022 skupaj s svojimi mednarodnimi partnerji najostreje obsodil neizzvano in neupravičeno vojaško agresijo Rusije proti Ukrajini ter izrazil popolno solidarnost z Ukrajino in njenim prebivalstvom. Zahteval je tudi, da Rusija nemudoma preneha z vojaškimi akcijami, brezpogojno umakne vse sile in vojaško opremo s celotnega ozemlja Ukrajine ter v celoti spoštuje ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine znotraj njenih mednarodno priznanih meja
   (2)

  . To stališče je Evropski svet ponovno poudaril 25. marca 2022, 31. maja 2022 in 24. junija 2022
   (3).

| (4) | ▌Vojaška agresija v državi, ki meji na Evropsko unijo, kot se je zgodila v Ukrajini in zaradi katere so bili sprejeti omejevalni ukrepi, upravičuje ukrepe za zaščito bistvenih varnostnih interesov Evropske unije in njenih držav članic. |
| --- | --- |

(4)

▌Vojaška agresija v državi, ki meji na Evropsko unijo, kot se je zgodila v Ukrajini in zaradi katere so bili sprejeti omejevalni ukrepi, upravičuje ukrepe za zaščito bistvenih varnostnih interesov Evropske unije in njenih držav članic.

| (5) | Odkar je Rusija 18. marca 2014 nezakonito priključila Krimski polotok, prebivalcem Krima izdaja ruske mednarodne potne liste.
  Predsednik Ruske federacije je 24. aprila 2019 podpisal odlok o poenostavitvi postopka za pridobitev ruskega državljanstva za prebivalce območij ukrajinskih regij Doneck in Lugansk, ki niso pod vladnim nadzorom, vključno z izdajo ruskih mednarodnih potnih listov navedenim prebivalcem. Ruska federacija je z odlokom z dne 11. julija 2022 razširila prakso izdajanja navadnih ruskih mednarodnih potnih listov na druga območja Ukrajine, ki niso pod vladnim nadzorom, zlasti na regiji Herson in Zaporožje.
  Ruska federacija je maja 2022 uvedla poenostavljen postopek ruske naturalizacije za otroke sirote iz t. i. Ljudske republike Doneck in t. i. Ljudske republike Lugansk ter iz Ukrajine. Odlok se uporablja tudi za otroke brez starševske oskrbe in za pravno nezmožne osebe, ki so prebivalci ▌teh dveh zasedenih regij. Sistematično izdajanje ruskih potnih listov v 
  teh
  zasedenih regijah pomeni nadaljnjo kršitev mednarodnega prava ter ozemeljske celovitosti, suverenosti in neodvisnosti Ukrajine.
  V zvezi z Gruzijo je Evropski svet 1. septembra 2008 ostro obsodil enostransko odločitev Rusije, da prizna neodvisnost Abhazije in Južne Osetije, ter pozval druge države, naj ne priznajo njune neodvisnosti
   (4). |
| --- | --- |

(5)

Odkar je Rusija 18. marca 2014 nezakonito priključila Krimski polotok, prebivalcem Krima izdaja ruske mednarodne potne liste.
  Predsednik Ruske federacije je 24. aprila 2019 podpisal odlok o poenostavitvi postopka za pridobitev ruskega državljanstva za prebivalce območij ukrajinskih regij Doneck in Lugansk, ki niso pod vladnim nadzorom, vključno z izdajo ruskih mednarodnih potnih listov navedenim prebivalcem. Ruska federacija je z odlokom z dne 11. julija 2022 razširila prakso izdajanja navadnih ruskih mednarodnih potnih listov na druga območja Ukrajine, ki niso pod vladnim nadzorom, zlasti na regiji Herson in Zaporožje.
  Ruska federacija je maja 2022 uvedla poenostavljen postopek ruske naturalizacije za otroke sirote iz t. i. Ljudske republike Doneck in t. i. Ljudske republike Lugansk ter iz Ukrajine. Odlok se uporablja tudi za otroke brez starševske oskrbe in za pravno nezmožne osebe, ki so prebivalci ▌teh dveh zasedenih regij. Sistematično izdajanje ruskih potnih listov v 
  teh
  zasedenih regijah pomeni nadaljnjo kršitev mednarodnega prava ter ozemeljske celovitosti, suverenosti in neodvisnosti Ukrajine.
  V zvezi z Gruzijo je Evropski svet 1. septembra 2008 ostro obsodil enostransko odločitev Rusije, da prizna neodvisnost Abhazije in Južne Osetije, ter pozval druge države, naj ne priznajo njune neodvisnosti
   (4).

| (5a) | Unija in njene države članice ter Islandija, Norveška, Švica in Lihtenštajn niso priznali nezakonite priključitve ter so obsodili nezakonito zasedbo ukrajinskih regij in ozemelj s strani Ruske federacije. To zadeva zlasti priključitev Avtonomne republike Krim in mesta Sevastopol, zasedbo regij Doneck in Lugansk, pa tudi nadaljnjo nezakonito okupacijo v vzhodnih in južnih regijah Ukrajine, in sicer v regijah Herson in Zaporožje. Države članice ter Islandija, Norveška, Švica in Lihtenštajn ruskih potnih listin, izdanih v navedenih regijah, ne priznavajo ali pa izvajajo postopke za njihovo nepriznavanje. Enako velja za potne listine, izdane na gruzijskih ozemljih Abhazije in Južne Osetije, ki trenutno nista pod nadzorom gruzijske vlade („separatistični ozemlji“). |
| --- | --- |

(5a)

Unija in njene države članice ter Islandija, Norveška, Švica in Lihtenštajn niso priznali nezakonite priključitve ter so obsodili nezakonito zasedbo ukrajinskih regij in ozemelj s strani Ruske federacije. To zadeva zlasti priključitev Avtonomne republike Krim in mesta Sevastopol, zasedbo regij Doneck in Lugansk, pa tudi nadaljnjo nezakonito okupacijo v vzhodnih in južnih regijah Ukrajine, in sicer v regijah Herson in Zaporožje. Države članice ter Islandija, Norveška, Švica in Lihtenštajn ruskih potnih listin, izdanih v navedenih regijah, ne priznavajo ali pa izvajajo postopke za njihovo nepriznavanje. Enako velja za potne listine, izdane na gruzijskih ozemljih Abhazije in Južne Osetije, ki trenutno nista pod nadzorom gruzijske vlade („separatistični ozemlji“).

| (6) | ▌Da se zagotovita skupna vizumska politika in skupni pristop h kontrolam oseb, ki prehajajo zunanje meje, se nobene ruske potne listine, izdane v zasedenih ▌regijah ali na zasedenih
  ozemljih v Ukrajini ali separatističnih ozemljih v Gruziji, navedenih v prilogi k temu sklepu,
  ali osebam s prebivališčem v teh regijah ali na teh ozemljih, ne bi smele
  sprejeti
  kot veljavne potne listine za namene izdaje vizuma in prehoda zunanjih meja.
  Države članice bi morale imeti možnost uporabe odstopanja za osebe, ki so bile ruski državljani na dan, ko so se ruske listine začele izdajati v zadevni zasedeni regiji ali na zasedenem ozemlju ali na separatističnem ozemlju, ali za potomce takih oseb. |
| --- | --- |

(6)

▌Da se zagotovita skupna vizumska politika in skupni pristop h kontrolam oseb, ki prehajajo zunanje meje, se nobene ruske potne listine, izdane v zasedenih ▌regijah ali na zasedenih
  ozemljih v Ukrajini ali separatističnih ozemljih v Gruziji, navedenih v prilogi k temu sklepu,
  ali osebam s prebivališčem v teh regijah ali na teh ozemljih, ne bi smele
  sprejeti
  kot veljavne potne listine za namene izdaje vizuma in prehoda zunanjih meja.
  Države članice bi morale imeti možnost uporabe odstopanja za osebe, ki so bile ruski državljani na dan, ko so se ruske listine začele izdajati v zadevni zasedeni regiji ali na zasedenem ozemlju ali na separatističnem ozemlju, ali za potomce takih oseb.

| (6a) | Ta sklep ne vpliva na pristojnost držav članic glede priznavanja potnih listin. |
| --- | --- |

(6a)

Ta sklep ne vpliva na pristojnost držav članic glede priznavanja potnih listin.

| (6b) | Zaradi pravne varnosti in preglednosti bi morala Komisija ob pomoči držav članic pripraviti seznam ruskih potnih listin, ki se ne sprejemajo, po regijah ali ozemljih. Seznam, ki ga pripravi Komisija, bi moral vključevati datume, od katerih so se navedene ruske potne listine začele izdajati v navedenih regijah ali na navedenih ozemljih in od katerih se potne listine, izdane po navedenih datumih, ne bi smele sprejemati.




  Seznam bi bilo treba sprejeti z izvedbenim aktom, ga objaviti v Uradnem listu Evropske unije in ga vključiti na seznam potnih listin, vzpostavljen v skladu s Sklepom št. 1105/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta
   (5)

  ter naveden v priloženi razpredelnici potnih listin, ki jih izdajo tretje države in ozemeljske enote, in javno dostopen na spletu. |
| --- | --- |

(6b)

Zaradi pravne varnosti in preglednosti bi morala Komisija ob pomoči držav članic pripraviti seznam ruskih potnih listin, ki se ne sprejemajo, po regijah ali ozemljih. Seznam, ki ga pripravi Komisija, bi moral vključevati datume, od katerih so se navedene ruske potne listine začele izdajati v navedenih regijah ali na navedenih ozemljih in od katerih se potne listine, izdane po navedenih datumih, ne bi smele sprejemati.

Seznam bi bilo treba sprejeti z izvedbenim aktom, ga objaviti v Uradnem listu Evropske unije in ga vključiti na seznam potnih listin, vzpostavljen v skladu s Sklepom št. 1105/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta
   (5)

  ter naveden v priloženi razpredelnici potnih listin, ki jih izdajo tretje države in ozemeljske enote, in javno dostopen na spletu.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (10) | Ta sklep ne vpliva na pravico do prostega gibanja državljanov Unije in njihovih družinskih članov, vključno z možnostjo, da ti družinski člani vstopijo na ozemlje držav članic brez veljavne potne listine, v smislu zlasti Direktive 2004/38/ES in sporazumov o prostem gibanju oseb, sklenjenih med Unijo in državami članicami na eni strani ter nekaterimi tretjimi državami na drugi strani. Direktiva 2004/38/ES pod pogoji, določenimi v njej, dovoljuje omejitve prostega gibanja zaradi javnega reda, javne varnosti in javnega zdravja. |
| --- | --- |

(10)

Ta sklep ne vpliva na pravico do prostega gibanja državljanov Unije in njihovih družinskih članov, vključno z možnostjo, da ti družinski člani vstopijo na ozemlje držav članic brez veljavne potne listine, v smislu zlasti Direktive 2004/38/ES in sporazumov o prostem gibanju oseb, sklenjenih med Unijo in državami članicami na eni strani ter nekaterimi tretjimi državami na drugi strani. Direktiva 2004/38/ES pod pogoji, določenimi v njej, dovoljuje omejitve prostega gibanja zaradi javnega reda, javne varnosti in javnega zdravja.

| (11) | Ta sklep spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so priznana zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. Ta sklep ne bi smel vplivati na pravico do azila. |
| --- | --- |

(11)

Ta sklep spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so priznana zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. Ta sklep ne bi smel vplivati na pravico do azila.

| (12) | Kot je navedeno v Sporočilu Komisije o zagotavljanju operativnih smernic za upravljanje zunanjih meja za olajšanje prehajanja meja med EU in Ukrajino, lahko država članica državljanom tretjih držav, ki ne izpolnjujejo enega ali več pogojev iz člena 6(1) Uredbe (EU) 2016/399 (pogoji za vstop državljanov tretjih držav), dovoli vstop na svoje ozemlje iz humanitarnih razlogov, na podlagi nacionalnega interesa ali zaradi mednarodnih obveznosti. To široko odstopanje bi bilo treba uporabiti v sedanji krizi, da se omogoči vstop vsem, ki bežijo pred konfliktom v Ukrajini.
  Države članice ohranijo možnost, da imetnikom potnih listin, na katere se nanaša ta sklep, ki niso uveljavili svoje pravice, da zaprosijo za mednarodno zaščito, v posameznih primerih dovolijo vstop na ozemlje držav članic, kot je določeno v členih 25 in 29 Uredbe (ES) št. 810/2009 ter členu 6(5) Uredbe (EU) 2016/399. |
| --- | --- |

(12)

Kot je navedeno v Sporočilu Komisije o zagotavljanju operativnih smernic za upravljanje zunanjih meja za olajšanje prehajanja meja med EU in Ukrajino, lahko država članica državljanom tretjih držav, ki ne izpolnjujejo enega ali več pogojev iz člena 6(1) Uredbe (EU) 2016/399 (pogoji za vstop državljanov tretjih držav), dovoli vstop na svoje ozemlje iz humanitarnih razlogov, na podlagi nacionalnega interesa ali zaradi mednarodnih obveznosti. To široko odstopanje bi bilo treba uporabiti v sedanji krizi, da se omogoči vstop vsem, ki bežijo pred konfliktom v Ukrajini.
  Države članice ohranijo možnost, da imetnikom potnih listin, na katere se nanaša ta sklep, ki niso uveljavili svoje pravice, da zaprosijo za mednarodno zaščito, v posameznih primerih dovolijo vstop na ozemlje držav članic, kot je določeno v členih 25 in 29 Uredbe (ES) št. 810/2009 ter členu 6(5) Uredbe (EU) 2016/399.

| (12a) | Da bi se upošteval ustrezen pravni in politični razvoj dogodkov, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte za spremembo tega sklepa z dodajanjem ali črtanjem regij ali ozemelj iz Priloge. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se to posvetovanje izvede v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje
   (6)

  . Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(12a)

Da bi se upošteval ustrezen pravni in politični razvoj dogodkov, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte za spremembo tega sklepa z dodajanjem ali črtanjem regij ali ozemelj iz Priloge. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se to posvetovanje izvede v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje
   (6)

  . Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (12b) | Da se Uniji v hitro spreminjajočih se razmerah omogoči hiter odziv, je primerno zagotoviti takojšnjo uporabo ustreznega delegiranega akta o spremembi Priloge k temu sklepu, kadar je to potrebno iz izredno nujnih razlogov. Kadar se uporabi nujni postopek, je zlasti pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje vključno na ravni strokovnjakov. |
| --- | --- |

(12b)

Da se Uniji v hitro spreminjajočih se razmerah omogoči hiter odziv, je primerno zagotoviti takojšnjo uporabo ustreznega delegiranega akta o spremembi Priloge k temu sklepu, kadar je to potrebno iz izredno nujnih razlogov. Kadar se uporabi nujni postopek, je zlasti pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje vključno na ravni strokovnjakov.

| (13) | Cilj tega sklepa je okrepiti delovanje skupne vizumske politike in schengenskega območja. Navedenih ciljev države članice ne morejo doseči same. Zato je treba uvesti obveznost
  nesprejemanja
  nekaterih potnih listin za namene izdaje vizuma in prehoda zunanjih meja na ravni Unije. Unija lahko zato sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz istega člena ta sklep ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(13)

Cilj tega sklepa je okrepiti delovanje skupne vizumske politike in schengenskega območja. Navedenih ciljev države članice ne morejo doseči same. Zato je treba uvesti obveznost
  nesprejemanja
  nekaterih potnih listin za namene izdaje vizuma in prehoda zunanjih meja na ravni Unije. Unija lahko zato sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz istega člena ta sklep ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev.

| (14) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja. Ker ta sklep nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme ta sklep, odloči, ali ga bo prenesla v svoje nacionalno pravo. |
| --- | --- |

(14)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja. Ker ta sklep nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme ta sklep, odloči, ali ga bo prenesla v svoje nacionalno pravo.

| (15) | Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Irska ne sodeluje (7); Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(15)

Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Irska ne sodeluje (7); Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

| (16) | Ta sklep za Islandijo in Norveško predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (8), ki spadajo na področje iz člena 1, točki A in B, Sklepa Sveta 1999/437/ES (9). |
| --- | --- |

(16)

Ta sklep za Islandijo in Norveško predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (8), ki spadajo na področje iz člena 1, točki A in B, Sklepa Sveta 1999/437/ES (9).

| (17) | Ta sklep za Švico predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (10), ki spadajo na področje iz člena 1, točki A in B, Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (11). |
| --- | --- |

(17)

Ta sklep za Švico predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (10), ki spadajo na področje iz člena 1, točki A in B, Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (11).

| (18) | Ta sklep za Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (12), ki spadajo na področje iz člena 1, točki A in B, Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (13). |
| --- | --- |

(18)

Ta sklep za Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (12), ki spadajo na področje iz člena 1, točki A in B, Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (13).

| (19) | Za Ciper, Bolgarijo, Romunijo in Hrvaško
  člen 1, točka (a), tega sklepa predstavlja akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu oziroma je z njim kako drugače povezan v smislu člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003, člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005 in člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2011, člen 1, točka (b), tega sklepa pa predstavlja akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu oziroma je z njim kako drugače povezan v smislu člena 3(1) Akta o pristopu iz leta 2003, člena 4(1) Akta o pristopu iz leta 2005 in člena 4(1) Akta o pristopu iz leta 2011. |
| --- | --- |

(19)

Za Ciper, Bolgarijo, Romunijo in Hrvaško
  člen 1, točka (a), tega sklepa predstavlja akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu oziroma je z njim kako drugače povezan v smislu člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003, člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005 in člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2011, člen 1, točka (b), tega sklepa pa predstavlja akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu oziroma je z njim kako drugače povezan v smislu člena 3(1) Akta o pristopu iz leta 2003, člena 4(1) Akta o pristopu iz leta 2005 in člena 4(1) Akta o pristopu iz leta 2011.

| (20) | Zaradi nujnosti razmer in trenutne nezakonite prisotnosti Rusije v tujih regijah bi moral ta sklep začeti veljati prvi dan po objavi – |
| --- | --- |

(20)

Zaradi nujnosti razmer in trenutne nezakonite prisotnosti Rusije v tujih regijah bi moral ta sklep začeti veljati prvi dan po objavi –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Ruske potne listine, izdane v ▌regijah ali na ozemljih v Ukrajini
  , ki jih je zasedla Rusija, ali na separatističnih ozemljih v Gruziji, navedenih v prilogi k temu sklepu,
  ali osebam s prebivališčem v teh regijah ali na teh ozemljih, se ne bi smele
  sprejemati
  kot veljavne potne listine za naslednje namene:

| (a) | izdajo vizuma v skladu z Uredbo (ES) št. 810/2009; |
| --- | --- |

(a)

izdajo vizuma v skladu z Uredbo (ES) št. 810/2009;

| (b) | prehod zunanjih meja v skladu z Uredbo (EU) 2016/399. |
| --- | --- |

(b)

prehod zunanjih meja v skladu z Uredbo (EU) 2016/399.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 2a za spremembo Priloge z dodajanjem ali črtanjem regij ali ozemelj, kadar je to potrebno zaradi upoštevanja ustreznega pravnega in političnega razvoja.

Kadar je v okoliščinah, ki se hitro spreminjajo, to nujno, se za delegirane akte, ki se sprejmejo v skladu s tem členom, uporabi postopek iz člena 2b.

Člen 1a

Z odstopanjem od člena 1 se ruska potna listina iz člena 1 lahko sprejme
  :

| — | če je bil njen imetnik ruski državljan pred datumi, navedenimi v izvedbenem aktu iz člena 2. To velja tudi za potomce takega ruskega državljana; |
| --- | --- |

—

če je bil njen imetnik ruski državljan pred datumi, navedenimi v izvedbenem aktu iz člena 2. To velja tudi za potomce takega ruskega državljana;

| — | če je bil njen imetnik otrok ali poslovno nesposobna oseba, ko je pridobil rusko državljanstvo s poenostavljenim postopkom naturalizacije na podlagi ruskega prava. |
| --- | --- |

—

če je bil njen imetnik otrok ali poslovno nesposobna oseba, ko je pridobil rusko državljanstvo s poenostavljenim postopkom naturalizacije na podlagi ruskega prava.

Države članice lahko imetnikom potnih listin, ki jih zajema ta sklep, v posameznih primerih dovolijo vstop na ozemlje držav članic, kakor je določeno v členih 25 in 29 Uredbe (ES) št. 810/2009 ter členu 6(5) Uredbe (EU) 2016/399.

Ta sklep ne vpliva na pravni red Unije na področju azila in zlasti na pravico do vložitve prošnje za mednarodno zaščito.

Člen 2

Komisija
  ob pomoči držav članic pripravi
  seznam ▌potnih listin iz člena 1
  po regijah, ozemljih ali separatističnih ozemljih, navedenih v Prilogi
  .
  Na tem seznamu so navedeni datumi, od katerih so se navedene potne listine začele izdajati v zasedenih regijah ali na zasedenih ozemljih, vključno s separatističnima ozemljema.

Ta seznam
  se sprejme z izvedbenim aktom, se objavi v Uradnem listu in se vključi v
  seznam ▌potnih listin,
  določen
  s Sklepom št. 1105/2011/EU.

Člen 2a

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.
     
  Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov iz člena 1 se Komisiji podeli za obdobje dveh let.

3.
     
  Prenos pooblastila iz člena 1 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.
     
  Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.
     
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.
     
  Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 1, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 2b

1.
     
  Delegirani akti, sprejeti na podlagi tega člena, začnejo veljati brez odlašanja in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. V uradnem obvestilu Evropskemu parlamentu in Svetu o delegiranem aktu se navedejo razlogi za uporabo postopka v nujnih primerih.

2.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko delegiranemu aktu nasprotuje v skladu s postopkom iz člena 2a(6). V takem primeru Komisija takoj po tem, ko jo Evropski parlament ali Svet uradno obvesti o sklepu o nasprotovanju aktu, akt razveljavi.

Člen 3

Ta sklep začne veljati prvi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju,

Za Evropski parlament

predsednica

Za Svet

predsednik

PRILOGA

Ukrajina

Avtonomna republika Krim in mesto Sevastopol

regija Doneck

regija Lugansk

regija Herson

regija Zaporožje

Gruzija

Abhazija

Južna Osetija

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (C9-0302/2022).

1

(2)  
  Sklepi Evropskega sveta z dne 24. februarja 2022.

2

Sklepi Evropskega sveta z dne 24. februarja 2022.

(3)  
  Sklepi Evropskega sveta z dne 25. marca 2022, 31. maja 2022 in 24. junija 2022.

3

Sklepi Evropskega sveta z dne 25. marca 2022, 31. maja 2022 in 24. junija 2022.

(4)  
  Sklepi predsedstva z izrednega zasedanja Evropskega sveta 1. septembra 2008 (dok. 12594/2/08 REV2).

4

Sklepi predsedstva z izrednega zasedanja Evropskega sveta 1. septembra 2008 (dok. 12594/2/08 REV2).

(5)  
  Sklep št. 1105/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o seznamu potnih listin, ki imetniku omogočajo prehod zunanjih meja in v katere se lahko vpiše vizum, ter o vzpostavitvi mehanizma za pripravo tega seznama (UL L 287, 4.11.2011, str. 9).

5

Sklep št. 1105/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o seznamu potnih listin, ki imetniku omogočajo prehod zunanjih meja in v katere se lahko vpiše vizum, ter o vzpostavitvi mehanizma za pripravo tega seznama (UL L 287, 4.11.2011, str. 9).

(6)  

  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

6

UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

(7)  Ta sklep ne spada na področje uporabe ukrepov iz Sklepa Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 64, 7.3.2002, str. 20).

7

(8)  UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

8

(9)  Sklep Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (UL L 176, 10.7.1999, str. 31).

9

(10)  UL L 53, 27.2.2008, str. 52.

10

(11)  Sklep Sveta 2008/146/ES z dne 28. januarja 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda v imenu Evropske skupnosti (UL L 53, 27.2.2008, str. 1).

11

(12)  UL L 160, 18.6.2011, str. 21.

12

(13)  Sklep Sveta 2011/350/EU z dne 7. marca 2011 o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, v zvezi z odpravo kontrol na notranjih mejah in prostim gibanjem oseb, v imenu Evropske unije (UL L 160, 18.6.2011, str. 19).

13

---