# Službeni list C 167/11.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 167 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 66.11. svibnja 2023. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 167

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 66.11. svibnja 2023.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2022. – 2023.Dnevne sjednice od 21. do 24. studenoga 2022.USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2022. – 2023.Dnevne sjednice od 21. do 24. studenoga 2022.USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | utorak, 22. studenog 2022. |
| 2023/C 167/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2022. o provedbi strategije zaduživanja za financiranje instrumenta NextGenerationEU, Unijina instrumenta za oporavak (2021/2076(INI)) | 2 |
| 2023/C 167/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2022. o provedbi Europskog vijeća za inovacije (2022/2063(INI)) | 8 |
| | srijeda, 23. studenog 2022. |
| 2023/C 167/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 23. studenoga 2022. o proglašenju Ruske Federacije državom pokroviteljicom terorizma (2022/2896(RSP)) | 18 |
| 2023/C 167/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 23. studenoga 2022. o promicanju regionalne stabilnosti i sigurnosti u široj regiji Bliskog istoka (2020/2113(INI)) | 25 |
| 2023/C 167/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 23. studenoga 2022. o prevenciji, upravljanju i boljoj skrbi u pogledu dijabetesa u EU-u povodom Svjetskog dana dijabetesa (2022/2901(RSP)) | 36 |
| | četvrtak, 24. studenog 2022. |
| 2023/C 167/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o stanju ljudskih prava u Afganistanu, a posebno nazadovanju u području prava žena i napadima na obrazovne ustanove (2022/2955(RSP)) | 43 |
| 2023/C 167/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o kontinuiranoj represiji nad demokratskom oporbom i civilnim društvom u Bjelarusu (2022/2956(RSP)) | 48 |
| 2023/C 167/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o prisilnom raseljavanju osoba kao posljedici eskalacije sukoba u istočnom dijelu Demokratske Republike Kongo (2022/2957(RSP)) | 54 |
| 2023/C 167/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o budućoj europskoj financijskoj strukturi za razvoj (2021/2252(INI)) | 57 |
| 2023/C 167/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o ishodu modernizacije Ugovora o energetskoj povelji (2022/2934(RSP)) | 68 |
| 2023/C 167/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o procjeni poštovanja uvjeta vladavine prava u Mađarskoj u skladu s Uredbom o uvjetovanosti i trenutačna situacija u pogledu mađarskog plana za oporavak i otpornost (2022/2935(RSP)) | 74 |
| 2023/C 167/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o zaštiti stočarstva i velikim zvijerima u Europi (2022/2952(RSP)) | 77 |
| 2023/C 167/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o nasljeđu Europske godine mladih 2022. (2022/2953(RSP)) | 83 |
| 2023/C 167/14 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o unapređenju propisa EU-a o divljim i egzotičnim životinjama koje se drže kao kućni ljubimci u Europskoj uniji uz pomoć pozitivnog popisa EU-a (2022/2809(RSP)) | 89 |
| 2023/C 167/15 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o stanju ljudskih prava u Egiptu (2022/2962(RSP)) | 94 |
| 2023/C 167/16 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o stanju ljudskih prava u kontekstu Svjetskog prvenstva FIFA-e u Kataru (2022/2948(RSP)) | 99 |
| | PREPORUKE |
| | Europski parlament |
| | srijeda, 23. studenog 2022. |
| 2023/C 167/17 | Preporuka Europskog parlamenta od 23. studenoga 2022. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o novoj strategiji EU-a za proširenje (2022/2064(INI)) | 105 |
| 2023/C 167/18 | Preporuka Europskog parlamenta Vijeću od 23. studenoga 2022. o preporuci Europskog parlamenta Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o stanju u Libiji (2021/2064(INI)) | 116 |
| | MIŠLJENJA |
| | Europski parlament |
| | utorak, 22. studenog 2022. |
| 2023/C 167/19 | Odluka Europskog parlamenta od 22. studenoga 2022. o zaključenju poslovnih knjiga Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu za financijsku godinu 2020. (2022/2903(RSP)) | 126 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

utorak, 22. studenog 2022.

2023/C 167/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2022. o provedbi strategije zaduživanja za financiranje instrumenta NextGenerationEU, Unijina instrumenta za oporavak (2021/2076(INI))

2

2023/C 167/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2022. o provedbi Europskog vijeća za inovacije (2022/2063(INI))

8

srijeda, 23. studenog 2022.

2023/C 167/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. studenoga 2022. o proglašenju Ruske Federacije državom pokroviteljicom terorizma (2022/2896(RSP))

18

2023/C 167/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. studenoga 2022. o promicanju regionalne stabilnosti i sigurnosti u široj regiji Bliskog istoka (2020/2113(INI))

25

2023/C 167/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. studenoga 2022. o prevenciji, upravljanju i boljoj skrbi u pogledu dijabetesa u EU-u povodom Svjetskog dana dijabetesa (2022/2901(RSP))

36

četvrtak, 24. studenog 2022.

2023/C 167/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o stanju ljudskih prava u Afganistanu, a posebno nazadovanju u području prava žena i napadima na obrazovne ustanove (2022/2955(RSP))

43

2023/C 167/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o kontinuiranoj represiji nad demokratskom oporbom i civilnim društvom u Bjelarusu (2022/2956(RSP))

48

2023/C 167/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o prisilnom raseljavanju osoba kao posljedici eskalacije sukoba u istočnom dijelu Demokratske Republike Kongo (2022/2957(RSP))

54

2023/C 167/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o budućoj europskoj financijskoj strukturi za razvoj (2021/2252(INI))

57

2023/C 167/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o ishodu modernizacije Ugovora o energetskoj povelji (2022/2934(RSP))

68

2023/C 167/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o procjeni poštovanja uvjeta vladavine prava u Mađarskoj u skladu s Uredbom o uvjetovanosti i trenutačna situacija u pogledu mađarskog plana za oporavak i otpornost (2022/2935(RSP))

74

2023/C 167/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o zaštiti stočarstva i velikim zvijerima u Europi (2022/2952(RSP))

77

2023/C 167/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o nasljeđu Europske godine mladih 2022. (2022/2953(RSP))

83

2023/C 167/14

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o unapređenju propisa EU-a o divljim i egzotičnim životinjama koje se drže kao kućni ljubimci u Europskoj uniji uz pomoć pozitivnog popisa EU-a (2022/2809(RSP))

89

2023/C 167/15

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o stanju ljudskih prava u Egiptu (2022/2962(RSP))

94

2023/C 167/16

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o stanju ljudskih prava u kontekstu Svjetskog prvenstva FIFA-e u Kataru (2022/2948(RSP))

99

PREPORUKE

Europski parlament

srijeda, 23. studenog 2022.

2023/C 167/17

Preporuka Europskog parlamenta od 23. studenoga 2022. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o novoj strategiji EU-a za proširenje (2022/2064(INI))

105

2023/C 167/18

Preporuka Europskog parlamenta Vijeću od 23. studenoga 2022. o preporuci Europskog parlamenta Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o stanju u Libiji (2021/2064(INI))

116

MIŠLJENJA

Europski parlament

utorak, 22. studenog 2022.

2023/C 167/19

Odluka Europskog parlamenta od 22. studenoga 2022. o zaključenju poslovnih knjiga Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu za financijsku godinu 2020. (2022/2903(RSP))

126

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Europski parlament |
| | utorak, 22. studenog 2022. |
| 2023/C 167/20 | Odluka Europskog parlamenta od 22. studenoga 2022. o predloženom imenovanju Keit Pentus-Rosimannus na mjesto članice Revizorskog suda (C9-0316/2022 – 2022/0808(NLE)) | 128 |
| 2023/C 167/21 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2022. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola uz Euromediteranski privremeni sporazum o pridruživanju u području trgovine i suradnje između Europske zajednice, s jedne strane, i Palestinske oslobodilačke organizacije (PLO) za dobrobit Palestinske samouprave na Zapadnoj obali i u pojasu Gaze, s druge strane, o okvirnom sporazumu između Europske unije i Palestinske samouprave na Zapadnoj obali i u pojasu Gaze o općim načelima sudjelovanja Palestinske samouprave u programima Unije (12669/2019 – C9-0115/2021 – 2019/0164(NLE)) | 129 |
| 2023/C 167/22 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2022. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o poboljšanju rodne ravnoteže među direktorima uvrštenih trgovačkih društava i o povezanim mjerama (10521/1/2022 – C9-0354/2022 – 2012/0299(COD)) | 130 |
| 2023/C 167/23 | P9_TA(2022)0394Otpornost kritičnih subjekataZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2022. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o otpornosti kritičnih subjekata (COM(2020)0829 – C9-0421/2020 – 2020/0365(COD))P9_TC1-COD(2020)0365Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 22. studenoga 2022. radi donošenja Direktive (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o otpornosti kritičnih subjekata i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 2008/114/EZ | 131 |
| 2023/C 167/24 | P9_TA(2022)0395Zajednička ribarstvena politika (ZRP): ograničenje pristupa vodama UnijeZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. u pogledu ograničenja pristupa vodama Unije (COM(2021)0356 – C9-0254/2021 – 2021/0176(COD))P9_TC1-COD(2021)0176Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 22. studenoga 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1380/2013 u pogledu ograničenjâ pristupa vodama Unije | 132 |
| 2023/C 167/25 | P9_TA(2022)0396Odluke europskih organizacija za normizacijuZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1025/2012 u pogledu odluka europskih organizacija za normizaciju koje se odnose na europske norme i europske normizacijske dokumente (COM(2022)0032 – C9-0033/2022 – 2022/0021(COD))P9_TC1-COD(2022)0021Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 22. studenoga 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1025/2012 u pogledu odluka europskih organizacija za normizaciju koje se odnose na europske norme i europske normizacijske dokumente | 134 |
| 2023/C 167/26 | P9_TA(2022)0397Vozači određenih cestovnih vozila za prijevoz robe ili putnika: početne kvalifikacije i periodično osposobljavanje (kodificirani tekst)Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2022. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o početnim kvalifikacijama i periodičnom osposobljavanju vozača određenih cestovnih vozila za prijevoz robe ili putnika (kodificirani tekst) (COM(2021)0034 – C9-0008/2021 – 2021/0018(COD))P9_TC1-COD(2021)0018Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 22. studenoga 2022. radi donošenja Direktive (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o početnim kvalifikacijama i periodičnom osposobljavanju vozača određenih cestovnih vozila za prijevoz robe ili putnika | 135 |
| 2023/C 167/27 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2022. o prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma između Europske unije i Novog Zelanda na temelju članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. o izmjeni koncesija za sve carinske kvote uvrštene u raspored EU-a CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije (07910/2022 – C9-0296/2022 – 2022/0098(NLE)) | 136 |
| 2023/C 167/28 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2022. o Nacrtu odluke Vijeća o izmjeni Odluke (EU) 2015/2169 o sklapanju Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane (12600/2022 – C9-0343/2022 – 2022/0257(NLE)) | 137 |
| | srijeda, 23. studenog 2022. |
| 2023/C 167/29 | Rezolucija Europskog parlamenta od 23. studenoga 2022. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 5/2022 Europske unije za financijsku godinu 2022. – Dodatne mjere za ublažavanje posljedica ruskog rata u Ukrajini, jačanje Mehanizma Unije za civilnu zaštitu, smanjenje odobrenih sredstava za plaćanje i ažuriranje prihoda, ostale prilagodbe i tehnička ažuriranja (14832/2022 – C9-0388/2022 – 2022/0318(BUD)) | 138 |
| 2023/C 167/30 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. studenoga 2022. o zajedničkom Nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2023. koji je prihvatio Odbor za mirenje u okviru proračunskog postupka (14783/2022 – C9-0389/2022 – 2022/0212(BUD)) | 141 |
| 2023/C 167/31 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. studenoga 2022. o Prijedlogu odluke Vijeća o izmjeni Odluke (EU, Euratom) 2020/2053 o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (COM(2021)0570 – C9-0034/2022 – 2021/0430(CNS)) | 162 |
| | četvrtak, 24. studenog 2022. |
| 2023/C 167/32 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o Nacrtu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093 kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. (14471/2022 – C9-0386/2022 – 2022/0369(APP)) | 167 |
| 2023/C 167/33 | P9_TA(2022)0411Izmjena Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 u pogledu uspostave diversificirane strategije financiranja kao opće metode uzimanja zajmovaZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 u pogledu uspostave diversificirane strategije financiranja kao opće metode uzimanja zajmova (COM(2022)0596 – C9-0374/2022 – 2022/0370(COD))P9_TC1-COD(2022)0370Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. studenoga 2022. radi donošenja Uredbe (EU, Euratom) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 u pogledu uspostave diversificirane strategije financiranja kao opće metode uzimanja zajmova | 168 |
| 2023/C 167/34 | P9_TA(2022)0412Makrofinancijska pomoć + Instrument za pružanje potpore Ukrajini za 2023.Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta za pružanje potpore Ukrajini za 2023. (makrofinancijska pomoć +) (COM(2022)0597 – C9-0373/2022 – 2022/0371(COD))P9_TC1-COD(2022)0371Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. studenoga 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi instrumenta za pružanje potpore Ukrajini za 2023. (makrofinancijska pomoć +) | 169 |
| 2023/C 167/35 | P9_TA(2022)0413Neprihvaćanje putnih isprava Ruske federacije izdanih u Ukrajini i GruzijiZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o nepriznavanju ruskih putnih isprava izdanih u okupiranim stranim regijama (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD))P9_TC1-COD(2022)0274Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. studenoga 2022. radi donošenja Odluke (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o neprihvaćanju putnih isprava Ruske Federacije izdanih u Ukrajini i Gruziji | 170 |
| 2023/C 167/36 | P9_TA(2022)0414Uspostava programa politike za digitalno desetljeće do 2030.Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa politike do 2030. Put u digitalno desetljeće (COM(2021)0574 – C9-0359/2021 – 2021/0293(COD))P9_TC1-COD(2021)0293Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. studenoga 2022. radi donošenja Odluke (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa politike za digitalno desetljeće do 2030. | 171 |
| 2023/C 167/37 | Odluka Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 21. listopada 2022. o izmjeni regulatornih tehničkih standarda utvrđenih u Delegiranoj uredbi (EU) br. 153/2013 u pogledu privremenih hitnih mjera povezanih sa zahtjevima za kolateral (C(2022)7536 – 2022/2908(DEA)) | 172 |
| 2023/C 167/38 | Odluka Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije оd 18. listopada 2022. o izmjeni regulatornih tehničkih standarda utvrđenih u Delegiranoj uredbi (EU) 149/2013 u pogledu vrijednosti praga poravnanja za pozicije koje se drže u ugovorima o OTC robnim izvedenicama i ostalim ugovorima o OTC izvedenicama (C(2022)7413 – 2022/2899(DEA)) | 174 |

III   Pripremni akti

Europski parlament

utorak, 22. studenog 2022.

2023/C 167/20

Odluka Europskog parlamenta od 22. studenoga 2022. o predloženom imenovanju Keit Pentus-Rosimannus na mjesto članice Revizorskog suda (C9-0316/2022 – 2022/0808(NLE))

128

2023/C 167/21

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2022. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola uz Euromediteranski privremeni sporazum o pridruživanju u području trgovine i suradnje između Europske zajednice, s jedne strane, i Palestinske oslobodilačke organizacije (PLO) za dobrobit Palestinske samouprave na Zapadnoj obali i u pojasu Gaze, s druge strane, o okvirnom sporazumu između Europske unije i Palestinske samouprave na Zapadnoj obali i u pojasu Gaze o općim načelima sudjelovanja Palestinske samouprave u programima Unije (12669/2019 – C9-0115/2021 – 2019/0164(NLE))

129

2023/C 167/22

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2022. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o poboljšanju rodne ravnoteže među direktorima uvrštenih trgovačkih društava i o povezanim mjerama (10521/1/2022 – C9-0354/2022 – 2012/0299(COD))

130

2023/C 167/23

P9_TA(2022)0394Otpornost kritičnih subjekataZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2022. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o otpornosti kritičnih subjekata (COM(2020)0829 – C9-0421/2020 – 2020/0365(COD))P9_TC1-COD(2020)0365Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 22. studenoga 2022. radi donošenja Direktive (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o otpornosti kritičnih subjekata i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 2008/114/EZ

131

2023/C 167/24

P9_TA(2022)0395Zajednička ribarstvena politika (ZRP): ograničenje pristupa vodama UnijeZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. u pogledu ograničenja pristupa vodama Unije (COM(2021)0356 – C9-0254/2021 – 2021/0176(COD))P9_TC1-COD(2021)0176Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 22. studenoga 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1380/2013 u pogledu ograničenjâ pristupa vodama Unije

132

2023/C 167/25

P9_TA(2022)0396Odluke europskih organizacija za normizacijuZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1025/2012 u pogledu odluka europskih organizacija za normizaciju koje se odnose na europske norme i europske normizacijske dokumente (COM(2022)0032 – C9-0033/2022 – 2022/0021(COD))P9_TC1-COD(2022)0021Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 22. studenoga 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1025/2012 u pogledu odluka europskih organizacija za normizaciju koje se odnose na europske norme i europske normizacijske dokumente

134

2023/C 167/26

P9_TA(2022)0397Vozači određenih cestovnih vozila za prijevoz robe ili putnika: početne kvalifikacije i periodično osposobljavanje (kodificirani tekst)Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2022. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o početnim kvalifikacijama i periodičnom osposobljavanju vozača određenih cestovnih vozila za prijevoz robe ili putnika (kodificirani tekst) (COM(2021)0034 – C9-0008/2021 – 2021/0018(COD))P9_TC1-COD(2021)0018Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 22. studenoga 2022. radi donošenja Direktive (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o početnim kvalifikacijama i periodičnom osposobljavanju vozača određenih cestovnih vozila za prijevoz robe ili putnika

135

2023/C 167/27

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2022. o prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma između Europske unije i Novog Zelanda na temelju članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. o izmjeni koncesija za sve carinske kvote uvrštene u raspored EU-a CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije (07910/2022 – C9-0296/2022 – 2022/0098(NLE))

136

2023/C 167/28

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2022. o Nacrtu odluke Vijeća o izmjeni Odluke (EU) 2015/2169 o sklapanju Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane (12600/2022 – C9-0343/2022 – 2022/0257(NLE))

137

srijeda, 23. studenog 2022.

2023/C 167/29

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. studenoga 2022. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 5/2022 Europske unije za financijsku godinu 2022. – Dodatne mjere za ublažavanje posljedica ruskog rata u Ukrajini, jačanje Mehanizma Unije za civilnu zaštitu, smanjenje odobrenih sredstava za plaćanje i ažuriranje prihoda, ostale prilagodbe i tehnička ažuriranja (14832/2022 – C9-0388/2022 – 2022/0318(BUD))

138

2023/C 167/30

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. studenoga 2022. o zajedničkom Nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2023. koji je prihvatio Odbor za mirenje u okviru proračunskog postupka (14783/2022 – C9-0389/2022 – 2022/0212(BUD))

141

2023/C 167/31

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. studenoga 2022. o Prijedlogu odluke Vijeća o izmjeni Odluke (EU, Euratom) 2020/2053 o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (COM(2021)0570 – C9-0034/2022 – 2021/0430(CNS))

162

četvrtak, 24. studenog 2022.

2023/C 167/32

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o Nacrtu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093 kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. (14471/2022 – C9-0386/2022 – 2022/0369(APP))

167

2023/C 167/33

P9_TA(2022)0411Izmjena Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 u pogledu uspostave diversificirane strategije financiranja kao opće metode uzimanja zajmovaZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 u pogledu uspostave diversificirane strategije financiranja kao opće metode uzimanja zajmova (COM(2022)0596 – C9-0374/2022 – 2022/0370(COD))P9_TC1-COD(2022)0370Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. studenoga 2022. radi donošenja Uredbe (EU, Euratom) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 u pogledu uspostave diversificirane strategije financiranja kao opće metode uzimanja zajmova

168

2023/C 167/34

P9_TA(2022)0412Makrofinancijska pomoć + Instrument za pružanje potpore Ukrajini za 2023.Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta za pružanje potpore Ukrajini za 2023. (makrofinancijska pomoć +) (COM(2022)0597 – C9-0373/2022 – 2022/0371(COD))P9_TC1-COD(2022)0371Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. studenoga 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi instrumenta za pružanje potpore Ukrajini za 2023. (makrofinancijska pomoć +)

169

2023/C 167/35

P9_TA(2022)0413Neprihvaćanje putnih isprava Ruske federacije izdanih u Ukrajini i GruzijiZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o nepriznavanju ruskih putnih isprava izdanih u okupiranim stranim regijama (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD))P9_TC1-COD(2022)0274Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. studenoga 2022. radi donošenja Odluke (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o neprihvaćanju putnih isprava Ruske Federacije izdanih u Ukrajini i Gruziji

neprihvaćanju

Ukrajini i Gruziji

170

2023/C 167/36

P9_TA(2022)0414Uspostava programa politike za digitalno desetljeće do 2030.Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa politike do 2030. Put u digitalno desetljeće (COM(2021)0574 – C9-0359/2021 – 2021/0293(COD))P9_TC1-COD(2021)0293Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. studenoga 2022. radi donošenja Odluke (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa politike za digitalno desetljeće do 2030.

171

2023/C 167/37

Odluka Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 21. listopada 2022. o izmjeni regulatornih tehničkih standarda utvrđenih u Delegiranoj uredbi (EU) br. 153/2013 u pogledu privremenih hitnih mjera povezanih sa zahtjevima za kolateral (C(2022)7536 – 2022/2908(DEA))

172

2023/C 167/38

Odluka Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije оd 18. listopada 2022. o izmjeni regulatornih tehničkih standarda utvrđenih u Delegiranoj uredbi (EU) 149/2013 u pogledu vrijednosti praga poravnanja za pozicije koje se drže u ugovorima o OTC robnim izvedenicama i ostalim ugovorima o OTC izvedenicama (C(2022)7413 – 2022/2899(DEA))

174

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

11.5.2023

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 167/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2022. – 2023.

Dnevne sjednice od 21. do 24. studenoga 2022.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

utorak, 22. studenog 2022.

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/2

---

P9_TA(2022)0400

Strategija pozajmljivanja za financiranje instrumenta Next GenerationEU

Rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2022. o provedbi strategije zaduživanja za financiranje instrumenta NextGenerationEU, Unijina instrumenta za oporavak (2021/2076(INI))

(2023/C 167/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 3. Odluke Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (1) (Odluka o vlastitim sredstvima), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 3. Odluke Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (1) (Odluka o vlastitim sredstvima),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2020/2094 od 14. prosinca 2020. o uspostavi Instrumenta Europske unije za oporavak radi potpore oporavku nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2020/2094 od 14. prosinca 2020. o uspostavi Instrumenta Europske unije za oporavak radi potpore oporavku nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 (2),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (4), uključujući zajedničke i jednostrane izjave donesene u okviru višegodišnjeg financijskog okvira (VFO), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (4), uključujući zajedničke i jednostrane izjave donesene u okviru višegodišnjeg financijskog okvira (VFO),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 14. travnja 2021. o novoj strategiji financiranja instrumenta NextGenerationEU (COM(2021)0250), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 14. travnja 2021. o novoj strategiji financiranja instrumenta NextGenerationEU (COM(2021)0250),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog odluke Vijeća o izmjeni Odluke o vlastitim sredstvima (COM(2021)0570), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog odluke Vijeća o izmjeni Odluke o vlastitim sredstvima (COM(2021)0570),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640) i svoju rezoluciju od 15. siječnja 2020. o istoj temi (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640) i svoju rezoluciju od 15. siječnja 2020. o istoj temi (5),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, članak 1. stavak 1. točku (e) Odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku davanja odobrenja za sastavljanje izvješća o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. toj odluci, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, članak 1. stavak 1. točku (e) Odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku davanja odobrenja za sastavljanje izvješća o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. toj odluci,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0250/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0250/2022),

| A. | budući da je na temelju Odluke o vlastitim sredstvima Komisija ovlaštena da u razdoblju 2021. – 2026. u ime Unije na tržištima kapitala pozajmljuje sredstva u visini do 750 milijardi EUR u cijenama iz 2018. isključivo u svrhu suočavanja s posljedicama krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 s pomoću instrumenta NextGenerationEU, Unijina instrumenta za oporavak; budući da se 360 milijardi EUR u cijenama iz 2018. može iskoristiti za odobravanje zajmova državama članicama, a 390 milijardi EUR izravno za rashode EU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da je na temelju Odluke o vlastitim sredstvima Komisija ovlaštena da u razdoblju 2021. – 2026. u ime Unije na tržištima kapitala pozajmljuje sredstva u visini do 750 milijardi EUR u cijenama iz 2018. isključivo u svrhu suočavanja s posljedicama krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 s pomoću instrumenta NextGenerationEU, Unijina instrumenta za oporavak; budući da se 360 milijardi EUR u cijenama iz 2018. može iskoristiti za odobravanje zajmova državama članicama, a 390 milijardi EUR izravno za rashode EU-a;

| B. | budući da otplata pozajmljenih sredstava i pripadajućih kamata treba biti na teret proračuna Unije i planirana tako da se osigura stabilno i predvidljivo smanjenje obveza najkasnije do 31. prosinca 2058.; budući da su gornje granice vlastitih sredstava povećane za 0,6 % kako bi se pokrile sve obveze Unije koje proizlaze iz zaduživanja za instrument NextGenerationEU; |
| --- | --- |

B.

budući da otplata pozajmljenih sredstava i pripadajućih kamata treba biti na teret proračuna Unije i planirana tako da se osigura stabilno i predvidljivo smanjenje obveza najkasnije do 31. prosinca 2058.; budući da su gornje granice vlastitih sredstava povećane za 0,6 % kako bi se pokrile sve obveze Unije koje proizlaze iz zaduživanja za instrument NextGenerationEU;

| C. | budući da su Parlament, Vijeće i Komisija usvojili pravno obvezujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava u cilju stvaranja dostatnih sredstava za pokrivanje očekivanih rashoda povezanih s otplatom za NextGenerationEU, čime se ne smanjuje financiranje programa i politika Unije; |
| --- | --- |

C.

budući da su Parlament, Vijeće i Komisija usvojili pravno obvezujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava u cilju stvaranja dostatnih sredstava za pokrivanje očekivanih rashoda povezanih s otplatom za NextGenerationEU, čime se ne smanjuje financiranje programa i politika Unije;

| D. | budući da u skladu s Odlukom o vlastitim sredstvima Komisija treba redovito i sveobuhvatno obavješćivati Parlament i Vijeće o svim aspektima svoje strategije upravljanja dugom, uključujući kalendar izdavanja s očekivanim datumima i obujmima izdavanja za sljedeću godinu te plan kojim se utvrđuju očekivana plaćanja glavnice i kamata; |
| --- | --- |

D.

budući da u skladu s Odlukom o vlastitim sredstvima Komisija treba redovito i sveobuhvatno obavješćivati Parlament i Vijeće o svim aspektima svoje strategije upravljanja dugom, uključujući kalendar izdavanja s očekivanim datumima i obujmima izdavanja za sljedeću godinu te plan kojim se utvrđuju očekivana plaćanja glavnice i kamata;

| E. | budući da ukupni programirani iznos za NextGenerationEU i periodičnu isplatu kupona i isplatu po dospijeću (troškovi otplate u okviru EURI-ja) iznosi 14,7 milijardi EUR za razdoblje 2021. – 2027.; |
| --- | --- |

E.

budući da ukupni programirani iznos za NextGenerationEU i periodičnu isplatu kupona i isplatu po dospijeću (troškovi otplate u okviru EURI-ja) iznosi 14,7 milijardi EUR za razdoblje 2021. – 2027.;

Razlozi za zaduživanje za instrument NextGenerationEU

| 1. | naglašava da je NextGenerationEU najveći zajednički program zaduživanja EU-a i prvi kojim se ne odobravaju samo zajmovi državama članicama, već se osiguravaju i izravni proračunski rashodi Unije koji su dio stvarnih programa i politika EU-a; ističe da se zajedničkim dugom Unije kojim upravlja Komisija povećavaju veličina, učinak i dodana vrijednost proračuna Unije, čime se podupire oporavak nakon pandemije bolesti COVID-19 i ostvaruju dugoročni prioriteti EU-a, posebno zelena i digitalna tranzicija; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da program zaduživanja za instrument NextGenerationEU, s prosječnim godišnjim obujmom zaduživanja od 150 milijardi EUR do 2026., čini Uniju ključnim čimbenikom na financijskim tržištima, izjednačava je s drugim velikim europskim izdavateljima državnih obveznica te je čini najvećim nadnacionalnim izdavateljem i najvećim izdavateljem zelenih obveznica; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da će se uspjeh strategije zaduživanja ocijeniti na temelju njezine sposobnosti da se pravodobno i relativno jeftino prikupe sredstva potrebna za provedbu instrumenta NextGenerationEU na tržištima kapitala i da se dug otplati do 2058. na temelju profila koji je i jednostavan i predvidljiv te bez istiskivanja uspostavljenog programa rashoda u okviru gornjih granica VFO-u i ugrožavanja budućeg djelovanja EU-a; naglašava da izdavanje od strane Unije ne bi trebalo narušavati uvjete kreditiranja za druge europske izdavatelje te da bi čak trebalo imati pozitivnu ulogu na tržištima kapitala, posebno zadovoljavanjem potražnje ulagača za imovinom denominiranom u eurima i za novim proizvodima kao što su zelene obveznice; |
| --- | --- |

3.

Opis i procjena dosadašnje strategije zaduživanja za instrument NextGenerationEU

| 4. | napominje da je Komisija razvila i uspostavila novi i veliki program financiranja te brzo i učinkovito izgradila svoje kapacitete za upravljanje dugom; pozdravlja činjenicu da se izdavanja odvijaju u stalnom ritmu od prvog izdavanja 2021. i da je potražnja uvelike premašena, što svjedoči o snažnom interesu ulagača i omogućuje Komisiji da ispuni svoje ciljeve financiranja; sa zadovoljstvom primjećuje da se, u skladu s rejtingom AAA dodijeljenim Uniji, proizvodima iz EU-a trguje po privlačnim kamatnim stopama koje su jednake drugim velikim europskim i nadnacionalnim izdavateljima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prima na znanje da je strategija financiranja koju je usvojila Komisija diversificirana i da nudi širok raspon proizvoda (obveznice i mjenice) i rokova dospijeća (od tri mjeseca do 30 godina) s pomoću različitih metoda izdavanja (sindicirane transakcije i dražbe) u skladu s redovitim rasporedom; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prima na znanje odluku Komisije o oslanjanju na veliku mrežu primarnih trgovaca, koji su važni partneri u osiguravanju dobrog funkcioniranja primarnih i sekundarnih tržišta i izvješćivanju Komisije o tržišnim uvjetima; podsjeća Komisiju da je važno da se zajamči da banke ispunjavaju svoje pravne obveze i nastojanja da se postigne bolja geografska ravnoteža i u pogledu članova mreže primarnih trgovaca i u pogledu vođenja sindiciranih transakcija; poziva Komisiju da osigura da članovi mreže primarnih trgovaca imaju dostatne poticaje i obveze kako bi mogli obavljati svoju ulogu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prima na znanje godišnje odluke o zaduživanju i planove financiranja koje je Komisija dosad objavila; naglašava da je transparentnost u pogledu strategije i operacija zaduživanja Komisije ključna za uspješnu koordinaciju s drugim sudionicima na tržištu i jamčenje odgovornosti, posebno za Parlament, kao i osviještenost i odgovornost među donositeljima odluka i u široj javnosti; u tom kontekstu poziva Komisiju da brzo i sustavno izvješćuje Parlament na način da pruži raščlanjene podatke o svim naknadama nastalima izdavanjem duga EU-a, uključujući naknade Komisije za EURI kao administrativne troškove, kao i troškove koje države članice snose kada uzimaju zajam u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primjećuje da je, u skladu s godišnjom odlukom o zaduživanju i polugodišnjim planovima financiranja, Komisija od lipnja 2021. na financijskim tržištima prikupila više od 113 milijardi EUR, od čega 23 milijarde EUR u obliku zelenih obveznica i obveznica s kratkim, srednjim i dugim rokovima dospijeća; prima na znanje dostavljene informacije u pogledu raspodjele vrste ulagača i geografske raspodjele; poziva na kontinuiranu transparentnu komunikaciju o napretku dražbi obveznica i sindiciranja; |
| --- | --- |

8.

Mogući pozitivni učinci i izazovi zaduživanja za instrument NextGenerationEU

| 9. | smatra da instrument NextGenerationEU, time što će Uniju učiniti jednim od najvećih izdavatelja obveznica u Europi, može pozitivno utjecati na stabilnost i likvidnost tržišta kapitala EU-a, poboljšati gospodarske izglede EU-a, dopuniti makroekonomsku strukturu europodručja i ojačati međunarodnu ulogu eura; napominje da je instrument NextGenerationEU pravno ograničen u pogledu veličine i vremena i da bi mogao imati još utjecajniju ulogu kao izvor sigurne imovine i pomoći u integraciji financijskih tržišta EU-a i jačanju otpornosti Unije, pod uvjetom da se stečena iskustva uzmu u obzir na odgovarajući način; osim toga, napominje da vremenski okvir i opseg programa zaduživanja za instrument NextGenerationEU ograničavaju potencijal obveznica EU-a da postanu istinski sigurna imovina, da služe pravilnom funkcioniranju financijskih tržišta i da poboljšaju stabilnost ekonomske i monetarne unije; poziva Komisiju da razmotri moguće načine za održavanje nepodmirene količine obveznica instrumenta NextGenerationEU nakon 2027. kako bi se spriječilo da se likvidnost smanji ubrzo nakon što dosegne svoj vrhunac na kraju faze potrošnje instrumenta NextGenerationEU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primjećuje veliku potražnju za dugom EU-a na tržištima kapitala i njegovu neometanu integraciju u njih; poziva Komisiju da konsolidira položaj duga EU-a diversifikacijom profila ulagača, poticanjem sekundarnih tržišta i uklanjanjem tehničkih prepreka; |
| --- | --- |

10.

| 11. | posebno ističe da bi Unija kao najveći svjetski izdavatelj zelenih obveznica mogla postaviti referentne vrijednosti za održiva ulaganja, kao i diversifikacijom svoje baze ulagača i osiguravanjem nižih troškova zaduživanja; naglašava važnu ulogu zelenih obveznica u financiranju imovine potrebne za prelazak na niskougljično gospodarstvo; pozdravlja činjenicu da se u Komisijinu okviru za zelene obveznice primjenjuju visoki standardi održivosti; potiče Komisiju da spriječi bilo kakvu vrstu manipulativnog zelenog marketinga i da osigura visokokvalitetno izvješćivanje o korištenju primitaka kako se ne bi ugrozila zelena premija; konstatira da načelo nenanošenja bitne štete služi kao standard za rashode koji se financiraju u okviru instrumenta NextGenerationEU; naglašava da izdavanjem dijela duga za instrument NextGenerationEU u obliku zelenih obveznica države članice i Komisija imaju odgovornost učiniti sve što je u njihovoj moći kako bi osigurale ispunjavanje obveza prema ulagačima u pogledu potrošnje u području klime te očekuje od Komisije da u potpunosti ispuni svoju obvezu da isključi problematične projekte iz financiranja zelenim obveznicama čim se pojavi bilo kakva propisno potkrijepljena zabrinutost u pogledu manipulativnog zelenog marketinga; pozdravlja pregled s pokazateljima zelenih obveznica instrumenta NextGenerationEU, interaktivnu internetsku stranicu s informacijama o ulaganjima koja se financiraju zelenim obveznicama (6); |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da bi Komisija trebala uvesti snažne mjere revizije kako bi osigurala pravilnu provedbu Mehanizma za oporavak i otpornost, posebno kako bi se smanjio rizik od bilo kakvog manipulativnog zelenog marketinga, te s obzirom na jedinstvenu konfiguraciju instrumenta NextGenerationEU, u okviru kojeg Komisija prikuplja sredstva na tržištima kapitala i odgovorna je prema ulagačima, dok novac zapravo troše države članice; stoga poziva države članice da se pridržavaju obećanja koja su dale u svojim planovima za oporavak i otpornost, da na odgovarajući način i potpuno provedu ta obećanja te da temeljito izvješćuju Komisiju o provedbi ključnih etapa i ciljeva; |
| --- | --- |

12.

| 13. | napominje da je, unatoč svojem opsegu, instrument NextGenerationEU dosad uspješno ublažio rizik od istiskivanja potražnje za drugim europskim državnim obveznicama; ističe da bi, kad bi se tržište država europodručja učinilo privlačnijim, posebno ulagačima izvan EU-a, izdavanje vrijednosnih papira za instrument NextGenerationEU moglo pozitivno utjecati na potražnju za vrijednosnim papirima koje izdaju drugi europski sudionici na tržištu; poziva Komisiju da nastavi blisko surađivati s agencijama za dug država članica te s Europskom središnjom bankom, Europskom investicijskom bankom i Europskim stabilizacijskim mehanizmom; ponavlja važnost širenja trgovanja dugom EU-a na drugim burzama EU-a u skladu s načelima unije tržišta kapitala; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nadalje tvrdi da instrument NextGenerationEU ima pozitivan učinak na privlačnost i održivost dugova država članica jer svim državama članicama nudi uvjete zaduživanja s rejtingom AAA preko zajmova iz Mehanizma za oporavak i otpornost, pomaže da se znatno smanje prinosi na državne obveznice i diskontiraju bespovratna sredstva iz izračuna nacionalnog duga, te šalje snažnu poruku financijskim tržištima o otpornosti i koheziji europodručja i EU-a; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da instrument NextGenerationEU pokazuje prednosti ambicioznijeg, kolektivnijeg i demokratskijeg odgovora na krizu na razini EU-a; smatra da bi mogućnost izravne kupnje obveznica EU-a kod građana EU-a mogla povećati osjećaj pripadnosti EU-u; traži od Komisije da u tom pogledu razvije jednostavan i transparentan mehanizam; napominje da ta praksa već postoji u nekoliko država članica; smatra da bi gospodarske koristi bile važne i da bi nadmašile troškove provedbe; napominje da je znatna potpora u krizi koja se financira zajedničkim izdavanjem duga ojačala povjerenje u otpornost EU-a i njegovih država članica te da sudionici na financijskim tržištima u velikoj mjeri uviđaju veću stabilnost europske financijske arhitekture; ističe da uspješna provedba instrumenta NextGenerationEU pokazuje da je EU pružio odgovarajući odgovor na gospodarske posljedice krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19; stoga poziva sve institucije EU-a da se pobrinu za to da EU ispuni svoja obećanja, među ostalim pružanjem dugoročne političke vizije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | sa zabrinutošću primjećuje nove izazove koje predstavlja nedostatak sigurnosti u globalnom okruženju zbog nezakonite, ničim izazvane i neopravdane agresije Rusije na Ukrajinu i naglog porasta inflacije i kamatnih stopa, koji utječu na državne izdavatelje; upozorava da su se troškovi financiranja znatno povećali zbog zahtjevnih tržišnih uvjeta i da se očekuju goleme nesigurnosti u okruženju dugoročnih kamata; očekuje da će to utjecati na liniju u proračunu EU-a koja se odnosi na otplatu u okviru EURI-ja; sa zabrinutošću primjećuje da troškovi refinanciranja koji su viši od programiranih već utječu na raspoloživost sredstava u naslovu 2.b te da se čak troše ograničene mogućnosti posebnih instrumenata tijekom godišnjeg proračunskog postupka; poziva Komisiju da pomno prati situaciju i da redovito izvješćuje proračunsko tijelo; uviđa da Komisija mora djeluvati na vrlo nesigurnom tržištu, izvan intervala pouzdanosti od 99 %; podsjeća da bi se sva plaćanja financijskih doprinosa državama članicama trebala izvršiti do 31. prosinca 2026., kako je utvrđeno u uredbama o EURI-ju i Mehanizmu za oporavak i otpornost, no da bi se taj rok mogao promijeniti; ističe da su za takve promjene potrebne odgovarajuće izmjene uredbi o EURI-u i Mehanizmu za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da se puni potencijal instrumenta NextGenerationEU može osloboditi samo ako se svi nacionalni planovi za oporavak i otpornost provedu učinkovito i pravodobno; zabrinut je zbog nedostatka sposobnosti financijske apsorpcije u nekoliko država članica; žali zbog dinamike koja se dogodila u nekim državama članicama u kojima kasni izvršenje tradicionalnih sredstava EU-a kako bi se brže apsorbirala sredstva iz Mehanizma za oporavak i otpornost; potiče države članice da u potpunosti i dosljedno iskoriste zajmove odobrene u okviru instrumenta NextGenerationEU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da će biti potrebna daljnja ulaganja u politike EU-a kako bi se ojačala konkurentnost, otpornost i strateška autonomija EU-a, posebno u pogledu industrije i djelovanja u području klime; smatra da trajne preraspodjele nisu održivo dugoročno rješenje za financiranje prioriteta EU-a i ističe potrebu za dodatnim sredstvima; podsjeća da klimatske promjene i aktualni rat u Ukrajini naglašavaju hitnu potrebu za okončanjem ovisnosti Unije o trećim zemljama u ključnim sektorima njezina gospodarstva, kao što su energetika, sirovine, industrija i poljoprivreda; u tom pogledu smatra da je najava predsjednice Komisije Ursule von der Leyen o uspostavi europskog fonda za suverenost u skladu s Rezolucijom Parlamenta od 19. svibnja 2022. (7) i izjavom Konferencije predsjednika od 30. lipnja 2022. o programu rada Komisije za 2023.; stoga poziva Komisiju i države članice da, u skladu s preporukama Konferencije o budućnosti Europe, dodatno razmotre zajedničko zaduživanje na razini EU-a radi stvaranja povoljnijih uvjeta zaduživanja, uz istodobno održavanje odgovornih fiskalnih politika na razini država članica; žali zbog sustavnog stvaranja i upotrebe instrumenata, fondova i zajedničkih programa zaduživanja, uključujući instrument NextGenerationEU, izvan opsega proračuna EU-a i bez nadzora ili kontrole od strane proračunskog tijela; stoga poziva na uvršćivanje u proračun operacija zaduživanja i kreditiranja te svih budućih programa ili instrumenata EU-a; traži da Parlament u svim slučajevima bude u potpunosti uključen u okviru postupka suodlučivanja; |
| --- | --- |

18.

Proračun Unije i nova vlastita sredstva

| 19. | ističe da će značajke zaduživanja u okviru instrumenta NextGenerationEU imati izravne posljedice na otplate iz proračuna Unije tijekom desetljeća; stoga ustraje na optimizaciji otplate duga i osiguravanju neometanog profila duga kako bi se buduće opterećenje ravnomjerno raspodijelilo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe da se kapacitet EU-a za zaduživanje i kreditiranje uz pomoć instrumenta NextGenerationEU znatno povećao; ustraje u tome da je potrebno uključiti proračunsko tijelo u sve faze postupka zaduživanja i kreditiranja; podsjeća da je u skladu s Odlukom o vlastitim sredstvima Komisija obvezna objavljivati redovito ažurirani plan očekivanih plaćanja glavnice i kamata o kojem će se raspravljati s Parlamentom i Vijećem na redovitim međuinstitucijskim sastancima o instrumentu NextGenerationEU; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podsjeća na svoj odlučni zahtjev da bi se proračunska odobrena sredstva za troškove otplate u okviru EURI-ja trebala unijeti u proračun EU-a iznad gornjih granica VFO-a kako bi se zaštitile razlike do gornje granice i mehanizmi fleksibilnosti u predviđene svrhe; poziva na relevantne izmjene Uredbe o VFO-u tijekom revizije VFO-a sredinom razdoblja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | čvrsto vjeruje da će se konačni uspjeh instrumenta NextGenerationEU, a posebno vjerodostojnost i održivost njegova financiranja, također ocijeniti u odnosu na sposobnost Unije da otplati zajednički dug novim vlastitim sredstvima u sektoru zaštite okoliša i korporativnom sektoru, a ne s povećanim doprinosima država članica koji se temelje na bruto nacionalnom dohotku; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe da su nova vlastita sredstva jedan od glavnih čimbenika koji Uniji omogućuju da provede svoje političke prioritete, djelomično i zbog potrebe za većim ulaganjima kako bi se riješilo pitanje energetske neovisnosti i pomoglo ublažavanju socijalnog učinka ruske ratne agresije na Ukrajinu i sankcija te kako bi se ubrzala tranzicija na zelenu energiju; naglašava da bi se uvođenjem novih vlastitih sredstava u budućnosti izbjegla nužnost provođenja rezova u programima Unije, koji bi ugrozili samu svrhu i dugoročne koristi plana oporavka; smatra da bi se uvođenjem novih vlastitih sredstava, koje je dogovoreno u pravno obvezujućem Međuinstitucijskom sporazumu od 16. prosinca 2020., ostvarile trajne koristi, ne samo u provedbi politika EU-a, već i u osiguravanju statusa Unije kao vjerodostojnog i pametnog izdavatelja duga; stoga poziva države članice da što prije započnu i ubrzaju pregovore o prvom paketu tzv. nove generacije vlastitih sredstava EU-a na temelju sustava EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama, mehanizma za graničnu prilagodbu emisija ugljika i prvog stupa međunarodnog sporazuma OECD-a o minimalnom oporezivanju multinacionalnih poduzeća, kao što je Komisija istaknula 22. prosinca 2021.; apelira na Vijeće da odobri prvi paket vlastitih sredstava prije kraja 2022.; |
| --- | --- |

23.

| 24. | napominje, međutim, da procijenjeni prihodi od tih triju vlastitih sredstava ne bi bili dovoljni za pokrivanje troška zaduživanja u okviru instrumenta NextGenerationEU; stoga ponavlja svoj poziv Komisiji da prije prosinca 2023. iznese prijedlog druge košarice novih vlastitih sredstava, uključujući prijedlog poreza na financijske transakcije, kako bi se osigurala dostatna sredstva za otplatu duga za NextGenerationEU; ističe pravno obvezujući plan utvrđen Međuinstitucijskim sporazumom; međutim, traži od Komisije da, s obzirom na najnovije gospodarske izazove, bude još ambicioznija i da ne isključi mogućnost dodavanja vlastitih sredstava koja su inovativna, nova i, po mogućnosti, istinska; |
| --- | --- |

24.

o

o o

| 25. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  SL L 424, 15.12.2020., str. 1.

(2)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 23.

(3)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.

(4)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.

(5)  SL C 270, 7.7.2021., str. 2.

(6)  https://ec.europa.eu/info/strategy/eu-budget/eu-borrower-investor-relations/nextgenerationeu-green-bonds/dashboard_hr

(7)  Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o društvenim i gospodarskim posljedicama ruskog rata u Ukrajini na EU – jačanje sposobnosti EU-a za djelovanje (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0219).

---

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/8

---

P9_TA(2022)0401

Provedbeno izvješće o Europskom vijeću za inovacije

Rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2022. o provedbi Europskog vijeća za inovacije (2022/2063(INI))

(2023/C 167/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegovu glavu XIX., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegovu glavu XIX.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/695 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor Europa, o utvrđivanju pravila za sudjelovanje i širenje rezultata (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/695 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor Europa, o utvrđivanju pravila za sudjelovanje i širenje rezultata (1),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) 2021/764 o uspostavi posebnog programa za provedbu Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor Europa (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) 2021/764 o uspostavi posebnog programa za provedbu Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor Europa (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (3),

| — | uzimajući u obzir programe rada Europskog vijeća za inovacije (EIC) za 2021. i 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir programe rada Europskog vijeća za inovacije (EIC) za 2021. i 2022.,

| — | uzimajući u obzir EIC-ovo Izvješće o utjecaju za 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir EIC-ovo Izvješće o utjecaju za 2021.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. siječnja 2018. naslovljenu „Privremena evaluacija programa Obzor 2020.: najveći mogući učinak istraživanja i inovacija u EU-u (COM(2018)0002), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. siječnja 2018. naslovljenu „Privremena evaluacija programa Obzor 2020.: najveći mogući učinak istraživanja i inovacija u EU-u (COM(2018)0002),

| — | uzimajući u obzir procjenu učinka od 7. lipnja 2018. priloženu prijedlogu Komisije za program Obzor Europa (SWD(2018)0307), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir procjenu učinka od 7. lipnja 2018. priloženu prijedlogu Komisije za program Obzor Europa (SWD(2018)0307),

| — | uzimajući u obzir izjavu Odbora EIC-a od 16. kolovoza 2022. za raspravu u Odboru Parlamenta za industriju, istraživanje i energetiku o provedbi EIC-a (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Odbora EIC-a od 16. kolovoza 2022. za raspravu u Odboru Parlamenta za industriju, istraživanje i energetiku o provedbi EIC-a (4),

| — | uzimajući u obzir izjavu Odbora EIC-a od 9. veljače 2022. o programu rada EIC-a za 2022. i budućnosti Fonda EIC-a (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Odbora EIC-a od 9. veljače 2022. o programu rada EIC-a za 2022. i budućnosti Fonda EIC-a (5),

| — | uzimajući u obzir priopćenje Komisije za tisak od 5. kolovoza 2022. naslovljeno „‘EIC Accelerator implementation update” (Najnovije informacije o provedbi Akceleratora EIC-a) (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje Komisije za tisak od 5. kolovoza 2022. naslovljeno „‘EIC Accelerator implementation update” (Najnovije informacije o provedbi Akceleratora EIC-a) (6),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) Odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješćâ o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj odluci, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) Odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješćâ o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj odluci,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A9-0268/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A9-0268/2022),

Opći ciljevi i struktura EIC-a u okviru programa Obzor Europa

| A. | budući da je EIC vodeći inovacijski program EU-a za prepoznavanje, razvoj i povećanje revolucionarnih inovacija, posebno deep-tech inovacija; budući da će EIC olakšati i poboljšati umrežavanje i suradnju te stvoriti sinergije među različitim inovacijskim zajednicama u EU-u, a posebno s EIT-om, te osigurati široku geografsku pokrivenost; budući da je uspostavljen kako bi se potaknula tehnološka strateška autonomija Europe i poboljšalo funkcioniranje europskog tržišta poduzetničkog kapitala; |
| --- | --- |

A.

budući da je EIC vodeći inovacijski program EU-a za prepoznavanje, razvoj i povećanje revolucionarnih inovacija, posebno deep-tech inovacija; budući da će EIC olakšati i poboljšati umrežavanje i suradnju te stvoriti sinergije među različitim inovacijskim zajednicama u EU-u, a posebno s EIT-om, te osigurati široku geografsku pokrivenost; budući da je uspostavljen kako bi se potaknula tehnološka strateška autonomija Europe i poboljšalo funkcioniranje europskog tržišta poduzetničkog kapitala;

| B. | budući da je u Uredbi (EU) 2021/695 EIC utvrđen kao „jedinstvena kontaktna točka s centraliziranim upravljanjem” koja se „uglavnom usredotočuje na revolucionarne i disruptivne inovacije, s posebnim naglaskom na inovacijama kojima se stvaraju tržišta, ali i uz paralelnu potporu svim vrstama inovacija, uključujući postupne inovacije”; |
| --- | --- |

B.

budući da je u Uredbi (EU) 2021/695 EIC utvrđen kao „jedinstvena kontaktna točka s centraliziranim upravljanjem” koja se „uglavnom usredotočuje na revolucionarne i disruptivne inovacije, s posebnim naglaskom na inovacijama kojima se stvaraju tržišta, ali i uz paralelnu potporu svim vrstama inovacija, uključujući postupne inovacije”;

| C. | budući da se u Uredbi (EU) 2021/695 navodi da EIC mora djelovati u skladu s jasnom dodanom vrijednošću Unije, autonomijom, sposobnošću preuzimanja rizika, učinkovitošću, djelotvornošću, transparentnošću i odgovornošću; |
| --- | --- |

C.

budući da se u Uredbi (EU) 2021/695 navodi da EIC mora djelovati u skladu s jasnom dodanom vrijednošću Unije, autonomijom, sposobnošću preuzimanja rizika, učinkovitošću, djelotvornošću, transparentnošću i odgovornošću;

| D. | budući da se u Odluci Vijeća (EU) 2021/764 navodi da EIC ima dva cilja: prvo, prepoznati, razvijati i uvoditi sve vrste visokorizičnih inovacija, uključujući postupne; te drugo, podupirati brz rast inovativnih poduzeća na razini Unije i međunarodnoj razini na putu od ideja do tržišta; |
| --- | --- |

D.

budući da se u Odluci Vijeća (EU) 2021/764 navodi da EIC ima dva cilja: prvo, prepoznati, razvijati i uvoditi sve vrste visokorizičnih inovacija, uključujući postupne; te drugo, podupirati brz rast inovativnih poduzeća na razini Unije i međunarodnoj razini na putu od ideja do tržišta;

| E. | budući da se EIC provodi kroz tri glavna stupa, a to su: Tragač EIC-a (Pathfinder); tranzicijske aktivnosti EIC-a i Akcelerator EIC-a (Accelerator); |
| --- | --- |

E.

budući da se EIC provodi kroz tri glavna stupa, a to su: Tragač EIC-a (Pathfinder); tranzicijske aktivnosti EIC-a i Akcelerator EIC-a (Accelerator);

| F. | budući da Tragač osigurava bespovratna sredstva za visokorizične najsuvremenije projekte kojima se istražuju nova i deep-tech područja s ciljem razvoja potencijalno radikalnih inovativnih tehnologija sutrašnjice i novih tržišnih prilika; |
| --- | --- |

F.

budući da Tragač osigurava bespovratna sredstva za visokorizične najsuvremenije projekte kojima se istražuju nova i deep-tech područja s ciljem razvoja potencijalno radikalnih inovativnih tehnologija sutrašnjice i novih tržišnih prilika;

| G. | budući da se Akceleratorom uglavnom podupiru mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) radi razvoja revolucionarnih, deep-tech inovacija koje su ključne za budući rast Europe i otvorenu stratešku autonomiju; |
| --- | --- |

G.

budući da se Akceleratorom uglavnom podupiru mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) radi razvoja revolucionarnih, deep-tech inovacija koje su ključne za budući rast Europe i otvorenu stratešku autonomiju;

| H. | budući da se Akcelerator provodi uglavnom s pomoću mješovitog financiranja EIC-a koje se dodjeljuje u okviru jednog, jasnog i transparentnog postupka i na temelju jedne odluke te će poduprti inovator moći na temelju jedinstvene opće obveze primiti financijska sredstva za različite faze inovacije do uvođenja na tržište, uključujući fazu koja prethodi masovnoj komercijalizaciji; |
| --- | --- |

H.

budući da se Akcelerator provodi uglavnom s pomoću mješovitog financiranja EIC-a koje se dodjeljuje u okviru jednog, jasnog i transparentnog postupka i na temelju jedne odluke te će poduprti inovator moći na temelju jedinstvene opće obveze primiti financijska sredstva za različite faze inovacije do uvođenja na tržište, uključujući fazu koja prethodi masovnoj komercijalizaciji;

| I. | budući da zakonodavstvo Obzora Europa omogućuje Uniji da sama snosi početni rizik odabranih inovacija; |
| --- | --- |

I.

budući da zakonodavstvo Obzora Europa omogućuje Uniji da sama snosi početni rizik odabranih inovacija;

| J. | budući da se Odlukom Vijeća (EU) 2021/764 od Komisije zahtijeva da uspostavi subjekt posebne namjene za provedbu mješovitog financiranja EIC-a i da upravlja svim operativnim elementima projekata Akceleratora; |
| --- | --- |

J.

budući da se Odlukom Vijeća (EU) 2021/764 od Komisije zahtijeva da uspostavi subjekt posebne namjene za provedbu mješovitog financiranja EIC-a i da upravlja svim operativnim elementima projekata Akceleratora;

Rezultati pilot-projekta

| K. | budući da je u pilot-projektu EIC-a i poboljšanom pilot-projektu EIC-a uspješno dokazana izvedivost EIC-a kao punopravnog programa, kako je navedeno u općim zaključcima evaluacijske studije za 2022. koju je objavila Komisija (7), unatoč nekim početnim problemima, uključujući nejasnu komunikaciju s korisnicima o uvjetima ulaganja za poduzeća; |
| --- | --- |

K.

budući da je u pilot-projektu EIC-a i poboljšanom pilot-projektu EIC-a uspješno dokazana izvedivost EIC-a kao punopravnog programa, kako je navedeno u općim zaključcima evaluacijske studije za 2022. koju je objavila Komisija (7), unatoč nekim početnim problemima, uključujući nejasnu komunikaciju s korisnicima o uvjetima ulaganja za poduzeća;

| L. | budući da je učinkovitost pilot-projekta bila pod pritiskom zbog niskih stopa uspješnosti; |
| --- | --- |

L.

budući da je učinkovitost pilot-projekta bila pod pritiskom zbog niskih stopa uspješnosti;

| M. | budući da je u okviru pilot-projekta EIC-a u razdoblju od 2018. do 2020. financirano 330 projekata Tragača u okviru poziva na podnošenje prijedloga s velikim brojem prijava; |
| --- | --- |

M.

budući da je u okviru pilot-projekta EIC-a u razdoblju od 2018. do 2020. financirano 330 projekata Tragača u okviru poziva na podnošenje prijedloga s velikim brojem prijava;

| N. | budući da je geografska rasprostranjenost sudjelovanja, a posebno koordinacija pilot-projekta Tragač, bila koncentrirana u državama članicama EU-15 i pridruženim zemljama; budući da se činilo da se položaj zemlje na europskoj ljestvici uspjeha u inoviranju odražava u broju prijava te u uspjehu inovatora u pilot-projektu Tragač: budući da su predvodnici u inovacijama imali su najvišu stopu uspjeha, a novi inovatori imali su najniže stope uspješnosti; |
| --- | --- |

N.

budući da je geografska rasprostranjenost sudjelovanja, a posebno koordinacija pilot-projekta Tragač, bila koncentrirana u državama članicama EU-15 i pridruženim zemljama; budući da se činilo da se položaj zemlje na europskoj ljestvici uspjeha u inoviranju odražava u broju prijava te u uspjehu inovatora u pilot-projektu Tragač: budući da su predvodnici u inovacijama imali su najvišu stopu uspjeha, a novi inovatori imali su najniže stope uspješnosti;

| O. | budući da je Fond EIC-a u okviru svoje izvorne strukture, kako je 2020. uspostavljen u okviru pilot-projekta EIC-a i koji je tada prihvatila Komisija, funkcionirao na odgovarajući način; budući da je doneseno 140 odluka o vlasničkim ulaganjima unatoč učestalim kašnjenjima i problemima pri potpisivanju instrumenta za mješovito financiranje; budući da su te odluke imale omjer financijske poluge 2,7, što pokazuje da je Fond EIC-a u svojoj izvornoj strukturi mogao uspostaviti znatna zajednička ulaganja; |
| --- | --- |

O.

budući da je Fond EIC-a u okviru svoje izvorne strukture, kako je 2020. uspostavljen u okviru pilot-projekta EIC-a i koji je tada prihvatila Komisija, funkcionirao na odgovarajući način; budući da je doneseno 140 odluka o vlasničkim ulaganjima unatoč učestalim kašnjenjima i problemima pri potpisivanju instrumenta za mješovito financiranje; budući da su te odluke imale omjer financijske poluge 2,7, što pokazuje da je Fond EIC-a u svojoj izvornoj strukturi mogao uspostaviti znatna zajednička ulaganja;

| P. | budući da se u evaluacijskoj studiji zaključuje da se „Fond EIC-a temelji na opravdanim ciljevima javne politike i tržišnim potrebama” te da se „sporna točka o strukturi Fonda temelji na tumačenju dvaju pravila prihvatljivosti: ‘nebankabilnosti’ i zajedničkog ulaganja”; |
| --- | --- |

P.

budući da se u evaluacijskoj studiji zaključuje da se „Fond EIC-a temelji na opravdanim ciljevima javne politike i tržišnim potrebama” te da se „sporna točka o strukturi Fonda temelji na tumačenju dvaju pravila prihvatljivosti: ‘nebankabilnosti’ i zajedničkog ulaganja”;

| Q. | budući da je postupak dubinske analize uspostavljen u okviru pilot-projekta EIC-a bio posebno uspješan jer se njime pružaju visokokvalitetne procjene u okviru dubinske analize, a to potvrđuje činjenica da je nekoliko tih procjena upotrijebljeno za privlačenje vanjskih ulagača, što upućuje na to da ulagači temelje svoje odluke o ulaganju na dovoljno kvalitetnoj dubinskoj analizi; |
| --- | --- |

Q.

budući da je postupak dubinske analize uspostavljen u okviru pilot-projekta EIC-a bio posebno uspješan jer se njime pružaju visokokvalitetne procjene u okviru dubinske analize, a to potvrđuje činjenica da je nekoliko tih procjena upotrijebljeno za privlačenje vanjskih ulagača, što upućuje na to da ulagači temelje svoje odluke o ulaganju na dovoljno kvalitetnoj dubinskoj analizi;

| R. | budući da su strukturirani stručni savjeti o ulaganjima koje su pružili Odbor za ulaganja i tim Europske investicijske banke (EIB) uključeni u Izvršnu agenciju za EIC i MSP-ove (EISMEA) uspjeli pružiti visokokvalitetnu dubinsku analizu zahvaljujući jedinstvenoj suradnji između EISMEA-e i EIB-a u kombinaciji sa stručnim znanjem o ulaganjima koje su vanjski stručnjaci, uključujući serijske ulagače i ulagače poduzetničkog kapitala, pružili u Odboru za ulaganja; |
| --- | --- |

R.

budući da su strukturirani stručni savjeti o ulaganjima koje su pružili Odbor za ulaganja i tim Europske investicijske banke (EIB) uključeni u Izvršnu agenciju za EIC i MSP-ove (EISMEA) uspjeli pružiti visokokvalitetnu dubinsku analizu zahvaljujući jedinstvenoj suradnji između EISMEA-e i EIB-a u kombinaciji sa stručnim znanjem o ulaganjima koje su vanjski stručnjaci, uključujući serijske ulagače i ulagače poduzetničkog kapitala, pružili u Odboru za ulaganja;

Stanje provedbe EIC-a u okviru programa Obzor Europa

| S. | budući da je anotiran predložak sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava za Obzor Europa objavljen iznimno kasno, što je dovelo do znatne nesigurnosti među podnositeljima prijedloga, uključujući potencijalne podnositelje prijedloga u okviru EIC-a; |
| --- | --- |

S.

budući da je anotiran predložak sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava za Obzor Europa objavljen iznimno kasno, što je dovelo do znatne nesigurnosti među podnositeljima prijedloga, uključujući potencijalne podnositelje prijedloga u okviru EIC-a;

| T. | budući da uvođenje voditelja programa ima potencijal za povećanje učinkovitosti EIC-a; budući da je imenovano još devet voditelja programa; |
| --- | --- |

T.

budući da uvođenje voditelja programa ima potencijal za povećanje učinkovitosti EIC-a; budući da je imenovano još devet voditelja programa;

| U. | budući da rad voditelja programa i dalje nije dovoljno vidljiv i da ga dionici doživljavaju netransparentnim; |
| --- | --- |

U.

budući da rad voditelja programa i dalje nije dovoljno vidljiv i da ga dionici doživljavaju netransparentnim;

| V. | budući da je EIC nova vrsta programa koja nosi veći financijski rizik od uobičajene potrošnje Unije te je stoga potrebna namjenska strategija u pogledu revizije; |
| --- | --- |

V.

budući da je EIC nova vrsta programa koja nosi veći financijski rizik od uobičajene potrošnje Unije te je stoga potrebna namjenska strategija u pogledu revizije;

| W. | budući da je u okviru programa rada za 2021. i 2022. za EIC stavljeno na raspolaganje 1,55 milijardi EUR odnosno 1,71 milijarda EUR; budući da u obje godine iz proračuna instrumenta Next Generation EU potječe oko 430 milijuna EUR, koji su u potpunosti stavljeni na raspolaganje za komponente bespovratnih sredstava EIC-a; budući da je oko 52 % dostupnih proračunskih sredstava dodijeljeno za otvorene pozive prema načelu „odozdo prema gore” u okviru otvorenih poziva na podnošenje prijedloga; budući da je 65 % dostupnih sredstava dodijeljeno komponentama bespovratnih sredstava EIC-a, dok je 35 % dodijeljeno komponentama ulaganja; budući da je gotovo 70 % dostupnih sredstava dodijeljeno pozivima u okviru Akceleratora, a 20 % pozivima u okviru Tragača; |
| --- | --- |

W.

budući da je u okviru programa rada za 2021. i 2022. za EIC stavljeno na raspolaganje 1,55 milijardi EUR odnosno 1,71 milijarda EUR; budući da u obje godine iz proračuna instrumenta Next Generation EU potječe oko 430 milijuna EUR, koji su u potpunosti stavljeni na raspolaganje za komponente bespovratnih sredstava EIC-a; budući da je oko 52 % dostupnih proračunskih sredstava dodijeljeno za otvorene pozive prema načelu „odozdo prema gore” u okviru otvorenih poziva na podnošenje prijedloga; budući da je 65 % dostupnih sredstava dodijeljeno komponentama bespovratnih sredstava EIC-a, dok je 35 % dodijeljeno komponentama ulaganja; budući da je gotovo 70 % dostupnih sredstava dodijeljeno pozivima u okviru Akceleratora, a 20 % pozivima u okviru Tragača;

| X. | budući da je otvoreni poziv na podnošenje prijedloga za Tragač imao stopu uspješnosti od 6,45 % u 2021. godini i 7 % u 2022.; budući da je u okviru poziva na podnošenje prijedloga za izazove Tragača 2021. podneseno 403, a odobreno 39 prijedloga, što je stopa uspješnosti od 9,7 %; |
| --- | --- |

X.

budući da je otvoreni poziv na podnošenje prijedloga za Tragač imao stopu uspješnosti od 6,45 % u 2021. godini i 7 % u 2022.; budući da je u okviru poziva na podnošenje prijedloga za izazove Tragača 2021. podneseno 403, a odobreno 39 prijedloga, što je stopa uspješnosti od 9,7 %;

| Y. | budući da su za Akcelerator vrijedila dva roka: 2021. odnosno 2022.; |
| --- | --- |

Y.

budući da su za Akcelerator vrijedila dva roka: 2021. odnosno 2022.;

| Z. | budući da su do rujna 2022. jedina sredstva prenesena korisnicima Akceleratora bila predujmovi bespovratnih sredstava za koje je vrijeme do odobrenja iznosilo 12 mjeseci i da nikakva sredstva nisu prenesena u okviru (kvazi) potpore vlasničkom kapitalu, a donesena je samo jedna odluka o ulaganju, što je dovelo do toga da je vrijeme do ulaganja znatno dulje od jedne godine; budući da je Komisija tek u ljeto 2022. počela potpisivati neobvezujuće dogovore za korisnike odabrane 2021. i da će većina njih biti potpisana nakon ljeta (8); |
| --- | --- |

Z.

budući da su do rujna 2022. jedina sredstva prenesena korisnicima Akceleratora bila predujmovi bespovratnih sredstava za koje je vrijeme do odobrenja iznosilo 12 mjeseci i da nikakva sredstva nisu prenesena u okviru (kvazi) potpore vlasničkom kapitalu, a donesena je samo jedna odluka o ulaganju, što je dovelo do toga da je vrijeme do ulaganja znatno dulje od jedne godine; budući da je Komisija tek u ljeto 2022. počela potpisivati neobvezujuće dogovore za korisnike odabrane 2021. i da će većina njih biti potpisana nakon ljeta (8);

Temeljna pitanja u vezi s provedbom

Upravljanje Fondom EIC-a i razmatranja o restrukturiranju Fonda

| 1. | zabrinut je zbog najave početkom 2022. o promjenama u strukturi Fonda u usporedbi sa stanjem u okviru pilot-projekta EIC-a, kad su poduzeća iz prva dva roka iz 2021. već bila odabrana za financiranje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća da je Fond EIC-a osnovan kako bi se pružila potpora start-up poduzećima i MSP-ovima koji razvijaju deep-tech inovacije; naglašava činjenicu da su novčani tokovi ključni za start-up poduzeća i MSP-ove te da duga kašnjenja u primanju očekivanih sredstava mogu dovesti u stečaj te vrste poduzeća; stoga naglašava da je važno da Fond EIC-a može ulagati u rokovima koji su kompatibilni s tržištem; žali zbog slučajeva u kojima Fond EIC-a nije uspio ostvariti taj cilj i u kojima je izvorna odluka o ulaganju Fonda EIC-a postala nevažna zbog dugog kašnjenja i razvoja poduzeća u tom razdoblju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zabrinut je zbog kašnjenja u provedbi mjera mješovitog financiranja u okviru Akceleratora; naglašava da su kašnjenja bila isključivo rezultat različitih perspektiva o provedbi EIC-a koje proizlaze iz proturječnih tumačenja relevantnih pravnih tekstova različitih odjela Komisije o upravljanju Fondom EIC-a; napominje da su se sukobi odnosili samo na vlasnički udio u projektu te da stoga nisu trebali utjecati na sporazume o dodjeli bespovratnih sredstava; žali zbog činjenice da ti interni sukobi u Komisiji ugrožavaju 96 europskih deep-tech poduzeća; duboko je zabrinut zbog toga što, osim jedne izvanredne odluke o ulaganju, Fond EIC-a nije donio odluke o stvarnim ulaganjima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća da bi mješovito financiranje EIC-a trebalo dodijeliti u okviru jedinstvenog postupka i jedinstvenom odlukom kojom bi se obuhvatila i bespovratna sredstva i komponente financijskog instrumenta; naglašava da bi Komisija trebala upravljati svim operativnim elementima projekata Akceleratora; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uviđa da je Komisija izrazila zabrinutost zbog upravljanja Fondom EIC-a u pogledu utjecaja na osoblje, kao i potencijalne odgovornosti Komisije za ugled ulaganja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prima na znanje zabrinutost Komisije u pogledu osoblja u vezi s upravljanjem investicijskim portfeljem EIC-a; uviđa da Fond EIC-a mora imati odgovarajući broj zaposlenih i da to znači znatan broj članova osoblja s velikim iskustvom; međutim, smatra da izravno zapošljavanje tih osoba nije jedino rješenje; ističe da je izvorni Odbor za ulaganja zajedno s EIB-om razvio alternativan plan za rješavanje kadrovskog problema; stoga zaključuje da kadrovski izazov a nije razlog za restrukturiranje Fonda; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prima na znanje obrazloženje Komisije da se u članku 11. stavku 3. Odluke Vijeća (EU) 2021/764 od Komisije zahtijeva da istraži neizravno upravljanje i da to prouzročuje promjene u strukturi Fonda EIC-a; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća da je tekst članka 11. stavka 3. uključen u prijedlog Komisije o Obzoru Europa i da nikada nije bio doveden u pitanje tijekom zakonodavnog postupka; ističe činjenicu da to znači da je pri osnivanju Fonda EIC-a 2020. Komisija trebala u potpunosti poznavati taj tekst; naglašava da je odluku Komisije o osnivanju Fonda EIC-a, koja je uključivala izvornu strukturu, donio Kolegij povjerenika te da je ona imala potporu cijele Komisije; naglašava da isto vrijedi i za program rada EIC-a za 2021., u kojem se ne spominje potreba za restrukturiranjem Fonda EIC-a; zaključuje da je pitanje usklađenosti s člankom 11. stavkom 3. interno postavljeno u Komisiji u ljeto 2021. nakon što je program već započeo; smatra da je pokretanje takvog temeljnog pitanja tijekom programa koji je u tijeku, nakon što je propušteno nekoliko prilika da se to pitanje postavi u razdoblju od tri godine prije početka programa, u najmanju ruku slučaj lošeg upravljanja i znak odbijanja prihvaćanja novog načina rada kako su predvidjeli suzakonodavci; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da je članak 11. stavak 3. samo jedna rečenica koju treba tumačiti u kontekstu cjelovite Odluke Vijeća; u tom pogledu također naglašava da je u Prilogu navedenoj Odluci Vijeća predviđeno da Komisija „osniva subjekt posebne namjene”, bez postavljanja bilo kakvih drugih uvjeta; nadalje ističe da mješovito financiranje EIC-a navedeno u članku 11. stavku 3. i definirano u točki 1.1.2. Priloga I. Odluci Vijeća uključuje bespovratna sredstva i potporu ulaganjima u obliku vlasničkog kapitala ili drugih povratnih oblika; stoga zaključuje da se zahtjev neizravnog upravljanja ne može tumačiti tako da se primjenjuje samo na dio mješovitog financiranja koji se odnosi na ulaganja i da se taj članak ne može tumačiti tako da se te dvije komponente razdvoje u provedbi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | napominje važnost profesionalne pripreme odluke o ulaganju; stoga ističe ulogu Odbora za ulaganja Fonda EIC-a koji imenuje Komisija, kao i vrijednu potporu za dubinsku analizu koju pruža EIB u okviru EISMEA-e; međutim, žali zbog toga što se čini da daljnje odluke Fonda EIC-a, kao što su pridruživanje krugu ulaganja nakon početne odluke o ulaganju ili utvrđivanje razloga za ulaganje, traju predugo, djelomično zbog vremena koje je EIB-u potrebno da pruži svoj doprinos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | napominje da su i Odbor za ulaganja EIC-a i Odbor Fonda EIC-a, u izvornom ustroju Fonda EIC-a, uključivali i predstavnike Komisije i vanjske stručnjake te osiguravali odgovarajuću ravnotežu između usklađenosti politika i profesionalnih odluka o ulaganjima; |
| --- | --- |

11.

| 12. | napominje da je Komisija do listopada 2022. donijela i razvila „prijelazni aranžman” u skladu s kojim Fond EIC-a ostaje u vlasništvu Komisije, dok će vanjski upravitelj Fonda donositi odluke o ulaganju Fonda; ističe da će vanjski upravitelj Fonda zapošljavati osoblje za Odbor za ulaganja, što znači da u Odboru više neće biti neovisnih stručnjaka koji su pružali neprocjenjivo stručno znanje niti će biti predstavnika Komisije koji osiguravaju usklađenost politika; prima na znanje opis tog aranžmana u programu rada EIC-a za 2022.; |
| --- | --- |

12.

| 13. | sa zabrinutošću primjećuje da do primjene prijelaznog aranžmana za ulaganja najavljenog u programu rada EIC-a za 2022. sve odluke o jedinstvenoj dodjeli i sve bitne odluke o ulaganjima mora odobriti Kolegij povjerenika te stoga moraju biti popraćene još jednom razinom nadzora; smatra da je to neprihvatljiva situacija jer zbog toga postupak donošenja odluka postaje još dulji i složeniji, a za podnositelje prijedloga podrazumijeva veću nesigurnost; |
| --- | --- |

13.

| 14. | s dubokom zabrinutošću napominje da je čak i uspostava prijelaznog aranžmana za Fond EIC-a trajala dulje od jedne godine zbog stalnih unutarnjih rasprava među različitim odjelima Komisije; napominje da je Komisija u lipnju 2022. počela obrađivati komponente bespovratnih sredstava projekata Akceleratora odabranih u lipnju 2021., što pokazuje da je postignut dovoljan napredak u uspostavi prijelaznog aranžmana kako bi se mogli počeli provoditi projekti mješovitog financiranja; napominje da je većina sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava za korisnike bespovratnih sredstava odabrane na temelju roka iz lipnja 2021. potpisana u ljeto 2022., zbog čega je trebalo dulje od jedne godine da bi se dobila bespovratna sredstva; prima na znanje da je Komisija u svibnju 2022. priopćila da će komponente bespovratnih sredstava za korisnike mješovitog financiranja EIC-a iz roka za listopad 2021. biti finalizirane do kraja svibnja ili početkom lipnja (9); napominje da je Komisija tijekom ljeta 2022. morala obavijestiti te korisnike bespovratnih sredstava da bespovratna sredstva neće biti spremna do srpnja i da će vjerojatno morati čekati do listopada 2022.; zaključuje da će i u pogledu tog roka trebati najmanje jedna godina do odobrenja bespovratnih sredstava; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da se člankom 216. stavkom 1. Financijske uredbe Komisiji izričito daje ovlast za izravno upravljanje ulaganjima (članak 216. stavak 1.b) ili za upravljanje ulaganjima preko „namjenskog subjekta za ulaganja” (članak 216. stavak 1.a); naglašava da taj oblik provedbe omogućuje veću fleksibilnost i više strateškog razmatranja odluka o ulaganjima i upravljanju portfeljem od neizravnog upravljanja; odbacuje ideju da će prijenos upravljanja Fondom na Europsku investicijsku banku (EIB) i vanjskog upravitelja fonda omogućiti fleksibilnost i strateško razmatranje potrebno za uspjeh EIC-a; izražava zabrinutost da će Fond EIC-a jednostavno postati još jedan fond poduzetničkog kapitala koji podupire EIB; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava da se strateški savjeti Odbora EIC-a trebaju temeljitije provoditi u radu EIC-a, uključujući njegove preporuke za povećanje raznolikosti i uključivanje sudionika iz cijelog niza zemalja kako bi se ostvario potencijal inovatora diljem Europe i potaknula praktična suradnja s Europskim institutom za inovacije i tehnologiju (EIT); |
| --- | --- |

16.

Fond EIC-a kao jedini ulagač

| 17. | duboko je zabrinut zbog očite politike Fonda EIC-a da nikad ne bude vodeći ulagač u krugu vlasničkog kapitala, posebno u kombinaciji sa zahtjevom da poduzeća uključe odgovarajuća zajednička ulaganja vanjskih ulagača; smatra da je to protivno strateškim ciljevima i glavnoj logici EIC-a; ističe činjenicu da to nije bila politika na početku pilot-projekta EIC-a i da je ta promjena politike primijenjena s retroaktivnim učinkom na zahtjeve podnesene prije promjene politike; duboko je zabrinut zbog činjenice da je to stvorilo probleme s novčanim tokom za mnoge podnositelje prijedloga i da je samo trećina stvarno namijenjenih vlasničkih ulaganja zaista pretvorena u plaćanja poduzećima; naglašava da zajedničko ulaganje ne bi trebalo biti početni zahtjev za projekte, već cilj Fonda EIC-a tijekom trajanja projekta dodjele bespovratnih sredstava; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podsjeća da EIC može biti jedini ulagač, koji preuzima sav rizik ulaganja, u skladu s Uredbom (EU) 2021/695; napominje da se čini da se ta uloga provodi samo pružanjem konvertibilnih zajmova, dok je zajednička ulaganja potrebno uskladiti za sva vlasnička ulaganja; napominje da je do sada više od 50 % svih ulaganja u okviru komponente vlasničkog kapitala bilo u obliku konvertibilnih zajmova; ističe da je jedan od razloga za osnivanje EIC-a bio taj što u Europi nedostaju ulagači u rizični kapital, a posebno ulagači u rizični kapital sa stručnim znanjem na deep-tech tržištima; u tom pogledu napominje da se na nefunkcionalno tržište ne može u potpunosti osloniti kao na učinkovit mehanizam za usmjeravanje odluka EIC-a o ulaganjima i izlasku iz njih; s tim u vezi pozdravlja činjenicu da bi zahtjev za kvalificirano zajedničko ulaganje mogao pogoršati tržišni neuspjeh koji se trebao riješiti osnivanjem EIC-a; |
| --- | --- |

18.

| 19. | napominje da praksa zahtijevanja zajedničkog ulaganja pretvara EIC u ulagača sljedbenika, što ga izlaže riziku od:






  (a) | pružanja besplatnog i djelomično isključivog pristupa za privatne ulagače izvrsnim mogućnostima ulaganja, čime se stvara rizik od narušavanja europskog tržišta poduzetničkog kapitala uz istodobno jačanje relativne nesklonosti riziku na europskom tržištu; |
| --- | --- | --- |

19.

(a)

pružanja besplatnog i djelomično isključivog pristupa za privatne ulagače izvrsnim mogućnostima ulaganja, čime se stvara rizik od narušavanja europskog tržišta poduzetničkog kapitala uz istodobno jačanje relativne nesklonosti riziku na europskom tržištu;

| (b) | ili, od toga da postane suvišan jer vodeći ulagač određuje tempo i standard za krugove ulaganja, zbog čega se pojavljuje pitanje zašto bi start-up poduzeća uopće trebala EIC; |
| --- | --- |

(b)

ili, od toga da postane suvišan jer vodeći ulagač određuje tempo i standard za krugove ulaganja, zbog čega se pojavljuje pitanje zašto bi start-up poduzeća uopće trebala EIC;

| 20. | zabrinut je zbog prakse konverzije konvertibilnih zajmova u vlasnički kapital za poduzeća koja nisu uspjela privući dodatna ulaganja na temelju procjene utvrđene u trenutku odobravanja zajma, a ne na temelju procjene u trenutku konverzije zajma; u tom pogledu ističe da je EIC osnovan kako bi se olakšao razvoj i rast start-up poduzeća upravo u fazi u kojoj se procjene mogu brzo povećati jer se rizik povezan s nekom tehnologijom brzo smanjuje, a ulazak na tržište približava; zaključuje da je oslanjanje na staru procjenu u suprotnosti s ciljevima EIC-a; osim toga, ističe da bi Fond EIC-a trebao preuzeti rizik, ali da je upotreba konvertibilnih zajmova uglavnom premještena na podnositelja prijedloga; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uviđa da vanjski vodeći ulagač donosi dodanu vrijednost jer taj vodeći ulagač može imati visoko specijalizirano znanje o tržišnom segmentu relevantnom za određeno ulaganje te da Fond EIC-a, zbog svoje veličine i opće prirode, ne može parirati tom specijaliziranom znanju; stoga napominje da će specijalizirani vodeći ulagač imati veću dodanu vrijednost za razvoj poduzeća nego Fond EIC-a; nadalje, priznaje da bi postojanje vanjskog vodećeg ulagača jamčilo da će procjenu i druge uvjete ulaganja utvrditi tržište; |
| --- | --- |

21.

| 22. | odlučno odbacuje ideju da Fond EIC-a ne može biti jedini ulagač ili vodeći ulagač; naglašava da je mogućnost ulaganja čak i kad tržište za to nije spremno jedno od ključnih opravdanja za postojanje EIC-a; zaključuje da bi politika ulaganja Fonda EIC-a trebala izričito omogućiti:






  (a) | da Fond EIC-a bude jedini ulagač preko konvertibilnih zajmova ili, u posebnim slučajevima, vlasničkih ulaganja; |
| --- | --- | --- |

22.

(a)

da Fond EIC-a bude jedini ulagač preko konvertibilnih zajmova ili, u posebnim slučajevima, vlasničkih ulaganja;

| (b) | da Fond EIC-a može predvoditi krug ulaganja; |
| --- | --- |

(b)

da Fond EIC-a može predvoditi krug ulaganja;

| (c) | da Fond EIC-a može biti najveći ulagač, a ne vodeći ulagač; |
| --- | --- |

(c)

da Fond EIC-a može biti najveći ulagač, a ne vodeći ulagač;

| 23. | napominje da se u točki 1.2.3. Priloga I. Odluci Vijeća (EU) 2021/764 zahtijeva da Fond EIC-a definira i provodi izlaznu strategiju za svoja ulaganja; primjećuje da se čini da takva strategija ne postoji; |
| --- | --- |

23.

Nedostaci u provedbi

Postupak podnošenja zahtjeva

| 24. | naglašava važnost pristupačnog i učinkovitog postupka prijave za program čiji je cilj privući najambicioznije inovatore; napominje da se postupak i dalje može poboljšati na sljedeći način:






  (a) | u postupku podnošenja zahtjeva trebalo bi olakšati prijedloge za jednog i više korisnika, za što je potreban poseban predložak prijedloga za obje vrste zahtjeva; |
| --- | --- | --- |

24.

(a)

u postupku podnošenja zahtjeva trebalo bi olakšati prijedloge za jednog i više korisnika, za što je potreban poseban predložak prijedloga za obje vrste zahtjeva;

| (b) | sve informacije potrebne za uspješnu prijavu trebale bi biti dostupne na dosljedan način; informacije su trenutačno podijeljene na nekoliko dokumenata zbog čega je priprema zahtjeva nepotrebno složena; |
| --- | --- |

(b)

sve informacije potrebne za uspješnu prijavu trebale bi biti dostupne na dosljedan način; informacije su trenutačno podijeljene na nekoliko dokumenata zbog čega je priprema zahtjeva nepotrebno složena;

| 25. | sa zabrinutošću primjećuje da ocjenjivači dionicima daju različite signale o odgovarajućem riziku i „bankabilnosti” prijedloga Akceleratora EIC-a, što posebno utječe na sudjelovanje nedovoljno zastupljenih regija i poduzeća koja vode žene; podsjeća da je jedno od osnovnih načela EIC-a sposobnost preuzimanja rizika; nadalje podsjeća da se u točki 1.1.2. Priloga I. Odluci Vijeća (EU) 2021/764 navodi da je pružanje financiranja za „nebankabilne” projekte glavni cilj Akceleratora EIC-a; duboko je uvjeren da Akcelerator EIC-a može biti uspješan samo ako postoji jasna politika i komunikacija u vezi s odgovarajućim rizikom za projekte Akceleratora EIC-a i njihovu „bankabilnost”; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zabrinut je zbog očitog nedostatka transparentnosti u upravljanju programom, kako su izvijestili dionici; ističe dva glavna pitanja dionika:






  (a) | nedostatak transparentnosti u načinu odabira tema za izazove Tragača; |
| --- | --- | --- |

26.

(a)

nedostatak transparentnosti u načinu odabira tema za izazove Tragača;

| (b) | nedostatak transparentnosti u pogledu načina na koji voditelji programa upravljaju portfeljima, posebno u fazi odabira prijedloga; |
| --- | --- |

(b)

nedostatak transparentnosti u pogledu načina na koji voditelji programa upravljaju portfeljima, posebno u fazi odabira prijedloga;

| 27. | naglašava važnost pouzdanog obećanja o vremenu do odobrenja bespovratnih sredstava; u tom pogledu ističe da je za evaluaciju otvorenog poziva na podnošenje prijedloga za Tragač 2021. bilo potrebno više od pet mjeseci, dok se u članku 31. Uredbe (EU) 2021/695 zahtijeva da podnositelji prijedloga u roku od pet mjeseci budu obaviješteni o ishodu postupka evaluacije; |
| --- | --- |

27.

| 28. | izražava zabrinutost u pogledu postupka podnošenja zahtjeva za Akcelerator EIC-a, koji je postao dulji i složeniji jer se primjenjuje nekoliko koraka i koristi vlastita platforma EIC-a, izvan službenog portala za financiranje i natječaje; smatra da bi postupak podnošenja i evaluacije Akceleratora EIC-a usmjerenog na inovatore trebao biti lako razumljiv poduzetnicima i znanstvenicima, minimalan u smislu vremena koje treba uložiti, pravedan i transparentan te u skladu s industrijskim standardima; |
| --- | --- |

28.

| 29. | duboko je zabrinut zbog načina na koji funkcionira platforma za umjetnu inteligenciju; u tom pogledu napominje da i podnositelji prijedloga i ocjenjivači izražavaju zabrinutost zbog te platforme; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe da je za internetski obrazac potrebno puno vremena, da nije fleksibilan u pogledu predstavljanja informacija (nema mogućnosti formatiranja ili slika) i da se nepotrebno koristi žargonom; napominje da se čini da nastali „poslovni plan” nije u skladu s industrijskim standardima niti je riječ o formatu koji je prilagođen ocjenjivačima ili voditeljima projekata; |
| --- | --- |

30.

| 31. | skreće posebnu pozornost na povećani broj stranica (120 – 200 stranica), u usporedbi s pilot-projektom EIC-a (50 stranica) te naglašava da ocjenjivači imaju 36 minuta za evaluaciju cjelovitog prijedloga (druga faza); napominje da je to jedan od razloga zašto su dionici nezadovoljni kvalitetom evaluacije; |
| --- | --- |

31.

| 32. | sa zabrinutošću primjećuje da je dovoljno jedno negativno mišljenje u drugoj fazi postupka evaluacije da bi zahtjev bio neuspješan; smatra da je to neproporcionalno jer tri ocjenjivača ocjenjuju prijedlog i sva tri daju pozitivno/negativno mišljenje na temelju tri zasebna kriterija za evaluaciju; |
| --- | --- |

32.

| 33. | cijeni, zajedno s većinom dionika, uvođenje pobijanog postupka jer on potencijalno doprinosi poboljšanju postupka evaluacije; međutim, napominje da su potrebna poboljšanja jer mnogi dionici navode da je nejasno što se događa s protuargumentima podnositelja prijedloga, kao i da podnositelji prijedloga imaju vrlo malo vremena da pripreme svoje protuargumente; naglašava da je uvođenje pobijanog postupka zabilježeno kao jedan od razloga za dulji vremenski rok do dobivanja bespovratnih sredstava; poziva Komisiju da poboljša pobijani postupak kako bi postao smisleniji tako da omogući da on bude dovršen u kraćem vremenskom roku kako bi se poštovao rok za dodjelu bespovratnih sredstava i istodobno ostavilo dovoljno vremena za pripremu pobijanog postupka; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zabrinut je zato što zbog složenosti postupka podnositelji prijedloga sve više moraju zapošljavati konzultante koji se bave postupkom podnošenja zahtjeva; |
| --- | --- |

34.

| 35. | prepoznaje da bi, kako bi se olakšalo brzo donošenje odluka EIC-a i razvoj deep-tech start-up poduzeća, pojedinci zaposleni u istraživačkim organizacijama trebali moći iskoristiti rezultate istraživačkih projekata za stvaranje start-up poduzeća; u tom pogledu pozdravlja uvođenje koncepta „inovatora EIC-a” u predlošku sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava i programu rada za 2022.; žali što je to uvođenje popraćeno nesigurnošću u pogledu pravnih posljedica tog koncepta za istraživačke organizacije; |
| --- | --- |

35.

Ostala pojedinačna pitanja

| 36. | naglašava da bi koncept „inovatora EIC-a” trebao dovesti do efektivne upotrebe rezultata istraživanja za razvoj gospodarskih aktivnosti; zaključuje da se time ne bi smjela ugroziti upotreba rezultata od strane drugih stručnjaka unutar istraživačke organizacije ili same istraživačke organizacije za razvoj gospodarskih aktivnosti; smatra da su široka prava pristupa za inovatore EIC-a, bez vremenskog ograničenja, opravdana samo u slučajevima u kojima istraživačke organizacije ne pružaju potrebnu potporu pojedinačnim istraživačima kako bi iskoristili rezultate za razvoj gospodarske aktivnosti; stoga smatra da bi ta prava pristupa trebalo dodijeliti inovatorima EIC-a na pojedinačnoj osnovi kad je očito da inovatoru nedostaje potrebna potpora unutar istraživačke organizacije; |
| --- | --- |

36.

| 37. | žali što se zbog niskih stopa uspješnosti programa (6 – 10 %) previše visokokvalitetnih prijedloga ne financira; ističe da niske stope uspješnosti predstavljaju gubitak jer se potencijalno duboke transformativne inovacije dalje ne razvijaju te gubitak u smislu izgubljenog vremena i novca uloženog u pripremu prijedloga; u tom pogledu poziva da se, po potrebi, koristi aplikacija u dva koraka kako bi se ograničio gubitak vremena i novca uložen u pripremu prijedloga; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naglašava da su inovacijski kapacitet, gospodarski rast i otpornost Europe ugroženi zbog slabog sudjelovanja žena u kontekstu start-up poduzeća i poduzetničkog kapitala; u tom pogledu pozdravlja napore koje je EIC uložio za promicanje ženskog vodstva i njihova sudjelovanja u start-up poduzećima i poduzetničkom kapitalu; žali što to još nije rezultiralo dovoljnim promjenama; tom pogledu skreće pozornost na činjenicu da su samo 1,8 % ulaganja u europska start-up poduzeća 2021. prikupila start-up poduzeća koja su osnovala isključivo žene, a tek 9,3 % prikupili su rodno mješoviti osnivački timovi (10); |
| --- | --- |

38.

| 39. | ističe važnost Odbora EIC-a kao glavnog savjetnika Komisije u pogledu provedbe EIC-a, kao i razvoja šire inovacijske politike, posebno u pogledu poboljšanja inovacijskog ekosustava u Europi te utvrđivanja strateški relevantnih tehnologija; naglašava da bi EISMEA i drugi uključeni odjeli Komisije trebali u potpunosti i pravodobno obavijestiti Odbor EIC-a o svim kretanjima u provedbi EIC-a te mu dostaviti sve informacije koje zatraži o EIC-u; |
| --- | --- |

39.

| 40. | napominje da su tranzicijske aktivnosti EIC-a formalno dio programa Tragač EIC-a iako se provode kao zaseban programski dio; smatra da pozivi na podnošenje prijedloga u pogledu tranzicijskih aktivnosti čine manje od 10 % proračuna EIC-a u okviru programa rada za 2021. i 2022.; ističe da su pozivi na podnošenje prijedloga u pogledu tranzicijskih aktivnosti jedini na koje se primjenjuje brzi postupak za istraživanje i inovacije; odobrava primjenu tog postupka za poziv na podnošenje prijedloga u pogledu tranzicijskih aktivnosti; poziva Komisiju da proširi primjenu tog postupka na više poziva u okviru Tragača; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naglašava da se u programu rada za 2022. navodi načelo „nenanošenja bitne štete” i kao kriterij za evaluaciju Akceleratora EIC-a i kao kriterij prihvatljivosti za EIC općenito; zabrinut je zbog tog zahtjeva da se poštuje načelo nenanošenja bitne štete kako je utvrđeno u Uredbi (EU) 2020/852, poznatoj kao Uredba o taksonomiji, jer se primjenjuje na sve pozive neovisno o sadržaju ili zrelosti; prepoznaje korisnost načela za usmjeravanje odabira projekata u okviru poziva na podnošenje prijedloga čiji je sadržaj izravno povezan s ciljevima Unije u području okoliša i čije se uvođenje na tržište približava; naglašava da ne postoji pravna osnova za opću primjenu tog dodatnog kriterija prihvatljivosti na sve pozive; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja napore u okviru EIC-a za razvoj odgovarajućeg okvira za evaluaciju uspješnosti EIC-a; ističe da je zbog jedinstvene prirode EIC-a potreban prilagođen pristup praćenju uspješnosti i upotrebi rezultata tog praćenja kako bi se osiguralo da EIC ima najbolje rezultate na tržištu; |
| --- | --- |

42.

Preporuke

| 43. | poziva Komisiju da ponovno ocijeni svoju provedbu Fonda EIC-a u okviru programa Obzor Europa i da pronađe odgovarajući novi svrsishodni način upravljanja koji odražava ambicioznu i transformativnu prirodu EIC-a kao referentnog ulagača u revolucionarne inovacije u Europi; apelira na Komisiju da u taj novi pristup uključi sljedeća načela:






  (a) | osiguravanje da provedba komponente vlasničkog kapitala i komponente bespovratnih sredstava bude pod potpunom kontrolom Komisije, koja bi trebala osigurati i izravnu koordinacijsku liniju između provedbe tih dviju komponenti i zaštititi sposobnost Komisije da intervenira u bilo kojoj fazi ciklusa ulaganja kako bi se osigurala provedba ulaganja od strateške važnosti; |
| --- | --- | --- |

43.

(a)

osiguravanje da provedba komponente vlasničkog kapitala i komponente bespovratnih sredstava bude pod potpunom kontrolom Komisije, koja bi trebala osigurati i izravnu koordinacijsku liniju između provedbe tih dviju komponenti i zaštititi sposobnost Komisije da intervenira u bilo kojoj fazi ciklusa ulaganja kako bi se osigurala provedba ulaganja od strateške važnosti;

| (b) | osiguravanje uloge Odbora Fonda EIC-a i neovisne stručne evaluacije od strane Odbora za ulaganja kako bi se pomno pratilo ispunjavanje smjernica o ulaganju Fonda EIC-a, uz oslanjanje na tim EIB-a i vanjske upravitelje fondova za svakodnevno upravljanje operacijama; |
| --- | --- |

(b)

osiguravanje uloge Odbora Fonda EIC-a i neovisne stručne evaluacije od strane Odbora za ulaganja kako bi se pomno pratilo ispunjavanje smjernica o ulaganju Fonda EIC-a, uz oslanjanje na tim EIB-a i vanjske upravitelje fondova za svakodnevno upravljanje operacijama;

| (c) | potpuno iskorištavanje dodane vrijednosti zajedničkog ulaganja vanjskih ulagača, uz zadržavanje mogućnosti Fonda EIC-a:






  i. | da bude jedini ulagač, među ostalim preuzimanjem vlasničkog kapitala bez potrebe za zajedničkim ulaganjem od vanjskih ulagača; |
| --- | --- | --- |

(c)

potpuno iskorištavanje dodane vrijednosti zajedničkog ulaganja vanjskih ulagača, uz zadržavanje mogućnosti Fonda EIC-a:

i.

da bude jedini ulagač, među ostalim preuzimanjem vlasničkog kapitala bez potrebe za zajedničkim ulaganjem od vanjskih ulagača;

| ii. | da bude glavni ulagač bez predvođenja kruga ulaganja; |
| --- | --- |

ii.

da bude glavni ulagač bez predvođenja kruga ulaganja;

| iii. | da predvodi krug ulaganja; |
| --- | --- |

iii.

da predvodi krug ulaganja;

| (d) | razvijanje strategije ulaganja za vlasnička ulaganja na temelju ključnih etapa koje odražavaju prednosti inovacija, kao i strateške ciljeve Unije, a ne samo spremnost drugih ulagača da se pridruže krugu ulaganja, čime bi se Fond EIC-a potaknuo da preuzme rizike kao jedini ulagač, posebno kako bi se potaknulo uspješno sudjelovanje nedovoljno zastupljenih regija i poduzeća pod vodstvom žena, koja se suočavaju s još većim poteškoćama u financiranju svojih start-up poduzeća; |
| --- | --- |

(d)

razvijanje strategije ulaganja za vlasnička ulaganja na temelju ključnih etapa koje odražavaju prednosti inovacija, kao i strateške ciljeve Unije, a ne samo spremnost drugih ulagača da se pridruže krugu ulaganja, čime bi se Fond EIC-a potaknuo da preuzme rizike kao jedini ulagač, posebno kako bi se potaknulo uspješno sudjelovanje nedovoljno zastupljenih regija i poduzeća pod vodstvom žena, koja se suočavaju s još većim poteškoćama u financiranju svojih start-up poduzeća;

| (e) | utvrđivanje izlazne strategije za vlasnička ulaganja iz Fonda EIC-a kojom se u obzir uzimaju strateški ciljevi Unije; |
| --- | --- |

(e)

utvrđivanje izlazne strategije za vlasnička ulaganja iz Fonda EIC-a kojom se u obzir uzimaju strateški ciljevi Unije;

| (f) | zadržavanje strukture kojom se timu EIB-a omogućuje da bude uključen u Izvršnu agenciju za Europsko vijeće za inovacije i MSP-ove (EISMEA) kako bi se provela visokokvalitetna dubinska analiza; traži od Komisije da se nadoveže na tu uspješnu suradnju i s EIB-om dogovori da integrirani tim EIB-a predstavlja Fond EIC-a na sastancima odbora subjekata u koje se ulaže; |
| --- | --- |

(f)

zadržavanje strukture kojom se timu EIB-a omogućuje da bude uključen u Izvršnu agenciju za Europsko vijeće za inovacije i MSP-ove (EISMEA) kako bi se provela visokokvalitetna dubinska analiza; traži od Komisije da se nadoveže na tu uspješnu suradnju i s EIB-om dogovori da integrirani tim EIB-a predstavlja Fond EIC-a na sastancima odbora subjekata u koje se ulaže;

| (g) | osiguravanje učinkovite suradnje s nacionalnim kontaktnim točkama i regionalnim tijelima, ako je primjenjivo; |
| --- | --- |

(g)

osiguravanje učinkovite suradnje s nacionalnim kontaktnim točkama i regionalnim tijelima, ako je primjenjivo;

| 44. | potiče Komisiju da započne otvoreni dijalog s Parlamentom, relevantnim programskim odborom i Odborom EIC-a kako bi se pronašlo alternativno dugoročno rješenje za strukturu Fonda EIC-a kojom bi se u potpunosti poštovalo relevantno zakonodavstvo Unije i navedena načela; preporučuje da se provede temeljita procjena načina za poboljšanje provedbe EIC-a, uzimajući u obzir opciju osnivanja neovisnog tijela Unije u skladu s člankom 187. UFEU-a kao glavnog subjekta odgovornog za provedbu EIC-a; naglašava da je potrebno osigurati da se prema podnositeljima prijedloga uvijek postupa jednako te da se pri provedbi osigura transparentnost, odgovornost i sprečavanje sukoba interesa; preporučuje da se, ako se temeljitom procjenom utvrdi da bi takvo tijelo bilo najbolje institucionalno okruženje za provedbu Akceleratora u skladu s navedenim smjernicama, ono osnuje čim prije; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisiju da posebnu pozornost posveti promicanju žena u sektoru inovacija te da istodobno teži rodnoj ravnopravnosti na svim relevantnim položajima, kao i geografskoj ravnoteži korisnika EIC-a diljem regija Unije; posebno traži od Komisije da u programe rada EIC-a uključi posebne mjere za rješavanje tih dvaju pitanja u okviru EIC-a; |
| --- | --- |

45.

| 46. | preporučuje da se odjeljak InvestEU istraži izvan okvira Fonda EIC-a za poduzeća kojima je potrebno samo odgovarajuće financiranje kako bi dovršila cikluse proširenja; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisiju da pojasni pravila i postupke koji se odnose na tumačenje kriterija „nebankabilnosti” i zajedničkih ulaganja te da poboljša komunikaciju i bolje uključi nacionalne kontaktne točke; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisiju da primijeni načelo nenanošenja bitne štete za pozive čiji je sadržaj izravno povezan s ciljevima Unije u području okoliša i čije se uvođenje na tržište približava te da se suzdrži od upotrebe načela nenanošenja bitne štete kao dodatnog horizontalnog kriterija prihvatljivosti za sve projekte EIC-a; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisiju da izmijeni predložak sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava kako bi se uključila jasna definicija „inovatora EIC-a” i da utvrdi jasnu politiku o pravima pristupa za inovatore EIC-a koja im pruža široka prava pristupa samo ako istraživačka organizacija nema uspostavljenu aktivnu politiku i strukturu za potporu upotrebi rezultata istraživanja za gospodarske aktivnosti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisiju da uvede sustav kontinuirane i brze evaluacije uspješnosti EIC-a, a posebno Akceleratora; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisiju da uključi strogu i stalnu procjenu postupka evaluacije, ozbiljno uzimajući u obzir pritužbe podnositelja prijedloga koje upućuju na jasne nedosljednosti u evaluaciji njihovih prijedloga; poziva Komisiju da obavijesti Parlament o tome kako postupa s pojedinačnim pritužbama u kojima se dokazuje očit neuspjeh ocjenjivača; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva relevantna tijela Unije, uključujući Europski revizorski sud i Odbor EIC-a, da razviju namjensku strategiju u pogledu revizije za EIC koja odražava posebnu prirodu EIC-a; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisiju da uključi mjere za poboljšanje sudjelovanja MSP-ova i da Akcelerator EIC-a učini dostupnim i privlačnim inovativnim MSP-ovima pojednostavljenjem postupka podnošenja zahtjeva kako bi se uklonile prepreke za MSP-ove; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisiju da osigura da se instrumentom podupire cijeli niz projekata u pogledu njihova opsega kako bi mala poduzeća koja razvijaju i šire inovacije sa snažnim učinkom mogla imati jednak pristup tim projektima; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Komisiju da revidira trenutačni postupak podnošenja i vrijeme do odobrenja bespovratnih sredstava u okviru Akceleratora EIC-a te da uskladi platformu EIC-a s kriterijima za evaluaciju Akceleratora EIC-a; smatra da bi ta revizija trebala biti usmjerena na brz i jednostavan instrument prilagođen potrebama europskih deep-tech start-upova s ciljnim vremenom do odobrenja bespovratnih sredstava od četiri do pet mjeseci; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Komisiju da poboljša sinergije i suradnju s EIT-om; poziva EIT i EIC da uspostave recipročnu i sustavnu razmjenu informacija te da imaju zajedničkog člana u svakom od svojih upravnih odbora kako bi se izbjegle stroge podjele i udvostručavanje napora i strategija; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  SL L 170, 12.5.2021., str. 1.

(2)  SL L 167 I, 12.05.2021., str. 1.

(3)  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

(4)  https://eic.ec.europa.eu/news/statement-eic-board-discussion-european-parliament-itre-committee-eic-implementation-2022-08-16_en

(5)  https://eic.ec.europa.eu/system/files/2022-02/Statement%20by%20the%20EIC%20Board%20on%20the%20EIC%20Work%20Programme%20for%202022%20and%20future%20of%20the%20EIC%20Fund.pdf

(6)  https://eic.ec.europa.eu/news/eic-accelerator-implementation-update-2022-08-05_en

(7)  Europska komisija, Evaluation study on the European Innovation Council (EIC) Pilot (Evaluacijska studija o pilot-projektu Europskog vijeća za inovacije (EIC)), 2022.

(8)  https://eic.ec.europa.eu/news/eic-accelerator-implementation-update-2022-08-05_en

(9)  https://sciencebusiness.net/news/commission-says-european-innovation-council-grant-logjam-end-june

(10)  https://europeanwomeninvc.idcinteractive.net/

---

srijeda, 23. studenog 2022.

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/18

---

P9_TA(2022)0405

Proglašenje Ruske Federacije državom pokroviteljicom terorizma

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. studenoga 2022. o proglašenju Ruske Federacije državom pokroviteljicom terorizma (2022/2896(RSP))

(2023/C 167/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Rusiji i Ukrajini, uključujući rezoluciju od 6. listopada 2022. o ruskoj eskalaciji agresivnog rata protiv Ukrajine (1), rezoluciju od 19. svibnja 2022. o borbi protiv nekažnjavanja ratnih zločina u Ukrajini (2), i rezoluciju od 25. studenog 2021. o kršenju ljudskih prava od strane privatnih vojnih i zaštitarskih društava, posebno grupe Wagner (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Rusiji i Ukrajini, uključujući rezoluciju od 6. listopada 2022. o ruskoj eskalaciji agresivnog rata protiv Ukrajine (1), rezoluciju od 19. svibnja 2022. o borbi protiv nekažnjavanja ratnih zločina u Ukrajini (2), i rezoluciju od 25. studenog 2021. o kršenju ljudskih prava od strane privatnih vojnih i zaštitarskih društava, posebno grupe Wagner (3),

| — | uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda, Konvenciju o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida od 9. prosinca 1948. i Četvrtu ženevsku konvenciju o zaštiti civilnih osoba u vrijeme rata od 12. kolovoza 1949., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda, Konvenciju o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida od 9. prosinca 1948. i Četvrtu ženevsku konvenciju o zaštiti civilnih osoba u vrijeme rata od 12. kolovoza 1949.,

| — | uzimajući u obzir međunarodni pravni okvir za sprečavanje i borbu protiv terorizma, uključujući Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 2341 o zaštiti kritične infrastrukture od terorističkih djela, donesenu 13. veljače 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir međunarodni pravni okvir za sprečavanje i borbu protiv terorizma, uključujući Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 2341 o zaštiti kritične infrastrukture od terorističkih djela, donesenu 13. veljače 2017.,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o suzbijanju terorizma od 27. siječnja 1977. i naredne međunarodne konvencije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o suzbijanju terorizma od 27. siječnja 1977. i naredne međunarodne konvencije,

| — | uzimajući u obzir pravni okvir EU-a protiv terorizma, uključujući Zajedničko stajalište Vijeća 2001/931/ZVSP od 27. prosinca 2001. o primjeni posebnih mjera u borbi protiv terorizma (4) i Uredbu Vijeća (EZ) br. 2580/2001 od 27. prosinca 2001. o posebnim mjerama ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata s ciljem borbe protiv terorizma (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pravni okvir EU-a protiv terorizma, uključujući Zajedničko stajalište Vijeća 2001/931/ZVSP od 27. prosinca 2001. o primjeni posebnih mjera u borbi protiv terorizma (4) i Uredbu Vijeća (EZ) br. 2580/2001 od 27. prosinca 2001. o posebnim mjerama ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata s ciljem borbe protiv terorizma (5),

| — | uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe br. 2463 od 13. listopada 2022. o daljnjoj eskalaciji agresije Ruske Federacije na Ukrajinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe br. 2463 od 13. listopada 2022. o daljnjoj eskalaciji agresije Ruske Federacije na Ukrajinu,

| — | uzimajući u obzir izjavu od 10. listopada 2022. predsjednika Europskog vijeća Charlesa Michela o nasilnim napadima Rusije na Kijev i druge gradove diljem Ukrajine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu od 10. listopada 2022. predsjednika Europskog vijeća Charlesa Michela o nasilnim napadima Rusije na Kijev i druge gradove diljem Ukrajine,

| — | uzimajući u obzir izjavu Visokog predstavnika od 22. rujna 2022. u ime Europske unije o ruskom agresivnom ratu protiv Ukrajine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Visokog predstavnika od 22. rujna 2022. u ime Europske unije o ruskom agresivnom ratu protiv Ukrajine,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a od 14. studenoga 2022., u kojoj se preporučuje uspostava registra za dokumentiranje štete prouzročene agresijom Ruske Federacije na Ukrajinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a od 14. studenoga 2022., u kojoj se preporučuje uspostava registra za dokumentiranje štete prouzročene agresijom Ruske Federacije na Ukrajinu,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da su od 2014., a posebno nakon 24. veljače 2022., kada je Rusija ponovno pokrenula nezakonit, ničim izazvan i neopravdan agresivni rat protiv Ukrajine, njezine snage izvršile neselektivne napade na stambena područja i civilnu infrastrukturu, ubile tisuće ukrajinskih civila i počinile teroristička djela diljem zemlje, usmjerena na različite elemente civilne infrastrukture, kao što su stambena područja, škole, bolnice, željezničke kolodvore, kazališta te vodovodne i elektroenergetske mreže; budući da ti brutalni i neljudski činovi rezultiraju smrću, patnjom, uništenjem i raseljavanjem; |
| --- | --- |

A.

budući da su od 2014., a posebno nakon 24. veljače 2022., kada je Rusija ponovno pokrenula nezakonit, ničim izazvan i neopravdan agresivni rat protiv Ukrajine, njezine snage izvršile neselektivne napade na stambena područja i civilnu infrastrukturu, ubile tisuće ukrajinskih civila i počinile teroristička djela diljem zemlje, usmjerena na različite elemente civilne infrastrukture, kao što su stambena područja, škole, bolnice, željezničke kolodvore, kazališta te vodovodne i elektroenergetske mreže; budući da ti brutalni i neljudski činovi rezultiraju smrću, patnjom, uništenjem i raseljavanjem;

| B. | budući da su ruske oružane snage i njihovi posrednici odgovorni za izvansudska pogubljenja, otmice, seksualno nasilje, mučenje i druga zlodjela počinjena na nedavno i prethodno okupiranim područjima Ukrajine, uključujući masakre civila u gradovima kao što su Buča, Irpin, Izjum i Liman, namjerni napad na kazalište u Mariupolju, u kojem su ubijene stotine ljudi, te napad na željezničku postaju u Kramatorsku, u kojem je ubijeno 60 civila; |
| --- | --- |

B.

budući da su ruske oružane snage i njihovi posrednici odgovorni za izvansudska pogubljenja, otmice, seksualno nasilje, mučenje i druga zlodjela počinjena na nedavno i prethodno okupiranim područjima Ukrajine, uključujući masakre civila u gradovima kao što su Buča, Irpin, Izjum i Liman, namjerni napad na kazalište u Mariupolju, u kojem su ubijene stotine ljudi, te napad na željezničku postaju u Kramatorsku, u kojem je ubijeno 60 civila;

| C. | budući da je u Ukrajini ubijeno više tisuća civila, uključujući više stotina djece, te da je mnogo veći broj onih koje su ruske oružane snage i njihovi posrednici mučili, uznemiravali, seksualno napadali i oteli, ili za čije su prisilno raseljavanje ili nestanak odgovorni; budući da su skupine za ljudska prava i međunarodne promatračke misije temeljito dokumentirale brojne zločine koje su ruske oružane i posredničke snage počinile protiv ukrajinskih civila, među ostalim izvansudska pogubljenja, mučenja, silovanja, masovna pritvaranje civila u takozvanim centrima za filtriranje, kao i prisilna posvajanja ukrajinske djece i prisilne deportacije; budući da je broj dokumentiranih ratnih zločina u Ukrajini dosegnuo gotovo 40 000 i da se očekuje da će se povećati nakon dokumentiranja ratnih zločina u nedavno oslobođenim dijelovima Hersonske oblasti; budući da je, prema podacima koje je prikupio ukrajinski Institut za masovno informiranje, Ruska Federacija počinila 457 zločina protiv novinara i medija u Ukrajini i da su ruski okupatori od početka ratne agresije ubili više od 40 ukrajinskih i stranih novinara; budući da se Ruska Federacija i njezini posrednici koriste istim metodama na okupiranim područjima od 2014., pri čemu je najzloglasniji primjer zatvora Izoljacija u Donecku; |
| --- | --- |

C.

budući da je u Ukrajini ubijeno više tisuća civila, uključujući više stotina djece, te da je mnogo veći broj onih koje su ruske oružane snage i njihovi posrednici mučili, uznemiravali, seksualno napadali i oteli, ili za čije su prisilno raseljavanje ili nestanak odgovorni; budući da su skupine za ljudska prava i međunarodne promatračke misije temeljito dokumentirale brojne zločine koje su ruske oružane i posredničke snage počinile protiv ukrajinskih civila, među ostalim izvansudska pogubljenja, mučenja, silovanja, masovna pritvaranje civila u takozvanim centrima za filtriranje, kao i prisilna posvajanja ukrajinske djece i prisilne deportacije; budući da je broj dokumentiranih ratnih zločina u Ukrajini dosegnuo gotovo 40 000 i da se očekuje da će se povećati nakon dokumentiranja ratnih zločina u nedavno oslobođenim dijelovima Hersonske oblasti; budući da je, prema podacima koje je prikupio ukrajinski Institut za masovno informiranje, Ruska Federacija počinila 457 zločina protiv novinara i medija u Ukrajini i da su ruski okupatori od početka ratne agresije ubili više od 40 ukrajinskih i stranih novinara; budući da se Ruska Federacija i njezini posrednici koriste istim metodama na okupiranim područjima od 2014., pri čemu je najzloglasniji primjer zatvora Izoljacija u Donecku;

| D. | budući da Ruska Federacija nastavlja uporno kršiti načela Povelje UN-a napadima na suverenitet, neovisnost i teritorijalnu cjelovitost Ukrajine te da također očito i grubo krši međunarodno humanitarno pravo, među ostalim namjernim napadima na civilne objekte koji ne smiju biti predmet napada, u skladu s člankom 52. stavkom 1. dopunskog protokola I. iz 1977. Ženevskim konvencijama iz 1949.; budući da ti zločini odražavaju grotesknu ravnodušnost prema pravilima i zakonima ratovanja kojima se ograničava upotreba vojne sile, što je vidljivo, primjerice, u neljudskom postupanju prema ratnim zatvorenicima, u raširenoj praksi mučenja i prijekim pogubljenjima ukrajinskih ratnih zarobljenika, kao i u uskraćivanju pristupa međunarodnim humanitarnim organizacijama kao što je Međunarodni odbor Crvenog križa; |
| --- | --- |

D.

budući da Ruska Federacija nastavlja uporno kršiti načela Povelje UN-a napadima na suverenitet, neovisnost i teritorijalnu cjelovitost Ukrajine te da također očito i grubo krši međunarodno humanitarno pravo, među ostalim namjernim napadima na civilne objekte koji ne smiju biti predmet napada, u skladu s člankom 52. stavkom 1. dopunskog protokola I. iz 1977. Ženevskim konvencijama iz 1949.; budući da ti zločini odražavaju grotesknu ravnodušnost prema pravilima i zakonima ratovanja kojima se ograničava upotreba vojne sile, što je vidljivo, primjerice, u neljudskom postupanju prema ratnim zatvorenicima, u raširenoj praksi mučenja i prijekim pogubljenjima ukrajinskih ratnih zarobljenika, kao i u uskraćivanju pristupa međunarodnim humanitarnim organizacijama kao što je Međunarodni odbor Crvenog križa;

| E. | budući da je Ruska Federacija već ispalila više od 4 000 projektila na Ukrajinu i granatirala je više od 24 000 puta, uključujući s teritorija Bjelarusa; budući da su ruski raketni i topnički napadi te napadi bespilotnim letjelicama oštetili ili uništili 60 982 objekta civilne infrastrukture diljem Ukrajine, uključujući 42 818 stambenih zgrada i kuća, 1 960 obrazovnih i 396 zdravstvenih ustanova, 392 kulturne i 87 vjerskih zgrada, te 5 315 objekata vodovodne i elektroenergetske infrastrukture; budući da je Ruska Federacija ciljanim napadima projektilima i bespilotnim letjelicama, uključujući bespilotnim letjelicama kojima ju je opskrbio Iran, oštetila ili uništila otprilike 40 % ključne energetske infrastrukture u Ukrajini; |
| --- | --- |

E.

budući da je Ruska Federacija već ispalila više od 4 000 projektila na Ukrajinu i granatirala je više od 24 000 puta, uključujući s teritorija Bjelarusa; budući da su ruski raketni i topnički napadi te napadi bespilotnim letjelicama oštetili ili uništili 60 982 objekta civilne infrastrukture diljem Ukrajine, uključujući 42 818 stambenih zgrada i kuća, 1 960 obrazovnih i 396 zdravstvenih ustanova, 392 kulturne i 87 vjerskih zgrada, te 5 315 objekata vodovodne i elektroenergetske infrastrukture; budući da je Ruska Federacija ciljanim napadima projektilima i bespilotnim letjelicama, uključujući bespilotnim letjelicama kojima ju je opskrbio Iran, oštetila ili uništila otprilike 40 % ključne energetske infrastrukture u Ukrajini;

| F. | budući da su tijekom opsade Mariupolja nadležna tijela Ruske Federacije stvorila humanitarnu krizu velikih razmjera koja je dovela do smrti više desetaka tisuća civila i uništenja 95 % grada; |
| --- | --- |

F.

budući da su tijekom opsade Mariupolja nadležna tijela Ruske Federacije stvorila humanitarnu krizu velikih razmjera koja je dovela do smrti više desetaka tisuća civila i uništenja 95 % grada;

| G. | budući da od listopada 2022. Rusija namjerno cilja ključnu ukrajinsku infrastrukturu diljem zemlje kako bi terorizirala stanovništvo i ograničila njegov pristup plinu, električnoj energiji, vodi, internetu i drugim osnovnim dobrima i uslugama, što je posebno katastrofalno s obzirom na nadolazeću zimu; budući da je svrha tih napada terorizirati ukrajinsko stanovništvo, suzbiti njegov otpor kao i odlučnost da nastavi braniti svoju zemlju, te ga prisiliti da prihvati okupatorsku silu i pristane na nezakoniti pokušaj pripajanja više dijelova Ukrajine; budući da je tijekom tih napada pogođeno i poljsko državno područje, pri čemu je ubijeno dvoje poljskih državljana; |
| --- | --- |

G.

budući da od listopada 2022. Rusija namjerno cilja ključnu ukrajinsku infrastrukturu diljem zemlje kako bi terorizirala stanovništvo i ograničila njegov pristup plinu, električnoj energiji, vodi, internetu i drugim osnovnim dobrima i uslugama, što je posebno katastrofalno s obzirom na nadolazeću zimu; budući da je svrha tih napada terorizirati ukrajinsko stanovništvo, suzbiti njegov otpor kao i odlučnost da nastavi braniti svoju zemlju, te ga prisiliti da prihvati okupatorsku silu i pristane na nezakoniti pokušaj pripajanja više dijelova Ukrajine; budući da je tijekom tih napada pogođeno i poljsko državno područje, pri čemu je ubijeno dvoje poljskih državljana;

| H. | budući da Rusija snosi odgovornost za globalnu krizu u pogledu sigurnosti opskrbe hranom jer je ona posljedica njezine ratne agresije na Ukrajinu i blokade ukrajinskih morskih luka; budući da se Rusija od samog početka rata koristi hranom i gladi kao oružjem; budući da su namjerni postupci Rusije, uključujući uništavanje zaliha, ometanje proizvodnje i nametanje kvota na vlastiti izvoz prehrambenih proizvoda i gnojiva, pogoršali globalnu krizu u pogledu sigurnosti opskrbe hranom; |
| --- | --- |

H.

budući da Rusija snosi odgovornost za globalnu krizu u pogledu sigurnosti opskrbe hranom jer je ona posljedica njezine ratne agresije na Ukrajinu i blokade ukrajinskih morskih luka; budući da se Rusija od samog početka rata koristi hranom i gladi kao oružjem; budući da su namjerni postupci Rusije, uključujući uništavanje zaliha, ometanje proizvodnje i nametanje kvota na vlastiti izvoz prehrambenih proizvoda i gnojiva, pogoršali globalnu krizu u pogledu sigurnosti opskrbe hranom;

| I. | budući da je Rusija nezakonito pripojila ukrajinsku Autonomnu Republiku Krim i grad Sevastopolj, kao i ukrajinske oblasti Doneck, Herson, Luhansk i Zaporižju; budući da ruska okupacija nuklearne elektrane Zaporižja predstavlja ozbiljnu prijetnju sigurnosti i zaštiti elektrane; budući da je Rusija otela radnike spomenute nuklearne elektrane i prisilila ih na rad, skladištila vojnu opremu na toj lokaciji i otvorila vatru na mete u njezinoj neposrednoj blizini; budući da je Rusija također ugrozila sigurnost i zaštitu nuklearne elektrane u Černobilu; |
| --- | --- |

I.

budući da je Rusija nezakonito pripojila ukrajinsku Autonomnu Republiku Krim i grad Sevastopolj, kao i ukrajinske oblasti Doneck, Herson, Luhansk i Zaporižju; budući da ruska okupacija nuklearne elektrane Zaporižja predstavlja ozbiljnu prijetnju sigurnosti i zaštiti elektrane; budući da je Rusija otela radnike spomenute nuklearne elektrane i prisilila ih na rad, skladištila vojnu opremu na toj lokaciji i otvorila vatru na mete u njezinoj neposrednoj blizini; budući da je Rusija također ugrozila sigurnost i zaštitu nuklearne elektrane u Černobilu;

| J. | budući da Rusija predstavlja rizik za sigurnost i zaštitu cijelog europskog kontinenta i međunarodnog poretka utemeljenog na pravilima zbog svojih napora da ugrozi sigurnost i zaštitu ukrajinskih nuklearnih postrojenja te zbog svojih prijetnji upotrebom nuklearnog oružja; budući da su ruski dužnosnici u više navrata prijetili europskim zemljama, uključujući „vojno-tehničkim mjerama”, zbog njihove potpore Ukrajini i/ili težnji da se pridruže NATO-u; budući da pokušaj Rusije da iskoristi izvoz energije kao sredstvo geopolitičke prisile znači da se opskrba energijom upotrebljava kao oružje; budući da je šteta nanesena plinovodima Sjeverni tok 1 i 2 dana 26. rujna 2022. rezultirala golemim istjecanjem plina u Baltičko more, što predstavlja i ekološki napad na EU; |
| --- | --- |

J.

budući da Rusija predstavlja rizik za sigurnost i zaštitu cijelog europskog kontinenta i međunarodnog poretka utemeljenog na pravilima zbog svojih napora da ugrozi sigurnost i zaštitu ukrajinskih nuklearnih postrojenja te zbog svojih prijetnji upotrebom nuklearnog oružja; budući da su ruski dužnosnici u više navrata prijetili europskim zemljama, uključujući „vojno-tehničkim mjerama”, zbog njihove potpore Ukrajini i/ili težnji da se pridruže NATO-u; budući da pokušaj Rusije da iskoristi izvoz energije kao sredstvo geopolitičke prisile znači da se opskrba energijom upotrebljava kao oružje; budući da je šteta nanesena plinovodima Sjeverni tok 1 i 2 dana 26. rujna 2022. rezultirala golemim istjecanjem plina u Baltičko more, što predstavlja i ekološki napad na EU;

| K. | budući da su ruske oružane snage te skupine i posrednici pod ruskom kontrolom, kao što je grupa Wagner, opetovano napadale civile na raznim drugim lokacijama, uključujući tijekom Drugog čečenskog rata, Rusko-gruzijskog rata iz 2008., Sirijskog građanskog rata, kao i u Libiji, Srednjoafričkoj Republici i Maliju; budući da grupa Wagner prima znatnu političku, gospodarsku i logističku potporu ruske države, posebno ruskog Ministarstva obrane; |
| --- | --- |

K.

budući da su ruske oružane snage te skupine i posrednici pod ruskom kontrolom, kao što je grupa Wagner, opetovano napadale civile na raznim drugim lokacijama, uključujući tijekom Drugog čečenskog rata, Rusko-gruzijskog rata iz 2008., Sirijskog građanskog rata, kao i u Libiji, Srednjoafričkoj Republici i Maliju; budući da grupa Wagner prima znatnu političku, gospodarsku i logističku potporu ruske države, posebno ruskog Ministarstva obrane;

| L. | budući da Rusija dugi niz godina podupire i financira terorističke režime i organizacije, među ostalim Asadov režim u Siriji, kojemu je Rusija isporučivala oružje i u čijoj je obrani provodila ciljane napade na sirijsko civilno stanovništvo, gradove i civilnu infrastrukturu; budući da je Rusija provodila napade u drugim suverenim zemljama i na vlastitom teritoriju, što uključuje ubojstva ili pokušaje ubojstva mnogih protivnika Putinove diktature, uključujući novinare, političare, aktiviste i strane vođe, među kojima su i Ana Politkovskaja, Viktor Juščenko, Boris Njemcov, Stanislav Markelov, Anastazija Baburova, Sergej Protazanov, Natalija Estemirova, Sergej Magnicki, Sergej Jušenkov, Jurij Ščekočikin, Boris Berezovski, Džohar Dudajev i Zelimkan Kangošvili, kao i trovanje nervnim otrovima obitelji Skripal u Ujedinjenoj Kraljevini, trovanje Aleksandra Litvinenka, Vladimira Kare-Murze, Alekseja Navaljnog i drugih te bombardiranje skladišta streljiva u Češkoj Republici 2014.; budući da aktualni ruski režim provodi sustavnu represiju nad vlastitim narodom, koja poprima totalitarnu prirodu, i budući da ima dugu povijest upotrebe nasilja nad svojim političkim protivnicima; |
| --- | --- |

L.

budući da Rusija dugi niz godina podupire i financira terorističke režime i organizacije, među ostalim Asadov režim u Siriji, kojemu je Rusija isporučivala oružje i u čijoj je obrani provodila ciljane napade na sirijsko civilno stanovništvo, gradove i civilnu infrastrukturu; budući da je Rusija provodila napade u drugim suverenim zemljama i na vlastitom teritoriju, što uključuje ubojstva ili pokušaje ubojstva mnogih protivnika Putinove diktature, uključujući novinare, političare, aktiviste i strane vođe, među kojima su i Ana Politkovskaja, Viktor Juščenko, Boris Njemcov, Stanislav Markelov, Anastazija Baburova, Sergej Protazanov, Natalija Estemirova, Sergej Magnicki, Sergej Jušenkov, Jurij Ščekočikin, Boris Berezovski, Džohar Dudajev i Zelimkan Kangošvili, kao i trovanje nervnim otrovima obitelji Skripal u Ujedinjenoj Kraljevini, trovanje Aleksandra Litvinenka, Vladimira Kare-Murze, Alekseja Navaljnog i drugih te bombardiranje skladišta streljiva u Češkoj Republici 2014.; budući da aktualni ruski režim provodi sustavnu represiju nad vlastitim narodom, koja poprima totalitarnu prirodu, i budući da ima dugu povijest upotrebe nasilja nad svojim političkim protivnicima;

| M. | budući da Ruska Federacija aktivno podupire Aleksandra Lukašenku i omogućuje njegovo ugnjetavanje bjeloruskog naroda golemim valom mjera masovne represije, uključujući mučenje; budući da su prema istragama viši bjeloruski dužnosnici zajedničkim snagama uspjeli iskoristili lažnu prijetnju bombom kako bi nezakonito preusmjerili putnički let Ryanaira i uhitili jednog bjeloruskog disidenta, u zajedničkoj specijalnoj operaciji bjeloruske i ruske tajne službe; budući da otmica civilnog zrakoplova predstavlja čin državnog terorizma; budući da bi se s Lukašenkom trebalo postupati kao sa sudionikom u agresivnom ratu protiv Ukrajine zbog njegove uloge u omogućavanju napada s državnog područja Bjelarusa i otvorene potpore ruskim agresorima; |
| --- | --- |

M.

budući da Ruska Federacija aktivno podupire Aleksandra Lukašenku i omogućuje njegovo ugnjetavanje bjeloruskog naroda golemim valom mjera masovne represije, uključujući mučenje; budući da su prema istragama viši bjeloruski dužnosnici zajedničkim snagama uspjeli iskoristili lažnu prijetnju bombom kako bi nezakonito preusmjerili putnički let Ryanaira i uhitili jednog bjeloruskog disidenta, u zajedničkoj specijalnoj operaciji bjeloruske i ruske tajne službe; budući da otmica civilnog zrakoplova predstavlja čin državnog terorizma; budući da bi se s Lukašenkom trebalo postupati kao sa sudionikom u agresivnom ratu protiv Ukrajine zbog njegove uloge u omogućavanju napada s državnog područja Bjelarusa i otvorene potpore ruskim agresorima;

| N. | budući da je 15. studenoga 2022. nizozemski sud osudio dvojicu Rusa i jednog promoskovskog ukrajinskog separatista u odsutnosti zbog ubojstva 298 osoba uslijed rušenja zrakoplova Malaysia Airlinesa na letu MH17; budući da ruska država i dalje negira svoju odgovornosti za rušenje zrakoplova Malaysia Airlinesa na letu MH17 te odbija surađivati s međunarodnim pravosudnim tijelima; budući da, osim toga, Ruska Federacija i dalje odbija vratiti olupinu i crne kutije iz zrakoplova poljske vlade TU-154, koji se u travnju 2010. srušio u blizini Smolenska u Ruskoj Federaciji; |
| --- | --- |

N.

budući da je 15. studenoga 2022. nizozemski sud osudio dvojicu Rusa i jednog promoskovskog ukrajinskog separatista u odsutnosti zbog ubojstva 298 osoba uslijed rušenja zrakoplova Malaysia Airlinesa na letu MH17; budući da ruska država i dalje negira svoju odgovornosti za rušenje zrakoplova Malaysia Airlinesa na letu MH17 te odbija surađivati s međunarodnim pravosudnim tijelima; budući da, osim toga, Ruska Federacija i dalje odbija vratiti olupinu i crne kutije iz zrakoplova poljske vlade TU-154, koji se u travnju 2010. srušio u blizini Smolenska u Ruskoj Federaciji;

| O. | budući da Rusija također vodi aktivan informacijski rat, širi dezinformacije o Ukrajini, Europi i liberalnim vrijednostima, provodi posebne operacije u cilju destabilizacije ukrajinskog društva te diskreditira odnose Ukrajine s međunarodnim partnerima; |
| --- | --- |

O.

budući da Rusija također vodi aktivan informacijski rat, širi dezinformacije o Ukrajini, Europi i liberalnim vrijednostima, provodi posebne operacije u cilju destabilizacije ukrajinskog društva te diskreditira odnose Ukrajine s međunarodnim partnerima;

| P. | budući da EU vodi popis osoba, skupina i subjekata uključenih u teroristička djela koji podliježu sankcijama, ali trenutačnim pravnim okvirom, za razliku od zemalja kao što su Sjedinjene Američke Države i Kanada, nije predviđeno proglašenje države pokroviteljicom terorizma; |
| --- | --- |

P.

budući da EU vodi popis osoba, skupina i subjekata uključenih u teroristička djela koji podliježu sankcijama, ali trenutačnim pravnim okvirom, za razliku od zemalja kao što su Sjedinjene Američke Države i Kanada, nije predviđeno proglašenje države pokroviteljicom terorizma;

| Q. | budući da djelovanja koja provode ruske i posredničke snage odgovaraju definiciji terorizma koju su prihvatili EU, Vijeće sigurnosti UN-a i Opća skupština UN-a i koja je navedena u Rezoluciji Vijeća sigurnosti UN-a br. 1566 iz 2004., Rezoluciji Opće skupštine UN-a 49/60 od 9. prosinca 1994. te Zajedničkim stajalištima Vijeća 2001/931/ZVSP i 2009/468/ZVSP (6); |
| --- | --- |

Q.

budući da djelovanja koja provode ruske i posredničke snage odgovaraju definiciji terorizma koju su prihvatili EU, Vijeće sigurnosti UN-a i Opća skupština UN-a i koja je navedena u Rezoluciji Vijeća sigurnosti UN-a br. 1566 iz 2004., Rezoluciji Opće skupštine UN-a 49/60 od 9. prosinca 1994. te Zajedničkim stajalištima Vijeća 2001/931/ZVSP i 2009/468/ZVSP (6);

| R. | budući da su tijekom posljednjih mjeseci parlamenti ili domovi parlamenata Litve, Latvije, Estonije, Poljske i Češke, Parlamentarna skupština Vijeća Europe i Konferencija odbora za europske poslove parlamenata Europske unije (COSAC) usvojili rezolucije kojima se Rusija proglašava terorističkom državom ili državom pokroviteljicom terorizma ili kojima se trenutačni ruski režim proglašava terorističkim režimom; budući da se u Rezoluciji Senata SAD-a od 27. srpnja 2022. i Rezoluciji Zastupničkog doma SAD-a od 12. svibnja 2022. Ministarstvo vanjskih poslova SAD-a poziva da Rusku Federaciju proglasi državom pokroviteljicom terorizma; |
| --- | --- |

R.

budući da su tijekom posljednjih mjeseci parlamenti ili domovi parlamenata Litve, Latvije, Estonije, Poljske i Češke, Parlamentarna skupština Vijeća Europe i Konferencija odbora za europske poslove parlamenata Europske unije (COSAC) usvojili rezolucije kojima se Rusija proglašava terorističkom državom ili državom pokroviteljicom terorizma ili kojima se trenutačni ruski režim proglašava terorističkim režimom; budući da se u Rezoluciji Senata SAD-a od 27. srpnja 2022. i Rezoluciji Zastupničkog doma SAD-a od 12. svibnja 2022. Ministarstvo vanjskih poslova SAD-a poziva da Rusku Federaciju proglasi državom pokroviteljicom terorizma;

| S. | budući da je predsjednik Europskog vijeća Charles Michel u svojim primjedbama na izvanrednoj raspravi Parlamenta od 1. ožujka 2022. o ruskoj agresiji na Ukrajinu izjavio da ruska agresija predstavlja „jasan i nedvosmislen primjer geopolitičkog terorizma”; budući da je predsjednik Michel 23. rujna 2022. u svojem govoru na 77. zasjedanju Opće skupštine UN-a o Ruskoj Federaciji izjavio da „ako stalni član Vijeća sigurnosti započne neizazvan i neopravdan rat koji je osudila Opća skupština, trebalo bi ga automatski suspendirati iz Vijeća sigurnosti”; |
| --- | --- |

S.

budući da je predsjednik Europskog vijeća Charles Michel u svojim primjedbama na izvanrednoj raspravi Parlamenta od 1. ožujka 2022. o ruskoj agresiji na Ukrajinu izjavio da ruska agresija predstavlja „jasan i nedvosmislen primjer geopolitičkog terorizma”; budući da je predsjednik Michel 23. rujna 2022. u svojem govoru na 77. zasjedanju Opće skupštine UN-a o Ruskoj Federaciji izjavio da „ako stalni član Vijeća sigurnosti započne neizazvan i neopravdan rat koji je osudila Opća skupština, trebalo bi ga automatski suspendirati iz Vijeća sigurnosti”;

| T. | budući da je Zbigniew Rau, predsjedatelj Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS), u svojoj izjavi od 14. ožujka 2022. napade Vlade Ruske Federacije na nedužne civile i civilnu infrastrukturu u Ukrajini okarakterizirao „državnim terorizmom”; |
| --- | --- |

T.

budući da je Zbigniew Rau, predsjedatelj Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS), u svojoj izjavi od 14. ožujka 2022. napade Vlade Ruske Federacije na nedužne civile i civilnu infrastrukturu u Ukrajini okarakterizirao „državnim terorizmom”;

| 1. | ponovno izražava nepokolebljivu potporu neovisnosti, suverenitetu i teritorijalnoj cjelovitosti Ukrajine unutar njezinih međunarodno priznatih granica; ponovno osuđuje nezakonit, ničim izazvan i neopravdan agresivni rat Rusije protiv Ukrajine; zahtijeva da Rusija i njezine posredničke snage prekinu sva vojna djelovanja, posebno napade na stambena područja i civilnu infrastrukturu, te da Rusija povuče sve vojne snage, posrednike i vojnu opremu s cijelog međunarodno priznatog teritorija Ukrajine, okonča prisilne deportacije ukrajinskih civila i prisilna posvajanja ukrajinske djece, pusti na slobodu sve osobe koje je pritvorila u Ukrajini i trajno prestane kršiti ili ugrožavati suverenitet, neovisnost i teritorijalnu cjelovitost Ukrajine; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da namjerni napadi i zlodjela koja Ruska Federacija provodi protiv civilnog stanovništva Ukrajine, uništavanje civilne infrastrukture i druga teška kršenja ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava predstavljaju teroristička djela protiv ukrajinskog stanovništva i ratne zločine; izražava bezrezervnu ogorčenost i osuđuje spomenute napade i zlodjela, kao i druga djela koja je Rusija počinila kako bi ostvarila svoje destruktivne političke ciljeve u Ukrajini i na teritoriju drugih zemalja; u svjetlu navedenoga, proglašava Rusiju državom pokroviteljicom terorizma i državom koja se koristi terorističkim sredstvima; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno potvrđuje svoju nepokolebljivu solidarnost ne samo s ukrajinskim narodom, koji od 24. veljače 2022., ali i tijekom posljednjih devet godina ruske agresije, pod stalnim prijetnjama i napadima pokazuje iznimnu hrabrost i otpornost, nego i s drugim žrtvama ruske agresije diljem svijeta; izražava solidarnost s obiteljima žrtava projektila koji je 15. studenoga 2022. pao u Poljskoj, kao i svoju potporu Poljskoj; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva EU i njegove države članice da razviju pravni okvir EU-a za proglašavanje država pokroviteljicama terorizma i državama koje se koriste terorističkim sredstvima, čime bi se pokrenuo niz snažnih restriktivnih mjera protiv tih zemalja, koje bi imale izrazito restriktivne posljedice na odnose EU-a s tim zemljama; poziva Vijeće da naknadno razmotri dodavanje Ruske Federacije na takav EU-ov popis država pokroviteljica terorizma; poziva partnere EU-a da donesu slične mjere; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva EU i njegove države članice da poduzmu mjere za pokretanje sveobuhvatne međunarodne izolacije Ruske Federacije, među ostalim u pogledu članstva Rusije u međunarodnim organizacijama i tijelima kao što je Vijeće sigurnosti Ujedinjenih naroda, te da se suzdrže od održavanja bilo kakvih službenih događaja na teritoriju Ruske Federacije; poziva na daljnje smanjenje diplomatskih odnosa s Rusijom i na to da se kontakti s njezinim službenim predstavnicima na svim razinama svedu na najmanju moguću mjeru; poziva države članice EU-a da zatvore i zabrane institucije povezane s ruskom državom, kao što su ruski centri za znanost i kulturu ili organizacije i udruge ruske dijaspore, koje djeluju pod pokroviteljstvom i vodstvom ruskih diplomatskih misija te diljem svijeta promiču rusku državnu propagandu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Vijeće da na EU-ov popis osoba, skupina i subjekata uključenih u teroristička djela (EU-ov popis terorista) uvrsti grupu Wagner i 141. posebnu motoriziranu postrojbu, poznatu i pod nazivom Kadiroviti, kao i druge oružane skupine, paravojne postrojbe i posrednike koje financira Rusija, kao što su one aktivne na okupiranim teritorijima Ukrajine; pozdravlja odluku EU-a od 13. prosinca 2021. o sankcioniranju same grupe Wagner, kao i osam pojedinaca i tri subjekta povezanih s njom, u okviru četiri različita režima sankcija EU-a; apelira na sve zemlje da prekinu odnose s poduzećima povezanima s grupom Wagner i da poštuju svoje obveze u skladu s međunarodnim pravom time da privedu pravdi sve počinitelje teških kršenja i povreda ljudskih prava te kršenja međunarodnog humanitarnog prava počinjenih na njihovu državnom području; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Vijeće da uzme u obzir eskalaciju terorističkih djela Ruske Federacije protiv stanovništva Ukrajine i brzo dovrši rad na devetom paketu sankcija; poziva Komisiju i države članice da osiguraju brzu provedbu i strogu primjenu svih sankcija; poziva države članice da aktivno sprečavaju, istražuju i kazneno gone svako zaobilaženje sankcija; poziva sve države članice da ostanu ujedinjene u svojem odgovoru na rusku ratnu agresiju na Ukrajinu, a sve zemlje kandidatkinje i potencijalne kandidatkinje za članstvo u EU-u da se usklade s politikom sankcija EU-a; traži od Komisije i država članica da razmotre moguće mjere protiv zemalja koje nastoje pomoći Rusiji da zaobiđe nametnute sankcije; potiče Komisiju da osigura da nacionalne kazne za kršenje sankcija EU-a budu učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće; |
| --- | --- |

7.

| 8. | oštro osuđuje potporu Rusije drugim diktaturama koje se koriste terorom kako bi suzbile demokratske težnje svojih društava, posebno Lukašenkinom i Asadovom režimu, ali i režimima u Iranu, Kubi i drugdje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Vijeće da proširi popis pojedinaca na koje se primjenjuju sankcije kako bi se uvrstile osobe uključene u prisilne deportacije, prisilna posvajanja ukrajinske djece, nezakonite „referendume” u regijama Luhansk, Herson, Zaporižja i Doneck te nezakonite „izbore” na Krimu i u Sevastopolju, kao i svi članovi stranaka Državne dume koji obnašaju dužnosti u izabranim parlamentima na svim razinama, uključujući one na regionalnoj i općinskoj razini; traži zabranu izravnog ili neizravnog uvoza, kupnje ili prijenosa dijamanata, bilo u sirovom bilo u prerađenom obliku, podrijetlom iz Ruske Federacije; poziva na to da se Rusija i Bjelarus stave na EU-ov popis visokorizičnih trećih zemalja u svrhu sprečavanja pranja novca i borbe protiv financiranja terorizma; potiče države članice da isprave manjkavosti u provedbi sankcija, posebice one povezane s kriptoimovinom i nepoštovanjem propisa o sprečavanju pranja novca od strane stručnih osoba koje omogućuju takve radnje, te da obustave sve automatske razmjene poreznih informacija i sporazume o dvostrukom oporezivanju s Rusijom i Bjelarusom; traži hitan i potpun embargo na uvoz ruskih fosilnih goriva i uranija u EU te trajno napuštanje plinovoda Sjeverni tok 1 i 2 kako bi se spriječilo financiranje ruskog agresivnog rata; poziva EU i njegove države članice da zabrane namjerno javno odobravanje ili poricanje ruske vojne agresije i ratnih zločina u bilo kojem obliku; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da iznese zakonodavni prijedlog za izmjenu postojećeg globalnog režima sankcija EU-a u području ljudskih prava (europski Zakon Magnicki) proširenjem njegova područja primjene na djela korupcije, da brzo donese ciljane sankcije protiv pojedinaca odgovornih za korupciju na visokoj razini u Rusiji i Bjelarusu, kao i osoba koje je pospješuju i profitiraju od nje, a nalaze se u EU-u; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponavlja svoj čvrst zahtjev da se sve osobe odgovorne za počinjenje, pomaganje u počinjenju ili organiziranje kršenja ljudskih prava, zlodjela ili ratnih zločina u kontekstu ruske ratne agresije na Ukrajinu što prije identificiraju, podvrgnu kaznenom progonu i pozovu na odgovornost; poziva na ponovno pružanje potpore aktualnim neovisnim istragama ratnih zločina i zločina protiv čovječnosti koje je počinila Rusija, kojima bi se trebalo osigurati da osobe uključene u planiranje, organizaciju, počinjenje ili pospješivanje tih zločina za to snose odgovornost; poziva EU i države članice da pruže odgovarajuću potporu za uspostavu posebnog tribunala koji bi se bavio zločinom ruske agresije nad Ukrajinom; poziva države članice koje to još nisu učinile da zločin agresije uključe u svoje nacionalno pravo; u potpunosti podržava istragu koju je pokrenuo tužitelj Međunarodnog kaznenog suda o stanju u Ukrajini, rad Istražnog povjerenstva Ureda visokog povjerenika za ljudska prava, kao i napore neovisnih organizacija civilnog društva koje rade na prikupljanju i čuvanju dokaza o ratnim zločinima; potiče države članice EU-a na još širu primjenu načela opće nadležnosti, kao i da pojačaju svoju potporu međunarodnim naporima koji se ulažu u istragu i kazneni progon svih počinitelja ratnih zločina u Ukrajini i osoba odgovornih za njih; naglašava potrebu da EU osigura uključivanje rodne perspektive u te istrage, uključujući kazneni progon zločina seksualnog nasilja nad ženama, koji također mogu predstavljati ratne zločine i zločine protiv čovječnosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju i države članice da rade na uspostavi sveobuhvatnog međunarodnog mehanizma naknade štete, uključujući međunarodni registar štete, te da aktivno surađuju s ukrajinskim vlastima u vezi s tim pitanjem; poziva Komisiju i suzakonodavce da dovrše pravni režim kojim bi se omogućili zapljena ruske imovine koju je EU zamrznuo i njezino korištenje u svrhu ispravljanja različitih posljedica ruske agresije na Ukrajinu, uključujući obnovu Ukrajine i naknadu žrtvama ruske agresije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Vijeće i države članice da hitno i znatno povećaju svoju političku, gospodarsku, financijsku, vojnu, tehničku i humanitarnu potporu Ukrajini kako bi joj pomogli u obrani od ruske ratne agresije i ruskih pokušaja destabilizacije ukrajinskih državnih institucija, potkopavanja makroekonomske stabilnosti te zemlje te uništavanja njezine ključne infrastrukture u područjima energetike, komunikacija, vodoopskrbe i prometa, kao i civilne infrastrukture u područjima obrazovanja, zdravstva i kulture; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja prijedlog Komisije od 9. studenoga 2022. za paket potpore bez presedana u iznosu od 18 milijardi EUR koji bi se dodijelio Ukrajini 2023. kako bi se osigurala njezina makroekonomska stabilnost, obnovila ključna infrastruktura i očuvale osnovne javne usluge te potvrđuje svoju potporu brzom donošenju prijedloga; naglašava važnost brze provedbe obveza pružanja financijske i tehničke pomoći, posebno s obzirom na približavanje zime, s obzirom na to da velikom broju ukrajinskog stanovništva prijeti rizik od toga da neće imati pristup osnovnim uslugama kao što su voda, grijanje i električna energija; |
| --- | --- |

14.

| 15. | osuđuje rusku okupaciju elektrane Zaporižja u cilju teroriziranja ukrajinskog stanovništva i osuđuje Rusiju zbog napada na elektrane kao na vojne ciljeve; |
| --- | --- |

15.

| 16. | apelira na sve Ruse da ne samo da se usprotive tome da ih se odvuče u ovaj rat, nego i da prosvjeduju protiv stravičnih ratnih zločina protiv ukrajinskog naroda koje je Ruska Federacija počinila u ime ruskog naroda; izražava potporu ruskim građanima koji prosvjeduju i bore se protiv aktualnog režima u Rusiji ili izvan nje i pružaju pomoć izbjeglicama iz Ukrajine; poziva Komisiju, Europsku službu za vanjsko djelovanje i države članice da povećaju potporu i suradnju s civilnim društvom i slobodnim medijima iz Rusije te da nastave pružati zaštitu i privremeno utočište Rusima koji su izloženi kaznenom progonu zbog toga što se bore protiv režima; pohvaljuje rad ukrajinskih i međunarodnih novinara koji, pritom često riskirajući vlastite živote, svijetu prenose istinu o ratu u Ukrajini; poziva na istragu ruskih zločina protiv novinara u Ukrajini i aktivnosti onih koji su uključeni u operacije dezinformiranja o kaznenim djelima kao sastavnog dijela rata punih razmjera protiv Ukrajine; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da trenutačna ruska ratna agresija na Ukrajinu naglašava potrebu za temeljitom povijesnom i pravnom evaluacijom zločina sovjetskog režima i transparentnom javnom raspravom o njima, i to, najvažnije, u samoj Rusiji, jer nedostatak utvrđene odgovornosti i pravde samo dovodi do ponavljanja sličnih zločina; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, Vijeću Europe, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju, Uredu visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava, Uredu visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za izbjeglice, Međunarodnom odboru Crvenog križa, Međunarodnom kaznenom sudu, predsjedniku, vladi i parlamentu Ruske Federacije te predsjedniku, vladi i parlamentu Ukrajine. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0353.

(2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0218.

(3)  SL C 224, 8.6.2022., str. 104.

(4)  SL L 344, 28.12.2001., str. 93.

(5)  SL L 344, 28.12.2001., str. 70.

(6)  Zajedničko stajalište Vijeća 2009/468/ZVSP od 15. lipnja 2009. o ažuriranju Zajedničkog stajališta 2001/931/ZVSP o primjeni posebnih mjera u borbi protiv terorizma i stavljanju izvan snage Zajedničkog stajališta 2009/67/ZVSP. (SL L 151, 16.6.2009., str. 45.).

---

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/25 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/25

---

P9_TA(2022)0408

Promicanje regionalne stabilnosti i sigurnosti u široj regiji Bliskog istoka

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. studenoga 2022. o promicanju regionalne stabilnosti i sigurnosti u široj regiji Bliskog istoka (2020/2113(INI))

(2023/C 167/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegove članke 8. i 21., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegove članke 8. i 21.,

| — | uzimajući u obzir Zajedničko stajalište Vijeća 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008. o definiranju zajedničkih pravila kojima se uređuje kontrola izvoza vojne tehnologije i opreme (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničko stajalište Vijeća 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008. o definiranju zajedničkih pravila kojima se uređuje kontrola izvoza vojne tehnologije i opreme (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. veljače 2022. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike – godišnje izvješće za 2021. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. veljače 2022. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike – godišnje izvješće za 2021. (2),

| — | uzimajući u obzir izvješće Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 16. lipnja 2021. naslovljeno „Izvješće o ZVSP-u – naši prioriteti u 2021.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 16. lipnja 2021. naslovljeno „Izvješće o ZVSP-u – naši prioriteti u 2021.”,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu Europske unije i Agencije Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA) od 17. studenoga 2021. o potpori Europske unije UNRWA-u (2021. – 2024.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu Europske unije i Agencije Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA) od 17. studenoga 2021. o potpori Europske unije UNRWA-u (2021. – 2024.),

| — | uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije od 18. svibnja 2022. o strateškom partnerstvu sa Zaljevom (JOIN(2022)0013) i zaključke Vijeća od 20. lipnja 2022. na tu temu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije od 18. svibnja 2022. o strateškom partnerstvu sa Zaljevom (JOIN(2022)0013) i zaključke Vijeća od 20. lipnja 2022. na tu temu,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a 66/290 od 10. rujna 2012. naslovljenu „Follow-up to paragraph 143 on human security of the 2005 World Summit Outcome” (Daljnje mjere u vezi sa stavkom 143. o sigurnosti ljudi iz Zaključnog dokumenta svjetskog sastanka na vrhu 2005.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a 66/290 od 10. rujna 2012. naslovljenu „Follow-up to paragraph 143 on human security of the 2005 World Summit Outcome” (Daljnje mjere u vezi sa stavkom 143. o sigurnosti ljudi iz Zaključnog dokumenta svjetskog sastanka na vrhu 2005.),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 1325 (2000) od 31. listopada 2000. o ženama, miru i sigurnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 1325 (2000) od 31. listopada 2000. o ženama, miru i sigurnosti,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju 70/1 Opće skupštine UN-a od 25. rujna 2015. naslovljenu „Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development” („Promijenimo svijet: program održivog razvoja do 2030.”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju 70/1 Opće skupštine UN-a od 25. rujna 2015. naslovljenu „Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development” („Promijenimo svijet: program održivog razvoja do 2030.”),

| — | uzimajući u obzir ciljeve UN-a u pogledu održivog razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve UN-a u pogledu održivog razvoja,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2020. o rodnoj ravnopravnosti u vanjskoj i sigurnosnoj politici EU-a (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2020. o rodnoj ravnopravnosti u vanjskoj i sigurnosnoj politici EU-a (3),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0256/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0256/2022),

| A. | budući da su zemlje šire regije Bliskog istoka na koju se upućuje u ovom izvješću i koja obuhvaća područje između Sredozemnog mora i Perzijskog zaljeva vrlo različite; budući da je ta regija strateška za EU s obzirom na njezin zemljopisni položaj i zajedničke veze te da zahtijeva dugoročan pristup i koordiniranu politiku, s obzirom na ciljeve Unije u pogledu promicanja vrijednosti mira, sigurnosti i zaštite ljudskih prava uz strogo poštovanje međunarodnog prava; budući da su stabilnost i sigurnost Europe i šire regije Bliskog istoka međuovisne i budući da je sigurnosno stanje u regiji trenutačno obilježeno aktualnim sukobima sa snažnom regionalnom i izvanregionalnom dimenzijom te je i nestabilno i vrlo zabrinjavajuće; |
| --- | --- |

A.

budući da su zemlje šire regije Bliskog istoka na koju se upućuje u ovom izvješću i koja obuhvaća područje između Sredozemnog mora i Perzijskog zaljeva vrlo različite; budući da je ta regija strateška za EU s obzirom na njezin zemljopisni položaj i zajedničke veze te da zahtijeva dugoročan pristup i koordiniranu politiku, s obzirom na ciljeve Unije u pogledu promicanja vrijednosti mira, sigurnosti i zaštite ljudskih prava uz strogo poštovanje međunarodnog prava; budući da su stabilnost i sigurnost Europe i šire regije Bliskog istoka međuovisne i budući da je sigurnosno stanje u regiji trenutačno obilježeno aktualnim sukobima sa snažnom regionalnom i izvanregionalnom dimenzijom te je i nestabilno i vrlo zabrinjavajuće;

| B. | budući da se regija Bliskog istoka bori s mnogim nestabilnostima koje su posljedica strukturnih geopolitičkih napetosti i ustrajnih internih čimbenika kao što su problemi povezani s društveno-gospodarskim razvojem, loše upravljanje i vjerski radikalizam; budući da se više zemalja na širem području Bliskog istoka suočava s ratom, nestabilnošću te socijalnom i financijskom krizom; budući da terorističke organizacije iskorištavaju tu nestabilnost i sigurnosno stanje te su prouzročile smrt brojnih civila; budući da u tom problematičnom kontekstu i s obzirom na povijesne i susjedske odnose EU ima ključnu ulogu u doprinošenju stabilizaciji te regije; budući da EU kao globalni akter mora biti u stanju nametnuti se kao konstruktivan partner, oslanjajući se na svoje sposobnosti posredovanja kako bi zemljama Bliskog istoka pomogao u postizanju stabilnosti i napretka; |
| --- | --- |

B.

budući da se regija Bliskog istoka bori s mnogim nestabilnostima koje su posljedica strukturnih geopolitičkih napetosti i ustrajnih internih čimbenika kao što su problemi povezani s društveno-gospodarskim razvojem, loše upravljanje i vjerski radikalizam; budući da se više zemalja na širem području Bliskog istoka suočava s ratom, nestabilnošću te socijalnom i financijskom krizom; budući da terorističke organizacije iskorištavaju tu nestabilnost i sigurnosno stanje te su prouzročile smrt brojnih civila; budući da u tom problematičnom kontekstu i s obzirom na povijesne i susjedske odnose EU ima ključnu ulogu u doprinošenju stabilizaciji te regije; budući da EU kao globalni akter mora biti u stanju nametnuti se kao konstruktivan partner, oslanjajući se na svoje sposobnosti posredovanja kako bi zemljama Bliskog istoka pomogao u postizanju stabilnosti i napretka;

| C. | budući da su utjecaj i uloga različitih država članica EU-a u regiji vrlo nejednaki zbog njihovih specifičnih povijesnih, kulturnih i socioekonomskih veza; budući da sve države članice EU-a dijele zajedničke ciljeve sigurnosti i stabilnosti, kao i cilj promicanja ljudskih prava i demokracije; budući da te razlike ponekad mogu dovesti do proturječnih ili sukobljenih stajališta u zemljama te regije i suparničkih strategija koje su izrazito štetne za postizanje dosljednijeg i učinkovitijeg pristupa EU-a; budući da je politika EU-a sve više usmjerena na pitanja migracija i azila, kao i na borbu protiv terorizma; budući da je potrebno usredotočiti se i na temeljne uzroke nestabilnosti kako bi se pripremile dugoročne strategije i rješenja za zajedničke izazove; |
| --- | --- |

C.

budući da su utjecaj i uloga različitih država članica EU-a u regiji vrlo nejednaki zbog njihovih specifičnih povijesnih, kulturnih i socioekonomskih veza; budući da sve države članice EU-a dijele zajedničke ciljeve sigurnosti i stabilnosti, kao i cilj promicanja ljudskih prava i demokracije; budući da te razlike ponekad mogu dovesti do proturječnih ili sukobljenih stajališta u zemljama te regije i suparničkih strategija koje su izrazito štetne za postizanje dosljednijeg i učinkovitijeg pristupa EU-a; budući da je politika EU-a sve više usmjerena na pitanja migracija i azila, kao i na borbu protiv terorizma; budući da je potrebno usredotočiti se i na temeljne uzroke nestabilnosti kako bi se pripremile dugoročne strategije i rješenja za zajedničke izazove;

| D. | budući da u Perzijskom zaljevu postoji mnogo uzavrelih državnih, etničkih i vjerskih suparništava zbog kojih će se trenutačne krize, kao što je ona u Jemenu, ne samo nastaviti nego i proširiti nestabilnost diljem cijele regije; |
| --- | --- |

D.

budući da u Perzijskom zaljevu postoji mnogo uzavrelih državnih, etničkih i vjerskih suparništava zbog kojih će se trenutačne krize, kao što je ona u Jemenu, ne samo nastaviti nego i proširiti nestabilnost diljem cijele regije;

| E. | budući da su neriješeni sukobi u Libiji i Siriji razlog za veliku zabrinutost i da ugrožavaju stabilnost cijele regije; budući da su treći akteri, kao što su Iran, Rusija i Turska u Siriji, prisutni u tim zemljama te da su u te sukobe uključene vojne i paravojne skupine, kao što je ruska grupa Wagner; budući da se Jemen nalazi usred dugotrajne političke i humanitarne krize, koju je rat dodatno pogoršao, te da je došlo do stalnog dotoka oružja u tu zemlju; budući da 80 % stanovništva, 24,1 milijun ljudi, treba humanitarnu pomoć i zaštitu; budući da je kriza izazvana ratom u Jemenu trenutačno najveća humanitarna kriza na svijetu; budući da su u Iraku i Libanonu u tijeku društveni i politički sukobi u kojima različite regionalne sile pokušavaju utjecati na lokalno stanovništvo kako bi proširile svoju kontrolu; budući da bi se ti sukobi potencijalno mogli dodatno razviti; budući da je izraelska okupacija palestinskih područja i dalje izvor nestabilnosti; budući da sukobi u regiji utječu na živote milijuna izbjeglica prisiljenih da napuste svoje zemlje, uključujući oko 14 milijuna Palestinaca (4), 7 milijuna Sirijaca (5) i 2 milijuna Iračana (6) i 1,7 milijuna Jemenaca (7); |
| --- | --- |

E.

budući da su neriješeni sukobi u Libiji i Siriji razlog za veliku zabrinutost i da ugrožavaju stabilnost cijele regije; budući da su treći akteri, kao što su Iran, Rusija i Turska u Siriji, prisutni u tim zemljama te da su u te sukobe uključene vojne i paravojne skupine, kao što je ruska grupa Wagner; budući da se Jemen nalazi usred dugotrajne političke i humanitarne krize, koju je rat dodatno pogoršao, te da je došlo do stalnog dotoka oružja u tu zemlju; budući da 80 % stanovništva, 24,1 milijun ljudi, treba humanitarnu pomoć i zaštitu; budući da je kriza izazvana ratom u Jemenu trenutačno najveća humanitarna kriza na svijetu; budući da su u Iraku i Libanonu u tijeku društveni i politički sukobi u kojima različite regionalne sile pokušavaju utjecati na lokalno stanovništvo kako bi proširile svoju kontrolu; budući da bi se ti sukobi potencijalno mogli dodatno razviti; budući da je izraelska okupacija palestinskih područja i dalje izvor nestabilnosti; budući da sukobi u regiji utječu na živote milijuna izbjeglica prisiljenih da napuste svoje zemlje, uključujući oko 14 milijuna Palestinaca (4), 7 milijuna Sirijaca (5) i 2 milijuna Iračana (6) i 1,7 milijuna Jemenaca (7);

| F. | budući da UNRWA i dalje doprinosi regionalnoj stabilnosti i miru; budući da njegova financijska sredstva nisu dovoljna za ispunjavanje njegova mandata, koji je ključan za ljudski razvoj i humanitarnu potporu nekima od najugroženijih svjetskih izbjeglica, te je stoga kontinuirana potpora EU-a UNRWA-u ključan element strategije EU-a za doprinos promicanju sigurnosti, stabilnosti i razvoja u regiji; |
| --- | --- |

F.

budući da UNRWA i dalje doprinosi regionalnoj stabilnosti i miru; budući da njegova financijska sredstva nisu dovoljna za ispunjavanje njegova mandata, koji je ključan za ljudski razvoj i humanitarnu potporu nekima od najugroženijih svjetskih izbjeglica, te je stoga kontinuirana potpora EU-a UNRWA-u ključan element strategije EU-a za doprinos promicanju sigurnosti, stabilnosti i razvoja u regiji;

| G. | budući da, iako je ta regija niže na listi njegovih prioriteta, SAD i dalje ima važnu ulogu, među ostalim i zbog svoje vojne i sigurnosne prisutnosti, koja se smanjuje, ali još ima odlučujuću ulogu u mnogim zemljama; budući da se Rusija pozicionirala kao vojna sila u regiji nakon što je 2015. intervenirala u znak potpore režimu u Siriji; |
| --- | --- |

G.

budući da, iako je ta regija niže na listi njegovih prioriteta, SAD i dalje ima važnu ulogu, među ostalim i zbog svoje vojne i sigurnosne prisutnosti, koja se smanjuje, ali još ima odlučujuću ulogu u mnogim zemljama; budući da se Rusija pozicionirala kao vojna sila u regiji nakon što je 2015. intervenirala u znak potpore režimu u Siriji;

| H. | budući da su 15. rujna 2020. Ujedinjeni Arapski Emirati i Bahrein, pristali normalizirati svoje diplomatske odnose s Izraelom potpisivanjem tzv. Abrahamovih sporazuma; |
| --- | --- |

H.

budući da su 15. rujna 2020. Ujedinjeni Arapski Emirati i Bahrein, pristali normalizirati svoje diplomatske odnose s Izraelom potpisivanjem tzv. Abrahamovih sporazuma;

| I. | budući da je sastanak na vrhu održan 27. i 28. ožujka 2022. između Izraela, Ujedinjenih Arapskih Emirata, Bahreina, Egipta i Maroka radi stvaranja novog regionalnog pristupa sigurnosti i povećanja njihove suradnje, na kojem je prisustvovao i državni tajnik SAD-a, otvorio put novom regionalnom pristupu sigurnosti; budući da je Iran od 2011. znatno proširio svoj utjecaj u regiji; budući da su na godišnjem sastanku na vrhu Vijeća za suradnju u Zaljevu održanom u Al Uli 2021. Saudijska Arabija, Ujedinjeni Arapski Emirati, Egipat i Bahrein nakon gotovo četiri godine okončali svoj bojkot Katara; budući da su 2021. pregovori između Saudijske Arabije i Irana te dijalozi na visokoj razini između Irana i Ujedinjenih Arapskih Emirata doprinijeli smirivanju napetosti u regiji; |
| --- | --- |

I.

budući da je sastanak na vrhu održan 27. i 28. ožujka 2022. između Izraela, Ujedinjenih Arapskih Emirata, Bahreina, Egipta i Maroka radi stvaranja novog regionalnog pristupa sigurnosti i povećanja njihove suradnje, na kojem je prisustvovao i državni tajnik SAD-a, otvorio put novom regionalnom pristupu sigurnosti; budući da je Iran od 2011. znatno proširio svoj utjecaj u regiji; budući da su na godišnjem sastanku na vrhu Vijeća za suradnju u Zaljevu održanom u Al Uli 2021. Saudijska Arabija, Ujedinjeni Arapski Emirati, Egipat i Bahrein nakon gotovo četiri godine okončali svoj bojkot Katara; budući da su 2021. pregovori između Saudijske Arabije i Irana te dijalozi na visokoj razini između Irana i Ujedinjenih Arapskih Emirata doprinijeli smirivanju napetosti u regiji;

| J. | budući da su i Ukrajina i Rusija vodeći izvoznici žitarica i gnojiva za poljoprivredne proizvode za brojne zemlje u regiji koje su izrazito ovisne i ranjive; budući da ruski rat u Ukrajini i njezina blokada ukrajinskog žita uzrokuju nestašicu pšenice i žitarica te bi mogli na rub gladi dovesti do 49 milijuna ljudi; budući da zbog poremećaja povezanih s ratom već visoke cijene hrane dodatno rastu i produbljuje se siromaštvo; |
| --- | --- |

J.

budući da su i Ukrajina i Rusija vodeći izvoznici žitarica i gnojiva za poljoprivredne proizvode za brojne zemlje u regiji koje su izrazito ovisne i ranjive; budući da ruski rat u Ukrajini i njezina blokada ukrajinskog žita uzrokuju nestašicu pšenice i žitarica te bi mogli na rub gladi dovesti do 49 milijuna ljudi; budući da zbog poremećaja povezanih s ratom već visoke cijene hrane dodatno rastu i produbljuje se siromaštvo;

| K. | budući da države članice EU-a i dalje izvoze oružje u zemlje u toj regiji; budući da je EU utvrdio zajedničko stajalište kojim se utvrđuju zajednička pravila kojima se uređuje kontrola izvoza vojne tehnologije i opreme (8); |
| --- | --- |

K.

budući da države članice EU-a i dalje izvoze oružje u zemlje u toj regiji; budući da je EU utvrdio zajedničko stajalište kojim se utvrđuju zajednička pravila kojima se uređuje kontrola izvoza vojne tehnologije i opreme (8);

| L. | budući da su zemlje u regiji ključni trgovinski partneri EU-a i da između dviju strana postoje snažne gospodarske veze; budući da je aktualna globalna energetska kriza, koja je pogoršana ruskim ratom u Ukrajini, dovela do povećanih kontakata s Vijećem za suradnju u Zaljevu i drugim zemljama u regiji u pogledu uvoza energetskih resursa u EU; budući da postoji potencijal za snažniju suradnju u drugim područjima kao što su zelena tranzicija, ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba na njih, turizam, bolje upravljanje, obrazovanje, kultura i ljudska prava; budući da su u zajedničkoj komunikaciji o strateškom partnerstvu sa Zaljevom istaknuta brojna područja od zajedničkog interesa za EU, Vijeće za suradnju u Zaljevu i druge zemlje Zaljeva; budući da su arapske zemlje Zaljeva povećale svoju međunarodnu humanitarnu i razvojnu pomoć; |
| --- | --- |

L.

budući da su zemlje u regiji ključni trgovinski partneri EU-a i da između dviju strana postoje snažne gospodarske veze; budući da je aktualna globalna energetska kriza, koja je pogoršana ruskim ratom u Ukrajini, dovela do povećanih kontakata s Vijećem za suradnju u Zaljevu i drugim zemljama u regiji u pogledu uvoza energetskih resursa u EU; budući da postoji potencijal za snažniju suradnju u drugim područjima kao što su zelena tranzicija, ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba na njih, turizam, bolje upravljanje, obrazovanje, kultura i ljudska prava; budući da su u zajedničkoj komunikaciji o strateškom partnerstvu sa Zaljevom istaknuta brojna područja od zajedničkog interesa za EU, Vijeće za suradnju u Zaljevu i druge zemlje Zaljeva; budući da su arapske zemlje Zaljeva povećale svoju međunarodnu humanitarnu i razvojnu pomoć;

| M. | budući da je šire područje Bliskog istoka među područjima koja su najviše pogođena klimatskim promjenama na svijetu s obzirom na dvostruko brži rast temperature u odnosu na svjetski prosjek; budući da se zemlje te regije suočavaju s brojnim okolišnim izazovima, kao što su dezertifikacija, gubitak biološke raznolikosti, onečišćenje u morskim i obalnim područjima, onečišćenje zraka te pitanja nestašice i loše kvalitete vode, što će se dodatno pogoršati klimatskim promjenama; budući da učestalost i intenzitet pješčanih oluja u regiji stalno rastu; budući da nestašica vode izazvana klimatskim promjenama, dezertifikacija i nesigurnost opskrbe hranom ugrožavaju sigurnost ljudi i mogu pogoršati postojeće ili izazvati nove sukobe u regiji; budući da je potreban pojačani kontakt s partnerima u regiji u kontekstu aktualne globalne energetske krize i ruskog agresivnog rata protiv Ukrajine; budući da postoji potencijal za snažniju suradnju u drugim područjima kao što su zelena tranzicija, bolje upravljanje i ljudska prava; budući da se europskim zelenim planom mogu stvoriti kanali za konstruktivnu suradnju između EU-a i zemalja u regiji; budući da će EU morati uvoziti obnovljivu energiju kako bi ostvario svoje klimatske ciljeve; budući da u kontekstu globalnih napora za smanjenje emisija stakleničkih plinova i napuštanje fosilnih goriva zemlje šireg područja Bliskog istoka trebaju diversificirati svoja gospodarstva koja se snažno oslanjaju na ekstrakciju ugljikovodika i trgovinu njima; budući da su se u listopadu 2021. Ujedinjeni Arapski Emirati obvezali na ostvarenje nulte neto stope emisija do 2050., da se Saudijska Arabija obvezala da će postići nultu neto stopu emisija na domaćem tržištu do 2060. te da se Katar obvezao da će do 2030. emisije stakleničkih plinova smanjiti za 25 %; |
| --- | --- |

M.

budući da je šire područje Bliskog istoka među područjima koja su najviše pogođena klimatskim promjenama na svijetu s obzirom na dvostruko brži rast temperature u odnosu na svjetski prosjek; budući da se zemlje te regije suočavaju s brojnim okolišnim izazovima, kao što su dezertifikacija, gubitak biološke raznolikosti, onečišćenje u morskim i obalnim područjima, onečišćenje zraka te pitanja nestašice i loše kvalitete vode, što će se dodatno pogoršati klimatskim promjenama; budući da učestalost i intenzitet pješčanih oluja u regiji stalno rastu; budući da nestašica vode izazvana klimatskim promjenama, dezertifikacija i nesigurnost opskrbe hranom ugrožavaju sigurnost ljudi i mogu pogoršati postojeće ili izazvati nove sukobe u regiji; budući da je potreban pojačani kontakt s partnerima u regiji u kontekstu aktualne globalne energetske krize i ruskog agresivnog rata protiv Ukrajine; budući da postoji potencijal za snažniju suradnju u drugim područjima kao što su zelena tranzicija, bolje upravljanje i ljudska prava; budući da se europskim zelenim planom mogu stvoriti kanali za konstruktivnu suradnju između EU-a i zemalja u regiji; budući da će EU morati uvoziti obnovljivu energiju kako bi ostvario svoje klimatske ciljeve; budući da u kontekstu globalnih napora za smanjenje emisija stakleničkih plinova i napuštanje fosilnih goriva zemlje šireg područja Bliskog istoka trebaju diversificirati svoja gospodarstva koja se snažno oslanjaju na ekstrakciju ugljikovodika i trgovinu njima; budući da su se u listopadu 2021. Ujedinjeni Arapski Emirati obvezali na ostvarenje nulte neto stope emisija do 2050., da se Saudijska Arabija obvezala da će postići nultu neto stopu emisija na domaćem tržištu do 2060. te da se Katar obvezao da će do 2030. emisije stakleničkih plinova smanjiti za 25 %;

| N. | budući da su problemi povezani s neinkluzivnim upravljanjem i kršenjem vladavine prava, ljudskih prava i temeljnih sloboda, kao i terorizam, korupcija i vanjsko upletanje u tu regiju zabrinjavajući i znatan su izvor nestabilnosti i nesigurnosti; budući da se zatvaranje ili mučenje mirnih pripadnika političke oporbe, boraca za ljudska prava i društvenih aktivista u nekoliko zemalja diljem te regije povećalo kao odgovor na legitimne demokratske težnje i da utire put za daljnji sukob; budući da je prema izvješćima 2021. u sedam zemalja – Egiptu, Iranu, Iraku, Saudijskoj Arabiji, Siriji, Ujedinjenim Arapskim Emiratima i Jemenu – zabilježeno 520 pogubljenja, što je povećanje od 19 % u odnosu na 2020.; budući da duboko ukorijenjena korupcija negativno utječe na zapošljavanje, rast i razvoj te ugrožava sposobnost država da ispune svoju obvezu promicanja, poštovanja i zaštite ljudskih prava pojedinaca koji podliježu njihovoj nadležnosti; budući da najviše razine nezaposlenosti mladih u svijetu te zatvaranja ili mučenja pripadnika političke oporbe i društvenih aktivista diljem regije potiču napetosti i sukobe; |
| --- | --- |

N.

budući da su problemi povezani s neinkluzivnim upravljanjem i kršenjem vladavine prava, ljudskih prava i temeljnih sloboda, kao i terorizam, korupcija i vanjsko upletanje u tu regiju zabrinjavajući i znatan su izvor nestabilnosti i nesigurnosti; budući da se zatvaranje ili mučenje mirnih pripadnika političke oporbe, boraca za ljudska prava i društvenih aktivista u nekoliko zemalja diljem te regije povećalo kao odgovor na legitimne demokratske težnje i da utire put za daljnji sukob; budući da je prema izvješćima 2021. u sedam zemalja – Egiptu, Iranu, Iraku, Saudijskoj Arabiji, Siriji, Ujedinjenim Arapskim Emiratima i Jemenu – zabilježeno 520 pogubljenja, što je povećanje od 19 % u odnosu na 2020.; budući da duboko ukorijenjena korupcija negativno utječe na zapošljavanje, rast i razvoj te ugrožava sposobnost država da ispune svoju obvezu promicanja, poštovanja i zaštite ljudskih prava pojedinaca koji podliježu njihovoj nadležnosti; budući da najviše razine nezaposlenosti mladih u svijetu te zatvaranja ili mučenja pripadnika političke oporbe i društvenih aktivista diljem regije potiču napetosti i sukobe;

| O. | budući da su definicije stabilnosti i sigurnosti pozitivno povezane s demokratskim razvojem i poštovanjem vladavine prava; budući da nedavna istraživanja (9) u području političke ekonomije potvrđuju da „postoji gospodarski i statistički značajan pozitivan učinak demokracije na budući BDP po stanovniku” i impliciraju da „dugoročni BDP raste za oko 20-25 % u 25 godina nakon procesa demokratizacije”; budući da je pritisak na medijski pluralizam i slobodu tiska dodatno destabilizirao regiju povećanjem promicanja nasilja i demonizacijom svih oporbenih glasova; |
| --- | --- |

O.

budući da su definicije stabilnosti i sigurnosti pozitivno povezane s demokratskim razvojem i poštovanjem vladavine prava; budući da nedavna istraživanja (9) u području političke ekonomije potvrđuju da „postoji gospodarski i statistički značajan pozitivan učinak demokracije na budući BDP po stanovniku” i impliciraju da „dugoročni BDP raste za oko 20-25 % u 25 godina nakon procesa demokratizacije”; budući da je pritisak na medijski pluralizam i slobodu tiska dodatno destabilizirao regiju povećanjem promicanja nasilja i demonizacijom svih oporbenih glasova;

| P. | budući da prema podacima UNICEF-a djeca i mladi (u dobi od 0 do 24 godine) na Bliskom istoku i u sjevernoj Africi trenutačno čine gotovo polovicu stanovništva te regije; budući da se prema istraživanju Arab Youth Survey iz 2021. povećanje troškova života i druga pitanja povezana sa svakodnevnim životom smatraju najvećim preprekama s kojima se ta regija suočava jer više od trećine mladih Arapa jedva sastavlja kraj s krajem; budući da su stotine europske djece više od četiri godine pritvorene u logorima Al Hol i Al Roj; |
| --- | --- |

P.

budući da prema podacima UNICEF-a djeca i mladi (u dobi od 0 do 24 godine) na Bliskom istoku i u sjevernoj Africi trenutačno čine gotovo polovicu stanovništva te regije; budući da se prema istraživanju Arab Youth Survey iz 2021. povećanje troškova života i druga pitanja povezana sa svakodnevnim životom smatraju najvećim preprekama s kojima se ta regija suočava jer više od trećine mladih Arapa jedva sastavlja kraj s krajem; budući da su stotine europske djece više od četiri godine pritvorene u logorima Al Hol i Al Roj;

| Q. | budući da bi smjernice EU-a o ljudskim pravima, uključujući smjernice EU-a o nasilju nad ženama i djevojčicama te promicanju prava žena i rodne ravnopravnosti trebalo ojačati i staviti u središte strategije EU-a za tu regiju; budući da se ljudska prava žena sustavno krše i da se aktivisti za prava žena u toj regiji i dalje uznemiruju, zastrašuju, pritvaraju i zatvaraju u toj regiji ili im se zabranjuje putovanje; budući da su tzv. ubojstva iz časti i dalje raširena u mnogim zemljama šireg područja Bliskog istoka, a brojne žene i dalje žive u bračnom zatočeništvu; budući da se potpuno uključivanje žena u sprečavanje i rješavanje sukoba pokazalo korisnim za promicanje sigurnosti i stabilnosti na globalnoj razini; budući da je posljednjih godina diljem zemalja članica Vijeća za suradnju u Zaljevu znatan naglasak stavljen na povećanje zastupljenosti žena u radnoj snazi, kao i u općinama i parlamentima; |
| --- | --- |

Q.

budući da bi smjernice EU-a o ljudskim pravima, uključujući smjernice EU-a o nasilju nad ženama i djevojčicama te promicanju prava žena i rodne ravnopravnosti trebalo ojačati i staviti u središte strategije EU-a za tu regiju; budući da se ljudska prava žena sustavno krše i da se aktivisti za prava žena u toj regiji i dalje uznemiruju, zastrašuju, pritvaraju i zatvaraju u toj regiji ili im se zabranjuje putovanje; budući da su tzv. ubojstva iz časti i dalje raširena u mnogim zemljama šireg područja Bliskog istoka, a brojne žene i dalje žive u bračnom zatočeništvu; budući da se potpuno uključivanje žena u sprečavanje i rješavanje sukoba pokazalo korisnim za promicanje sigurnosti i stabilnosti na globalnoj razini; budući da je posljednjih godina diljem zemalja članica Vijeća za suradnju u Zaljevu znatan naglasak stavljen na povećanje zastupljenosti žena u radnoj snazi, kao i u općinama i parlamentima;

| R. | budući da su pripadnici skupine LGBTI i dalje žrtve represije i nasilja diljem regije te da u mnogim zemljama regije i dalje postoji smrtna kazna; |
| --- | --- |

R.

budući da su pripadnici skupine LGBTI i dalje žrtve represije i nasilja diljem regije te da u mnogim zemljama regije i dalje postoji smrtna kazna;

| S. | budući da se vjerske i etničke manjine, uključujući kršćane, i dalje progone u mnogim zemljama Bliskog istoka i budući da bi im trebalo zajamčiti potpuno uživanje njihovih prava i sloboda; |
| --- | --- |

S.

budući da se vjerske i etničke manjine, uključujući kršćane, i dalje progone u mnogim zemljama Bliskog istoka i budući da bi im trebalo zajamčiti potpuno uživanje njihovih prava i sloboda;

| T. | budući da su nedavni događaji u Iranu uzrokovali daljnje pogoršanje postojeće krize ljudskih prava; budući da su nakon smrti Mahse Amini izbili masovni prosvjedi diljem zemlje i da su iranske vlasti reagirale neprihvatljivim represivnim mjerama, posebno usmjerenima na žene koje prosvjeduju protiv zlostavljanja i sustavne diskriminacije; |
| --- | --- |

T.

budući da su nedavni događaji u Iranu uzrokovali daljnje pogoršanje postojeće krize ljudskih prava; budući da su nakon smrti Mahse Amini izbili masovni prosvjedi diljem zemlje i da su iranske vlasti reagirale neprihvatljivim represivnim mjerama, posebno usmjerenima na žene koje prosvjeduju protiv zlostavljanja i sustavne diskriminacije;

Trenutačno stanje

| 1. | ističe da je trenutačna situacija u široj regiji Bliskog istoka obilježena neprekidnim sukobima koji ustraju, uključujući nepremostive sukobe preko posredničkih snaga koji imaju regionalnu dimenziju i krize s više izvora, zbog čega je razvoj globalne europske strategije posebno složen jer svaki doprinos mora biti višedimenzionalan i prilagođen posebnostima svake situacije, uz zadržavanje koherentne regionalne i međunarodne dimenzije; naglašava da svako sudjelovanje država članica EU-a ili drugih vanjskih aktera, osobito Rusije, mora biti usmjereno na rješavanje sukoba i povećanje sigurnosti i stabilnosti; napominje da osim aktualnih sukoba postoje i prikriveni sukobi koje EU mora uzeti u obzir pri utvrđivanju svoje dugoročne strategije za rješavanje temeljnih uzroka nestabilnosti u regiji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja napore koje EU ulaže u promicanje demokracije, vladavine prava, ljudskih prava, gospodarskog razvoja i temeljnih sloboda na Bliskom istoku te traži da EU dodatno potakne svaku zemlju na provedbu političkih i gospodarskih reformi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da EU promiče program za mir i stabilnost te da je spreman blisko surađivati i razmjenjivati metode, iskustva i najbolje prakse za sprečavanje sukoba, posredovanje i borbu protiv terorizma, i na bilateralnoj i na regionalnoj razini; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da EU ima vlastite interese na Bliskom istoku kao području od velike pozornosti koje utječe na sigurnost EU-a i njegovih građana, a to su promicanje mira, stabilnosti i smirivanja napetosti u široj regiji, borba protiv klimatskih promjena, suradnja na proizvodnji čiste energije, promicanje i provedba multilateralizma, promicanje poštovanja ljudskih prava, vladavine prava i dobrog upravljanja, povećanje blagostanja, zadovoljavanje sve većih globalnih razvojnih i humanitarnih potreba te promicanje globalnog zdravlja; naglašava da je sigurnost EU-a međuovisna sa sigurnošću na Bliskom istoku i da bi instrumenti financiranja EU-a, kao što su Europski instrument mirovne pomoći i Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa, te humanitarna pomoć i operacije usmjerene na regiju trebali znatno doprinijeti stabilnosti i blagostanju regije; naglašava odgovornost relevantnih tijela EU-a da nastave osiguravati financijsku odgovornost i transparentnost na temelju postojeće metodologije za upravljanje uspješnošću i sustav izvješćivanja te da se nikakva financijska sredstva EU-a ne mogu preusmjeriti terorističkim organizacijama ili aktivnostima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da globalni i regionalni akteri, među kojima neki svoju pomoć ne uvjetuju načelima dobrog upravljanja koja promiče EU, sve više pojačavaju svoje napore, posebno u području vojnih poslova s afričkim zemljama, te potkopavaju multilateralne mehanizme koji su ključni za održavanje mira; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primjećuje da su se od arapskog proljeća 2011. u toj regiji dogodile povijesne promjene; no naglašava da je nestabilnost koja je uslijedila prouzročena, među ostalim, odlukom određenih autoritarnih režima da se koriste nasiljem protiv mirnih prosvjeda i kritika; smatra da je povećana polarizacija kontraproduktivna za ciljeve EU-a u području stabilnosti i sigurnosti; traži od EU-a da potiče multilateralizam i regionalnu integraciju na širem području Bliskog istoka putem institucijskog partnerstva između EU-a i Vijeća za suradnju u Zaljevu i Euro-mediteranskog partnerstva, uključujući snažne međuparlamentarne odnose; istodobno potiče EU da poboljša svoje bilateralne rasprave i partnerstva sa svim dionicima koji su ozbiljno predani postizanju mira i stabilnosti u regiji; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe važnu ulogu koju bi EU mogao imati u bliskoj suradnji s partnerima u regiji, uključujući civilno društvo, mirne oporbene glasove, sindikate i poslovnu zajednicu, na bilateralnoj, regionalnoj i međunarodnoj razini kako bi se doprinijelo oblikovanju zajedničkog odgovora za postizanje stabilizacije i razvoja, što je ključno za poticanje stabilnosti; u tom smislu pohvaljuje napore regionalnih aktera, kao što su Irak, Kuvajt, Oman i Katar, u promicanju konstruktivnog diplomatskog angažmana unutar regije, među ostalim putem inicijativa kao što su Bagdadska konferencija za suradnju i partnerstvo 2021. i pregovori o normalizaciji odnosa između Irana i Saudijske Arabije uz posredovanje Iraka; traži da EU podupre ta diplomatska nastojanja kad god je to moguće i potakne regionalnu odgovornost za smirivanje napetosti; stoga poziva na jačanje suradnje s regionalnim organizacijama poput Vijeća za suradnju u Zaljevu i Arapske lige; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja zajedničku komunikaciju o strateškom partnerstvu sa Zaljevom radi promicanja široke suradnje sa zemljama Vijeća za suradnju u Zaljevu u različitim područjima; smatra da je ta komunikacija važan korak prema priznavanju uloge arapskih zemalja Zaljeva u regiji i postavljanju međuregionalnih odnosa između EU-a i Perzijskog zaljeva na nove temelje; smatra da bi komunikacija bila imala koristi od razvoja politika usmjerenih na prevladavanje postojećeg nedostatka povjerenja među različitim dionicima u Zaljevu, uključujući Vijeće za suradnju u Zaljevu, Irak i Iran; smatra da bi EU trebao podupirati tematsku suradnju regionalnih aktera u pogledu zajedničkih izazova kao što su klimatske promjene, prirodne katastrofe, trgovina i ciljevi održivog razvoja, u funkciji sredstva za izgradnju povjerenja u regiji; pohvaljuje središnju ulogu suradnje u zelenoj tranziciji, no žali zbog nedostatka kritičkog angažmana u pogledu lošeg stanja ljudskih prava te problematične vanjske i sigurnosne politike predmetnih zemalja; poziva EU i države članice da naglase da bi bliže partnerstvo sa zemljama Zaljeva trebalo biti povezano s jasnim mjerilima u području ljudskih prava za napredak, među ostalim u pogledu odgovornosti za ratne zločine u Jemenu, prava žena, slobode izražavanja i udruživanja, oslobađanja boraca za ljudska prava, moratorija na smrtnu kaznu, prava radnika migranata i usklađivanja na međunarodnim forumima; pozdravlja prijedlog iz zajedničke komunikacije za jačanje suradnje EU-a sa zemljama Perzijskog zaljeva u pogledu financiranja međunarodne humanitarne i razvojne pomoći; poziva Komisiju da potakne donatore u Zaljevu da veći dio svoje humanitarne i razvojne pomoći usmjeravaju preko multilateralnih institucija (10) jer je njihova pomoć uglavnom bilateralna, a samo 1-6 % pomoći odlazi multilateralnim institucijama; preporučuje Komisiji da pojedinačnim zemljama ponudi pomoć u preispitivanju ciljeva njihove pomoći, kao i u jačanju suradnje i koordinacije i među njima samima i između njih i EU-a; |
| --- | --- |

8.

| 9. | osuđuje aktualne nasilne napade na stanovništvo Jemena koji traju od 2015., a koji su izazvali smrt tisuća ljudi, uništenje ključne civilne infrastrukture te raširenu glad; podsjeća na to da se sukob u Jemenu ne može riješiti vojnim putem i da se kriza može održivo riješiti samo s pomoću uključivog pregovaračkog procesa pod vodstvom i odgovornošću Jemenaca i uz sudjelovanje svih dijelova jemenskog društva i svih strana uključenih u sukob; poziva države članice EU-a da obustave izvoz oružja koje se upotrebljava u ratu u Jemenu s obzirom na ozbiljan rizik od kršenja međunarodnog humanitarnog prava ili humanitarnog prava; osuđuje opskrbu hutijskog pokreta velikim količinama oružja i komponenti od strane iranskih pojedinaca i subjekata; pozdravlja najavu primirja u Jemenu uz posredovanje UN-a iz travnja 2022. između koalicije pod vodstvom Saudijske Arabije i hutijskih pobunjenika koje podupire Iran te njezinu obnovu u lipnju 2022.; ustraje u tome da bi primirje trebalo biti prvi korak u pripremi terena za vjerodostojne mirovne pregovore između jemenskih strana, što bi trebalo dovesti do završetka rata i okončanja jedne od najvećih humanitarnih katastrofa na svijetu; naglašava da se sukob ne može istinski riješiti bez preuzimanja odgovornosti za navodne ratne zločine; poziva sve strane da poštuju primirje i da u dobroj vjeri započnu pregovore koji će ostvariti održive političke i sigurnosne dogovore, u skladu s Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 2216 (2015), zajedničkim provedbenim mehanizmima Misije Ujedinjenih naroda za potporu Sporazumu iz Al Hudaide i općim prekidom vatre, na što se poziva u Rezoluciji Vijeća sigurnosti UN-a 2532 (2020); skreće pozornost na humanitarnu katastrofu prouzročenu ratom u Jemenu koja traje od 2016.; poziva sve strane da poštuju međunarodno humanitarno pravo i da se u potpunosti uključe u mirovne pregovore pod vodstvom UN-a; |
| --- | --- |

9.

| 10. | izražava duboku zabrinutost zbog eskalacije tenzija u Iraku, uključujući vanjsko upletanje, koje predstavljaju prijetnju radu ključnih državnih institucija u toj zemlji; poziva sve strane da djeluju krajnje suzdržano i da ostanu mirne jer je ključno da svi akteri izbjegavaju sve radnje koje bi mogle dovesti do daljnjeg nasilja; ponovno izražava nepokolebljivu potporu EU-a sigurnosti, stabilnosti i suverenosti Iraka; izražava zabrinutost zbog stanja u Iraku i ističe duboko nezadovoljstvo naroda zbog ustrajne korupcije u zemlji; potiče EU i njegove države članice da doprinesu stabilnosti Iraka podupiranjem obnove i mirenja nakon sukoba te odgovorne izgradnje institucija kako bi se zemlja zaštitila od geopolitičkih suparništava i kako bi se premostile sve veće društvene podjele; ističe da se uništavanje kulturne baštine i pljačkanje umjetničkih djela i drugih kulturnih dobara tijekom oružanih sukoba treba rješavati u smislu obnove i povrata kako bi se zaštitio i zajamčio integritet kulturne baštine i identitet društava, zajednica, skupina i pojedinaca; prima na znanje važnost savjetodavne misije EU-a u Iraku; no ističe da u suradnji s iračkim vlastima mora provesti reformu kako bi povećala svoj utjecaj na terenu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podsjeća da je sukob u Libanonu posljedica klijentelizma političkih aktera, kao i endemske korupcije, te da svaka financijska pomoć EU-a mora biti uvjetovana demokratskom i uključivom vladom koja zauzima jasan stav protiv korupcije; izražava duboku zabrinutost zbog odugovlačenja političke, ekonomske, financijske i socijalne krize u Libanonu, koja i dalje uzrokuje patnju cijeloga stanovništva; pozdravlja parlamentarne izbore u Libanonu održane 15. svibnja 2022. i poziva na brzo i uključivo formiranje nove vlade koja će biti usmjerena na misije, vjerodostojna i odgovorna i koja nije pod stranim utjecajem; poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i države članice da nastave vršiti snažan pritisak na političke predstavnike Libanona da provedu reforme, među ostalim uvjetovanjem opsežne strukturne potpore stvarnim promjenama; traži da EU i njegove države članice istodobno povećaju humanitarnu pomoć libanonskom narodu u kombinaciji s potporom za osnovne javne službe, lokalne organizacije i civilno društvo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava posebnu odgovornost sirijskog režima; ističe posebnu odgovornost Rusije, kao stalne članice Vijeća sigurnosti UN-a, koja je od 2011. godine 18 puta stavila veto na rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a čiji je cilj bio pronaći političko rješenje sirijske krize; pozdravlja odluku Organizacije za zabranu kemijskog oružja iz travnja 2021. o isključenju sirijskih članova iz te organizacije; podsjeća da je građanski rat u Siriji jedan od najsmrtonosnijih sukoba u regiji u proteklim desetljećima jer je prouzročio smrt pola milijuna ljudi i prisilno raseljavanje 14 milijuna Sirijaca; podsjeća na ljudsku tragediju te raseljavanje više od polovice stanovništva Sirije unutar države i kao izbjeglica diljem regije i Europe; naglašava da je potrebno okončati aktualnu okupaciju različitih dijelova Sirije od strane regionalnih aktera; ističe potrebu da se pronađe rješenje za aktualni sukob u Siriji na temelju demokracije te suvereniteta i teritorijalne cjelovitosti te zemlje; ističe da se to rješenje mora postići dijalogom; pozdravlja sve napore EU-a, njegovih država članica i civilnog društva da dokumentiraju i kazneno gone zločine protiv čovječnosti te traži od EU-a da pojača napore za okončanje nekažnjavanja; primjećuje da od početka sukoba nijedan od njegovih glavnih uzroka nije riješen, dok su regionalne napetosti porasle, a gospodarska kriza u Siriji dodatno se pogoršala, uzrokujući strašne patnje civila; pozdravlja financijsku potporu EU-a Turskoj, Libanonu i Jordanu za prihvat sirijskih izbjeglica; podsjeća da Sirija nije sigurna zemlja za povratak sedam milijuna izbjeglica koji su od 2011. pobjegli od represije i sukoba; naglašava da je osiguravanje poraza Daiša/ISIS-a i dalje glavni prioritet globalne koalicije za poraz Daiša/ISIS-a, s obzirom na to da, unatoč znatnim nazadovanjima koje je u posljednje vrijeme doživjelo njegovo vodstvo, Daiš/ISIS i dalje provodi napade te predstavlja stalnu regionalnu i globalnu prijetnju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice EU-a da ispune svoju obvezu da odmah vrate svoje državljane, i maloljetnike i njihove majke, koji se dulje od četiri godine drže u logorima Al Hol i Al Roj u Autonomnoj upravi sjeverne i istočne Sirije; smatra da u slučaju da majke ili očevi snose bilo kakvu kaznenu odgovornost, trebalo bi ih privesti pravdi po povratku u državu članicu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe da je stabilna, sigurna, ujedinjena i prosperitetna Libija prioritet EU-a; u tom pogledu preporučuje da EU ostane neutralan u trenutačnoj bitci za vlast u toj zemlji, posebno nakon nedavnih sukoba; naglašava da bi EU trebao podupirati projekte za povećanje otvaranja radnih mjesta, posebno u regiji Fezan, što bi imalo važnu ulogu u stabilizaciji zemlje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava dugogodišnju predanost EU-a relevantnim rezolucijama UN-a i prethodnoj rezoluciji Parlamenta od 17. veljače 2022. o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike kao stajališta EU-a o izraelsko-palestinskom sukobu i njegovu dugotrajnu predanost pravednom i sveobuhvatnom rješenju koje se temelji na dvjema državama; nadalje ističe da, u skladu s međunarodnim pravom, nezakonita naselja onemogućuju uspostavu dvodržavnog rješenja kao etablirane politike Europske unije; podsjeća da su mirovni pregovori između Izraela i Palestinske samouprave o konačnom rješenju sukoba koje se temelji na rješenju kojim se objema zemljama omogućuje da žive jedna uz drugu u miru i sigurnosti, na temelju linija razgraničenja iz 1967., među ostalim preduvjet za stabilnost; ponovno izražava duboku zabrinutost zbog naglog pogoršanja humanitarne situacije u Pojasu Gaze i traži ukidanje svih restriktivnih mjera za kretanje ljudi i robe koje je Izrael nametnuo na tom području, a koje imaju razoran učinak na stanovništvo; poziva Komisiju i Vijeće da rade na odvraćanju od svih aktivnosti obiju strana kojima se ugrožava dvodržavno rješenje, kao što je širenje naselja; duboko žali zbog neprekidnog nasilja, terorističkih napada te poticanja na nasilje, koji su u potpunoj suprotnosti s napretkom prema miroljubivom dvodržavnom rješenju; ističe važnost održavanja palestinskih izbora; traži od EU-a da posvećuje posebnu pozornost izraelsko-palestinskom sukobu zbog njegove iznimne duljine i trenutačnih perspektiva koje ne omogućuju realističan put prema stabilnosti diljem Bliskog istoka; |
| --- | --- |

15.

| 16. | prima na znanje normalizaciju odnosa između Ujedinjenih Arapskih Emirata, Bahreina, Maroka i Sudana s jedne strane i Izraela s druge strane; potiče regionalnu suradnju i podupire normalizaciju odnosa između Izraela i arapskih država, uz promicanje potpunog uključivanja Palestinske samouprave u skladu s naporima EU-a i SAD-a usmjerenim na postizanje mira, sigurnosti i stabilnosti u regiji te u skladu s okvirom UN-a, arapskom mirovnom inicijativom i Sporazumom iz Osla; traži da se taj zamah upotrijebi za unapređivanje dijaloga i suradnje u regiji kako bi se pružila potpora bliskoistočnom mirovnom procesu i dvodržavnom rješenju, kao i poštovanju međunarodnog prava; napominje da je Abrahamov sporazum čimbenik u reorganizaciji međudržavnih odnosa u regiji i da se mora uzeti u obzir u europskoj strategiji čiji je cilj pomoći regiji da postigne stabilnost; poziva Komisiju i Vijeće da s predmetnim arapskim zemljama istraže kako njihovi sporazumi o normalizaciji odnosa s Izraelom mogu doprinijeti dvodržavnom rješenju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ponovno potvrđuje ključan doprinos UNRWA-a stabilnosti i sigurnosti u teškom kontekstu sve većih humanitarnih i razvojnih potreba te apelira na EU i širu međunarodnu zajednicu da zajamči odgovarajuću političku i financijsku potporu toj agenciji, kako bi se osiguralo da ostvari svoj mandat i s obzirom na to da je Opća skupština UN-a 2022. produljila njezin mandat; ističe da se financiranje EU-a ne smije obustaviti bez dokaza o zlouporabi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | traži da se EU i njegove države članice uhvate u koštac s posljedicama ruske agresije na Ukrajinu na globalnu opskrbu hranom i cijene hrane radi stabilnosti regije; poziva Komisiju da se prioritetno pozabavi pitanjem utjecaja ruske agresije na Ukrajinu na određene zemlje na širem području Bliskog istoka u pogledu sigurnosti opskrbe hranom, tako da prednost da onim zemljama koje su najranjivije zbog velike ovisnosti o uvozu i nedostatka socijalne sigurnosti te da osigura da financijska potpora izravno koristi najugroženijim skupinama; naglašava da bi sukob u Ukrajini mogao povećati inflacijske pritiske koji su već izazvani pandemijom bolesti COVID-19, čime bi se pogoršala prehrambena i humanitarna kriza u najovisnijim zemljama Bliskog istoka; |
| --- | --- |

18.

Mogućnosti stabilnosti i sigurnosti

| 19. | ističe da se svaki oblik suradnje mora temeljiti na pristupu sigurnosti ljudi i na poštovanju međunarodnog prava, svjetskog poretka utemeljenog na pravilima te zajedničkih ciljeva promicanja ljudskih prava i demokracije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva sve države članice EU-a da izbjegavaju uvlačenje u regionalna suparništva; naglašava da bi, s obzirom na aktualne sukobe i izvješća o unutarnjoj represiji, izvoz oružja u određene zemlje na Bliskom istoku mogao biti u suprotnosti sa stajalištem EU-a utvrđenim u Zajedničkom stajalištu Vijeća 2008/944/ZVSP; traži da se praćenje izvoza oružja u regiju osigura mehanizmom savjetovanja među državama članicama; |
| --- | --- |

20.

| 21. | žali zbog činjenice da se susjedne zemlje prečesto upleću u međusobne unutarnje krize i da je takvo upletanje, bez obzira na to je li političko ili čak vojno, štetno i nanosi dugoročnu štetu međudržavnim odnosima u regiji i sprečava rješavanje sukoba; poziva treće zemlje u regiji da se suzdrže od izvoza oružja u zemlje u kojima traju interni sukobi ili zaraćenim stranama i od vojnih intervencija u drugim zemljama u sukobu s pomoću redovnih ili paravojnih skupina jer te intervencije doprinose regionalnoj destabilizaciji, potkopavaju državne strukture i sponzoriraju skupinu boraca s različitim ideološkim opredjeljenjima; u tom pogledu osuđuje kontinuirano kršenje suvereniteta i teritorijalne cjelovitosti Iraka od strane Turske; također osuđuje nedavnu iransku upotrebu balističkih projektila i napada bespilotnim letjelicama na iračku regiju Kurdistana kao neopravdano kršenje iračkog suvereniteta i teritorijalne cjelovitosti; snažno se protivi upotrebi bespilotnih letjelica u izvansudskim i izvanteritorijalnim smaknućima te poziva na predanost radu na relevantnim međunarodnim forumima u cilju globalne zabrane; posebno ističe opasnosti povezane s upotrebom autonomnih sustava i sustava na daljinsko upravljanje u takvim operacijama; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva EU da u potpunosti iskoristi nove oblike suradnje i financijske potpore kao što su Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa i Europski instrument mirovne pomoći, djelujući u skladu s već utvrđenim vodećim načelima i na način kojim se promiču stabilnost i ljudski razvoj; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja predanost EU-a uspostavljanju zone bez oružja za masovno uništenje na Bliskom istoku, u skladu s rezolucijom o Bliskom istoku s Konferencije za reviziju i proširenje stranaka Ugovora o neširenju nuklearnog oružja iz 1995. te pozdravlja promicanje mjera za izgradnju povjerenja kojima se podupire taj proces na potpun, provjerljiv i nepovratan način; izražava duboku zabrinutost zbog mogućeg širenja nuklearnog oružja u regiji i traži da EU i njegove države članice aktiviraju i pojačaju u sve diplomatske napore kako bi se to izbjeglo i ta pojava zaustavila; primjećuje da je Izrael, koji nije potpisnik Ugovora o neširenju nuklearnog oružja, već dugo dvosmislen u pogledu svojeg nuklearnog statusa; poziva Izrael da potpiše Ugovor o neširenju nuklearnog oružja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | najoštrije osuđuje sveobuhvatnu iransku represiju nad mirnim prosvjednicima nakon što su iranske vlasti ubile 21-godišnju Mahsu Amini jer se nije pridržavala obaveznih pravila o odijevanju koja je nametnuo režim; izražava iznimno divljenje, poštovanje i potporu prema ženama i muškarcima koji mirno prosvjeduju za temeljna prava i slobode, kao što je pravo žene da ne nosi pokrivalo za glavu; pozdravlja dodatne ciljane sankcije Vijeća protiv najviših dužnosnika iranskog režima uključenih u represiju, uključujući Islamsku revolucionarnu gardu, moralnu policiju i, u kontekstu povećane cenzure na internetu, ministra informiranja; tvrdi da bi Parlament trebao prestati održavati službene sastanke s iranskim dužnosnicima sve dok se na šest njegovih zastupnika primjenjuju ciljane sankcije Irana; ponavlja svoju potporu Zajedničkom sveobuhvatnom akcijskom planu te istodobno poziva na sveobuhvatniji sporazum o iranskom raketnom programu; duboko žali zbog trenutačne potpore Irana represivnom režimu u Siriji i Hezbolahu u Libanonu te zbog izvoza vojnih bespilotnih letjelica i projektila u Rusiju unatoč ratnoj agresiji na Ukrajinu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | prima na znanje stratešku dimenziju energetske suradnje na Bliskom istoku; ističe potrebu za diversifikacijom izvora energije u EU-u i poziva ESVD i Komisiju da provedu procjenu posljedica svakog sporazuma o uvozu nafte, plina ili vodika u EU u području sigurnosti; ističe da su regionalna stabilnost i blagostanje ključni cilj EU-a s obzirom na to da je ta regija važna za diversifikaciju izvora energije EU-a; poziva EU da svoj uvoz plina i nafte iz Rusije zamijeni opskrbom ugljikovodicima sa šireg Bliskog istoka, ali i da iskoristi priliku i do 2022. smanji ovisnost o ruskom plinu za dvije trećine kako bi se smanjila ukupna ovisnost EU-a o fosilnim gorivima i potaknula ulaganja u proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i u elektroenergetsku međupovezanost; traži da EU poveća suradnju sa zemljama šireg Bliskog istoka u pogledu europskog zelenog plana; poziva EU da potiče i podupire zemlje regije u postizanju njihovih klimatskih ciljeva, posebno iskorištavanjem njihovih velikih kapaciteta za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora; smatra da oslanjanje regije na vađenje ugljikovodika i trgovinu njime predstavlja prijetnju njezinoj budućoj stabilnosti; trži da EU u odnosima sa svojim sugovornicima u regiji istakne obostrane koristi suradnje u zelenoj tranziciji, posebno prednosti održivog rasta; poziva EU da razmotri uspostavu partnerstva za obnovljivu energiju sa zemljama šireg Bliskog istoka; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe potrebu za borbom protiv financiranja terorističkih organizacija i aktivnosti; naglašava da EU mora pomoći u zaustavljanju pranja novca i suzbijanju nezakonitih financijskih tokova donošenjem jasne strategije za rješavanje manjkavosti u kontroli takvih sredstava u nekoliko država u regiji; žali što Ujedinjeni Arapski Emirati služe kao utočište za ruske oligarhe koji pokušavaju izbjeći sankcije EU-a protiv Rusije; naglašava da napredno i povijesno sigurnosno partnerstvo s regijom zahtijeva zajednički pristup ruskoj agresiji na Ukrajinu i temeljnim europskim interesima; jednako žali zbog toga što se sankcije EU-a protiv sirijskog režima od 2011. zaobilaze preko Libanona, Irana i Rusije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | oštro osuđuje terorističke napade terorističkih skupina u toj regiji; stoga poziva EU i njegove države članice da nastave snažno surađivati s legitimnim vladama koje se bore protiv džihadističkih mreža; pozdravlja napore koje Komisija i ESVD ulažu u uspostavu mreže stručnjaka u području borbe protiv terorizma među delegacijama EU-a u nekoliko zemalja u regiji i u pružanje prilagođene pomoći, što je zatražilo nekoliko vlada; poziva na sustavniju suradnju u sprečavanju i borbi protiv radikalizacije i terorizma putem ciljanih, prilagođenih i redovito ocjenjivanih civilnih programa; pozdravlja napore koje Komisija, a posebno Služba za instrumente vanjske politike, ulaže u uspostavu programa za razvoj partnerstava s nekoliko zemalja u regiji u cilju borbe protiv radikalizacije i terorizma; smatra da takvi prilagođeni programi, uz potporu materijalnih i financijskih sredstava prilagođenih posebnim potrebama zemalja primateljica, mogu biti učinkovit instrument sigurnosne suradnje; no traži da se provede temeljita procjena učinkovitosti tih projekata i da se osigura da pružatelji usluga, često iz agencija država članica, pružaju osposobljavanje koje je primjereno i prilagođeno potrebama koje su navele zemlje domaćini i koje se temelji na istinskom stručnom znanju; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja činjenicu da je Vijeće donijelo Zakon Magnicki kao važan instrument EU-a za sankcioniranje kršitelja ljudskih prava; poziva na pripremu restriktivnih mjera protiv iranskih dužnosnika uključenih u teška kršenja ljudskih prava iranskih boraca za ljudska prava, zatvorenika savjesti i onih koji mirno prosvjeduju u zemlji; |
| --- | --- |

28.

Građani i ljudska prava

| 29. | ističe da međuljudski kontakti i suradnja u područjima kao što su trgovina, obrazovanje, znanost i kultura imaju važnu ulogu u regiji i mogu dati ključan doprinos regionalnoj stabilnosti i premošćivanju jaza i u odnosu na EU i među pojedinim ostalim državama; u tom kontekstu pozdravlja prijedlog Komisije o izuzećima iz obveze posjedovanja vize za građane Kuvajta i Katara; poziva Komisiju da se brzo uključi u tehničke rasprave kako bi se osiguralo ispunjavanje relevantnih kriterija radi konačnog postizanja izuzeća iz obveze posjedovanja vize za građane Kuvajta i Katara; poziva Komisiju da studentima iz te regije omogući pristup programu Erasmus+; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe važnost stalne i rastuće političke i diplomatske prisutnosti EU-a u regiji radi promicanja strateškog političkog dijaloga te poticanja razmjene među zemljama u regiji u svrhu promicanja stabilnosti; traži da EU i njegove države članice povećaju diplomatske i političke odnose za demokraciju, ljudska prava i vladavinu prava, kao što zahtijevaju mirni narodni pokreti diljem regije Bliskog istoka i sjeverne Afrike; |
| --- | --- |

30.

| 31. | napominje da su EU i njegove države članice trenutačno uključeni u razne vojne operacije i suradnju u regiji: u operaciju ATALANTA pomorskih snaga EU-a u Somaliji za zaštitu plovila Svjetskog programa za hranu i drugih ugroženih brodova te odvraćanje, sprečavanje i suzbijanje piratstva i oružane pljačke na moru, u operaciju IRINI pomorskih snaga EU-a na Sredozemlju, u operaciju Inherent Resolve SAD-a za potporu partnerskim snagama dok ne budu mogle neovisno poraziti Daiš/ISIS u određenim područjima Iraka i Sirije, u operaciju NATO-a Sea Guardian za izgradnju kapaciteta pomorske sigurnosti, potporu informiranosti o stanju u pomorstvu i borbu protiv terorizma na moru te u europsku pomorsku misiju za nadzor Hormuškoga tjesnaca; smatra da tim obvezama, kojima se odgovara na kolektivne prijetnje priznate međunarodnim pravom, EU znatno doprinosi sigurnosti u regiji; no napominje da pojedinačna uključenost određenih država članica u lokalne krize ili sukobe nije dio uže koordiniranih napora na europskoj razini, primjerice u Siriji ili Libiji; ističe potrebu za praćenjem i ocjenjivanjem prisutnosti EU-a iz perspektive ljudskih prava i uzimanjem u obzir kriterija sigurnosti ljudi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | žali zbog toga što su čelnici u regiji na široko rasprostranjene ulične prosvjede u brojnim arapskim zemljama 2010., 2011. i kasnije, kojima se pozivalo na demokratske reforme, odgovorili obnovom autoritarnih mjera te su građanima i stanovnicima dodatno ograničili slobodu govora, slobodu udruživanja, slobodu okupljanja i slobodu tiska; naglašava da vladavina prava i ljudska prava, dobro upravljanje i borba protiv korupcije donose koristi ljudima i potiču stabilnost u regiji; naglašava da mogućnost proizvoljnog pritvaranja i mučenja predstavlja neprihvatljiv oblik nesigurnosti za sve građane regije i izaziva veće društvene nemire, nepovjerenje i ogorčenost prema državnim institucijama; |
| --- | --- |

32.

| 33. | osuđuje činjenicu da su borci za ljudska prava, aktivisti, novinari i ljudi koji se doživljavaju kao kritičari diljem regije i dalje izloženi ozbiljnoj i raširenoj državnoj represiji; traži da delegacije EU-a i država članica na terenu u interakcijama s lokalnim vlastima daju prednost pitanjima ljudskih prava te da osiguraju potpunu i strogu provedbu svih smjernica EU-a, uključujući smjernice o borcima za ljudska prava i akcijski plan za ljudska prava i demokraciju; traži od EU-a da promiče toleranciju i slobodu vjeroispovijesti u regiji; poziva Komisiju da zajamči da se demokratska klauzula iz naših sporazuma o pridruživanju s trećim zemljama učinkovito primjenjuje kad god dođe do jasnog kršenja ljudskih prava; traži da EU i njegove države članice iskoriste sve multilateralne forume koji su im na raspolaganju, uključujući UN, kako bi obnovili ili uspostavili neovisne međunarodne istražne mehanizme i mehanizme izvješćivanja za rješavanje najtežih kršenja međunarodnog humanitarnog prava i međunarodnog prava o ljudskim pravima na Bliskom istoku, posebno mučenja, prisilnih nestanaka i izvansudskih pogubljenja; u tu svrhu traži ponovnu uspostavu UN-ove skupine uglednih stručnjaka za Jemen, uspostavu mehanizma UN-a za praćenje i izvješćivanje o kršenjima ljudskih prava u Egiptu te obnovu mandata neovisne misije UN-a za utvrđivanje činjenica u Libiji; |
| --- | --- |

33.

| 34. | izražava duboku zabrinutost zbog utjecaja koji prodaja, izvoz, ažuriranje i održavanje tehnologije za masovni nadzor u regiji imaju na ljudska prava s obzirom na njihovu lošu reputaciju kada je riječ o zloupotrebi tehnologije za domaću represiju; osuđuje zloupotrebu tehnologije špijunskog softvera u regiji, kao što je špijunski program Pegasus izraelskog poduzeća NSO Group; ističe da svaka zloupotreba softvera za nadzor usmjeren na političke vođe, novinare, aktiviste ili civilno društvo predstavlja ozbiljno kršenje temeljnih prava i sloboda; ističe posebnu prijetnju koju nove digitalne tehnologije predstavljaju za borce za ljudska prava, pripadnike oporbe, novinare i druge kad je riječ o kontroli, ograničavanju i potkopavanju njihovih aktivnosti; traži da EU povede inicijativu za promicanje hitnog globalnog moratorija na prodaju, prijenos i upotrebu špijunskog softvera do donošenja čvrstog regulatornog okvira u tom području; traži da EU i države članice osiguraju potpuno poštovanje ljudskih prava i odgovarajuću provjeru svih budućih izvoza europske nadzorne tehnologije i povezane tehničke opreme; poziva EU i države članice da surađuju s vladama trećih zemalja kako bi se okončale represivne prakse i zakonodavstvo u području kibersigurnosti i borbe protiv terorizma; poziva mjerodavne vlasti da oslobode sve zatvorenike savjesti, uključujući novinare i građane novinare, te da omoguće razvoj slobodnog, neovisnog i raznolikog medijskog okružja, što će biti u dugoročnom interesu njihove vlastite stabilnosti i sigurnosti; ističe važnost borbe protiv dezinformacija i širenja lažnih vijesti u regiji i traži od EU-a da poduzme odgovarajuće mjere, posebno podupiranjem neovisnih medija i obrazovnih građanskih inicijativa; |
| --- | --- |

34.

| 35. | traži od EU-a da dodatno promiče razvoj snažnog i neovisnog civilnog društva u regiji, posebno suradnjom sa sindikatima, ženskim organizacijama i organizacijama za zaštitu okoliša; napominje da je u interesu EU-a surađivati s lokalnim organizacijama civilnog društva kako bi bolje informirao, evaluirao i diversificirao svoje politike prema zemljama u regiji; ističe da smanjenje prostora za civilno društvo u nekoliko zemalja predstavlja prijetnju regionalnoj stabilnosti; duboko žali zbog naglog pogoršanja slobode udruživanja i porasta broja napada na organizacije civilnog društva u nizu zemalja u proteklom desetljeću, bilo pravnom ili de facto represijom i zastrašivanjem; odlučno potvrđuje da je obrana temeljnih građanskih i političkih prava i sloboda legitimno područje rada organizacija civilnog društva, među ostalim i na Bliskom istoku; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ističe ozbiljnost problematike nasilja nad ženama u regiji, posebno u situacijama sukoba; traži od EU-a i njegovih država članica da pozovu svoje sugovornike u regiji da povećaju sudjelovanje žena u sprečavanju i rješavanju sukoba, mirovnim pregovorima, izgradnji mira, održavanju mira, pružanju humanitarnih odgovora i obnovi nakon sukoba; u tom pogledu traži od EU-a da bude primjer i zajamči pravednu zastupljenost žena u vlastitim delegacijama i misijama EU-a; traži od EU-a i država članica da u svoje napore za rješavanje sukoba na širem Bliskom istoku uključe Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 1325 (2000) o ženama, miru i sigurnosti; ponavlja svoj poziv da se Akcijski plan EU-a za rodnu ravnopravnost III u potpunosti provede i odredi kao prioritet u svakom aspektu vanjskog djelovanja EU-a; traži od EU-a i njegovih država članica da potaknu sve sukobljene strane u regiji da poduzmu posebne mjere za zaštitu žena i djevojčica od rodno uvjetovanog nasilja, posebno od silovanja i drugih oblika seksualnog zlostavljanja u oružanim sukobima; naglašava važnost pružanja potpore lokalnim ženskim organizacijama kao sredstva za osnaživanje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva vlasti u regiji da poštuju zabranu mučenja u svim okolnostima koja je utvrđena ponajprije u Konvenciji UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja, koju je većina zemalja u toj regiji potpisala i ratificirala; poziva na ukidanje smrtne kazne u cijeloj regiji; žali zbog toga što u zajedničkoj komunikaciji o strateškom partnerstvu sa Zaljevom nisu uvedene nikakve mjere za zaštitu ljudskih prava u suradnji na borbi protiv terorizma sa zemljama Zaljeva i ustraje u tome da se svaka suradnja u tom području sa zemljama Zaljeva i Bliskog istoka podvrgne strogoj primjeni takvih zaštitnih mjera; s dubokom zabrinutošću primjećuje ustrajni obrazac donošenja nejasno sastavljenih „protuterorističkih” zakona u zemljama te regije, čija provedba u praksi dovodi do kriminalizacije legitimnog, mirnog neslaganja; pozdravlja održavanje bilateralnih dijaloga o ljudskim pravima s arapskim državama Zaljeva i Izraelom, Jordanom i Libanonom; međutim naglašava da takvi dijalozi ne bi trebali biti samo puko ispunjavanje birokratskih formalnosti nego bi trebali biti usmjereni na utvrđivanje konkretnih obveza i postizanje rezultata radi ostvarivanja konkretnog napretka u području ljudskih prava u partnerskim zemljama; nadalje ističe da godišnji dijalozi o ljudskim pravima ne bi trebali biti jedina prilika za razgovore o ljudskim pravima s pojedinačnim zemljama; traži od EU-a i čelnika država članica da u svim interakcijama na visokoj razini sa svojim sugovornicima iz država članica Vijeća za suradnju u Zaljevu ponove nedoumice i oblikuju preporuke iznesene u dijalozima; duboko je zabrinut zbog stalnog pogoršanja stanja ljudskih prava u Saudijskoj Arabiji, što se odražava u porastu broja pogubljenja 2022. i osuđivanju saudijskih građana, kao što je Salma al-Shehab, na 45 godina zatvora zbog korištenja društvenih medija; duboko je zabrinut zbog nedostatka smislene odgovornosti za ubojstvo novinara Washington Posta Džemala Hašogdžija; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe važnost ciljeva održivog razvoja utvrđenih UN-ovim Programom održivog razvoja do 2030. kao ključnih promicatelja regionalne stabilnosti; naglašava potrebu za daljnjim jačanjem suradnje između EU-a i zemalja u regiji kako bi se ispunili svi ti ciljevi, a posebno oni koji se odnose na izazove koji zahtijevaju globalnu suradnju kao što su klimatske promjene, utvrđivanjem jasnih strategija, vremenskih okvira i ciljeva u tim područjima; naglašava da je rješavanje temeljnih uzroka najbolji način da EU promiče sigurnost i stabilnost u toj regiji; |
| --- | --- |

38.

o

o o

| 39. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, glavnim tajnicima Lige arapskih država, Unije za Mediteran i Vijeća za suradnju u Zaljevu te vladama i parlamentima njihovih država članica. |
| --- | --- |

39.

---

(1)  SL L 335, 13.12.2008., str. 99.

(2)  SL C 342, 6.9.2022., str. 167.

(3)  SL C 404, 6.10.2021., str. 202.

(4)  Glavni podtajnik za humanitarna pitanja i koordinator za pružanje hitne pomoći Martin Griffiths, visoki povjerenik UN-a za izbjeglice Filippo Grandi i administrator Programa Ujedinjenih naroda za razvoj Achim Steiner, „Poruka čelnika Ujedinjenih naroda za humanitarnu pomoć, izbjeglice i razvoj o stanju u Siriji i regiji”, 10. svibnja 2022.

(5)  Visoki povjerenik UN-a za izbjeglice, „Izvanredna situacija u Siriji”, ažurirano 15. ožujka 2021.

(6)  Visoki povjerenik UN-a za izbjeglice, „Objašnjenje iračke izbjegličke krize”, 7. studenoga 2019.

(7)  Visoki povjerenik UN-a za izbjeglice, „Izvanredna situacija u Jemenu”, 14. srpnja 2022.

(8)  Zajedničko stajalište Vijeća 2008/944/ZVSP.

(9)  Acemoglu, D. i dr., „Democracy Does Cause Growth”, Journal of Political Economy, sv. 127., br. 1, 2019., str. 47. – 100.

(10)  AlMezaini, K., „Humanitarian Foreign Aid of Gulf States – Background and Orientations” (Humanitarna strana pomoć za države Zaljeva – kontekst i smjernice), Konrad Adenauer Foundation, Izvješće o politici br. 20, siječanj 2021.

---

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/36 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/36

---

P9_TA(2022)0409

Prevencija, upravljanje i bolja skrb u pogledu dijabetesa u EU-u povodom Svjetskog dana dijabetesa

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. studenoga 2022. o prevenciji, upravljanju i boljoj skrbi u pogledu dijabetesa u EU-u povodom Svjetskog dana dijabetesa (2022/2901(RSP))

(2023/C 167/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 168., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 168.,

| — | uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030., a posebno cilj održivog razvoja br. 3.4 o smanjenju prerane smrtnosti od nezaraznih bolesti za trećinu prevencijom i liječenjem te promicanju mentalnog zdravlja i dobrobiti te cilj održivog razvoja br. 3.8 o postizanju univerzalnog zdravstvenog osiguranja, uključujući zaštitu od financijskog rizika, pristup kvalitetnim osnovnim zdravstvenim uslugama i pristup sigurnim, djelotvornim, kvalitetnim i cjenovno pristupačnim osnovnim lijekovima i cjepivima za sve (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030., a posebno cilj održivog razvoja br. 3.4 o smanjenju prerane smrtnosti od nezaraznih bolesti za trećinu prevencijom i liječenjem te promicanju mentalnog zdravlja i dobrobiti te cilj održivog razvoja br. 3.8 o postizanju univerzalnog zdravstvenog osiguranja, uključujući zaštitu od financijskog rizika, pristup kvalitetnim osnovnim zdravstvenim uslugama i pristup sigurnim, djelotvornim, kvalitetnim i cjenovno pristupačnim osnovnim lijekovima i cjepivima za sve (1),

| — | uzimajući u obzir globalni okvir za praćenje prevencije i suzbijanja nezaraznih bolesti, a posebno prioritet zaustavljanja porasta dijabetesa i pretilosti (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir globalni okvir za praćenje prevencije i suzbijanja nezaraznih bolesti, a posebno prioritet zaustavljanja porasta dijabetesa i pretilosti (2),

| — | uzimajući u obzir izvješće o ishodu europske konferencije na visokoj razini Svjetske zdravstvene organizacije o nezaraznim bolestima održane u Ašgabatu u Turkmenistanu 9. i 10. travnja 2019. naslovljeno „Time to Deliver in Europe: meeting non-communicable disease targets to achieve the Sustainable Development Goals” (Vrijeme je za postizanje rezultata u Europi: ostvarivanje ciljeva u pogledu nezaraznih bolesti radi postizanja ciljeva održivog razvoja) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o ishodu europske konferencije na visokoj razini Svjetske zdravstvene organizacije o nezaraznim bolestima održane u Ašgabatu u Turkmenistanu 9. i 10. travnja 2019. naslovljeno „Time to Deliver in Europe: meeting non-communicable disease targets to achieve the Sustainable Development Goals” (Vrijeme je za postizanje rezultata u Europi: ostvarivanje ciljeva u pogledu nezaraznih bolesti radi postizanja ciljeva održivog razvoja) (3),

| — | uzimajući u obzir Globalni sporazum o dijabetesu Svjetske zdravstvene organizacije (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalni sporazum o dijabetesu Svjetske zdravstvene organizacije (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2012. o odgovoru na epidemiju dijabetesa u EU-u (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2012. o odgovoru na epidemiju dijabetesa u EU-u (5),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640) i svoju rezoluciju od 15. siječnja 2020. o istoj temi (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640) i svoju rezoluciju od 15. siječnja 2020. o istoj temi (6),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija ‚od polja do stola’ za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav” (COM(2020)0381) i rezoluciju Parlamenta od 20. listopada 2021. o toj strategiji (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija ‚od polja do stola’ za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav” (COM(2020)0381) i rezoluciju Parlamenta od 20. listopada 2021. o toj strategiji (7),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 25. studenoga 2020. naslovljenu „Farmaceutska strategija za Europu” (COM(2020)0761) i svoju rezoluciju od 24. studenoga 2021. o toj strategiji (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 25. studenoga 2020. naslovljenu „Farmaceutska strategija za Europu” (COM(2020)0761) i svoju rezoluciju od 24. studenoga 2021. o toj strategiji (8),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. veljače 2021. naslovljenu „Europski plan za borbu protiv raka” (COM(2021)0044) i rezoluciju Parlamenta od 16. veljače 2022. o jačanju Europe u borbi protiv raka – prema sveobuhvatnoj i koordiniranoj strategiji (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. veljače 2021. naslovljenu „Europski plan za borbu protiv raka” (COM(2021)0044) i rezoluciju Parlamenta od 16. veljače 2022. o jačanju Europe u borbi protiv raka – prema sveobuhvatnoj i koordiniranoj strategiji (9),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/522 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. ožujka 2021. o uspostavi Programa djelovanja Unije u području zdravlja (program „EU za zdravlje”) za razdoblje 2021.–2027. (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/522 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. ožujka 2021. o uspostavi Programa djelovanja Unije u području zdravlja (program „EU za zdravlje”) za razdoblje 2021.–2027. (10),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe o europskom prostoru za zdravstvene podatke (COM(2022)0197), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe o europskom prostoru za zdravstvene podatke (COM(2022)0197),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/2282 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 2021. o procjeni zdravstvenih tehnologija (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/2282 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 2021. o procjeni zdravstvenih tehnologija (11),

| — | uzimajući u obzir Komisijinu inicijativu EU-a o nezaraznim bolestima „Zdraviji zajedno” od 20. lipnja 2022. (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijinu inicijativu EU-a o nezaraznim bolestima „Zdraviji zajedno” od 20. lipnja 2022. (12),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Svjetske zdravstvene skupštine od 28. svibnja 2019. o poboljšanju transparentnosti tržišta lijekova, cjepiva i drugih zdravstvenih proizvoda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Svjetske zdravstvene skupštine od 28. svibnja 2019. o poboljšanju transparentnosti tržišta lijekova, cjepiva i drugih zdravstvenih proizvoda,

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava (13),

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je dijabetes jedna od najčešćih nezaraznih bolesti; budući da više od 33 milijuna ljudi u EU-u boluje od dijabetesa; budući da se predviđa da će 2030. broj osoba s dijabetesom u EU-u doseći 38 milijuna (14); |
| --- | --- |

A.

budući da je dijabetes jedna od najčešćih nezaraznih bolesti; budući da više od 33 milijuna ljudi u EU-u boluje od dijabetesa; budući da se predviđa da će 2030. broj osoba s dijabetesom u EU-u doseći 38 milijuna (14);

| B. | budući da otprilike polovina osoba s dijabetesom ne postiže ili ne održava optimalne ciljne razine glukoze u krvi (15), što dovodi do povećanog rizika od komplikacija povezanih s dijabetesom i uzrokuje pogoršanje dobrobiti i druge posljedice, uključujući gubitak produktivnosti i troškove za društvo; budući da je Europa regija s najvećim brojem djece i mladih s dijabetesom tipa 1 u svijetu (16); |
| --- | --- |

B.

budući da otprilike polovina osoba s dijabetesom ne postiže ili ne održava optimalne ciljne razine glukoze u krvi (15), što dovodi do povećanog rizika od komplikacija povezanih s dijabetesom i uzrokuje pogoršanje dobrobiti i druge posljedice, uključujući gubitak produktivnosti i troškove za društvo; budući da je Europa regija s najvećim brojem djece i mladih s dijabetesom tipa 1 u svijetu (16);

| C. | budući da više od 95 % osoba s dijabetesom ima dijabetes tipa 2, pri čemu čimbenici rizika uključuju težinu iznad zdravog raspona, konzumaciju duhana, nedostatak tjelesne aktivnosti i nezdravu prehranu; budući da dijabetes tipa 2 postaje sve rašireniji među djecom i mladim odraslim osobama (17); |
| --- | --- |

C.

budući da više od 95 % osoba s dijabetesom ima dijabetes tipa 2, pri čemu čimbenici rizika uključuju težinu iznad zdravog raspona, konzumaciju duhana, nedostatak tjelesne aktivnosti i nezdravu prehranu; budući da dijabetes tipa 2 postaje sve rašireniji među djecom i mladim odraslim osobama (17);

| D. | budući da se pokazalo da dijabetes tipa 1 i tipa 2 negativno utječu na očekivani životni vijek (18); budući da se procjenjuje da je dijabetes četvrti glavni uzrok smrti u Europi (19); |
| --- | --- |

D.

budući da se pokazalo da dijabetes tipa 1 i tipa 2 negativno utječu na očekivani životni vijek (18); budući da se procjenjuje da je dijabetes četvrti glavni uzrok smrti u Europi (19);

| E. | budući da za dijabetes trenutačno ne postoji lijek; |
| --- | --- |

E.

budući da za dijabetes trenutačno ne postoji lijek;

| F. | budući da dijabetes može pogoditi osobe svih dobnih skupina i društvenih slojeva; |
| --- | --- |

F.

budući da dijabetes može pogoditi osobe svih dobnih skupina i društvenih slojeva;

| G. | budući da dijabetes različito utječe na različite socioekonomske skupine te da su njegove implikacije za živote ljudi određene socioekonomskim čimbenicima; |
| --- | --- |

G.

budući da dijabetes različito utječe na različite socioekonomske skupine te da su njegove implikacije za živote ljudi određene socioekonomskim čimbenicima;

| H. | budući da svi pacijenti imaju pravo na optimalno liječenje bez obzira na financijska sredstva, spol, dob ili nacionalnost, budući da je hitno potrebno osigurati jednak pristup sigurnom, djelotvornom i cjenovno pristupačnom liječenju u EU-u; |
| --- | --- |

H.

budući da svi pacijenti imaju pravo na optimalno liječenje bez obzira na financijska sredstva, spol, dob ili nacionalnost, budući da je hitno potrebno osigurati jednak pristup sigurnom, djelotvornom i cjenovno pristupačnom liječenju u EU-u;

| I. | budući da se građani EU-a još uvijek suočavaju s nejednakostima u prevenciji i nemaju jednaku zaštitu od čimbenika rizika te nisu jednako informirani o zdravim ponašanjima ni osposobljeni da prepoznaju dezinformacije; budući da građani različitih država članica EU-a i stanovnici različitih regija u istoj državi nisu jednaki u pogledu pravodobnog pristupa cjenovno pristupačnom i kvalitetnom liječenju i skrbi; |
| --- | --- |

I.

budući da se građani EU-a još uvijek suočavaju s nejednakostima u prevenciji i nemaju jednaku zaštitu od čimbenika rizika te nisu jednako informirani o zdravim ponašanjima ni osposobljeni da prepoznaju dezinformacije; budući da građani različitih država članica EU-a i stanovnici različitih regija u istoj državi nisu jednaki u pogledu pravodobnog pristupa cjenovno pristupačnom i kvalitetnom liječenju i skrbi;

| J. | budući da je dijabetes uzrok mnogih zdravstvenih komplikacija, pri čemu trećina osoba koje boluju od dijabetesa razvije dijabetičku retinopatiju (20), a trećina kardiovaskularne bolesti (21); budući da se 80 % bolesti bubrega u završnoj fazi javlja u osoba koje boluju od dijabetesa tipa 2 i/ili hipertenzije (22); budući da je dijabetes uzrok rane smrtnosti i invaliditeta (sljepoće, amputacija, zatajenja srca); |
| --- | --- |

J.

budući da je dijabetes uzrok mnogih zdravstvenih komplikacija, pri čemu trećina osoba koje boluju od dijabetesa razvije dijabetičku retinopatiju (20), a trećina kardiovaskularne bolesti (21); budući da se 80 % bolesti bubrega u završnoj fazi javlja u osoba koje boluju od dijabetesa tipa 2 i/ili hipertenzije (22); budući da je dijabetes uzrok rane smrtnosti i invaliditeta (sljepoće, amputacija, zatajenja srca);

| K. | budući da se neki oblici dijabetesa tipa 2, dijabetes u trudnoći, komplikacije povezane s dijabetesom i druge posljedice dijabetesa mogu spriječiti politikama usmjerenima na čimbenike rizika povezane s tim stanjem koje je moguće promijeniti, kao što su promicanje aktivnog života i života bez duhana te pristupa zdravoj hrani, kao i politikama koje se bave ekološkim, kulturnim i socioekonomskim odrednicama zdravlja te promicanjem rane dijagnoze i djelovanja; budući da se, međutim, dijabetes često dijagnosticira prekasno i da trećina svih osoba koje boluju od dijabetesa u EU-u trenutačno nije svjesna svojeg stanja (23); |
| --- | --- |

K.

budući da se neki oblici dijabetesa tipa 2, dijabetes u trudnoći, komplikacije povezane s dijabetesom i druge posljedice dijabetesa mogu spriječiti politikama usmjerenima na čimbenike rizika povezane s tim stanjem koje je moguće promijeniti, kao što su promicanje aktivnog života i života bez duhana te pristupa zdravoj hrani, kao i politikama koje se bave ekološkim, kulturnim i socioekonomskim odrednicama zdravlja te promicanjem rane dijagnoze i djelovanja; budući da se, međutim, dijabetes često dijagnosticira prekasno i da trećina svih osoba koje boluju od dijabetesa u EU-u trenutačno nije svjesna svojeg stanja (23);

| L. | budući da označivanje hranjivih vrijednosti na prednjoj strani pakiranja pomaže građanima da biraju zdraviju hranu, čime se sprečava nezdrava konzumacija hrane s visokim udjelom soli, masti i šećera te pretilost kao jedan od glavnih čimbenika rizika za razvoj dijabetesa tipa 2; |
| --- | --- |

L.

budući da označivanje hranjivih vrijednosti na prednjoj strani pakiranja pomaže građanima da biraju zdraviju hranu, čime se sprečava nezdrava konzumacija hrane s visokim udjelom soli, masti i šećera te pretilost kao jedan od glavnih čimbenika rizika za razvoj dijabetesa tipa 2;

| M. | budući da su osobe s dijabetesom među najteže pogođenima bolešću COVID-19, ne samo zbog rizika od razvoja teških oblika bolesti nego i zbog rizika od kasnijih komplikacija koje su posljedica poremećaja u pružanju skrbi tijekom pandemije (24); |
| --- | --- |

M.

budući da su osobe s dijabetesom među najteže pogođenima bolešću COVID-19, ne samo zbog rizika od razvoja teških oblika bolesti nego i zbog rizika od kasnijih komplikacija koje su posljedica poremećaja u pružanju skrbi tijekom pandemije (24);

| N. | budući da je dijabetes složena i multifaktorska bolest zbog svojeg međudjelovanja s drugim stanjima i sa svim razinama skrbi; budući da prevencija i liječenje bolesti te upravljanje njome mogu biti pokazatelj kvalitete, djelotvornosti, uspješnosti i otpornosti zdravstvenog sustava; budući da djelotvorno upravljanje dijabetesom i skrb u pogledu dijabetesa dovode i do boljih ishoda za ostale nezarazne i druge bolesti; |
| --- | --- |

N.

budući da je dijabetes složena i multifaktorska bolest zbog svojeg međudjelovanja s drugim stanjima i sa svim razinama skrbi; budući da prevencija i liječenje bolesti te upravljanje njome mogu biti pokazatelj kvalitete, djelotvornosti, uspješnosti i otpornosti zdravstvenog sustava; budući da djelotvorno upravljanje dijabetesom i skrb u pogledu dijabetesa dovode i do boljih ishoda za ostale nezarazne i druge bolesti;

| O. | budući da 100 godina nakon revolucionarnog otkrića inzulina na globalnoj razini, među državama članicama i unutar njih i dalje postoje mnoge nejednakosti u pristupu skrbi, obrazovanju, autonomiji, lijekovima, alatima za praćenje razine šećera u krvi, zalihama i tehnologijama te zdravstvenim ishodima (25); budući da je potrebno daljnje istraživanje kako bi se jasno utvrdili personalizirani čimbenici rizika od dijabetesa tipa 1, kako bi se lakše utvrdilo kako najbolje omogućiti ranije dijagnosticiranje dijabetesa tipa 1 i identificirati pacijente koji su kandidati za imunološki pristup liječenju u budućnosti; budući da su potrebna daljnja istraživanja, uključujući bihevioralna, kako bi se poboljšale i dodatno utvrdile najučinkovitije intervencije za prevenciju dijabetesa tipa 2 i upravljanje njime; |
| --- | --- |

O.

budući da 100 godina nakon revolucionarnog otkrića inzulina na globalnoj razini, među državama članicama i unutar njih i dalje postoje mnoge nejednakosti u pristupu skrbi, obrazovanju, autonomiji, lijekovima, alatima za praćenje razine šećera u krvi, zalihama i tehnologijama te zdravstvenim ishodima (25); budući da je potrebno daljnje istraživanje kako bi se jasno utvrdili personalizirani čimbenici rizika od dijabetesa tipa 1, kako bi se lakše utvrdilo kako najbolje omogućiti ranije dijagnosticiranje dijabetesa tipa 1 i identificirati pacijente koji su kandidati za imunološki pristup liječenju u budućnosti; budući da su potrebna daljnja istraživanja, uključujući bihevioralna, kako bi se poboljšale i dodatno utvrdile najučinkovitije intervencije za prevenciju dijabetesa tipa 2 i upravljanje njime;

| P. | budući da u svim državama članicama na dijabetes otpada oko 9 % rashoda za zdravstvenu skrb (26) i budući da bi do 75 % tih troškova moglo biti povezano s komplikacijama koje se mogu spriječiti (27); budući da je prevencija učinkovitija od bilo kakvog lijeka u smanjenju pojavnosti, prevalencije i komplikacija nekih vrsta dijabetesa te je najisplativija dugoročna strategija kontrole dijabetesa; |
| --- | --- |

P.

budući da u svim državama članicama na dijabetes otpada oko 9 % rashoda za zdravstvenu skrb (26) i budući da bi do 75 % tih troškova moglo biti povezano s komplikacijama koje se mogu spriječiti (27); budući da je prevencija učinkovitija od bilo kakvog lijeka u smanjenju pojavnosti, prevalencije i komplikacija nekih vrsta dijabetesa te je najisplativija dugoročna strategija kontrole dijabetesa;

| Q. | budući da osobe s dijabetesom moraju same upravljati svojim stanjima, uz tek povremeni doprinos ili potporu svojih zdravstvenih djelatnika, nekoliko puta godišnje; budući da teret dijabetesa za pojedince i njihove obitelji nije samo financijski već uključuje i velike psihosocijalne probleme i smanjenu kvalitetu života; budući da inovacije u području samomjerenja razine šećera u krvi omogućavaju lakšu i bolju regulaciju razine šećera u krvi; budući da je podupiranje brze dostupnosti takvih inovacija pacijentima s dijabetesom korisno jer se njima poboljšava uspješnost upravljanja dijabetesom, čime se sprečavaju zdravstvene komplikacije i naknadni zdravstveni troškovi; |
| --- | --- |

Q.

budući da osobe s dijabetesom moraju same upravljati svojim stanjima, uz tek povremeni doprinos ili potporu svojih zdravstvenih djelatnika, nekoliko puta godišnje; budući da teret dijabetesa za pojedince i njihove obitelji nije samo financijski već uključuje i velike psihosocijalne probleme i smanjenu kvalitetu života; budući da inovacije u području samomjerenja razine šećera u krvi omogućavaju lakšu i bolju regulaciju razine šećera u krvi; budući da je podupiranje brze dostupnosti takvih inovacija pacijentima s dijabetesom korisno jer se njima poboljšava uspješnost upravljanja dijabetesom, čime se sprečavaju zdravstvene komplikacije i naknadni zdravstveni troškovi;

| R. | budući da ne postoji pravni okvir EU-a protiv diskriminacije osoba s dijabetesom ili drugim kroničnim bolestima te da su predrasude prema osobama oboljelima od tih bolesti i dalje raširene u školama, pri zapošljavanju, na radnim mjestima, u policama osiguranja i ispitima za vozačke dozvole u cijelom EU-u; budući da napredak u znanju o dijabetesu, kao i u liječenju i tehnologiji postignut posljednjih godina znači da osobe s dijabetesom mogu preciznije i trajnije kontrolirati šećer u krvi, što im omogućuje da prevladaju prethodno uočene rizike u svakodnevnim aktivnostima; |
| --- | --- |

R.

budući da ne postoji pravni okvir EU-a protiv diskriminacije osoba s dijabetesom ili drugim kroničnim bolestima te da su predrasude prema osobama oboljelima od tih bolesti i dalje raširene u školama, pri zapošljavanju, na radnim mjestima, u policama osiguranja i ispitima za vozačke dozvole u cijelom EU-u; budući da napredak u znanju o dijabetesu, kao i u liječenju i tehnologiji postignut posljednjih godina znači da osobe s dijabetesom mogu preciznije i trajnije kontrolirati šećer u krvi, što im omogućuje da prevladaju prethodno uočene rizike u svakodnevnim aktivnostima;

| S. | budući da se pokazalo da su osobe s dijabetesom i drugim nezaraznim bolestima izložene velikom riziku od prekida skrbi i razvijanja težih simptoma i komplikacija tijekom humanitarnih kriza; |
| --- | --- |

S.

budući da se pokazalo da su osobe s dijabetesom i drugim nezaraznim bolestima izložene velikom riziku od prekida skrbi i razvijanja težih simptoma i komplikacija tijekom humanitarnih kriza;

| T. | budući da je dijabetes bio predmet više mjera EU-a, uključujući zaključke Vijeća iz 2006. o promicanju zdravog načina života i prevenciji dijabetesa te Rezoluciju Parlamenta od 14. ožujka 2012. o odgovoru na epidemiju dijabetesa u EU-u; budući da postoji snažan argument za jačanje tih nastojanja kao odgovor na sve veći teret dijabetesa i hitnu potrebu da države članice poduzmu snažne mjere, posebno s obzirom na dodanu vrijednost zajedničkih nastojanja na razini EU-a; budući da se inicijativom EU-a o nezaraznim bolestima „Zdraviji zajedno” odgovara na neke od potreba i zahtjeva država članica iznesenih u rezoluciji Parlamenta iz 2012., ali joj nedostaje jasan okvir za djelovanje u državama članicama i konkretni ciljevi koji bi omogućili utvrđivanje općih ciljeva i mjerenje napretka; |
| --- | --- |

T.

budući da je dijabetes bio predmet više mjera EU-a, uključujući zaključke Vijeća iz 2006. o promicanju zdravog načina života i prevenciji dijabetesa te Rezoluciju Parlamenta od 14. ožujka 2012. o odgovoru na epidemiju dijabetesa u EU-u; budući da postoji snažan argument za jačanje tih nastojanja kao odgovor na sve veći teret dijabetesa i hitnu potrebu da države članice poduzmu snažne mjere, posebno s obzirom na dodanu vrijednost zajedničkih nastojanja na razini EU-a; budući da se inicijativom EU-a o nezaraznim bolestima „Zdraviji zajedno” odgovara na neke od potreba i zahtjeva država članica iznesenih u rezoluciji Parlamenta iz 2012., ali joj nedostaje jasan okvir za djelovanje u državama članicama i konkretni ciljevi koji bi omogućili utvrđivanje općih ciljeva i mjerenje napretka;

| 1. | duboko žali zbog činjenice da sve veći broj ljudi boluje od dijabetesa i izražava solidarnost s oboljelima od te disruptivne bolesti i njihovim obiteljima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća na globalne ciljeve obuhvata u pogledu dijabetesa za 2030., donesene na 75. zasjedanju Svjetske zdravstvene skupštine, uključujući ciljeve da bolest bude dijagnosticirana u 80 % osoba s dijabetesom, da njih 80 % dobro kontrolira glikemiju, da 80 % osoba kojima je dijagnosticiran dijabetes dobro kontrolira krvni tlak, da 60 % osoba s dijabetesom u dobi od 40 i više godina dobiva statine te da 100 % osoba s dijabetesom tipa 1 ima pristup cjenovno pristupačnom kvalitetnom inzulinu i samopraćenju glukoze u krvi; naglašava da bi ciljevi obuhvata u EU-u za 2030. trebali biti još ambiciozniji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja zajedničku izjavu Komisije i Regionalnog ureda Svjetske zdravstvene organizacije za Europu na 70. sjednici Regionalnog odbora za Europu Svjetske zdravstvene organizacije održanoj 2020., u kojoj su se obvezali da će ojačati svoje već snažno partnerstvo i prilagoditi ga novim zdravstvenim prioritetima, uključujući sveobuhvatan odgovor na nezarazne bolesti (28); |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja razvoj inicijative EU-a o nezaraznim bolestima „Zdraviji zajedno” i poziva države članice da iskoriste najbolje prakse navedene u dokumentu i financijska sredstva dostupna u okviru različitih programa EU-a; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju i države članice da se politički obvežu i postave ambiciozne ciljeve za preokretanje trenda rastućeg broja Europljana oboljelih od dijabetesa, da smanje nejednakosti među građanima EU-a i poboljšaju skrb i kvalitetu života osoba s dijabetesom; |
| --- | --- |

5.

| 6. | u tom pogledu naglašava da bi Komisija trebala provesti inicijativu EU-a o nezaraznim bolestima „Zdraviji zajedno”, među ostalim suradnjom s državama članicama u razvoju i provedbi zajedničkih, standardiziranih kriterija i metoda za prikupljanje podataka o dijabetesu te u prikupljanju, bilježenju, praćenju i vođenju sveobuhvatnih epidemioloških podataka o dijabetesu i ekonomskih podataka o troškovima prevencije dijabetesa i upravljanja njime u EU-u, uključujući preferencije pacijenata i podatke koje generira pacijent; naglašava da će poticanje i iskorištavanje najboljih praksi te podupiranje istraživanja o djelotvornosti kliničkih intervencija i programa prevencije dovesti do boljih ishoda ne samo za dijabetes nego i za sve druge komplikacije i komorbiditete dijabetesa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva države članice da razviju, provode i prate nacionalne planove i strategije za dijabetes s usporedivim ključnim etapama i ciljevima, uključujući komponentu smanjenja rizika i probira / ranog djelovanja kako bi se usmjerile, među ostalim, na socioekonomske odrednice zdravlja, promicanje okruženja koja pogoduju zdravlju te zdravlja i digitalne pismenosti, obrazovanje i informiranje šire populacije i visokorizičnih skupina (kao što su osobe s preddijabetesom), koja je osmišljena kako bi se smanjile nejednakosti i optimizirali zdravstveni resursi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da osigura da sve mjere i dokumenti EU-a u svim područjima rada odražavaju najnovije dokaze, posebno u pogledu čimbenika rizika koje je moguće promijeniti i mjera za smanjenje rizika, te pružaju stvarnu sliku dijabetesa kako bi se suzbila stigmatizacija i diskriminacija; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da bi veću pozornost trebalo posvetiti prevenciji svih nezaraznih bolesti te traži od Komisije i država članica da ojačaju, provedu i ocijene propisno financirane planove prevencije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | izražava žaljenje zbog znatnih nejednakosti u EU-u, među ostalim u prevenciji nezaraznih bolesti; ustraje u potrebi da se utvrde ranjive, marginalizirane, socijalno isključene skupine društva i osobe koje žive u udaljenim područjima (kao što su ruralne, izolirane ili najudaljenije regije daleko od zdravstvenih centara) te da im se prida posebna pozornost kako bi im se osigurao pristup uslugama prevencije; u tom pogledu smatra da se prevencija mora oblikovati i u kontekstu socijalne pravde koja podrazumijeva potrebu za sustavnim promjenama s pomoću javnih politika za cijelo stanovništvo koje su šire od promjena u ponašanju pojedinca; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice da pacijentima osiguraju stalan pristup primarnoj i sekundarnoj skrbi te liječenju dijabetesa i tehnologijama, uključujući tehnologije e-zdravstva kao što su sustavi kontinuiranog praćenja glukoze i novi sustavi za davanje inzulina, te da podrže pacijente u stjecanju i održavanju vještina i znanja potrebnih kako bi im se omogućilo stručno cjeloživotno upravljanje vlastitim stanjem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava važnost promatranja nezaraznih bolesti sa stajališta u kojem se priznaje da su zdravlje ljudi, životinja i okoliša neodvojivo povezani te da bi se stoga sve mjere za borbu protiv nezaraznih bolesti trebale čvrsto temeljiti na pristupu „Jedno zdravlje”; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava važnost zakonodavstva i mjera EU-a u području zdravlja, uključujući Direktivu o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi (29), revidirane mandate agencija EU-a za javno zdravlje, Prijedlog uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju (COM(2020)0727), Direktivu o duhanskim proizvodima (30), program „EU za zdravlje” i farmaceutsku strategiju, za sprečavanje kroničnih bolesti i otklanjanje rizika za zdravlje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava ključnu ulogu zdravog prehrambenog okruženja u prevenciji nezaraznih bolesti i traži od država članica i Komisije da pojačaju svoje djelovanje kako bi se osiguralo da najzdravija i najodrživija hrana bude i cjenovno najpristupačnija; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava potrebu za ublažavanjem čimbenika rizika od nezaraznih bolesti koje je moguće promijeniti s pomoću politika kojima se promiče aktivan život bez duhana, pristup zdravoj hrani i tjelesna aktivnost te kojima se rješavaju ekološke, kulturne i socioekonomske odrednice lošeg zdravlja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | priznaje da se pretilost smatra primarnim čimbenikom rizika za dijabetes tipa 2; naglašava ulogu zdrave prehrane u prevenciji dijabetesa tipa 2 i upravljanju njime; naglašava da se pojedinačni rizik od dijabetesa može smanjiti povećanom konzumacijom biljaka i namirnica biljnog podrijetla iz održive proizvodnje, kao što su svježe voće i povrće, cjelovite žitarice i mahunarke (31); osim toga, naglašava potrebu za rješavanjem pitanja prekomjerne konzumacije mesa i ultraprerađenih proizvoda te proizvoda s visokim udjelom šećera, soli i masti; pozdravlja reviziju programa voća, povrća i mlijeka u školama EU-a te njegovu politiku o promicanju poljoprivrednih proizvoda; |
| --- | --- |

16.

| 17. | traži od Komisije i država članica da potaknu potrošače i pomognu im u donošenju informiranih, zdravih i održivih odluka o prehrambenim proizvodima tako što će na razini EU-a uvesti obvezno i usklađeno označivanje hranjive vrijednosti na prednjoj strani pakiranja koja se utvrđuje na temelju čvrstih i neovisnih znanstvenih dokaza; podržava naglasak koji se u europskom jamstvu za djecu stavlja na zdravu prehranu te poziva da se donese novi akcijski plan EU-a za suzbijanje pretilosti djece; podržava fiskalne mjere čiji je cilj učiniti svježe namirnice (kao što su voće i povrće, sjemenke mahunarki, mahunarke i cjelovite žitarice) cjenovno pristupačnijima i dostupnijima na nacionalnoj razini, posebno osobama s niskim prihodima; potiče države članice da politikama određivanja cijena, poput diferencijacije poreza na dodanu vrijednost, i tržišnim kontrolama utječu na potražnju za prehrambenim proizvodima i pićima s niskim udjelom zasićenih masti, transmasnih kiselina, soli i šećera, na pristup tim proizvodima i pićima i na njihovu cjenovnu pristupačnost; podržava države članice u reviziji relevantnih odredbi za ograničavanje oglašavanja zaslađenih pića i prehrambenih prerađevina s visokim udjelom masti, soli i šećera, uključujući oglašavanje na društvenim mrežama, te s nestrpljenjem iščekuje najavljene zakonodavne prijedloge u tom pogledu u okviru strategije „od polja do stola”; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe da su duhan, štetna konzumacija alkohola i onečišćenje okoliša čimbenici rizika koji su zajednički drugim kroničnim bolestima; ponavlja svoj poziv na razvoj integriranog programa prevencije kroničnih bolesti u bliskoj suradnji s Upravljačkom skupinom za promicanje zdravlja, sprečavanje bolesti i upravljanje nezaraznim bolestima; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ponovno ističe važnost europskog zelenog plana kao važnog čimbenika koji doprinosi prevenciji bolesti u Europi smanjenjem onečišćenja zraka, hrane, vode i tla te izloženosti kemikalijama i osiguravanjem pristupa zdravoj hrani i informacija o njoj; poziva na to da se ocjena utjecaja politika na učestalost nezaraznih bolesti ugradi u strategiju „od polja do stola”, strategiju održivosti u području kemikalija te u strategije o nultoj stopi onečišćenja i netoksičnom okolišu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju i države članice da podrže digitalizaciju nacionalnih zdravstvenih službi i usvajanje novih alata i tehnologija, čime će se omogućiti djelotvornije prikupljanje podataka, praćenje i djelovanje za poboljšanje upravljanja vlastitim stanjem, smanjenje rizika od komplikacija povezanih s dijabetesom i drugih posljedica dijabetesa te poboljšanje kvalitete života; naglašava da bi svaka digitalna tranzicija u zdravstvu trebala ići u korak s poboljšanom digitalnom pismenošću u području zdravlja, biti prilagođena korisniku i usmjerena na pacijenta te promicati povjerenje jamčenjem visokih standarda privatnosti podataka i kibersigurnosti; u tom pogledu naglašava potencijal europskog prostora za zdravstvene podatke za nezarazne bolesti, uključujući dijabetes; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju da na strukturiran način surađuje s organizacijama pacijenata i osobama koje boluju od dijabetesa i drugih kroničnih bolesti te da potiče razvoj zajedničkog skupa mjera ishoda koje su najvažnije osobama s dijabetesom, koje će se koristiti za regulatornu procjenu i donošenje odluka o određivanju cijena i povratu troškova, kao i tijekom izrade i provedbe relevantnih politika, uključujući nacionalne planove za dijabetes i programe informiranja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisiju da nastavi transparentno pružati financijsku potporu ključnim nevladinim organizacijama, uključujući one koje zagovaraju i zastupaju interese pacijenata, potrošača i zdravstvenih djelatnika; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva države članice da preispitaju i prema potrebi unaprijede svoje nacionalne modele skrbi s naglaskom na uvođenju potpuno integrirane skrbi usmjerene na osobu tijekom cijelog trajanja skrbi, posebno uključujući prevenciju bolesti, prevenciju komplikacija dijabetesa i potporu mentalnom zdravlju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisiju i države članice da utvrde i uklone prepreke za humani i analogni inzulin te da osiguraju cjenovnu pristupačnost za korisnike i nacionalne zdravstvene sustave; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju da pruži konkretne smjernice državama članicama kako bi se osiguralo neprekinuto liječenje osoba s dijabetesom tijekom humanitarnih kriza i naglašava potrebu za pružanjem skrbi osobama s dijabetesom u okviru humanitarnih odgovora; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisiju da podrži usavršavanje u području primarne skrbi i skrbi u blizini u svim državama članicama, osiguravajući integraciju i kontinuitet skrbi s naglaskom na suradnji među stručnjacima u multidisciplinarnim timovima za skrb; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisiju i države članice da poboljšaju koordinaciju europskog istraživanja dijabetesa i istraživanja dijabetesa među državama članicama; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisiju i države članice da podrže istraživanja o nezadovoljenim kliničkim potrebama u području dijabetesa i njegovim brojnim komorbiditetima i komplikacijama, uzimajući u obzir potrebu za poboljšanjem kvalitete života osoba s dijabetesom i drugim kroničnim bolestima; poziva Komisiju i države članice da podrže kapacitete za proizvodnju kvalitetnog cjenovno pristupačnog inzulina, uređaja za ubrizgavanje i alata za praćenje glukoze kako bi se poboljšalo tržišno natjecanje, nacionalna ponuda i pristup pacijenata; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava važnost izvrsnosti u medicinskim istraživanjima i inovacijama u Uniji i poziva Komisiju da se u tom pogledu nadoveže na rad europskog plana za borbu protiv raka; ponavlja svoj poziv iz Rezolucije od 24. studenoga 2021. da se podupru dodatna istraživanja u nedovoljno zastupljenim populacijama, kao što su starije osobe, djeca, žene i pacijenti s komorbiditetima, uključujući pretilost kao primarni morbiditet, kao i slučajeve u kojima se pojavljuje kao kronična bolest koja otvara put drugim nezaraznim bolestima kao što je dijabetes; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zabrinut je zbog toga što dostupnost i cjenovna pristupačnost lijekova i dalje predstavljaju izazov za nacionalne zdravstvene sustave i što su inovativni lijekovi skupi ili zbog komercijalnih razloga još nisu ni stavljeni na tržište u određenim državama članicama; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ponovno poziva Komisiju da osigura da svako financiranje EU-a za biomedicinska istraživanja i razvoj bude uvjetovano potpunom transparentnošću i sljedivošću ulaganja, osiguravanjem opskrbe u svim državama članicama i omogućivanjem najboljih ishoda za pacijente, posebno u pogledu dostupnosti i cjenovne pristupačnosti proizvedenih lijekova; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisiju da povremeno ocijeni i preispita sustav poticaja, poboljša transparentnost cijena i istakne čimbenike koji ograničavaju cjenovnu pristupačnost i dostupnost lijekova pacijentima; nadalje poziva Komisiju da riješi temeljne uzroke nestašice lijekova i predloži održiva rješenja kojima se promiče i tržišno natjecanje u području patentiranih i nepatentiranih proizvoda te pravovremeni ulazak na tržište generičkih i biosličnih lijekova; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ponovno poziva na to da se zajamči da se istraživački prioriteti vode potrebama pacijenata i javnog zdravlja, a javna sredstva ulažu na transparentan način, osiguravajući dostupnost i cjenovnu pristupačnost proizvoda na temelju tih partnerstva i drugih javnih sredstava; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisiju da preispita relevantni pravni okvir o zdravlju i sigurnosti na radu te zakonodavstvo o sigurnosti na cestama kako bi se izbjegla daljnja diskriminacija osoba s dijabetesom; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju kontinuiranu potporu financiranju dijabetesa u okviru sadašnjih i budućih okvirnih programa EU-a za istraživanje, uključujući istraživanja o integriranim modelima skrbi, djelotvorne intervencije u prevenciji dijabetesa i upravljanju njime te utjecaj digitalnih tehnologija na upravljanje vlastitim stanjem i promjene u ponašanju; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  https://sdgs.un.org/goals

(2)  Globalni okvir za praćenje nezaraznih bolesti (Svjetska zdravstvena organizacija)

(3)  https://apps.who.int/iris/handle/10665/347381

(4)  https://www.who.int/initiatives/the-who-global-diabetes-compact

(5)  SL C 251 E, 31.8.2013., str. 47.;

(6)  SL C 270, 7.7.2021., str. 2.

(7)  SL C 184, 5.5.2022., str. 2.

(8)  SL C 224, 8.6.2022., str. 47.

(9)  SL C 342, 6.9.2022., str. 109.

(10)  SL L 107, 26.3.2021., str. 1.

(11)  SL L 458, 22.12.2021., str. 1.

(12)  https://health.ec.europa.eu/publications/eu-non-communicable-diseases-ncds-initiative-guidance-document_en

(13)  https://op.europa.eu/webpub/empl/european-pillar-of-social-rights/hr/

(14)  https://research-and-innovation.ec.europa.eu/research-area/health/diabetes_en

(15)  https://journals.sagepub.com/doi/full/10.1177/1479164116679775

(16)  https://diabetesatlas.org/atlas/tenth-edition/

(17)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/diabetes

(18)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7673790/

(19)  https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/327971/9789289041904-eng.pdf

(20)  https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/26605370/

(21)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5994068/

(22)  https://idf.org/our-activities/care-prevention/diabetes-and-the-kidney.html

(23)  https://diabetesatlas.org/atlas/tenth-edition/

(24)  https://idf.org/our-network/regions-members/europe/covid-19.html

(25)  https://www.mepinterestgroupdiabetes.eu/wp-content/uploads/2021/03/MMD-BLUEPRINT-FOR-ACTION-ON-DIABETES.pdf

(26)  https://www.idf.org/our-network/regions-members/europe/europe-news/487:idf-europe-statement-on-the-eu-ncd-initiative-%E2%80%93-healthier-together%C2%A0.html

(27)  https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/17853332/

(28)  https://health.ec.europa.eu/system/files/2020-11/2020_who_euro_cooperation_en_0.pdf

(29)  Direktiva 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi. (SL L 88, 4.4.2011., str. 45.).

(30)  SL L 127, 29.4.2014., str. 1.

(31)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5466941

---

četvrtak, 24. studenog 2022.

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/43 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/43

---

P9_TA(2022)0417

Stanje ljudskih prava u Afganistanu, a posebno nazadovanje u području prava žena i napadi na obrazovne ustanove

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o stanju ljudskih prava u Afganistanu, a posebno nazadovanju u području prava žena i napadima na obrazovne ustanove (2022/2955(RSP))

(2023/C 167/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o situaciji u Afganistanu, osobito one od 16. rujna 2021. (1) i od 7. travnja 2022. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o situaciji u Afganistanu, osobito one od 16. rujna 2021. (1) i od 7. travnja 2022. (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2021. o zaštiti ljudskih prava i vanjskoj migracijskoj politici EU-a (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2021. o zaštiti ljudskih prava i vanjskoj migracijskoj politici EU-a (3),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 14. studenoga 2022. o ženama, miru i sigurnosti te zaključke Vijeća od 15. rujna 2021. o Afganistanu, u kojima je navedeno pet mjerila za suradnju EU-a s de facto vlastima pod vodstvom talibana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 14. studenoga 2022. o ženama, miru i sigurnosti te zaključke Vijeća od 15. rujna 2021. o Afganistanu, u kojima je navedeno pet mjerila za suradnju EU-a s de facto vlastima pod vodstvom talibana,

| — | uzimajući u obzir izjave potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Afganistanu; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Afganistanu;

| — | uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a o Afganistanu, uključujući rezolucije 2626 (2022.), 2596 (2021.), 2543 (2020.) i 2513 (2020.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a o Afganistanu, uključujući rezolucije 2626 (2022.), 2596 (2021.), 2543 (2020.) i 2513 (2020.),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a od 10. studenoga 2022. o stanju u Afganistanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a od 10. studenoga 2022. o stanju u Afganistanu,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava od 8. srpnja 2022. o stanju ljudskih prava žena i djevojčica u Afganistanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava od 8. srpnja 2022. o stanju ljudskih prava žena i djevojčica u Afganistanu,

| — | uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a o stanju ljudskih prava u Afganistanu od 9. rujna 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a o stanju ljudskih prava u Afganistanu od 9. rujna 2022.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Misije UN-a za pomoć Afganistanu (UNAMA) od 20. srpnja 2022. u kojem se opisuje stanje ljudskih prava u Afganistanu tijekom deset mjeseci od talibanskog preuzimanja vlasti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Misije UN-a za pomoć Afganistanu (UNAMA) od 20. srpnja 2022. u kojem se opisuje stanje ljudskih prava u Afganistanu tijekom deset mjeseci od talibanskog preuzimanja vlasti,

| — | uzimajući u obzir najavu talibana o osnivanju privremene afganistanske vlade od 7. rujna 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir najavu talibana o osnivanju privremene afganistanske vlade od 7. rujna 2021.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika diskriminacije žena i Konvenciju UN-a o pravima djeteta, koje je Afganistan ratificirao, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika diskriminacije žena i Konvenciju UN-a o pravima djeteta, koje je Afganistan ratificirao,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o statusu izbjeglica, potpisanu u Ženevi 28. srpnja 1951., i njezin Protokol iz 1967. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o statusu izbjeglica, potpisanu u Ženevi 28. srpnja 1951., i njezin Protokol iz 1967. godine,

| — | uzimajući u obzir Sporazum od 18. veljače 2017. o suradnji za partnerstvo i razvoj između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Islamske Republike Afganistana, s druge strane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum od 18. veljače 2017. o suradnji za partnerstvo i razvoj između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Islamske Republike Afganistana, s druge strane,

| — | uzimajući u obzir tematske smjernice EU-a o borcima za ljudska prava, promicanju i zaštiti prava djeteta, nasilju nad ženama i djevojčicama te borbi protiv svih oblika njihove diskriminacije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematske smjernice EU-a o borcima za ljudska prava, promicanju i zaštiti prava djeteta, nasilju nad ženama i djevojčicama te borbi protiv svih oblika njihove diskriminacije,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da su talibani 15. kolovoza 2021. preuzeli vlast u Afganistanu, nakon povlačenja NATO-a i savezničkih snaga; budući da su ponovno uspostavili Islamski Emirat Afganistana i imenovali privremenu vladu sačinjenu isključivo od muškaraca, uključujući članove iz talibanskog režima 1996. – 2001., od kojih su neki traženi na temelju optužbi za terorizam; budući da EU ostaje pri čvrstom stajalištu o nepriznavanju de facto talibanske vlade; |
| --- | --- |

A.

budući da su talibani 15. kolovoza 2021. preuzeli vlast u Afganistanu, nakon povlačenja NATO-a i savezničkih snaga; budući da su ponovno uspostavili Islamski Emirat Afganistana i imenovali privremenu vladu sačinjenu isključivo od muškaraca, uključujući članove iz talibanskog režima 1996. – 2001., od kojih su neki traženi na temelju optužbi za terorizam; budući da EU ostaje pri čvrstom stajalištu o nepriznavanju de facto talibanske vlade;

| B. | budući da talibani poništavaju napredak postignut u posljednjih 20 godina; budući da su ponovno uspostavili bivše Ministarstvo za promicanje vrlina i prevenciju poroka te raspustili Ministarstvo za ženska pitanja, Afganistansko nezavisno povjerenstvo za ljudska prava i druge lokalne strukture koje su pružale potporu ženama i djevojčicama, ukinuli prethodno donesene zakone kojima se štite žene i nametnuli stroga ograničenja u pogledu prava žena; budući da su talibani isključili žene iz uprave te nisu uključili žene u svoju novu nepriznatu vladu; |
| --- | --- |

B.

budući da talibani poništavaju napredak postignut u posljednjih 20 godina; budući da su ponovno uspostavili bivše Ministarstvo za promicanje vrlina i prevenciju poroka te raspustili Ministarstvo za ženska pitanja, Afganistansko nezavisno povjerenstvo za ljudska prava i druge lokalne strukture koje su pružale potporu ženama i djevojčicama, ukinuli prethodno donesene zakone kojima se štite žene i nametnuli stroga ograničenja u pogledu prava žena; budući da su talibani isključili žene iz uprave te nisu uključili žene u svoju novu nepriznatu vladu;

| C. | budući da se od talibanskog preuzimanja vlasti žene i djevojčice suočavaju sa sve većim ograničenjima u pogledu svojih temeljnih prava, posebno u pogledu pristupa obrazovanju i zapošljavanju te slobode kretanja; budući da su žene praktički izbrisane iz svih područja javnog života; |
| --- | --- |

C.

budući da se od talibanskog preuzimanja vlasti žene i djevojčice suočavaju sa sve većim ograničenjima u pogledu svojih temeljnih prava, posebno u pogledu pristupa obrazovanju i zapošljavanju te slobode kretanja; budući da su žene praktički izbrisane iz svih područja javnog života;

| D. | budući da se djevojčicama starijima od 12 godina u Afganistanu uskraćuje pristup obrazovanju; budući da su se de facto vlasti Afganistana 15. siječnja 2022. obvezale da će djevojčicama i djevojkama omogućiti povratak u školu na svim razinama nakon početka nove školske godine u drugoj polovici ožujka 2022.; budući da je učenicama zabranjeno pohađati sedmi razred i više razrede; budući da to predstavlja kršenje temeljnog prava na obrazovanje za svu djecu kako je utvrđeno u Općoj deklaraciji o ljudskim pravima; budući da su afganistanske djevojčice i žene hrabro organizirale mirne prosvjede u zemlji i zahtijevaju da se poštuje njihovo pravo na obrazovanje; budući da je broj brakova s djetetom naglo porastao; |
| --- | --- |

D.

budući da se djevojčicama starijima od 12 godina u Afganistanu uskraćuje pristup obrazovanju; budući da su se de facto vlasti Afganistana 15. siječnja 2022. obvezale da će djevojčicama i djevojkama omogućiti povratak u školu na svim razinama nakon početka nove školske godine u drugoj polovici ožujka 2022.; budući da je učenicama zabranjeno pohađati sedmi razred i više razrede; budući da to predstavlja kršenje temeljnog prava na obrazovanje za svu djecu kako je utvrđeno u Općoj deklaraciji o ljudskim pravima; budući da su afganistanske djevojčice i žene hrabro organizirale mirne prosvjede u zemlji i zahtijevaju da se poštuje njihovo pravo na obrazovanje; budući da je broj brakova s djetetom naglo porastao;

| E. | budući da su talibani nedavno intenzivirali svoju sustavnu represiju nad ženama i djevojčicama uz pomoć niza uhićenja boraca za ljudska prava; budući da se još od listopada 2021. ne zna gdje je Alia Azizi, direktorica ženskog zatvora u Heratu; budući da organizacije za ljudska prava sumnjaju da je ona žrtva prisilnog nestanka; budući da su talibani 3. studenoga 2022. prekinuli konferenciju za medije na kojoj je najavljeno formiranje pokreta afganistanskih žena za ravnopravnost te su uhitili jednu ženu, Zarifu Yaqobi, i četvero njezinih muških kolega; budući da su 11. studenoga 2022. talibani uhitili istaknutu aktivisticu Farhat Popalzai, jednu od osnivačica Spontanog pokreta afganistanskih žena; budući da su talibani 13. studenoga 2022. pritvorili još jednu borkinju za prava žena, Humairu Yusuf; |
| --- | --- |

E.

budući da su talibani nedavno intenzivirali svoju sustavnu represiju nad ženama i djevojčicama uz pomoć niza uhićenja boraca za ljudska prava; budući da se još od listopada 2021. ne zna gdje je Alia Azizi, direktorica ženskog zatvora u Heratu; budući da organizacije za ljudska prava sumnjaju da je ona žrtva prisilnog nestanka; budući da su talibani 3. studenoga 2022. prekinuli konferenciju za medije na kojoj je najavljeno formiranje pokreta afganistanskih žena za ravnopravnost te su uhitili jednu ženu, Zarifu Yaqobi, i četvero njezinih muških kolega; budući da su 11. studenoga 2022. talibani uhitili istaknutu aktivisticu Farhat Popalzai, jednu od osnivačica Spontanog pokreta afganistanskih žena; budući da su talibani 13. studenoga 2022. pritvorili još jednu borkinju za prava žena, Humairu Yusuf;

| F. | budući da se svakodnevno prijavljuju kršenja ljudskih prava, uključujući uhićenja, pritvaranja, otmice, mučenja, prijetnje, iznude, ubojstva i napade na borce za ljudska prava i članove njihovih obitelji; budući da i dalje nitko nije preuzeo odgovornost za spomenuta kršenja prava; budući da su talibani nedavno naredili sucima da u potpunosti provedu talibansko tumačenje šerijatskog prava, što bi moglo dovesti do okrutnih i nehumanih kazni te zbog čega raste strah od daljnjeg kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

F.

budući da se svakodnevno prijavljuju kršenja ljudskih prava, uključujući uhićenja, pritvaranja, otmice, mučenja, prijetnje, iznude, ubojstva i napade na borce za ljudska prava i članove njihovih obitelji; budući da i dalje nitko nije preuzeo odgovornost za spomenuta kršenja prava; budući da su talibani nedavno naredili sucima da u potpunosti provedu talibansko tumačenje šerijatskog prava, što bi moglo dovesti do okrutnih i nehumanih kazni te zbog čega raste strah od daljnjeg kršenja ljudskih prava;

| G. | budući da je talibansko preuzimanje vlasti dovelo do sve učestalijih napada na manjinske skupine, posebno Hazarijce, hinduiste, Sikhe i kršćane; budući da su od talibanskog preuzimanja vlasti Islamska država pokrajine Horasan i drugi akteri izvršili velik broj napada na zajednicu Hazarijaca, pretežno šijitsku manjinu; budući da bi se ti napadi i povijesni progon Hazarijaca mogli smatrati zločinima protiv čovječnosti; budući da su od kolovoza 2021. njihova mjesta bogoslužja te obrazovni i medicinski centri sustavno napadani, a njihovi članovi proizvoljno uhićeni, mučeni, po hitnom postupku pogubljeni, deložirani, marginalizirani te, u nekim slučajevima, prisiljeni na bijeg iz zemlje; budući da je 2021. i 2022. u četvrti Dasht-e Barchi u Kabulu, u kojoj prevladavaju Hazarijci, napadnuto nekoliko obrazovnih ustanova, konkretno Sayed ul Shuhada, Abdul Rahman Shahid, Mumtaz i obrazovni centar Kaaj; budući da su napadi rezultirali stotinama mrtvih i ranjenih; budući da su talibanske snage navodno otvorile vatru i koristile fizičko nasilje kako bi okončale prosvjede protiv napada; |
| --- | --- |

G.

budući da je talibansko preuzimanje vlasti dovelo do sve učestalijih napada na manjinske skupine, posebno Hazarijce, hinduiste, Sikhe i kršćane; budući da su od talibanskog preuzimanja vlasti Islamska država pokrajine Horasan i drugi akteri izvršili velik broj napada na zajednicu Hazarijaca, pretežno šijitsku manjinu; budući da bi se ti napadi i povijesni progon Hazarijaca mogli smatrati zločinima protiv čovječnosti; budući da su od kolovoza 2021. njihova mjesta bogoslužja te obrazovni i medicinski centri sustavno napadani, a njihovi članovi proizvoljno uhićeni, mučeni, po hitnom postupku pogubljeni, deložirani, marginalizirani te, u nekim slučajevima, prisiljeni na bijeg iz zemlje; budući da je 2021. i 2022. u četvrti Dasht-e Barchi u Kabulu, u kojoj prevladavaju Hazarijci, napadnuto nekoliko obrazovnih ustanova, konkretno Sayed ul Shuhada, Abdul Rahman Shahid, Mumtaz i obrazovni centar Kaaj; budući da su napadi rezultirali stotinama mrtvih i ranjenih; budući da su talibanske snage navodno otvorile vatru i koristile fizičko nasilje kako bi okončale prosvjede protiv napada;

| H. | budući da se humanitarna situacija u Afganistanu ubrzano pogoršava i nerazmjerno pogađa žene i djevojčice; budući da su nove politike koje je uvela talibanska vlada znatno smanjile mogućnosti žena da rade, među ostalim kao humanitarne radnice, što je negativno utjecalo i na mogućnost žena da pristupe humanitarnoj pomoći; budući da je ograničavanje uključenosti žena u radnu snagu dovelo do daljnjeg siromaštva žena te da se procjenjuje da je 850 000 djevojčica izloženo riziku ekonomskog i seksualnog iskorištavanja, što uključuje brak s djetetom; budući da je manje od jedne četvrtine boraca za ljudska prava koji su ostali u Afganistanu izjavilo da imaju pristup bilo kakvoj vrsti humanitarne pomoći ili financijskoj i pravnoj pomoći; |
| --- | --- |

H.

budući da se humanitarna situacija u Afganistanu ubrzano pogoršava i nerazmjerno pogađa žene i djevojčice; budući da su nove politike koje je uvela talibanska vlada znatno smanjile mogućnosti žena da rade, među ostalim kao humanitarne radnice, što je negativno utjecalo i na mogućnost žena da pristupe humanitarnoj pomoći; budući da je ograničavanje uključenosti žena u radnu snagu dovelo do daljnjeg siromaštva žena te da se procjenjuje da je 850 000 djevojčica izloženo riziku ekonomskog i seksualnog iskorištavanja, što uključuje brak s djetetom; budući da je manje od jedne četvrtine boraca za ljudska prava koji su ostali u Afganistanu izjavilo da imaju pristup bilo kakvoj vrsti humanitarne pomoći ili financijskoj i pravnoj pomoći;

| I. | budući da UNAMA procjenjuje da je od srpnja 2022. godine 59 % stanovništva trebalo humanitarnu pomoć, što je povećanje od 6 milijuna ljudi u odnosu na početak 2021.; budući da se očekuje da će 2023. godine 28 milijuna ljudi trebati humanitarnu pomoć, od čega 13 milijuna djece; budući da se prema procjenama organizacije Word Food Programme18,9 milijuna Afganistanaca suočava s akutnom razinom nesigurnosti opskrbe hranom; budući da je 4,3 milijuna Afganistanaca interno raseljeno, a 5,6 milijuna raseljeno je u susjedne zemlje; budući da su Iran i Pakistan prihvatili velik broj afganistanskih izbjeglica kojih je u te dvije zemlje registrirano ukupno 2,2 milijuna; |
| --- | --- |

I.

budući da UNAMA procjenjuje da je od srpnja 2022. godine 59 % stanovništva trebalo humanitarnu pomoć, što je povećanje od 6 milijuna ljudi u odnosu na početak 2021.; budući da se očekuje da će 2023. godine 28 milijuna ljudi trebati humanitarnu pomoć, od čega 13 milijuna djece; budući da se prema procjenama organizacije Word Food Programme18,9 milijuna Afganistanaca suočava s akutnom razinom nesigurnosti opskrbe hranom; budući da je 4,3 milijuna Afganistanaca interno raseljeno, a 5,6 milijuna raseljeno je u susjedne zemlje; budući da su Iran i Pakistan prihvatili velik broj afganistanskih izbjeglica kojih je u te dvije zemlje registrirano ukupno 2,2 milijuna;

| J. | budući da je u lipnju 2022. istočni Afganistan pogodio razorni potres u kojem je živote izgubilo više od 1 000 osoba, a ozlijeđeno je više od 6 000 osoba; budući da su u kolovozu 2022. obilne kiše u nekoliko regija Afganistana prouzročile poplave, bujice i klizišta u kojima je, prema medijskim izvješćima, smrtno stradalo više od 180 osoba, a ozlijeđeno više od 250; budući da su potresi, poplave, suše, kao i posljedice pandemije bolesti COVID-19 i rastuće cijene robe kao posljedica ruske invazije na Ukrajinu pogoršali ionako tešku humanitarnu situaciju; |
| --- | --- |

J.

budući da je u lipnju 2022. istočni Afganistan pogodio razorni potres u kojem je živote izgubilo više od 1 000 osoba, a ozlijeđeno je više od 6 000 osoba; budući da su u kolovozu 2022. obilne kiše u nekoliko regija Afganistana prouzročile poplave, bujice i klizišta u kojima je, prema medijskim izvješćima, smrtno stradalo više od 180 osoba, a ozlijeđeno više od 250; budući da su potresi, poplave, suše, kao i posljedice pandemije bolesti COVID-19 i rastuće cijene robe kao posljedica ruske invazije na Ukrajinu pogoršali ionako tešku humanitarnu situaciju;

| K. | budući da je EU u listopadu 2021. pokrenuo paket humanitarne pomoći Afganistanu u iznosu od 1 milijarde EUR za potporu ugroženim Afganistancima koji žive u zemlji i regiji; budući da u okviru svojeg novog paketa humanitarne pomoći u iznosu od 210 milijuna EUR za pomoć u hrani za najranjivije na globalnoj razini skupina G20 planira isplatiti 75 milijuna EUR Afganistanu za rješavanje dramatične situacije u pogledu sigurnosti opskrbe hranom u toj zemlji; |
| --- | --- |

K.

budući da je EU u listopadu 2021. pokrenuo paket humanitarne pomoći Afganistanu u iznosu od 1 milijarde EUR za potporu ugroženim Afganistancima koji žive u zemlji i regiji; budući da u okviru svojeg novog paketa humanitarne pomoći u iznosu od 210 milijuna EUR za pomoć u hrani za najranjivije na globalnoj razini skupina G20 planira isplatiti 75 milijuna EUR Afganistanu za rješavanje dramatične situacije u pogledu sigurnosti opskrbe hranom u toj zemlji;

| L. | budući da se prostor za neovisne medije i civilno društvo drastično smanjio pod talibanima; budući da su propisi koje su donijela razna talibanska tijela uvelike ograničili novinarske aktivnosti i doveli do povećanja broja proizvoljnih uhićenja novinara; |
| --- | --- |

L.

budući da se prostor za neovisne medije i civilno društvo drastično smanjio pod talibanima; budući da su propisi koje su donijela razna talibanska tijela uvelike ograničili novinarske aktivnosti i doveli do povećanja broja proizvoljnih uhićenja novinara;

| 1. | duboko žali zbog kontinuiranog pogoršavanja političkog, gospodarskog i humanitarnog stanja te stanja ljudskih prava i sigurnosti u Afganistanu, pogotovo za žene i djevojčice, nakon što su talibani preuzeli vlast u kolovozu 2021.; ponovno izražava nepokolebljivu solidarnost i predanost afganistanskom narodu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | osuđuje zapanjujuće nazadovanje u ostvarivanju prava žena i djevojčica pod talibanima, a takva se situacija trenutačno smatra rodnim aparthejdom; osuđuje dodatna ograničenja slobode kretanja žena koja su nametnuli talibani; poziva de facto vlasti Afganistana da zajamče ukidanje svih rodno uvjetovanih ograničenja za žene i ponovno aktivno sudjelovanje žena u javnom životu u Afganistanu; naglašava da to mora biti ključan uvjet za svaku vrstu suradnje međunarodne zajednice s talibanima; |
| --- | --- |

2.

| 3. | osuđuje masovnu zabranu srednjoškolskog obrazovanja za djevojčice, čime se izravno krši njihovo univerzalno pravo na obrazovanje; podsjeća na obećanja talibana da će omogućiti nastavak obrazovanja za žene; stoga zahtijeva da talibani sada ispune svoje obveze, ukinu tu zabranu i odmah nastave s nastavom te da zajamče ostvarenje obrazovnih ciljeva UNESCO-a; potiče EU da pojača svoju potporu afganistanskim skupinama koje rade na obrani prava žena i djevojčica, uključujući alternativne mogućnosti obrazovanja za djevojčice, te da financira posebne programe pomoći i zaštite, među ostalim financiranjem stipendija i osiguravanjem ubrzanog izdavanja viza afganistanskim studentima i pripadnicima akademske zajednice kojima se dodijele stipendije EU-a; |
| --- | --- |

3.

| 4. | osuđuje neprestane napade na borce za ljudska prava, novinare i druge aktere civilnog društva, pripadnike skupine LGBTIQ+, disidente i suce, kao i brutalnu represiju mirnih prosvjeda i izražavanja neslaganja diljem zemlje; osuđuje uhićenje boraca za prava žena i boraca za ljudska prava, uključujući Zarifu Jakobi i njezine kolegice Farhat Popalzaj i Humairu Jusuf; te zahtijeva njihovo trenutačno i bezuvjetno puštanje na slobodu; potiče EU da pojača svoju političku i financijsku potporu afganistanskim borcima za prava žena i borcima za ljudska prava te da zajamči njihovu sigurnost, kao i za žene u egzilu, pružanjem kvalitetnih mogućnosti obrazovanja i zapošljavanja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zgrožen je sve većim napadima na manjinske skupine i njihovom marginalizacijom, uključujući nedavni napad u obrazovnom centru Kaaj u Kabulu; izražava svoju sućut obiteljima žrtava sukoba i solidarnost s preživjelima; poziva de facto vlasti da privedu pravdi osobe odgovorne za te napade i da ih se pozove na odgovornost; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izražava duboku zabrinutost zbog položaja Hazara, hinduista, sikha, kršćana i drugih manjina nakon talibanskog preuzimanja vlasti te zbog sustavnih napada i šire diskriminacije protiv njih, uključujući proizvoljna uhićenja, mučenja i druge oblike zlostavljanja, izvansudska pogubljenja i prisilne nestanke; podsjeća na odgovornost de facto vlasti da zabrane i spriječe diskriminaciju svih etničkih i vjerskih zajednica te da zaštite njihova mjesta bogoslužja te obrazovne i zdravstvene centre; |
| --- | --- |

6.

| 7. | duboko žali zbog toga što je od talibanskog preuzimanja vlasti pristup informacijama postao sve teži, novinarska neovisnost znatno je ograničena, a organizacije civilnog društva izložene su sve većem pritisku de facto vlasti; potiče talibane da osiguraju poticajno okruženje za novinare, medije i organizacije civilnog društva kako bi obavljali svoje aktivnosti bez ometanja i straha od odmazde; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponavlja svoju iznimnu zabrinutost zbog pogoršanja humanitarne situacije; potiče zemlje da pojačaju i koordiniraju svoju humanitarnu pomoć s agencijama UN-a i nevladinim organizacijama; poziva de facto vlasti da uklone sva ograničenja i prepreke pružanju humanitarne pomoći i naglašava potrebu da se organizacijama koje pružaju takvu pomoć omogući odgovarajući pristup; potiče EU i njegove države članice da se uhvate u koštac s gospodarskim čimbenicima tekuće humanitarne krize ulaganjem svih napora u povećanje humanitarne pomoći, što bi trebalo uključivati rodnu perspektivu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | izražava zabrinutost zbog razornog učinka klimatskih promjena i uništavanja okoliša u Afganistanu, koja je prema UN-u šesta zemlja na svijetu koja je najviše pogođena prijetnjama povezanima s klimom; poziva međunarodnu zajednicu na hitno djelovanje kako bi se pomoglo Afganistancima da ublaže tu dramatičnu situaciju koja nerazmjerno pogađa ranjive skupine kao što su žene i djevojčice; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja i podržava rad misije UN-a i posebnog izvjestitelja UN-a za Afganistan jer je ključno pratiti stanje ljudskih prava u zemlji i izvješćivati o njemu; poziva EU i međunarodnu zajednicu da povećaju političku i financijsku potporu za svoj rad; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja nastavak istrage Međunarodnog kaznenog suda o zločinima protiv čovječnosti i ratnim zločinima u Afganistanu; poziva EU da pojača svoju potporu razmjeni informacija, istraživanju, praćenju i nadzoru radi veće odgovornosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća da EU ima čvrst stav u pogledu svakog političkog angažmana s talibanima, vođen prema pet tematskih mjerila za djelovanje na temelju načela poštovanja ljudskih prava za sve i vladavine prava; ističe da je od 15. kolovoza 2021. došlo do očitog pogoršanja svih tih mjerila, što znači da se legitimizacija talibanskih vlasti ne može opravdati; ističe da je potrebno ažurirati trenutačna mjerila kako bi se uspostavila dugoročna strategija EU-a za Afganistan s obzirom na trenutačnu situaciju i neuspjeh talibana da ispune bilo koje od svojih početnih obećanja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva EU da zatraži proširenje popisa ciljanih mjera protiv talibanskog vodstva odgovornog za kontinuirano pogoršanje stanja ljudskih prava; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva de facto vlasti da poduzmu potrebne mjere za borbu protiv nasilja nad ženama i djevojčicama, uključujući prisilni brak i nasilje koje vrše partneri u intimnim vezama, te da počinitelje bez odgode privedu pravdi; poziva de facto vlasti da ponovno otvore nacionalni sustav potpore žrtvama; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD), delegacije EU-a i veleposlanstva država članica da povećaju svoju potporu afganistanskim borcima za ljudska prava i neovisnim novinarima u zemlji i izvan nje, među ostalim pojednostavnjenjem preseljenja boraca za ljudska prava u skladu sa smjernicama EU-a o tom pitanju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva na uspostavu predstavničke i izabrane vlade koja će uključiti žene i manjine u postupak donošenja odluka na svim razinama; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Vijeće UN-a za ljudska prava da uspostavi dopunski stalni mehanizam odgovornosti kako bi se istražila sva navodna kršenja i zloupotrebe prava o ljudskim pravima, koja se smatraju zločinima prema međunarodnom pravu, posebno nasiljem nad ženama i djevojčicama; |
| --- | --- |

17.

| 18. | konstatira da su potrebni dodatni međunarodni napori kako bi se poduprli dijalozi unutar Afganistana koje vode žene i mreže afganistanskih žena unutar i izvan zemlje; poziva ESVD da dodatno uključi Parlament i druge institucije EU-a u Forum afganistanskih žena na vodećim položajima; poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Komisiju i države članice da poduzmu mjere kako bi se osiguralo sudjelovanje afganistanskih žena u političkim dijalozima o Afganistanu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i posebnom izaslaniku EU-a za Afganistan. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  SL C 117, 11.3.2022., str. 133.

(2)  SL C 434, 15.11.2022., str. 86.

(3)  SL C 15, 12.1.2022., str. 70.

---

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/48

---

P9_TA(2022)0418

Kontinuirana represija demokratske oporbe i civilnog društva u Bjelarusu

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o kontinuiranoj represiji nad demokratskom oporbom i civilnim društvom u Bjelarusu (2022/2956(RSP))

(2023/C 167/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Bjelarusu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Bjelarusu,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima i sve konvencije o ljudskim pravima čiji je potpisnik i Bjelarus, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima i sve konvencije o ljudskim pravima čiji je potpisnik i Bjelarus,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. listopada 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. listopada 2020.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 21. i 22. listopada 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 21. i 22. listopada 2021.,

| — | uzimajući u obzir izvješća koja su sastavile međunarodne i neovisne bjelaruske organizacije za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća koja su sastavile međunarodne i neovisne bjelaruske organizacije za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir izvješća od 4. svibnja 2021. i 20. srpnja 2022. koje je posebna izvjestiteljica UN-a za stanje ljudskih prava u Bjelarusu Anaïs Marin uputila Vijeću UN-a za ljudska prava te poziv stručnjaka UN-a na hitno puštanje na slobodu dobitnika Nobelove nagrade i drugih boraca za prava u Bjelarusu od 10. listopada 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća od 4. svibnja 2021. i 20. srpnja 2022. koje je posebna izvjestiteljica UN-a za stanje ljudskih prava u Bjelarusu Anaïs Marin uputila Vijeću UN-a za ljudska prava te poziv stručnjaka UN-a na hitno puštanje na slobodu dobitnika Nobelove nagrade i drugih boraca za prava u Bjelarusu od 10. listopada 2022.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava od 4. ožujka 2022. o stanju ljudskih prava u Bjelarusu prije i nakon predsjedničkih izbora 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava od 4. ožujka 2022. o stanju ljudskih prava u Bjelarusu prije i nakon predsjedničkih izbora 2020.,

| — | uzimajući u obzir izjavu ministara vanjskih poslova skupine G7 o Bjelarusu od 4. studenog 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu ministara vanjskih poslova skupine G7 o Bjelarusu od 4. studenog 2022.,

| — | uzimajući u obzir izjavu predstavnika za slobodu medija Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) od 13. srpnja 2022. o stalnom zatvaranju novinara i medijskih djelatnika u Bjelarusu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu predstavnika za slobodu medija Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) od 13. srpnja 2022. o stalnom zatvaranju novinara i medijskih djelatnika u Bjelarusu,

| — | uzimajući u obzir izjavu Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 7. listopada 2022. o sudskoj presudi protiv predstavnika neovisnih medija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 7. listopada 2022. o sudskoj presudi protiv predstavnika neovisnih medija,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da provođenjem sustavne represije protiv civilnog društva i boraca za ljudska prava bjeloruski režim želi ušutkati sve preostale neovisne glasove u Bjelarusu; budući da se procjenjuje da je više od 10 000 bjeloruskih državljana u nekom trenutku bilo pritvoreno zbog prosvjedovanja protiv režima; budući da su borci za ljudska prava, oporbeni političari, predstavnici civilnog društva, umjetnici, neovisni novinari, sindikalni vođe i članovi te drugi aktivisti sustavno izloženi nasilnoj represiji i prisiljeni na bježanje; |
| --- | --- |

A.

budući da provođenjem sustavne represije protiv civilnog društva i boraca za ljudska prava bjeloruski režim želi ušutkati sve preostale neovisne glasove u Bjelarusu; budući da se procjenjuje da je više od 10 000 bjeloruskih državljana u nekom trenutku bilo pritvoreno zbog prosvjedovanja protiv režima; budući da su borci za ljudska prava, oporbeni političari, predstavnici civilnog društva, umjetnici, neovisni novinari, sindikalni vođe i članovi te drugi aktivisti sustavno izloženi nasilnoj represiji i prisiljeni na bježanje;

| B. | budući da je od kolovoza 2020. došlo do eskalacije kršenja ljudskih prava u Bjelarusu, pri čemu je do studenog 2022. pritvoreno više od 1 400 političkih zatvorenika, uključujući dobitnika Nobelove nagrade za mir Aljesa Bjaljackog; budući da popis zatvorenika uključuje maloljetnike, osobe s invaliditetom, umirovljenike i teško bolesne osobe; budući da su se suđenja političkim zatvorenicima nastavila, a broj zatvorskih kazni dosegao je dosad nezabilježene razmjere; |
| --- | --- |

B.

budući da je od kolovoza 2020. došlo do eskalacije kršenja ljudskih prava u Bjelarusu, pri čemu je do studenog 2022. pritvoreno više od 1 400 političkih zatvorenika, uključujući dobitnika Nobelove nagrade za mir Aljesa Bjaljackog; budući da popis zatvorenika uključuje maloljetnike, osobe s invaliditetom, umirovljenike i teško bolesne osobe; budući da su se suđenja političkim zatvorenicima nastavila, a broj zatvorskih kazni dosegao je dosad nezabilježene razmjere;

| C. | budući da raste broj represija koje se provode nad bjelaruskim prodemokratskim oporbenim pokretom koji uživa široku potporu; budući da je prošlog mjeseca Regionalni sud u Hrodni izrekao 25-godišnju kaznu političkom aktivistu Mikalaiju Autukhoviču na temelju potpuno izmišljenih optužbi koje su uključivale veleizdaju; budući da je riječ o najdužoj zatvorskoj kazni izrečenoj protivniku Lukašenkova režima; budući da Autukhovič, koji je ovo ljeto štrajkao glađu, od početka svoje zatvorske kazne trpi premlaćivanja i mučenja; |
| --- | --- |

C.

budući da raste broj represija koje se provode nad bjelaruskim prodemokratskim oporbenim pokretom koji uživa široku potporu; budući da je prošlog mjeseca Regionalni sud u Hrodni izrekao 25-godišnju kaznu političkom aktivistu Mikalaiju Autukhoviču na temelju potpuno izmišljenih optužbi koje su uključivale veleizdaju; budući da je riječ o najdužoj zatvorskoj kazni izrečenoj protivniku Lukašenkova režima; budući da Autukhovič, koji je ovo ljeto štrajkao glađu, od početka svoje zatvorske kazne trpi premlaćivanja i mučenja;

| D. | budući da je jedanaest drugih optuženika u predmetu, koji se zajedno s Autukhovičem nazivaju „Autukhovičevom dvanaestoricom”, osuđeno na ukupno 169,5 godina zatvora, konkretno Paval Sava, Halina Džerbiš, Volha Majorava, Viktar Snehur, Uladzimer Hundar, Sjargej Razanovič, Paval Razanovič, Ljobov Razanovič, Irina Melkher, Anton Melkher i Irina Haračkina; budući da su neki od pritvorenika u više navrata boravili u samici nakon što su njihove obitelji prijavile da su zatvorski čuvari prema njima postupali nasilno, pa čak ih i mučili; |
| --- | --- |

D.

budući da je jedanaest drugih optuženika u predmetu, koji se zajedno s Autukhovičem nazivaju „Autukhovičevom dvanaestoricom”, osuđeno na ukupno 169,5 godina zatvora, konkretno Paval Sava, Halina Džerbiš, Volha Majorava, Viktar Snehur, Uladzimer Hundar, Sjargej Razanovič, Paval Razanovič, Ljobov Razanovič, Irina Melkher, Anton Melkher i Irina Haračkina; budući da su neki od pritvorenika u više navrata boravili u samici nakon što su njihove obitelji prijavile da su zatvorski čuvari prema njima postupali nasilno, pa čak ih i mučili;

| E. | budući da su bjelaruski sudovi donijeli više stotina nepoštenih i proizvoljnih presuda u politički motiviranim suđenjima zbog okupljanja prosvjednika koji su plesali kolo, koja se često održavaju iza zatvorenih vrata, bez zakonitog pravnog postupka i bez pristupa diplomata EU-a suđenjima; |
| --- | --- |

E.

budući da su bjelaruski sudovi donijeli više stotina nepoštenih i proizvoljnih presuda u politički motiviranim suđenjima zbog okupljanja prosvjednika koji su plesali kolo, koja se često održavaju iza zatvorenih vrata, bez zakonitog pravnog postupka i bez pristupa diplomata EU-a suđenjima;

| F. | budući da je istražni odbor Bjelarusa pokrenuo poseban postupak u odsutnosti protiv vođa demokratske bjeloruske oporbe i članova Koordinacijskog vijeća, među ostalim protiv Svjatlane Cihanouske, Pavela Latuške, Voljge Kavaljkove, Marije Maroz, Sjargeja Diljeuskog, Dmitrija Navoša, Valerije Zanemonskaje, Daniila Bogdanoviča, Janine Sazanovič, Voljge Vjsotskaje, Aleksandra Gerasimova, Aliaksandra Opeikina i Dmitrija Solovjeva; |
| --- | --- |

F.

budući da je istražni odbor Bjelarusa pokrenuo poseban postupak u odsutnosti protiv vođa demokratske bjeloruske oporbe i članova Koordinacijskog vijeća, među ostalim protiv Svjatlane Cihanouske, Pavela Latuške, Voljge Kavaljkove, Marije Maroz, Sjargeja Diljeuskog, Dmitrija Navoša, Valerije Zanemonskaje, Daniila Bogdanoviča, Janine Sazanovič, Voljge Vjsotskaje, Aleksandra Gerasimova, Aliaksandra Opeikina i Dmitrija Solovjeva;

| G. | budući da čelnici i predstavnici demokratskih oporbenih stranaka, među kojima su Pavel Sjevjarinjec, Mikalai Kazlou, Antanina Kavaleva, Aksana Aljakseva, Tatsiana i Dimitrij Kaneuski, Ihar Salavei, Pavel Spirin, Vladimir Niapomniashchykh, Aliaksandr Agraitsovič, Pavel Belavus, Andrej Kudzik, Mikolai Siarhienka, Ramuald Ulan, Aliaksandr Nahela, Andrej Kabanau, Artur Smaliakou, Andrei Asmalouski, Dziana Charnushyna, Mikola Statkevich, Siarhei Tsikhanouski, Viktar Babaryka, Marija Kalesnikava, Maksim Znak, Ihar Lozik, Sergej Sparish i dalje su zatvoreni u neljudskim uvjetima; |
| --- | --- |

G.

budući da čelnici i predstavnici demokratskih oporbenih stranaka, među kojima su Pavel Sjevjarinjec, Mikalai Kazlou, Antanina Kavaleva, Aksana Aljakseva, Tatsiana i Dimitrij Kaneuski, Ihar Salavei, Pavel Spirin, Vladimir Niapomniashchykh, Aliaksandr Agraitsovič, Pavel Belavus, Andrej Kudzik, Mikolai Siarhienka, Ramuald Ulan, Aliaksandr Nahela, Andrej Kabanau, Artur Smaliakou, Andrei Asmalouski, Dziana Charnushyna, Mikola Statkevich, Siarhei Tsikhanouski, Viktar Babaryka, Marija Kalesnikava, Maksim Znak, Ihar Lozik, Sergej Sparish i dalje su zatvoreni u neljudskim uvjetima;

| H. | budući da bjelaruski režim ne provodi istrage o tisućama izvješća o policijskoj brutalnosti; budući da umjesto toga promiče i nagrađuje one koji su odgovorni za ta djela; budući da se raširenim nekažnjavanjem kršenja ljudskih prava produbljuje očajan položaj bjeloruskog naroda; budući da nepostojanje vladavine prava onemogućuje ostvarivanje njihova prava na pošteno suđenje; |
| --- | --- |

H.

budući da bjelaruski režim ne provodi istrage o tisućama izvješća o policijskoj brutalnosti; budući da umjesto toga promiče i nagrađuje one koji su odgovorni za ta djela; budući da se raširenim nekažnjavanjem kršenja ljudskih prava produbljuje očajan položaj bjeloruskog naroda; budući da nepostojanje vladavine prava onemogućuje ostvarivanje njihova prava na pošteno suđenje;

| I. | budući da je Bjelarus jedina zemlja u Europi u kojoj se primjenjuje smrtna kazna, s nedavnim najavama o izvršenju pogubljenja političkih protivnika režima; budući da je u siječnju 2022. izmijenjen Kazneni zakon Bjelarusa, koji je Lukašenka potpisao u svibnju 2022., kako bi se smrtna kazna proširila na „pokušaj terorističkih djela”, s konačnim ciljem napada na političke disidente i uvođenja suđenja u odsutnosti na temelju „ekstremizma” ili „terorizma”; |
| --- | --- |

I.

budući da je Bjelarus jedina zemlja u Europi u kojoj se primjenjuje smrtna kazna, s nedavnim najavama o izvršenju pogubljenja političkih protivnika režima; budući da je u siječnju 2022. izmijenjen Kazneni zakon Bjelarusa, koji je Lukašenka potpisao u svibnju 2022., kako bi se smrtna kazna proširila na „pokušaj terorističkih djela”, s konačnim ciljem napada na političke disidente i uvođenja suđenja u odsutnosti na temelju „ekstremizma” ili „terorizma”;

| J. | budući da Lukašenkov režim još uvijek koristi mučenje, a politički zatvorenici i dalje prijavljuju pogoršanje zdravstvenih uvjeta, ponižavanje te nehumano i okrutno postupanje; budući da je Lukašenko proširio svoju kampanju protiv aktivista za ljudska prava i novinara te osudio na zatvorsku kaznu Andreja Pačobuta, istaknutog novinara i aktivista poljske manjine u Bjelarusu, i uvrstio ga na „popis terorista”; budući da se povećao neprihvatljiv progon poljskih i drugih manjina, uključujući nedavne odluke bjelaruskih vlasti usmjerene na ukidanje obrazovanja na poljskom i litavskom jeziku, pretrage kuća poljskih vođa, uništavanje poljskih groblja te grobova pisaca, pobunjenika i vojnika Domovinske vojske; budući da su vlasti raskinule ugovor kojim se rimokatoličkoj župi „Roman Catholic Parish of St. Simon i sv. Helen” omogućuje besplatno korištenje Crvene katoličke crkve, nakon čega je župa bila dužna ukloniti svoju imovinu iz crkve; |
| --- | --- |

J.

budući da Lukašenkov režim još uvijek koristi mučenje, a politički zatvorenici i dalje prijavljuju pogoršanje zdravstvenih uvjeta, ponižavanje te nehumano i okrutno postupanje; budući da je Lukašenko proširio svoju kampanju protiv aktivista za ljudska prava i novinara te osudio na zatvorsku kaznu Andreja Pačobuta, istaknutog novinara i aktivista poljske manjine u Bjelarusu, i uvrstio ga na „popis terorista”; budući da se povećao neprihvatljiv progon poljskih i drugih manjina, uključujući nedavne odluke bjelaruskih vlasti usmjerene na ukidanje obrazovanja na poljskom i litavskom jeziku, pretrage kuća poljskih vođa, uništavanje poljskih groblja te grobova pisaca, pobunjenika i vojnika Domovinske vojske; budući da su vlasti raskinule ugovor kojim se rimokatoličkoj župi „Roman Catholic Parish of St. Simon i sv. Helen” omogućuje besplatno korištenje Crvene katoličke crkve, nakon čega je župa bila dužna ukloniti svoju imovinu iz crkve;

| K. | budući da se, prema posebnom izvjestitelju za stanje ljudskih prava u Bjelarusu, sveučilišni studenti suočavaju s proizvoljnim pritvaranjima, nezakonitim otpuštanjima i protjerivanjem sa studija, čime se očito ugrožava njihova akademska sloboda; |
| --- | --- |

K.

budući da se, prema posebnom izvjestitelju za stanje ljudskih prava u Bjelarusu, sveučilišni studenti suočavaju s proizvoljnim pritvaranjima, nezakonitim otpuštanjima i protjerivanjem sa studija, čime se očito ugrožava njihova akademska sloboda;

| L. | budući da se Bjelarus povukao iz Aarhuške konvencije, koja je imala znatan uspjeh u jačanju prava pristupa, održivog razvoja i ekološke demokracije; |
| --- | --- |

L.

budući da se Bjelarus povukao iz Aarhuške konvencije, koja je imala znatan uspjeh u jačanju prava pristupa, održivog razvoja i ekološke demokracije;

| M. | budući da vlasti često pribjegavaju nadzoru, cenzuri na internetu i dezinformiranju te primjenjuju tehnologije za kontrolu stanovništva; budući da takva represivna praksa predstavlja još jedan korak prema digitalnom autoritarizmu i suzbijanju digitalnih prava osoba u Bjelarusu, što dovodi do sve većeg zastrašivanja građana i sužavanja prostora za građansko djelovanje; budući da, kao rezultat toga, sloboda govora više ne postoji; |
| --- | --- |

M.

budući da vlasti često pribjegavaju nadzoru, cenzuri na internetu i dezinformiranju te primjenjuju tehnologije za kontrolu stanovništva; budući da takva represivna praksa predstavlja još jedan korak prema digitalnom autoritarizmu i suzbijanju digitalnih prava osoba u Bjelarusu, što dovodi do sve većeg zastrašivanja građana i sužavanja prostora za građansko djelovanje; budući da, kao rezultat toga, sloboda govora više ne postoji;

| N. | budući da su 14. studenoga 2022. neovisni mediji izvijestili o kaznenom progonu Irene Valius i Renate Džemančuk, čelnica Saveza Poljaka u Bjelarusu; |
| --- | --- |

N.

budući da su 14. studenoga 2022. neovisni mediji izvijestili o kaznenom progonu Irene Valius i Renate Džemančuk, čelnica Saveza Poljaka u Bjelarusu;

| O. | budući da Lukašenkov režim u Bjelarusu i dalje omogućuje neopravdanu agresiju Rusije na Ukrajinu dopuštajući Rusiji da koristi bjelorusko državno područje za vojne napade na Ukrajinu; |
| --- | --- |

O.

budući da Lukašenkov režim u Bjelarusu i dalje omogućuje neopravdanu agresiju Rusije na Ukrajinu dopuštajući Rusiji da koristi bjelorusko državno područje za vojne napade na Ukrajinu;

| P. | budući da su bjelaruski državljani koji su se pridružili proturatnom pokretu meta represivnih mjera te se nalaze u upravnom pritvoru ili su optuženi za kaznena djela, uključujući odvjetnika Aleksandra Danileviča koji je suočen s kaznenim optužbama zbog potpisivanja javne peticije protiv rata u Ukrajini i troje bjelaruskih državljana Dzjanisa Dzikuna, Dimitrija Raviča i Aleha Malčanava koji se suočavaju optužbama za terorizam zbog sabotiranja željezničke infrastrukture kako bi se spriječio prijevoz ruske vojne opreme; |
| --- | --- |

P.

budući da su bjelaruski državljani koji su se pridružili proturatnom pokretu meta represivnih mjera te se nalaze u upravnom pritvoru ili su optuženi za kaznena djela, uključujući odvjetnika Aleksandra Danileviča koji je suočen s kaznenim optužbama zbog potpisivanja javne peticije protiv rata u Ukrajini i troje bjelaruskih državljana Dzjanisa Dzikuna, Dimitrija Raviča i Aleha Malčanava koji se suočavaju optužbama za terorizam zbog sabotiranja željezničke infrastrukture kako bi se spriječio prijevoz ruske vojne opreme;

| Q. | budući da se Centar za ljudska prava Viasna suočava s nizom kaznenih istraga te su podignute optužbe protiv, među ostalim, Alesa Bjaljackog, Valiantsina Stefanoviča, Uladzimira Labkoviča, Marfe Rabkove, Leanida Sudalenka, Tatsiane Lasitse i Andreja Chapiuka; |
| --- | --- |

Q.

budući da se Centar za ljudska prava Viasna suočava s nizom kaznenih istraga te su podignute optužbe protiv, među ostalim, Alesa Bjaljackog, Valiantsina Stefanoviča, Uladzimira Labkoviča, Marfe Rabkove, Leanida Sudalenka, Tatsiane Lasitse i Andreja Chapiuka;

| R. | budući da je više od 600 nevladinih organizacija likvidirano ili se likvidira, uključujući gotovo sve skupine za ljudska prava koje djeluju u zemlji; budući da je progon neovisnih sindikata još u tijeku, dok su njihovi vođe i aktivisti, uključujući Aljaksandra Jarašuka, Henadza Fiadjniča, Sergeja Antuseviča, Mihaila Hromaua, Irinu Bud-Husaim, Janinu Malaš, Vasila Berasnieua, Zinadu Mikhniuk, Aljaksandra Mišuka, Ihar Povarau, Jauhen Hovar, Artsiom Zhernak i Daniila Cheunakoua, i dalje u zatvoru; budući da je Vrhovni sud Bjelarusa u srpnju trajno zatvorio bjelaruski Kongres demokratskih sindikata, krovnu organizaciju neovisnih sindikata, čime su zapravo zabranjeni svi neovisni sindikati; |
| --- | --- |

R.

budući da je više od 600 nevladinih organizacija likvidirano ili se likvidira, uključujući gotovo sve skupine za ljudska prava koje djeluju u zemlji; budući da je progon neovisnih sindikata još u tijeku, dok su njihovi vođe i aktivisti, uključujući Aljaksandra Jarašuka, Henadza Fiadjniča, Sergeja Antuseviča, Mihaila Hromaua, Irinu Bud-Husaim, Janinu Malaš, Vasila Berasnieua, Zinadu Mikhniuk, Aljaksandra Mišuka, Ihar Povarau, Jauhen Hovar, Artsiom Zhernak i Daniila Cheunakoua, i dalje u zatvoru; budući da je Vrhovni sud Bjelarusa u srpnju trajno zatvorio bjelaruski Kongres demokratskih sindikata, krovnu organizaciju neovisnih sindikata, čime su zapravo zabranjeni svi neovisni sindikati;

| S. | budući da su novinari i dalje jedna od najciljanijih skupina režima, među kojima su Katsiaryna Andrejeva, Irina Slaunikava, Sergej Satsuk, Ihar Losik, Ksenia Lutskina i Andrej Kuznečik; budući da je 6. listopada 2022. Regionalni sud u Minsku tri novinara zabranjene neovisne medijske kuće BelaPAN osudio na kaznu zatvora u trajanju od 4 do 14 godina, konkretno glavnu urednicu Irinu Leušinu, direktora Dzmitrija Navazhylaua, zamjenika direktora Andreja Aliaksandraua i neovisnu novinarku Irinu Zlobinu; |
| --- | --- |

S.

budući da su novinari i dalje jedna od najciljanijih skupina režima, među kojima su Katsiaryna Andrejeva, Irina Slaunikava, Sergej Satsuk, Ihar Losik, Ksenia Lutskina i Andrej Kuznečik; budući da je 6. listopada 2022. Regionalni sud u Minsku tri novinara zabranjene neovisne medijske kuće BelaPAN osudio na kaznu zatvora u trajanju od 4 do 14 godina, konkretno glavnu urednicu Irinu Leušinu, direktora Dzmitrija Navazhylaua, zamjenika direktora Andreja Aliaksandraua i neovisnu novinarku Irinu Zlobinu;

| T. | budući da se sloboda mirnog okupljanja kontinuirano krši; budući da od namještenih predsjedničkih izbora u kolovozu 2020. nije odobren niti jedan ulični prosvjed oporbe; |
| --- | --- |

T.

budući da se sloboda mirnog okupljanja kontinuirano krši; budući da od namještenih predsjedničkih izbora u kolovozu 2020. nije odobren niti jedan ulični prosvjed oporbe;

| U. | budući da Lukašenka nastavlja svoju politiku rusifikacije Bjelarusa te ustraje na marginalizaciji i uništavanju manifestacija nacionalnog identiteta Bjelarusa, uključujući u pogledu jezika, obrazovanja i kulture, koristeći proizvoljna uhićenja, pritvaranja te brutalna postupanja prema kulturnim ličnostima; |
| --- | --- |

U.

budući da Lukašenka nastavlja svoju politiku rusifikacije Bjelarusa te ustraje na marginalizaciji i uništavanju manifestacija nacionalnog identiteta Bjelarusa, uključujući u pogledu jezika, obrazovanja i kulture, koristeći proizvoljna uhićenja, pritvaranja te brutalna postupanja prema kulturnim ličnostima;

| 1. | i dalje čvrsto izražava solidarnost s bjeloruskim narodom, kao i s članovima demokratske oporbe i civilnog društva, koji se i dalje zalažu za slobodan, suvereni i demokratski Bjelarus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća na to da Europska unija i njezine države članice nisu priznale rezultate predsjedničkih izbora održanih 2020. zbog njihova masovnog falsificiranja i lažiranja te da ne priznaju Aljaksandra Lukašenku kao predsjednika Bjelarusa; traži kontinuiranu potporu bjeloruskoj demokratskoj oporbi i neovisnom civilnom društvu, uključujući članove europskih političkih obitelji; pozdravlja osnivanje Ujedinjene prijelazne vlade Bjelarusa pod vodstvom Svjatlane Cihanouske, koje je uslijedilo nakon osnivanja Koordinacijskog vijeća i Nacionalne uprave za prevladavanje krize; poziva demokratske oporbene snage da održavaju i promiču jedinstvo na temelju cilja slobodnog, demokratskog i neovisnog Bjelarusa; napominje da mnogi bjeloruski državljani smatraju Svjatlanu Cihanousku pobjednicom predsjedničkih izbora održanih 2020.; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno ističe svoju nepokolebljivu potporu bjeloruskoj demokratskoj oporbi i civilnom društvu te ih poziva da nastave djelovati u interesu bjeloruskog naroda i da izrade plan za reformu zemlje; napominje da će pobjeda Ukrajine ubrzati demokratske promjene u Bjelarusu; ponavlja da se, u skladu s načelima OESS-a, moraju ispuniti legitimni zahtjevi bjeloruskog naroda za demokraciju utemeljenu na ljudskim pravima i temeljnim slobodama, prosperitetu, suverenosti i sigurnosti; ponavlja svoje prethodne pozive na nove slobodne i poštene izbore pod međunarodnim promatranjem Ureda OESS-a za demokratske institucije i ljudska prava; |
| --- | --- |

3.

| 4. | oštro osuđuje neopravdane i politički motivirane kazne izrečene članovima skupine „Autuhovičevih 12”, kao i one koje je primilo više od 1 400 političkih zatvorenika; zahtijeva hitan prekid nasilja i represije, kao i bezuvjetno puštanje na slobodu svih političkih zatvorenika i svih osoba koje su proizvoljno pritvorene, uhićene ili osuđene na politički motiviranim osnovama, kao i odbacivanje svih optužbi protiv njih; također zahtijeva njihovu potpunu rehabilitaciju i financijsku naknadu za štetu pretrpljenu zbog nezakonitog pritvaranja; u međuvremenu ističe potrebu za pružanjem informacija o mjestu na kojem se nalaze i o uvjetima pritvora, kao i za tim da imaju pristup odvjetnicima po vlastitom izboru i medicinskoj potpori, te za osiguravanjem njihove komunikacije s članovima obitelji; zahtijeva da Lukašenkin režim omogući promatranje i praćenje suđenja svim političkim zatvorenicima, uključujući prodemokratske aktiviste, članove demokratske oporbe, borce za ljudska prava, novinare i sindikaliste; |
| --- | --- |

4.

| 5. | oštro osuđuje sudjelovanje Bjelarusa u neopravdanom i ničim izazvanom agresivnom ratu Rusije protiv Ukrajine; osuđuje novo raspoređivanje ruskih oružanih snaga u Bjelarusu; osuđuje neprijateljsku retoriku bjeloruskih dužnosnika protiv Ukrajine koja se temelji na prijetnjama; napominje da su Lukašenka i oni koji su s njim povezani jednako odgovorni za ratne zločine u Ukrajini te da bi ih trebalo privesti pravdi pred međunarodni sud i Međunarodni kazneni sud; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju, države članice i ESVD da surađuju s međunarodnim partnerima, kao što su Moskovski mehanizam OESS-a i Vijeće UN-a za ljudska prava, i s borcima za ljudska prava i civilnim društvom na terenu, kako bi se osiguralo praćenje i dokumentiranje povreda ljudskih prava te izvješćivanje o njima, a time i utvrđivanje odgovornosti i pravda za žrtve; pozdravlja i podržava uspostavu Međunarodne platforme za odgovornost u pogledu Bjelarusa; ponovno ističe važnost nastavka diplomatske izolacije Bjelarusa, smanjenja diplomatske prisutnosti EU-a i njegovih država članica u toj zemlji i nastavka izolacije Bjelarusa u međunarodnim organizacijama; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apelira na bjeloruske vlasti da prekinu svaku represiju, progon, mučenje i zlostavljanje svojeg stanovništva, uključujući nasilje nad ženama i ranjivim skupinama te prisilne nestanke; i dalje osuđuje nehumane uvjete pritvora te neprekidno ponižavanje i pogoršanje zdravstvenog stanja političkih zatvorenika; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izražava zabrinutost zbog toga što se dobavljači velikih poduzeća sa sjedištem u EU-u navodno koriste prisilnim radom zatvorenika u bjeloruskim kaznenim kolonijama; poziva sva poduzeća sa sjedištem u EU-u da postupaju s posebnom pažnjom i prekinu odnose sa svim bjeloruskim dobavljačima koji se koriste prisilnim radom u svojim lancima opskrbe, guše građanska i politička prava svojih zaposlenika ili otvoreno podupiru nasilni režim; poziva Vijeće da nametne sankcije svim bjeloruskim ili međunarodnim poduzećima koja posluju u Bjelarusu i koriste se prisilnim radom u svojim lancima opskrbe, guše građanska i politička prava svojih zaposlenika ili otvoreno podupiru nasilni režim; apelira na Lukašenkin režim da prekine praksu nametanja prisilnog rada u kaznenim kolonijama; |
| --- | --- |

8.

| 9. | osuđuje Lukašenkine napore da potkopava bjelorusku kulturu, uključujući manjinske kulture, i rusificira naciju; poziva EU da podupire bjeloruske neovisne kulturne organizacije kao što su kazališta, zborovi, škole, folklorne skupine i umjetnici; žali zbog odluke bjeloruskog Ministarstva unutarnjih poslova da domoljubni moto te države „Živje Bjelarus!” („Živio Bjelarus!”) proglasi nacističkim motom; |
| --- | --- |

9.

| 10. | oštro osuđuje činjenicu da se ruska vojska koristi bjeloruskim teritorijem za agresiju na Ukrajinu; pozdravlja djelovanje bjeloruskog društva u opiranju upotrebi državnog područja Bjelarusa za olakšavanje ruske invazije na Ukrajinu; izražava potporu regimenti Kastuśa Kalinouskog i Pahonije, koja podupire Ukrajinu u njezinoj obrani od ruske ratne agresije; podupire stajalište bjeloruske demokratske oporbe i civilnog društva da bi Bjelarus trebao biti priznat kao okupirani ili de facto okupirani teritorij te im se pridružuje u traženju trenutačnog povlačenja ruskih postrojbi iz Bjelarusa i Ukrajine; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponavlja svoj poziv Vijeću i Komisiji da spriječe izbjegavanje sankcija i traži strogo zrcaljenje sankcija izrečenih Rusiji na Bjelarus i njihovu odgovarajuću primjenu u svim budućim krugovima sankcija; poziva Komisiju, suzakonodavce i države članice da dovrše pravni režim kojim se omogućuje oduzimanje imovine koju je EU zamrznuo, čime bi se također omogućilo oduzimanje Lukašenkine imovine, imovine njegove obitelji i unutarnjega kruga koji podupire njegov režim, a koji uključuje suce, tužitelje, propagandiste, članove paravojnih postrojbi, operativce KGB-a i sigurnosne operativce uključene u represiju, izricanje kazni, nezakonito pritvaranje i mučenje, i usmjerivanje tih sredstava u pružanje potpore žrtvama tog režima i bjeloruskoj demokratskoj oporbi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja dodjelu Nobelove nagrade za mir za 2022. zagovorniku ljudskih prava, osnivaču Centra za ljudska prava Vjasna i dobitniku Nagrade Saharov za 2020. Alesu Bjaljackom; osuđuje aktualno zatvaranje Alesa Bjaljackog, Valjancina Stefanoviča i Uladzimira Labkoviča zbog politički motiviranih optužbi za krijumčarenje i financiranje kolektivnih akcija kojima se krši javni red, za koje je propisana kazna zatvora u trajanju do 12 godina te traži njihovo trenutačno i bezuvjetno puštanje na slobodu; ponavlja poziv predsjednika Norveškog odbora za dodjelu Nobelove nagrade da Lukašenkin režim osigura oslobađanje Alesa Bjaljackog prije svečanosti dodjele Nobelove nagrade za mir 10. prosinca 2022.; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja uspostavu kontaktne skupine u Vijeću Europe u suradnji s bjeloruskim demokratskim snagama i civilnim društvom; potiče institucije i države članice EU-a te međunarodne organizacije da poboljšaju sustavnu suradnju s demokratskim predstavnicima Bjelarusa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja činjenicu da EU i države članice, posebno Poljska i Litva, pružaju potporu i zaštitu bjeloruskim državljanima koji su prisiljeni pobjeći iz te zemlje; poziva države članice da održavaju solidarnost s ljudima koji bježe iz Bjelarusa i poziva Komisiju da dodatno podupre te napore; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja sveobuhvatan plan Komisije za gospodarsku potporu demokratskom Bjelarusu, ali zahtijeva da se odmah omogući pristup tim sredstvima kako bi se podupro ključan rad civilnog društva, neovisnih medija, sindikata i bjeloruske oporbe u egzilu te kako bi se pružila potpora onima koji bježe od represivnog režima; poziva europske političke stranke i zaklade da pruže izravnu potporu članovima svojih bjeloruskih stranaka i široj oporbi; poziva Komisiju da dodatno podupre neovisne informativne kuće, posebno nove medije kao što je Nexta, koja nije primila nikakvu financijsku potporu EU-a unatoč tome što ima široku publiku u Bjelarusu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | potiče Komisiju i države članice da nastave pomagati demokratskoj oporbi, civilnom društvu i borcima za ljudska prava, predstavnicima sindikata i neovisnim medijima u Bjelarusu i inozemstvu kako bi se pripremili za buduću demokratsku tranziciju te zemlje; pohvaljuje potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku zbog redovitog pozivanja Svjatlane Cihanouske na sastanke Vijeća za vanjske poslove, među ostalim i na okrugli stol održan 14. studenoga 2022.; u tom pogledu pozdravlja uspostavu Misije za demokratski Bjelarus u Bruxellesu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju i države članice da pripreme pravila i postupke za rješavanje slučajeva u kojima se borcima za ljudska prava i drugim aktivistima civilnog društva oduzima državljanstvo u Bjelarusu, kao i za pružanje potpore bjeloruskim državljanima koji borave u EU-u a čiji će osobni dokumenti isteći i koji ih ne mogu obnoviti jer se ne mogu vratiti u Bjelarus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Vijeće i potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika da istraže daljnje mjere, osim sankcija, te da razviju dosljedan i sveobuhvatan dugoročni pristup Bjelarusu, u bliskoj koordinaciji sa zemljama sličnih stavova i međunarodnim organizacijama; traži od ESVD-a da preuzme vodeću ulogu u koordinaciji dosljedne politike s državama članicama i drugim institucijama EU-a; |
| --- | --- |

18.

| 19. | osuđuje odluku Bjelarusa da se povuče iz Aarhuške konvencije, posebno u kontekstu pokretanja nuklearne elektrane Astravjec bez potpune provedbe preporuka za testiranje otpornosti na stres, te žali zbog daljnjeg nemara u pogledu pridržavanja najviših propisa o nuklearnoj sigurnosti na lokaciji nuklearne elektrane Astravjec; osuđuje brutalni progon koji bjeloruski režim provodi protiv boraca za zaštitu okoliša i ljudskih prava te nevladinih organizacija koji izražavaju zabrinutost u pogledu nuklearne sigurnosti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, Vijeću Europe, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju, vlastima Republike Bjelarusa i Ruske Federacije te predstavnicima bjeloruske demokratske oporbe. |
| --- | --- |

20.

---

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/54 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/54

---

P9_TA(2022)0419

Prisilno raseljavanje osoba kao posljedica eskalacije sukoba u istočnom dijelu Demokratske Republike Kongo (DR Kongo)

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o prisilnom raseljavanju osoba kao posljedici eskalacije sukoba u istočnom dijelu Demokratske Republike Kongo (2022/2957(RSP))

(2023/C 167/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Demokratskoj Republici Kongu (DR Kongo), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Demokratskoj Republici Kongu (DR Kongo),

| — | uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika UN-a od 10. listopada 2022. o djeci i oružanim sukobima u Demokratskoj Republici Kongu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika UN-a od 10. listopada 2022. o djeci i oružanim sukobima u Demokratskoj Republici Kongu,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o ukidanju svih oblika diskriminacije žena od 18. prosinca 1979. (CEDAW), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o ukidanju svih oblika diskriminacije žena od 18. prosinca 1979. (CEDAW),

| — | uzimajući u obzir Četvrtu ženevsku konvenciju o zaštiti civilnih osoba u vrijeme rata iz 1949. i njezine dodatne protokole iz 1977. i 2005., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Četvrtu ženevsku konvenciju o zaštiti civilnih osoba u vrijeme rata iz 1949. i njezine dodatne protokole iz 1977. i 2005.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima od 10. prosinca 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima od 10. prosinca 1948.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima djeteta (UNCRC) od 20. studenog 1989., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima djeteta (UNCRC) od 20. studenog 1989.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Ureda visoke povjerenice UN-a za ljudska prava i stabilizacijske misije organizacije UN-a u Demokratskoj Republici Kongu (MONUSCO) iz srpnja 2020. naslovljeno „Izvješće o kršenjima ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava koja su počinile oružane skupine Savezničkih demokratskih snaga i članovi obrambenih i sigurnosnih snaga na području Benija, u pokrajini Sjeverni Kivu te na području Irumua i Mambase, u pokrajini Ituri, od 1. siječnja 2019. do 31. siječnja 2020.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Ureda visoke povjerenice UN-a za ljudska prava i stabilizacijske misije organizacije UN-a u Demokratskoj Republici Kongu (MONUSCO) iz srpnja 2020. naslovljeno „Izvješće o kršenjima ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava koja su počinile oružane skupine Savezničkih demokratskih snaga i članovi obrambenih i sigurnosnih snaga na području Benija, u pokrajini Sjeverni Kivu te na području Irumua i Mambase, u pokrajini Ituri, od 1. siječnja 2019. do 31. siječnja 2020.”,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Josepa Borrella od 4. srpnja 2022. o stanju u istočnom dijelu Demokratske Republike Kongo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Josepa Borrella od 4. srpnja 2022. o stanju u istočnom dijelu Demokratske Republike Kongo,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/821 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o utvrđivanju obveza dužne pažnje u lancu opskrbe za uvoznike Unije koji uvoze kositar, tantal i volfram, njihove rude i zlato podrijetlom iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/821 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o utvrđivanju obveza dužne pažnje u lancu opskrbe za uvoznike Unije koji uvoze kositar, tantal i volfram, njihove rude i zlato podrijetlom iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/947 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. lipnja 2021. o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/947 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. lipnja 2021. o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa (2),

| — | uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da se sigurnosna situacija u Demokratskoj Republici Kongu i dalje pogoršava, posebno u sjeveroistočnom dijelu zemlje, zbog naoružanih stranih i domaćih skupina, uključujući skupinu M23 koja je povezana s Ruandom; budući da su neke pobunjeničke skupine povezane s Ugandom i Burundijem te su navodno odane ISIS-u i umiješane u brojne masakre, što je što je rezultiralo raseljavanjem tisuća civila, te da postoje izvješća da oružane skupine novače djecu i uvelike provode seksualno i rodno uvjetovano nasilje; |
| --- | --- |

A.

budući da se sigurnosna situacija u Demokratskoj Republici Kongu i dalje pogoršava, posebno u sjeveroistočnom dijelu zemlje, zbog naoružanih stranih i domaćih skupina, uključujući skupinu M23 koja je povezana s Ruandom; budući da su neke pobunjeničke skupine povezane s Ugandom i Burundijem te su navodno odane ISIS-u i umiješane u brojne masakre, što je što je rezultiralo raseljavanjem tisuća civila, te da postoje izvješća da oružane skupine novače djecu i uvelike provode seksualno i rodno uvjetovano nasilje;

| B. | budući da je od 20. listopada 2022. napredak skupine M23 doveo do raseljavanja tisuća ljudi iz Rutshurua u Kanyaruchinyju i Kibati, sjeverno od grada Gome, te na područje Lubera, čime se broj od šest milijuna osoba koje su već interno raseljene dodatno povećao; |
| --- | --- |

B.

budući da je od 20. listopada 2022. napredak skupine M23 doveo do raseljavanja tisuća ljudi iz Rutshurua u Kanyaruchinyju i Kibati, sjeverno od grada Gome, te na područje Lubera, čime se broj od šest milijuna osoba koje su već interno raseljene dodatno povećao;

| C. | budući da se procjenjuje da je od 20. listopada 2022. raseljeno 183 000 osoba, uglavnom žena i djece, čime se ukupni broj povećava na više od 232 000 civila u istočnom dijelu zemlje; budući da više od 2,4 milijuna kongoanske djece mlađe od pet godina pati od opće akutne malnutricije; budući da su mnoga djeca odvojena od svojih roditelja i skrbnika jer ljudi bježe od napada pobunjenika; budući da se procjenjuje da 7,5 milijuna ljudi trenutačno treba pomoć i da nema pristup vodi i sanitarnim objektima; |
| --- | --- |

C.

budući da se procjenjuje da je od 20. listopada 2022. raseljeno 183 000 osoba, uglavnom žena i djece, čime se ukupni broj povećava na više od 232 000 civila u istočnom dijelu zemlje; budući da više od 2,4 milijuna kongoanske djece mlađe od pet godina pati od opće akutne malnutricije; budući da su mnoga djeca odvojena od svojih roditelja i skrbnika jer ljudi bježe od napada pobunjenika; budući da se procjenjuje da 7,5 milijuna ljudi trenutačno treba pomoć i da nema pristup vodi i sanitarnim objektima;

| D. | budući da istočne pokrajine DR Konga Ituri i Kivu dva desetljeća trpe ciklički sukob koji obilježavaju masakri civila i nasilje naoružanih skupina, a istodobno državna tijela nisu uspjela pozvati nedržavne skupine na odgovornost za zločine iz prošlosti; |
| --- | --- |

D.

budući da istočne pokrajine DR Konga Ituri i Kivu dva desetljeća trpe ciklički sukob koji obilježavaju masakri civila i nasilje naoružanih skupina, a istodobno državna tijela nisu uspjela pozvati nedržavne skupine na odgovornost za zločine iz prošlosti;

| E. | budući da je u listopadu 2022. objavljeno da su u nedavnom sukobu s pobunjeničkim snagama M23 jedinice kongoanske vojske i njihovi saveznici bili odgovorni za masovna kršenja ljudskih prava; budući da postoje izvješća i o ozbiljnim zlostavljanjima kao što je dječji rad; |
| --- | --- |

E.

budući da je u listopadu 2022. objavljeno da su u nedavnom sukobu s pobunjeničkim snagama M23 jedinice kongoanske vojske i njihovi saveznici bili odgovorni za masovna kršenja ljudskih prava; budući da postoje izvješća i o ozbiljnim zlostavljanjima kao što je dječji rad;

| F. | budući da se novinari koji izvještavaju o sukobu suočavaju sa sve većim uznemiravanjem, prijetnjama i uhićenjima; |
| --- | --- |

F.

budući da se novinari koji izvještavaju o sukobu suočavaju sa sve većim uznemiravanjem, prijetnjama i uhićenjima;

| G. | budući da je cilj procesa iz Luande uz pomoć Angole posredovati između DR Konga i Ruande u pogledu sukoba u istočnom dijelu DR Konga; budući da je Istočnoafrička zajednica (EAC), čiji je član DR Kongo postao u ožujku 2022., pokrenula dvotračni proces s ciljem okončanja nestabilnosti u istočnom Kongu: političke rasprave s pobunjeničkim skupinama koje su izrazile spremnost da se prestanu boriti i da se razoružaju u kombinaciji s raspoređivanjem istočnoafričkih vojnih snaga; |
| --- | --- |

G.

budući da je cilj procesa iz Luande uz pomoć Angole posredovati između DR Konga i Ruande u pogledu sukoba u istočnom dijelu DR Konga; budući da je Istočnoafrička zajednica (EAC), čiji je član DR Kongo postao u ožujku 2022., pokrenula dvotračni proces s ciljem okončanja nestabilnosti u istočnom Kongu: političke rasprave s pobunjeničkim skupinama koje su izrazile spremnost da se prestanu boriti i da se razoružaju u kombinaciji s raspoređivanjem istočnoafričkih vojnih snaga;

| 1. | izražava duboku zabrinutost zbog eskalacije nasilja te alarmantne i sve lošije humanitarne situacije u DR Kongu, do koje je došlo prije svega zbog oružanih sukoba u istočnim pokrajinama; žali zbog ljudskih žrtava i izražava svoje suosjećanje s narodom DR Konga; žali zbog toga što kao posljedica sukoba oko 27 milijuna Kongoanaca treba humanitarnu pomoć i što je broj interno raseljenih osoba u DR Kongu sve veći te se procjenjuje da je do danas raseljeno gotovo šest milijuna ljudi, uključujući 515 000 izbjeglica; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva EU i druge međunarodne partnere da regiji pruže humanitarnu pomoć; insistira na tome da bi humanitarna pomoć koju financira EU trebala biti usmjerena na pružanje pomoći ranjivim osobama, kao što su osobe koje su preživjele seksualno nasilje, i na poboljšanje socijalnih odrednica zdravlja; poziva EU da i dalje povećava svoje financiranje razvoja i humanitarne pomoći za DR Kongo za programsko razdoblje 2021. – 2027.; apelira na sve strane da svim osobama kojima je potrebna pomoć omoguće i olakšaju pristup humanitarnoj pomoći te da omoguće dobrovoljan i siguran povratak raseljenih osoba; |
| --- | --- |

2.

| 3. | snažno osuđuje aktualnu brutalnu agresiju oružanih skupina; poziva oružanu skupinu M23 da se povuče sa svojih položaja i razoruža te sve oružane skupine u regiji da se ponovno uključe u međukongoanski dijalog (proces u Nairobiju) u okviru priprema za razoružanje, demobilizaciju i reintegraciju u zajednicu; poziva sve državne aktere u regiji da prekinu svu suradnju sa skupinom M23 i drugim oružanim skupinama u regiji; apelira na sve uključene vlade da osiguraju da politička rješenja ne uključuju amnestiju za one koji su odgovorni za teške međunarodne zločine i da se zapovjednicima skupine M23 koji su počinili zlostavljanja ne dopusti integracija u oružane snage DR Konga; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apelira na Ruandu da ne podupire pobunjenike iz skupine M23; poziva EU i njegove države članice za nametnu sankcije protiv kršitelja ljudskih prava u istočnom dijelu DR Konga u okviru globalnog režima sankcija u području ljudskih prava; traži da se zadrže i prošire sankcije protiv viših zapovjednika skupine M23 kako bi se obuhvatili oni za koje je nedavno utvrđeno da su odgovorni za teška zlostavljanja te protiv viših dužnosnika iz cijele regije koji su sudjelovali u zlostavljanjima koja su počinile oružane skupine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izražava duboku zabrinutost zbog cijelog niza prijetnji te kršenja ljudskih prava i zlostavljanja s kojima se suočavaju žene i djevojčice u oružanim sukobima te uviđa da su žene i djevojčice osobito ugrožene jer su posebno često meta te su izložene povećanom riziku od nasilja tijekom sukoba i nakon sukoba, čime se sprečava njihovo sudjelovanje u mirovnim procesima; potiče međunarodnu zajednicu da ubrza svoje napore za iskorjenjivanje pošasti seksualnog i rodno uvjetovanog nasilja u oružanim sukobima u istočnom dijelu DR Konga, da zaštiti žrtve, da stane na kraj nekažnjavanju počinitelja i da zajamči pristup pravosuđu, odšteti i pravnoj zaštiti za preživjele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | apelira na međunarodnu zajednicu da poduzme konkretne korake kako bi zaustavila aktualno nasilje, posebno poticanjem promicanja dijaloga i nenasilnih rješenja te podupiranjem procesa regionalnog posredovanja, procesa iz Luande, koji je pokrenuo predsjednik Angole João Lourenço; naglašava da sve države stranke Istočnoafričke zajednice (EAC), Južnoafričke razvojne zajednice (SADC) i Međunarodne konferencije o regiji Velikih jezera (ICGLR) moraju poštovati načela dogovorena u okviru skupine šefova istočnoafričkih država i procesa posredovanja iz Luande; snažno ističe potrebu za prekograničnom suradnjom u regiji afričkih Velikih jezera; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva da se kao dio širih napora za reformu sigurnosnog sektora uspostavi službeni mehanizam provjere, da se istraže kandidati koje treba ukloniti i osigura da sigurnosne snage djeluju u skladu s međunarodnim pravom u području ljudskih prava i standardima humanitarnog prava; |
| --- | --- |

7.

| 8. | apelira na Komisiju i države članice EU-a da osiguraju da predstojeća strategija EU-a za afrička Velika jezera na odgovarajući način odražava brojne i ozbiljne izazove u području ljudskih prava i humanitarne izazove na državnoj i regionalnoj razini, posebno u DR Kongu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva zemlje koje graniče s DR Kongom da ojačaju svoje napore za borbu protiv krijumčarenja minerala iz područja sukoba preko svojih zemalja i protiv nezakonite trgovine prirodnim resursima kojom se potpiruje sukob; naglašava da je važno poduzimati daljnje napore kako bi se zaustavilo financiranje oružanih skupina koje sudjeluju u nezakonitoj trgovini prirodnim resursima, uključujući zlato i proizvode od divlje faune i flore; poziva Komisiju da u svojoj reviziji funkcioniranja i učinkovitosti Uredbe (EU) 2017/821 procijeni njezin učinak i efikasnost; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nalaže svojoj predsjednici da ovu rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, Afričkoj uniji, Vijeću ministara AKP-a i EU-a, Zajedničkoj parlamentarnoj skupštini AKP-a i EU-a, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda te vladi i parlamentu Demokratske Republike Kongo i drugim zemljama Istočnoafričke zajednice. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  SL L 130, 19.5.2017., str. 1.

(2)  SL L 209, 14.6.2021., str. 1.

---

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/57 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/57

---

P9_TA(2022)0420

Buduća europska financijska struktura za razvoj

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o budućoj europskoj financijskoj strukturi za razvoj (2021/2252(INI))

(2023/C 167/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u Vijeću, Europskog parlamenta i Europske komisije od 30. siječnja 2008. naslovljenu „Europski konsenzus o humanitarnoj pomoći”, (1) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u Vijeću, Europskog parlamenta i Europske komisije od 30. siječnja 2008. naslovljenu „Europski konsenzus o humanitarnoj pomoći”, (1)

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 30. travnja 2014. naslovljen „Paket instrumenata – pristup temeljen na pravima koji obuhvaća sva ljudska prava za razvojnu suradnju EU-a” (SWD(2014)0152), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 30. travnja 2014. naslovljen „Paket instrumenata – pristup temeljen na pravima koji obuhvaća sva ljudska prava za razvojnu suradnju EU-a” (SWD(2014)0152),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju UN-a od 21. listopada 2015. naslovljenu „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.”, donesenu 25. rujna 2015. na sastanku na vrhu UN-a o održivom razvoju održanom u New Yorku i 17 ciljeva održivog razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju UN-a od 21. listopada 2015. naslovljenu „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.”, donesenu 25. rujna 2015. na sastanku na vrhu UN-a o održivom razvoju održanom u New Yorku i 17 ciljeva održivog razvoja,

| — | uzimajući u obzir Treću međunarodnu konferenciju o financiranju razvoja održanu u Addis Abebi od 13. do 16. srpnja 2015. i Akcijski plan iz Addis Abebe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Treću međunarodnu konferenciju o financiranju razvoja održanu u Addis Abebi od 13. do 16. srpnja 2015. i Akcijski plan iz Addis Abebe,

| — | uzimajući u obzir sporazum donesen 12. prosinca 2015. u Parizu na 21. konferenciji stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (COP21) (Pariški sporazum), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum donesen 12. prosinca 2015. u Parizu na 21. konferenciji stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (COP21) (Pariški sporazum),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u Vijeću, Europskog parlamenta i Komisije od 30. lipnja 2017. naslovljenu „Novi europski konsenzus o razvoju – naš svijet, naše dostojanstvo, naša budućnost” (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u Vijeću, Europskog parlamenta i Komisije od 30. lipnja 2017. naslovljenu „Novi europski konsenzus o razvoju – naš svijet, naše dostojanstvo, naša budućnost” (2),

| — | uzimajući u obzir izvješće Skupine stručnjaka na visokoj razini o europskoj financijskoj strukturi za razvoj iz listopada 2019. naslovljeno „Europa u svijetu – budućnost europske arhitekture za razvoj”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Skupine stručnjaka na visokoj razini o europskoj financijskoj strukturi za razvoj iz listopada 2019. naslovljeno „Europa u svijetu – budućnost europske arhitekture za razvoj”,

| — | uzimajući u obzir studiju izvedivosti Vijeća od 14. travnja 2021. o mogućnostima za jačanje buduće europske financijske strukture za razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju izvedivosti Vijeća od 14. travnja 2021. o mogućnostima za jačanje buduće europske financijske strukture za razvoj,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 10. lipnja 2021. o jačanju europske financijske strukture za razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 10. lipnja 2021. o jačanju europske financijske strukture za razvoj,

| — | uzimajući u obzir plan Komisije od 24. ožujka 2022. za poboljšanu europsku financijsku strukturu za razvoj i izvješće o napretku za 2021. (COM(2022)0139), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir plan Komisije od 24. ožujka 2022. za poboljšanu europsku financijsku strukturu za razvoj i izvješće o napretku za 2021. (COM(2022)0139),

| — | uzimajući u obzir zajedničko izvješće EIB-a i EBRD-a od 25. studenoga 2021. o mjerama poduzetima u kontekstu zaključaka Vijeća Europske financijske strukture za razvoj (EFAD) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničko izvješće EIB-a i EBRD-a od 25. studenoga 2021. o mjerama poduzetima u kontekstu zaključaka Vijeća Europske financijske strukture za razvoj (EFAD)

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog revizorskog suda br. 7/2020 od 11. rujna 2020. priloženo izvješću Komisije o provedbi Europskog fonda za održivi razvoj (EFOR), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog revizorskog suda br. 7/2020 od 11. rujna 2020. priloženo izvješću Komisije o provedbi Europskog fonda za održivi razvoj (EFOR),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. naslovljenu „Nova strategija EU-a i Afrike: partnerstvo za održiv i uključiv razvoj” (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. naslovljenu „Nova strategija EU-a i Afrike: partnerstvo za održiv i uključiv razvoj” (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2021. o izvješću o provedbi uzajamnih fondova EU-a i Instrumenta za izbjeglice u Turskoj (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2021. o izvješću o provedbi uzajamnih fondova EU-a i Instrumenta za izbjeglice u Turskoj (4),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 1. prosinca 2021. naslovljenu „Global Gateway” (JOIN(2021)0030), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 1. prosinca 2021. naslovljenu „Global Gateway” (JOIN(2021)0030),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/947 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. lipnja 2021. o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa, izmjeni i stavljanju izvan snage Odluke br. 466/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) 2017/1601 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 480/2009 (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/947 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. lipnja 2021. o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa, izmjeni i stavljanju izvan snage Odluke br. 466/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) 2017/1601 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 480/2009 (5),

| — | uzimajući u obzir 6. sastanak na vrhu Europske unije i Afričke unije održan 17. i 18. veljače 2022. i povezanu završnu izjavu naslovljenu „Zajednička vizija za 2030.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 6. sastanak na vrhu Europske unije i Afričke unije održan 17. i 18. veljače 2022. i povezanu završnu izjavu naslovljenu „Zajednička vizija za 2030.”,

| — | uzimajući u obzir članak 209. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Statut Europske investicijske banke (EIB), koji je priložen Ugovorima i kojim je određeno da je EIB financijska institucija Europske unije u isključivom vlasništvu svih 27 država članica EU-a koja ima zadaću pridonijeti provedbi razvojne politike EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 209. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Statut Europske investicijske banke (EIB), koji je priložen Ugovorima i kojim je određeno da je EIB financijska institucija Europske unije u isključivom vlasništvu svih 27 država članica EU-a koja ima zadaću pridonijeti provedbi razvojne politike EU-a,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za proračune i Odbora za vanjske poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za proračune i Odbora za vanjske poslove,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj (A9-0270/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj (A9-0270/2022),

| A. | budući da je pandemija bolesti COVID-19 dodatno povećala ionako prevelik manjak financijskih sredstava za ciljeve održivog razvoja i dovela do ukupnog smanjenja sredstava od 700 milijardi USD i, istodobno, povećanja potreba u iznosu od 1 bilijuna USD, što je imalo negativan učinak, pa se očekuje da će se godišnji manjak financijskih sredstava za ciljeve održivog razvoja, koji je u zemljama u razvoju prije pandemije iznosio 2,5 bilijuna USD, povećati za 70 % u razdoblju nakon pandemije na 4,2 bilijuna USD (3,7 bilijuna EUR) (6); |
| --- | --- |

A.

budući da je pandemija bolesti COVID-19 dodatno povećala ionako prevelik manjak financijskih sredstava za ciljeve održivog razvoja i dovela do ukupnog smanjenja sredstava od 700 milijardi USD i, istodobno, povećanja potreba u iznosu od 1 bilijuna USD, što je imalo negativan učinak, pa se očekuje da će se godišnji manjak financijskih sredstava za ciljeve održivog razvoja, koji je u zemljama u razvoju prije pandemije iznosio 2,5 bilijuna USD, povećati za 70 % u razdoblju nakon pandemije na 4,2 bilijuna USD (3,7 bilijuna EUR) (6);

| B. | budući da u zemljama s niskim i nižim srednjim dohotkom postoji godišnji manjak u financiranju od 148 milijardi USD u pogledu postizanja cilja održivog razvoja br. 4 do 2030.; budući da bi dodatni troškovi koji proizlaze iz zatvaranja škola u kontekstu bolesti COVID-19 mogli povećati taj manjak u financiranju za do jednu trećinu; |
| --- | --- |

B.

budući da u zemljama s niskim i nižim srednjim dohotkom postoji godišnji manjak u financiranju od 148 milijardi USD u pogledu postizanja cilja održivog razvoja br. 4 do 2030.; budući da bi dodatni troškovi koji proizlaze iz zatvaranja škola u kontekstu bolesti COVID-19 mogli povećati taj manjak u financiranju za do jednu trećinu;

| C. | budući da je ruska vojna agresija na Ukrajinu drastično pogoršala stanje ciljeva održivog razvoja u Ukrajini i susjednim zemljama; budući da će aktualna ruska vojna agresija u Ukrajini utjecati na globalnu provedbu ciljeva održivog razvoja, posebno u vezi s borbom protiv siromaštva i gladi, čime se povećava rizik od sve češćih građanskih nemira, sukoba i nezakonitih migracija; budući da su zbog razornih posljedica Putinova zločinačkog rata u znatnoj mjeri preusmjereni ionako oskudni resursi za razvojnu pomoć; budući da su dugoročne posljedice tog rata još uvijek nepoznate; budući da je zbog velikog manjka financiranja ciljeva održivog razvoja i posljedica pandemije bolesti COVID-19, koja je na zemlje u razvoju imala poguban učinak, potreban izvanredan i trajan odgovor svih aktera EU-a te sustavno preispitivanje europske financijske strukture za razvoj (EFAD); |
| --- | --- |

C.

budući da je ruska vojna agresija na Ukrajinu drastično pogoršala stanje ciljeva održivog razvoja u Ukrajini i susjednim zemljama; budući da će aktualna ruska vojna agresija u Ukrajini utjecati na globalnu provedbu ciljeva održivog razvoja, posebno u vezi s borbom protiv siromaštva i gladi, čime se povećava rizik od sve češćih građanskih nemira, sukoba i nezakonitih migracija; budući da su zbog razornih posljedica Putinova zločinačkog rata u znatnoj mjeri preusmjereni ionako oskudni resursi za razvojnu pomoć; budući da su dugoročne posljedice tog rata još uvijek nepoznate; budući da je zbog velikog manjka financiranja ciljeva održivog razvoja i posljedica pandemije bolesti COVID-19, koja je na zemlje u razvoju imala poguban učinak, potreban izvanredan i trajan odgovor svih aktera EU-a te sustavno preispitivanje europske financijske strukture za razvoj (EFAD);

| D. | budući da trenutačno političko i financijsko vodstvo EU-a i napori koje poduzima nisu dovoljni za postizanje ciljeva održivog razvoja i ciljeva Pariškog sporazuma te za suočavanje s drugim akutnim globalnim izazovima, posebno pogoršanjem klimatskih promjena, drastično povećanim dužničkim opterećenjem partnerskih zemalja, posljedicama bolesti COVID-19 i nasilnih sukoba, te je stoga potrebno zajedničko djelovanje na međunarodnoj razini kako bi se osiguralo da EFAD može odgovoriti na te nove izazove; |
| --- | --- |

D.

budući da trenutačno političko i financijsko vodstvo EU-a i napori koje poduzima nisu dovoljni za postizanje ciljeva održivog razvoja i ciljeva Pariškog sporazuma te za suočavanje s drugim akutnim globalnim izazovima, posebno pogoršanjem klimatskih promjena, drastično povećanim dužničkim opterećenjem partnerskih zemalja, posljedicama bolesti COVID-19 i nasilnih sukoba, te je stoga potrebno zajedničko djelovanje na međunarodnoj razini kako bi se osiguralo da EFAD može odgovoriti na te nove izazove;

| E. | budući da su za stvarno postizanje ciljeva održivog razvoja i prevladavanje pandemije bolesti COVID-19 hitno potrebne usklađenost politika i bliska suradnja svih službenih institucija nadležnih za financiranje razvoja, njihovih dionika u vladi, institucija EU-a i svih postojećih partnera kako bi se osiguralo da se oskudna javna sredstva koriste na najdjelotvorniji i najučinkovitiji način; budući da je uspješna mobilizacija dodatnog privatnog i javnog kapitala, uz službenu razvojnu pomoć i druge postojeće oblike financiranja razvoja, ključna i treba biti usklađena s ciljevima razvojne politike, posebno u cilju smanjenja nejednakosti i siromaštva kao prvog cilja Programa održivog razvoja do 2030.; |
| --- | --- |

E.

budući da su za stvarno postizanje ciljeva održivog razvoja i prevladavanje pandemije bolesti COVID-19 hitno potrebne usklađenost politika i bliska suradnja svih službenih institucija nadležnih za financiranje razvoja, njihovih dionika u vladi, institucija EU-a i svih postojećih partnera kako bi se osiguralo da se oskudna javna sredstva koriste na najdjelotvorniji i najučinkovitiji način; budući da je uspješna mobilizacija dodatnog privatnog i javnog kapitala, uz službenu razvojnu pomoć i druge postojeće oblike financiranja razvoja, ključna i treba biti usklađena s ciljevima razvojne politike, posebno u cilju smanjenja nejednakosti i siromaštva kao prvog cilja Programa održivog razvoja do 2030.;

| F. | budući da je, također u cilju održivog razvoja globalnog juga, od ključne važnosti da se svjetski tokovi energije u budućnosti reorganiziraju i da afrički kontinent ima važnu ulogu; budući da će jačanje njegove uloge u proizvodnji, uporabi i izvozu održive energije pružiti priliku za održiv gospodarski razvoj usmjeren na budućnost te poboljšati životne uvjete velike većine stanovništva; |
| --- | --- |

F.

budući da je, također u cilju održivog razvoja globalnog juga, od ključne važnosti da se svjetski tokovi energije u budućnosti reorganiziraju i da afrički kontinent ima važnu ulogu; budući da će jačanje njegove uloge u proizvodnji, uporabi i izvozu održive energije pružiti priliku za održiv gospodarski razvoj usmjeren na budućnost te poboljšati životne uvjete velike većine stanovništva;

| G. | budući da je nesigurnost opskrbe hranom znatna prepreka postizanju ciljeva održivog razvoja, posebno u Africi, gdje su dvije od deset osoba pothranjene; budući da će taj izazov postati još izraženiji kao posljedica rasta stanovništva; budući da je u okviru suradnje EU-a s partnerskim zemljama potrebno učinkovito i održivo suočiti se s tim izazovom; |
| --- | --- |

G.

budući da je nesigurnost opskrbe hranom znatna prepreka postizanju ciljeva održivog razvoja, posebno u Africi, gdje su dvije od deset osoba pothranjene; budući da će taj izazov postati još izraženiji kao posljedica rasta stanovništva; budući da je u okviru suradnje EU-a s partnerskim zemljama potrebno učinkovito i održivo suočiti se s tim izazovom;

| H. | budući da su institucije EU-a i 27 država članica EU-a zajedno najveći donatori za zemlje u razvoju, zaslužni za otprilike 46 % ukupne službene razvojne pomoći koju svi članovi službene razvojne pomoći OECD-a pružaju zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

H.

budući da su institucije EU-a i 27 država članica EU-a zajedno najveći donatori za zemlje u razvoju, zaslužni za otprilike 46 % ukupne službene razvojne pomoći koju svi članovi službene razvojne pomoći OECD-a pružaju zemljama u razvoju;

| I. | budući da bi uspostava pristupa Tima Europa kao globalnog odgovora EU-a na bolest COVID-19 mogla pomoći u uspostavi jedinstvenog strateškog okvira za koordinaciju vanjskog odgovora EU-a na pandemiju i druge velike izazove, kao što su posljedice ruske vojne agresije na Ukrajinu, kako bi se pružila potpora partnerskim zemljama; budući da je taj pristup perspektivan proces kojim se omogućuje daljnja suradnja između institucija EU-a, država članica i europskih bilateralnih i multilateralnih institucija za financiranje razvoja, EIB-a i Europske banke za obnovu i razvoj (EBRD), čime se stalno povećava kolektivna učinkovitost i vidljivost EU-a; |
| --- | --- |

I.

budući da bi uspostava pristupa Tima Europa kao globalnog odgovora EU-a na bolest COVID-19 mogla pomoći u uspostavi jedinstvenog strateškog okvira za koordinaciju vanjskog odgovora EU-a na pandemiju i druge velike izazove, kao što su posljedice ruske vojne agresije na Ukrajinu, kako bi se pružila potpora partnerskim zemljama; budući da je taj pristup perspektivan proces kojim se omogućuje daljnja suradnja između institucija EU-a, država članica i europskih bilateralnih i multilateralnih institucija za financiranje razvoja, EIB-a i Europske banke za obnovu i razvoj (EBRD), čime se stalno povećava kolektivna učinkovitost i vidljivost EU-a;

| J. | budući da stupanje na snagu Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa (NDICI – Globalna Europa), s ukupnim proračunom od 79,5 milijardi EUR, predstavlja povijesnu promjenu u vanjskoj i razvojnoj politici EU-a koja vodi racionalizaciji i konsolidaciji razvojne potrošnje EU-a te daje novi poticaj većoj suradnji između europskih razvojnih aktera; budući da Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa znatno mijenja okvir za vanjska ulaganja objedinjavanjem mješovitog financiranja i jamstava u okviru Europskog fonda za održivi razvoj plus (EFOR+) – jamstva za vanjsko djelovanje (EAG); budući da EFOR+ znatno proširuje geografsko područje primjene i financijsku omotnicu svojeg prethodnika, EFOR-a, te će moći osigurati operacije u iznosu do 53,4 milijarde EUR u okviru jamstva za vanjsko djelovanje; budući da načelo „politika na prvom mjestu” u središtu Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa predstavlja pomak prema suradnji potaknutoj ciljevima politike i osigurava da procesom programiranja bude obuhvaćena upotreba proračunskih jamstava EU-a; |
| --- | --- |

J.

budući da stupanje na snagu Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa (NDICI – Globalna Europa), s ukupnim proračunom od 79,5 milijardi EUR, predstavlja povijesnu promjenu u vanjskoj i razvojnoj politici EU-a koja vodi racionalizaciji i konsolidaciji razvojne potrošnje EU-a te daje novi poticaj većoj suradnji između europskih razvojnih aktera; budući da Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa znatno mijenja okvir za vanjska ulaganja objedinjavanjem mješovitog financiranja i jamstava u okviru Europskog fonda za održivi razvoj plus (EFOR+) – jamstva za vanjsko djelovanje (EAG); budući da EFOR+ znatno proširuje geografsko područje primjene i financijsku omotnicu svojeg prethodnika, EFOR-a, te će moći osigurati operacije u iznosu do 53,4 milijarde EUR u okviru jamstva za vanjsko djelovanje; budući da načelo „politika na prvom mjestu” u središtu Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa predstavlja pomak prema suradnji potaknutoj ciljevima politike i osigurava da procesom programiranja bude obuhvaćena upotreba proračunskih jamstava EU-a;

| K. | budući da se fondom EFOR+, uspostavljenim u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa, osigurava financiranje operacija mješovitog financiranja i proračunskih jamstava, koje trebaju provoditi prihvatljivi partneri uz otvoren i suradnički pristup; |
| --- | --- |

K.

budući da se fondom EFOR+, uspostavljenim u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa, osigurava financiranje operacija mješovitog financiranja i proračunskih jamstava, koje trebaju provoditi prihvatljivi partneri uz otvoren i suradnički pristup;

| L. | budući da se člankom 36. Uredbe o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa utvrđuje posebna uloga EIB-a u okviru tog instrumenta; |
| --- | --- |

L.

budući da se člankom 36. Uredbe o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa utvrđuje posebna uloga EIB-a u okviru tog instrumenta;

| M. | budući da se poduzeća i financijske institucije iz EU-a koje su djelovale u zemljama u razvoju tijekom posljednjeg desetljeća sve više suočavaju s nepoštenom konkurencijom globalnih aktera koji djeluju izvan multilateralnog sustava financiranja razvoja, kojim se predviđa skup međunarodnih pravila i propisa, kao što su posebni zahtjevi za službenu razvojnu pomoć, službeno podržani krediti, održivo kreditiranje i održivost duga, zabranjene izvozne subvencije i međunarodni standardi za borbu protiv podmićivanja i korupcije; |
| --- | --- |

M.

budući da se poduzeća i financijske institucije iz EU-a koje su djelovale u zemljama u razvoju tijekom posljednjeg desetljeća sve više suočavaju s nepoštenom konkurencijom globalnih aktera koji djeluju izvan multilateralnog sustava financiranja razvoja, kojim se predviđa skup međunarodnih pravila i propisa, kao što su posebni zahtjevi za službenu razvojnu pomoć, službeno podržani krediti, održivo kreditiranje i održivost duga, zabranjene izvozne subvencije i međunarodni standardi za borbu protiv podmićivanja i korupcije;

| N. | budući da su pravilno funkcioniranje usklađenosti politika u interesu razvoja i potpora mobilizaciji domaćih resursa sastavni dio dobrog financijskog upravljanja i cilj im je povećati učinkovitost pomoći za konkretne inicijative, kao što su potpora borbi protiv korupcije, razvoj naprednih poreznih sustava i borba protiv izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza; |
| --- | --- |

N.

budući da su pravilno funkcioniranje usklađenosti politika u interesu razvoja i potpora mobilizaciji domaćih resursa sastavni dio dobrog financijskog upravljanja i cilj im je povećati učinkovitost pomoći za konkretne inicijative, kao što su potpora borbi protiv korupcije, razvoj naprednih poreznih sustava i borba protiv izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza;

| O. | budući da je izvješće Skupine stručnjaka na visokoj razini objavljeno u listopadu 2019. među svoje preporuke uvrstilo osnivanje Europske banke za klimu i održivi razvoj (ECSDB), što je mogućnost koju su države članice odmah odbacile kao preskupu i predugu za provedbu u novom proračunskom razdoblju; budući da se, umjesto toga, Vijeće odlučilo za alternativnu opciju u odnosu na one koje je predložila Skupina stručnjaka na visokoj razini pod nazivom Status Quo+, čime se iz temelja ne mijenjaju postojeće strukture, već poziva na njihovo poboljšanje; budući da se opcijom Status Quo+ predviđaju sljedeća poboljšanja bez dodatnih troškova za države članice: poboljšanje prisutnosti EIB-a na terenu i promjena njegova poslovnog modela u smjeru razvojne banke, postupno proširenje područja djelovanja EBRD-a na supsaharsku Afriku i povećanje kapaciteta Komisije, Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) i delegacija EU-a; |
| --- | --- |

O.

budući da je izvješće Skupine stručnjaka na visokoj razini objavljeno u listopadu 2019. među svoje preporuke uvrstilo osnivanje Europske banke za klimu i održivi razvoj (ECSDB), što je mogućnost koju su države članice odmah odbacile kao preskupu i predugu za provedbu u novom proračunskom razdoblju; budući da se, umjesto toga, Vijeće odlučilo za alternativnu opciju u odnosu na one koje je predložila Skupina stručnjaka na visokoj razini pod nazivom Status Quo+, čime se iz temelja ne mijenjaju postojeće strukture, već poziva na njihovo poboljšanje; budući da se opcijom Status Quo+ predviđaju sljedeća poboljšanja bez dodatnih troškova za države članice: poboljšanje prisutnosti EIB-a na terenu i promjena njegova poslovnog modela u smjeru razvojne banke, postupno proširenje područja djelovanja EBRD-a na supsaharsku Afriku i povećanje kapaciteta Komisije, Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) i delegacija EU-a;

| P. | budući da su države članice pozvale europske razvojne banke i financijske institucije da pojačaju suradnju i koordinaciju, i među sobom i s drugim multilateralnim i međunarodnim financijskim institucijama, oslanjajući se na prednosti i stručnost svake institucije čime će se povećati učinkovitost, vidljivost i učinak EFAD-a i potaknuti veće uključivanje privatnog sektora, uz nastavak nadopunjavanja i podupiranja sudjelovanja javnog sektora; |
| --- | --- |

P.

budući da su države članice pozvale europske razvojne banke i financijske institucije da pojačaju suradnju i koordinaciju, i među sobom i s drugim multilateralnim i međunarodnim financijskim institucijama, oslanjajući se na prednosti i stručnost svake institucije čime će se povećati učinkovitost, vidljivost i učinak EFAD-a i potaknuti veće uključivanje privatnog sektora, uz nastavak nadopunjavanja i podupiranja sudjelovanja javnog sektora;

Načela i ciljevi europske financijske strukture za razvoj

| 1. | prima na znanje zaključke Vijeća o jačanju europske financijske strukture za razvoj (EFAD) i plan Komisije za poboljšanu europsku financijsku strukturu za razvoj i izvješće o napretku za 2021. od 24. ožujka 2022. (COM(2022)0139); naglašava ključnu ulogu Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa (NDICI Globalna Europa), Europskog fonda za održivi razvoj plus (EFOR+) i Jamstvenog fonda za vanjska djelovanja u pružanju strateškog okvira za mješovito financiranje, smanjenje rizika ulaganja i jamstva te mobiliziranju sredstava iz privatnog sektora uz potporu proračuna EU-a, posebno s obzirom na sve veće geopolitičko i gospodarsko tržišno natjecanje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da bi EFAD trebao osigurati učinkovitu, djelotvornu, koherentnu i uključivu strukturu, utemeljenu na načelu „politika na prvom mjestu” kao okosnici strukture EFAD-a i u skladu sa strateškim interesima i vrijednostima EU-a; ustraje u tome da svi provedbeni partneri koji su dio EFAD-a i imaju pristup proračunskim sredstvima EU-a u okviru fonda EFOR+ primjenjuju cijeli niz standarda, politika i postupaka EU-a u području socijalnih prava, ljudskih prava, javne nabave, transparentnosti i okoliša te vladavine prava; poziva Komisiju da ocijeni, prati i izvijesti o pridržavanju pravila EU-a; naglašava da bi se EFAD usmjeren na politiku trebao voditi načelima i ciljevima utvrđenima u UN-ovom Programu održivog razvoja do 2030., Pariškom sporazumu i Akcijskom planu iz Addis Abebe te da bi trebao doprinositi postizanju ciljeva održivog razvoja; ponavlja da projekti u kojima sudjeluju akteri EFAD-a moraju podlijegati provjeri klimatske, okolišne i socijalne održivosti kako bi se sve moguće štetne posljedice svele na najmanju moguću mjeru i maksimalno povećale koristi u klimatskoj, okolišnoj i socijalnoj dimenziji, u skladu s obvezama EU-a i njegovih država članica iz članka 2. stavka 1. točke (c) Pariškog sporazuma; čvrsto ustraje u tome da operacije u okviru novog EFAD-a doprinose ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi tim promjenama; nadalje, u tom kontekstu ustraje u tome da se operacijama u kojima sudjeluju dionici EFAD-a ne financiraju sektori koji pospješuju klimatsku krizu, nego da se umjesto toga doprinosi prijelazu na održivu proizvodnju energije; podsjeća da bi se politički angažman EU-a trebao uklopiti u njegov višegodišnji financijski okvir i u potpunosti odražavati u njegovoj europskoj financijskoj strukturi za razvoj; |
| --- | --- |

2.

| 3. | snažno ustraje u tome da se europskom financijskom strukturom za razvoj moraju ojačati strateška partnerstva između Europske unije i njezinih globalnih razvojnih partnera; ponavlja da bi se takva partnerstva uvijek trebala temeljiti na uzajamnom poštovanju i dostojanstvu, zajedničkim interesima i vrijednostima, posebno ljudskim pravima, rodnoj ravnopravnosti, ekološkoj, socijalnoj i klimatskoj odgovornosti, zdravlju i sigurnosti, s ciljem smanjenja nejednakosti i siromaštva; ponavlja da bi se ta partnerstva uvijek trebala uspostavljati u skladu s ciljevima održivog razvoja i u nastojanju da se ti ciljevi ostvare; u tom pogledu ističe višedimenzionalni utjecaj i potporu Putinovu režima od strane afričkog kontinenta te poziva EU i njegove države članice da stupe u kontakt s tim afričkim partnerskim zemljama i uspostave pouzdana partnerstva; poziva Komisiju da u uspostavu i provedbu takvih partnerstava uključi organizacije civilnog društva i nevladine organizacije, uključujući lokalne organizacije; naglašava da je preduvjet za partnerske projekte koji se financiraju iz EFAD-a osiguravanje razvojne i financijske dodane vrijednosti, kao i odgovornosti zemalja i razvojne učinkovitosti; zagovara politike i inicijative EU-a kojima se podupire koordinacija i suradnja među državama članicama u području razvojne politike te mjere EU-a kojima se dopunjuju i podupiru inicijative država članica; naglašava da su iskorjenjivanje siromaštva (1. cilj održivog razvoja), poticanje dobrog zdravlja i dobrobiti (3. cilj održivog razvoja), osiguravanje pristupa kvalitetnom obrazovanju za sve (4. cilj održivog razvoja), smanjenje nejednakosti (10. cilj održivog razvoja) i promicanje klimatske politike (13. cilj održivog razvoja), s posebnim naglaskom na najmarginaliziranijim skupinama, pri čemu nitko ne smije biti zapostavljen, posebno akutni izazovi u današnjem svijetu; nadalje ustraje u tome da bi trebalo poduzeti više mjera kako bi se ispunile potrebe za ulaganjima u održive industrije povezane s oceanima s obzirom na to da je cilj održivog razvoja br. 14 o „životu ispod vode” i dalje jedan od najslabije financiranih ciljeva od svih ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe međusobnu povezanost humanitarne pomoći, razvojne suradnje i mira; ističe ulogu razvoja u sprečavanju sukoba, jamčenju trajnog izlaska iz sukoba i jačanju upravljanja krizama; ustraje na važnosti daljnjeg razvoja dobro prilagođene trostruke spone usmjerene na strukturni i održivi dugoročni oporavak u čijem su središtu ljudi kako bi se uhvatilo u koštac sa složenim karakterom dugotrajnih i predvidljivih kriza i slučajeva nasilja; podsjeća da, bez mira i sigurnosti, razvoj i iskorjenjivanje siromaštva nisu mogući, dok se bez razvoja i iskorjenjivanja siromaštva ne mogu postići održivi mir, sigurnost ljudi ili država; nadalje konstatira da nedostatak sigurnosti pogoršava već postojeće nedostatke u zemljama u razvoju i povećava manjak financijskih sredstava za postizanje ciljeva održivog razvoja; prima na znanje činjenicu da su sigurnost, vladavina prava i otporne institucije ključni za ulaganja i održivi razvoj; prima na znanje aktivnosti lokalnih dionika, uključujući tijela lokalne vlasti, organizacije civilnog društva, socijalne partnere i vjerske organizacije u rješavanju sukoba i upravljanju njima, čime se doprinosi miru i sigurnosti; podsjeća da bi se službena razvojna pomoć uvijek trebala upotrebljavati u skladu s međunarodno dogovorenim razvojnim ciljevima i Instrumentom za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava ulogu kolektivnog, dosljednog pristupa EU-a, koji podupiru i podržavaju sve države članice EU-a, koji je politički strog i prilagođen posebnostima partnerske zemlje i koji bi mogao biti učinkovit u poticanju širenja sustava socijalne zaštite, koji su u skladu s relevantnim konvencijama Međunarodne organizacije rada, i ključnih javnih usluga u zemljama u razvoju; ističe da bi takav pristup EU-a doprinio tome da socijalna zaštita postane jedan od temelja društvenog ugovora, čime bi se otvorio put jačanju otpornosti; smatra da je mješovito financiranje opcija u paketu instrumenata za financiranje razvoja koja bi mogla nadopuniti javna ulaganja u ograničenom proračunskom razdoblju; poziva da se operacije mješovitog financiranja ograniče na područja u kojima mogu dodati vrijednost lokalnom gospodarstvu i poziva u tom kontekstu na pozornu procjenu, posebno kada se cilja na najmanje razvijene zemlje, u cilju ograničavanja opterećenja duga, zaštite osnovnih javnih usluga kao što su zdravstvo, obrazovanje i socijalna zaštita, a ne širenja postojećih nejednakosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da su dosljednost u svim politikama, strategijama, inicijativama i financijskim instrumentima EU-a, posebno novi instrument NDICI – Globalna Europa, inicijativa Tim Europa i nova strategija Global Gateway, kao i bliska povezanost sa strategijom EU-a za usklađenost politika u interesu razvoja i usklađenost politika za održivi razvoj (PCSD) ključni kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri povećao globalni odgovor EU-a za održivi rast, razvoj i mir; smatra da bi EFAD trebao poboljšati vidljivost EU-a i učinak njegova financiranja razvoja diljem svijeta kako bi se postiglo da percipirana uloga EU-a u svijetu bude u skladu s obujmom njegove potpore; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zabrinut je zbog toga što je pandemija bolesti COVID-19 razotkrila dugotrajne strukturne uzroke zdravstvenih nejednakosti; smatra da bi EFAD trebao doprinijeti ulaganjima u otporne sustave javnog zdravstva, zdravstvenu skrb i usluge zdravstvene skrbi te u istraživanje i razvoj novih zdravstvenih tehnologija, kao i cjepiva i liječenja, te se usredotočiti na bolesti koje se javljaju u zemljama u razvoju; poziva na to da se istraži mogućnost stvaranja platforme za razmjenu informacija o inovacijama, obrazovanju i osposobljavanju, znanju i stručnosti koje je potrebno istražiti, čime bi se poduprla partnerstva s više dionika, potaknuo javno-privatni dijalog i ispitala inovativna poslovna rješenja za ubrzanje održivog razvoja; ističe ulogu javnih i privatnih ulaganja i javno-privatnih partnerstava, kao i važnost mobilizacije domaćih resursa u partnerskim zemljama i učinkovitijeg korištenja sredstava EU-a u smanjenju manjka financijskih sredstava od 2,5 bilijuna USD utvrđenog za postizanje ciljeva održivog razvoja do 2030., uz istodobno jačanje dobrog upravljanja i borbu protiv korupcije; |
| --- | --- |

7.

Problemi koje treba riješiti

| 8. | naglašava da sve zemlje, i razvijene i u razvoju, dijele odgovornost za ostvarenje ciljeva održivog razvoja; naglašava da bi financijski doprinos EU-a održivom razvoju u partnerskim zemljama trebao omogućiti partnerskim zemljama da doprinesu vlastitom gospodarskom i društvenom razvoju te da ostvare ciljeve održivog razvoja; naglašava iznimnu važnost domaćeg vlasništva u tom kontekstu; naglašava da europska financijska struktura za razvoj i dugoočekivana strategija EU-a za provedbu ciljeva održivog razvoja moraju uključivati i olakšati koordiniranje i usklađivanje skupa unutarnjih i vanjskih politika i obveza EU-a, uključujući preko skupa postojećih alata razvojne politike; ističe da javno i privatno financiranje mora biti usklađeno s ciljevima održivog razvoja i Pariškim sporazumom; u tom kontekstu žali zbog toga što Komisija još nije razvila integriranu i sveobuhvatnu strategiju za provedbu ciljeva održivog razvoja, što predstavlja znatan izazov u pogledu težnje za postizanje usklađenosti politika, zbog nedostatka jasnih, mjerljivih i vremenski ograničenih prioriteta na razini EU-a za sve ciljeve održivog razvoja kao referentne vrijednosti za izvješćivanje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da bi se EFAD trebao temeljiti na stručnom znanju i postojećim mrežama svih njegovih različitih aktera (tj. EIB-a, EBRD-a, europskih institucija za financiranje razvoja i drugih); prepoznaje napredak i poboljšanja u odnosu na budući EFAD od zaključaka Vijeća, ali konstatira da je trenutačno stanje i dalje obilježeno nedostatkom usmjeravanja i koordinacije politika, kao i rascjepkanošću, udvostručavanjem i beskorisnom konkurencijom među navedenim akterima; poziva na daljnje napore za boljom koordinacijom i suradnjom kako bi postojeći sustav postao učinkovitiji, okrenut suradnji i usmjeren na osiguravanje optimalnog iskorištavanja resursa kojim se uzima u obzir geografsko, sektorsko i financijsko stručno znanje ključnih partnera radi postizanja boljeg povrata novca poreznih obveznika EU-a i većeg razvojnog učinka; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prepoznaje potrebu za poboljšanjem i unaprjeđenjem institucijskog ustroja EU-a i rješavanjem problema njegova „manjka razvojne učinkovitosti” kako bi se smanjila velika birokracija i ojačala institucionalna fleksibilnost u cilju maksimalnog iskorištavanja potencijala EFAD-a i povećanja njegova razvojnog učinka; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju da radi na učinkovitom upravljanju strategijom Global Gateway, koje se mora promicati pod općim vodstvom predsjednice Komisije, te da u tom pogledu blisko surađuje s potpredsjednikom Komisije / Visokim predstavnikom Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, ESVD-om, Vijećem i Parlamentom; naglašava da bi strategija trebala biti u skladu s EFAD-om i da korištenje pričuve za nove izazove i prioritete Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa za financiranje nije primjereno; potiče Komisiju da pruži dodatne informacije o svojem izračunu omjera financijske poluge za operacije ulaganja nedavno najavljene strategije EU-a Global Gateway; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zabrinut je zbog toga što u regulatornim inicijativama EU-a sustavno nedostaju ključne značajke načela mehanizama za osiguravanje usklađenosti politika u interesu održivog razvoja; naglašava da su potrebni dodatni napori kako bi se u potpunosti poštovala načela mehanizama za osiguravanje usklađenosti politika u interesu održivog razvoja radi postizanja ciljeva učinkovitosti pomoći; ustraje u tome da mehanizmi za osiguravanje usklađenosti politika u interesu održivog razvoja moraju biti sadržani u EFAD-u; poziva na više ex ante procjena učinka i uspostavu sustava ranog upozoravanja za neusklađenosti politika u delegacijama EU-a; preporučuje da bi sve relevantne institucije EU-a i države članice, uključujući na najvišoj političkoj razini, trebale sustavnije i učinkovitije upotrebljavati mehanizme za osiguravanje usklađenosti politika u interesu održivog razvoja te da bi ih trebalo uključiti u osmišljavanje i provedbu svih različitih politika EU-a kako bi se osiguralo da one ne utječu negativno na postizanje ciljeva održivog razvoja; podsjeća da bi mehanizme za osiguravanje usklađenosti politika u interesu održivog razvoja također trebali provoditi EIB, EBRD, razvojne financijske institucije i njihovi posrednici; naglašava da mehanizme za osiguravanje usklađenosti politika u interesu održivog razvoja treba posebno uključiti u vanjske politike EU-a i posvetiti im se kako bi se postigli ciljevi održivog razvoja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prima na znanje napore Komisije u pogledu bolje regulative u cilju stvaranja dugoročnih održivih ulaganja kojima se promiču zdravlje i dobrobit ljudi i planeta te kojima se štite ljudska prava; zahtijeva da EFAD bude usklađen s budućim zakonodavstvom EU-a o dužnoj pažnji i korporativnoj odgovornosti, osiguravajući korporativnu usklađenost sa standardima ljudskih prava i regulatornim razvojem, obveznu dužnu pažnju i poštovanje međunarodnih obveza u pogledu poslovanja i ljudskih prava; ističe da EFAD mora ispunjavati najviše standarde transparentnosti i odgovornosti; poziva članove EFAD-a da ojačaju dubinsku analizu svojih operacija, osiguraju smisleno savjetovanje s lokalnim stanovništvom tijekom provedbe projekata, dodatno razviju svoje stručno znanje u području razvoja i osiguraju kapacitete te ljudske resurse na terenu, provedu rodno osviještenu politiku i štite ljudska prava u svim operacijama, da budu opremljeni čvrstim mehanizmima odgovornosti za pogođene zajednice te da pomno prate i izvješćuju o nedostacima svojeg sudjelovanja i ulozi svojih posrednika u projektima koji su negativno utjecali na lokalno stanovništvo u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponovno potvrđuje da svi provedbeni partneri i financijski posrednici uključeni u projekte povezane s jamstvima EU-a ili financirani iz proračuna EU-a moraju u potpunosti poštovati socijalne, okolišne i porezne standarde, politike, pravila i postupke EU-a, kao i standarde, politike, pravila i postupke EU-a u pogledu transparentnosti te borbe protiv prijevara i korupcije; poziva Europski revizorski sud da u potpunosti nadzire i redovito izvješćuje o operacijama koje se podupiru jamstvima iz proračuna EU-a, rješavajući sve nedostatke u pogledu njegovih metoda rada koje ga trenutno sprječavaju u tome; naglašava da je važno pravodobno provesti neovisnu evaluaciju fonda EFOR+ i pristupa Tima Europa kako bi se procijenila njihova učinkovitost, uspješnost i razvojni utjecaj; |
| --- | --- |

14.

| 15. | konstatira da se pristup Tima Europa pojavio kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19; smatra da bi pristup Tima Europa trebao imati ključnu ulogu u daljnjem poboljšanju strateške suradnje i globalne koordinacije te usklađenosti i učinkovitosti aktivnosti razvoja, osobito na razini partnerskih zemalja, kao i na razini EU-a i država članica, uključujući na razini regionalne vlade; očekuje snažniju usmjerenost i usredotočenost politika te bolje mehanizme za komunikaciju i vidljivost kad je riječ o instrumentu EFOR+/NDICI – Globalna Europa; nadalje ustraje na odgovarajućoj provedbi nadzornog mehanizma Europskog parlamenta kako bi se omogućio demokratski legitimitet aktivnosti Tima Europa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju da utre snažan smjer politike EU-a za razvojne politike i da koordinira EFAD na način kojim bi se omogućilo daljnje usklađivanje aktivnosti razvojnih financijskih institucija EU-a s novom otvorenom, suradničkom, transparentnom i uključivom strukturom kako bi se postigli ciljevi razvojne politike EU-a, ojačala bliska partnerstva s regijama i doprinijelo njihovu razvoju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da postupak programiranja Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa pruža priliku za poboljšanje upotrebe proračunskih jamstava EU-a, posebno fonda EFOR+; naglašava da bi buduća financijska struktura trebala omogućiti svim zainteresiranim akterima da sudjeluju u financiranju razvoja, uključujući male i srednje aktere te razvojne banke i dionike izvan EU-a; u tom kontekstu poziva na čvrste ravnopravne uvjete u pogledu upravljanja fondom EFOR+ i pristupa sredstvima EU-a; naglašava važnost odgovarajućeg okvira za upravljanje rizicima te učinkovitog upravljanja i nadzora provedbe instrumenata za financiranje razvoja; poziva Komisiju da učinkovitije iskoristi svoje postojeće resurse, odnosno stručno znanje u području bankarstva te financijske i tehničke kapacitete; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja objavu prvog plana Komisije za poboljšanu europsku financijsku strukturu za razvoj i izvješća o napretku za 2021.; podsjeća da se u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa od Komisije zahtijeva da Vijeću i Parlamentu priopći sastav, opis poslova i poslovnik skupine za tehničko ocjenjivanje te da osigura nepristranost i nepostojanje sukoba interesa njezinih članova; potiče Komisiju da uvede slične mjere kako bi se zajamčila transparentnost i nepristranost stručne skupine na visokoj razini koja će Komisiji dati preporuke o daljnjem ubrzavanju protoka privatnog kapitala u zemlje s niskim i srednjim dohotkom; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju da osigura da EFAD slijedi cilj ponovne uspostave multilateralnog sustava financiranja razvoja kako bi se zaustavile neodržive prakse kreditiranja nekih zemalja koje djeluju izvan tog sustava, a koje ne samo da ugrožavaju jednake uvjete za EU i druge zemlje koje poštuju propise, već i drastično povećavaju već visok vanjski dug mnogih zemalja u razvoju koje su postale još ranjivije zbog pandemije bolesti COVID-19; u tom kontekstu ističe da ruska vojna agresija na Ukrajinu dodatno otežava teret duga u mnogim zemljama u razvoju; ističe da najmanje razvijene zemlje ne mogu provesti ciljeve održivog razvoja bez financijske potpore te stoga snažno poziva na donošenje mjera za otpis duga u skladu s obvezama u pogledu održivosti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | smatra da bi taksonomija EU-a trebala doprinijeti preusmjeravanju tokova kapitala prema održivim ulaganjima i uvrstiti održivost među kriterije koje treba uzeti u obzir za upravljanje rizicima; poziva Komisiju da dodatno razvije taksonomiju EU-a i potakne institucije za financiranje razvoja na razini EU-a i država članica, kao i privatne aktere aktivne u području razvoja, da usklade svoje aktivnosti, posebno one u zemljama u razvoju, s ciljevima održivog razvoja i ciljevima Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

20.

Europske i nacionalne financijske institucije

| 21. | ponovno potvrđuje posebnu ulogu EIB-a, unutar EU-a i globalno, koja je utvrđena u članku 209. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i članku 36. Uredbe o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa; ističe važnu ulogu EIB-a u ostvarivanju ulaganja EU-a i partnerstvu s Komisijom u provedbi strategije Global Gateway; |
| --- | --- |

21.

| 22. | priznaje vodeću ulogu EIB-a u europskom zelenom planu i održivom plavom gospodarstvu i njegov znatan doprinos gospodarskom odgovoru EU-a na pandemiju bolesti COVID-19; poziva EU da u najvećoj mogućoj mjeri iskoristi potencijal EIB-a kao alata za iskorištavanje strateške autonomije EU-a i promicanje njegovih vanjskih političkih interesa i prioriteta u odnosima s trećim zemljama; poziva EIB da poboljša svoje politike i prakse te transparentnost, posebno provedbom preporuka Europskog ombudsmana o „poduzimanju više koraka u pogledu transparentnosti kako bi se javnosti omogućilo da lakše uvidi potencijalni utjecaj projekata koje financira na okoliš”, kako je navedeno u predmetima 1065/2020/PB, 1251/2020/PB i 1252/2020/PB; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja osnivanje EIB Globala, koji je EIB definirao kao posebnu upravu zaduženu za razvoj unutar Grupe EIB-a, a koji je operativan od 1. siječnja 2022.; poziva EIB da ojača svoju prisutnost u tom području, uz iskorištavanje mogućih sinergija s ESVD-om, delegacijama EU-a, EBRD-om i drugim europskim FOD-ovima; ističe da nedostatak informacija o tome kako se financira EIB Global od samog početka ugrožava njegov mandat, također s obzirom na obveze tog novog subjekta u pogledu razvojnih ciljeva; stoga poziva na konkretan i snažan razvojni mandat za novi EIB Global; očekuje da će ta nova struktura i njezin savjetodavni odbor, njezini ciljevi i proračunske odredbe, organizacijsko funkcioniranje i posebni ciljevi podružnice, kao i mehanizmi koordinacije s drugim institucijama za financijski razvoj, biti potpuno transparentni, među ostalim zahvaljujući proaktivnom objavljivanju dokumenata, jamčenjem smislene zastupljenosti zemalja primateljica i redovitim razmjenama s Europskim parlamentom te otvorenim dijalogom s dionicima, posebno organizacijama civilnog društva i lokalnim akterima; |
| --- | --- |

23.

| 24. | potiče EIB da nastavi aktivno sudjelovati u razvoju planiranja, praćenja i ocjenjivanja na razini pojedinačnih zemalja u suradnji s delegacijama EU-a i sufinanciranjem s razvojnim financijskim institucijama; poziva na bolju koordinaciju između Komisije i ESVD-a i delegacija EU-a kako bi se olakšale rasprave i suradnja s relevantnim akterima na terenu u svrhu utvrđivanja projekata koji su najviše usklađeni s ciljevima razvojne učinkovitosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | potiče EIB i EBRD da dodatno povećaju svoju komplementarnost i poslovne modele boljim inicijativama o uzajamnom povjerenju jer su potrebe veće od njihovih zajedničkih resursa; poziva EIB i EBRD da usklade svoj rad u pogledu različitih pitanja i razjasne svoju podjelu rada kako bi pomogli svakoj banci da se usredotoči na svoje temeljne nadležnosti, čime bi se izbjeglo udvostručavanje zadaća i snižavanje cijena; konstatira da je potrebno prilagoditi radne metode i alate EIB-a i EBRD-a potrebama za ulaganjima u Africi, posebno kako bi se olakšala velika ulaganja, uz očuvanje potpore EU-a namijenjene manjim lokalnim projektima; ističe da je ključno da europska ulaganja budu popraćena vidljivom prisutnošću EU-a i trajnim političkim dijalogom; konstatira da EFAD treba maksimalno iskoristiti prednosti različitih strukturnih mogućnosti i metoda rada postojećih europskih razvojnih banaka i financijskih institucija kako bi se povećala učinkovitost doprinosa EU-a održivom razvoju; očekuje od EIB-a, EBRD-a i drugih europskih razvojnih financijskih institucija da zajamče i pruže dokaze u obliku ex ante procjena učinka da svaki projekt, a posebno projekti mješovitog financiranja, doprinosi razvojnim ciljevima EU-a, uključujući one koji se odnose na najmanje razvijene zemlje, te da ispunjava međunarodne standarde u području ljudskih prava; poziva Komisiju, EIB, EBRD i europske institucije za financiranje razvoja da se pobrinu za to da njihovi timovi za savjetodavnu i tehničku pomoć budu opremljeni za promicanje rodne ravnopravnosti i uključivog razvoja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisiju, države članice, EIB, Europsku banku za obnovu i razvoj i druge europske razvojne banke i financijske institucije, uključujući manje razvojne financijske institucije, da ojačaju svoju suradnju, posebno u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa i njegovih ciljeva, kao i u globalnom postizanju ciljeva Programa održivog razvoja do 2030., da ih potaknu na udruživanje sredstava i financiranja te da poboljšaju koordinaciju i komunikaciju u zajedničkim projektima oslanjajući se na svoje financijsko stručno znanje; poziva Komisiju da preuzme snažniju ulogu u pružanju tehničke pomoći projektima i pomaganju institucijama za financiranje razvoja i drugim razvojnim akterima u koordinaciji; poziva na uključiv pristup za manje razvojne financijske institucije država članica u pristupu financiranju u okviru europske strukture za financiranje razvoja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava važnost učinkovitijeg iskorištavanja sinergija i boljeg usklađivanja financijskih inicijativa EBRD-a, EIB-a i drugih institucija za financiranje razvoja koje su usmjerene na zemlje europskog susjedstva, pri čemu se posebna važnost pridaje zemljama kandidatkinjama za članstvo u EU-u; podsjeća, u kontekstu aktualnog rata u Ukrajini, da je europsko financiranje u susjednim zemljama i zemljama kandidatkinjama neizostavna komponenta reformi potrebnih za ispunjavanje pristupnih kriterija, u skladu s vanjskopolitičkim interesima EU-a; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva EIB da bliže surađuje s Afričkom razvojnom bankom i da procijeni prednosti uspostave zajedničkog društva kćeri nakon provedbe aktualnog akcijskog plana partnerstva EIB-a i Afričke razvojne banke; poziva EIB da izvijesti Parlament o sljedećim poduzetim koracima; naglašava potrebu za financiranjem dugoročnih ulaganja kojima se potiče održivi razvoj i za nadogradnjom dosadašnje suradnje kako bi se dodatno razvile mogućnosti održivog razvoja afričkog kontinenta; potiče osnivanje projektnih i savjetodavnih centara, kojima zajednički upravljaju EIB i Afrička razvojna banka, kako bi se uspostavile učinkovite kontaktne točke za savjetovanje i pokretanje projekata za lokalne aktere, kako bi se bolje odgovorilo na razvojne potrebe na terenu te kako bi se povećala lokalna odgovornost za zajedničke razvojne projekte; u tom pogledu poziva na potporu razvoju lokalnog privatnog sektora u Africi, posebno pružanjem više sredstava afričkim mikropoduzećima te malim i srednjim poduzećima; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava u tom kontekstu da je općenito za postizanje trajnog razvojnog učinka potrebna lokalna odgovornost, koja bi trebala biti podržana suradničkim i uključivim pristupom koji se temelji na snažnom okviru za sustavna lokalna savjetovanja s dionicima i korisnicima; traži od Komisije da procijeni kako bi se okvir za sustavna lokalna savjetovanja s dionicima i korisnicima mogao dodatno poboljšati; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva razvojne financijske institucije država članica da dodatno prošire financijsku uključenost kako bi se podržao pristup održivom financiranju za one kojima je pomoć najpotrebnija, uključujući žene, jer se time doprinosi njihovu ekonomskom osnaživanju; poziva u tom kontekstu EFAD da doprinese potpunoj provedbi trećeg akcijskog plana EU-a za rodnu ravnopravnost; podsjeća na cilj da se najmanje 85 % mjera usmjeri na rodnu ravnopravnost kao glavni ili važan cilj, od čega bi najmanje 5 % za glavni cilj trebalo imati rodnu ravnopravnost te prava i osnaživanje žena i djevojčica; poziva na obvezu da sve operacije EFAD-a prikupljaju podatke razvrstane po spolu te da uključe ex ante i ex post evaluacije utjecaja na rodnu ravnopravnost; |
| --- | --- |

30.

| 31. | potiče sve razvojne banke i institucije da preuzmu održive obveze i poduzmu odvažna ulaganja u skladu s ciljevima razvojne politike, posebno u pogledu smanjenja nejednakosti i iskorjenjivanja siromaštva, a ne u pogledu povrata ulaganja; prepoznaje stoga važnost poticanja rizičnijih ulaganja u izazovnijim razvojnim okruženjima, kao što su nestabilne zemlje ili zemlje pogođene sukobima, i slabije pokriveni sektori kao što su klimatski, zdravstveni i obrazovni sektor te sektor biološke raznolikosti; istodobno naglašava potrebu da se svi povezani rizici za proračun EU-a svedu na najmanju moguću mjeru, kao što je povećana potražnja za proračunskim jamstvima EU-a, te da se očuva visoki kreditni rejting EIB-a; potiče institucije za financiranje razvoja na preuzimanje većeg rizika u svojim programima ulaganja preko fonda EFOR+ kako bi se, među ostalim, doprlo do najosjetljivijih gospodarstava; u tom pogledu poziva Komisiju da preuzme veću ulogu u osiguravanju mjerljivih i dodatnih učinaka na razvoj bez narušavanja lokalnog tržišta ili nepoštenog tržišnog natjecanja s lokalnim gospodarskim subjektima, kao i u pružanju pomoći u razvoju ponude projekata davanjem potpore u pripremi projekata i pomaganjem institucijama za financiranje razvoja da se koordiniraju, istodobno osiguravajući integraciju manjih institucija za financiranje razvoja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uviđa važnost i potencijal razvojnih banaka država članica u okviru europske financijske strukture za razvoj; međutim, zabrinut je zbog uloge posrednika koji surađuju s institucijama za financiranje razvoja, posebno u pogledu prijavljenih kršenja ljudskih prava; naglašava važnu ulogu koju razvoj lokalnog privatnog sektora u supsaharskoj Africi može imati u osnaživanju partnerskih zemalja da se usmjere na put prema održivom razvoju; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisiju da svake godine izvješćuje o inicijativama Tima Europa na temelju kvantitativnih i kvalitativnih pokazatelja u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa, ocjenjujući pritom mobilizirana sredstva, planiranje razvoja i učinak, usklađivanje i primjenu standarda EU-a, perspektivu integracije u EU i uključenost država članica; ustraje u tome da se takvo izvješćivanje podijeli s Parlamentom i da se objavi; naglašava da Parlament ima ključnu ulogu u nadziranju političkih ciljeva i očekivanih rezultata tih inicijativa, i na općoj razini i na razini projekata, osiguravajući da te inicijative djeluju zajedno s postojećim mehanizmima te da nadopunjuju, a ne dopunjuju višegodišnje okvirne programe; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ponavlja da institucionalna kontrola i nadzor nad financijskim sredstvima EU-a potiču demokratsku raspravu i pomažu u jačanju vjerodostojnosti i transparentnosti EU-a; ističe važnu ulogu Parlamenta i u tom pogledu njegovu nadzornu ulogu u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa; poziva na uvođenje obveza kojima se osigurava odgovarajuća vidljivost provedbe EFAD-a; poziva Komisiju da poduzme odgovarajuće i pravodobne mjere ako se te obveze ne ispune; poziva Europski revizorski sud da sastavlja redovita izvješća o provedbi EFAD-a, koja će se objaviti i na temelju kojih će se izraditi političke preporuke, uključujući mjere koje treba poduzeti za poboljšanje; žali zbog nedostatka informacija koje se pružaju javnosti o ulozi EU-a u pružanju potpore lokalnim zajednicama i potiče na bolju komunikaciju s javnosti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisiju i institucije EFAD-a da promiču transparentnost u svojim postupcima javne nabave; podsjeća da bi se poduzeća iz EU-a trebala moći natjecati u jednakim uvjetima s poduzećima sa sjedištem u zemljama koje nisu članice EU-a; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naglašava da je pravodobno dobivanje relevantnih, dosljednih i usporedivih informacija ključno za mjerenje napretka i stvarnih rezultata te kako bi se utvrdilo je li financiranje razvoja EU-a bilo djelotvorno i dodatno u odnosu na drugo financiranje; žali zbog nepostojanja jedinstvenog okvira za izvješćivanje i mjerenje rezultata s usporedivim pokazateljima za fond EFOR+; potiče Komisiju da razvije takav okvir kako bi se omogućilo usklađivanje upravljanja rezultatima; poziva Komisiju da izvijesti Parlament o sadržaju i provedbi tog okvira; |
| --- | --- |

36.

| 37. | sa zanimanjem iščekuje tematsko izvješće Europskog revizorskog suda o postupku izrade programa razvojne pomoći, u kojem će se procijeniti je li razvojna pomoć EU-a za razdoblje od 2021. do 2027. dodijeljena u skladu s jasno definiranom strategijom; naglašava važnost procjene dodatnosti mješovitog financiranja kako bi se utvrdila učinkovitost tih instrumenata u postizanju razvojnih rezultata i ciljeva politike koji se temelje na vrijednostima EU-a; poziva Europski revizorski sud da razmotri provedbu takve procjene; |
| --- | --- |

37.

Financiranje razvoja

| 38. | ustraje u tome da države članice poštuju svoju obvezu da 0,7 % svojeg bruto nacionalnog dohotka (BND) potroše na službenu razvojnu pomoć; zabrinut je zbog toga što je 2020. službena razvojna pomoć iz razvijenih gospodarstava u prosjeku iznosila samo 0,32 % njihova BND-a, što je manje od polovine obveze od 0,7 %, koju su ispoštovale samo četiri države članice; ističe da će učinak ruske vojne agresije na Ukrajinu na državnu potrošnju diljem svijeta dodatno opteretiti proračune za pomoć koji su već niski; konstatira da su se države članice koje su pristupile EU-u nakon 2002. obvezale da će nastojati povećati udio službene razvojne pomoći u BND-u na 0,33 %; pozdravlja dosadašnje napore koje su te i druge države članice poduzele kako bi postupno povećale svoje rashode za službenu razvojnu pomoć; potiče ih da nastave u tom smjeru; ističe važnu ulogu službene razvojne pomoći kao katalizatora promjene i poluge za mobilizaciju drugih resursa; smatra da bi EU trebao nastojati zadržati svoj položaj svjetskog predvodnika u službenoj razvojnoj pomoći; podsjeća da najmanje 93 % rashoda u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa mora ispunjavati kriterije za službenu razvojnu pomoć; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naglašava važnost obveze EU-a da mobilizira sredstva za djelovanje u području klime i ulogu EIB-a i drugih članova EFAD-a u ostvarivanju napretka u tom području; prima na znanje činjenicu da se Vijeće obvezalo na usmjeravanje EFAD-a prema ostvarenju Programa održivog razvoja do 2030., ciljeva održivog razvoja i Pariškog sporazuma kako bi se globalno zagrijavanje ograničilo na 1,5 oC; podsjeća na globalni cilj potrošnje u području klime u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju od 30 % i cilj od 7,5 % BDP-a za potrošnju na biološku raznolikost do 2024. naveden u višegodišnjem financijskom okviru; žali zbog toga što Komisija u svojem planu nije preuzela konkretnije obveze u pogledu ciljeva klimatske politike te očekuje da će se to ispraviti u predstojećem programskom dokumentu; poziva na zabranu svih operacija kojima se financiraju sektori koji doprinose klimatskoj krizi, uglavnom industrija fosilnih goriva; uviđa da bi EFAD trebao biti uključiv za sve regije i partnerske zemlje, uzimajući istodobno u obzir da se znatan dio ulaganja usmjerava na zapadni Balkan te istočno i južno susjedstvo; |
| --- | --- |

39.

| 40. | prepoznaje ulogu lokalnih mikropoduzeća, malih i srednjih poduzeća, zadruga te uključivih poslovnih modela kao i istraživačkih zavoda i organizacija kao pokretača rasta, zapošljavanja i lokalnih inovacija, što će doprinijeti postizanju ciljeva održivog razvoja; ističe potrebu za pojednostavnjenjem pristupa financiranju, jačanjem uključivosti i podupiranjem manjih aktera, među ostalim poboljšanjem dostupnosti relevantnih javno dostupnih podataka; naglašava da stoga lokalni MSP-ovi trebaju imati jednostavan pristup financijskim uslugama u okviru EFAD-a; konstatira da politike EU-a trebaju poticati suradnju društava i poduzeća, posebno malih i srednjih poduzeća, kako bi ona imala aktivnu ulogu u inicijativama koje doprinose održivom razvoju u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisiju da uspostavi vezu između mogućih aktivnosti za smanjenje rizika i financijske potpore za pristup obrazovanju i strukovnom osposobljavanju, posebno u pogledu uspostave odgovarajuće infrastrukture i osposobljavanja za nastavnike, u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (NDICI) – Globalna Europa kako bi se potaknulo ostvarenje 4. cilja održivog razvoja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | konstatira posebnu važnost ulaganja EU-a u području održive poljoprivrede, uključujući agroekološke prakse, u kojima nedostaju privatna i javna ulaganja; naglašava da lokalni poljoprivrednici, mali zemljoposjednici i obiteljska poljoprivredna gospodarstva trebaju imati pristup financijskim uslugama, a posebno mikrofinanciranju; |
| --- | --- |

42.

| 43. | konstatira da je nedostatak pristupa tržištu zbog problema povezanosti jedna od glavnih prepreka sigurnosti opskrbe hranom u mnogim afričkim regijama; smatra da bi ulaganja EU-a u to područje mogla imati snažan učinak; |
| --- | --- |

43.

| 44. | prima na znanje rješenje s dva stupa za prevladavanje poreznih izazova koji proizlaze iz digitalizacije gospodarstva, u skladu s dogovorom članova Uključivog okvira OECD-a i skupine G20 za borbu protiv smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti; poziva EU i njegove države članice da osiguraju učinkovitu primjenu dogovorene globalne minimalne stope poreza na dobit od 15 % za multinacionalna poduzeća; ističe da se prema procjenama očekuje da će se minimalnim porezom na dobit godišnje ostvariti oko 150 milijardi USD dodatnih globalnih poreznih prihoda; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisiju da promiče međunarodnu suradnju u poreznim pitanjima u borbi protiv utaje poreza, nezakonitih financijskih tokova i korupcije kako bi se potaknulo svrhovito i održivo financiranje razvoja koje doprinosi smanjenju nejednakosti i siromaštva; |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te Organizaciji za gospodarsku suradnju i razvoj i Ujedinjenim narodima. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  SL C 25, 30.1.2008., str. 1.

(2)  SL C 210, 30.6.2017., str. 1.

(3)  SL C 494, 8.12.2021., str. 80.

(4)  SL C 132, 24.3.2022., str. 88.

(5)  SL L 209, 14.6.2021., str. 1.

(6)  SL L 209, 14.6.2021., str. 1.

---

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/68 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/68

---

P9_TA(2022)0421

Ishod modernizacije Ugovora o energetskoj povelji

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o ishodu modernizacije Ugovora o energetskoj povelji (2022/2934(RSP))

(2023/C 167/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o energetskoj povelji potpisan 1994., koji je stupio na snagu 1998., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o energetskoj povelji potpisan 1994., koji je stupio na snagu 1998.,

| — | uzimajući u obzir proces modernizacije Ugovora o energetskoj povelji, koji je pokrenut 2017., i prijedlog teksta EU-a o njemu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir proces modernizacije Ugovora o energetskoj povelji, koji je pokrenut 2017., i prijedlog teksta EU-a o njemu,

| — | uzimajući u obzir sporazum donesen 12. prosinca 2015. u Parizu na 21. konferenciji stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (Pariški sporazum), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum donesen 12. prosinca 2015. u Parizu na 21. konferenciji stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (Pariški sporazum),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (1),

| — | uzimajući u obzir preporuku Komisije (EU) 2021/1749 od 28. rujna 2021. naslovljenu „Energetska učinkovitost na prvom mjestu: od načelâ do primjene u praksi” (2), kao i priložene smjernice, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Komisije (EU) 2021/1749 od 28. rujna 2021. naslovljenu „Energetska učinkovitost na prvom mjestu: od načelâ do primjene u praksi” (2), kao i priložene smjernice,

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (Direktiva o energiji iz obnovljivih izvora) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (Direktiva o energiji iz obnovljivih izvora) (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o izmjeni Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o izmjeni Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti (4),

| — | uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije, posebno njegovo mišljenje 2/15 od 16. svibnja 2017. o Sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Republike Singapura (5), presudu od 6. ožujka 2018. u predmetu C-284/16 (prethodna odluka o predmetu Slovačka Republika/Achmea BV) (6), mišljenje 1/17 od 30. travnja 2019. o Sveobuhvatnom gospodarskom i trgovinskom sporazumu između Kanade i EU-a i njegovih država članica (7), presudu od 2. rujna 2021. u predmetu C-741/19 (prethodna odluka o predmetu Republika Moldova/Komstroy LLC) (8) i presudu od 26. listopada 2021. u predmetu C-109/20 (prethodna odluka o predmetu Republika Poljska/PL Holdings Sàrl) (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije, posebno njegovo mišljenje 2/15 od 16. svibnja 2017. o Sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Republike Singapura (5), presudu od 6. ožujka 2018. u predmetu C-284/16 (prethodna odluka o predmetu Slovačka Republika/Achmea BV) (6), mišljenje 1/17 od 30. travnja 2019. o Sveobuhvatnom gospodarskom i trgovinskom sporazumu između Kanade i EU-a i njegovih država članica (7), presudu od 2. rujna 2021. u predmetu C-741/19 (prethodna odluka o predmetu Republika Moldova/Komstroy LLC) (8) i presudu od 26. listopada 2021. u predmetu C-109/20 (prethodna odluka o predmetu Republika Poljska/PL Holdings Sàrl) (9),

| — | uzimajući u obzir mandat dodijeljen Radnoj skupini III. UN-ove Komisije za međunarodno trgovačko pravo (UNCITRAL) 2017. radi rada na reformi rješavanja sporova između ulagača i države, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mandat dodijeljen Radnoj skupini III. UN-ove Komisije za međunarodno trgovačko pravo (UNCITRAL) 2017. radi rada na reformi rješavanja sporova između ulagača i države,

| — | uzimajući u obzir odluku Italije o povlačenju iz ECT-a od 1. siječnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Italije o povlačenju iz ECT-a od 1. siječnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir nacrt zakona o ukidanju ECT-a koji je poljska vlada donijela 10. kolovoza 2022. i uputila poljskom parlamentu 25. kolovoza 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt zakona o ukidanju ECT-a koji je poljska vlada donijela 10. kolovoza 2022. i uputila poljskom parlamentu 25. kolovoza 2022.,

| — | uzimajući u obzir najave španjolske vlade od 12. listopada 2022., nizozemske vlade od 19. listopada 2022., francuske vlade od 21. listopada 2022., slovenske vlade od 10. studenoga 2022., njemačke vlade od 11. studenoga 2022. i luksemburške vlade od 18. studenoga 2022. o namjeri povlačenja iz ECT-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir najave španjolske vlade od 12. listopada 2022., nizozemske vlade od 19. listopada 2022., francuske vlade od 21. listopada 2022., slovenske vlade od 10. studenoga 2022., njemačke vlade od 11. studenoga 2022. i luksemburške vlade od 18. studenoga 2022. o namjeri povlačenja iz ECT-a,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o prestanku bilateralnih ugovora o ulaganjima između država članica Europske unije potpisan 5. svibnja 2020. (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o prestanku bilateralnih ugovora o ulaganjima između država članica Europske unije potpisan 5. svibnja 2020. (10),

| — | uzimajući u obzir svoje najnovije rezolucije, posebno one od 23. lipnja 2022. o budućnosti međunarodne investicijske politike EU-a (11) i od 20. listopada 2022. o Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama 2022. u Sharm El-Sheikhu, Egipat (COP27) (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje najnovije rezolucije, posebno one od 23. lipnja 2022. o budućnosti međunarodne investicijske politike EU-a (11) i od 20. listopada 2022. o Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama 2022. u Sharm El-Sheikhu, Egipat (COP27) (12),

| — | uzimajući u obzir da u Vijeću nije postignuta kvalificirana većina u korist modernizacije Ugovora o energetskoj povelji kao temelj za stajalište EU-a na 33. sastanku Konferencije o Energetskoj povelji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da u Vijeću nije postignuta kvalificirana većina u korist modernizacije Ugovora o energetskoj povelji kao temelj za stajalište EU-a na 33. sastanku Konferencije o Energetskoj povelji,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. listopada 2022. o sporazumu između država članica, Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju o tumačenju Ugovora o energetskoj povelji (COM(2022)0523), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. listopada 2022. o sporazumu između država članica, Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju o tumačenju Ugovora o energetskoj povelji (COM(2022)0523),

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Ugovor o energetskoj povelji međunarodni sporazum; budući da je Ugovor potpisan u prosincu 1994. i da je stupio na snagu u travnju 1998.; budući da postoje 53 potpisnika i ugovorne stranke Ugovora o energetskoj povelji, uključujući Europsku uniju, Euratom i sve države članice EU-a osim Italije, koja se povukla 2016.; budući da EU i njegove države članice čine više od polovice glasačkog članstva u Ugovoru o energetskoj povelji; |
| --- | --- |

A.

budući da je Ugovor o energetskoj povelji međunarodni sporazum; budući da je Ugovor potpisan u prosincu 1994. i da je stupio na snagu u travnju 1998.; budući da postoje 53 potpisnika i ugovorne stranke Ugovora o energetskoj povelji, uključujući Europsku uniju, Euratom i sve države članice EU-a osim Italije, koja se povukla 2016.; budući da EU i njegove države članice čine više od polovice glasačkog članstva u Ugovoru o energetskoj povelji;

| B. | budući da je prvotni cilj ECT-a bio stvoriti forum za političku suradnju između Istoka i Zapada u područjima energetike, zaštite ulaganja, trgovine i tranzita; budući da odredbe o zaštiti ulaganja iz Ugovora nisu ažurirane od 1990-ih te više nisu aktualne u usporedbi s novim standardima utvrđenima u okviru EU-ova reformiranog pristupa politici ulaganja; budući da se do 2018. nije pokušalo integrirati činjenicu da pod hitno treba ublažiti klimatske promjene i postupno ukidati ulaganja u fosilna goriva; |
| --- | --- |

B.

budući da je prvotni cilj ECT-a bio stvoriti forum za političku suradnju između Istoka i Zapada u područjima energetike, zaštite ulaganja, trgovine i tranzita; budući da odredbe o zaštiti ulaganja iz Ugovora nisu ažurirane od 1990-ih te više nisu aktualne u usporedbi s novim standardima utvrđenima u okviru EU-ova reformiranog pristupa politici ulaganja; budući da se do 2018. nije pokušalo integrirati činjenicu da pod hitno treba ublažiti klimatske promjene i postupno ukidati ulaganja u fosilna goriva;

| C. | budući da države članice još uvijek imaju 1 500 bilateralnih ugovora o ulaganjima, ratificiranih prije Ugovora iz Lisabona, kojima se i dalje štite ulaganja u fosilna goriva i koji sadržavaju stari model rješavanja sporova između ulagača i države i zastarjele odredbe i mehanizme koji nisu u skladu s vrijednostima i načelima prava EU-a; budući da nije stupio na snagu nijedan od novih međunarodnih sporazuma o ulaganjima koji se temelje na modernom pristupu koji je EU dogovorio pregovorima od početka primjene Ugovora iz Lisabona; |
| --- | --- |

C.

budući da države članice još uvijek imaju 1 500 bilateralnih ugovora o ulaganjima, ratificiranih prije Ugovora iz Lisabona, kojima se i dalje štite ulaganja u fosilna goriva i koji sadržavaju stari model rješavanja sporova između ulagača i države i zastarjele odredbe i mehanizme koji nisu u skladu s vrijednostima i načelima prava EU-a; budući da nije stupio na snagu nijedan od novih međunarodnih sporazuma o ulaganjima koji se temelje na modernom pristupu koji je EU dogovorio pregovorima od početka primjene Ugovora iz Lisabona;

| D. | budući da će za sprečavanje ozbiljnih klimatskih kriza i za zaštitu naše energetske sigurnosti biti potrebno ubrzati proces postupnog ukidanja fosilnih goriva kao i prijelaz na obnovljivu energiju; |
| --- | --- |

D.

budući da će za sprečavanje ozbiljnih klimatskih kriza i za zaštitu naše energetske sigurnosti biti potrebno ubrzati proces postupnog ukidanja fosilnih goriva kao i prijelaz na obnovljivu energiju;

| E. | budući da se europskim zelenim planom želi odgovoriti na izazove klimatskih promjena i uništavanja okoliša; budući da sve politike EU-a moraju doprinositi tom cilju, uključujući politiku ulaganja; |
| --- | --- |

E.

budući da se europskim zelenim planom želi odgovoriti na izazove klimatskih promjena i uništavanja okoliša; budući da sve politike EU-a moraju doprinositi tom cilju, uključujući politiku ulaganja;

| F. | budući da je Međuvladin panel o klimatskim promjenama u svojem izvješću o ublažavanju klimatskih promjena za 2022., objavljenom u travnju 2022., opisao ECT kao „ozbiljnu prepreku ublažavanju klimatskih promjena”; |
| --- | --- |

F.

budući da je Međuvladin panel o klimatskim promjenama u svojem izvješću o ublažavanju klimatskih promjena za 2022., objavljenom u travnju 2022., opisao ECT kao „ozbiljnu prepreku ublažavanju klimatskih promjena”;

| G. | budući da je za energetsku tranziciju potrebno ubrzati globalna ulaganja u čistu energiju i potaknuti europska energetska poduzeća da ulažu u obnovljivu energiju; |
| --- | --- |

G.

budući da je za energetsku tranziciju potrebno ubrzati globalna ulaganja u čistu energiju i potaknuti europska energetska poduzeća da ulažu u obnovljivu energiju;

| H. | budući da je, s obzirom na sve veću pravnu i političku zabrinutost u vezi s Ugovorom o energetskoj povelji, u studenom 2018. pokrenut postupak modernizacije koji su inicirali EU i njegove države članice, a koji je bio usmjeren na standarde za zaštitu ulaganja, kao i na ograničenje zaštite koja se pruža fosilnim gorivima te na poticanje održivog razvoja; budući da je 27. studenog 2018. Konferencija o Energetskoj povelji odobrila popis tema za modernizaciju; budući da je u srpnju 2019. Vijeće Komisiji dalo mandat za pregovore o modernizaciji Ugovora o energetskoj povelji; budući da je EU u svibnju 2020. podnio prijedlog za modernizaciju Ugovora o energetskoj povelji; budući da je 15. veljače 2021. EU Tajništvu Energetske povelje podnio dodatni prijedlog za rješavanje pitanja definicije gospodarske aktivnosti u energetskom sektoru, poznatog i kao izuzeće od fosilnih goriva; |
| --- | --- |

H.

budući da je, s obzirom na sve veću pravnu i političku zabrinutost u vezi s Ugovorom o energetskoj povelji, u studenom 2018. pokrenut postupak modernizacije koji su inicirali EU i njegove države članice, a koji je bio usmjeren na standarde za zaštitu ulaganja, kao i na ograničenje zaštite koja se pruža fosilnim gorivima te na poticanje održivog razvoja; budući da je 27. studenog 2018. Konferencija o Energetskoj povelji odobrila popis tema za modernizaciju; budući da je u srpnju 2019. Vijeće Komisiji dalo mandat za pregovore o modernizaciji Ugovora o energetskoj povelji; budući da je EU u svibnju 2020. podnio prijedlog za modernizaciju Ugovora o energetskoj povelji; budući da je 15. veljače 2021. EU Tajništvu Energetske povelje podnio dodatni prijedlog za rješavanje pitanja definicije gospodarske aktivnosti u energetskom sektoru, poznatog i kao izuzeće od fosilnih goriva;

| I. | budući da su ugovorne stranke 24. lipnja 2022. postigle načelni dogovor o modernizaciji Ugovora o energetskoj povelji; budući da izmjene Ugovora uključuju promjenu u standardima za zaštitu ulaganja ECT-a i upućivanje na pravo zemalja da poduzmu regulatorne mjere zbog razloga kao što su zaštita okoliša ili djelovanje u području klime; |
| --- | --- |

I.

budući da su ugovorne stranke 24. lipnja 2022. postigle načelni dogovor o modernizaciji Ugovora o energetskoj povelji; budući da izmjene Ugovora uključuju promjenu u standardima za zaštitu ulaganja ECT-a i upućivanje na pravo zemalja da poduzmu regulatorne mjere zbog razloga kao što su zaštita okoliša ili djelovanje u području klime;

| J. | budući da pravni tekst konačnog sporazuma još nije službeno objavljen, što ne zadovoljava razinu transparentnosti drugih sporazuma EU-a o trgovini i ulaganjima; |
| --- | --- |

J.

budući da pravni tekst konačnog sporazuma još nije službeno objavljen, što ne zadovoljava razinu transparentnosti drugih sporazuma EU-a o trgovini i ulaganjima;

| K. | budući da su od zaključenja pregovora Njemačka, Francuska, Španjolska, Nizozemska, Poljska, Slovenija i Luksemburg, koje zajedno čine više od 70 % stanovništva EU-a, najavile da se namjeravaju povući iz Ugovora o energetskoj povelji; budući da se Italija 2016. povukla iz ECT-a; budući da druge države članice još uvijek razmatraju mogućnost povlačenja iz ECT-a; |
| --- | --- |

K.

budući da su od zaključenja pregovora Njemačka, Francuska, Španjolska, Nizozemska, Poljska, Slovenija i Luksemburg, koje zajedno čine više od 70 % stanovništva EU-a, najavile da se namjeravaju povući iz Ugovora o energetskoj povelji; budući da se Italija 2016. povukla iz ECT-a; budući da druge države članice još uvijek razmatraju mogućnost povlačenja iz ECT-a;

| L. | budući da u Vijeću nije postignuta kvalificirana većina u korist modernizacije Ugovora o energetskoj povelji kao temelj za usvajanje modernizacije na Konferenciji o Energetskoj povelji u studenom 2022.; budući da je zbog toga modernizacija uklonjena s dnevnog reda Konferencije o Energetskoj povelji; |
| --- | --- |

L.

budući da u Vijeću nije postignuta kvalificirana većina u korist modernizacije Ugovora o energetskoj povelji kao temelj za usvajanje modernizacije na Konferenciji o Energetskoj povelji u studenom 2022.; budući da je zbog toga modernizacija uklonjena s dnevnog reda Konferencije o Energetskoj povelji;

| M. | budući da EU ima pravo na broj glasova jednak broju njegovih država članica koje su ugovorne stranke Ugovora; budući da države članice mogu koristiti svoje pravo glasa samo ako EU ne ostvari svoje pravo glasa; budući da bi se ratifikacija u onim državama članicama EU-a koje su stranke ECT-a morala provesti u skladu s njihovim nacionalnim propisima ratifikacije i podjelom nadležnosti između EU-a i država članica; |
| --- | --- |

M.

budući da EU ima pravo na broj glasova jednak broju njegovih država članica koje su ugovorne stranke Ugovora; budući da države članice mogu koristiti svoje pravo glasa samo ako EU ne ostvari svoje pravo glasa; budući da bi se ratifikacija u onim državama članicama EU-a koje su stranke ECT-a morala provesti u skladu s njihovim nacionalnim propisima ratifikacije i podjelom nadležnosti između EU-a i država članica;

| N. | budući da bi, u skladu s političkim smjernicama Komisije, Parlament trebao dati suglasnost za modernizaciju ECT-a prije nego što EU počne privremeno primjenjivati modernizirani ugovor; budući da bi Parlament trebao dati suglasnost za izlazak EU-a iz Ugovora o energetskoj povelji; |
| --- | --- |

N.

budući da bi, u skladu s političkim smjernicama Komisije, Parlament trebao dati suglasnost za modernizaciju ECT-a prije nego što EU počne privremeno primjenjivati modernizirani ugovor; budući da bi Parlament trebao dati suglasnost za izlazak EU-a iz Ugovora o energetskoj povelji;

| O. | budući da je zabrinjavajući broj potraživanja vezanih za ulaganja usmjeren na mjere zaštite okoliša; budući da se razne zemlje, uključujući države članice, tuži u vezi s klimatskim politikama, postupnim ukidanjem fosilnih goriva ili pravednom tranzicijom; budući da je Ugovor o energetskoj povelji sporazum o zaštiti ulaganja s najvećim brojem sporova; budući da je trenutačno u tijeku više od 40 arbitražnih predmeta o ulaganjima unutar EU-a; budući da je, od 1. lipnja 2022., prema podacima Tajništva Energetske povelje, u okviru ECT-a pokrenuto najmanje 150 arbitražnih predmeta o ulaganjima, od kojih je jedna trećina povezana s ulaganjima u fosilna goriva te da se u oko 70 % slučajeva radi o arbitražnim predmetima o ulaganjima unutar EU-a na temelju ECT-a; |
| --- | --- |

O.

budući da je zabrinjavajući broj potraživanja vezanih za ulaganja usmjeren na mjere zaštite okoliša; budući da se razne zemlje, uključujući države članice, tuži u vezi s klimatskim politikama, postupnim ukidanjem fosilnih goriva ili pravednom tranzicijom; budući da je Ugovor o energetskoj povelji sporazum o zaštiti ulaganja s najvećim brojem sporova; budući da je trenutačno u tijeku više od 40 arbitražnih predmeta o ulaganjima unutar EU-a; budući da je, od 1. lipnja 2022., prema podacima Tajništva Energetske povelje, u okviru ECT-a pokrenuto najmanje 150 arbitražnih predmeta o ulaganjima, od kojih je jedna trećina povezana s ulaganjima u fosilna goriva te da se u oko 70 % slučajeva radi o arbitražnim predmetima o ulaganjima unutar EU-a na temelju ECT-a;

| P. | budući da je Ugovor o energetskoj povelji trenutno nespojiv s Ugovorima EU-a jer sudovima za ulaganja omogućuje da tumače i primjenjuju pravo EU-a bez uvođenja potrebnih zaštitnih mjera kojima se čuva regulatorna autonomija EU-a i jer negativno utječe na funkcioniranje institucija EU-a u skladu s ustavnim okvirom EU-a; |
| --- | --- |

P.

budući da je Ugovor o energetskoj povelji trenutno nespojiv s Ugovorima EU-a jer sudovima za ulaganja omogućuje da tumače i primjenjuju pravo EU-a bez uvođenja potrebnih zaštitnih mjera kojima se čuva regulatorna autonomija EU-a i jer negativno utječe na funkcioniranje institucija EU-a u skladu s ustavnim okvirom EU-a;

| Q. | budući da je Sud Europske unije u svojoj presudi od 6. ožujka 2018. u predmetu C-284/16 (prethodna odluka o predmetu Slovačka Republika/Achmea BV) utvrdio da su arbitražne klauzule između ulagača i države u međunarodnim sporazumima sklopljenima između država članica EU-a u suprotnosti s Ugovorima EU-a i da se zbog toga ne mogu primjenjivati nakon datuma na koji je posljednja stranka bilateralnog ugovora o ulaganjima unutar EU-a postala država članica EU-a; budući da je Sud Europske unije primjenom istih načela u svojoj presudi od 2. rujna 2021. u predmetu C-741/19 (Republika Moldova/Komstroy LLC) utvrdio da se članak 26. stavak 2. točka (c) ECT-a mora tumačiti na način da se ne primjenjuje na sporove između države članice EU-a i ulagača iz druge države članice EU-a u vezi s ulaganjem potonjeg u prvonavedenu državu članicu; budući da je jasno utvrđeno da se presude Suda Europske unije primjenjuju retroaktivno; budući da su arbitri u svojim vijećanjima ignorirali te presude Suda Europske unije; |
| --- | --- |

Q.

budući da je Sud Europske unije u svojoj presudi od 6. ožujka 2018. u predmetu C-284/16 (prethodna odluka o predmetu Slovačka Republika/Achmea BV) utvrdio da su arbitražne klauzule između ulagača i države u međunarodnim sporazumima sklopljenima između država članica EU-a u suprotnosti s Ugovorima EU-a i da se zbog toga ne mogu primjenjivati nakon datuma na koji je posljednja stranka bilateralnog ugovora o ulaganjima unutar EU-a postala država članica EU-a; budući da je Sud Europske unije primjenom istih načela u svojoj presudi od 2. rujna 2021. u predmetu C-741/19 (Republika Moldova/Komstroy LLC) utvrdio da se članak 26. stavak 2. točka (c) ECT-a mora tumačiti na način da se ne primjenjuje na sporove između države članice EU-a i ulagača iz druge države članice EU-a u vezi s ulaganjem potonjeg u prvonavedenu državu članicu; budući da je jasno utvrđeno da se presude Suda Europske unije primjenjuju retroaktivno; budući da su arbitri u svojim vijećanjima ignorirali te presude Suda Europske unije;

| R. | budući da je EU predvodnik u reformi politike ulaganja; budući da je od stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona i na inzistiranje te uz podršku Parlamenta, EU donio reformirani model o zaštiti ulaganja i odlučio zamijeniti mehanizam rješavanja sporova između ulagača i države sustavom sudova za ulaganja, pokrenuo pregovore o multilateralnom sudu za ulaganja, donio zakonodavstvo za reguliranje stranih subvencija kojima se narušava unutarnje tržište i donio zakonodavstvo za provjeru ulaznih izravnih stranih ulaganja; budući da su ti događaji važni koraci u pravom smjeru za moderniziranu i održivu politiku ulaganja; budući da je još mnogo toga potrebno učiniti kako bi se ostvario napredak u tom programu reformi; |
| --- | --- |

R.

budući da je EU predvodnik u reformi politike ulaganja; budući da je od stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona i na inzistiranje te uz podršku Parlamenta, EU donio reformirani model o zaštiti ulaganja i odlučio zamijeniti mehanizam rješavanja sporova između ulagača i države sustavom sudova za ulaganja, pokrenuo pregovore o multilateralnom sudu za ulaganja, donio zakonodavstvo za reguliranje stranih subvencija kojima se narušava unutarnje tržište i donio zakonodavstvo za provjeru ulaznih izravnih stranih ulaganja; budući da su ti događaji važni koraci u pravom smjeru za moderniziranu i održivu politiku ulaganja; budući da je još mnogo toga potrebno učiniti kako bi se ostvario napredak u tom programu reformi;

| S. | budući da EU podupire tekuće pregovore u Radnoj skupini III. UNCITRAL-a i uspostavu multilateralnog suda za ulaganja; |
| --- | --- |

S.

budući da EU podupire tekuće pregovore u Radnoj skupini III. UNCITRAL-a i uspostavu multilateralnog suda za ulaganja;

| 1. | uviđa da je ECT žestoko kritiziran jer je prepreka prijelazu na obnovljivu energiju i zaštiti energetske sigurnosti EU-a i njegovih država članica; smatra da je trenutačni ECT zastarjeli instrument koji više ne služi interesima Europske unije, posebno u pogledu cilja postizanja klimatske neutralnosti do 2050.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja napore EU-a i njegovih država članica da potaknu proces modernizacije ECT-a; pohvaljuje pregovaračke napore Komisije da se Ugovor o energetskoj povelji uskladi s mandatom koji je dobila od Vijeća kako bi se očuvala sposobnost EU-a za razvoj mjera javne politike koje su u skladu s Pariškim sporazumom, ciljevima europskog zelenog plana i prioritetima Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | svjestan je da se o moderniziranom ECT-u pregovara od studenoga 2018., na žustre poticaje država članica EU-a; ističe da je za izmjenu Ugovora o energetskoj povelji potrebna jednoglasna odluka svih ugovornih stranaka koje glasuju na godišnjoj konferenciji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponavlja svoju zabrinutost zbog toga što se čini da brojne ugovorne stranke, uključujući bogate razvijene zemlje, ne dijele ambicije EU-a za moderniziranje ECT-a, ublažavanje klimatskih promjena, poticanje održivog razvoja i energetske tranzicije, unatoč činjenici da su sve također potpisnice Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da konačni tekst moderniziranog ECT-a obuhvaća elemente pregovaračkog mandata dodijeljenog Komisiji, nije usklađen s Pariškim sporazumom, europskim zakonom o klimi ili ciljevima europskog zelenog plana, kao ni s ciljevima koje je Parlament naveo u svojoj Rezoluciji od 23. lipnja 2022. o budućnosti međunarodne investicijske politike EU-a uključujući, prije svega, trenutnu zabranu ulagačima u fosilna goriva da tuže ugovorne strane za provedbu politika za postupno ukidanje fosilnih goriva, što je u skladu s njihovim međunarodnim obvezama, znatno skraćivanje vremenskog okvira za postupno ukidanje zaštite postojećih ulaganja u fosilna goriva i uklanjanje mehanizma za rješavanje sporova između ulagača i države; ističe da je Parlament izrazio svoje stajalište da EU i njegove države članice ne bi smjele potpisivati ili ratificirati ugovore o zaštiti ulaganja koji uključuju mehanizam za rješavanje sporova između ulagača i države; ponavlja da će, ako bude osnovan, multilateralni sud za ulaganja moći biti izravno nadležan za sve tekuće bilateralne i multilateralne sporazume o ulaganjima, uključujući Ugovor o energetskoj povelji, koje su sklopile zemlje potpisnice Ugovora; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja namjeru Europske unije i Ujedinjene Kraljevine da ulaganja u fosilna goriva izuzmu iz zaštite ECT-a; pozdravlja činjenicu da većina novih ulaganja u fosilna goriva za EU i njegove države članice od 15. kolovoza 2023. ne bi trebala biti pod zaštitom; |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da se moderniziranim prijedlogom ECT-a zadržava zaštita postojećih ulaganja u fosilna goriva tijekom najmanje 10 godina; napominje da bi početak isteka tog desetogodišnjeg razdoblja započeo stupanjem na snagu moderniziranog ECT-a, odnosno 15. kolovoza 2023. kad bi EU, njegove države članice i druge ugovorne stranke pristale na privremenu primjenu sporazuma, te da bi u suprotnom započeo tek nakon što ga ratificiraju tri četvrtine ugovornih stranaka, čime bi se zaštita ulaganja u fosilna goriva produljila na razdoblje koje bi trajalo otprilike 20 godina, kako je predviđeno klauzulom o vremenskom ograničenju valjanosti ECT-a; napominje da je moderniziranim Ugovorom o energetskoj povelji godina 2040. utvrđena kao krajnji rok do kojeg sva ulaganja u fosilna goriva više neće biti zaštićena u slučaju da ugovorne stranke pristanu na izuzeće; izražava veliku zabrinutost zbog toga što je taj vremenski okvir u suprotnosti s trenutačnim znanjem o brzini postupnog ukidanja fosilnih goriva koja je potrebna za ograničavanje globalnog zatopljenja na 1,5 oC iznad razina u predindustrijskom razdoblju, što bi ugrozilo ostvarenje klimatskih ciljeva EU-a; podsjeća na činjenicu da je Parlament zauzeo stajalište da ECT treba „bez odlaganja zabraniti ulagačima u fosilna goriva da tuže ugovorne stranke zbog provođenja politika za postupno ukidanje fosilnih goriva u skladu s njihovim obvezama u okviru Pariškog sporazuma”; uviđa da definicija postojećih ulaganja obuhvaća projekte u fazi istraživanja i njihovo potencijalno buduće iskorištavanje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | žali zbog činjenice da je u okviru moderniziranog Ugovora o energetskoj povelji većina ugovornih stranaka odlučila na neograničeno razdoblje zadržati klauzulu o zaštiti ulagača u fosilna goriva; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da se modernizirani ECT može koristiti kao osnova za nove tužbe samo nakon njegovog punog stupanja na snagu ili ako država domaćin ulagatelja i tužene države privremeno primjenjuju modernizirani ECT; duboko žali zbog nedostatka jasnoće koju ta situacija stvara jer dovodi do nesustavne provedbe i kašnjenja te rizika od produljenja primjene nemoderniziranog ECT-a; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja činjenicu da su u modernizirani ECT uključene nove odredbe o smjernicama u pogledu tumačenja ugovora, naročito odredbe o pravu na zakonsko uređivanje u interesu legitimnih ciljeva javne politike, o hitnoj potrebi za učinkovitom borbom protiv klimatskih promjena, o pravima i obvezama ugovornih strana u okviru multilateralnih sporazuma o okolišu i radu, uključujući Pariški sporazum, o njihovoj predanosti promicanju ulaganja u energiju na način kojim bi se doprinijelo održivom razvoju i odgovornom poslovnom ponašanju; prima na znanje uključivanje mehanizma utemeljenog na mirenju za rješavanje sporova povezanih s održivim razvojem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podsjeća na svoje stajalište da EU i njegove države članice ne bi smjele potpisivati ili ratificirati ugovore o zaštiti ulaganja koji uključuju mehanizam za rješavanje sporova između ulagača i države; žali zbog činjenice da se u okviru moderniziranog ECT-a zadržao taj zastarjeli mehanizam za rješavanje sporova te ističe brojne dokaze o tome da arbitri za ulaganja zanemaruju namjeru države da zaštiti svoje ciljeve javne politike, posebno kad je riječ o postupnom ukidanju fosilnih goriva ili zaštiti okoliša; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podržava tekuće pregovore u Radnoj skupini III. UNCITRAL-a, u kojoj EU i njegove države članice rade na uspostavi multilateralnog suda za ulaganja, koji bi mogao postati njegovo nadležno tijelo za rješavanje međunarodnih ulagačkih sporova; ističe da će, ako bude osnovan, multilateralni sud za ulaganja biti izravno nadležan za sve tekuće bilateralne i multilateralne sporazume o ulaganjima, uključujući Ugovor o energetskoj povelji, koje su sklopile zemlje potpisnice Ugovora; podsjeća da bi u skladu s člankom 30. stavkom 3. Bečke konvencije o pravu međunarodnih ugovora iz 1969. sustav multilateralnog suda za ulaganja stoga imao prednost pred mehanizmima rješavanja sporova između ulagača i države za zemlje potpisnice; poziva Komisiju da što prije uspješno zaključi pregovore Radne skupine III. UNCITRAL-a; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju da izričito, među ostalim u okviru rada i ishoda UNCITRAL-a, podrži mehanizam kojim se državama omogućuje da učinkovito povuku svoj pristanak na rješavanje sporova između ulagača i države iz svojih ugovora ili da raskinu svoje ugovore; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zabrinut je zbog toga što u moderniziranom tekstu ostaje nepromijenjena klauzula o vremenskom ograničenju valjanosti od 20 godina u slučaju izlaska i žali zbog toga što to nije bilo uključeno u pregovarački mandat EU-a, čime se državama koje su ostale stranke ECT-a i dalje uskraćuje mogućnost jednostavnog napuštanja ugovora ako arbitri nastave narušavati sposobnost država da donose propise; naglašava da ugovorne stranke koje se povuku iz ECT-a podliježu 20-godišnjoj klauzuli o vremenskom ograničenju valjanosti, pri čemu bi sva postojeća ulaganja koja nisu obuhvaćena međusobnim sporazumom i dalje bila zaštićena, u skladu s pravilima sadržanima u nemoderniziranom ECT-u; međutim, pozdravlja činjenicu da bi zaštita za sva nova ulaganja automatski prestala biti na snazi odmah nakon povlačenja; napominje da u okviru moderniziranog ECT-a većina novih ulaganja u fosilna goriva od 15. kolovoza 2023. više neće biti zaštićena; |
| --- | --- |

14.

| 15. | žali zbog toga što se moderniziranim ECT-om ne rješava ključno pitanje tehnika vrednovanja, čime se omogućuje dodjela naknade koja uvelike premašuje uložene iznose; primjećuje da bi predložene izmjene odredbi o dodjeli odštete imale neznatan učinak jer arbitri pojam „gubitka” obično vrlo široko tumače, što obuhvaća i očekivanu buduću dobit; napominje da su te metode iznimno kontroverzne zbog vrlo širokog diskrecijskog prava i oslanjanja na vrlo složene i inherentno špekulativne pretpostavke; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja pojašnjenje Suda da odredbe o rješavanju sporova između ulagača i države u ECT-u nisu primjenjive u slučaju sporova unutar EU-a, kao i činjenicu da se u modernizirani ECT uključilo načelo da se odredbe o rješavanju sporova između ulagača i države ne primjenjuju na članove iste organizacije za regionalnu gospodarsku integraciju; izražava zabrinutost, međutim, u pogledu mogućnosti da se arbitri i dalje mogu nastaviti baviti sporovima unutar EU-a i da se predmeti koji su u skladu s pravilima Međunarodnog centra za rješavanje ulagačkih sporova i dalje mogu izvršavati na sudovima drugih zemalja; sa zabrinutošću napominje da presuda u predmetu Achmea nije odvratila arbitre od toga da kontinuirano nastave ignorirati presudu i baviti se sporovima unutar EU-a; pozdravlja Komisijin nacrt međusobnog sporazuma kojim se pojašnjava da se Ugovor o energetskoj povelji i njegova klauzula o vremenskom ograničenju valjanosti ne primjenjuju niti su se ikad primjenjivali u kontekstu unutar EU-a; potiče sve države članice da ratificiraju takve sporazume što je prije moguće; poziva Komisiju da stupi u kontakt s partnerskim zemljama i predloži drugi sporazum kojim bi se ugovornim strankama ECT-a koje nisu članice EU-a, a koje su se spremne povući iz tog ugovora, omogućilo da međusobno neutraliziraju klauzulu o vremenskom ograničenju valjanosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | prima na znanje da nije postignuta kvalificirana većina država članica EU-a koje su voljne podržati modernizaciju ECT-a, što je dovelo do neuspjeha modernizacijskih napora; smatra da ni EU ni njegove države članice ne mogu ostati stranke postojećeg ECT-a zbog njegove neusklađenosti s pravom i politikama EU-a; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ponavlja da je Parlament pozvao Komisiju i države članice da počnu s pripremama za koordinirano povlačenje iz Ugovora o energetskoj povelji te da postignu sporazum o isključivanju primjene klauzule o vremenskom ograničenju valjanosti između voljnih ugovornih stranaka; podsjeća da EU može ratificirati modernizirani ECT samo uz konačnu suglasnost Parlamenta te da će Parlament razmotriti svoja prethodna stajališta i nedostatke modernizacije ako se to od njega zatraži; zauzima stajalište da će Parlament podržati izlazak EU-a iz ECT-a kada će se od njega zatražiti suglasnost; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja najavu poljske, španjolske, nizozemske, francuske, slovenske, njemačke i luksemburške vlade o namjeri povlačenja iz ECT-a te napominje da je u većini slučajeva odluka donesena na temelju ishoda modernizacijskog procesa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava da je potrebno djelovati koordinirano kako bi snažnije nastupili u pregovorima o povlačenju i kako bi se ograničilo negativne učinke klauzule o vremenskom ograničenju valjanosti te efektivno spriječilo sporove unutar EU-a; potiče Komisiju da bez odlaganja pokrene proces koordiniranog izlaska EU-a iz Ugovora o energetskoj povelji te poziva Vijeće da podrži takav prijedlog; smatra da je to najbolja opcija za EU da ostvari pravnu sigurnost i spriječi ECT da dodatno ugrozi ambicije EU-a u području klimatske i energetske sigurnosti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe da Komisija nije na odgovarajući način pripremila to koordinirano povlačenje niti je o njemu podijelila ikakve informacije, unatoč tome što je Parlament u nekoliko navrata od početka pregovora o modernizaciji o tome podnio zahtjev, kao alternativu u slučaju nezadovoljavajućih rezultata ili neuspjeha modernizacijskog procesa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | skreće pozornost na nedostatak dosljednosti između stajališta nekih država članica o Ugovoru o energetskoj povelji i njihovih bilateralnih ugovora o ulaganju kojima se i dalje štite ulaganja u fosilna goriva i zastarjele odredbe koje su u suprotnosti s ciljevima i vrijednostima EU-a; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nalaže svojoj predsjednici da proslijedi ovu Rezoluciju Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, tajništvu Ugovora o energetskoj povelji i vladama zemalja članica Ugovora o energetskoj povelji. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  SL L 243, 9.7.2021., str. 1.

(2)  SL L 350, 4.10.2021., str. 9.

(3)  SL L 328, 21.12.2018., str. 82.

(4)  SL L 328, 21.12.2018., str. 210.

(5)  Mišljenje od 16. svibnja 2017., EU:C:2017:376.

(6)  Presuda Suda od 6. ožujka 2018., Slovačka Republika/Achmea BV, predmet C-284/16, ECLI:EU:C:2018:158.

(7)  Mišljenje od 30. travnja 2019., EU:C:2019:341.

(8)  Presuda Suda od 2. rujna 2021., Republika Moldova/Komstroy LLC, C-741/19, EU:C:2021:655.

(9)  Presuda Suda od 26. listopada 2021., Republika Poljska/PL Holdings Sàrl, C-109/20, EU:C:2021:875.

(10)  SL L 169, 29.5.2020., str. 1.

(11)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0268.

(12)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0373.

---

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/74 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/74

---

P9_TA(2022)0422

Procjena poštovanja uvjeta vladavine prava u Mađarskoj u skladu s Uredbom o uvjetovanosti i trenutačna situacija u pogledu mađarskog plana za oporavak i otpornost

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o procjeni poštovanja uvjeta vladavine prava u Mađarskoj u skladu s Uredbom o uvjetovanosti i trenutačna situacija u pogledu mađarskog plana za oporavak i otpornost (2022/2935(RSP))

(2023/C 167/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”),

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), posebno njegov članak 2., članak 4. stavak 3. te članak 7. stavak 1., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), posebno njegov članak 2., članak 4. stavak 3. te članak 7. stavak 1.,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima i njezine protokole, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima i njezine protokole,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir međunarodne ugovore o ljudskim pravima Ujedinjenih naroda i Vijeća Europe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir međunarodne ugovore o ljudskim pravima Ujedinjenih naroda i Vijeća Europe,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (1) (Uredba o uvjetovanosti), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (1) (Uredba o uvjetovanosti),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu i financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu i financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (3),

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 3. lipnja 2021. u predmetu C-650/18 kojom je odbijena tužba Mađarske protiv Rezolucije Parlamenta od 12. rujna 2018. kojom je pokrenut postupak za utvrđivanje postojanja očite opasnosti da država članica teško prekrši vrijednosti na kojima se temelji Europska unija (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 3. lipnja 2021. u predmetu C-650/18 kojom je odbijena tužba Mađarske protiv Rezolucije Parlamenta od 12. rujna 2018. kojom je pokrenut postupak za utvrđivanje postojanja očite opasnosti da država članica teško prekrši vrijednosti na kojima se temelji Europska unija (4),

| — | uzimajući u obzir poglavlja o Mađarskoj u godišnjim izvješćima Komisije o vladavini prava, posebno onima za 2021. i 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir poglavlja o Mađarskoj u godišnjim izvješćima Komisije o vladavini prava, posebno onima za 2021. i 2022.,

| — | uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije, posebno one od 15. rujna 2022. o Prijedlogu odluke Vijeća o utvrđivanju, u skladu s člankom 7. stavkom 1. UEU-a, da postoji očita opasnost da Mađarska teško prekrši vrijednosti na kojima se temelji Europska unija (5), od 9. lipnja 2022. o vladavini prava i potencijalnom odobrenju poljskog nacionalnog plana za oporavak (Mehanizam za oporavak i otpornost) (6), od 5. svibnja 2022. o tekućim saslušanjima u skladu s člankom 7. stavkom 1. UEU-a u pogledu Poljske i Mađarske (7), od 10. ožujka 2022. o vladavini prava i posljedicama presude Suda Europske unije (8),od 8. srpnja 2021. o povredama prava EU-a i prava građana pripadnika zajednice LGBTIQ u Mađarskoj nakon izmjena zakona koje je donio mađarski parlament (9) i od 10. lipnja 2021. o stanju vladavine prava u Europskoj uniji i primjeni Uredbe o uvjetovanosti (EU, Euratom) 2020/2092 (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije, posebno one od 15. rujna 2022. o Prijedlogu odluke Vijeća o utvrđivanju, u skladu s člankom 7. stavkom 1. UEU-a, da postoji očita opasnost da Mađarska teško prekrši vrijednosti na kojima se temelji Europska unija (5), od 9. lipnja 2022. o vladavini prava i potencijalnom odobrenju poljskog nacionalnog plana za oporavak (Mehanizam za oporavak i otpornost) (6), od 5. svibnja 2022. o tekućim saslušanjima u skladu s člankom 7. stavkom 1. UEU-a u pogledu Poljske i Mađarske (7), od 10. ožujka 2022. o vladavini prava i posljedicama presude Suda Europske unije (8),od 8. srpnja 2021. o povredama prava EU-a i prava građana pripadnika zajednice LGBTIQ u Mađarskoj nakon izmjena zakona koje je donio mađarski parlament (9) i od 10. lipnja 2021. o stanju vladavine prava u Europskoj uniji i primjeni Uredbe o uvjetovanosti (EU, Euratom) 2020/2092 (10),

| — | uzimajući u obzir pisanu obavijest koju je Komisija 27. travnja 2022. poslala mađarskoj vladi u skladu s člankom 6. stavkom 1. Uredbe o uvjetovanosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pisanu obavijest koju je Komisija 27. travnja 2022. poslala mađarskoj vladi u skladu s člankom 6. stavkom 1. Uredbe o uvjetovanosti,

| — | uzimajući u obzir korektivne mjere koje je mađarska vlada u dopisu od 22. kolovoza 2022. dostavila Komisiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir korektivne mjere koje je mađarska vlada u dopisu od 22. kolovoza 2022. dostavila Komisiji,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 18. rujna 2022. za provedbenu odluku Vijeća o mjerama za zaštitu proračuna Unije od povreda načela vladavine prava u Mađarskoj (COM(2022)0485), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 18. rujna 2022. za provedbenu odluku Vijeća o mjerama za zaštitu proračuna Unije od povreda načela vladavine prava u Mađarskoj (COM(2022)0485),

| — | uzimajući u obzir poredak Mađarske prema indeksu vladavine prava Svjetskog projekta pravde za 2022. (73. od 140 zemalja i posljednja u regijama EU-a, Europskog udruženja slobodne trgovine i Sjeverne Amerike), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir poredak Mađarske prema indeksu vladavine prava Svjetskog projekta pravde za 2022. (73. od 140 zemalja i posljednja u regijama EU-a, Europskog udruženja slobodne trgovine i Sjeverne Amerike),

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da se Unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina, koje su utvrđene u članku 2. UEU-a, koje se odražavaju u Povelji i koje su uvrštene u međunarodne sporazume o ljudskim pravima; budući da se na tim vrijednostima, koje su zajedničke državama članicama i na čije su se poštovanje dobrovoljno obvezale sve države članice, temelje prava koja uživaju osobe koje žive u Uniji; |
| --- | --- |

A.

budući da se Unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina, koje su utvrđene u članku 2. UEU-a, koje se odražavaju u Povelji i koje su uvrštene u međunarodne sporazume o ljudskim pravima; budući da se na tim vrijednostima, koje su zajedničke državama članicama i na čije su se poštovanje dobrovoljno obvezale sve države članice, temelje prava koja uživaju osobe koje žive u Uniji;

| B. | budući da Komisija može provesti mjere u okviru Uredbe o uvjetovanosti ako povrede načela vladavine prava izravno utječu ili postoji ozbiljan rizik od toga da bi mogle utjecati na dobro financijsko upravljanje u Uniji; |
| --- | --- |

B.

budući da Komisija može provesti mjere u okviru Uredbe o uvjetovanosti ako povrede načela vladavine prava izravno utječu ili postoji ozbiljan rizik od toga da bi mogle utjecati na dobro financijsko upravljanje u Uniji;

| C. | budući da je Komisija 18. rujna 2022. predložila mjere za zaštitu proračuna u skladu s Uredbom o uvjetovanosti Prijedlogom provedbene odluke Vijeća kojom se osigurava zaštita financijskih interesa EU-a od povreda načela vladavine prava u Mađarskoj, uz suspenziju 65 % obveza za tri programa u okviru kohezijske politike ili, ako je primjenjivo, suspenziju odobrenja tih triju programa, kao i zabranu preuzimanja pravnih obveza sa zakladama od javnog interesa za programe koji se provode u okviru izravnog i neizravnog upravljanja; |
| --- | --- |

C.

budući da je Komisija 18. rujna 2022. predložila mjere za zaštitu proračuna u skladu s Uredbom o uvjetovanosti Prijedlogom provedbene odluke Vijeća kojom se osigurava zaštita financijskih interesa EU-a od povreda načela vladavine prava u Mađarskoj, uz suspenziju 65 % obveza za tri programa u okviru kohezijske politike ili, ako je primjenjivo, suspenziju odobrenja tih triju programa, kao i zabranu preuzimanja pravnih obveza sa zakladama od javnog interesa za programe koji se provode u okviru izravnog i neizravnog upravljanja;

| D. | budući da korektivne mjere koje je donijela mađarska vlada nisu dovoljne za dokazivanje da povrede načelâ vladavine prava u Mađarskoj više ne utječu ili da postoji ozbiljan rizik da bi mogle utjecati na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili na zaštitu financijskih interesa Unije niti su primjerene za ispravljanje ograničenog niza nedostataka koje je Komisija odlučila riješiti u Nacrtu provedbene odluke Vijeća te budući da se čini da čak ni njihova potpuna provedba vjerojatno neće biti prikladna za ispravljanje kršenja vladavine prava koja utječu ili bi mogla ozbiljno utjecati na dobro financijsko upravljanje proračunom EU-a u Mađarskoj; budući da se tim korektivnim mjerama ne bi otklonile druge povrede načela vladavine prava u Mađarskoj, izvan područja primjene Uredbe; |
| --- | --- |

D.

budući da korektivne mjere koje je donijela mađarska vlada nisu dovoljne za dokazivanje da povrede načelâ vladavine prava u Mađarskoj više ne utječu ili da postoji ozbiljan rizik da bi mogle utjecati na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili na zaštitu financijskih interesa Unije niti su primjerene za ispravljanje ograničenog niza nedostataka koje je Komisija odlučila riješiti u Nacrtu provedbene odluke Vijeća te budući da se čini da čak ni njihova potpuna provedba vjerojatno neće biti prikladna za ispravljanje kršenja vladavine prava koja utječu ili bi mogla ozbiljno utjecati na dobro financijsko upravljanje proračunom EU-a u Mađarskoj; budući da se tim korektivnim mjerama ne bi otklonile druge povrede načela vladavine prava u Mađarskoj, izvan područja primjene Uredbe;

| E. | budući da je Mađarska odlučila da neće sudjelovati u pojačanoj suradnji radi uspostave Ureda europskog javnog tužitelja; |
| --- | --- |

E.

budući da je Mađarska odlučila da neće sudjelovati u pojačanoj suradnji radi uspostave Ureda europskog javnog tužitelja;

| 1. | pozdravlja odluku o pokretanju mehanizma previđenog Uredbom o uvjetovanosti u slučaju Mađarske, iako do toga dolazi nakon dugog oklijevanja i s previše ograničenim područjem primjene; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da 17 mjera o kojima su pregovarale Komisija i mađarska vlada nisu dovoljne za rješavanje postojećeg sistemskog rizika za financijske interese EU-a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da u svojoj procjeni istakne kontinuirani rizik i da zadrži potrebu za korektivnim mjerama kako bi Vijeće moglo kvalificiranom većinom odobriti Prijedlog Komisije od 18. rujna 2022. za provedbenu odluku Vijeća o mjerama za zaštitu proračuna Unije od povreda načela vladavine prava u Mađarskoj; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Vijeće da donese mjere u skladu s Uredbom o uvjetovanosti, kako je Komisija predložila 18. rujna 2022., te da ukine donesene mjere tek nakon što se dokaže da uvjeti za donošenje mjera više nisu ispunjeni, odnosno da korektivne mjere koje je donijela mađarska vlada imaju održiv učinak u praksi, a posebno da nije zabilježena regresija u pogledu već donesenih mjera; naglašava da bi Unija trebala prionuti financijskim ispravcima ako se te mjere u budućnosti preokrenu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da poduzme hitne mjere u skladu s Uredbom o uvjetovanosti u pogledu drugih kršenja vladavine prava, posebno onih koja su povezana s neovisnošću pravosuđa i drugim osnovama o kojima se govori u pismu koje je Komisija uputila Mađarskoj 19. studenoga 2021.; |
| --- | --- |

5.

| 6. | žali zbog toga što mađarske vlasti kontinuirano zloupotrebljavaju pravilo EU-a o jednoglasnosti kako bi blokirale ključne odluke u cilju pritiska na Komisiju i Vijeće da oslobode sredstva EU-a, čime se odgađa paket pomoći Ukrajini u iznosu od 18 milijardi EUR i uvođenje globalne minimalne stope poreza na dobit; poziva Komisiju i Vijeće da osiguraju da to ne utječe na njihove odluke u vezi s Mehanizmom za oporavak i otpornost i uvjetovanošću vladavine prava; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponavlja poziv Komisiji da zajamči da krajnji primatelji ili korisnici sredstava EU-a ne budu lišeni tih sredstava u slučaju primjene mjera u okviru mehanizma uvjetovanosti u pogledu vladavine prava, kako je navedeno u članku 5. stavcima 4. i 5. Uredbe o uvjetovanosti; poziva Komisiju da pronađe načine za raspodjelu sredstava EU-a preko lokalnih vlasti i nevladinih organizacija ako predmetna vlada ne surađuje u pogledu nedostataka u vezi s vladavinom prava; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća da je svrha Mehanizma potaknuti oporavak i otpornost u EU-u i njegovim državama članicama, uključujući Mađarsku; žali zbog činjenice da, zbog mjera mađarske vlade, sredstva iz Mehanizma za oporavak i otpornost još nisu doprla do građana i regija Mađarske, kao ni lokalnih vlasti ili organizacija civilnog društva, dok je 26 drugih planova Mehanizma za oporavak i otpornost odobreno; konstatira da postoji rizik od zlouporabe sredstava u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost i ponavlja svoj poziv Komisiji da se suzdrži od davanja pozitivne ocjene mađarskog plana dok Mađarska u potpunosti ne ispuni sve preporuke u području vladavine prava i dok ne provede sve relevantne presude Suda Europske unije i Europskog suda za ljudska prava; očekuje od Komisije da prije odobravanja sporazuma o partnerstvu i programa kohezijske politike isključi sve moguće rizike da bi programi u okviru kohezijske politike mogli doprinijeti zlouporabi sredstava EU-a ili kršenju vladavine prava; |
| --- | --- |

8.

| 9. | žali zbog toga što se Parlamentu ne stavlja na raspolaganje dovoljan broj informacija o pregovorima između Komisije i mađarskih vlasti; očekuje od Komisije da brzo i redovito obavješćuje Parlament o svim relevantnim događajima; napominje važnost transparentnosti i za europske građane, uključujući mađarske građane za koje su ulozi nevjerojatno visoki; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 1.

(2)  SL L 57, 18.2.2021., str. 17.

(3)  SL L 231, 30.6.2021., str. 159.

(4)  Presuda od 3. lipnja 2021., Mađarska/Parlament, C-650/18, ECLI:EU:C:2021:426.

(5)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0324.

(6)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0240.

(7)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0204.

(8)  SL C 347, 9.9.2022., str. 168.

(9)  SL C 99, 1.3.2022., str. 218.

(10)  SL C 67, 8.2.2022., str. 86.

---

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/77 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/77

---

P9_TA(2022)0423

Zaštita stočarstva i velike zvijeri u Europi

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o zaštiti stočarstva i velikim zvijerima u Europi (2022/2952(RSP))

(2023/C 167/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030.: Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030.: Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2021. o Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2021. o Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. studenoga 2017. o Akcijskom planu za prirodu, ljude i gospodarstvo (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. studenoga 2017. o Akcijskom planu za prirodu, ljude i gospodarstvo (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (Direktiva o staništima) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (Direktiva o staništima) (3),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti europskih divljih vrsta i prirodnih staništa (Bernska konvencija) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti europskih divljih vrsta i prirodnih staništa (Bernska konvencija) (4),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Program za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Program za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT),

| — | uzimajući u obzir obavijest Komisije od 12. listopada 2021. naslovljenu „Smjernice o strogoj zaštiti životinjskih vrsta od interesa Zajednice u skladu s Direktivom o staništima” (C(2021)7301), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obavijest Komisije od 12. listopada 2021. naslovljenu „Smjernice o strogoj zaštiti životinjskih vrsta od interesa Zajednice u skladu s Direktivom o staništima” (C(2021)7301),

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da u mnogim dijelovima Europe dolazi do širenja teritorija ili ponovnog naseljavanja određenih velikih grabežljivaca, uključujući osobito vukove i medvjede, koji su neko vrijeme bili odsutni s tih područja, što ih dovodi u sukob s ljudskim aktivnostima, posebno s ekstenzivnom ispašom ovaca i goveda; budući da depredacija stada uzrokuje znatne troškove za nomadske stočare i da postoje velike razlike između država članica i regija u pogledu mjera za potporu poljoprivrednicima, a u nekim slučajevima i njihovo nepostojanje, te javnih sredstava koja se stavljaju na raspolaganje za nadoknadu štete i prilagodbu; |
| --- | --- |

A.

budući da u mnogim dijelovima Europe dolazi do širenja teritorija ili ponovnog naseljavanja određenih velikih grabežljivaca, uključujući osobito vukove i medvjede, koji su neko vrijeme bili odsutni s tih područja, što ih dovodi u sukob s ljudskim aktivnostima, posebno s ekstenzivnom ispašom ovaca i goveda; budući da depredacija stada uzrokuje znatne troškove za nomadske stočare i da postoje velike razlike između država članica i regija u pogledu mjera za potporu poljoprivrednicima, a u nekim slučajevima i njihovo nepostojanje, te javnih sredstava koja se stavljaju na raspolaganje za nadoknadu štete i prilagodbu;

| B. | budući da su zakonodavne mjere kao što je Direktiva o staništima i međunarodni ugovori kao što je Bernska konvencija doprinijeli oporavku velikih zvijeri, uključujući sivog vuka, smeđeg medvjeda, euroazijskog risa i gorsku kunu; budući da je broj velikih zvijeri u kontinentalnoj Europi 2012. iznosio 9 000 euroazijskih risova, 17 000 smeđih medvjeda, 1 250 gorskih kuna i 12 000 vukova; budući da se, prema procjeni provedenoj 2018. (5), broj vukova u posljednjih deset godina znatno povećao i iznosi 17 000, dok su brojke za druge vrste i dalje na sličnoj razini; budući da će, prema najboljim dostupnim podacima, 2022. godine ukupni broj vukova u državama EU-27 vjerojatno iznositi oko 19 000, dok će na području geografske Europe vjerojatno premašiti 21 500 (6); budući da je prema procjeni stanja očuvanosti vuka (Canis lupus) u Europi koja je provedena 2022. (7) u posljednjih deset godina zabilježeno širenje teritorija na kojem obitavaju vukovi za više od 25 %; budući da je Međunarodna unija za očuvanje prirode (IUCN) svrstala tri od devet populacija vukova, tri od deset populacija smeđih medvjeda i 3 od 11 populacija euroazijskog risa u Europi na popis najmanje zabrinjavajućih vrsta; budući da objema populacijama gorske kune u Europi i dalje prijeti ugroženost te da je iberijski ris i dalje ugrožen; |
| --- | --- |

B.

budući da su zakonodavne mjere kao što je Direktiva o staništima i međunarodni ugovori kao što je Bernska konvencija doprinijeli oporavku velikih zvijeri, uključujući sivog vuka, smeđeg medvjeda, euroazijskog risa i gorsku kunu; budući da je broj velikih zvijeri u kontinentalnoj Europi 2012. iznosio 9 000 euroazijskih risova, 17 000 smeđih medvjeda, 1 250 gorskih kuna i 12 000 vukova; budući da se, prema procjeni provedenoj 2018. (5), broj vukova u posljednjih deset godina znatno povećao i iznosi 17 000, dok su brojke za druge vrste i dalje na sličnoj razini; budući da će, prema najboljim dostupnim podacima, 2022. godine ukupni broj vukova u državama EU-27 vjerojatno iznositi oko 19 000, dok će na području geografske Europe vjerojatno premašiti 21 500 (6); budući da je prema procjeni stanja očuvanosti vuka (Canis lupus) u Europi koja je provedena 2022. (7) u posljednjih deset godina zabilježeno širenje teritorija na kojem obitavaju vukovi za više od 25 %; budući da je Međunarodna unija za očuvanje prirode (IUCN) svrstala tri od devet populacija vukova, tri od deset populacija smeđih medvjeda i 3 od 11 populacija euroazijskog risa u Europi na popis najmanje zabrinjavajućih vrsta; budući da objema populacijama gorske kune u Europi i dalje prijeti ugroženost te da je iberijski ris i dalje ugrožen;

| C. | budući da populacija vukova ima potencijal za eksponencijalni rast od oko 30 % godišnje; |
| --- | --- |

C.

budući da populacija vukova ima potencijal za eksponencijalni rast od oko 30 % godišnje;

| D. | budući da se povećava štetan utjecaj napada sve veće populacije vukova na stoku; budući da vukovi sve češće dolaze u blizinu ljudi, posebno u gusto naseljenim područjima; |
| --- | --- |

D.

budući da se povećava štetan utjecaj napada sve veće populacije vukova na stoku; budući da vukovi sve češće dolaze u blizinu ljudi, posebno u gusto naseljenim područjima;

| E. | budući da se samo u Austriji broj jedinki stoke koju su usmrtili vukovi 2021. godine povećao za 230 % na 680; budući da se sličan razvoj događaja kada je riječ o napadima vukova može primijetiti i u drugim državama članicama, u kojima je 2020. broj usmrćenih jedinki stoke iznosio 11 849 u Francuskoj, 3 959 u Njemačkoj, 616 u Češkoj, 139 u Belgiji i 98 u talijanskoj regiji Južni Tirol; |
| --- | --- |

E.

budući da se samo u Austriji broj jedinki stoke koju su usmrtili vukovi 2021. godine povećao za 230 % na 680; budući da se sličan razvoj događaja kada je riječ o napadima vukova može primijetiti i u drugim državama članicama, u kojima je 2020. broj usmrćenih jedinki stoke iznosio 11 849 u Francuskoj, 3 959 u Njemačkoj, 616 u Češkoj, 139 u Belgiji i 98 u talijanskoj regiji Južni Tirol;

| F. | budući da brzo povećanje populacije vukova i napada na stoku otežava nacionalnim upraviteljima učinkovito i odlučno djelovanje s pomoću trenutačno dostupnih instrumenata; |
| --- | --- |

F.

budući da brzo povećanje populacije vukova i napada na stoku otežava nacionalnim upraviteljima učinkovito i odlučno djelovanje s pomoću trenutačno dostupnih instrumenata;

| G. | budući da se poljoprivrednici, koji se i sami suočavaju s napadima velikih zvijeri, osjećaju očajno, neshvaćeno i nemoćno; budući da su napadi velikih zvijeri već rezultirali ljudskim žrtvama; |
| --- | --- |

G.

budući da se poljoprivrednici, koji se i sami suočavaju s napadima velikih zvijeri, osjećaju očajno, neshvaćeno i nemoćno; budući da su napadi velikih zvijeri već rezultirali ljudskim žrtvama;

| H. | budući da je većina populacija velikih zvijeri u Europi prekogranična; budući da pojedinačne populacije mogu obitavati na velikom geografskom području koje se prostire preko različitih zemalja, unutar i izvan EU-a, što dovodi do situacija u kojima se stanje očuvanosti neke populacije u jednoj regiji smatra povoljnim, dok se u susjednoj regiji ta ista populacija može nalaziti na popisu vrsta kojima je potrebna stroga zaštita; |
| --- | --- |

H.

budući da je većina populacija velikih zvijeri u Europi prekogranična; budući da pojedinačne populacije mogu obitavati na velikom geografskom području koje se prostire preko različitih zemalja, unutar i izvan EU-a, što dovodi do situacija u kojima se stanje očuvanosti neke populacije u jednoj regiji smatra povoljnim, dok se u susjednoj regiji ta ista populacija može nalaziti na popisu vrsta kojima je potrebna stroga zaštita;

| I. | budući da se pristupi praćenju uvelike razlikuju, što dovodi do nedosljedne kvalitete i količine podataka o razinama populacije velikih zvijeri; |
| --- | --- |

I.

budući da se pristupi praćenju uvelike razlikuju, što dovodi do nedosljedne kvalitete i količine podataka o razinama populacije velikih zvijeri;

| J. | budući da su se programom LIFE već financirali brojni projekti za ublažavanje sukoba s divljim vrstama i promicanje dugoročnog suživota s velikim grabežljivcima; budući da je između 1992. i 2019. prosječno 3,6 milijuna EUR godišnje utrošeno na projekte usredotočene na mjere ublažavanja štete koju su prouzročile velike zvijeri u okviru programa LIFE, a dodatnih 36 milijuna EUR dodijeljeno je za tekuće projekte kojima se pružaju smjernice specifične za kontekst o učinkovitosti mjera ublažavanja kao što su električne ograde, aktivno pastirstvo i upotreba stočarskih pasa u različitim regijama EU-a; budući da su potrebni dodatni projekti u regijama i za vrste velikih zvijeri koje još nisu obuhvaćene; |
| --- | --- |

J.

budući da su se programom LIFE već financirali brojni projekti za ublažavanje sukoba s divljim vrstama i promicanje dugoročnog suživota s velikim grabežljivcima; budući da je između 1992. i 2019. prosječno 3,6 milijuna EUR godišnje utrošeno na projekte usredotočene na mjere ublažavanja štete koju su prouzročile velike zvijeri u okviru programa LIFE, a dodatnih 36 milijuna EUR dodijeljeno je za tekuće projekte kojima se pružaju smjernice specifične za kontekst o učinkovitosti mjera ublažavanja kao što su električne ograde, aktivno pastirstvo i upotreba stočarskih pasa u različitim regijama EU-a; budući da su potrebni dodatni projekti u regijama i za vrste velikih zvijeri koje još nisu obuhvaćene;

| K. | budući da su domaće životinje, posebno one na pašnjacima i u otvorenim sustavima ispaše, izložene većem riziku od depredacije (ovisno o uvedenim mjerama i njihovoj učinkovitosti) zbog sve veće prisutnosti velikih zvijeri; budući da se to posebno odnosi na planinske i rijetko naseljene regije u kojima je ispaša nužna za očuvanje tih prioritetnih staništa; budući da bi i u nekim gusto naseljenim područjima u kojima nema puno vrsta koje su prirodni plijen velikim zvijerima mogao postojati veći rizik za domaće životinje; |
| --- | --- |

K.

budući da su domaće životinje, posebno one na pašnjacima i u otvorenim sustavima ispaše, izložene većem riziku od depredacije (ovisno o uvedenim mjerama i njihovoj učinkovitosti) zbog sve veće prisutnosti velikih zvijeri; budući da se to posebno odnosi na planinske i rijetko naseljene regije u kojima je ispaša nužna za očuvanje tih prioritetnih staništa; budući da bi i u nekim gusto naseljenim područjima u kojima nema puno vrsta koje su prirodni plijen velikim zvijerima mogao postojati veći rizik za domaće životinje;

| L. | budući da se stav javnosti o velikim zvijerima uvelike razlikuje među zemljama i među različitim interesnim skupinama, posebno u regijama u kojima su velike zvijeri dulje vrijeme bile odsutne; budući da strah od napada i nedovoljna potpora vlasti za izbjegavanje štete mogu dovesti do nezakonitog ubijanja zaštićenih vrsta; |
| --- | --- |

L.

budući da se stav javnosti o velikim zvijerima uvelike razlikuje među zemljama i među različitim interesnim skupinama, posebno u regijama u kojima su velike zvijeri dulje vrijeme bile odsutne; budući da strah od napada i nedovoljna potpora vlasti za izbjegavanje štete mogu dovesti do nezakonitog ubijanja zaštićenih vrsta;

| M. | budući da su sektori ovčarstva i kozarstva, koji su najosjetljiviji na napade velikih zvijeri, već nekoliko desetljeća pod gospodarskim pritiskom zbog širih socioekonomskih razloga; budući da taj fragilan sektor može pružiti dodanu vrijednost za okoliš ekstenzivnom ispašom, doprinošenjem održavanju biološke raznolikosti u otvorenim krajobrazima u mnogim područjima s prirodnim ograničenjima ili niskom plodnošću, kao što su alpski pašnjaci, te pomaganjem u borbi protiv pojava kao što su erozija i šumski požari; |
| --- | --- |

M.

budući da su sektori ovčarstva i kozarstva, koji su najosjetljiviji na napade velikih zvijeri, već nekoliko desetljeća pod gospodarskim pritiskom zbog širih socioekonomskih razloga; budući da taj fragilan sektor može pružiti dodanu vrijednost za okoliš ekstenzivnom ispašom, doprinošenjem održavanju biološke raznolikosti u otvorenim krajobrazima u mnogim područjima s prirodnim ograničenjima ili niskom plodnošću, kao što su alpski pašnjaci, te pomaganjem u borbi protiv pojava kao što su erozija i šumski požari;

| N. | budući da se tradicionalni sustavi ispaše na alpskim pašnjacima i livadama sve više napuštaju zbog ekoloških, poljoprivrednih i socioekonomskih izazova; |
| --- | --- |

N.

budući da se tradicionalni sustavi ispaše na alpskim pašnjacima i livadama sve više napuštaju zbog ekoloških, poljoprivrednih i socioekonomskih izazova;

| O. | budući da je u okviru projekata LIFE u nekim regijama EU-a izvješteno da su preventivne mjere za izbjegavanje sukoba u pogledu suživota uspješna metoda za smanjenje štete koju uzrokuju velike zvijeri; budući da bi, međutim, na učinkovitost tih mjera mogle utjecati geografske okolnosti i lokalni uvjeti; budući da te mjere mogu dovesti do većih radnih napora i povećanja troškova za poljoprivrednike, posebno u regijama u kojima se velike zvijeri ponovno naseljavaju ili proširuju svoj teritorij; budući da se preventivne mjere za izbjegavanje sukoba u pogledu suživota mogu kombinirati kako bi se povećala njihova učinkovitost; budući da se naknade za štetu, koje se reguliraju na nacionalnoj razini, razlikuju unutar EU-a i da se njima ne postiže uvijek potpuna nadoknada pretrpljene štete; |
| --- | --- |

O.

budući da je u okviru projekata LIFE u nekim regijama EU-a izvješteno da su preventivne mjere za izbjegavanje sukoba u pogledu suživota uspješna metoda za smanjenje štete koju uzrokuju velike zvijeri; budući da bi, međutim, na učinkovitost tih mjera mogle utjecati geografske okolnosti i lokalni uvjeti; budući da te mjere mogu dovesti do većih radnih napora i povećanja troškova za poljoprivrednike, posebno u regijama u kojima se velike zvijeri ponovno naseljavaju ili proširuju svoj teritorij; budući da se preventivne mjere za izbjegavanje sukoba u pogledu suživota mogu kombinirati kako bi se povećala njihova učinkovitost; budući da se naknade za štetu, koje se reguliraju na nacionalnoj razini, razlikuju unutar EU-a i da se njima ne postiže uvijek potpuna nadoknada pretrpljene štete;

| P. | budući da gubitak domaćih životinja i njihove ozljede zbog napada velikih zvijeri, osim gospodarske štete za poljoprivrednike i uzgajivače, uzrokuju i znatne emocionalne posljedice za vlasnike domaćih životinja; |
| --- | --- |

P.

budući da gubitak domaćih životinja i njihove ozljede zbog napada velikih zvijeri, osim gospodarske štete za poljoprivrednike i uzgajivače, uzrokuju i znatne emocionalne posljedice za vlasnike domaćih životinja;

| Q. | budući da se Europi već stoljećima koriste tradicionalne stočarske prakse s visokom razinom zaštite stoke od grabežljivaca, kao što su upotreba pastira i stočarskih pasa te zatvaranje stoke noću kako bi se osigurao izravan i kontinuiran nadzor životinja na ispaši, ali se postupno napuštaju zbog mnogo manjeg broja napada grabežljivaca; budući da se potpuni povratak na te stare prakse u velikim razmjerima u nekim regijama može pokazati teškim zbog prenamjene zemljišta s multifunkcionalnijim pristupom u poljoprivrednim područjima, sve veće važnosti turizma i trenutačnog socioekonomskog pritiska s kojim se suočava poljoprivreda u EU-u, uz znatno smanjenje broja poljoprivrednika i ispodprosječne plaće; budući da će biti potrebno pronaći inovativna rješenja kako bi se moderna poljoprivreda navikla na prisutnost vukova; |
| --- | --- |

Q.

budući da se Europi već stoljećima koriste tradicionalne stočarske prakse s visokom razinom zaštite stoke od grabežljivaca, kao što su upotreba pastira i stočarskih pasa te zatvaranje stoke noću kako bi se osigurao izravan i kontinuiran nadzor životinja na ispaši, ali se postupno napuštaju zbog mnogo manjeg broja napada grabežljivaca; budući da se potpuni povratak na te stare prakse u velikim razmjerima u nekim regijama može pokazati teškim zbog prenamjene zemljišta s multifunkcionalnijim pristupom u poljoprivrednim područjima, sve veće važnosti turizma i trenutačnog socioekonomskog pritiska s kojim se suočava poljoprivreda u EU-u, uz znatno smanjenje broja poljoprivrednika i ispodprosječne plaće; budući da će biti potrebno pronaći inovativna rješenja kako bi se moderna poljoprivreda navikla na prisutnost vukova;

| R. | budući da je potrebno konstruktivno supostojanje velikih zvijeri i uzgoja stoke, pri čemu se, s jedne strane, stanje očuvanosti velikih zvijeri može nastaviti povoljno razvijati, dok bi se poljoprivrednicima osigurali alati i dostatna financijska sredstva za rješavanje i sprečavanje napada na životinje iz uzgoja; budući da bi se sve odluke o upravljanju trebale temeljiti na znanstvenim i pouzdanim podacima te bi trebale uzimati u obzir ekološku, društvenu i gospodarsku perspektivu; budući da će biti potrebne daljnje rasprave između dionika i poljoprivrednika u područjima u kojima su velike zvijeri desetljećima bile odsutne te će biti potrebni dodatni napori u pogledu razmjene najboljih praksi kako bi se podržala primjena preventivnih mjera i dobio pristup financiranju; budući da povećana prisutnost velikih zvijeri može imati pozitivne učinke na funkcioniranje i otpornost ekosustava, očuvanje biološke raznolikosti i ekološke procese, doprinoseći, među ostalim, regulaciji populacija divljih kopitara i papkara; također ističe da prisutnost velikih zvijeri, posebno u nacionalnim parkovima, doprinosi rekreativnoj vrijednosti šuma i sve većoj popularnosti turizma u prirodi; |
| --- | --- |

R.

budući da je potrebno konstruktivno supostojanje velikih zvijeri i uzgoja stoke, pri čemu se, s jedne strane, stanje očuvanosti velikih zvijeri može nastaviti povoljno razvijati, dok bi se poljoprivrednicima osigurali alati i dostatna financijska sredstva za rješavanje i sprečavanje napada na životinje iz uzgoja; budući da bi se sve odluke o upravljanju trebale temeljiti na znanstvenim i pouzdanim podacima te bi trebale uzimati u obzir ekološku, društvenu i gospodarsku perspektivu; budući da će biti potrebne daljnje rasprave između dionika i poljoprivrednika u područjima u kojima su velike zvijeri desetljećima bile odsutne te će biti potrebni dodatni napori u pogledu razmjene najboljih praksi kako bi se podržala primjena preventivnih mjera i dobio pristup financiranju; budući da povećana prisutnost velikih zvijeri može imati pozitivne učinke na funkcioniranje i otpornost ekosustava, očuvanje biološke raznolikosti i ekološke procese, doprinoseći, među ostalim, regulaciji populacija divljih kopitara i papkara; također ističe da prisutnost velikih zvijeri, posebno u nacionalnim parkovima, doprinosi rekreativnoj vrijednosti šuma i sve većoj popularnosti turizma u prirodi;

| S. | budući da je Komisija u listopadu 2021. izdala nove smjernice o strogoj zaštiti životinjskih vrsta u skladu s Direktivom o staništima, uključujući vukove, čiji je cilj pomoći državama članicama EU-a da poboljšaju provedbu Direktive o staništima na terenu, a posebno da osiguraju potpuno, jasno i precizno prenošenje njezina članka 16.; |
| --- | --- |

S.

budući da je Komisija u listopadu 2021. izdala nove smjernice o strogoj zaštiti životinjskih vrsta u skladu s Direktivom o staništima, uključujući vukove, čiji je cilj pomoći državama članicama EU-a da poboljšaju provedbu Direktive o staništima na terenu, a posebno da osiguraju potpuno, jasno i precizno prenošenje njezina članka 16.;

| 1. | prima na znanje pozitivne rezultate politika za biološku raznolikost u pogledu obnove vrsta velikih zvijeri u EU-u i primjećuje njihove učinke na funkcioniranje i otpornost ekosustava, očuvanje biološke raznolikosti i ekoloških procesa te na stočarstvo; ističe da je važno osigurati uravnotežen suživot ljudi, stoke i velikih zvijeri, posebno u ruralnim područjima, te naglašava da je potrebno prepoznati da promjene u razinama populacija određenih vrsta mogu dovesti do niza ekoloških, poljoprivrednih i socioekonomskih izazova; uviđa da članak 2. stavak 3. Direktive o staništima već sadrži fleksibilnost za djelotvorno rješavanje tih sinergija i kompromisa i upravljanje njima te se smatra primjerenim svrsi; napominje da bi te fleksibilnosti trebalo dodatno istražiti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žali zbog utjecaja koji napadi velikih zvijeri imaju na dobrobit životinja, uključujući ozljede, pobačaj, smanjene plodnost, gubitak životinja ili cijelih stada te smrt pasa čuvara, te poziva Komisiju i države članice da učine sve što je u njihovoj moći kako bi spriječile patnju i štetu kada je riječ o stoci; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da nastavi ocjenjivati napredak u postizanju povoljnog stanja očuvanosti vrsta na temelju znanstvenih dokaza kako bi pravilno procijenila i pratila teritorijalni raspon i veličinu populacija velikih zvijeri, uključujući njihove učinke na prirodu i biološku raznolikost; ističe da je potrebno uzeti u obzir visoku prekograničnu mobilnost vrsta jer se stanje očuvanosti različitih populacija iste vrste može razlikovati među regijama; poziva Komisiju i države članice da dodatno pojačaju prekograničnu suradnju i naglašava da bi praćenje trebalo koordinirati s pomoću usklađene metodologije, uzimajući u obzir, prema potrebi, transnacionalne populacije i (bio)geografske regije; poziva Komisiju da izdvoji sredstva za studije o biološkoj raznolikosti, na primjer u okviru programa Obzor Europa, usmjerene na ažuriranje mapa raspodjele i gustoće populacija velikih zvijeri; poziva Komisiju da osigura da države članice koriste odgovarajuće metode praćenja za svaku od različitih vrsta velikih zvijeri, koje omogućuju prikupljanje visokokvalitetnih, usporedivih i standardiziranih podataka za učinkovitu procjenu razina populacija; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja činjenicu da je točka „Prijedlog za izmjenu: Premještanje vuka (Canis lupus) iz Dodatka II. u Dodatak III. Konvenciji” uvrštena na dnevni red 42. sastanka Stalnog odbora Bernske konvencije; naglašava da stanje očuvanosti vuka na paneuropskoj razini opravdava ublažavanje statusa zaštite, a time i usvajanje predložene izmjene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uviđa da su napadi velikih zvijeri u porastu diljem Europe te da su već rezultirali ljudskim žrtvama i prouzročili negativne učinke zauzgajivače stoke; ističe da je važno da države članice također prikupljaju informacije i izvješćuju o štetama koje su nastale slijedom napada velikih zvijeri; naglašava da je dobro praćenje trendova u pogledu nastanka štete za uzgajivače stoke osnovni preduvjet za uspješne politike, ali da države članice primjenjuju različite metode prikupljanja podataka i praćenja; naglašava važnost standardiziranih formata za izvješćivanje i ističe da bi se to trebalo primjenjivati i na praćenje učinkovitosti programa za ublažavanje štete, uključujući nadoknadu štete i prevenciju; traži da se rezultati praćenja i korištena metodologija pravodobno i transparentno stave na raspolaganje javnosti; ističe da bi Komisija trebala koordinirati prikupljanje podataka i provoditi analize; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da je važno poboljšati nadzor zdravlja divljih vrsta, posebno u pogledu hibridizacije psa i vuka koja bi se trebala proaktivno otkrivati u ranoj fazi; poziva na donošenje standardizirane politike za identificiranje hibrida i usvajanje transparentnog pristupa, uključujući opću prekograničnu razmjenu uzoraka DNK-a vukova među istraživačkim ustanovama; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju i države članice da regijama koje se suočavaju sa sukobima u pogledu suživota pomognu u razjašnjavanju načina na koji mogu na odgovarajući i odgovoran način iskoristiti fleksibilnost koja već postoji u skladu s člankom 16. stavkom 1. Direktive o staništima; prima na znanje ažurirane Smjernice Komisije o strogoj zaštiti životinjskih vrsta od interesa Zajednice u skladu s Direktivom o staništima objavljene 12. listopada 2021. (8); naglašava da je Komisija dužna pojasniti postojeće smjernice i ažurirati ih prema potrebi, među ostalim u pogledu tumačenja članaka 12. i 16., te potiče države članice da bolje iskoriste postojeće smjernice i djeluju na učinkovit način kako bi spriječile, ublažile i nadoknadile štetu koju uzrokuju velike zvijeri, uzimajući u obzir prekogranične populacije, kao i da uspostave učinkovit pravni i institucionalni okvir za potporu poljoprivrednicima i uzgajivačima kako bi se omogućio taj suživot; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da provodi redovite procjene znanstvenih podataka kako bi se omogućilo prilagođavanje statusa zaštite vrsta čim se postigne željeno stanje očuvanosti, u skladu s člankom 19. Direktive o staništima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | potiče Komisiju i države članice da organiziraju prilike za različite dionike, uključujući ruralne aktere, da raspravljaju o utjecaju velikih zvijeri; potiče ih da pruže informacije o praktičnim rješenjima i mogućnostima financiranja za preventivne mjere protiv napada na stoku te da provedu jasnu kampanju za podizanje razine osviještenosti; ističe da je važno razviti platforme dionika u pogledu suživota s velikim grabežljivcima na razini EU-a te na nacionalnoj i lokalnoj razini, kao što je Platforma EU-a o suživotu ljudi i velikih zvijeri, te promicati dijalog, razmjenjivati iskustva i surađivati u rješavanju sukoba između ljudi i zaštićenih vrsta; poziva Komisiju da podrži razvoj koordiniranih pristupa u svim državama članicama; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da izvješćuje o utjecaju prisutnosti velikih zvijeri u Europi na održivost stočarstva, biološku raznolikost, ruralne zajednice i ruralni turizam, uključujući generacijsku obnovu u poljoprivredi, u kontekstu socioekonomskih čimbenika koji utječu na održivost stočarstva; poziva Komisiju i države članice da procijene učinak koji napadi velikih zvijeri imaju na dobrobit životinja, kao i na dobrobit i prihode poljoprivrednika te na njihove veće radne napore i materijalne troškove, uzimajući u obzir i podatak jesu li provedene preventivne mjere i koliko su bile djelotvorne; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju i države članice da razviju pouzdanu i sveobuhvatnu procjenu svih relevantnih prijetnji i pritisaka na svaku vrstu velikih zvijeri i njihova staništa na europskoj razini i u svakoj državi članici, bilo prema prirodnim uzrocima bilo prema čimbenicima izazvanima ljudskim djelovanjem; poziva države članice i Komisiju da mapiraju i prioritetna područja povezivosti za populacije velikih zvijeri te da utvrde najvažnije ekološke koridore, prepreke raspršivanju, cestovne dionice s velikom smrtnošću i druga važna obilježja krajobraza koja se odnose na fragmentiranu narav rasprostranjenosti velikih zvijeri kako bi se izbjegla fragmentacija staništa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da su stočarska gospodarstva u planinskim područjima, uključujući posebno alpsku regiju, osobito osjetljiva na sve veću štetu koju uzrokuju veliki grabežljivci; ističe da su gospodarstva u tim regijama mala i da imaju velike dodatne troškove te bi ih trebalo zaštititi i podupirati kako bi ona pridonijela zaštiti planinskih krajolika i očuvanju biološke raznolikosti u regijama s negostoljubivim okolišem; ističe da su područja kao što su travnjaci Nardus bogati vrstama na silikatnoj podlozi u brdskom pojasu te planinski i predplaninski vapnenački travnjaci posebno vrijedna očuvanja u skladu s Direktivom o staništima; napominje da su ta staništa stvorena u prisutnosti divljih grabežljivaca i ističe da je ključan čimbenik za očuvanje tih područja ekstenzivna ispaša, na primjer goveda i konja ili stada pod nadzorom pastira; poziva Komisiju da odlučnim djelovanjem i konkretnim rješenjima zaštiti i očuva tradicionalne poljoprivredne prakse, kao što su pastoralizam, model nadzirane ispaše, praksa sezonskog preseljenja životinja radi ispaše koju priznaje UNESCO i način života nomadskih stočara; uviđa da neke od tih praksi mogu biti obuhvaćene predloženim popisom potencijalnih poljoprivrednih praksi koje se financiraju iz programa za ekologiju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju i države članice da prepoznaju da trenutačno dostupne preventivne mjere, uključujući ograde i pse čuvare, koje su uspješne u nekim regijama EU-a, mogu predstavljati dodatno financijsko i radno opterećenje za poljoprivrednike, da nisu uvijek financirane sredstvima EU-a ili nacionalnim sredstvima te da imaju različit stupanj učinkovitosti i djelotvornosti ovisno o lokalnim uvjetima (9) (10); u tom pogledu naglašava da bi financijska potpora za preventivne mjere trebala biti popraćena savjetodavnom potporom kako bi se osigurala njihova sveobuhvatna i pravodobna provedba; ističe da pri provedbi preventivnih mjera i razmatranju odstupanja u obzir treba uzeti konfiguraciju tla, geografske okolnosti, povijest suživota s velikim zvijerima i druge prevladavajuće čimbenike, kao što je turizam, koji je često ključan za dotična područja; poziva Komisiju i države članice da u slučajevima širenja populacije velikih zvijeri prepoznaju važnost razvoja i proaktivne provedbe strategija za ublažavanje u skladu s Direktivom o staništima, na temelju znanstvenih dokaza; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisiju da redovito ocjenjuje napredak u postizanju stanja očuvanosti vrsta na razini biogeografskih regija i/ili populacija na razini EU-a, te ustraje u tome da Komisija bez odgode razvije postupak procjene kako bi se omogućila izmjena statusa zaštite populacija u određenim regijama čim se postigne željeno stanje očuvanosti, u skladu s člankom 19. Direktive o staništima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju i države članice da znanstveno utvrde i podrže najbolje izvedive preventivne mjere kako bi se smanjili napadi i šteta koju velike zvijeri uzrokuju napadom na stoku, uzimajući u obzir regionalne i lokalne značajke država članica, te da podrže poljoprivrednike u podnošenju zahtjeva za te preventivne mjere kako bi se proširili i ojačali uspješni pristupi; također poziva na njihovo učinkovito uključivanje u savjetodavne i potporne usluge; poziva na povećanje sredstava iz programa LIFE za projekte usmjerene na postizanje suživota s velikim zvijerima uz istodobno podupiranje financiranja za zaštitu vrsta; poziva na davanje prednosti manjim projektima čiji je cilj razmjena i razvoj najboljih praksi u pogledu suživota s velikim grabežljivcima te poziva Komisiju da utvrdi odgovarajuće zahtjeve za mjerenje i izvješćivanje o učinkovitosti mjera za ublažavanje štete koje se istražuju u projektima koje financira EU, kao što je program LIFE, dajući prednost objektivnim i kvantitativnim metodama procjene; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva države članice da izrade i provedu sveobuhvatne akcijske planove za vrste ili planove očuvanja i/ili upravljanja, ako oni već nisu uspostavljeni, uzimajući u obzir gustoću naseljenosti ljudi, krajobrazne strukture, stočarstvo, stanje očuvanosti, druge relevantne ljudske aktivnosti i populacije divljih kopitara i papkara; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe potrebu za redovitim praćenjem populacija velikih zvijeri kako bi se strateški planirale mjere očuvanja, primijenili preventivni programi za smanjenje sukoba i ocijenili rezultati svih mjera; napominje da bi se praćenje trebalo temeljiti na pouzdanoj metodologiji, da bi se njime trebalo promicati i olakšati sudjelovanje različitih dionika te da bi se njegovi rezultati trebali redovito priopćavati društvu i glavnim skupinama dionika; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju i države članice da utvrde odgovarajuće i dugoročne mogućnosti financiranja za primjerene preventivne mjere i odgovarajuću naknadu za poljoprivrednike ne samo za gubitke i troškove nastale zbog napada velikih zvijeri, nego i za provedene mjere ublažavanja kako bi se osiguralo supostojanje velikih zvijeri i održivih stočarskih praksi; naglašava da bi sustavi za nadoknadu štete, osmišljeni tako da supostojanje stočarstva i velikih zvijeri ne znači gubitak dobiti za poljoprivrednike, trebali pokrivati izravne i neizravne troškove povezane s napadima grabežljivaca te da bi trebali biti integrirani u preventivne mjere za najveću učinkovitost; ističe važnost pravedne i sveobuhvatne nadoknade svih gubitaka životinja iz uzgoja koje su prouzročile velike zvijeri, uključujući hibridne vrste; poziva države članice i regije da poboljšaju pristup financijskoj naknadi; poziva Komisiju da prepozna da sve veći broj napada velikih zvijeri podrazumijeva i povećanje sredstava namijenjenih za zaštitu domaćih životinja i isplatu naknada; žali zbog činjenice da se naknada koja se isplaćuje uzgajivačima stoke nakon napada razlikuje među državama članicama; poziva Komisiju da razmisli o izmjeni svojih poljoprivrednih smjernica kako bi se olakšala nadoknada štete koju su prouzročile velike zvijeri u okviru državne potpore; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji i Vijeću. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  SL C 67, 8.2.2022., str. 25.

(2)  SL C 356, 4.10.2018., str. 38.

(3)  SL L 206, 22.7.1992., str. 7.

(4)  SL L 38, 10.2.1982., str. 3.

(5)  Crveni popis ugroženih vrsta IUCN-a, „Canis lupus (Grey Wolf)”(Canis lupus (sivi vuk)), pristupljeno 23. studenoga 2022.

(6)  Inicijativa velikih zvijeri za Europu – Stručna skupina Povjerenstva IUCN-a za opstanak vrsta pri Stalnom odboru Konvencije o zaštiti europskih divljih vrsta i prirodnih staništa, „Assessment of the conservation status of the Wolf (Canis lupus) in Europe (Procjena stanja očuvanosti vuka (Canis lupus) u Europi)”, 2. rujna 2022.

(7)  https://rm.coe.int/inf45e-2022-wolf-assessment-bern-convention-2791-5979-4182-1-2/1680a7fa47Idem, str. 2.

(8)  Obavijest Komisije od 12. listopada 2021. naslovljena „Smjernice o strogoj zaštiti životinjskih vrsta od interesa Zajednice u skladu s Direktivom o staništima” (C(2021)7301).

(9)  Cortés, Y. et al., „A decade of use of damage prevention measures in Spain and Portugal” (Desetljeće primjene mjera za prevenciju štete u Španjolskoj i Portugalu), Carnivore Damage Prevention News, 2020.

(10)  Oliveira, T. et al., „The contribution of the LIFE program to mitigating damages caused by large carnivores in Europe” (Doprinos programa LIFE ublažavanju štete koju uzrokuju velike zvijeri u Europi), Global Ecology and Conservation, sv. 31., 2021.

---

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/83 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/83

---

P9_TA(2022)0424

Nasljeđe Europske godine mladih 2022.

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o nasljeđu Europske godine mladih 2022. (2022/2953(RSP))

(2023/C 167/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 165. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 165. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) (1),

| — | uzimajući u obzir članak 165. stavak 4. i članak 166. stavak 4. UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 165. stavak 4. i članak 166. stavak 4. UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir Odluku (EU) 2021/2316 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. prosinca 2021. o Europskoj godini mladih (2022.) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku (EU) 2021/2316 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. prosinca 2021. o Europskoj godini mladih (2022.) (2),

| — | uzimajući u obzir Plan iz Bratislave od 16. rujna 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Plan iz Bratislave od 16. rujna 2016.,

| — | uzimajući u obzir Rimsku deklaraciju od 25. ožujka 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rimsku deklaraciju od 25. ožujka 2017.,

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava od 4. ožujka 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava od 4. ožujka 2021.,

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća Europe CM/Rec(2017)4 o radu s mladima od 31. svibnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća Europe CM/Rec(2017)4 o radu s mladima od 31. svibnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir Strategiju Vijeća Europe za sektor mladih do 2030. od 23. siječnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strategiju Vijeća Europe za sektor mladih do 2030. od 23. siječnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir Revidiranu povelju Vijeća Europe o sudjelovanju mladih u lokalnom i regionalnom životu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Revidiranu povelju Vijeća Europe o sudjelovanju mladih u lokalnom i regionalnom životu,

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća Europe CM/Rec(2019)4 o potpori mladim izbjeglicama pri prijelazu u odraslu dob, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća Europe CM/Rec(2019)4 o potpori mladim izbjeglicama pri prijelazu u odraslu dob,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća Europske unije i predstavnikâ vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća, o okviru za europsku suradnju u području mladih: Strategija Europske unije za mlade za razdoblje 2019. – 2027. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća Europske unije i predstavnikâ vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća, o okviru za europsku suradnju u području mladih: Strategija Europske unije za mlade za razdoblje 2019. – 2027. (3),

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan Komisije za europski prostor obrazovanja od 30. rujna 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan Komisije za europski prostor obrazovanja od 30. rujna 2020.,

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan Komisije za digitalno obrazovanje (2021. – 2027.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan Komisije za digitalno obrazovanje (2021. – 2027.),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o oblikovanju politike digitalnog obrazovanja (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o oblikovanju politike digitalnog obrazovanja (4),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 7. prosinca 2017. o pametnom radu s mladima (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 7. prosinca 2017. o pametnom radu s mladima (5),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 5. lipnja 2019. o mladima i budućnosti rada (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 5. lipnja 2019. o mladima i budućnosti rada (6),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća i predstavnikâ vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o digitalnom radu s mladima od 3. listopada 2019. (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća i predstavnikâ vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o digitalnom radu s mladima od 3. listopada 2019. (7),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća i predstavnikâ vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o okviru za uspostavu Europske agende za rad s mladima (8) i njezinu provedbu putem takozvanog „Bonskog procesa”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća i predstavnikâ vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o okviru za uspostavu Europske agende za rad s mladima (8) i njezinu provedbu putem takozvanog „Bonskog procesa”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2020. o Garanciji za mlade (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2020. o Garanciji za mlade (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. prosinca 2020. o jakoj socijalnoj Europi za pravednu tranziciju (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. prosinca 2020. o jakoj socijalnoj Europi za pravednu tranziciju (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. veljače 2021. o utjecaju bolesti COVID-19 na mlade i sport (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. veljače 2021. o utjecaju bolesti COVID-19 na mlade i sport (11),

| — | uzimajući u obzir govor predsjednice Europske komisije o stanju Unije od 15. rujna 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir govor predsjednice Europske komisije o stanju Unije od 15. rujna 2021.,

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište od 18. listopada 2022. o Prijedlogu odluke Vijeća o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište od 18. listopada 2022. o Prijedlogu odluke Vijeća o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (12),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o ocjeni učinka EU-a iz perspektive mladih, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o ocjeni učinka EU-a iz perspektive mladih,

| — | uzimajući u obzir zaključke Konferencije o budućnosti Europe u pogledu obrazovanja i mladih, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Konferencije o budućnosti Europe u pogledu obrazovanja i mladih,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je predsjednica Komisije Ursula von der Leyen u svojem govoru o stanju Unije 15. rujna 2021. najavila Europsku godinu mladih, pri čemu je istaknula važnost mladih Europljana u izgradnji bolje budućnosti, koja je zelenija, uključivija, održiva i digitalna, kao i toga da im se pruže brojnije i bolje mogućnosti tako da se osigura da se njihov glas čuje i da ih se stavi u središte pozornosti nakon pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

A.

budući da je predsjednica Komisije Ursula von der Leyen u svojem govoru o stanju Unije 15. rujna 2021. najavila Europsku godinu mladih, pri čemu je istaknula važnost mladih Europljana u izgradnji bolje budućnosti, koja je zelenija, uključivija, održiva i digitalna, kao i toga da im se pruže brojnije i bolje mogućnosti tako da se osigura da se njihov glas čuje i da ih se stavi u središte pozornosti nakon pandemije bolesti COVID-19;

| B. | budući da se Europskom godinom mladih nastoje ostvariti četiri opća cilja, odnosno obnoviti pozitivne izglede za mlade i pomoći im da prevladaju posljedice pandemije na svoje živote, poduprijeti ih i osnažiti da postanu aktivni i angažirani građani, bolje informirati mlade generacije o prilikama koje im se pružaju u okviru javnih politika na razini EU-a te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te uključiti politike za mlade u sva relevantna područja politike Unije; |
| --- | --- |

B.

budući da se Europskom godinom mladih nastoje ostvariti četiri opća cilja, odnosno obnoviti pozitivne izglede za mlade i pomoći im da prevladaju posljedice pandemije na svoje živote, poduprijeti ih i osnažiti da postanu aktivni i angažirani građani, bolje informirati mlade generacije o prilikama koje im se pružaju u okviru javnih politika na razini EU-a te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te uključiti politike za mlade u sva relevantna područja politike Unije;

| C. | budući da se ti ciljevi temelje na nizu političkih inicijativa EU-a koje su već pokrenute, što među ostalim uključuje Europsku garanciju za mlade, Europsku strategiju za mlade i pripadajući dijalog EU-a s mladima, Europsku agendu za rad s mladima te prilike povezane s europskim prostorom obrazovanja; budući da su tim politikama utvrđeni prijeko potrebni i hitni ciljevi za učinkovito poboljšanje životnih, obrazovnih i radnih uvjeta za sve mlade ljude, no da je njihova provedba i dalje u velikoj mjeri fragmentirana i nepotpuna; budući da se stoga očekuje da će Europska godina mladih poslužiti kao akcelerator potpune provedbe tih politika primjenom koordiniranog pristupa i čvrste metodologije i procesa te da će mladima pružiti brojnije i bolje mogućnosti sudjelovanja kao pokretača promjena u društvu; |
| --- | --- |

C.

budući da se ti ciljevi temelje na nizu političkih inicijativa EU-a koje su već pokrenute, što među ostalim uključuje Europsku garanciju za mlade, Europsku strategiju za mlade i pripadajući dijalog EU-a s mladima, Europsku agendu za rad s mladima te prilike povezane s europskim prostorom obrazovanja; budući da su tim politikama utvrđeni prijeko potrebni i hitni ciljevi za učinkovito poboljšanje životnih, obrazovnih i radnih uvjeta za sve mlade ljude, no da je njihova provedba i dalje u velikoj mjeri fragmentirana i nepotpuna; budući da se stoga očekuje da će Europska godina mladih poslužiti kao akcelerator potpune provedbe tih politika primjenom koordiniranog pristupa i čvrste metodologije i procesa te da će mladima pružiti brojnije i bolje mogućnosti sudjelovanja kao pokretača promjena u društvu;

| D. | budući da u pogledu demokracije mladi od Europske godine mladih najčešće očekuju da donositelji odluka više slušaju njihove zahtjeve i djeluju u skladu s njima (72 %) te da podupiru njihov osobni, društveni i profesionalni razvoj (71 %) (13); |
| --- | --- |

D.

budući da u pogledu demokracije mladi od Europske godine mladih najčešće očekuju da donositelji odluka više slušaju njihove zahtjeve i djeluju u skladu s njima (72 %) te da podupiru njihov osobni, društveni i profesionalni razvoj (71 %) (13);

| E. | budući da su organizacije mladih među glavnim pokretačima sudjelovanja mladih u javnom životu i pristupa razvojnim prilikama kroz mobilnost te mogućnosti neformalnog i informalnog učenja; budući da se u nekoliko država članica EU-a smanjuje prostor za građansko djelovanje velikog broja organizacija mladih (14); |
| --- | --- |

E.

budući da su organizacije mladih među glavnim pokretačima sudjelovanja mladih u javnom životu i pristupa razvojnim prilikama kroz mobilnost te mogućnosti neformalnog i informalnog učenja; budući da se u nekoliko država članica EU-a smanjuje prostor za građansko djelovanje velikog broja organizacija mladih (14);

| F. | budući da među državama članicama i unutar njih i dalje postoje razlike, koje često negativno utječu na mlade s manje prilika iz ruralnih ili udaljenih područja i na mlade koji pripadaju svim vrstama manjina u pogledu mogućnosti za obrazovanje, stjecanje vještina i rad; budući da se prevelik broj mladih ljudi u Europi nalazi u nesigurnim životnim uvjetima i suočava s velikim financijskim rizicima kako bi se nastavili školovati te stekli vještine i iskustva koji su im potrebni za kvalitetan početak radnog vijeka; |
| --- | --- |

F.

budući da među državama članicama i unutar njih i dalje postoje razlike, koje često negativno utječu na mlade s manje prilika iz ruralnih ili udaljenih područja i na mlade koji pripadaju svim vrstama manjina u pogledu mogućnosti za obrazovanje, stjecanje vještina i rad; budući da se prevelik broj mladih ljudi u Europi nalazi u nesigurnim životnim uvjetima i suočava s velikim financijskim rizicima kako bi se nastavili školovati te stekli vještine i iskustva koji su im potrebni za kvalitetan početak radnog vijeka;

| G. | budući da su mladi jedna od skupina koje su najviše pogođene gospodarskim, psihološkim i socijalnim posljedicama pandemije bolesti COVID-19, kao i gospodarskim i političkim napetostima koje uzrokuje ruska vojna agresija na Ukrajinu, uključujući sve veće račune kao posljedica razorne energetske krize i mračna predviđanja zbog sve većeg uništavanja okoliša, čime se ugrožava njihova fizička i mentalna dobrobit; |
| --- | --- |

G.

budući da su mladi jedna od skupina koje su najviše pogođene gospodarskim, psihološkim i socijalnim posljedicama pandemije bolesti COVID-19, kao i gospodarskim i političkim napetostima koje uzrokuje ruska vojna agresija na Ukrajinu, uključujući sve veće račune kao posljedica razorne energetske krize i mračna predviđanja zbog sve većeg uništavanja okoliša, čime se ugrožava njihova fizička i mentalna dobrobit;

| H. | budući da postojeći alati i resursi za mlade i njihovo uključivanje u oblikovanje politika često nisu dostupni i vidljivi svima, zbog čega brojni mladi ljudi i organizacije koje oni vode nisu s njima upoznati, ili se s njima ne savjetuje u dovoljnoj mjeri niti su uključeni u postupke donošenja politika; |
| --- | --- |

H.

budući da postojeći alati i resursi za mlade i njihovo uključivanje u oblikovanje politika često nisu dostupni i vidljivi svima, zbog čega brojni mladi ljudi i organizacije koje oni vode nisu s njima upoznati, ili se s njima ne savjetuje u dovoljnoj mjeri niti su uključeni u postupke donošenja politika;

| I. | budući da se u tom pogledu uspjeh Europske godine mladih ne bi trebao mjeriti samo brojem organiziranih događanja ili njihovom posjećenošću, već i u odnosu na mehanizme i politike koji su uspostavljeni ili unaprijeđeni kako bi pozitivno utjecali na položaj i ulogu mladih u društvu; |
| --- | --- |

I.

budući da se u tom pogledu uspjeh Europske godine mladih ne bi trebao mjeriti samo brojem organiziranih događanja ili njihovom posjećenošću, već i u odnosu na mehanizme i politike koji su uspostavljeni ili unaprijeđeni kako bi pozitivno utjecali na položaj i ulogu mladih u društvu;

| J. | budući da su odgovarajuća priprema Europske godine mladih i cilj postizanja postavljenih uvjeta bili vrlo zahtjevni za institucije EU-a i dionike zbog iznimno žurnog donošenja odluke; budući da je to još žalosnije zbog hitne potrebe za poboljšanjem života mladih u Europi; budući da u tim okolnostima raspoloživo vrijeme nije bilo dovoljno za provedbu smislene i djelotvorne Europske godine mladih; budući da bi iz tog iskustva trebalo izvući pouke za buduće europske godine; |
| --- | --- |

J.

budući da su odgovarajuća priprema Europske godine mladih i cilj postizanja postavljenih uvjeta bili vrlo zahtjevni za institucije EU-a i dionike zbog iznimno žurnog donošenja odluke; budući da je to još žalosnije zbog hitne potrebe za poboljšanjem života mladih u Europi; budući da u tim okolnostima raspoloživo vrijeme nije bilo dovoljno za provedbu smislene i djelotvorne Europske godine mladih; budući da bi iz tog iskustva trebalo izvući pouke za buduće europske godine;

| K. | budući da se Europska godina mladih već bliži kraju i da su u tijeku pripreme kako bi se osigurao njezin trajni učinak; |
| --- | --- |

K.

budući da se Europska godina mladih već bliži kraju i da su u tijeku pripreme kako bi se osigurao njezin trajni učinak;

Uvjeti za utvrđivanje i provedbu europskih godina

| 1. | pozdravlja obilježavanje Europske godine mladih 2022. kao znak iznimne predanosti EU-a mladima i budućim generacijama; naglašava da su mjere zaštite zdravlja u pandemiji bolesti COVID-19 najviše pogodile mlade ljude te utjecale na njihov pristup društvenom i kulturnom životu i naštetile njihovu pristupu obrazovanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | duboko žali zbog uvjeta u kojima je pokrenuta Europska godina mladih, posebno zbog kratkog vremena za donošenje Uredbe, što je odgodilo provedbu i financiranje brojnih projekata; nadalje žali zbog toga što je to utjecalo na promidžbu Europske godine mladih u državama članicama te na informiranje mladih ljudi i njihovih organizacija; u tom kontekstu poziva Komisiju da produlji Europsku godinu mladih do sljedećeg Dana Europe, 9. svibnja 2023., a da to pritom ne utječe na početak Europske godine vještina; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žali zbog činjenice da odluke o budućim europskim godinama i dalje mogu biti podložne kasnim najavama te poziva Komisiju da omogući potpunu uključenost relevantnih institucija i povezanog civilnog društva znatno prije datuma početka svake buduće europske godine kako bi se maksimalno povećao njihov učinak; ističe da najava europskih godina samo nekoliko mjeseci prije njihova planiranog početka ne može postati novi standard jer se time ugrožava snaga cijelog projekta; poziva Komisiju da ubuduće omogući pravodobnu pripremu europskih godina za sve dionike; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja međuinstitucijsku završnu konferenciju pod nazivom „Uzmite budućnost u svoje ruke” (engl. Claim the Future), koja se održava 6. prosinca 2022.; pozdravlja i činjenicu da su njezin sadržaj predložili i suorganizirali mladi; potvrđuje da su odabrane teme bile uključiva Europa putem obrazovanja, digitalna Europa putem obrazovanja, dobrobit Europe uključivanjem mentalnog zdravlja u politike te dobrobit Europe omogućivanjem pristupačne skrbi za mentalno zdravlje; u tom pogledu poziva Komisiju da te teme i zaključci budu dio i odraz ostavštine Europske godine mladih; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da predloži komunikaciju o daljnjim koracima nakon Europske godine mladih kako bi se postigla njezina četiri cilja, poduprle nove inicijative i omogućio njihov rast, postiglo potpuno uključivanje politika EU-a za mlade u sva područja politika te izradile procjene i izvješća namijenjeni Parlamentu o konkretnom doprinosu Europske godine mladih u provedbi Strategije EU-a za mlade za razdoblje 2019. – 2027. i Europske agende za rad s mladima; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da bi opipljivo i konkretno nasljeđe trebalo s jedne strane obuhvaćati uvođenje metodologije za uključivanje mladih u cijelom EU-u kako bi se u obzir uzela njihova mišljenja, a s druge strane provedbu novih europskih i nacionalnih politika koje izravno proizlaze iz ishoda Europske godine mladih; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja financijski doprinos i inicijative različitih glavnih uprava Komisije; ipak napominje da bi se neke od opisanih aktivnosti ionako provodile ili da je njihova poveznica s ciljevima Europske godine mladih vrlo slaba; poziva Komisiju da pojasni koji su projekti razvijeni isključivo u okviru Europske godine mladih, a koji su već postojali i samo su prenamijenjeni za potrebe te europske godine; ustraje u tome da je potrebna jasna slika o tome kako su Komisija i države članice financirale Europsku godinu mladih; |
| --- | --- |

7.

Osiguravanje smislenog angažmana i uključenosti mladih u donošenje politika i odluka

| 8. | ističe da su trećina sudionika panela građana i građanki u okviru Konferencije o budućnosti Europe bili mladi u dobi od 16 do 25 godina; podržava prijedloge donesene na plenarnom zasjedanju Konferencije o budućnosti Europe održanom 9. svibnja 2022., posebno one u kojima se izravno ili neizravno poziva na poticanje politika usmjerenih na mlade; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju da donese potpuno razrađenu „ocjenu učinka EU-a iz perspektive mladih”, kojom će se osigurati smislena uključenost, sudjelovanje i predanost mladih u pripremi svih politika EU-a te uspostaviti sustavna procjena učinka prijedloga politika kako bi se osiguralo da se njima promiču i u odražavaju potrebe mladih i poduzimaju mjere ublažavanja ako imaju negativan učinak; smatra da je takav proces ključan kako bi se uzela u obzir mišljenja mladih, kako bi se poboljšao pozitivan učinak politika EU-a na njih i kako bi one njima postale jasno vidljive jer politike koje se danas oblikuju imaju izravne posljedice na sljedeću generaciju; naglašava da ocjena učinka EU-a iz perspektive mladih ne smije postati samo još jedna točka na birokratskom kontrolnom popisu, već da bi se njome trebala postići holistička uključivost kako bi se ispunio pripadajući cilj; smatra da bi se rezultati ocjene učinka trebali upotrebljavati kao osnova i biti povezani s već postojećim procesima, primjerice dijalogom EU-a s mladima; |
| --- | --- |

9.

| 10. | predlaže da se nakon Europske godine mladih u okviru Odbora za kulturu i obrazovanje redovito održava strukturirani dijalog s mladima te da se uspostavi demokratska platforma za otvoreno i uključivo sudjelovanje mladih u postupku donošenja politika na razini EU-a; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponavlja svoj zahtjev Komisiji i državama članicama da razviju i uvedu u nacionalne kurikulume module o globalnom građanstvu i građanstvu EU-a te iskustva mobilnosti u svrhu učenja kako bi se doprinijelo aktivnijem i participativnijem građanstvu, političkom sustavu koji više uključuje mlade i borbi protiv rasizma u svim njegovim oblicima te diskriminacije i rodno uvjetovanog nasilja s ciljem razotkrivanja predrasuda i izgradnje uključivih društava bez strukturnog rasizma, u kojima se promiču tolerancija, raznolikost i rodna ravnopravnost; poziva Komisiju da nastavnicima pruži potrebne alate i mogućnosti za aktivno sudjelovanje u izradi zajedničkog okvira EU-a za građanski odgoj i obrazovanje, primjerice putem Akademija za stručno usavršavanje učitelja u okviru programa Erasmus+ ili programa za obuku nastavnika u okviru programa Jean Monnet; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da decentralizirana događanja imaju velik potencijal približavanja EU-a mladima i predlaže uspostavu godišnjeg festivala kulture i ideja u EU-u, kojim bi se poticale lokalne rasprave i kulturne aktivnosti o svim ključnim temama po izboru mladih oko simboličnog datuma 9. svibnja; |
| --- | --- |

12.

Jačanje mjera za dobrobit mladih

| 13. | ističe da je dobrobit mladih povezana s mogućnostima i kapacitetima za učenje i rad te sa životnim standardom koji im je dostupan u zemlji boravišta; sa zabrinutošću napominje da se mladi suočavaju sa sve većom tjeskobom i mentalnim poteškoćama među ostalim uzrokovanima posljedicama pandemije bolesti COVID-19, ruskom vojnom agresijom na Ukrajinu, povećanim troškovima života i energetskim siromaštvom te klimatskom krizom; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponavlja svoj poziv Komisiji i državama članicama da izrade europski plan za zaštitu mentalnog zdravlja u obrazovanju i osposobljavanju, uključujući informalno i neformalno učenje, kako bi se pobrinule za dobrobit naše mlađe generacije u svim njezinim oblicima; ustraje na važnosti pružanja redovite psihološke potpore učenicima, učiteljima i nastavnicima u okviru obrazovnog sustava; potiče jačanje veza među obrazovnim ustanovama, kulturnim i sportskim organizacijama, organizacijama mladih i mrežama psihologa za pružanje izvannastavnih aktivnosti kako bi se povećala predanost mladih društvu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zabrinut je zbog činjenice da inflacija, povećanje cijena stanovanja i komunalnih usluga te nedostatak smještaja u nekim odredišnim zemljama ozbiljnu utječu na mobilnost mladih, što je posebno prepreka za osobe s manjim mogućnostima; ističe da je važno osigurati da se mladima i organizacijama koje vode mladi u okviru programâ EU-a pruža dostatna financijska potpora za stjecanje iskustava mobilnosti, bilo u svrhu učenja, osposobljavanja ili solidarnosti; u tom pogledu poziva Komisiju i države članice da precizno prilagode razinu financijske potpore koja se pruža mladima za iskustva mobilnosti kako bi se osigurala socijalno uključiva dimenzija programa EU-a; |
| --- | --- |

15.

Borba protiv nesigurnih radnih mjesta među mladima i osiguravanje kvalitetnog početka radnog vijeka

| 16. | ponavlja svoj poziv državama članicama da primjenjuju Jamstvo za djecu kako bi osigurale da svako dijete kojem je potrebna pomoć ima pristup besplatnom i učinkovitom ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju te općenito kvalitetnom obrazovanju, uključujući školske aktivnosti, zdravstvenu zaštitu i učinkovit pristup zdravoj prehrani i pristojnom stanovanju; nadalje, poziva države članice da provode poboljšanu Garanciju za mlade kako bi se osiguralo da svaka mlada osoba dobije kvalitetnu ponudu za posao, nastavak obrazovanja, naukovanje i pripravništvo u skladu sa svojim potrebama; pozdravlja mjere Komisije za olakšavanje razmjene dobrih praksi i koordinaciju nacionalnih akcijskih planova u tom pogledu te je potiče da nastavi ulagati napore sve dok se ciljevi u potpunosti ne ostvare; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ustraje u ključnoj ulozi rada s mladima kako bi se otklonile poteškoće s kojima se oni suočavaju, posebno jer se time pridonosi njihovu osobnom razvoju, dobrobiti i samoostvarenju; poziva države članice da bolje prepoznaju vrijednost rada s mladima te da na održiv način rekonstruiraju i ojačaju strukture za rad s mladima kad god je to potrebno; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju i države članice da predlože zajednički pravni okvir kako bi se osigurala pravedna naknada za pripravništvo i naukovanje; ustraje u tome da bi svim pripravnicima trebalo zajamčiti pristojne uvjete rada i pravednu naknadu kako bi se spriječile izrabljivačke prakse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da prijelaz iz škole na posao za mlade uvelike ovisi o priznavanju diploma, kvalifikacija ili razdoblja obrazovanja stečenih u inozemstvu; žali zbog toga što u tom području i dalje postoje prepreke te potiče Komisiju i države članice da takvo priznavanje učine automatskim, pri čemu posebno treba iskoristiti mogućnosti koje nudi digitalizacija; potiče države članice da uz formalno obrazovanje isto tako vrednuju i priznaju kompetencije i vještine stečene neformalnim i informalnim učenjem i radom s mladima diljem Unije i izvan EU-a; ponavlja da to ne bi smjelo ugroziti pravo na visokokvalitetno visoko obrazovanje; |
| --- | --- |

19.

Ulaganje u sljedeću generaciju putem obrazovanja

| 20. | ističe da ulaganje u prilike za učenje koje su dostupne mladima izravno utječe na njihov budući život kao pojedinaca, ali i na dobro gospodarsko stanje i koheziju društva u cjelini; naglašava potrebu za otklanjanjem poteškoća s kojima se suočavaju mladi koji su diskriminirani ili imaju manje mogućnosti s obzirom na pristup različitim razinama formalnih, informalnih i neformalnih obrazovnih okvira, među ostalima mlade žene, mladi članovi zajednice LGBTIQ+, mladi migranti, mladi tražitelji azila i izbjeglice te učenici s invaliditetom i smanjenim sposobnostima; stoga poziva države članice da znatno povećaju javnu potrošnju na obrazovanje, uključujući digitalno obrazovanje, strukovno i obrazovno osposobljavanje, usavršavanje i prekvalifikaciju; poziva Komisiju da potiče primjenu zajedničkih pokazatelja kako bi se procijenio učinak reformi i ulaganja, uključujući u okviru instrumenta NextGenerationEU, na unaprjeđenje namjenskih politika za mlade i obrazovanje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ponavlja svoj poziv državama članicama da do 2025. u potpunosti uspostave europski prostor obrazovanja; stoga pozdravlja napredak koji je već postignut u nekim državama članicama; poziva države članice da poduzmu odgovarajuće mjere potrebne za jačanje svoje digitalne infrastrukture, povezivosti i obrazovnih programa te za odgovarajuće osposobljavanje učitelja i nastavnika, kao i da pruže smjernice za poticanje digitalne pismenosti kako bi se poboljšale nove metode podučavanja i kako bi se mladima omogućili učinkovit pristup informacijama, razotkrivanje dezinformacija i otklanjanje problema nasilja na internetu, kao što su poticanje na mržnju, rasizam, seksualno zlostavljanje djece na internetu, rodno uvjetovano nasilje, zlostavljanje na internetu i prekid komunikacije bez objašnjenja (engl. ghosting); podsjeća na postojeći rodni jaz u obrazovanju u području znanosti, tehnologije, inženjerstva, umjetnosti i matematike (STEAM) te na potrebu za korektivnim mjerama kako bi se ta razlika uklonila; sa zanimanjem iščekuje Komisijinu reviziju Akcijskog plana za digitalno obrazovanje (2012. – 2027.) na sredini provedbenog razdoblja; |
| --- | --- |

21.

o

o o

| 22. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  SL C 202, 7.6.2016., str. 47.

(2)  SL L 462, 28.12.2021., str. 1.

(3)  SL C 456, 18.12.2018., str. 1.

(4)  SL C 494, 8.12.2021., str. 2.

(5)  SL C 418, 7.12.2017., str. 2.

(6)  SL C 189, 5.6.2019., str. 28.

(7)  SL C 414, 10.12.2019., str. 2.

(8)  SL C 415, 1.12.2020., str. 1.

(9)  SL C 395, 29.9.2021., str. 101.

(10)  SL C 445, 29.10.2021., str. 75.

(11)  SL C 465, 17.11.2021., str. 82.

(12)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0359.

(13)  Istraživanje Eurobarometra iz 2022. o mladima i demokraciji u Europskoj godini mladih, objavljeno 6. svibnja 2022.

(14)  Sužavanje prostora za djelovanje civilnog društva: utjecaj na mlade i njihove organizacije

Rezolucija o borbi protiv sužavanja prostora za djelovanje povećanjem prilika za organizacije mladih, nacionalna vijeća mladih i međunarodne nevladine organizacije mladih

Voicify: Dio Europe

---

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/89 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/89

---

P9_TA(2022)0425

Unapređenje propisa EU-a o divljim i egzotičnim životinjama koje se drže kao kućni ljubimci u Europskoj uniji uz pomoć pozitivnog popisa EU-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o unapređenju propisa EU-a o divljim i egzotičnim životinjama koje se drže kao kućni ljubimci u Europskoj uniji uz pomoć pozitivnog popisa EU-a (2022/2809(RSP))

(2023/C 167/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir predstavke br. 0697/2020, 0744/2020 i 0786/2020, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir predstavke br. 0697/2020, 0744/2020 i 0786/2020,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 114., 191. i 192., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 114., 191. i 192.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES),

| — | uzimajući u obzir Kodeks o zdravlju kopnenih i akvatičnih životinja Svjetske organizacije za zdravlje životinja (WOAH, osnovan kao OIE), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Kodeks o zdravlju kopnenih i akvatičnih životinja Svjetske organizacije za zdravlje životinja (WOAH, osnovan kao OIE),

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o zaštiti kućnih ljubimaca i Rezoluciju Vijeća Europe o držanju divljih životinja kao kućnih ljubimaca, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o zaštiti kućnih ljubimaca i Rezoluciju Vijeća Europe o držanju divljih životinja kao kućnih ljubimaca,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2021. o Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030.: Vraćanje prirode u naše živote (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2021. o Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030.: Vraćanje prirode u naše živote (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. veljače 2020. o zaštiti unutarnjeg tržišta EU-a i prava potrošača od negativnih posljedica nezakonite trgovine kućnim ljubimcima (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. veljače 2020. o zaštiti unutarnjeg tržišta EU-a i prava potrošača od negativnih posljedica nezakonite trgovine kućnim ljubimcima (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. rujna 2016. o strateškim ciljevima EU-a za 17. sastanak konferencije ugovornih stranaka Konvencije o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES) koja će se održati u Johannesburgu (u Južnoj Africi) od 24. rujna do 5. listopada 2016. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. rujna 2016. o strateškim ciljevima EU-a za 17. sastanak konferencije ugovornih stranaka Konvencije o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES) koja će se održati u Johannesburgu (u Južnoj Africi) od 24. rujna do 5. listopada 2016. (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenoga 2016. o Akcijskom planu EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenoga 2016. o Akcijskom planu EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom (4),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. veljače 2016. naslovljenu „Akcijski plan EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom” (COM(2016)0087) i zaključke Vijeća od 20. lipnja 2016. o Akcijskom planu EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. veljače 2016. naslovljenu „Akcijski plan EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom” (COM(2016)0087) i zaključke Vijeća od 20. lipnja 2016. o Akcijskom planu EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 338/97 od 9. prosinca 1996. o zaštiti vrsta divlje faune i flore uređenjem trgovine njima (5) te Uredbu Komisije (EZ) br. 865/2006 od 4. svibnja 2006. o utvrđivanju detaljnih pravila o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 338/97 o zaštiti divlje faune i flore uređenjem trgovine njima (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 338/97 od 9. prosinca 1996. o zaštiti vrsta divlje faune i flore uređenjem trgovine njima (5) te Uredbu Komisije (EZ) br. 865/2006 od 4. svibnja 2006. o utvrđivanju detaljnih pravila o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 338/97 o zaštiti divlje faune i flore uređenjem trgovine njima (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o prenosivim bolestima životinja te o izmjeni i stavljanju izvan snage određenih akata u području zdravlja životinja („Zakon o zdravlju životinja”) (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o prenosivim bolestima životinja te o izmjeni i stavljanju izvan snage određenih akata u području zdravlja životinja („Zakon o zdravlju životinja”) (7),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1143/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o sprječavanju i upravljanju unošenja i širenja invazivnih stranih vrsta) (8) („Uredba o invazivnim vrstama”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1143/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o sprječavanju i upravljanju unošenja i širenja invazivnih stranih vrsta) (8) („Uredba o invazivnim vrstama”,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 576/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o nekomercijalnom premještanju kućnih ljubimaca i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 998/2003 (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 576/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o nekomercijalnom premještanju kućnih ljubimaca i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 998/2003 (9),

| — | uzimajući u obzir članak 227. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 227. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je Odbor za predstavke zaprimio predstavke br. 0697/2020, 0744/2020 i 0786/2020, u kojima se izražava zabrinutost zbog rizika za dobrobit i zdravlje povezanih s trgovinom divljim i egzotičnim životinjama u EU-u i poziva na donošenje pozitivnog popisa na razini EU-a kojim bi se utvrdilo koje se životinje smiju držati kao kućni ljubimci; |
| --- | --- |

A.

budući da je Odbor za predstavke zaprimio predstavke br. 0697/2020, 0744/2020 i 0786/2020, u kojima se izražava zabrinutost zbog rizika za dobrobit i zdravlje povezanih s trgovinom divljim i egzotičnim životinjama u EU-u i poziva na donošenje pozitivnog popisa na razini EU-a kojim bi se utvrdilo koje se životinje smiju držati kao kućni ljubimci;

| B. | budući da je biološka raznolikost sastavni dio svjetske baštine; budući da načelo „Jedno zdravlje” odražava činjenicu da su zdravlje ljudi, životinje i okoliš međusobno povezani; budući da je, prema trenutačnim informacijama, moguće da je pandemija bolesti COVID-19 potekla iz životinjskog izvora (10), što pokazuje da je potrebno posvetiti više pozornosti trgovini egzotičnim životinjama jer je ona povezana s velikim zdravstvenim rizicima za cjelokupno stanovništvo; |
| --- | --- |

B.

budući da je biološka raznolikost sastavni dio svjetske baštine; budući da načelo „Jedno zdravlje” odražava činjenicu da su zdravlje ljudi, životinje i okoliš međusobno povezani; budući da je, prema trenutačnim informacijama, moguće da je pandemija bolesti COVID-19 potekla iz životinjskog izvora (10), što pokazuje da je potrebno posvetiti više pozornosti trgovini egzotičnim životinjama jer je ona povezana s velikim zdravstvenim rizicima za cjelokupno stanovništvo;

| C. | budući da je 70 % patogena koji uzrokuju bolesti kod ljudi životinjskog podrijetla i da domaće ili divlje životinje mogu biti prijenosnici tih bolesti, poznatih kao zoonoze (11); budući da trgovina divljom faunom i florom povećava kontakte između ljudi i divlje faune i flore te je ključan čimbenik u mogućem pojavljivanju učinaka prelijevanja, što dovodi do širenja virusnih bolesti, uključujući i nove bolesti, na ljude; |
| --- | --- |

C.

budući da je 70 % patogena koji uzrokuju bolesti kod ljudi životinjskog podrijetla i da domaće ili divlje životinje mogu biti prijenosnici tih bolesti, poznatih kao zoonoze (11); budući da trgovina divljom faunom i florom povećava kontakte između ljudi i divlje faune i flore te je ključan čimbenik u mogućem pojavljivanju učinaka prelijevanja, što dovodi do širenja virusnih bolesti, uključujući i nove bolesti, na ljude;

| D. | budući da se procjenjuje da se više od 100 milijuna životinja u Europi drži kao kućni ljubimci, uključujući male sisavce, ptice, gmazove, ribe i vodozemce (12); budući da su mnoge od tih vrsta ulovljene u divljini, čime se iscrpljuju prirodne populacije; |
| --- | --- |

D.

budući da se procjenjuje da se više od 100 milijuna životinja u Europi drži kao kućni ljubimci, uključujući male sisavce, ptice, gmazove, ribe i vodozemce (12); budući da su mnoge od tih vrsta ulovljene u divljini, čime se iscrpljuju prirodne populacije;

| E. | budući da divlje vrste imaju posebne potrebe i znatno pate kad ih se uhvati, prevozi i drži u zatočeništvu; budući da prema najnovijim podacima znatan broj divljih i egzotičnih životinja ugine tijekom prve godine nakon što postanu kućni ljubimci, pri čemu velika većina ugine zbog gušenja, bolesti, gladi i dehidracije tijekom prijevoza, o čemu je izvijestio i Program Ujedinjenih naroda za zaštitu okoliša; |
| --- | --- |

E.

budući da divlje vrste imaju posebne potrebe i znatno pate kad ih se uhvati, prevozi i drži u zatočeništvu; budući da prema najnovijim podacima znatan broj divljih i egzotičnih životinja ugine tijekom prve godine nakon što postanu kućni ljubimci, pri čemu velika većina ugine zbog gušenja, bolesti, gladi i dehidracije tijekom prijevoza, o čemu je izvijestio i Program Ujedinjenih naroda za zaštitu okoliša;

| F. | budući da je hitno potrebno podići razinu osviještenosti javnosti o dobrobiti divljih i egzotičnih životinja koje se drže kao kućni ljubimci, uključujući zabrinjavajuće stope zabilježenih zdravstvenih, bihevioralnih i veterinarskih problema; |
| --- | --- |

F.

budući da je hitno potrebno podići razinu osviještenosti javnosti o dobrobiti divljih i egzotičnih životinja koje se drže kao kućni ljubimci, uključujući zabrinjavajuće stope zabilježenih zdravstvenih, bihevioralnih i veterinarskih problema;

| G. | budući da je prema podacima Međunarodne unije za očuvanje prirode svaka četvrta vrsta sisavaca i svaka osma vrsta ptica izložena visokom riziku od izumiranja, dok je svaka treća vrsta vodozemaca ugrožena; budući da dobro dokumentirani dokazi potvrđuju da je trgovina egzotičnim kućnim ljubimcima jedna od glavnih prijetnji opstanku tih vrsta; |
| --- | --- |

G.

budući da je prema podacima Međunarodne unije za očuvanje prirode svaka četvrta vrsta sisavaca i svaka osma vrsta ptica izložena visokom riziku od izumiranja, dok je svaka treća vrsta vodozemaca ugrožena; budući da dobro dokumentirani dokazi potvrđuju da je trgovina egzotičnim kućnim ljubimcima jedna od glavnih prijetnji opstanku tih vrsta;

| H. | budući da su invazivne strane vrste jedan od pet glavnih uzroka gubitka biološke raznolikosti u Europi i svijetu; budući da je Komisija procijenila da troškovi kontrole i upravljanja štetom koju uzrokuju invazivne vrste u EU-u iznose 12 milijardi EUR godišnje; budući da mnoge države članice još uvijek nisu uspostavile potpuno funkcionalan sustav nadzora i kontrole za praćenje invazivnih stranih vrsta koje izazivaju zabrinutost u Uniji, čime krše pravo EU-a i zbog čega je Komisija protiv njih pokrenula postupke zbog povrede prava; |
| --- | --- |

H.

budući da su invazivne strane vrste jedan od pet glavnih uzroka gubitka biološke raznolikosti u Europi i svijetu; budući da je Komisija procijenila da troškovi kontrole i upravljanja štetom koju uzrokuju invazivne vrste u EU-u iznose 12 milijardi EUR godišnje; budući da mnoge države članice još uvijek nisu uspostavile potpuno funkcionalan sustav nadzora i kontrole za praćenje invazivnih stranih vrsta koje izazivaju zabrinutost u Uniji, čime krše pravo EU-a i zbog čega je Komisija protiv njih pokrenula postupke zbog povrede prava;

| I. | budući da mnoge divlje i egzotične životinje koje se drže kao kućni ljubimci predstavljaju ozbiljnu prijetnju sigurnosti ljudi zbog svojeg prirodnog ponašanja, odnosno iskazivanja agresivnih ili predatorskih osobina, što je dodatno pogoršano stresom koji trpe u zatočeništvu; |
| --- | --- |

I.

budući da mnoge divlje i egzotične životinje koje se drže kao kućni ljubimci predstavljaju ozbiljnu prijetnju sigurnosti ljudi zbog svojeg prirodnog ponašanja, odnosno iskazivanja agresivnih ili predatorskih osobina, što je dodatno pogoršano stresom koji trpe u zatočeništvu;

| J. | budući da se nacionalna pravila kojima se ograničava držanje egzotičnih kućnih ljubimaca uvelike razlikuju među državama članicama i da su u nekim slučajevima proturječna, zbog čega je državama članicama iznimno teško provoditi dosljednu politiku o tom pitanju na europskoj razini, a postoje i nedostaci u postojećim nacionalnim zakonima koji se odnose na egzotične kućne ljubimce (13); budući da se pravnim odredbama može zabraniti držanje nekih vrsta životinja (negativni popis ili crna lista) ili dopustiti držanje samo određenih vrsta (pozitivni popis ili bijela lista), pri čemu je negativni popis najčešće korišten sustav za reguliranje držanja egzotičnih kućnih ljubimaca; |
| --- | --- |

J.

budući da se nacionalna pravila kojima se ograničava držanje egzotičnih kućnih ljubimaca uvelike razlikuju među državama članicama i da su u nekim slučajevima proturječna, zbog čega je državama članicama iznimno teško provoditi dosljednu politiku o tom pitanju na europskoj razini, a postoje i nedostaci u postojećim nacionalnim zakonima koji se odnose na egzotične kućne ljubimce (13); budući da se pravnim odredbama može zabraniti držanje nekih vrsta životinja (negativni popis ili crna lista) ili dopustiti držanje samo određenih vrsta (pozitivni popis ili bijela lista), pri čemu je negativni popis najčešće korišten sustav za reguliranje držanja egzotičnih kućnih ljubimaca;

| K. | budući da trenutačna situacija perpetuira postojeće prepreke, fragmentira jedinstveno tržište Unije i stvara ozbiljne razlike između onih država članica koje imaju pozitivan popis u svojem zakonodavstvu i onih koje ga nemaju; budući da se, nadalje, čak i pozitivni popisi razlikuju među državama članicama, među ostalim i u pitanjima kao što su navođenje vrsta, različite razine zaštite ili razlike u načinu na koji je provedena procjena rizika; |
| --- | --- |

K.

budući da trenutačna situacija perpetuira postojeće prepreke, fragmentira jedinstveno tržište Unije i stvara ozbiljne razlike između onih država članica koje imaju pozitivan popis u svojem zakonodavstvu i onih koje ga nemaju; budući da se, nadalje, čak i pozitivni popisi razlikuju među državama članicama, među ostalim i u pitanjima kao što su navođenje vrsta, različite razine zaštite ili razlike u načinu na koji je provedena procjena rizika;

| L. | budući da je pristup koji se temelji na negativnom popisu po svojoj prirodi reaktivan i najmanje predostrožan s obzirom na to da je automatski dopušteno držati svaku životinju koja nije na negativnom popisu, zbog čega taj popis mora biti prilično dugačak; budući da se vrste kojima se trguje neprestano mijenjaju u skladu s aktualnim trendovima, tako da je svaki negativni popis potrebno redovito ažurirati; |
| --- | --- |

L.

budući da je pristup koji se temelji na negativnom popisu po svojoj prirodi reaktivan i najmanje predostrožan s obzirom na to da je automatski dopušteno držati svaku životinju koja nije na negativnom popisu, zbog čega taj popis mora biti prilično dugačak; budući da se vrste kojima se trguje neprestano mijenjaju u skladu s aktualnim trendovima, tako da je svaki negativni popis potrebno redovito ažurirati;

| M. | budući da su znanstvenici sa zabrinutošću istaknuli da je EU-ov popis zabranjenih invazivnih stranih vrsta, kako je naveden u Uredbi o invazivnim vrstama, neprimjeren za suočavanje s razinom prijetnje koju invazivne strane vrste predstavljaju za biološku raznolikost EU-a; |
| --- | --- |

M.

budući da su znanstvenici sa zabrinutošću istaknuli da je EU-ov popis zabranjenih invazivnih stranih vrsta, kako je naveden u Uredbi o invazivnim vrstama, neprimjeren za suočavanje s razinom prijetnje koju invazivne strane vrste predstavljaju za biološku raznolikost EU-a;

| N. | budući da nepostojanje pozitivnog popisa životinja koje se smiju držati kao kućni ljubimci na razini EU-a ugrožava dobrobit i zdravlje ljudi i životinja te predstavlja prijetnju biološkoj raznolikosti; |
| --- | --- |

N.

budući da nepostojanje pozitivnog popisa životinja koje se smiju držati kao kućni ljubimci na razini EU-a ugrožava dobrobit i zdravlje ljudi i životinja te predstavlja prijetnju biološkoj raznolikosti;

| O. | budući da je potrebna odgovarajuća razina osviještenosti o odgovornom držanju kućnih ljubimaca kako bi se poboljšala učinkovitost pozitivnog popisa i povećala dobrobit kućnih ljubimaca i vlasnika; |
| --- | --- |

O.

budući da je potrebna odgovarajuća razina osviještenosti o odgovornom držanju kućnih ljubimaca kako bi se poboljšala učinkovitost pozitivnog popisa i povećala dobrobit kućnih ljubimaca i vlasnika;

| P. | budući da je 19 država članica podržalo Dokument o stajalištu o novom zakonodavnom okviru za pozitivan popis EU-a za držanje kućnih ljubimaca u ime Cipra, Litve, Luksemburga i Malte, koji je predstavljen na sastanku Vijeća za poljoprivredu i ribarstvo 24. svibnja 2022.; |
| --- | --- |

P.

budući da je 19 država članica podržalo Dokument o stajalištu o novom zakonodavnom okviru za pozitivan popis EU-a za držanje kućnih ljubimaca u ime Cipra, Litve, Luksemburga i Malte, koji je predstavljen na sastanku Vijeća za poljoprivredu i ribarstvo 24. svibnja 2022.;

| 1. | ponavlja da bi najveći prioritet trebalo dati prevenciji kao najisplativijoj, najhumanijoj i ekološki najpoželjnijoj mjeri; ističe da EU mora iskoristiti priliku i u svoje politike uključiti lekcije naučene tijekom pandemije bolesti COVID-19; naglašava važnu ulogu Komisije u koordinaciji i podupiranju pristupa „Jedno zdravlje” u EU-u; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da trgovina egzotičnim životinjama može predstavljati opasnost ne samo za dobrobit životinja već i za zdravlje ljudi zbog mogućnosti zoonoze i da stoga EU mora donijeti kohezivno zakonodavstvo kojim se sprečavaju te vrste potencijalnih bolesti koje mogu dovesti do javnozdravstvenih problema; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća da se već pokazalo da trgovina egzotičnom faunom i florom može dovesti do smanjenja biološke raznolikosti, kako u staništu iz kojeg ta vrsta potječe tako i u ekosustavima Unije; ističe da se europskom trgovinskom politikom mora osigurati da prakse u trgovini kućnim ljubimcima ne ugrožavaju dobrobit divljih i egzotičnih životinja i ne doprinose gubitku biološke raznolikosti, kao i da držanje takvih životinja kao kućnih ljubimaca ne ugrožava dobrobit životinje ili vlasnika; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izražava zabrinutost zbog činjenice da su postojeći propisi u državama članicama o trgovini divljim i egzotičnim životinjama i njihovu držanju fragmentirani i nedosljedni te da često ne obuhvaćaju šire životinjsko carstvo jer se uglavnom odnose na sisavce, pri čemu se zanemaruju velike skupine ptica, gmazova, vodozemaca, kukaca i ukrasnih riba, koje su trenutačno široko zastupljene u trgovini kućnim ljubimcima te je zabrinut zbog činjenice da te životinje mogu predstavljati opasnost za autohtone vrste i ekosustave ako se puste na slobodu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da nedosljedno zakonodavstvo otežava prikupljanje točnih podataka; ističe da se u bazama podataka EU-a osmišljenima za praćenje trgovine životinjama u državama članicama i među njima ne bilježi podrijetlo životinja, a CITES se primjenjuje samo na relativno mali udio životinjskih vrsta koje su navedene u njegovim dodacima; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da je nekoliko europskih zemalja već uvelo pozitivne popise koji se temelje na nekoliko kriterija kao što su dobrobit životinja, okoliš, zdravlje ljudi, zahtjevi povezani s uzgojem i smještajem te načelo predostrožnosti; također pozdravlja činjenicu da nekoliko drugih država članica sastavlja pozitivne popise ili provodi istraživanja o pozitivnim popisima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sa žaljenjem napominje da odredbe prava EU-a trenutačno nisu dovoljne za rješavanje pitanja dobrobiti životinja, javnog zdravlja i sigurnosti te rizika od invazivnosti povezanih s trgovinom divljim i egzotičnim životinjama te njihovim držanjem kao kućnih ljubimaca; ističe da Zakon EU-a o zdravlju životinja nije osmišljen za rješavanje pitanja trgovine egzotičnim kućnim ljubimcima i da se ni jednim zakonodavnim aktom EU-a koji se odnosi na dobrobit životinja ne uređuje dobrobit životinja koje se drže kao kućni ljubimci i kojima se trguje kao kućnim ljubimcima na jedinstvenom tržištu EU-a; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da je pozitivan popis obično kraći, zaseban popis preventivne prirode koji pruža jasnoću u pogledu toga koje se vrste smiju držati u određenoj zemlji; ističe da je pozitivan popis također mnogo lakše ažurirati od negativnog popisa jer je a priori zabranjeno držati sve životinje koje nisu na popisu, čime se doprinosi pojednostavljenju zakonodavstva na europskoj razini i smanjuju administrativni troškovi; naglašava da istraživanje pristupa koji se temelji na pozitivnom popisu dokazuje njegovu učinkovitost u smanjenju trgovine divljim i egzotičnim životinjama te boljoj osviještenosti javnosti (14); |
| --- | --- |

8.

| 9. | procjenjuje prednosti europskog pozitivnog popisa kojim bi se regulirala trgovina divljim i egzotičnim životinjama i ograničilo njihovo držanje kao kućnih ljubimaca, kako je zatraženo u predstavkama koje je zaprimio Odbor za predstavke; konstatira da su neke države članice pozvale na uspostavu pozitivnog popisa na razini EU-a uz odgovarajuće uvjete u pogledu dobrobiti; u tom kontekstu poziva Komisiju da provede procjenu učinka dodane vrijednosti i izvedivosti izrade takvog popisa, uz korištenje znanstveno utemeljenog skupa kriterija kako bi se odredilo koje su vrste prikladne da budu kućni ljubimci i uključujući pomnu analizu različitih kriterija koji se već koriste u nacionalnim pozitivnim popisima kako bi se utvrdili najučinkovitiji kriteriji koji bi se mogli usvojiti u pozitivnom popisu na razini EU-a na temelju najboljih praksi, postojećih iskustava i izvučenih pouka u državama članicama; poziva Komisiju da pokrene studiju kako bi se to pitanje analiziralo u kontekstu stroge i pravodobne provedbe Akcijskog plana EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da je za zaštitu zdravlja ljudi i okoliša svih država članica iznimno važno da se uspostave i bez daljnje odgode provedu djelotvorni akcijski planovi za rješavanje problema najinvazivijih stranih vrsta koje izazivaju zabrinutost u Uniji, čime bi se osigurale potpuno funkcionalne strukture u skladu s Uredbom (EU) br. 1143/2014 kako bi se provodile odgovarajuće kontrole usmjerene na sprečavanje nenamjernog i namjernog unošenja i širenja invazivnih stranih vrsta u Uniju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | prima na znanje da držanje kućnih ljubimaca nije regulirano na razini EU-a, nego na nacionalnoj razini i da su neke države članice sastavile pozitivne popise za životinjske vrste; naglašava da bi se međunarodna trgovina divljom faunom i florom te odgovarajuće zakonodavstvo kojim se ona regulira trebali temeljiti na znanstvenim dokazima; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da bi revizija Akcijskog plana EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom trebala dovesti do podizanja razine osviještenosti o nezakonitoj trgovini i pozitivnog utjecaja na dobrobit životinja, kao i na dobrobit egzotičnih i divljih životinja koje se mogu držati kao kućni ljubimci u EU-u; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da životinje uvrštene na pozitivan popis ne smiju predstavljati posebnu opasnost za zdravlje ljudi, njima se mora moći lako rukovati te ih se mora držati u uvjetima koji zadovoljavaju njihove osnovne fiziološke, etološke i ekološke potrebe; naglašava da se na popis ne bi trebale uvrštavati egzotične i divlje vrste životinja ako postoje jasne naznake da bi, ako pobjegnu ili budu puštene u divljinu, mogle preživjeti i stoga predstavljati rizik za autohtone ekosustave, čime bi utjecale na opstanak autohtonih vrsta tako što bi postale invazivne vrste nakon puštanja u prirodni okoliš; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  SL C 67, 8.2.2022., str. 25.

(2)  SL C 294, 23.7.2021., str. 40.

(3)  SL C 204, 13.6.2018., str. 136.

(4)  SL C 224, 27.6.2018., str. 117.

(5)  SL L 61, 3.3.1997., str. 1.

(6)  SL L 166, 19.6.2006., str. 1.

(7)  SL L 84, 31.3.2016., str. 1.

(8)  SL L 317, 4.11.2014., str. 35.

(9)  SL L 178, 28.6.2013., str. 1.

(10)  Brifing, „Koronavirus i trgovina divljom faunom i florom”, Europski parlament, Glavna uprava za usluge parlamentarnih istraživanja, 4. svibnja 2020.

(11)  WOAH, Koncept „Jedno zdravlje”, 14. siječnja 2013.

(12)  Vijeće EU-a, „Position paper on a new EU legislative framework for an EU Positive List for the keeping of companion animals on behalf of Cyprus, Lithuania, Luxembourg and Malta(Dokument o stajalištu o novom zakonodavnom okviru za pozitivan popis EU-a za držanje kućnih ljubimaca u ime Cipra, Litve, Luksemburga i Malte)”, 16. svibnja 2022.

(13)  Kako je pokazano u studiji naslovljenoj „Analysis of national legislation related to the keeping and sale of exotic pets in Europe”(Analiza nacionalnog zakonodavstva povezanog s držanjem i prodajom egzotičnih kućnih ljubimaca u Europi), koju je u lipnju 2020. objavila organizacija Eurogroup For Animals.

(14)  World Animal Protection, „Think positive – An overview of national and international Positive Lists (Mislimo pozitivno – Pregled nacionalnih i međunarodnih pozitivnih popisa)”, rujan 2020.

---

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/94 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/94

---

P9_TA(2022)0426

Stanje ljudskih prava u Egiptu

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o stanju ljudskih prava u Egiptu (2022/2962(RSP))

(2023/C 167/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Egiptu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Egiptu,

| — | uzimajući u obzir izjave koje je glasnogovornik Europske službe za vanjsko djelovanje zadužen za vanjske poslove i sigurnosnu politiku dao o Egiptu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave koje je glasnogovornik Europske službe za vanjsko djelovanje zadužen za vanjske poslove i sigurnosnu politiku dao o Egiptu,

| — | uzimajući u obzir politiku susjedstva EU-a i zajedničku komunikaciju od 9. veljače 2021. naslovljenu „Obnovljeno partnerstvo s južnim susjedstvom – Nova agenda za Sredozemlje” (JOIN(2021)0002), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir politiku susjedstva EU-a i zajedničku komunikaciju od 9. veljače 2021. naslovljenu „Obnovljeno partnerstvo s južnim susjedstvom – Nova agenda za Sredozemlje” (JOIN(2021)0002),

| — | uzimajući u obzir 13. međuparlamentarnu sjednicu EU-a i Egipta održanu 29. rujna 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 13. međuparlamentarnu sjednicu EU-a i Egipta održanu 29. rujna 2022.,

| — | uzimajući u obzir memorandum o razumijevanju između EU-a, Egipta i Izraela o suradnji u vezi s trgovinom, prijevozom i izvozom prirodnog plina u Europsku uniju, potpisan u Kairu 15. lipnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir memorandum o razumijevanju između EU-a, Egipta i Izraela o suradnji u vezi s trgovinom, prijevozom i izvozom prirodnog plina u Europsku uniju, potpisan u Kairu 15. lipnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir najnoviju izjavu glasnogovornika visokog povjerenika UN-a za ljudska prava o Egiptu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir najnoviju izjavu glasnogovornika visokog povjerenika UN-a za ljudska prava o Egiptu,

| — | uzimajući u obzir univerzalni periodični pregled Egipta koji je Vijeće UN-a za ljudska prava provelo za razdoblje 2019. – 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir univerzalni periodični pregled Egipta koji je Vijeće UN-a za ljudska prava provelo za razdoblje 2019. – 2020.,

| — | uzimajući u obzir izjavu visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 8. studenoga 2022., u kojoj se traži da se Alaa Abdel Fattah smjesta pusti na slobodu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 8. studenoga 2022., u kojoj se traži da se Alaa Abdel Fattah smjesta pusti na slobodu,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o smrtnoj kazni, mučenju, slobodi izražavanja, borcima za ljudska prava, nasilju nad ženama i djevojčicama te pravima LGBTI osoba, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o smrtnoj kazni, mučenju, slobodi izražavanja, borcima za ljudska prava, nasilju nad ženama i djevojčicama te pravima LGBTI osoba,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta iz 1989., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta iz 1989.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, Konvenciju protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja, Konvenciju o pravima djeteta i Arapsku povelju o ljudskim pravima, koje je Egipat ratificirao, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, Konvenciju protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja, Konvenciju o pravima djeteta i Arapsku povelju o ljudskim pravima, koje je Egipat ratificirao,

| — | uzimajući u obzir Ustav Egipta, a posebno njegov članak 52. o zabrani svih oblika mučenja, članak 73. o slobodi okupljanja i članak 93. o obvezujućem karakteru međunarodnog prava u području ljudskih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Egipta, a posebno njegov članak 52. o zabrani svih oblika mučenja, članak 73. o slobodi okupljanja i članak 93. o obvezujućem karakteru međunarodnog prava u području ljudskih prava,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Egipat bio domaćin 27. konferencije stranaka Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama (COP27) u Sharm El-Sheikhu; budući da je taj međunarodni događaj u središte pozornosti doveo egipatsku unutarnju represiju nad mirnim i legitimnim glasovima civilnog društva; |
| --- | --- |

A.

budući da je Egipat bio domaćin 27. konferencije stranaka Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama (COP27) u Sharm El-Sheikhu; budući da je taj međunarodni događaj u središte pozornosti doveo egipatsku unutarnju represiju nad mirnim i legitimnim glasovima civilnog društva;

| B. | budući da je Egipat 2021. pokrenuo svoju nacionalnu strategiju za ljudska prava i svoj nacionalni dijalog, čiji je službeni cilj bio poboljšati stanje ljudskih prava i uspostaviti uključivije političko okruženje; budući da je u travnju 2022. osnovan egipatski Odbor za predsjedničko pomilovanje, čija je zadaća provođenje istraga organizacija civilnog društva o slučajevima zatvorenika koji se nalaze u situacijama koje nisu u skladu s međunarodnim standardima u području ljudskih prava; budući da je taj odbor zanemario teška prethodna i aktualna kršenja ljudskih prava te da godinu dana nakon pokretanja nacionalne strategije za ljudska prava i nacionalni dijalog Egipta nisu zabilježene znatnije promjene; budući da Pododbor za politička pitanja, ljudska prava i demokraciju te međunarodna i regionalna pitanja, koji je osnovan na temelju Sporazuma o pridruživanju između Egipta i Europske unije, služi kao okvir za raspravu o pitanjima ljudskih prava između tih dviju strana; budući da je sljedeća sjednica tog pododbora zakazana za 8. prosinca 2022. u Kairu; |
| --- | --- |

B.

budući da je Egipat 2021. pokrenuo svoju nacionalnu strategiju za ljudska prava i svoj nacionalni dijalog, čiji je službeni cilj bio poboljšati stanje ljudskih prava i uspostaviti uključivije političko okruženje; budući da je u travnju 2022. osnovan egipatski Odbor za predsjedničko pomilovanje, čija je zadaća provođenje istraga organizacija civilnog društva o slučajevima zatvorenika koji se nalaze u situacijama koje nisu u skladu s međunarodnim standardima u području ljudskih prava; budući da je taj odbor zanemario teška prethodna i aktualna kršenja ljudskih prava te da godinu dana nakon pokretanja nacionalne strategije za ljudska prava i nacionalni dijalog Egipta nisu zabilježene znatnije promjene; budući da Pododbor za politička pitanja, ljudska prava i demokraciju te međunarodna i regionalna pitanja, koji je osnovan na temelju Sporazuma o pridruživanju između Egipta i Europske unije, služi kao okvir za raspravu o pitanjima ljudskih prava između tih dviju strana; budući da je sljedeća sjednica tog pododbora zakazana za 8. prosinca 2022. u Kairu;

| C. | budući da Egipat nije izmijenio nijedan relevantni zakonodavni akt prije nego što je postao domaćin konferencije COP27, među ostalim u pogledu prava na slobodu izražavanja, mirno okupljanje i udruživanje te slobodu medija, iako je pružanje prostora civilnom društvu zajednička obveza koja je sadržana u prioritetima partnerstva EU-a i Egipta te koja je utvrđena egipatskim Ustavom; budući da izvanredno stanje, koje je na snazi od 2017., još uvijek nije ukinuto; budući da se i dalje provode masovna suđenja i masovna pritvaranja, pri čemu vojni i izvanredni sudovi za državnu sigurnost sude desecima tisuća civila; budući da su 8. srpnja 2021. posebni izvjestitelji UN-a za pravo na slobodu okupljanja i udruživanja, za borce za ljudska prava i za zaštitu ljudskih prava u borbi protiv terorizma zajednički izrazili zabrinutost zbog egipatskog Zakona o nevladinim organizacijama (NVO) iz 2019., Zakona o borbi protiv kiberkriminala i kriminala povezanog s informacijskom tehnologijom iz 2018., Zakona o terorističkim subjektima iz 2015. i Zakona o javnim okupljanjima i mirnim prosvjedima iz 2013.; budući da je, prema podacima egipatskog povjerenstva za prava i slobode, egipatska vlada od 1. listopada do 14. studenoga 2022. pritvorila gotovo 734 osobe iz 18 pokrajina; |
| --- | --- |

C.

budući da Egipat nije izmijenio nijedan relevantni zakonodavni akt prije nego što je postao domaćin konferencije COP27, među ostalim u pogledu prava na slobodu izražavanja, mirno okupljanje i udruživanje te slobodu medija, iako je pružanje prostora civilnom društvu zajednička obveza koja je sadržana u prioritetima partnerstva EU-a i Egipta te koja je utvrđena egipatskim Ustavom; budući da izvanredno stanje, koje je na snazi od 2017., još uvijek nije ukinuto; budući da se i dalje provode masovna suđenja i masovna pritvaranja, pri čemu vojni i izvanredni sudovi za državnu sigurnost sude desecima tisuća civila; budući da su 8. srpnja 2021. posebni izvjestitelji UN-a za pravo na slobodu okupljanja i udruživanja, za borce za ljudska prava i za zaštitu ljudskih prava u borbi protiv terorizma zajednički izrazili zabrinutost zbog egipatskog Zakona o nevladinim organizacijama (NVO) iz 2019., Zakona o borbi protiv kiberkriminala i kriminala povezanog s informacijskom tehnologijom iz 2018., Zakona o terorističkim subjektima iz 2015. i Zakona o javnim okupljanjima i mirnim prosvjedima iz 2013.; budući da je, prema podacima egipatskog povjerenstva za prava i slobode, egipatska vlada od 1. listopada do 14. studenoga 2022. pritvorila gotovo 734 osobe iz 18 pokrajina;

| D. | budući da je u studenome 2022. borac za ljudska prava Alaa Abdel Fattah, koji je veći dio prošlog desetljeća proveo u proizvoljnom pritvoru na osnovi neutemeljenih optužbi, prekinuo štrajk glađu koji je započeo u travnju 2022. i to nakon što su ga prisilno nahranili jer je skoro umro u svojoj zatvorskoj ćeliji; budući da je od početka konferencije COP27 također prestao piti vodu; budući da Alaa još uvijek nema konzularni pristup dužnosnicima Ujedinjene Kraljevine i budući da je njegovu odvjetniku onemogućeno da ga posjeti; budući da je Alaainoj obitelji u prošlosti povremeno bilo dopušteno posjetiti ga zahvaljujući međunarodnom pritisku; |
| --- | --- |

D.

budući da je u studenome 2022. borac za ljudska prava Alaa Abdel Fattah, koji je veći dio prošlog desetljeća proveo u proizvoljnom pritvoru na osnovi neutemeljenih optužbi, prekinuo štrajk glađu koji je započeo u travnju 2022. i to nakon što su ga prisilno nahranili jer je skoro umro u svojoj zatvorskoj ćeliji; budući da je od početka konferencije COP27 također prestao piti vodu; budući da Alaa još uvijek nema konzularni pristup dužnosnicima Ujedinjene Kraljevine i budući da je njegovu odvjetniku onemogućeno da ga posjeti; budući da je Alaainoj obitelji u prošlosti povremeno bilo dopušteno posjetiti ga zahvaljujući međunarodnom pritisku;

| E. | budući da je egipatska vlada neovisnim skupinama za ljudska prava onemogućila da sudjeluju na konferenciji COP27 putem prikrivenog postupka registracije pod kontrolom vlade kojim su filtrirane skupine koje kritiziraju egipatsku vladu, putem neopravdanih ograničenja slobode mirnog okupljanja izvan mjesta održavanja konferencije COP27 te neopravdanih kašnjenja u izdavanju viza osobama koje su trebale putovati iz inozemstva; budući da su sudjelovati mogle samo neke neovisne skupine za ljudska prava te borkinja za ljudska prava Sanaa Seif i to zahvaljujući pomoći međunarodnih organizacija; |
| --- | --- |

E.

budući da je egipatska vlada neovisnim skupinama za ljudska prava onemogućila da sudjeluju na konferenciji COP27 putem prikrivenog postupka registracije pod kontrolom vlade kojim su filtrirane skupine koje kritiziraju egipatsku vladu, putem neopravdanih ograničenja slobode mirnog okupljanja izvan mjesta održavanja konferencije COP27 te neopravdanih kašnjenja u izdavanju viza osobama koje su trebale putovati iz inozemstva; budući da su sudjelovati mogle samo neke neovisne skupine za ljudska prava te borkinja za ljudska prava Sanaa Seif i to zahvaljujući pomoći međunarodnih organizacija;

| F. | budući da su borkinje za prava žena, LGBTIQ+ osobe i borci za prava Kopta i dalje meta uznemiravanja, zastrašivanja, uhićenja i pritvaranja, kao što je to u slučaju Patricka Georgea Zakija, kojemu je još uvijek zabranjeno putovati te mu se i dalje sudi na izvanrednom državnom sudu nakon što je kritizirao politiku svoje vlade prema koptskim kršćanima, te utjecajnih osoba na društvenim mrežama Haneen Hossam i Mawade Al Adham, koje su 2020. osuđene na tri odnosno dvije godine zatvora zbog insceniranih optužbi za nepoštovanje morala, nakon što su ležerno plesale u videozapisima na TikToku; |
| --- | --- |

F.

budući da su borkinje za prava žena, LGBTIQ+ osobe i borci za prava Kopta i dalje meta uznemiravanja, zastrašivanja, uhićenja i pritvaranja, kao što je to u slučaju Patricka Georgea Zakija, kojemu je još uvijek zabranjeno putovati te mu se i dalje sudi na izvanrednom državnom sudu nakon što je kritizirao politiku svoje vlade prema koptskim kršćanima, te utjecajnih osoba na društvenim mrežama Haneen Hossam i Mawade Al Adham, koje su 2020. osuđene na tri odnosno dvije godine zatvora zbog insceniranih optužbi za nepoštovanje morala, nakon što su ležerno plesale u videozapisima na TikToku;

| G. | budući da je na devetom sastanku Vijeća za pridruživanje EU-a i Egipta održanom 20. lipnja 2022. te u prioritetima partnerstva za razdoblje 2021. – 2027. donesenima 19. lipnja 2022. ponovno istaknuta predanost obiju strana promicanju demokracije, temeljnih sloboda i ljudskih prava, rodne ravnopravnosti i jednakih mogućnosti; |
| --- | --- |

G.

budući da je na devetom sastanku Vijeća za pridruživanje EU-a i Egipta održanom 20. lipnja 2022. te u prioritetima partnerstva za razdoblje 2021. – 2027. donesenima 19. lipnja 2022. ponovno istaknuta predanost obiju strana promicanju demokracije, temeljnih sloboda i ljudskih prava, rodne ravnopravnosti i jednakih mogućnosti;

| H. | budući da je Egipat dugogodišnji strateški partner Europske unije te da su im zajednički ciljevi izgradnja stabilnosti, mira i napretka na Sredozemlju i Bliskom istoku te budući da ta država ima važnu ulogu za stabilnost u toj regiji; budući da je EU najveći gospodarski partner Egipta i njegov glavni izvor stranih ulaganja; budući da su u lipnju 2022. EU i Egipat usvojili prioritete partnerstva za velik broj područja, među ostalim područje sigurnosti, borbe protiv terorizma i pravosudnih reformi; budući da je Egipat podržao rezoluciju UN-a kojom se osuđuje rusko pripojenje ukrajinskih regija te i dalje podupire napore EU-a i međunarodne napore za okončanje ruske ratne agresije na Ukrajinu; budući da je Egipat potpisao memorandum o razumijevanju s EU-om i Izraelom kako bi se smanjio uvoz plina iz Rusije nakon njezine agresije na Ukrajinu; budući da je Komisija Egiptu dodijelila 100 milijuna EUR iz Mehanizma za hranu i otpornost kako bi mu pomogla u rješavanju problema nestašice hrane uzrokovanog ratnom agresijom na Ukrajinu; |
| --- | --- |

H.

budući da je Egipat dugogodišnji strateški partner Europske unije te da su im zajednički ciljevi izgradnja stabilnosti, mira i napretka na Sredozemlju i Bliskom istoku te budući da ta država ima važnu ulogu za stabilnost u toj regiji; budući da je EU najveći gospodarski partner Egipta i njegov glavni izvor stranih ulaganja; budući da su u lipnju 2022. EU i Egipat usvojili prioritete partnerstva za velik broj područja, među ostalim područje sigurnosti, borbe protiv terorizma i pravosudnih reformi; budući da je Egipat podržao rezoluciju UN-a kojom se osuđuje rusko pripojenje ukrajinskih regija te i dalje podupire napore EU-a i međunarodne napore za okončanje ruske ratne agresije na Ukrajinu; budući da je Egipat potpisao memorandum o razumijevanju s EU-om i Izraelom kako bi se smanjio uvoz plina iz Rusije nakon njezine agresije na Ukrajinu; budući da je Komisija Egiptu dodijelila 100 milijuna EUR iz Mehanizma za hranu i otpornost kako bi mu pomogla u rješavanju problema nestašice hrane uzrokovanog ratnom agresijom na Ukrajinu;

| 1. | duboko žali zbog kontinuiranog nedostatka temeljnih političkih prava i sloboda u Egiptu, među ostalim u kontekstu održavanja konferencije COP27 u Sharm El Sheikhu; žali zbog toga što konferencija COP27 nije dovela do poboljšanja stanja ljudskih prava; |
| --- | --- |

1.

| 2. | najoštrije osuđuje cenzuru, uznemiravanje i zastrašivanje predstavnika egipatskog civilnog društva od strane egipatskih vlasti, do kojih je došlo čak i u međunarodnim prostorijama UN-a, kao i novi val uhićenja i pritvaranja u kontekstu konferencije COP27; izražava svoju potporu njemačkoj vladi, koja je 13. studenoga 2022. podnijela pritužbu protiv egipatskih vlasti zbog prekomjernog sigurnosnog nadzora sudionika u njemačkom paviljonu na konferenciji COP27; žali zbog toga što je neovisnim egipatskim nevladinim organizacijama odbijena jednokratna registracija na konferenciji COP27 i što je samo nekoliko njih uspjelo prisustvovati, i to samo zahvaljujući činjenici da su im međunarodne organizacije dale svoje iskaznice; žali zbog toga što su egipatske vlasti odabrale organizacije civilnog društva koje ne kritiziraju vlasti; ističe da je lokalnim zajednicama i nevladinim organizacijama sa Sinaja kao legitimnim dionicima trebalo dopustiti sudjelovanje na konferenciji COP27, s obzirom na to da se održavala upravo na Sinaju; žali zbog egipatskog tajnog postupka u kojem se primjenjuju neobjavljeni kriteriji odabira kako bi se isključile nevladine organizacije za ljudska prava koje kritiziraju vladu; apelira na egipatske vlasti da ne poduzimaju nikakve mjere odmazde protiv egipatskih boraca za ljudska prava i aktivista koji su javno izrazili zabrinutost zbog egipatskog kršenja ljudskih prava tijekom konferencije COP27; |
| --- | --- |

2.

| 3. | oštro osuđuje nastavak proizvoljnog istražnog pritvora desetaka tisuća zatvorenika savjesti u Egiptu, od kojih su mnogi pritvoreni u neljudskim uvjetima bez pristupa poštenom suđenju ili temeljnim pravima, o čemu svjedoči stanje u egipatskim političkim zatvorima u Wadi Natrounu i Badru; napominje da je u travnju 2022. Odbor za predsjedničko pomilovanje pustio na slobodu ili pomilovao tek mali dio egipatskih političkih zatvorenika te je iz proizvoljnog istražnog pritvora pustio na slobodu između 800 i 1 000 zatvorenika; ističe da su, prema egipatskim nevladinim organizacijama i organizaciji Amnesty International, otada proizvoljno uhićena i pritvorena najmanje 1 953 Egipćana; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apelira na egipatske vlasti da smjesta oslobode Mohameda „Oxygena” Ibrahima, Mohameda Adela, Alau Abdela Fattaha, tri odvjetnika koji su 2020. primili nagradu za ljudska prava Vijeća odvjetničkih komora Europe, Ibrahima Metwallyja Hegazyja, Mohameda El Baqera i Hodu Abdelmoniem, kao i Ezzata Ghoneima, Ahmeda Amasha, Abdela Moneima Aboula Fotouah, Mohameda El Kassasa, Ziad Abu El Fadla, Aishu El Shater, Mohamedu Abo Houraira, Manal Agrama, Marwu Arafa, Halu Fahmy, Safau El Korbagy, Tawfika Ghanima, Seifa Thabita, Safwana Thabita, Sherifa al Roubyja, Anasa El-Beltagyja, Ahmeda Doumu, Mohameda Adela Fahmyja, Nermin Hussein, Haneen Hossam, Mawaddu el-Adham, Ismaila Iskandaranija, Seifa Fateena, Hishama Genena, Omara Mohammeda Alija, Aymena Moussu, Omara el Houta, Ahmeda Moussu Abd El Khaleqa i Ahmeda Fayeza, koji su tek dio velikog broja nepravedno pritvorenih; naglašava da su te žene i muškarci egipatski borci za ljudska prava, novinari, mirni aktivisti, političari i političarke, utjecajne osobe na društvenim mrežama ili poslovne osobe koje su odbile prodati svoju imovinu vojsci; poziva egipatske vlasti da ukinu zabrane putovanja Patricku Georgeu Zakiju i Mahinour Al Masry; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apelira na egipatske vlasti da smjesta i bezuvjetno oslobode britansko-egipatskog borca za ljudska prava i mirnog aktivista Alau Abdela Fattaha, dobitnika nagrade Deutsche Wellea i Reportera bez granica, koji se nalazi u proizvoljnom pritvoru većinu posljednjeg desetljeća na temelju neutemeljenih optužbi, zbog svojih mirnih i legitimnih poziva na više prava i sloboda i koji nipošto nije izoliran slučaj te da mu omoguće da odmah otputuje u Ujedinjenu Kraljevinu; ističe da su njemački kancelar Olaf Scholz i francuski predsjednik Emmanuel Macron pozvali na njegovo puštanje na slobodu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovno najoštrije osuđuje raširenu primjenu mučenja od strane egipatskog sigurnosnog aparata; podsjeća da je egipatska revolucija 25. siječnja 2011. započela kao javno protivljenje nekažnjavanju policije nakon mučenja i ubojstva blogera Khaleda Saida, među ostalima; potiče Egipat da u potpunosti surađuje s talijanskim vlastima u istrazi u vezi s ubojstvom talijanskog doktoranda Giulija Regenija, kojeg su pripadnici obavještajne službe 2016. mučili do smrti; posebno poziva da se generala Tariqa Sabira, pukovnika Athara Kamela Mohameda Ibrahima, pukovnika Uhsama Helmija i bojnika Magdija Ibrahima Abdelala Sharifa obavijesti o sudskim postupcima koji se protiv njih vode u Italiji; najoštrije osuđuje mučenje do smrti ekonomista Aymana Hadhouda, koji je preminuo 5. ožujka 2022. nakon njegova prisilnog nestanka i pritvaranja od strane pripadnika obavještajne službe zbog toga što je kritizirao ekonomsku politiku, te duboko žali zbog toga što egipatsko državno odvjetništvo nije provelo neovisnu obdukciju i vjerodostojnu istragu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apelira na Egipat da pusti na slobodu svih 21 novinara koji su trenutačno u zatvoru zbog toga što su radili svoj posao, kako su dokumentirali Reporteri bez granica i Odbor za zaštitu novinara; ističe pravo svih Egipćana na pristup informacijama bez cenzure njihove vlade; prima na znanje odluku, donesenu pod pritiskom na početku konferencije COP27, da se omogući pristup nekim internetskim stranicama nevladinih organizacija za ljudska prava i neovisnih novina kao što su Medium, Mada Masr ili Human Rights Watch; naglašava, međutim, da bi takve internetske stranice trebale biti uvijek dostupne Egipćanima, čak i nakon konferencije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | stoga apelira na egipatske vlasti da puste na slobodu sve pritvorene novinare u studenom 2022.: Khaleda Abdelwahaba Radwana, Ahmeda Fayeza, Alau Abdelfattaha, Ismaila Alexandranija, Mohameda Ibrahima (također poznatog kao Mohamed Oxygen), Ahmeda Allaama, Hamdiju al-Zaeema, Tawfika Ghanema, Rabiu al-Sheikha, Adallaha Shushu, Khaleda Sahlooba, Bahaa al-Dina Ibrahima Nemata Allaha, Hishama Abdela Aziza, Mohameda Saida Fahmyja, Badra Mohameda Badra, Raoufa Ebeida, Mostafu Saada, Mohameda Mostafu Moussu, Mahmouda Saada Diaba i Amra Shnina; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva egipatske vlasti da stanu na kraj diskriminaciji i zajamče istinsku jednakost svih Egipćana pred zakonom i u praksi, kako je utvrđeno u ustavu, bez obzira na njihovu vjeru ili uvjerenje; ističe dugotrajnu diskriminaciju manjina, kao što su kopti i narod vjeroispovijedi Bahá’í; poziva Egipat da revidira svoje zakone o bogohuljenju kako bi se zajamčila zaštita slobode savjesti i prava vjerskih manjina; |
| --- | --- |

9.

| 10. | potiče Egipat da poštuje osnovne međunarodne standarde o slobodi udruživanja i da stavi izvan snage svoj represivni Zakon o nevladinim organizacijama 149/2019, kojim se sve aktivnosti podređuju državnom nadzoru; dijeli zabrinutost koju su izrazili stručnjaci UN-a za ljudska prava o pravnom arsenalu Egipta za ograničavanje slobode udruživanja, izražavanja, medija i prava na mirno okupljanje pod izgovorom borbe protiv terorizma; potiče Egipat da također izmijeni ili stavi izvan snage svoj Zakon o borbi protiv kiberkriminala i kriminala povezanog s informacijskom tehnologijom iz 2018., Zakon o terorističkim subjektima iz 2015. i Zakon o javnim okupljanjima i mirnim prosvjedima iz 2013.; ponovno poziva egipatske vlasti da zaključe predmet 173/2011, poznat kao „slučaj inozemnog financiranja”, te da ukinu sve zabrane putovanja i zamrzavanje imovine za 31 zaposlenika nevladinih organizacija za ljudska prava; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva egipatski parlament da ubrza donošenje sveobuhvatnog zakona o nasilju nad ženama, posebno o ubojstvima iz časti; poziva egipatske vlasti da ponovno izraze svoje protivljenje genitalnom sakaćenju žena i da istinski kazneno gone one koji ga i dalje provode; preporučuje da egipatske vlasti ojačaju svoju suradnju s EU-om u pronalaženju novih načina za daljnju zaštitu žena od seksualnog zlostavljanja i rodno uvjetovanog nasilja; na najsnažniji mogući način osuđuje ubojstva na temelju roda; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva egipatske vlasti da okončaju uhićenja i kazneni progon odraslih osoba koje se upuštaju u sporazumne seksualne odnose, uključujući istospolne odnose ili odnose temeljene na rodnom izražavanju, te da odmah puste na slobodu LGBTIQ+ osobe koje su i dalje u proizvoljnom pritvoru, često u neljudskim uvjetima; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja nedavne pravne promjene u Egiptu u pogledu dječjeg rada i dječjih brakova; međutim, poziva egipatske vlasti da dodatno ojačaju provedbu zakona o dječjim brakovima i da ojačaju školske sustave te javne službe za preventivnu i odgovarajuću zaštitu djece radi daljnje zaštite djece od zlostavljanja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | apelira na Egipat da ukine smrtnu kaznu i odmah proglasi moratorij na njezinu primjenu; žali zbog toga što je Egipat u proteklom desetljeću postala jedna od zemalja koja najviše primjenjuje smrtnu kaznu, pa i na maloljetne delinkvente; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ponavlja poziv svim državama članicama EU-a i izaslanstvu EU-a da prisustvuju suđenjima egipatskim i stranim borcima za ljudska prava, novinarima, sindikalistima i da ih posjećuju u pritvoru; |
| --- | --- |

15.

| 16. | potiče države članice EU-a da u Vijeću UN-a za ljudska prava podupru mehanizam za praćenje i izvješćivanje o teškim kršenjima ljudskih prava u Egiptu; podsjeća da bi EU pitanja ljudskih prava trebao uključiti u sve svoje razmjene na visokoj razini s egipatskim dužnosnicima, uključujući Vijeće za pridruživanje EU-a i Egipta; poziva Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje da naglase međusobnu povezanost demokratskog razvoja i rasta; poziva UN da utvrdi kriterije za zemlje domaćine u pogledu pristupa civilnom društvu i slobode izražavanja na budućim sastancima Konferencije stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama i sličnim konferencijama UN-a; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ponavlja poziv na temeljitu i sveobuhvatnu reviziju odnosa EU-a s Egiptom u svjetlu vrlo ograničenog napretka u pogledu stanja ljudskih prava u Egiptu i njegove represije nad neistomišljenicima unatoč kontinuiranoj potpori europskih partnera; potiče Visokog predstavnika/potpredsjednika Komisije da zauzme čvrsto javno stajalište o potrebi da Egipat oslobodi političke zatvorenike, ostvari konkretan napredak u području ljudskih prava, okonča i istraži slučajeve mučenja i odustane od masovnog pribjegavanja zatvaranju osoba u nasilne istražne zatvore prije suđenja i zabrani putovanja kako bi se suzbilo stvarno ili navodno neslaganje jer su to nužni uvjeti za poboljšanje odnosa i suradnje EU-a s Egiptom; ponavlja poziv državama članicama EU-a da razmotre donošenje ciljanih sankcija protiv onih koji su najodgovorniji za brutalnu represiju u toj zemlji; poziva na veću transparentnost u pogledu svih oblika financijske potpore ili osposobljavanja koje EU, Europska banka za obnovu i razvoj i Europska investicijska banka pružaju Egiptu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | potiče sve države članice EU-a da se u potpunosti pridržavaju zaključaka Vijeća EU-a od 21. kolovoza 2013. u kojima je najavljena suspenzija izvoznih dozvola za svu opremu koja se koristi za unutarnju represiju, uključujući tehnologiju nadzora koja se upotrebljava za praćenje svih onih koje se ne slažu s režimom; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica te vladi Arapske Republike Egipta. |
| --- | --- |

19.

---

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/99 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/99

---

P9_TA(2022)0427

Stanje ljudskih prava u kontekstu Svjetskog prvenstva FIFA-e u Kataru

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o stanju ljudskih prava u kontekstu Svjetskog prvenstva FIFA-e u Kataru (2022/2948(RSP))

(2023/C 167/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. lipnja 2022. o strateškom partnerstvu s regijom Zaljeva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. lipnja 2022. o strateškom partnerstvu s regijom Zaljeva,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije od 18. svibnja 2022. naslovljenu „Strateško partnerstvo sa Zaljevom” (JOIN(2022)0013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije od 18. svibnja 2022. naslovljenu „Strateško partnerstvo sa Zaljevom” (JOIN(2022)0013),

| — | uzimajući u obzir četvrti dijalog EU-a i Katara o ljudskim pravima održan 12. rujna 2022. u Bruxellesu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir četvrti dijalog EU-a i Katara o ljudskim pravima održan 12. rujna 2022. u Bruxellesu,

| — | uzimajući u obzir Sporazum od 7. ožujka 2018. o suradnji između EU-a i Katara, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum od 7. ožujka 2018. o suradnji između EU-a i Katara,

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju UN-a o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji od 18. prosinca 1990., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju UN-a o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji od 18. prosinca 1990.,

| — | uzimajući u obzir objavu Međunarodne nogometne federacije (FIFA) od 2. prosinca 2010. o izboru Katara kao mjesta održavanja Svjetskog nogometnog prvenstva 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir objavu Međunarodne nogometne federacije (FIFA) od 2. prosinca 2010. o izboru Katara kao mjesta održavanja Svjetskog nogometnog prvenstva 2022.,

| — | uzimajući u obzir zakone br. 17, 18 i 19 koje je Vlada Katara donijela 2020. u pogledu slobode kretanja i minimalne plaće za radnike migrante, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zakone br. 17, 18 i 19 koje je Vlada Katara donijela 2020. u pogledu slobode kretanja i minimalne plaće za radnike migrante,

| — | uzimajući u obzir izvješće organizacije Human Rights Watch od 24. listopada 2022. naslovljeno „Katar: snage sigurnosti uhićuju i zlostavljaju LGBT osobe”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće organizacije Human Rights Watch od 24. listopada 2022. naslovljeno „Katar: snage sigurnosti uhićuju i zlostavljaju LGBT osobe”,

| — | uzimajući u obzir članak 285. katarskog kaznenog zakona i tamošnji zakon br. 17/2002 o zaštiti zajednice, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 285. katarskog kaznenog zakona i tamošnji zakon br. 17/2002 o zaštiti zajednice,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih oblika okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja iz 1984., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih oblika okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja iz 1984.,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o smrtnoj kazni, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o smrtnoj kazni,

| — | uzimajući u obzir izvješće o napretku programa tehničke suradnje između Katara i Međunarodne organizacije rada (MOR) od 31. listopada 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o napretku programa tehničke suradnje između Katara i Međunarodne organizacije rada (MOR) od 31. listopada 2022.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni sporazum o građanskim i političkim pravima, koji je Katar ratificirao 21. svibnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni sporazum o građanskim i političkim pravima, koji je Katar ratificirao 21. svibnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Kataru, a posebno rezoluciju od 21. studenoga 2013. naslovljenu „Katar: položaj radnika migranata” (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Kataru, a posebno rezoluciju od 21. studenoga 2013. naslovljenu „Katar: položaj radnika migranata” (1),

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Katar prva zemlja u regiji koja je domaćin Svjetskog prvenstva FIFA-e; budući da je FIFA 2010. Svjetsko prvenstvo dodijelila Kataru, a da pritom nije provedena dubinska analiza u pogledu ljudskih prava i okoliša niti su utvrđeni uvjeti za zaštitu radnika migranata; budući da se uz izbor Katara na natječajnom postupku za Svjetsko prvenstvo FIFA-e vežu vjerodostojne optužbe za podmićivanje i korupciju, što je dovelo do sudskih istraga; |
| --- | --- |

A.

budući da je Katar prva zemlja u regiji koja je domaćin Svjetskog prvenstva FIFA-e; budući da je FIFA 2010. Svjetsko prvenstvo dodijelila Kataru, a da pritom nije provedena dubinska analiza u pogledu ljudskih prava i okoliša niti su utvrđeni uvjeti za zaštitu radnika migranata; budući da se uz izbor Katara na natječajnom postupku za Svjetsko prvenstvo FIFA-e vežu vjerodostojne optužbe za podmićivanje i korupciju, što je dovelo do sudskih istraga;

| B. | budući da je procijenjeno da u Kataru živi više od 2 milijuna stranaca, koji čine gotovo 94 % tamošnje radne snage; budući da su migranti najvećim dijelom zaposleni u građevinarstvu i uslužnim djelatnostima te na kućanskim poslovima; budući da postoje navodi da se u tim sektorima krše prava radnika; budući da zbog te brojke Katar ima najviši omjer između radnika migranata i domaćeg stanovništva na svijetu; |
| --- | --- |

B.

budući da je procijenjeno da u Kataru živi više od 2 milijuna stranaca, koji čine gotovo 94 % tamošnje radne snage; budući da su migranti najvećim dijelom zaposleni u građevinarstvu i uslužnim djelatnostima te na kućanskim poslovima; budući da postoje navodi da se u tim sektorima krše prava radnika; budući da zbog te brojke Katar ima najviši omjer između radnika migranata i domaćeg stanovništva na svijetu;

| C. | budući da su, kako bi dobili posao u Kataru, brojni radnici bili prisiljeni zadužiti se kako bi mogli platiti ilegalne naknade poduzeća za zapošljavanje, a mnogi među njima bili su izloženi uskraćivanju plaća i lošim radnim uvjetima po ekstremnoj vrućini, zbog čega su bili izloženi riziku od bolesti, ozljeda i smrti; |
| --- | --- |

C.

budući da su, kako bi dobili posao u Kataru, brojni radnici bili prisiljeni zadužiti se kako bi mogli platiti ilegalne naknade poduzeća za zapošljavanje, a mnogi među njima bili su izloženi uskraćivanju plaća i lošim radnim uvjetima po ekstremnoj vrućini, zbog čega su bili izloženi riziku od bolesti, ozljeda i smrti;

| D. | budući da su navodno tisuće radnika migranata poginule, a brojni su ozlijeđeni tijekom građevinskih radova povezanih sa Svjetskim prvenstvom u Kataru; |
| --- | --- |

D.

budući da su navodno tisuće radnika migranata poginule, a brojni su ozlijeđeni tijekom građevinskih radova povezanih sa Svjetskim prvenstvom u Kataru;

| E. | budući da su prema Međunarodnoj organizaciji rada neka europska poduzeća odbila sudjelovati u zajedničkim odborima, čiji je cilj okupiti predstavnike uprave i radnika radi razmatranja, sprečavanja i rješavanja sukoba na radnom mjestu; |
| --- | --- |

E.

budući da su prema Međunarodnoj organizaciji rada neka europska poduzeća odbila sudjelovati u zajedničkim odborima, čiji je cilj okupiti predstavnike uprave i radnika radi razmatranja, sprečavanja i rješavanja sukoba na radnom mjestu;

| F. | budući da je prije reformi provedenih u Kataru Međunarodna konfederacija sindikata (MKS) 2014. podnijela pritužbu protiv Katara Međunarodnoj organizaciji rada zbog nepoštovanja Konvencije o prisilnom radu iz 1930. i Konvencije o inspekciji rada iz 1947.; budući da su prema MKS-u zakoni u Kataru izmijenjeni te da zemlja nastavlja ostvarivati napredak u provedbi tih promjena; |
| --- | --- |

F.

budući da je prije reformi provedenih u Kataru Međunarodna konfederacija sindikata (MKS) 2014. podnijela pritužbu protiv Katara Međunarodnoj organizaciji rada zbog nepoštovanja Konvencije o prisilnom radu iz 1930. i Konvencije o inspekciji rada iz 1947.; budući da su prema MKS-u zakoni u Kataru izmijenjeni te da zemlja nastavlja ostvarivati napredak u provedbi tih promjena;

| G. | budući da je Katar prva zemlja u Vijeću za suradnju u Zaljevu koja je otvorila ured za projekte MOR-a; budući da je Katar potpisao niz partnerstava s Međunarodnom organizacijom rada, organizacijama UN-a i državama članicama EU-a, kao što je memorandum o razumijevanju sa Švedskom u siječnju 2020. i s Francuskom u ožujku 2022., kako bi se poboljšala prava radnika; budući da je Međunarodna organizacija rada primijetila konkretan napredak u posljednjih pet godina prije održavanja Svjetskog prvenstva FIFA-e 2022., posebice u području upravljanja migracijama radne snage, provedbi radnog prava i pristupa pravosuđu te jačanja glasa radnika i socijalnog dijaloga; budući da prema Međunarodnoj organizaciji rada još uvijek nije zakonito da radnici migranti osnivaju sindikate i učlanjuju se u njih; |
| --- | --- |

G.

budući da je Katar prva zemlja u Vijeću za suradnju u Zaljevu koja je otvorila ured za projekte MOR-a; budući da je Katar potpisao niz partnerstava s Međunarodnom organizacijom rada, organizacijama UN-a i državama članicama EU-a, kao što je memorandum o razumijevanju sa Švedskom u siječnju 2020. i s Francuskom u ožujku 2022., kako bi se poboljšala prava radnika; budući da je Međunarodna organizacija rada primijetila konkretan napredak u posljednjih pet godina prije održavanja Svjetskog prvenstva FIFA-e 2022., posebice u području upravljanja migracijama radne snage, provedbi radnog prava i pristupa pravosuđu te jačanja glasa radnika i socijalnog dijaloga; budući da prema Međunarodnoj organizaciji rada još uvijek nije zakonito da radnici migranti osnivaju sindikate i učlanjuju se u njih;

| H. | budući da su radnici u Kataru ranije morali dobiti dopuštenje poslodavca za promjenu posla ili napuštanje zemlje; budući da su ti uvjeti predstavljali najproblematičnije obilježje sustava sponzoriranja kafala jer su zbog njih radnici bili previše ovisni o svojim poslodavcima, što je pak pružalo priliku za iskorištavanje radnika i prisilni rad; budući da je od uvođenja navedenih reformi, kao rezultat povezanih promjena, Ministarstvo rada u dvije godine odobrilo oko 420 000 zahtjeva radnika migranata za promjenu radnog mjesta; budući da se, međutim, prilikom odlaska s radnog mjesta i prelaska na novo mnogi radnici i dalje suočavaju s preprekama kao što je odmazda poslodavaca; |
| --- | --- |

H.

budući da su radnici u Kataru ranije morali dobiti dopuštenje poslodavca za promjenu posla ili napuštanje zemlje; budući da su ti uvjeti predstavljali najproblematičnije obilježje sustava sponzoriranja kafala jer su zbog njih radnici bili previše ovisni o svojim poslodavcima, što je pak pružalo priliku za iskorištavanje radnika i prisilni rad; budući da je od uvođenja navedenih reformi, kao rezultat povezanih promjena, Ministarstvo rada u dvije godine odobrilo oko 420 000 zahtjeva radnika migranata za promjenu radnog mjesta; budući da se, međutim, prilikom odlaska s radnog mjesta i prelaska na novo mnogi radnici i dalje suočavaju s preprekama kao što je odmazda poslodavaca;

| I. | budući da je u ožujku 2021. Katar postao prva zemlja u regiji Zaljeva koja je propisala nediskriminirajuću minimalnu plaću koja se primjenjuje na sve radnike, svih nacionalnosti, u svim sektorima, uključujući rad u kućanstvu; budući da je, prema podacima Međunarodne organizacije rada, ukupno 13 % radne snage, odnosno 280 000 osoba, od uvođenja novog zakonodavstva dobilo povišicu kako bi njihove plaće dosegle novi minimalni prag; |
| --- | --- |

I.

budući da je u ožujku 2021. Katar postao prva zemlja u regiji Zaljeva koja je propisala nediskriminirajuću minimalnu plaću koja se primjenjuje na sve radnike, svih nacionalnosti, u svim sektorima, uključujući rad u kućanstvu; budući da je, prema podacima Međunarodne organizacije rada, ukupno 13 % radne snage, odnosno 280 000 osoba, od uvođenja novog zakonodavstva dobilo povišicu kako bi njihove plaće dosegle novi minimalni prag;

| J. | budući da je novim zakonodavstvom radnicima u Kataru pružena bolja zaštita od temperaturnog stresa; |
| --- | --- |

J.

budući da je novim zakonodavstvom radnicima u Kataru pružena bolja zaštita od temperaturnog stresa;

| K. | budući da je Katar poduzeo korake za poboljšanje pristupa radnika pravosuđu uspostavom nove internetske platforme za podnošenje pritužbi i osnivanjem novih tribunala za rješavanje radnih sporova; |
| --- | --- |

K.

budući da je Katar poduzeo korake za poboljšanje pristupa radnika pravosuđu uspostavom nove internetske platforme za podnošenje pritužbi i osnivanjem novih tribunala za rješavanje radnih sporova;

| L. | budući da su navodno u Kataru i drugim zemljama Vijeća za suradnju u Zaljevu ipak i dalje na snazi neke diskriminirajuće prakse prema stranim radnicima, kao što su proizvoljni odbici od plaća i neisplaćivanje plaća te oduzimanje putnih isprava; |
| --- | --- |

L.

budući da su navodno u Kataru i drugim zemljama Vijeća za suradnju u Zaljevu ipak i dalje na snazi neke diskriminirajuće prakse prema stranim radnicima, kao što su proizvoljni odbici od plaća i neisplaćivanje plaća te oduzimanje putnih isprava;

| M. | budući da se na temelju članka 285. katarskog kaznenog zakona izvanbračni spolni odnosi, uključujući istospolne odnose, kažnjavaju zatvorskom kaznom u trajanju do sedam godina; budući da se proizvoljna uhićenja LGBTQ+ osoba navodno temelje na Zakonu br. 17 iz 2002. o zaštiti zajednice, kojim se, prema organizaciji Human Rights Watch, dopušta privremeni pritvor bez podizanja optužnice ili suđenja u trajanju do šest mjeseci ako „postoje utemeljeni razlozi da se smatra da je optuženik možda počinio kazneno djelo”, što se odnosi i na „kršenje javnog morala”, što dovodi do čestog zlostavljanja LGBTQ+ osoba; budući da je katarski ambasador Svjetskog prvenstva FIFA-e javno izrekao homofobnu izjavu; budući da je sedam nogometnih saveza, uključujući one u Europi, odlučilo da njihovi igrači mogu nositi traku „OneLove” s duginim bojama; budući da je FIFA ipak odlučila da igrači mogu dobiti žuti karton ili ih se može izbaciti iz igre zbog nošenja takve trake jer je to navodno politička izjava; |
| --- | --- |

M.

budući da se na temelju članka 285. katarskog kaznenog zakona izvanbračni spolni odnosi, uključujući istospolne odnose, kažnjavaju zatvorskom kaznom u trajanju do sedam godina; budući da se proizvoljna uhićenja LGBTQ+ osoba navodno temelje na Zakonu br. 17 iz 2002. o zaštiti zajednice, kojim se, prema organizaciji Human Rights Watch, dopušta privremeni pritvor bez podizanja optužnice ili suđenja u trajanju do šest mjeseci ako „postoje utemeljeni razlozi da se smatra da je optuženik možda počinio kazneno djelo”, što se odnosi i na „kršenje javnog morala”, što dovodi do čestog zlostavljanja LGBTQ+ osoba; budući da je katarski ambasador Svjetskog prvenstva FIFA-e javno izrekao homofobnu izjavu; budući da je sedam nogometnih saveza, uključujući one u Europi, odlučilo da njihovi igrači mogu nositi traku „OneLove” s duginim bojama; budući da je FIFA ipak odlučila da igrači mogu dobiti žuti karton ili ih se može izbaciti iz igre zbog nošenja takve trake jer je to navodno politička izjava;

| N. | budući da je FIFA 2016. potpisala vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, u skladu s kojima se FIFA-a mora suzdržati od uplitanja u ljudska prava te mora ispraviti negativne učinke svojih aktivnosti u području ljudskih prava; |
| --- | --- |

N.

budući da je FIFA 2016. potpisala vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, u skladu s kojima se FIFA-a mora suzdržati od uplitanja u ljudska prava te mora ispraviti negativne učinke svojih aktivnosti u području ljudskih prava;

| O. | budući da, u vrijeme nesigurnosti i znatnih izazova za međunarodni poredak utemeljen na pravilima u Europi i u regiji Zaljeva te s obzirom na to da je svijet suočen s posljedicama ruske agresije na Ukrajinu i pandemije bolesti COVID-19, kao i s hitnim imperativom zelene i digitalne tranzicije, EU može imati velike koristi od snažnijeg i strateški usmjerenijeg partnerstva s Vijećem za suradnju u Zaljevu i njegovim državama članicama, među kojima je i Katar; budući da su 2021. ponovno uspostavljeni diplomatski odnosi između Katara i Saudijske Arabije, Ujedinjenih Arapskih Emirata, Bahreina i Egipta; |
| --- | --- |

O.

budući da, u vrijeme nesigurnosti i znatnih izazova za međunarodni poredak utemeljen na pravilima u Europi i u regiji Zaljeva te s obzirom na to da je svijet suočen s posljedicama ruske agresije na Ukrajinu i pandemije bolesti COVID-19, kao i s hitnim imperativom zelene i digitalne tranzicije, EU može imati velike koristi od snažnijeg i strateški usmjerenijeg partnerstva s Vijećem za suradnju u Zaljevu i njegovim državama članicama, među kojima je i Katar; budući da su 2021. ponovno uspostavljeni diplomatski odnosi između Katara i Saudijske Arabije, Ujedinjenih Arapskih Emirata, Bahreina i Egipta;

| P. | budući da Sporazum o suradnji između EU-a i Katara potpisan 2018. pruža okvir za politička i sektorska savjetovanja o područjima od zajedničkog interesa; budući da je Katar važan partner EU-a i da njihovi odnosi obuhvaćaju brojna važna područja; budući da Katar ima ključnu ulogu u provedbi europske strategije energetske sigurnosti; budući da se suradnja između EU-a i Katara znatno intenzivirala, što je dovelo do otvaranja Delegacije EU-a u Dohi 2022.; budući da je Katar u veljači 2022. bio supokrovitelj rezolucije Opće skupštine UN-a u kojoj se Rusija poziva da se povuče iz Ukrajine te je glasovao za rezolucije u kojima se osuđuje ruska invazija na Ukrajinu; |
| --- | --- |

P.

budući da Sporazum o suradnji između EU-a i Katara potpisan 2018. pruža okvir za politička i sektorska savjetovanja o područjima od zajedničkog interesa; budući da je Katar važan partner EU-a i da njihovi odnosi obuhvaćaju brojna važna područja; budući da Katar ima ključnu ulogu u provedbi europske strategije energetske sigurnosti; budući da se suradnja između EU-a i Katara znatno intenzivirala, što je dovelo do otvaranja Delegacije EU-a u Dohi 2022.; budući da je Katar u veljači 2022. bio supokrovitelj rezolucije Opće skupštine UN-a u kojoj se Rusija poziva da se povuče iz Ukrajine te je glasovao za rezolucije u kojima se osuđuje ruska invazija na Ukrajinu;

| Q. | budući da je 12. rujna 2022. održan četvrti dijalog EU-a i Katara o ljudskim pravima; budući da dijalog o ljudskim pravima predstavlja ključan trenutak u pogledu angažmana za promicanje ljudskih prava; |
| --- | --- |

Q.

budući da je 12. rujna 2022. održan četvrti dijalog EU-a i Katara o ljudskim pravima; budući da dijalog o ljudskim pravima predstavlja ključan trenutak u pogledu angažmana za promicanje ljudskih prava;

| 1. | žali zbog smrti tisuća radnika migranata i ozljeda koje su radnici pretrpjeli tijekom priprema za Svjetsko prvenstvo; izražava sućut obiteljima tih radnika i zahtijeva preuzimanje odgovornosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | potiče Katar da u potpunosti provede svoje novo zakonodavstvo o zaštiti prava radnika i da ukloni preostale sastavnice sustava sponzorstva Kafala, kao što su kazne za bijeg radnika; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da se u svojim odnosima s Katarom EU snažno zalaže za podupiranje ljudskih prava, uključujući pitanja koja su se pojavila u kontekstu Svjetskog prvenstva FIFA-e; zabrinut je zbog navoda da se stotine tisuća radnika migranata u Kataru i dalje suočavaju s diskriminacijskim zakonima i praksama; žali zbog nedostatka transparentnosti i očitog nedostatka odgovorne procjene rizika pri dodjeli Svjetskog prvenstva FIFA-e Kataru 2010.; podsjeća na svoje dugogodišnje stajalište da je korupcija u FIFA-i sveprisutna, sustavna i duboko ukorijenjena te i dalje vjeruje da je ta organizacija ozbiljno naštetila ugledu i integritetu svjetskog nogometa unatoč pokušajima da se provedu reforme, poput uvođenja zahtjeva u pogledu ljudskih prava; |
| --- | --- |

3.

| 4. | potiče javne vlasti, sportske saveze i organizacije da prilikom odabira domaćina za velika sportska događanja te prilikom odabira sponzora poštuju univerzalne vrijednosti ljudskih prava, demokracije i vladavine prava; traži da se u tom pogledu utvrde jasni kriteriji i povelja s čvrstim vrijednostima; poziva na to da se, prije organiziranja takvih velikih sportskih događanja, posebna pozornost posveti zaštiti prava radnika, ravnopravnosti i nediskriminaciji te da se provedu neovisne i vjerodostojne procjene utjecaja na okoliš; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva države članice EU-a, posebno one s velikim nacionalnim nogometnim ligama, kao što su Njemačka, Francuska, Italija i Španjolska, da izvrše pritisak na UEFA-u i FIFA-u da potonja provede korjenite reforme, uključujući uvođenje demokratskih i transparentnih postupaka za odabir domaćina Svjetskog nogometnog prvenstva i strogu primjenu kriterija povezanih s ljudskim pravima i održivošću za zemlje domaćine; hitno poziva na to da kršenja temeljnih prava i ljudskih prava, osobito rodno uvjetovano nasilje koje je očigledno i sustavno, budu obvezujući kriterij isključenja pri odabiru domaćina međunarodnih sportskih događanja kako bi se zaštitili sportaši i navijači te kako bi se zaustavila manipulacija sportom radi poboljšanja ugleda (tzv. sportswashing); poziva na nastavak istraga i kaznenog progona zbog odabira domaćina svjetskih prvenstava kompromitiranih korupcijom; poziva države članice EU-a da odobre pristup arhiviranim informacijama o odabiru domaćina Svjetskog prvenstva 2022.; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uviđa važan doprinos radnika migranata gospodarstvu Katara i Svjetskom prvenstvu FIFA-e 2022.; poziva katarske vlasti da provedu potpunu istragu o smrtnim slučajevima radnika migranata, potvrde smrt radnika migranata i osiguraju odštetu obiteljima u slučajevima u kojima su radnici umrli kao posljedica uvjeta u kojima su radili; podupire napore Katara za poboljšanje njihovih radnih uvjeta i poštovanje njihovih prava, problema na koja je međunarodna zajednica skrenula pozornost; poziva na potpunu provedbu donesenih reformi; pozdravlja suradnju Katara s MOR-om; poziva Katar da nastavi surađivati s MOR-om u pogledu reformi; naglašava da korporativna odgovornost, među ostalim europskih poduzeća, zahtijeva poštovanje prava radnika i istog standarda dužne pažnje koji se zahtijeva u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prima na znanje, međutim, da Međunarodna organizacija rada i Međunarodna konfederacija sindikata reforme provedene u Kataru smatraju primjerom za regiju Zaljeva; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da žrtve kršenja ljudskih prava imaju zakonite načine za traženje pravde i pozivanje poduzeća sa sjedištem u EU-u na odgovornost u skladu s postojećim zakonima o dužnoj pažnji u nekim državama članicama; prima na znanje trenutačni rad na direktivi o dužnoj pažnji za održivo poslovanje na razini EU-a, kojom će se dodatno proširiti takvi pravni putovi; smatra da relevantna poduzeća nisu ispunila svoje obveze iz Direktive 2014/95/EU (2) i obveze koje proizlaze iz međunarodno priznatih konvencija o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | oštro osuđuje sudjelovanje europskih poduzeća u svim kršenjima prava radnika migranata koja su prouzročila, doprinijela ili od kojih su imala koristi, posebno u građevinskom i financijskom sektoru, tijekom pripreme Svjetskog prvenstva FIFA-e 2022.; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja činjenicu da je, prema Međunarodnoj organizaciji rada, vlada Katara kroz Fond za potporu i osiguranje radnika žrtvama zlostavljanja isplatila 320 milijuna USD; međutim, žali zbog toga što je taj fond postao operativan tek 2018., što je dovelo do toga da milijuni radnika i njihovih obitelji nisu bili pokriveni njegovom primjenom; potiče Katar da provede temeljitu reviziju svojih standarda za prikupljanje podataka i istragu u slučajevima ozljeda i smrti na radu; poziva na to da se razdoblje primjene fonda produlji kako bi se obuhvatile sve žrtve od početka radova povezanih sa Svjetskim prvenstvom FIFA-e 2022., uključujući sve smrtne slučajeve i druge oblike kršenja ljudskih prava radnika povezane s pripremama za Svjetsko prvenstvo, kao što su uskraćivanje plaća, ozljede i svi smrtni slučajevi za koje nije bilo ni istrage ni obeštećenja; poziva FIFA-u da doprinese sveobuhvatnom programu obeštećenja za obitelji radnika kao naknade za uvjete u kojima su bili prisiljeni raditi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja reforme koje su katarske vlasti provele uz savjetovanje s MOR-om kako bi se riješila pitanja upravljanja migracijom radne snage, provedbe radnog prava i omogućavanja pristupa pravosuđu te jačanja glasa radnika i socijalnog dijaloga; primjećuje da su te promjene već poboljšale radne i životne uvjete za stotine tisuća radnika; međutim, žali zbog toga što mnogi radnici i dalje nemaju koristi od tih reformi jer se suočavaju s preprekama u pristupu tim poboljšanjima i odmazdom svojih poslodavaca; izražava svoju zabrinutost zbog dokumentiranih i opetovanih navoda da su radnici migranti u kućanstvu izloženi zlostavljanju i iskorištavanju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Katar da ukine sve zakone kojima se poduzećima omogućuje da stranim radnicima naplaćuju naknade za zapošljavanje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja novo zakonodavstvo Katara protiv vrućine na gradilištima; poziva sve zemlje Vijeća za suradnju u Zaljevu da donesu slično zakonodavstvo i da ga u potpunosti provedu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponavlja svoj poziv Kataru da ratificira Međunarodnu konvenciju o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji; |
| --- | --- |

14.

| 15. | potiče Katar da, u suradnji s MOR-om, osigura da svi radnici i poslodavci mogu imati koristi od reforme sustava kafala u pogledu mobilnosti radne snage, da pojednostavi pristup pravosuđu i isplatu zarađenih plaća te da u potpunosti provede zakon o pravima radnika u kućanstvu; u tom pogledu pozdravlja činjenicu da je više od 420 000 radnika promijenilo posao u Kataru i da je više od 300 000 radnika imalo koristi od uvođenja minimalne plaće; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe da se svim radnicima, uključujući migrante, treba osigurati pravo na udruživanje i samoorganiziranje; poziva katarsku vladu da osigura radnicima pravo na slobodno udruživanje bez odmazde te siguran i zaštićen pristup pravosuđu, uključujući osnivanjem nacionalnih sindikata i učlanjivanjem u njih; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja kontinuiranu suradnju EU-a s Katarom u području ljudskih prava, među ostalim u okviru dijaloga o ljudskim pravima između EU-a i Katara, koji bi trebalo ojačati, te jačanjem institucijskog ustroja suradnje između EU-a i Katara; naglašava da je katarski Nacionalni odbor za ljudska prava uspostavio redovitu interakciju s institucijama EU-a i da je Katar pozvao posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava da posjeti tu zemlju; naglašava da su najčešće teme prava radnika migranata, reforme rada, prava žena i sloboda izražavanja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva države članice i delegaciju EU-a u Kataru da pomno prate društvene reforme u Kataru, s posebnim naglaskom na konkretnu provedbu njegova zakonodavstva, među ostalim u europskim poduzećima u Kataru, te poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da redovito izvješćuje Parlament o napretku u tim reformama; pozdravlja u tom pogledu suradnju katarskog ministra rada Alija Bin Samikha Al Marrija s Pododborom Parlamenta za ljudska prava u vezi s tekućim reformama i preostalim nedostacima koje treba riješiti te prima na znanje njegovu predanost isplati naknade svim radnicima ili njihovim obiteljima koji nisu dobili ono što im se duguje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva katarske vlasti da nastave ulagati napore kako bi se osiguralo da Nacionalni odbor za ljudska prava u potpunosti poštuje načela o statusu nacionalnih institucija za promicanje i zaštitu ljudskih prava te da taj odbor bude u mogućnosti svoj mandat izvršavati u potpunosti, učinkovito i neovisno, među ostalim promicanjem pluralizma i raznolikosti svojih članova i osoblja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva katarske vlasti da u potpunosti provedu postojeće zakonodavstvo kojim se zabranjuje mučenje i zlostavljanje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podsjeća na svoju predanost općem ukidanju smrtne kazne i poziva katarske vlasti da u tom pogledu uvedu moratorij; |
| --- | --- |

21.

| 22. | potiče katarske vlasti da ojačaju mjere za osiguravanje rodne ravnopravnosti, uključujući ukidanjem ostataka skrbništva nad ženama, te da istodobno pojačaju svoje napore kako bi se postigla ravnopravna zastupljenost žena na formalnom tržištu rada te u javnoj i političkoj sferi, uključujući Vijeće Shura i izvršna tijela, posebno na položajima na kojima se donose odluke, te da žene i muškarce tretiraju jednako kao glave kućanstava; poziva katarske vlasti da izmijene Zakon o državljanstvu kako bi se zajamčilo da katarske žene i muškarci imaju jednaka prava prenijeti svoje državljanstvo na djecu i inozemne supružnike; potiče Katar da osigura prikupljanje podataka o nasilju nad ženama i temeljitu istragu svih slučajeva nasilja nad ženama, uključujući nasilje u obitelji, te da se počinitelji kazneno gone i da ih se, ako budu osuđeni, kazni odgovarajućim sankcijama; |
| --- | --- |

22.

| 23. | konstatira globalni trend dekriminalizacije suglasnih istospolnih odnosa; poziva Katar da stavi izvan snage članak 285. svog kaznenog zakona i sve druge povezane zakone koji se koriste za kriminalizaciju suglasnih istospolnih seksualnih odnosa te da donesu zakonodavstvo protiv diskriminacije na temelju seksualne orijentacije i rodnog identiteta ili izražavanja; žali zbog navoda o zlostavljanju pripadnika LGBTQ+ zajednice od strane snaga za preventivnu sigurnost Katara i njihovog pribjegavanja Zakonu br. 17 iz 2002. o zaštiti zajednice, kojim se dopušta privremeni pritvor bez podizanja optužnice ili suđenja u trajanju do šest mjeseci; u tom je kontekstu zgrožen odlukom FIFA-e o trakama „OneLove”; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva katarske vlasti da osiguraju poštovanje ljudskih prava svih osoba koje prisustvuju Svjetskom prvenstvu 2022., uključujući međunarodne posjetitelje i one koji žive u toj zemlji, među ostalim u pogledu njihove slobode vjeroispovijesti i uvjerenja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | prima na znanje i pozdravlja duboku zabrinutost Katara izraženu nakon ruske ratne agresije na Ukrajinu; pozdravlja važne odluke Katara da glasuje za sve relevantne rezolucije UN-a o tom pitanju, za razliku od drugih članica Vijeća za suradnju u Zaljevu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja suradnju i dijalog između EU-a i Katara te s drugim zaljevskim državama, što je bitno za postizanje ključnih ciljeva EU-a, a posebno mira i prosperiteta u regijama Zaljeva i Bliskog istoka, snažnog gospodarskog oporavka, održive, povoljne i sigurne opskrbe energijom, snažne suradnje u području zelene tranzicije te snažnog odgovora na globalne humanitarne i razvojne potrebe; s tim u vezi pozdravlja normalizaciju odnosa između Katara i njegovih susjeda; pohvaljuje ulogu Katara u pomaganju u evakuaciji više desetaka tisuća ljudi iz Afganistana nakon nasilnog preuzimanja vlasti od strane talibana u rujnu 2021.; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, vladi i parlamentu Države Katara, Međunarodnoj nogometnoj federaciji, Europskoj nogometnoj uniji, Međunarodnoj organizaciji rada i visokom povjereniku UN-a za ljudska prava. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  SL C 436, 24.11.2016., str. 42.

(2)  Direktiva 2014/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o izmjeni Direktive 2013/34/EU u pogledu objavljivanja nefinancijskih informacija i informacija o raznolikosti određenih velikih poduzeća i grupa (SL L 330, 15.11.2014., str. 1.).

---

PREPORUKE

Europski parlament

srijeda, 23. studenog 2022.

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/105 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/105

---

P9_TA(2022)0406

Nova strategija EU-a za proširenje

Preporuka Europskog parlamenta od 23. studenoga 2022. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o novoj strategiji EU-a za proširenje (2022/2064(INI))

(2023/C 167/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 49. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 49. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir zaključke predsjedništva sa sastanka Europskog vijeća održanog u Kopenhagenu 21. i 22. lipnja 1993., koji su poznati i kao kriteriji iz Kopenhagena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke predsjedništva sa sastanka Europskog vijeća održanog u Kopenhagenu 21. i 22. lipnja 1993., koji su poznati i kao kriteriji iz Kopenhagena,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za opće poslove od 29. i 30. travnja 1997. o primjeni uvjetovanja u cilju razvijanja usklađene strategije EU-a za odnose sa zemljama u regiji zapadnog Balkana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za opće poslove od 29. i 30. travnja 1997. o primjeni uvjetovanja u cilju razvijanja usklađene strategije EU-a za odnose sa zemljama u regiji zapadnog Balkana,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju donesenu na sastanku na vrhu EU-a i zapadnog Balkana održanome u Solunu 21. lipnja 2003. o perspektivi pristupanja zemalja zapadnog Balkana EU-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju donesenu na sastanku na vrhu EU-a i zapadnog Balkana održanome u Solunu 21. lipnja 2003. o perspektivi pristupanja zemalja zapadnog Balkana EU-u,

| — | uzimajući u obzir Berlinski proces pokrenut 28. kolovoza 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Berlinski proces pokrenut 28. kolovoza 2014.,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o tom pitanju, posebno onu od 24. listopada 2019. o otvaranju pregovora o pristupanju sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom (1), svoju preporuku od 19. lipnja 2020. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o zapadnom Balkanu, nakon sastanka na vrhu 2020. (2), svoje rezolucije o izvješćima Komisije o zemljama kandidatkinjama za proširenje za 2021. i svoju Rezoluciju od 23. lipnja 2022. o statusu Ukrajine, Republike Moldove i Gruzije kao zemalja kandidatkinja za članstvo u EU-u (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o tom pitanju, posebno onu od 24. listopada 2019. o otvaranju pregovora o pristupanju sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom (1), svoju preporuku od 19. lipnja 2020. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o zapadnom Balkanu, nakon sastanka na vrhu 2020. (2), svoje rezolucije o izvješćima Komisije o zemljama kandidatkinjama za proširenje za 2021. i svoju Rezoluciju od 23. lipnja 2022. o statusu Ukrajine, Republike Moldove i Gruzije kao zemalja kandidatkinja za članstvo u EU-u (3),

| — | uzimajući u obzir Globalnu strategiju EU-a iz 2016. u kojoj se navodi da vjerodostojna politika proširenja predstavlja strateško ulaganje u sigurnost i blagostanje Europe te da je ona već uvelike doprinijela uspostavi mira u područjima koja su ranije bila pogođena ratom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalnu strategiju EU-a iz 2016. u kojoj se navodi da vjerodostojna politika proširenja predstavlja strateško ulaganje u sigurnost i blagostanje Europe te da je ona već uvelike doprinijela uspostavi mira u područjima koja su ranije bila pogođena ratom,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. veljače 2018. naslovljenu „Vjerodostojna perspektiva proširenja i pojačana suradnja EU-a sa zapadnim Balkanom” (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. veljače 2018. naslovljenu „Vjerodostojna perspektiva proširenja i pojačana suradnja EU-a sa zapadnim Balkanom” (COM(2018)0065),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. veljače 2020. naslovljenu „Unapređenje pristupnog procesa – Vjerodostojna perspektiva EU-a za zapadni Balkan” (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. veljače 2020. naslovljenu „Unapređenje pristupnog procesa – Vjerodostojna perspektiva EU-a za zapadni Balkan” (COM(2020)0057),

| — | uzimajući u obzir sastanke na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana održane u Sofiji i Zagrebu u 17. svibnja 2018. i 6. svibnja 2020. te njihove deklaracije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanke na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana održane u Sofiji i Zagrebu u 17. svibnja 2018. i 6. svibnja 2020. te njihove deklaracije,

| — | uzimajući u obzir Zajedničku izjavu donesenu na sastanku na vrhu EU-a i zapadnog Balkana održanome 6. listopada 2021. u Brdu kod Kranja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku izjavu donesenu na sastanku na vrhu EU-a i zapadnog Balkana održanome 6. listopada 2021. u Brdu kod Kranja,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 24. i 25. ožujka 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 24. i 25. ožujka 2022.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 30. svibnja 2022. o Ukrajini, Republici Moldovi i Gruziji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 30. svibnja 2022. o Ukrajini, Republici Moldovi i Gruziji,

| — | uzimajući u obzir zahtjeve za članstvo u EU-u koje su podnijele Ukrajina, Moldova i Gruzija te povezana pozitivna mišljenja Komisije i zaključke Europskog vijeća od 23. i 24. lipnja 2022. o široj Europi, Ukrajini, zahtjevima Ukrajine, Republike Moldove i Gruzije za članstvo, zapadnom Balkanu, gospodarskim pitanjima, Konferenciji o budućnosti Europe i vanjskim odnosima, kojima je Ukrajini i Republici Moldovi dodijeljen status zemalja kandidatkinja te izražena spremnost da se isto učini za Gruziju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjeve za članstvo u EU-u koje su podnijele Ukrajina, Moldova i Gruzija te povezana pozitivna mišljenja Komisije i zaključke Europskog vijeća od 23. i 24. lipnja 2022. o široj Europi, Ukrajini, zahtjevima Ukrajine, Republike Moldove i Gruzije za članstvo, zapadnom Balkanu, gospodarskim pitanjima, Konferenciji o budućnosti Europe i vanjskim odnosima, kojima je Ukrajini i Republici Moldovi dodijeljen status zemalja kandidatkinja te izražena spremnost da se isto učini za Gruziju,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 26. lipnja 2018., 18. lipnja 2019., 25. ožujka 2020. i 14. prosinca 2021. o proširenju i procesu stabilizacije i pridruživanja, zaključke Vijeća od 15. srpnja 2019. i 14. listopada 2019. o neovlaštenim aktivnostima bušenja koje Turska provodi u istočnom Sredozemlju, zaključke Europskoga vijeća od 12. prosinca 2019., 1.i 2. listopada 2020. te 15. i 16. listopada 2020., izjavu ministara vanjskih poslova EU-a od 15. svibnja 2020. i glavne rezultate njihove videokonferencije od 14. kolovoza 2020. o stanju u istočnom Sredozemlju te ishod neformalnog sastanka ministara vanjskih poslova EU-a u Gymnichu održanog 27. i 28. kolovoza 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 26. lipnja 2018., 18. lipnja 2019., 25. ožujka 2020. i 14. prosinca 2021. o proširenju i procesu stabilizacije i pridruživanja, zaključke Vijeća od 15. srpnja 2019. i 14. listopada 2019. o neovlaštenim aktivnostima bušenja koje Turska provodi u istočnom Sredozemlju, zaključke Europskoga vijeća od 12. prosinca 2019., 1.i 2. listopada 2020. te 15. i 16. listopada 2020., izjavu ministara vanjskih poslova EU-a od 15. svibnja 2020. i glavne rezultate njihove videokonferencije od 14. kolovoza 2020. o stanju u istočnom Sredozemlju te ishod neformalnog sastanka ministara vanjskih poslova EU-a u Gymnichu održanog 27. i 28. kolovoza 2020.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica s jedne strane i Ukrajine s druge strane (4), uključujući područja produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine, koji je stupio na snagu 1. rujna 2017., i povezani program pridruživanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica s jedne strane i Ukrajine s druge strane (4), uključujući područja produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine, koji je stupio na snagu 1. rujna 2017., i povezani program pridruživanja,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1529 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. rujna 2021. o uspostavi Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III) (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1529 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. rujna 2021. o uspostavi Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III) (5),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. listopada 2020. naslovljenu „Gospodarski i investicijski plan za zapadni Balkan” (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. listopada 2020. naslovljenu „Gospodarski i investicijski plan za zapadni Balkan” (COM(2020)0641),

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda 01/2022 od 10. siječnja 2022. naslovljeno „Potpora EU-a vladavini prava na zapadnom Balkanu: unatoč nastojanjima temeljni problemi ostaju neriješeni”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda 01/2022 od 10. siječnja 2022. naslovljeno „Potpora EU-a vladavini prava na zapadnom Balkanu: unatoč nastojanjima temeljni problemi ostaju neriješeni”,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda 09/2021 od 3. lipnja 2021. naslovljeno „Dezinformacije koje utječu na EU: poduzeti su određeni koraci, ali problem nije riješen”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda 09/2021 od 3. lipnja 2021. naslovljeno „Dezinformacije koje utječu na EU: poduzeti su određeni koraci, ali problem nije riješen”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. listopada 2021. naslovljenu „Komunikacija o politici proširenja EU-a za 2021.” (COM(2021)0644), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. listopada 2021. naslovljenu „Komunikacija o politici proširenja EU-a za 2021.” (COM(2021)0644),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 13. srpnja 2020. naslovljene „Promicanje paneuropske suradnje koja se temelji na vrijednostima i pravilima te podupiranje osnaženog Vijeća Europe”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 13. srpnja 2020. naslovljene „Promicanje paneuropske suradnje koja se temelji na vrijednostima i pravilima te podupiranje osnaženog Vijeća Europe”,

| — | uzimajući u obzir Strateški kompas za sigurnost i obranu koji je Vijeće formalno odobrilo 21. ožujka 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strateški kompas za sigurnost i obranu koji je Vijeće formalno odobrilo 21. ožujka 2022.,

| — | uzimajući u obzir politički dogovor od 12. lipnja 2022. o načelima za osiguravanje funkcionalne Bosne i Hercegovine koja napreduje na europskom putu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir politički dogovor od 12. lipnja 2022. o načelima za osiguravanje funkcionalne Bosne i Hercegovine koja napreduje na europskom putu,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. veljače 2022. o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike – godišnje izvješće za 2021. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. veljače 2022. o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike – godišnje izvješće za 2021. (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2022. o pozivu na sazivanje konvencije radi revizije Ugovorâ (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2022. o pozivu na sazivanje konvencije radi revizije Ugovorâ (7),

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću i potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 8. lipnja 2022. o vanjskoj, sigurnosnoj i obrambenoj politici EU-a nakon ruske ratne agresije na Ukrajinu (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću i potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 8. lipnja 2022. o vanjskoj, sigurnosnoj i obrambenoj politici EU-a nakon ruske ratne agresije na Ukrajinu (8),

| — | uzimajući u obzir članak 118. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 118. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0251/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0251/2022),

| A. | budući da je proširenje najučinkovitiji instrument vanjske politike EU-a i jedna od najuspješnijih politika Unije te da je ono i dalje strateško, budućnosti okrenuto geopolitičko ulaganje u mir, sigurnost, stabilnost i blagostanje na europskom kontinentu; budući da je u pogledu sve veće ruske prijetnje europskom miru i stabilnosti poboljšana politika proširenja i dalje najjači geopolitički alat koji EU ima na raspolaganju; |
| --- | --- |

A.

budući da je proširenje najučinkovitiji instrument vanjske politike EU-a i jedna od najuspješnijih politika Unije te da je ono i dalje strateško, budućnosti okrenuto geopolitičko ulaganje u mir, sigurnost, stabilnost i blagostanje na europskom kontinentu; budući da je u pogledu sve veće ruske prijetnje europskom miru i stabilnosti poboljšana politika proširenja i dalje najjači geopolitički alat koji EU ima na raspolaganju;

| B. | budući da je proširenje proces od kojeg svi imaju koristi i da je vrlo učinkovit i uspješan instrument za poticanje potrebnih reformi i unutar EU-a i u zemljama koje podnose zahtjeve za članstvo, čime se doprinosi poticanju demokratske preobrazbe; budući da je njegova učinkovitost tijekom godina znatno smanjena zbog neuspjeha EU-a da ispuni svoja obećanja; |
| --- | --- |

B.

budući da je proširenje proces od kojeg svi imaju koristi i da je vrlo učinkovit i uspješan instrument za poticanje potrebnih reformi i unutar EU-a i u zemljama koje podnose zahtjeve za članstvo, čime se doprinosi poticanju demokratske preobrazbe; budući da je njegova učinkovitost tijekom godina znatno smanjena zbog neuspjeha EU-a da ispuni svoja obećanja;

| C. | budući da se politika proširenja ne bi trebala smatrati isključivo političkim, administrativnim ili tehnokratskim procesom, već bi trebala postati dinamičnija i usmjerenija na informiranje s obzirom na to da pristupni pregovori podrazumijevaju postupni prijenos i jačanje vrijednosti i politika EU-a u zemljama kandidatkinjama; |
| --- | --- |

C.

budući da se politika proširenja ne bi trebala smatrati isključivo političkim, administrativnim ili tehnokratskim procesom, već bi trebala postati dinamičnija i usmjerenija na informiranje s obzirom na to da pristupni pregovori podrazumijevaju postupni prijenos i jačanje vrijednosti i politika EU-a u zemljama kandidatkinjama;

| D. | budući da je EU predan pružanju potpore zemljama kandidatkinjama i potencijalnim zemljama kandidatkinjama za članstvo u EU-u koje dijele zajedničke vrijednosti EU-a; budući da je EU i dalje njihov najveći trgovinski partner i najveći pružatelj ulaganja i financijske pomoći preko instrumenta IPA III, Gospodarskog i investicijskog plana za zapadni Balkan, Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa i makrofinancijske pomoći; |
| --- | --- |

D.

budući da je EU predan pružanju potpore zemljama kandidatkinjama i potencijalnim zemljama kandidatkinjama za članstvo u EU-u koje dijele zajedničke vrijednosti EU-a; budući da je EU i dalje njihov najveći trgovinski partner i najveći pružatelj ulaganja i financijske pomoći preko instrumenta IPA III, Gospodarskog i investicijskog plana za zapadni Balkan, Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa i makrofinancijske pomoći;

| E. | budući da bi EU trebao temeljito razmotriti vjerodostojnost i djelotvornost svoje politike proširenja te istodobno uvoditi reforme i jačati se, osobito funkcioniranje svojih institucija, politika i postupaka glasovanja; |
| --- | --- |

E.

budući da bi EU trebao temeljito razmotriti vjerodostojnost i djelotvornost svoje politike proširenja te istodobno uvoditi reforme i jačati se, osobito funkcioniranje svojih institucija, politika i postupaka glasovanja;

| F. | budući da je hitno potreban nov, jasno definiran i strateški, politički i geopolitički usmjeren poticaj, politička predanost i vizija kako bi se prevladao status quo, riješio nedostatak političke volje EU-a tijekom posljednjeg desetljeća i ponovno potaknuo proces proširenja unutar EU-a, a posebno u zemljama kandidatkinjama, uz istodobno jamčenje njegova kontinuiteta, dosljednosti, vjerodostojnosti i učinka, ostvarivanje opipljivih rezultata u zemljama koje su dio procesa proširenja provedbom konkretnih reformi i postizanjem referentnih vrijednosti nove metodologije proširenja; |
| --- | --- |

F.

budući da je hitno potreban nov, jasno definiran i strateški, politički i geopolitički usmjeren poticaj, politička predanost i vizija kako bi se prevladao status quo, riješio nedostatak političke volje EU-a tijekom posljednjeg desetljeća i ponovno potaknuo proces proširenja unutar EU-a, a posebno u zemljama kandidatkinjama, uz istodobno jamčenje njegova kontinuiteta, dosljednosti, vjerodostojnosti i učinka, ostvarivanje opipljivih rezultata u zemljama koje su dio procesa proširenja provedbom konkretnih reformi i postizanjem referentnih vrijednosti nove metodologije proširenja;

| G. | budući da je Europski parlament i dalje pouzdan partner zemalja pristupnica i zagovaratelj procesa proširenja te tako omogućuje institucijske i socioekonomske reforme u korist građana; |
| --- | --- |

G.

budući da je Europski parlament i dalje pouzdan partner zemalja pristupnica i zagovaratelj procesa proširenja te tako omogućuje institucijske i socioekonomske reforme u korist građana;

| H. | budući da je zbog internih blokada proteklih nekoliko godina Vijeće iznevjerilo zemlje kandidatkinje za proširenje jer je blokiralo proces pristupanja i nije ispunilo davna obećanja EU-a, što je dovelo do kašnjenja početka pristupnih pregovora s Albanijom i Sjevernom Makedonijom te liberalizacije viznog režima za Kosovo, iako su one ispunile tražena mjerila, kao što je potvrdila i sama Komisija; budući da je nedostatak djelovanja i vjerodostojnosti EU-a posljednjih nekoliko godina stvorio vakuum i tako otvorio prostor za Rusiju, Kinu i ostale zlonamjerne treće aktere; |
| --- | --- |

H.

budući da je zbog internih blokada proteklih nekoliko godina Vijeće iznevjerilo zemlje kandidatkinje za proširenje jer je blokiralo proces pristupanja i nije ispunilo davna obećanja EU-a, što je dovelo do kašnjenja početka pristupnih pregovora s Albanijom i Sjevernom Makedonijom te liberalizacije viznog režima za Kosovo, iako su one ispunile tražena mjerila, kao što je potvrdila i sama Komisija; budući da je nedostatak djelovanja i vjerodostojnosti EU-a posljednjih nekoliko godina stvorio vakuum i tako otvorio prostor za Rusiju, Kinu i ostale zlonamjerne treće aktere;

| I. | budući da je ograničen napredak također posljedica nedostatka istinske političke volje nekih političkih vođa u zemljama proširenja da unaprijede temeljne reforme, s obzirom na to da izjave koje su dali nisu uvijek bile razmjerne razini reformi u procesu pristupanja pojedinačnih zemalja; |
| --- | --- |

I.

budući da je ograničen napredak također posljedica nedostatka istinske političke volje nekih političkih vođa u zemljama proširenja da unaprijede temeljne reforme, s obzirom na to da izjave koje su dali nisu uvijek bile razmjerne razini reformi u procesu pristupanja pojedinačnih zemalja;

| J. | budući da se politika proširenja mora ažurirati kako bi postala fleksibilnija, dinamičnija i plodonosnija, uzimajući u obzir i političke realije i novi geopolitički kontekst koji je stvorila ruska ratna agresija na Ukrajinu, uz istodobno zadržavanje procesa pristupanja koji se temelji na zaslugama; budući da, kako bi postala učinkovitija, politika proširenja EU-a mora kombinirati snažan naglasak na temeljnim pitanjima – vladavinu prava, demokratske standarde, gospodarske reforme, temeljna prava i slobode – s postupnim uvođenjem zemalja kandidatkinja u različite sektore integracije u EU, uz vidljivo i stalno napredovanje prema punopravnom članstvu kako bi se održao zamah reformi u zemljama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatkinjama; |
| --- | --- |

J.

budući da se politika proširenja mora ažurirati kako bi postala fleksibilnija, dinamičnija i plodonosnija, uzimajući u obzir i političke realije i novi geopolitički kontekst koji je stvorila ruska ratna agresija na Ukrajinu, uz istodobno zadržavanje procesa pristupanja koji se temelji na zaslugama; budući da, kako bi postala učinkovitija, politika proširenja EU-a mora kombinirati snažan naglasak na temeljnim pitanjima – vladavinu prava, demokratske standarde, gospodarske reforme, temeljna prava i slobode – s postupnim uvođenjem zemalja kandidatkinja u različite sektore integracije u EU, uz vidljivo i stalno napredovanje prema punopravnom članstvu kako bi se održao zamah reformi u zemljama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatkinjama;

| K. | budući da bi se nova strategija proširenja EU-a trebala strogo temeljiti na poštovanju načela da svaka zemlja može slobodno odabrati svoj put, uzimajući u obzir iskustva stečena u tekućem procesu sa zemljama zapadnog Balkana i Istočnog partnerstva; budući da trećim stranama ne bi trebalo dopustiti ucjenjivanje EU-a ili upućivanje prijetnji EU-u tvrdeći da je proširenje EU-a usmjereno protiv njih; |
| --- | --- |

K.

budući da bi se nova strategija proširenja EU-a trebala strogo temeljiti na poštovanju načela da svaka zemlja može slobodno odabrati svoj put, uzimajući u obzir iskustva stečena u tekućem procesu sa zemljama zapadnog Balkana i Istočnog partnerstva; budući da trećim stranama ne bi trebalo dopustiti ucjenjivanje EU-a ili upućivanje prijetnji EU-u tvrdeći da je proširenje EU-a usmjereno protiv njih;

| L. | budući da se zemlje pristupnice EU-a suočavaju s izazovima koji proizlaze iz zlonamjernog stranog upletanja i kampanja dezinformiranja; budući da je dosadašnji razvoj događaja pokazao da bez proširenja dolazi do ozbiljnih strateških troškova i da to može ugroziti sigurnost i stabilnost na našem kontinentu; |
| --- | --- |

L.

budući da se zemlje pristupnice EU-a suočavaju s izazovima koji proizlaze iz zlonamjernog stranog upletanja i kampanja dezinformiranja; budući da je dosadašnji razvoj događaja pokazao da bez proširenja dolazi do ozbiljnih strateških troškova i da to može ugroziti sigurnost i stabilnost na našem kontinentu;

| M. | budući da je transatlantsko partnerstvo pouzdana i stalna platforma za potporu proširenju EU-a; budući da je ruska ratna agresija na Ukrajinu još jednom potvrdila važnost tog partnerstva; |
| --- | --- |

M.

budući da je transatlantsko partnerstvo pouzdana i stalna platforma za potporu proširenju EU-a; budući da je ruska ratna agresija na Ukrajinu još jednom potvrdila važnost tog partnerstva;

| N. | budući da je ruska ratna agresija na Ukrajinu potaknula tri zemlje sa sporazumima o pridruživanju EU-u – Ukrajinu, Gruziju i Moldovu – da podnesu zahtjeve za članstvo i tako izraze želju svojih naroda da žive u slobodnim i demokratskim zemljama čvrsto usidrenima u europskoj obitelji; budući da je 17. lipnja 2022. Komisija objavila svoja mišljenja o zahtjevima za članstvo Ukrajine, Republike Moldove i Gruzije te preporučila Vijeću da bi svim trima zemljama trebalo dati mogućnost za članstvo u Europskoj Uniji i osobito preporučila da se status zemlje kandidatkinje odobri Ukrajini i Republici Moldovi, kao i Gruziji nakon što ta zemlja ispuni određene kriterije; |
| --- | --- |

N.

budući da je ruska ratna agresija na Ukrajinu potaknula tri zemlje sa sporazumima o pridruživanju EU-u – Ukrajinu, Gruziju i Moldovu – da podnesu zahtjeve za članstvo i tako izraze želju svojih naroda da žive u slobodnim i demokratskim zemljama čvrsto usidrenima u europskoj obitelji; budući da je 17. lipnja 2022. Komisija objavila svoja mišljenja o zahtjevima za članstvo Ukrajine, Republike Moldove i Gruzije te preporučila Vijeću da bi svim trima zemljama trebalo dati mogućnost za članstvo u Europskoj Uniji i osobito preporučila da se status zemlje kandidatkinje odobri Ukrajini i Republici Moldovi, kao i Gruziji nakon što ta zemlja ispuni određene kriterije;

| O. | budući da je 23. lipnja 2022. Europsko vijeće Ukrajini i Moldovi odobrilo status zemlje kandidatkinje i istodobno potvrdilo europsku perspektivu Gruzije; |
| --- | --- |

O.

budući da je 23. lipnja 2022. Europsko vijeće Ukrajini i Moldovi odobrilo status zemlje kandidatkinje i istodobno potvrdilo europsku perspektivu Gruzije;

| P. | budući da je zapadni Balkan područje strateškog i geopolitičkog natjecanja i da su neke od njegovih zemalja sklone destabilizaciji, čime se ugrožava sigurnost i stabilnost našega kontinenta; budući da treće zemlje iskorištavaju te ranjivosti, među ostalim strateškim ulaganjima i kampanjama dezinformiranja; budući da su stabilnost, sigurnost i demokratska otpornost zemalja pristupnica neodvojivo povezane sa sigurnosti, stabilnosti i demokratskom otpornosti samog EU-a; |
| --- | --- |

P.

budući da je zapadni Balkan područje strateškog i geopolitičkog natjecanja i da su neke od njegovih zemalja sklone destabilizaciji, čime se ugrožava sigurnost i stabilnost našega kontinenta; budući da treće zemlje iskorištavaju te ranjivosti, među ostalim strateškim ulaganjima i kampanjama dezinformiranja; budući da su stabilnost, sigurnost i demokratska otpornost zemalja pristupnica neodvojivo povezane sa sigurnosti, stabilnosti i demokratskom otpornosti samog EU-a;

| Q. | budući da je Europsko vijeće u svojim zaključcima od 23. i 24. lipnja 2022. izrazilo potpunu i nedvosmislenu predanost perspektivi EU-a zapadnog Balkana i pozvalo na ubrzanje procesa pristupanja; |
| --- | --- |

Q.

budući da je Europsko vijeće u svojim zaključcima od 23. i 24. lipnja 2022. izrazilo potpunu i nedvosmislenu predanost perspektivi EU-a zapadnog Balkana i pozvalo na ubrzanje procesa pristupanja;

| R. | budući da je Vijeće u Strateškom kompasu za sigurnost i obranu naglasilo da zemlje zapadnog Balkana trebaju nastaviti ostvarivati konkretan napredak u području vladavine prava i reformi koje se temelje na europskim vrijednostima, pravilima i standardima kako bi napredovale na svojem europskom putu; |
| --- | --- |

R.

budući da je Vijeće u Strateškom kompasu za sigurnost i obranu naglasilo da zemlje zapadnog Balkana trebaju nastaviti ostvarivati konkretan napredak u području vladavine prava i reformi koje se temelje na europskim vrijednostima, pravilima i standardima kako bi napredovale na svojem europskom putu;

| S. | budući da bi odluku Vijeća trebalo popratiti konkretnim akcijskim planom koji ne samo da uključuje očekivane rezultate zemalja kandidatkinja, nego i osigurava da Republika Moldova i Ukrajina imaju potrebnu potporu da postanu države članice EU-a; budući da bi se planom Gruziji također trebao pružiti jasan itinerar s konkretnim zahtjevima koje mora ispuniti kako bi dobila status kandidatkinje i perspektivu za pristupanje EU-u; |
| --- | --- |

S.

budući da bi odluku Vijeća trebalo popratiti konkretnim akcijskim planom koji ne samo da uključuje očekivane rezultate zemalja kandidatkinja, nego i osigurava da Republika Moldova i Ukrajina imaju potrebnu potporu da postanu države članice EU-a; budući da bi se planom Gruziji također trebao pružiti jasan itinerar s konkretnim zahtjevima koje mora ispuniti kako bi dobila status kandidatkinje i perspektivu za pristupanje EU-u;

| T. | budući da su ruski energetski rat i uništavanje ključne infrastrukture Ukrajine pogoršali ovisnost i ranjivost zemalja kandidatkinja, ističući priliku i hitnu potrebu za znatnom i neposrednom financijskom potporom EU-a, kao i za ulaganjima u dugoročnu održivu energetsku povezanost s EU-om, energetsku diversifikaciju i stratešku autonomiju; |
| --- | --- |

T.

budući da su ruski energetski rat i uništavanje ključne infrastrukture Ukrajine pogoršali ovisnost i ranjivost zemalja kandidatkinja, ističući priliku i hitnu potrebu za znatnom i neposrednom financijskom potporom EU-a, kao i za ulaganjima u dugoročnu održivu energetsku povezanost s EU-om, energetsku diversifikaciju i stratešku autonomiju;

| U. | budući da je Turska zemlja kandidatkinja za pristupanje EU-u; budući da je Turska i dalje daleko od vrijednosti i normativnog okvira EU-a te da se jaz u temeljnim područjima, kao što su poštovanje međunarodnog prava, vladavina prava, ljudska prava, individualne slobode, građanska prava i sloboda izražavanja te dobrosusjedski odnosi i regionalna suradnja, povećava; |
| --- | --- |

U.

budući da je Turska zemlja kandidatkinja za pristupanje EU-u; budući da je Turska i dalje daleko od vrijednosti i normativnog okvira EU-a te da se jaz u temeljnim područjima, kao što su poštovanje međunarodnog prava, vladavina prava, ljudska prava, individualne slobode, građanska prava i sloboda izražavanja te dobrosusjedski odnosi i regionalna suradnja, povećava;

| V. | budući da bi se svaka država kandidatkinja za proširenje trebala ocjenjivati na temelju vlastitih postignuća, a napredak na putu prema EU-u trebao bi ovisiti o kontinuiranom i nepovratnom napretku koji je ostvaren s pomoću potrebnih reformi povezanih s EU-om, osobito u području vladavine prava; |
| --- | --- |

V.

budući da bi se svaka država kandidatkinja za proširenje trebala ocjenjivati na temelju vlastitih postignuća, a napredak na putu prema EU-u trebao bi ovisiti o kontinuiranom i nepovratnom napretku koji je ostvaren s pomoću potrebnih reformi povezanih s EU-om, osobito u području vladavine prava;

| W. | budući da se pristupanje EU-u mora odvijati u skladu s člankom 49. UEU-a, na temelju poštovanja odgovarajućih postupaka i podložno ispunjavanju utvrđenih kriterija; |
| --- | --- |

W.

budući da se pristupanje EU-u mora odvijati u skladu s člankom 49. UEU-a, na temelju poštovanja odgovarajućih postupaka i podložno ispunjavanju utvrđenih kriterija;

| X. | budući da EU mora braniti svoja načela i vrijednosti tako da pokaže solidarnost s onima koji se zalažu za zajedničke ideale; |
| --- | --- |

X.

budući da EU mora braniti svoja načela i vrijednosti tako da pokaže solidarnost s onima koji se zalažu za zajedničke ideale;

| Y. | budući da u EU-u i zemljama koje žele postati njegove države članice nema mjesta provokativnoj retorici, poricanju genocida ili veličanju ratnih zločinaca s bilo koje strane; budući da je suočavanje s prošlošću jedini način da se postigne istinsko pomirenje, koje je ključno za prosperitetna društva i uspješnu integraciju; |
| --- | --- |

Y.

budući da u EU-u i zemljama koje žele postati njegove države članice nema mjesta provokativnoj retorici, poricanju genocida ili veličanju ratnih zločinaca s bilo koje strane; budući da je suočavanje s prošlošću jedini način da se postigne istinsko pomirenje, koje je ključno za prosperitetna društva i uspješnu integraciju;

| 1. | preporučuje Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku: |
| --- | --- |

1.

Geopolitički kontekst te budućnost i kohezija Europske unije

| (a) | da uvide da prosperitet i sigurnost EU-a počivaju na njegovoj sposobnosti da brani i zagovara mir, demokraciju, vladavinu prava, ljudska prava, uključujući prava manjina, temeljne slobode i vrijednosti te multilateralni poredak utemeljen na pravilima, među ostalim i u svojem neposrednom susjedstvu; |
| --- | --- |

(a)

da uvide da prosperitet i sigurnost EU-a počivaju na njegovoj sposobnosti da brani i zagovara mir, demokraciju, vladavinu prava, ljudska prava, uključujući prava manjina, temeljne slobode i vrijednosti te multilateralni poredak utemeljen na pravilima, među ostalim i u svojem neposrednom susjedstvu;

| (b) | da zagovaraju politiku proširenja EU-a kao najdjelotvorniji instrument EU-a za osiguravanje mira, blagostanja i temeljnih vrijednosti na europskom kontinentu; |
| --- | --- |

(b)

da zagovaraju politiku proširenja EU-a kao najdjelotvorniji instrument EU-a za osiguravanje mira, blagostanja i temeljnih vrijednosti na europskom kontinentu;

| (c) | da zadrže geostratešku i geopolitičku važnost i vjerodostojnost EU-a jačanjem integracije država članica i suradnje s partnerima sličnih stavova, posebno sa zemljama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatkinjama, u područjima zajedničke vanjske, sigurnosne i obrambene politike te pojednostavnjenjem postupaka donošenja odluka kako bi postali vjerodostojniji i učinkovitiji globalni akter, uz istodobno poboljšanje funkcioniranja i transparentnosti njegovih unutarnjih politika, čime bi se olakšalo njihovo usvajanje u zemljama kandidatkinjama; |
| --- | --- |

(c)

da zadrže geostratešku i geopolitičku važnost i vjerodostojnost EU-a jačanjem integracije država članica i suradnje s partnerima sličnih stavova, posebno sa zemljama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatkinjama, u područjima zajedničke vanjske, sigurnosne i obrambene politike te pojednostavnjenjem postupaka donošenja odluka kako bi postali vjerodostojniji i učinkovitiji globalni akter, uz istodobno poboljšanje funkcioniranja i transparentnosti njegovih unutarnjih politika, čime bi se olakšalo njihovo usvajanje u zemljama kandidatkinjama;

| (d) | da ojačaju sposobnost djelovanja EU-a reformom postupka donošenja odluka, među ostalim uvođenjem glasovanja kvalificiranom većinom u područjima relevantnima za proces pristupanja, i jamčenjem učinkovitog funkcioniranja proširene unije u cjelini; da ukinu posebno zahtjev za jednoglasnost pri odlučivanju o početku pregovaračkog procesa, kao i o otvaranju i zatvaranju pojedinačnih pregovaračkih klastera i poglavlja; |
| --- | --- |

(d)

da ojačaju sposobnost djelovanja EU-a reformom postupka donošenja odluka, među ostalim uvođenjem glasovanja kvalificiranom većinom u područjima relevantnima za proces pristupanja, i jamčenjem učinkovitog funkcioniranja proširene unije u cjelini; da ukinu posebno zahtjev za jednoglasnost pri odlučivanju o početku pregovaračkog procesa, kao i o otvaranju i zatvaranju pojedinačnih pregovaračkih klastera i poglavlja;

| (e) | da uvide transformativnu moć EU-a u cijelom procesu integracije i prethodnim uspješnim krugovima proširenja EU-a; da ostvare pozitivne rezultate i za zemlje podnositeljice zahtjeva za članstvo sa zapadnog Balkana u okviru procesa stabilizacije i pridruživanja i za zemlje podnositeljice zahtjeva za članstvo u Istočnom partnerstvu u okviru procesa pridruživanja; |
| --- | --- |

(e)

da uvide transformativnu moć EU-a u cijelom procesu integracije i prethodnim uspješnim krugovima proširenja EU-a; da ostvare pozitivne rezultate i za zemlje podnositeljice zahtjeva za članstvo sa zapadnog Balkana u okviru procesa stabilizacije i pridruživanja i za zemlje podnositeljice zahtjeva za članstvo u Istočnom partnerstvu u okviru procesa pridruživanja;

| (f) | da uvide potrebu da EU poveća učinkovitost svoje politike proširenja, unaprijedi svoju strategiju proširenja i provede temeljitu kritičku procjenu i reviziju kapaciteta i perspektiva za proširenje EU-a te da ih poboljša novom strategijom EU-a za proširenje, među ostalim utvrđivanjem jasnih i transparentnih ciljeva politike te provedbom potrebnih i pravodobnih institucijskih reformi, istodobno potvrđujući da je potpuno pristupanje EU-u nezamjenjivo i da će se procesom proširenja potaknuti dugo očekivane reforme EU-a; |
| --- | --- |

(f)

da uvide potrebu da EU poveća učinkovitost svoje politike proširenja, unaprijedi svoju strategiju proširenja i provede temeljitu kritičku procjenu i reviziju kapaciteta i perspektiva za proširenje EU-a te da ih poboljša novom strategijom EU-a za proširenje, među ostalim utvrđivanjem jasnih i transparentnih ciljeva politike te provedbom potrebnih i pravodobnih institucijskih reformi, istodobno potvrđujući da je potpuno pristupanje EU-u nezamjenjivo i da će se procesom proširenja potaknuti dugo očekivane reforme EU-a;

| (g) | da ponovno potvrde valjanost kriterija iz Kopenhagena i relevantnost integracijskog kapaciteta EU-a; da uključe zemlje kandidatkinje u rasprave o reformama EU-a; da nastave održavati redovite sastanke na vrhu sa zemljama zapadnog Balkana i Istočnog partnerstva kako bi se ojačala politička odgovornost i poboljšalo upravljanje procesom proširenja; da ostvare namjeru Komisije da se započne s potrebnim pripremama za pokretanje europske konvencije i uvide važnost njezina uspjeha za učinkovito ostvarenje proširenja EU-a; |
| --- | --- |

(g)

da ponovno potvrde valjanost kriterija iz Kopenhagena i relevantnost integracijskog kapaciteta EU-a; da uključe zemlje kandidatkinje u rasprave o reformama EU-a; da nastave održavati redovite sastanke na vrhu sa zemljama zapadnog Balkana i Istočnog partnerstva kako bi se ojačala politička odgovornost i poboljšalo upravljanje procesom proširenja; da ostvare namjeru Komisije da se započne s potrebnim pripremama za pokretanje europske konvencije i uvide važnost njezina uspjeha za učinkovito ostvarenje proširenja EU-a;

| (h) | da osiguraju da EU i dalje bude zajednica europskih država koja se razvija i koja je otvorena za pristupanje demokracija sličnih stavova, koja dijeli i u potpunosti štiti zajedničke vrijednosti, načela i interese te poštuje Ugovore EU-a; |
| --- | --- |

(h)

da osiguraju da EU i dalje bude zajednica europskih država koja se razvija i koja je otvorena za pristupanje demokracija sličnih stavova, koja dijeli i u potpunosti štiti zajedničke vrijednosti, načela i interese te poštuje Ugovore EU-a;

| (i) | da ojačaju predanost država članica proširenju ispunjavanjem obveze EU-a prema zemljama zapadnog Balkana i Istočnog partnerstva; da provode proširenje EU-a kao politički proces utemeljen na zaslugama; da ponovno potvrde svoju nesputanu političku volju da nastave s procesom pristupanja zemalja Istočnog partnerstva i održe svoju dugotrajnu predanost zemljama zapadnog Balkana, koja datira sa sastanaka na vrhu u Solunu 2003. i u Kopenhagenu 1993.; da osiguraju da ne postoje alternative koje bi mogle zamijeniti proširenje; |
| --- | --- |

(i)

da ojačaju predanost država članica proširenju ispunjavanjem obveze EU-a prema zemljama zapadnog Balkana i Istočnog partnerstva; da provode proširenje EU-a kao politički proces utemeljen na zaslugama; da ponovno potvrde svoju nesputanu političku volju da nastave s procesom pristupanja zemalja Istočnog partnerstva i održe svoju dugotrajnu predanost zemljama zapadnog Balkana, koja datira sa sastanaka na vrhu u Solunu 2003. i u Kopenhagenu 1993.; da osiguraju da ne postoje alternative koje bi mogle zamijeniti proširenje;

| (j) | da potiču aktivno sudjelovanje država članica u procesu proširenja kako bi se osiguralo da se njegovi ciljevi ostvare primjenom nove metodologije u okviru koje se kombiniraju uvjeti i instrumenti tehničke i financijske potpore zemljama kandidatkinjama; da povećaju uključenost civilnog društva te lokalnih i regionalnih vlasti država članica EU-a i država kandidatkinja u proces pristupanja; |
| --- | --- |

(j)

da potiču aktivno sudjelovanje država članica u procesu proširenja kako bi se osiguralo da se njegovi ciljevi ostvare primjenom nove metodologije u okviru koje se kombiniraju uvjeti i instrumenti tehničke i financijske potpore zemljama kandidatkinjama; da povećaju uključenost civilnog društva te lokalnih i regionalnih vlasti država članica EU-a i država kandidatkinja u proces pristupanja;

| (k) | da izbjegavaju upotrebu neriješenih bilateralnih i regionalnih sporova za blokiranje procesa pristupanja zemalja kandidatkinja i donesu službeni mehanizam za rješavanje i arbitražu tih sporova kako bi se poduprlo njihovo rješavanje odvojeno od pristupanja EU-u jer oni mogu ometati provedbu europskih politika i oslabiti regionalni i globalni utjecaj EU-a; |
| --- | --- |

(k)

da izbjegavaju upotrebu neriješenih bilateralnih i regionalnih sporova za blokiranje procesa pristupanja zemalja kandidatkinja i donesu službeni mehanizam za rješavanje i arbitražu tih sporova kako bi se poduprlo njihovo rješavanje odvojeno od pristupanja EU-u jer oni mogu ometati provedbu europskih politika i oslabiti regionalni i globalni utjecaj EU-a;

| (l) | da uvide da je upotreba bilateralnih pitanja od strane država članica u vlastitu korist u suprotnosti s duhom Ugovora EU-a; da rade na postizanju regionalne suradnje i promicanju europskih vrijednosti; |
| --- | --- |

(l)

da uvide da je upotreba bilateralnih pitanja od strane država članica u vlastitu korist u suprotnosti s duhom Ugovora EU-a; da rade na postizanju regionalne suradnje i promicanju europskih vrijednosti;

| (m) | da ojačaju stratešku komunikaciju i pruže relevantne informacije o uzajamnim koristima i mogućnostima proširenja i u zemljama pristupnicama i u državama članicama kako bi se dodatno povećala potpora i poboljšalo razumijevanje procesa pristupanja, posebno izvan velikih gradova, s posebnim naglaskom na demokraciji, vladavini prava i dobrobiti građana; da poboljšaju vidljivost financiranja EU-a i njegovih konkretnih rezultata u zemljama proširenja; |
| --- | --- |

(m)

da ojačaju stratešku komunikaciju i pruže relevantne informacije o uzajamnim koristima i mogućnostima proširenja i u zemljama pristupnicama i u državama članicama kako bi se dodatno povećala potpora i poboljšalo razumijevanje procesa pristupanja, posebno izvan velikih gradova, s posebnim naglaskom na demokraciji, vladavini prava i dobrobiti građana; da poboljšaju vidljivost financiranja EU-a i njegovih konkretnih rezultata u zemljama proširenja;

| (n) | da strateški i proaktivno rade na suzbijanju hibridnih prijetnji i na sprečavanju upletanja trećih strana u političke, izborne i druge demokratske procese zemalja pristupnica, a posebno zlonamjernih radnji kojima je cilj manipuliranje javnim mišljenjem i ugrožavanje europske integracije; da povećaju otpornost na dezinformacije i ometajuće kampanje namijenjene podrivanju demokratskih procesa i stvaranju podjela te da potiču zemlje kandidatkinje i potencijalne zemlje kandidatkinje da poduzmu odlučne korake u borbi protiv manipulativnih dezinformacija, zlonamjerne propagande i drugih hibridnih prijetnji; |
| --- | --- |

(n)

da strateški i proaktivno rade na suzbijanju hibridnih prijetnji i na sprečavanju upletanja trećih strana u političke, izborne i druge demokratske procese zemalja pristupnica, a posebno zlonamjernih radnji kojima je cilj manipuliranje javnim mišljenjem i ugrožavanje europske integracije; da povećaju otpornost na dezinformacije i ometajuće kampanje namijenjene podrivanju demokratskih procesa i stvaranju podjela te da potiču zemlje kandidatkinje i potencijalne zemlje kandidatkinje da poduzmu odlučne korake u borbi protiv manipulativnih dezinformacija, zlonamjerne propagande i drugih hibridnih prijetnji;

Proces pristupanja

| (o) | da prevladaju zastoj proširenja preinakom pristupnog procesa kako bi se jasno utvrdili politički i socioekonomski ciljevi uz potpuno iskorištavanje nove metodologije proširenja te povećanje njegove vjerodostojnosti, predvidljivosti i dinamike; da razmotre imenovanje glavnih pregovarača EU-a za vođenje pregovora u okviru širokog pregovaračkog mandata, koji bi također bili odgovorni Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

(o)

da prevladaju zastoj proširenja preinakom pristupnog procesa kako bi se jasno utvrdili politički i socioekonomski ciljevi uz potpuno iskorištavanje nove metodologije proširenja te povećanje njegove vjerodostojnosti, predvidljivosti i dinamike; da razmotre imenovanje glavnih pregovarača EU-a za vođenje pregovora u okviru širokog pregovaračkog mandata, koji bi također bili odgovorni Europskom parlamentu;

| (p) | da ubrzaju integraciju zemalja koje pokazuju stratešku orijentaciju i nepokolebljivu predanost reformama povezanima s EU-om, demokratskoj konsolidaciji, temeljnim vrijednostima i usklađivanju vanjske politike, uključujući sankcije; |
| --- | --- |

(p)

da ubrzaju integraciju zemalja koje pokazuju stratešku orijentaciju i nepokolebljivu predanost reformama povezanima s EU-om, demokratskoj konsolidaciji, temeljnim vrijednostima i usklađivanju vanjske politike, uključujući sankcije;

| (q) | da osiguraju da se napredak svake zemlje na putu prema pristupanju ocjenjuje na temelju vlastitih zasluga i mjere u kojoj je donijela i provela temeljne reforme i pravnu stečevinu EU-a; da preusmjere pozornost pristupnog procesa na građane; |
| --- | --- |

(q)

da osiguraju da se napredak svake zemlje na putu prema pristupanju ocjenjuje na temelju vlastitih zasluga i mjere u kojoj je donijela i provela temeljne reforme i pravnu stečevinu EU-a; da preusmjere pozornost pristupnog procesa na građane;

| (r) | da ponude planove usmjerene na članstvo za svaku pojedinačnu zemlju pristupnicu s opipljivim i konkretnim koracima i redovite povratne informacije o postignutim rezultatima tako što će dodatno poboljšati metodologiju proširenja; da učvrste novu metodologiju Komisije kao dugoročnu prilagodbu politike; |
| --- | --- |

(r)

da ponude planove usmjerene na članstvo za svaku pojedinačnu zemlju pristupnicu s opipljivim i konkretnim koracima i redovite povratne informacije o postignutim rezultatima tako što će dodatno poboljšati metodologiju proširenja; da učvrste novu metodologiju Komisije kao dugoročnu prilagodbu politike;

| (s) | da primijene jasna, transparentna i dosljedna mjerila uspješnosti, uključujući rokove, poboljšaju mjerenje napretka i osiguraju stalnu i neprekidnu političku i tehničku potporu tijekom cijelog procesa pristupanja na temelju pojedinačne uspješnosti; da poboljšaju kvalitetu, čitljivost i dostupnost izvješća Komisije, posebno u pogledu vladavine prava; da redovito izvješćuju o nedostatku napretka ili nazadovanju na sustavan i transparentan način, uključujući jasne uvjete za procjenu i pokazatelje za mjerenje svake ozbiljne ili produljene stagnacije ili nazadovanja; da utvrde jasne rokove za zaključenje pregovora sa zemljama pristupnicama najkasnije do kraja ovoga desetljeća; |
| --- | --- |

(s)

da primijene jasna, transparentna i dosljedna mjerila uspješnosti, uključujući rokove, poboljšaju mjerenje napretka i osiguraju stalnu i neprekidnu političku i tehničku potporu tijekom cijelog procesa pristupanja na temelju pojedinačne uspješnosti; da poboljšaju kvalitetu, čitljivost i dostupnost izvješća Komisije, posebno u pogledu vladavine prava; da redovito izvješćuju o nedostatku napretka ili nazadovanju na sustavan i transparentan način, uključujući jasne uvjete za procjenu i pokazatelje za mjerenje svake ozbiljne ili produljene stagnacije ili nazadovanja; da utvrde jasne rokove za zaključenje pregovora sa zemljama pristupnicama najkasnije do kraja ovoga desetljeća;

| (t) | da pojačaju političke, gospodarske i tehničke poticaje za zemlje pristupnice, osiguravajući da međukoraci integracije ne zamjenjuju već olakšavaju konačni cilj članstva u EU-u; |
| --- | --- |

(t)

da pojačaju političke, gospodarske i tehničke poticaje za zemlje pristupnice, osiguravajući da međukoraci integracije ne zamjenjuju već olakšavaju konačni cilj članstva u EU-u;

| (u) | da nagrade održiv napredak sa širim postupnim uvođenjem zemalja kandidatkinja u odgovarajuće politike, inicijative i jedinstveno tržište EU-a, uključujući pristup fondovima EU-a u odgovarajućim područjima, čime bi se građanima omogućilo da iskoriste prednosti pristupanja tijekom cijelog procesa, a ne samo po njegovu završetku; da rade na smanjenju razlika u razvoju između država članica i zemalja kandidatkinja za članstvo u EU-u; |
| --- | --- |

(u)

da nagrade održiv napredak sa širim postupnim uvođenjem zemalja kandidatkinja u odgovarajuće politike, inicijative i jedinstveno tržište EU-a, uključujući pristup fondovima EU-a u odgovarajućim područjima, čime bi se građanima omogućilo da iskoriste prednosti pristupanja tijekom cijelog procesa, a ne samo po njegovu završetku; da rade na smanjenju razlika u razvoju između država članica i zemalja kandidatkinja za članstvo u EU-u;

| (v) | da osiguraju da se integracija unutar jedinstvenog tržišta EU-a i drugih područja temelji na strogim uvjetima i konkretnom napretku u reformama, uz istodobno sankcioniranje u stvarnom vremenu svakog nazadovanja ili neopravdanog kašnjenja u procesu reformi, posebno u području demokracije, slobode medija, borbe protiv korupcije, ljudskih prava i vladavine prava; |
| --- | --- |

(v)

da osiguraju da se integracija unutar jedinstvenog tržišta EU-a i drugih područja temelji na strogim uvjetima i konkretnom napretku u reformama, uz istodobno sankcioniranje u stvarnom vremenu svakog nazadovanja ili neopravdanog kašnjenja u procesu reformi, posebno u području demokracije, slobode medija, borbe protiv korupcije, ljudskih prava i vladavine prava;

| (w) | da prošire prilike da zemlje kandidatkinje sudjeluju u radu institucija EU-a i promatraju njihov rad; |
| --- | --- |

(w)

da prošire prilike da zemlje kandidatkinje sudjeluju u radu institucija EU-a i promatraju njihov rad;

| (x) | da uspostave pojačani strukturirani politički dijalog s pridruženim zemljama, zemljama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatkinjama, uključujući sastanke čelnika na marginama sastanaka Europskog vijeća; da otvore sektorsku suradnju sa zemljama pristupnicama i pojačati razmjenu najboljih praksi kako bi se unaprijedila daljnja gospodarska integracija i usklađivanje zakonodavstva te olakšala postupna integracija; |
| --- | --- |

(x)

da uspostave pojačani strukturirani politički dijalog s pridruženim zemljama, zemljama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatkinjama, uključujući sastanke čelnika na marginama sastanaka Europskog vijeća; da otvore sektorsku suradnju sa zemljama pristupnicama i pojačati razmjenu najboljih praksi kako bi se unaprijedila daljnja gospodarska integracija i usklađivanje zakonodavstva te olakšala postupna integracija;

| (y) | da uvide ulogu postojećih međuvladinih tijela i foruma kao što su Jadransko-jonska inicijativa, Srednjoeuropska inicijativa i Berlinski proces te da promiču sinergije među njima kako bi se povećale multilateralne veze između zapadnog Balkana i država članica radi unapređenja integracije; |
| --- | --- |

(y)

da uvide ulogu postojećih međuvladinih tijela i foruma kao što su Jadransko-jonska inicijativa, Srednjoeuropska inicijativa i Berlinski proces te da promiču sinergije među njima kako bi se povećale multilateralne veze između zapadnog Balkana i država članica radi unapređenja integracije;

| (z) | da pozdrave početak odavno zakašnjelih pristupnih pregovora na prvim međuvladinim konferencijama s Republikom Albanijom i Sjevernom Makedonijom održanima 19. srpnja 2022.; da pravovremeno uvide postignuća zemalja zapadnog Balkana, među ostalim odobravanjem liberalizacije viznog režima Kosovu bez odgode; |
| --- | --- |

(z)

da pozdrave početak odavno zakašnjelih pristupnih pregovora na prvim međuvladinim konferencijama s Republikom Albanijom i Sjevernom Makedonijom održanima 19. srpnja 2022.; da pravovremeno uvide postignuća zemalja zapadnog Balkana, među ostalim odobravanjem liberalizacije viznog režima Kosovu bez odgode;

| (aa) | da potiču i podupiru Bosnu i Hercegovinu u poboljšanju njezina zakonodavnog i institucijskog okvira kako bi se osigurao značajan napredak u rješavanju 14 ključnih prioriteta, kako je ponovljeno u zaključcima Europskog vijeća od 23. i 24. lipnja 2022.; u tom kontekstu Europski parlament pozdravlja preporuku Komisije s uvjetima za dodjelu statusa zemlje kandidatkinje Bosni i Hercegovini, kao jasnu poruku potpore i nedvosmislene predanosti njezinoj perspektivi članstva i kao korak prema stabilizaciji zemlje i regije, te poziva Europsko vijeće da što prije poduzme daljnje mjere u vezi s tom preporukom; |
| --- | --- |

(aa)

da potiču i podupiru Bosnu i Hercegovinu u poboljšanju njezina zakonodavnog i institucijskog okvira kako bi se osigurao značajan napredak u rješavanju 14 ključnih prioriteta, kako je ponovljeno u zaključcima Europskog vijeća od 23. i 24. lipnja 2022.; u tom kontekstu Europski parlament pozdravlja preporuku Komisije s uvjetima za dodjelu statusa zemlje kandidatkinje Bosni i Hercegovini, kao jasnu poruku potpore i nedvosmislene predanosti njezinoj perspektivi članstva i kao korak prema stabilizaciji zemlje i regije, te poziva Europsko vijeće da što prije poduzme daljnje mjere u vezi s tom preporukom;

| (ab) | da istaknu potrebu za jasnim napretkom u provedbi ključnih reformi s ciljem dodjele statusa zemlje kandidatkinje; |
| --- | --- |

(ab)

da istaknu potrebu za jasnim napretkom u provedbi ključnih reformi s ciljem dodjele statusa zemlje kandidatkinje;

| (ac) | da nastave poticati i podupirati ubrzanje pristupanja Crne Gore kao predvodnice u procesu pristupanja EU-u; da pomognu toj zemlji u ispunjavanju svih potrebnih uvjeta, među ostalim utvrđivanjem mjerila za zatvaranje pregovaračkih poglavlja; da traže da se poštuje višeetnički identitet te zemlje; u tom kontekstu, Europski parlament izražava zabrinutost zbog trajne političke krize u Crnoj Gori, koja je već imala i nastavlja imati negativne posljedice na njezin put prema EU-u; da podsjete da sve zakonodavne mjere moraju biti usklađene s ustavom zemlje jer je vladavina prava jedna od temeljnih europskih vrijednosti i načela; |
| --- | --- |

(ac)

da nastave poticati i podupirati ubrzanje pristupanja Crne Gore kao predvodnice u procesu pristupanja EU-u; da pomognu toj zemlji u ispunjavanju svih potrebnih uvjeta, među ostalim utvrđivanjem mjerila za zatvaranje pregovaračkih poglavlja; da traže da se poštuje višeetnički identitet te zemlje; u tom kontekstu, Europski parlament izražava zabrinutost zbog trajne političke krize u Crnoj Gori, koja je već imala i nastavlja imati negativne posljedice na njezin put prema EU-u; da podsjete da sve zakonodavne mjere moraju biti usklađene s ustavom zemlje jer je vladavina prava jedna od temeljnih europskih vrijednosti i načela;

| (ad) | da pozdrave iznimno brzu odluku Europskog vijeća o zahtjevima Ukrajine, Republike Moldove i Gruzije za članstvo u EU-u i da im nastave pružati političku i tehničku potporu u kontekstu ruske ratne agresije na Ukrajinu; da pozovu nadležna tijela tih triju zemalja da nedvosmisleno pokažu svoju političku odlučnost u ostvarivanju europskih težnji svojih građana tako da postignu osjetan napredak provedbom znatnih reformi, a posebno prioriteta navedenih u mišljenjima Komisije od 17. lipnja 2022., kako bi se što prije učinkovito ispunili kriteriji za članstvo u EU-u; da povedu razmatranje o tome kako poboljšati učinkovitost financijske i tehničke pomoći povezane s pristupanjem u skladu s navedenim prioritetima reformi; |
| --- | --- |

(ad)

da pozdrave iznimno brzu odluku Europskog vijeća o zahtjevima Ukrajine, Republike Moldove i Gruzije za članstvo u EU-u i da im nastave pružati političku i tehničku potporu u kontekstu ruske ratne agresije na Ukrajinu; da pozovu nadležna tijela tih triju zemalja da nedvosmisleno pokažu svoju političku odlučnost u ostvarivanju europskih težnji svojih građana tako da postignu osjetan napredak provedbom znatnih reformi, a posebno prioriteta navedenih u mišljenjima Komisije od 17. lipnja 2022., kako bi se što prije učinkovito ispunili kriteriji za članstvo u EU-u; da povedu razmatranje o tome kako poboljšati učinkovitost financijske i tehničke pomoći povezane s pristupanjem u skladu s navedenim prioritetima reformi;

| (ae) | da potiču kontinuiranu i učinkovitu provedbu sporazumâ o pridruživanju te detaljnih i sveobuhvatnih područja slobodne trgovine s Ukrajinom, Republikom Moldovom i Gruzijom; da preispitaju strategiju EU-a za Istočno partnerstvo i unaprijede regionalnu suradnju; |
| --- | --- |

(ae)

da potiču kontinuiranu i učinkovitu provedbu sporazumâ o pridruživanju te detaljnih i sveobuhvatnih područja slobodne trgovine s Ukrajinom, Republikom Moldovom i Gruzijom; da preispitaju strategiju EU-a za Istočno partnerstvo i unaprijede regionalnu suradnju;

| (af) | da pomognu Ukrajini i Republici Moldovi kako bi ispunile uvjete koje je Komisija postavila za daljnje korake prema članstvu u EU-u, a Gruziji kako bi dovršila potrebne korake za stjecanje statusa zemlje kandidatkinje; da se posebno usredotoče na neovisnost pravosuđa, borbu protiv korupcije, demokratski nadzor, ljudska prava i deoligarhizaciju; da olakšaju prelazak tih zemalja iz Istočnog partnerstva na okvir proširenja, uključujući prelazak s Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (NDICI) – Globalna Europa na Instrument pretpristupne pomoći (IPA); da dostatno povećaju ukupni proračun instrumenta IPA III kako bi se zadržala sredstva za trenutačne korisnike instrumenta IPA III; |
| --- | --- |

(af)

da pomognu Ukrajini i Republici Moldovi kako bi ispunile uvjete koje je Komisija postavila za daljnje korake prema članstvu u EU-u, a Gruziji kako bi dovršila potrebne korake za stjecanje statusa zemlje kandidatkinje; da se posebno usredotoče na neovisnost pravosuđa, borbu protiv korupcije, demokratski nadzor, ljudska prava i deoligarhizaciju; da olakšaju prelazak tih zemalja iz Istočnog partnerstva na okvir proširenja, uključujući prelazak s Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (NDICI) – Globalna Europa na Instrument pretpristupne pomoći (IPA); da dostatno povećaju ukupni proračun instrumenta IPA III kako bi se zadržala sredstva za trenutačne korisnike instrumenta IPA III;

| (ag) | da pojačaju konstruktivnu suradnju EU-a s vlastima Srbije i Kosova kako bi se postigao sveobuhvatan pravno obvezujući sporazum o normalizaciji odnosa na temelju uzajamnog priznavanja između tih dviju zemalja u okviru dijaloga između Beograda i Prištine, što je ključno za napredak obiju zemalja na njihovu putu prema Europi i doprinijet će stabilnosti, blagostanju i normalizaciji odnosa u regiji; da ponovno istaknu ključnu važnost toga da se sva otvorena pitanja brzo, transparentno i u dobroj vjeri riješe u okviru dijaloga između Beograda i Prištine; |
| --- | --- |

(ag)

da pojačaju konstruktivnu suradnju EU-a s vlastima Srbije i Kosova kako bi se postigao sveobuhvatan pravno obvezujući sporazum o normalizaciji odnosa na temelju uzajamnog priznavanja između tih dviju zemalja u okviru dijaloga između Beograda i Prištine, što je ključno za napredak obiju zemalja na njihovu putu prema Europi i doprinijet će stabilnosti, blagostanju i normalizaciji odnosa u regiji; da ponovno istaknu ključnu važnost toga da se sva otvorena pitanja brzo, transparentno i u dobroj vjeri riješe u okviru dijaloga između Beograda i Prištine;

| (ah) | da daju prednost usklađivanju zemalja pristupnica sa zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom EU-a i da nastave pregovore o pristupanju sa Srbijom samo ako se ta zemlja uskladi sa sankcijama EU-a protiv Rusije i ostvari znatan napredak u reformama povezanima s EU-om; da pozovu Srbiju da se sustavno uskladi s restriktivnim mjerama EU-a i općom politikom prema Rusiji, pokaže napredak u demokraciji i vladavini prava te prihvati vrijednosti i prioritete EU-a; da ponovno razmotre sva bilateralna sredstva i sredstva EU-a namijenjena Srbiji od kojih bi koristi imale srpske vlasti, osobito ona koja pripadaju projektima koji se financiraju u okviru Gospodarskog i investicijskog plana za zapadni Balkan, kako bi se osiguralo da su svi rashodi EU-a u potpunosti u skladu sa strateškim ciljevima i interesima EU-a; |
| --- | --- |

(ah)

da daju prednost usklađivanju zemalja pristupnica sa zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom EU-a i da nastave pregovore o pristupanju sa Srbijom samo ako se ta zemlja uskladi sa sankcijama EU-a protiv Rusije i ostvari znatan napredak u reformama povezanima s EU-om; da pozovu Srbiju da se sustavno uskladi s restriktivnim mjerama EU-a i općom politikom prema Rusiji, pokaže napredak u demokraciji i vladavini prava te prihvati vrijednosti i prioritete EU-a; da ponovno razmotre sva bilateralna sredstva i sredstva EU-a namijenjena Srbiji od kojih bi koristi imale srpske vlasti, osobito ona koja pripadaju projektima koji se financiraju u okviru Gospodarskog i investicijskog plana za zapadni Balkan, kako bi se osiguralo da su svi rashodi EU-a u potpunosti u skladu sa strateškim ciljevima i interesima EU-a;

| (ai) | da u skladu s pregovaračkim okvirom proces pristupnih pregovora s Turskom ostave zamrznutim sve dok ta zemlja ne bude istinski surađivala s EU-om i dok ne pokaže jasan i znatan napredak u području temeljnih sloboda, građanskih i ljudskih prava i vladavine prava, kao i drugih reformi povezanih s EU-om, te dok ne bude u potpunosti poštovala teritorijalnu cjelovitost država članica, uz nastavak partnerstva u ključnim područjima od zajedničkog interesa i održavanje gospodarske i kulturne suradnje, posebno s civilnim društvom; |
| --- | --- |

(ai)

da u skladu s pregovaračkim okvirom proces pristupnih pregovora s Turskom ostave zamrznutim sve dok ta zemlja ne bude istinski surađivala s EU-om i dok ne pokaže jasan i znatan napredak u području temeljnih sloboda, građanskih i ljudskih prava i vladavine prava, kao i drugih reformi povezanih s EU-om, te dok ne bude u potpunosti poštovala teritorijalnu cjelovitost država članica, uz nastavak partnerstva u ključnim područjima od zajedničkog interesa i održavanje gospodarske i kulturne suradnje, posebno s civilnim društvom;

| (aj) | da uvide i podupru proeuropske težnje bjeloruskog naroda, koji nastoji živjeti u slobodnom i demokratskom društvu te da formalno surađuju s demokratskom oporbom Bjelarusa; |
| --- | --- |

(aj)

da uvide i podupru proeuropske težnje bjeloruskog naroda, koji nastoji živjeti u slobodnom i demokratskom društvu te da formalno surađuju s demokratskom oporbom Bjelarusa;

Uvjeti

| (ak) | da potvrde da demokratska preobrazba i vladavina prava imaju središnju ulogu u procesu pristupanja EU-u, u skladu s novom metodologijom; da daju prednost neovisnosti pravosuđa, regionalnoj i pravosudnoj suradnji, dobrom upravljanju, borbi protiv korupcije, trgovanja ljudima, dezinformacija, pranja novca i organiziranoga kriminala, iskorjenjivanju neprimjerenog utjecaja oligarha na vlasti, medije i gospodarstvo te promicanju ljudskih prava, uključujući prava manjina, rodnu ravnopravnost, temeljne slobode i slobodu medija, kao ključnim preduvjetima za napredak na putu prema EU-u o kojima se ne može pregovarati; |
| --- | --- |

(ak)

da potvrde da demokratska preobrazba i vladavina prava imaju središnju ulogu u procesu pristupanja EU-u, u skladu s novom metodologijom; da daju prednost neovisnosti pravosuđa, regionalnoj i pravosudnoj suradnji, dobrom upravljanju, borbi protiv korupcije, trgovanja ljudima, dezinformacija, pranja novca i organiziranoga kriminala, iskorjenjivanju neprimjerenog utjecaja oligarha na vlasti, medije i gospodarstvo te promicanju ljudskih prava, uključujući prava manjina, rodnu ravnopravnost, temeljne slobode i slobodu medija, kao ključnim preduvjetima za napredak na putu prema EU-u o kojima se ne može pregovarati;

| (al) | da ojačaju sudjelovanje civilnog društva, nevladinih organizacija i stručnjaka u praćenju procesa pristupanja; da u svojoj strategiji proširenja uvide i utvrde činjenicu da su vladavina prava, snažne neovisne demokratske institucije, sloboda medija i dinamično civilno društvo neraskidivo povezani s demokratskom otpornošću; |
| --- | --- |

(al)

da ojačaju sudjelovanje civilnog društva, nevladinih organizacija i stručnjaka u praćenju procesa pristupanja; da u svojoj strategiji proširenja uvide i utvrde činjenicu da su vladavina prava, snažne neovisne demokratske institucije, sloboda medija i dinamično civilno društvo neraskidivo povezani s demokratskom otpornošću;

| (am) | da provedu režim sankcija EU-a u području ljudskih prava (europski zakon Magnicki) i da ga prošire na sankcije za kaznena djela korupcije tako da se obuhvate zemlje pristupnice; |
| --- | --- |

(am)

da provedu režim sankcija EU-a u području ljudskih prava (europski zakon Magnicki) i da ga prošire na sankcije za kaznena djela korupcije tako da se obuhvate zemlje pristupnice;

| (an) | da osiguraju da demokratski i pravni standardi ne budu ugroženi ili oslabljeni u institucijama EU-a ili u državama članicama; da podsjete europske povjerenike na njihovu obvezu da djeluju časno, diskretno i neovisno u skladu sa svojim kodeksom ponašanja; |
| --- | --- |

(an)

da osiguraju da demokratski i pravni standardi ne budu ugroženi ili oslabljeni u institucijama EU-a ili u državama članicama; da podsjete europske povjerenike na njihovu obvezu da djeluju časno, diskretno i neovisno u skladu sa svojim kodeksom ponašanja;

| (ao) | da poboljšaju dosljednost, učinkovitost, vidljivost i transparentnost pretpristupne pomoći te tako jasno uzmu u obzir prioritete u temeljnim područjima u dodjeli sredstava iz instrumenta IPA III; da poduzmu potrebne korektivne mjere i izrade smjernice o primjeni odredaba instrumenta IPA III o uvjetovanosti u skladu sa zaključcima Europskog revizorskog suda iz njegova tematskog izvješća od 10. siječnja 2022. o potpori EU-a vladavini prava na zapadnom Balkanu; |
| --- | --- |

(ao)

da poboljšaju dosljednost, učinkovitost, vidljivost i transparentnost pretpristupne pomoći te tako jasno uzmu u obzir prioritete u temeljnim područjima u dodjeli sredstava iz instrumenta IPA III; da poduzmu potrebne korektivne mjere i izrade smjernice o primjeni odredaba instrumenta IPA III o uvjetovanosti u skladu sa zaključcima Europskog revizorskog suda iz njegova tematskog izvješća od 10. siječnja 2022. o potpori EU-a vladavini prava na zapadnom Balkanu;

| (ap) | da Europskom parlamentu dostave potpunu i temeljitu evaluaciju upotrebe pretpristupnih sredstava, uključujući sredstva i projekte u pojedinim zemljama u toj regiji od 2015. nadalje; |
| --- | --- |

(ap)

da Europskom parlamentu dostave potpunu i temeljitu evaluaciju upotrebe pretpristupnih sredstava, uključujući sredstva i projekte u pojedinim zemljama u toj regiji od 2015. nadalje;

| (aq) | da strateški primjenjuju ciljanu uvjetovanost na temelju jasnih mjerila za napredak, nagrađujući reforme i sankcionirajući nazadovanje ili ustrajan nedostatak napretka; |
| --- | --- |

(aq)

da strateški primjenjuju ciljanu uvjetovanost na temelju jasnih mjerila za napredak, nagrađujući reforme i sankcionirajući nazadovanje ili ustrajan nedostatak napretka;

| (ar) | da ojačaju izvješćivanje o vladavini prava za sve zemlje pristupnice potpunom provedbom i poboljšanjem metodologije proširenja i godišnjeg postupka izvješćivanja te uspostavom mehanizama praćenja, dijaloga i upozoravanja za ispravljanje glavnih nedostataka u pogledu vladavine prava, pružanjem pozitivnih uvjeta u obliku pristupa politikama EU-a ili aktiviranjem negativnih uvjeta u obliku suspenzije pristupnih pregovora i pretpristupnog financiranja, posebno tako da relevantne odredbe Uredbe (EU) 2021/1529 o IPA-i III brzo i u potpunosti postanu operativne te omogućavanjem ponovnog otvaranja pregovaračkih poglavlja na temelju klauzula o reverzibilnosti, kao i bliskim uključivanjem civilnog društva u taj proces; |
| --- | --- |

(ar)

da ojačaju izvješćivanje o vladavini prava za sve zemlje pristupnice potpunom provedbom i poboljšanjem metodologije proširenja i godišnjeg postupka izvješćivanja te uspostavom mehanizama praćenja, dijaloga i upozoravanja za ispravljanje glavnih nedostataka u pogledu vladavine prava, pružanjem pozitivnih uvjeta u obliku pristupa politikama EU-a ili aktiviranjem negativnih uvjeta u obliku suspenzije pristupnih pregovora i pretpristupnog financiranja, posebno tako da relevantne odredbe Uredbe (EU) 2021/1529 o IPA-i III brzo i u potpunosti postanu operativne te omogućavanjem ponovnog otvaranja pregovaračkih poglavlja na temelju klauzula o reverzibilnosti, kao i bliskim uključivanjem civilnog društva u taj proces;

| (as) | da uspostave okvir za učinkovitu suradnju između Ureda europskog javnog tužitelja (EPPO) i zemalja pristupnica; da potiču kandidate i potencijalne kandidate za pristupanje EU-u da brzo sklope bilateralne radne dogovore s EPPO-om kako bi se olakšala bliska suradnja i kazneni progon zlouporabe sredstava EU-a, među ostalim upućivanjem nacionalnih časnika za vezu u EPPO; |
| --- | --- |

(as)

da uspostave okvir za učinkovitu suradnju između Ureda europskog javnog tužitelja (EPPO) i zemalja pristupnica; da potiču kandidate i potencijalne kandidate za pristupanje EU-u da brzo sklope bilateralne radne dogovore s EPPO-om kako bi se olakšala bliska suradnja i kazneni progon zlouporabe sredstava EU-a, među ostalim upućivanjem nacionalnih časnika za vezu u EPPO;

| (at) | da formalno procijene zemlje pristupnice u okviru mehanizma EU-a za vladavinu prava i izvješća te Pregleda stanja EU-a u području pravosuđa primjenom istih pokazatelja koji se primjenjuju na države članice radi pružanja objektivne i jasne slike trenutačnog stanja i sprečavanja trajnog nedostatka napretka, ozbiljnih nedostataka i nazadovanja; |
| --- | --- |

(at)

da formalno procijene zemlje pristupnice u okviru mehanizma EU-a za vladavinu prava i izvješća te Pregleda stanja EU-a u području pravosuđa primjenom istih pokazatelja koji se primjenjuju na države članice radi pružanja objektivne i jasne slike trenutačnog stanja i sprečavanja trajnog nedostatka napretka, ozbiljnih nedostataka i nazadovanja;

| (au) | da osnuju posebnu radnu skupinu za vladavinu prava kojoj će se povjeriti zadaća razvijanja snažnije i učinkovitije potpore zemljama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatkinjama, uz aktivno sudjelovanje sudaca i državnih odvjetnika iz država članica; da osiguraju da se poštovanje zajedničkih vrijednosti EU-a provodi primjenom i jačanjem internih procedura za odlučno rješavanje problema povezanih s vladavinom prava; |
| --- | --- |

(au)

da osnuju posebnu radnu skupinu za vladavinu prava kojoj će se povjeriti zadaća razvijanja snažnije i učinkovitije potpore zemljama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatkinjama, uz aktivno sudjelovanje sudaca i državnih odvjetnika iz država članica; da osiguraju da se poštovanje zajedničkih vrijednosti EU-a provodi primjenom i jačanjem internih procedura za odlučno rješavanje problema povezanih s vladavinom prava;

Demokratska i socioekonomska transformacija u zemljama kandidatkinjama

| (av) | da aktivno sudjeluju u poticanju kulture političkog pluralizma i uključenosti, kao i konstruktivnog političkog dijaloga i parlamentarnih funkcija u pogledu zakonodavstva, kontrole i nadzora; |
| --- | --- |

(av)

da aktivno sudjeluju u poticanju kulture političkog pluralizma i uključenosti, kao i konstruktivnog političkog dijaloga i parlamentarnih funkcija u pogledu zakonodavstva, kontrole i nadzora;

| (aw) | da zagovaraju izborne reforme radi osiguravanja neosporenih slobodnih, poštenih i demokratskih izbornih procesa u svim zemljama kandidatkinjama i zemljama koje tomu teže te jačanja izbornog procesa u odnosu na Ured OESS-a za demokratske institucije i ljudska prava, Venecijansku komisiju i druge međunarodne obveze, dužnosti i standarde, demokratski pluralizam, unutarstranačku demokraciju i donošenje unutarnjih okvira za integritet i borbu protiv korupcije unutar političkih stranaka, transparentnost financiranja stranaka i medija te neovisnost i slobodu pravosuđa i medija postavljanjem tih mjerila kao preduvjeta za financijsku potporu i svaki daljnji napredak u procesu pristupanja; |
| --- | --- |

(aw)

da zagovaraju izborne reforme radi osiguravanja neosporenih slobodnih, poštenih i demokratskih izbornih procesa u svim zemljama kandidatkinjama i zemljama koje tomu teže te jačanja izbornog procesa u odnosu na Ured OESS-a za demokratske institucije i ljudska prava, Venecijansku komisiju i druge međunarodne obveze, dužnosti i standarde, demokratski pluralizam, unutarstranačku demokraciju i donošenje unutarnjih okvira za integritet i borbu protiv korupcije unutar političkih stranaka, transparentnost financiranja stranaka i medija te neovisnost i slobodu pravosuđa i medija postavljanjem tih mjerila kao preduvjeta za financijsku potporu i svaki daljnji napredak u procesu pristupanja;

| (ax) | da provode redovite pojačane misije stručnjaka za vladavinu prava i misije za promatranje izbora u zemljama pristupnicama; |
| --- | --- |

(ax)

da provode redovite pojačane misije stručnjaka za vladavinu prava i misije za promatranje izbora u zemljama pristupnicama;

| (ay) | da poduzmu mjere za borbu protiv govora mržnje, kampanja ocrnjivanja, prijetnji i zastrašivanja novinara i medija te da ustraju u istrazi i kaznenom progonu takvih kaznenih djela, čime bi se stvorilo sigurno okruženje za novinare i riješio problem koncentracije medija, političkog i gospodarskog pritiska i nedostatka transparentnosti u pogledu vlasništva nad medijima; da nastave suradnju s Vijećem Europe kako bi se pružila potpora zemljama pristupnicama u provedbi ključnih reformi i osposobljavanja; |
| --- | --- |

(ay)

da poduzmu mjere za borbu protiv govora mržnje, kampanja ocrnjivanja, prijetnji i zastrašivanja novinara i medija te da ustraju u istrazi i kaznenom progonu takvih kaznenih djela, čime bi se stvorilo sigurno okruženje za novinare i riješio problem koncentracije medija, političkog i gospodarskog pritiska i nedostatka transparentnosti u pogledu vlasništva nad medijima; da nastave suradnju s Vijećem Europe kako bi se pružila potpora zemljama pristupnicama u provedbi ključnih reformi i osposobljavanja;

| (az) | da podupiru demokratsku odgovornost, povećaju transparentnost i uključivost i jačaju parlamentarnu dimenziju pristupnog procesa, a posebno parlamentarni nadzor; da podupru parlamentarni rad u zemljama kandidatkinjama i potencijalnim zemljama kandidatkinjama i olakšaju aktivnosti Europskog parlamenta u području nadzora i potpore demokraciji koje su povezane s pristupanjem te primjenu alata za potporu demokraciji, kao što su dijalog „Jean Monnet” i međustranački dijalog; da podupiru novu generaciju političkih vođa u zemljama pristupnicama; |
| --- | --- |

(az)

da podupiru demokratsku odgovornost, povećaju transparentnost i uključivost i jačaju parlamentarnu dimenziju pristupnog procesa, a posebno parlamentarni nadzor; da podupru parlamentarni rad u zemljama kandidatkinjama i potencijalnim zemljama kandidatkinjama i olakšaju aktivnosti Europskog parlamenta u području nadzora i potpore demokraciji koje su povezane s pristupanjem te primjenu alata za potporu demokraciji, kao što su dijalog „Jean Monnet” i međustranački dijalog; da podupiru novu generaciju političkih vođa u zemljama pristupnicama;

| (ba) | da osiguraju da nadzorne institucije i druga neovisna demokratska tijela mogu učinkovito izvršavati svoju ulogu u političkim procesima zemalja kandidatkinja, kako je predviđeno njihovim ustavima; |
| --- | --- |

(ba)

da osiguraju da nadzorne institucije i druga neovisna demokratska tijela mogu učinkovito izvršavati svoju ulogu u političkim procesima zemalja kandidatkinja, kako je predviđeno njihovim ustavima;

| (bb) | da potiču bilateralne parlamentarne sastanke između parlamenata država članica i zemalja pristupnica te da razmotre načine da se razdoblje u kojem promatrači iz država kandidatkinja mogu preuzeti svoja mjesta u Europskom parlamentu, kao i zatvaranje pregovora o određenim skupinama, pomakne na ranije; |
| --- | --- |

(bb)

da potiču bilateralne parlamentarne sastanke između parlamenata država članica i zemalja pristupnica te da razmotre načine da se razdoblje u kojem promatrači iz država kandidatkinja mogu preuzeti svoja mjesta u Europskom parlamentu, kao i zatvaranje pregovora o određenim skupinama, pomakne na ranije;

| (bc) | da osiguraju da se procesom proširenja ostvare ciljevi demokratske konsolidacije, institucijskog integriteta, dugoročnog rasta i socioekonomske kohezije, naglašavajući pritom izravnu vezu između vladavine prava i borbe protiv korupcije te održivog i pravednog gospodarskog razvoja; da se usredotoče na ublažavanje negativnih socijalnih posljedica potrebnih procesa transformacije u zemljama kandidatkinjama, dodajući u godišnja izvješća informacije o približavanju socijalnoj pravnoj stečevini EU-a; da rade na sprečavanju i preokretanju trenda odljeva mozgova iz zemalja kandidatkinja; |
| --- | --- |

(bc)

da osiguraju da se procesom proširenja ostvare ciljevi demokratske konsolidacije, institucijskog integriteta, dugoročnog rasta i socioekonomske kohezije, naglašavajući pritom izravnu vezu između vladavine prava i borbe protiv korupcije te održivog i pravednog gospodarskog razvoja; da se usredotoče na ublažavanje negativnih socijalnih posljedica potrebnih procesa transformacije u zemljama kandidatkinjama, dodajući u godišnja izvješća informacije o približavanju socijalnoj pravnoj stečevini EU-a; da rade na sprečavanju i preokretanju trenda odljeva mozgova iz zemalja kandidatkinja;

| (bd) | da znatno pojačaju napore za rješavanje sukoba, promicanje povjerenja, postizanje održivog pomirenja koje obuhvaća učinkovit i nepristran kazneni progon ratnih zločina te osiguravanje pristupa istini, pravdi te učinkovitoj i neselektivnoj odšteti, među ostalim za žrtve seksualnog nasilja; da olakšaju potpunu provedbu domaćih i međunarodnih sudskih presuda i poštovanje međunarodnih obveza u pogledu ratnih zločina i nestalih osoba uz rješavanje problema veličanja ratnih zločinaca i povijesnog revizionizma; |
| --- | --- |

(bd)

da znatno pojačaju napore za rješavanje sukoba, promicanje povjerenja, postizanje održivog pomirenja koje obuhvaća učinkovit i nepristran kazneni progon ratnih zločina te osiguravanje pristupa istini, pravdi te učinkovitoj i neselektivnoj odšteti, među ostalim za žrtve seksualnog nasilja; da olakšaju potpunu provedbu domaćih i međunarodnih sudskih presuda i poštovanje međunarodnih obveza u pogledu ratnih zločina i nestalih osoba uz rješavanje problema veličanja ratnih zločinaca i povijesnog revizionizma;

| (be) | da pojačaju napore usmjerene na dobrosusjedske odnose, uključivu i učinkovitu socioekonomsku suradnju na regionalnoj razini i solidarnost u zemljama pristupnicama EU-a, kao i regionalnu prekograničnu suradnju između država članica EU-a i partnerskih zemalja duž vanjskih granica EU-a; da ojačaju gospodarsku konkurentnost i socijalnu koheziju na zapadnom Balkanu strukturnim reformama i uspostavom regionalne gospodarske suradnje koja je prihvatljiva za svih šest zemalja, nastojanjem da se dodatno usklade sa standardima i pravnom stečevinom EU-a i doprinošenjem procesu integracije u EU; tom kontekstu Europski parlament pozdravlja nedavne sporazume sa sastanka na vrhu u okviru Berlinskog procesa, posebno sklapanje sporazuma o regionalnoj mobilnosti o slobodi putovanja s osobnim iskaznicama i priznavanje akademskih diploma i strukovnih svjedodžbi; da izraze snažnu zadršku u pogledu svake inicijative za regionalnu gospodarsku suradnju koja ne obuhvaća svih šest zemalja zapadnog Balkana i koja se ne temelji na pravilima EU-a, kao što je inicijativa Otvoreni Balkan; |
| --- | --- |

(be)

da pojačaju napore usmjerene na dobrosusjedske odnose, uključivu i učinkovitu socioekonomsku suradnju na regionalnoj razini i solidarnost u zemljama pristupnicama EU-a, kao i regionalnu prekograničnu suradnju između država članica EU-a i partnerskih zemalja duž vanjskih granica EU-a; da ojačaju gospodarsku konkurentnost i socijalnu koheziju na zapadnom Balkanu strukturnim reformama i uspostavom regionalne gospodarske suradnje koja je prihvatljiva za svih šest zemalja, nastojanjem da se dodatno usklade sa standardima i pravnom stečevinom EU-a i doprinošenjem procesu integracije u EU; tom kontekstu Europski parlament pozdravlja nedavne sporazume sa sastanka na vrhu u okviru Berlinskog procesa, posebno sklapanje sporazuma o regionalnoj mobilnosti o slobodi putovanja s osobnim iskaznicama i priznavanje akademskih diploma i strukovnih svjedodžbi; da izraze snažnu zadršku u pogledu svake inicijative za regionalnu gospodarsku suradnju koja ne obuhvaća svih šest zemalja zapadnog Balkana i koja se ne temelji na pravilima EU-a, kao što je inicijativa Otvoreni Balkan;

| (bf) | da ustraju u potrebi za izgradnjom uključivog društva bez diskriminacije, rasizma, nasilnog nacionalizma i ekstremizma; da se usredotoče na zaštitu manjina, uključujući Rome, pripadnike zajednice LGBTIQ+, etničke i vjerske zajednice te osobe s invaliditetom, kao i na očuvanje kulturne i jezične raznolikosti; da u središte pozornosti stave rodnu ravnopravnost i prava žena i djevojčica, osnaže žene i mlade i ulažu u njih te pojačaju borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja; |
| --- | --- |

(bf)

da ustraju u potrebi za izgradnjom uključivog društva bez diskriminacije, rasizma, nasilnog nacionalizma i ekstremizma; da se usredotoče na zaštitu manjina, uključujući Rome, pripadnike zajednice LGBTIQ+, etničke i vjerske zajednice te osobe s invaliditetom, kao i na očuvanje kulturne i jezične raznolikosti; da u središte pozornosti stave rodnu ravnopravnost i prava žena i djevojčica, osnaže žene i mlade i ulažu u njih te pojačaju borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja;

| (bg) | da izraze žaljenje zbog kršenja ljudskih prava i nehumanog postupanja prema tražiteljima azila i migrantima; da rade na osiguravanju dostojanstvenih uvjeta za pritvorenike i zatvorenike koji su u skladu s međunarodnim standardima; da osude mučenje i nekažnjavanje za teška zlostavljanja od strane tijela kaznenog progona; |
| --- | --- |

(bg)

da izraze žaljenje zbog kršenja ljudskih prava i nehumanog postupanja prema tražiteljima azila i migrantima; da rade na osiguravanju dostojanstvenih uvjeta za pritvorenike i zatvorenike koji su u skladu s međunarodnim standardima; da osude mučenje i nekažnjavanje za teška zlostavljanja od strane tijela kaznenog progona;

| (bh) | da povećaju sudjelovanje građana i uključenost civilnog društva u proces proširenja povećanjem suradnje s civilnim društvom te potpore i financiranja koje mu se dodjeljuje; da osiguraju da organizacije civilnog društva i dalje primaju odgovarajuću financijsku potporu nakon pristupanja EU-u; |
| --- | --- |

(bh)

da povećaju sudjelovanje građana i uključenost civilnog društva u proces proširenja povećanjem suradnje s civilnim društvom te potpore i financiranja koje mu se dodjeljuje; da osiguraju da organizacije civilnog društva i dalje primaju odgovarajuću financijsku potporu nakon pristupanja EU-u;

| (bi) | da ulažu u mobilnost i povezanost mladih i osoba unutar regije, među ostalim pružanjem širokog pristupa programu Erasmus+ i povećanjem njegova proračuna, kao i drugim programima mobilnosti za mlade akademike, stručnjake i istraživače iz zemalja kandidatkinja; da usto potiču daljnju integraciju partnerskih zemalja u programe EU-a, kao što su Erasmus+, Obzor Europa i Kreativna Europa, te poboljšaju suradnju u okviru postojećih i budućih programa; da rade na rješavanju problema nezaposlenosti mladih: |
| --- | --- |

(bi)

da ulažu u mobilnost i povezanost mladih i osoba unutar regije, među ostalim pružanjem širokog pristupa programu Erasmus+ i povećanjem njegova proračuna, kao i drugim programima mobilnosti za mlade akademike, stručnjake i istraživače iz zemalja kandidatkinja; da usto potiču daljnju integraciju partnerskih zemalja u programe EU-a, kao što su Erasmus+, Obzor Europa i Kreativna Europa, te poboljšaju suradnju u okviru postojećih i budućih programa; da rade na rješavanju problema nezaposlenosti mladih:

| (bj) | da promiču međuljudske kontakte između država članica EU-a i zemalja kandidatkinja te da učvrste programe razmjene mladih; da uvide važnost prekogranične mobilnosti u jačanju tih kontakata i da potiču razvoj granične infrastrukture u tu svrhu, da ojačaju i, ako je moguće, povećaju zajedničke napore EU-a i zemalja zapadnog Balkana u pogledu međuljudskih kontakata i razmjena kako bi se stvorila uzajamno pozitivna slika među stanovništvom; |
| --- | --- |

(bj)

da promiču međuljudske kontakte između država članica EU-a i zemalja kandidatkinja te da učvrste programe razmjene mladih; da uvide važnost prekogranične mobilnosti u jačanju tih kontakata i da potiču razvoj granične infrastrukture u tu svrhu, da ojačaju i, ako je moguće, povećaju zajedničke napore EU-a i zemalja zapadnog Balkana u pogledu međuljudskih kontakata i razmjena kako bi se stvorila uzajamno pozitivna slika među stanovništvom;

| (bk) | da poboljšaju potporu za gospodarski razvoj, tržišno gospodarstvo, prometnu povezanost, konkurentnost i zelenu tranziciju; |
| --- | --- |

(bk)

da poboljšaju potporu za gospodarski razvoj, tržišno gospodarstvo, prometnu povezanost, konkurentnost i zelenu tranziciju;

| (bl) | da ojačaju partnerstva između zemalja kandidatkinja i EU-a provedbom glavnih infrastrukturnih projekata u okviru transeuropskih energetskih i prometnih mreža (TEN-E i TEN-T), uz istodobno povećanje financijske pomoći zemljama kandidatkinjama kako bi se ublažila prekogranična uska grla i razvile prometne veze za prijevoz putnika i tereta; |
| --- | --- |

(bl)

da ojačaju partnerstva između zemalja kandidatkinja i EU-a provedbom glavnih infrastrukturnih projekata u okviru transeuropskih energetskih i prometnih mreža (TEN-E i TEN-T), uz istodobno povećanje financijske pomoći zemljama kandidatkinjama kako bi se ublažila prekogranična uska grla i razvile prometne veze za prijevoz putnika i tereta;

| (bm) | da zagovaraju energetsku učinkovitost, povezanost i prelazak na čistu energiju, povećanje diversifikacije i sigurnosti opskrbe energijom te održivi razvoj; da osiguraju da se energetska tranzicija provodi pravedno i socijalno održivo, pri čemu EU i države članice na odgovarajući način podupiru ranjive skupine; da poduzmu hitne korake kako bi se postiglo dugoročno i održivo povezivanje zemalja kandidatkinja s europskom mrežom za prijenos energije; da mobiliziraju znatna ulaganja kako bi se podržao razvoj lokalnih rješenja iz obnovljivih izvora; da uključe zemlje kandidatkinje u strategije energetske politike EU-a, s posebnim naglaskom na onima koje uvelike ovise o ruskom plinu i koje su ozbiljno pogođene svojim europskim izborom; |
| --- | --- |

(bm)

da zagovaraju energetsku učinkovitost, povezanost i prelazak na čistu energiju, povećanje diversifikacije i sigurnosti opskrbe energijom te održivi razvoj; da osiguraju da se energetska tranzicija provodi pravedno i socijalno održivo, pri čemu EU i države članice na odgovarajući način podupiru ranjive skupine; da poduzmu hitne korake kako bi se postiglo dugoročno i održivo povezivanje zemalja kandidatkinja s europskom mrežom za prijenos energije; da mobiliziraju znatna ulaganja kako bi se podržao razvoj lokalnih rješenja iz obnovljivih izvora; da uključe zemlje kandidatkinje u strategije energetske politike EU-a, s posebnim naglaskom na onima koje uvelike ovise o ruskom plinu i koje su ozbiljno pogođene svojim europskim izborom;

| (bn) | da provedu plan za postupno ukidanje naknada za roaming između EU-a i zemalja pristupnica; |
| --- | --- |

(bn)

da provedu plan za postupno ukidanje naknada za roaming između EU-a i zemalja pristupnica;

| 2. | nalaže svojoj predsjednici da ovu preporuku proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te, radi obavijesti, vladama i parlamentima zemalja pristupnica. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL C 202, 28.5.2021., str. 86.

(2)  SL C 362, 8.9.2021., str. 129.

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0249.

(4)  SL L 161, 29.5.2014., str. 3.

(5)  SL L 330, 20.9.2021., str. 1.

(6)  SL C 342, 6.9.2022., str. 148.

(7)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0244.

(8)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0235.

---

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/116 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/116

---

P9_TA(2022)0407

Stanje u Libiji

Preporuka Europskog parlamenta Vijeću od 23. studenoga 2022. o preporuci Europskog parlamenta Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o stanju u Libiji (2021/2064(INI))

(2023/C 167/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 25. lipnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 25. lipnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 12. prosinca 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 12. prosinca 2019.,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 24. prosinca 2021. o odgodi izbora, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 24. prosinca 2021. o odgodi izbora,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 11. ožujka 2021. u ime Europske unije o odobrenju nove vlade nacionalnog jedinstva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 11. ožujka 2021. u ime Europske unije o odobrenju nove vlade nacionalnog jedinstva,

| — | uzimajući u obzir Ženevsku konvenciju od 28. srpnja 1951. i Protokol od 31. siječnja 1967. o statusu izbjeglica, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ženevsku konvenciju od 28. srpnja 1951. i Protokol od 31. siječnja 1967. o statusu izbjeglica,

| — | uzimajući u obzir Krizni uzajamni fond EU-a za Afriku (EUTF), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Krizni uzajamni fond EU-a za Afriku (EUTF),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 9. veljače 2021. naslovljenu „Obnovljeno partnerstvo s južnim susjedstvom – novi program za Sredozemlje” (JOIN(2021)0002), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 9. veljače 2021. naslovljenu „Obnovljeno partnerstvo s južnim susjedstvom – novi program za Sredozemlje” (JOIN(2021)0002),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. o Europskom zelenom planu (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. o Europskom zelenom planu (COM(2019)0640),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju UN-a naslovljenu „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.”, usvojenu na sastanku na vrhu UN-a o održivom razvoju održanom 25. rujna 2015. u New Yorku (tzv. Program UN-a 2030.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju UN-a naslovljenu „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.”, usvojenu na sastanku na vrhu UN-a o održivom razvoju održanom 25. rujna 2015. u New Yorku (tzv. Program UN-a 2030.),

| — | uzimajući u obzir Pariški sporazum, donesen Odlukom1/CP.21, 21. konferencije stranaka (COP21) Okvirne konvencije UN-a o promjeni klime i 11. konferenciju stranaka koja je ujedno bila sastanak stranaka Kyotskog protokola (CMP11), održane u Parizu, u Francuskoj, od 30. studenoga do 11. prosinca 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški sporazum, donesen Odlukom1/CP.21, 21. konferencije stranaka (COP21) Okvirne konvencije UN-a o promjeni klime i 11. konferenciju stranaka koja je ujedno bila sastanak stranaka Kyotskog protokola (CMP11), održane u Parizu, u Francuskoj, od 30. studenoga do 11. prosinca 2015.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o zabrani uporabe, stvaranja zaliha, proizvodnje i prijenosa protupješačkih mina i o njihovu uništenju od 18. rujna 1997., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o zabrani uporabe, stvaranja zaliha, proizvodnje i prijenosa protupješačkih mina i o njihovu uništenju od 18. rujna 1997.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o kazetnom streljivu od 30. svibnja 2008., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o kazetnom streljivu od 30. svibnja 2008.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a od 31. listopada 2000. o ženama, miru i sigurnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a od 31. listopada 2000. o ženama, miru i sigurnosti,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta od 20. studenoga 1989., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta od 20. studenoga 1989.,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o pravima i dobrobiti djeteta od 1. srpnja 1990., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o pravima i dobrobiti djeteta od 1. srpnja 1990.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a od 26. veljače 2011. i sve naknadne rezolucije o embargu na oružje u Libiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a od 26. veljače 2011. i sve naknadne rezolucije o embargu na oružje u Libiji,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a od 29. travnja 2022., 28. srpnja 2022. i 28. listopada 2022. o Libiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a od 29. travnja 2022., 28. srpnja 2022. i 28. listopada 2022. o Libiji,

| — | uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika od 20. svibnja 2022. o Misiji potpore UN-a u Libiji (UNSMIL), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika od 20. svibnja 2022. o Misiji potpore UN-a u Libiji (UNSMIL),

| — | uzimajući u obzir 23. izvješće tužitelja Međunarodnog kaznenog suda Vijeću sigurnosti Ujedinjenih naroda od 28. travnja 2022. u skladu s Rezolucijom 1970 (2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 23. izvješće tužitelja Međunarodnog kaznenog suda Vijeću sigurnosti Ujedinjenih naroda od 28. travnja 2022. u skladu s Rezolucijom 1970 (2011),

| — | uzimajući u obzir plan UN-a iz 2020. naslovljen „Za pripremnu fazu sveobuhvatnog rješenja”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir plan UN-a iz 2020. naslovljen „Za pripremnu fazu sveobuhvatnog rješenja”,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava o uspostavi neovisne misije za utvrđivanje činjenica o Libiji od 22. lipnja 2020. i Rezoluciju o produljenju njezina mandata za devet mjeseci od 8. srpnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava o uspostavi neovisne misije za utvrđivanje činjenica o Libiji od 22. lipnja 2020. i Rezoluciju o produljenju njezina mandata za devet mjeseci od 8. srpnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir izvješća neovisne misije za utvrđivanje činjenica o Libiji pri Vijeću UN-a za ljudska prava od 29. studenoga 2021., 23. ožujka 2022., 27. lipnja 2022. i 1. srpnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća neovisne misije za utvrđivanje činjenica o Libiji pri Vijeću UN-a za ljudska prava od 29. studenoga 2021., 23. ožujka 2022., 27. lipnja 2022. i 1. srpnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima od 16. prosinca 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima od 16. prosinca 1966.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2021. o zaštiti ljudskih prava i vanjskoj migracijskoj politici EU-a (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2021. o zaštiti ljudskih prava i vanjskoj migracijskoj politici EU-a (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Preporuku od 30. svibnja 2018. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Libiji (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Preporuku od 30. svibnja 2018. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Libiji (2),

| — | uzimajući u obzir članak 118. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 118. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0252/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0252/2022),

| A. | budući da su tijekom proteklog desetljeća duboke podjele i sukobi među glavnim libijskim dionicima, dodatno pogoršani uplitanjem stranih aktera, doveli do kontinuirane borbe za moć i znatno otežali nacionalni proces pomirenja; |
| --- | --- |

A.

budući da su tijekom proteklog desetljeća duboke podjele i sukobi među glavnim libijskim dionicima, dodatno pogoršani uplitanjem stranih aktera, doveli do kontinuirane borbe za moć i znatno otežali nacionalni proces pomirenja;

| B. | budući da je u studenome 2020. UNSMIL omogućio prvi krug libijskog foruma za politički dijalog (LPDF), koji je obuhvaćao 75 libijskih sudionika koji su predstavljali cjelokupni društveni i politički spektar libijskog društva; budući da je LPDF postigao dogovor o planu za vjerodostojne, uključive i demokratske nacionalne izbore koji se trebaju održati 24. prosinca 2021.; budući da je LPDF u veljači 2021. izabrao Abdula Hamida Dbeibeha za predsjednika privremene Vlade nacionalnog jedinstva; budući da je libijski Zastupnički dom sa sjedištem u Tobruku u ožujku 2021. odobrio formiranje Vlade nacionalnog jedinstva i time privremeno riješio politički zastoj i stanje osporavanog legitimiteta u zemlji; |
| --- | --- |

B.

budući da je u studenome 2020. UNSMIL omogućio prvi krug libijskog foruma za politički dijalog (LPDF), koji je obuhvaćao 75 libijskih sudionika koji su predstavljali cjelokupni društveni i politički spektar libijskog društva; budući da je LPDF postigao dogovor o planu za vjerodostojne, uključive i demokratske nacionalne izbore koji se trebaju održati 24. prosinca 2021.; budući da je LPDF u veljači 2021. izabrao Abdula Hamida Dbeibeha za predsjednika privremene Vlade nacionalnog jedinstva; budući da je libijski Zastupnički dom sa sjedištem u Tobruku u ožujku 2021. odobrio formiranje Vlade nacionalnog jedinstva i time privremeno riješio politički zastoj i stanje osporavanog legitimiteta u zemlji;

| C. | budući da je u siječnju 2022. Zastupnički dom izjavio da je u prosincu 2021. istekao zakonski mandat Vlade nacionalnog jedinstva; budući da je Zastupnički dom stoga u veljači 2022. za predsjednika vlade imenovao bivšeg ministra unutarnjih poslova Fathija Bashaghu; budući da su čelnici Vlade nacionalnog jedinstva odbili imenovanje Bashaghe i kasnije formiranje nove vlade te da nisu podnijeli ostavku; budući da je Vlada nacionalnog jedinstva i dalje jedina vlada koju međunarodna zajednica priznaje; |
| --- | --- |

C.

budući da je u siječnju 2022. Zastupnički dom izjavio da je u prosincu 2021. istekao zakonski mandat Vlade nacionalnog jedinstva; budući da je Zastupnički dom stoga u veljači 2022. za predsjednika vlade imenovao bivšeg ministra unutarnjih poslova Fathija Bashaghu; budući da su čelnici Vlade nacionalnog jedinstva odbili imenovanje Bashaghe i kasnije formiranje nove vlade te da nisu podnijeli ostavku; budući da je Vlada nacionalnog jedinstva i dalje jedina vlada koju međunarodna zajednica priznaje;

| D. | budući da se stanje u Libiji dodatno pogoršalo od odgode izbora na neodređeno vrijeme krajem 2021., posebno zbog nedostatka prethodnog dogovora o pravnoj osnovi za izbore i kriterijima provjere za kandidate, kao i zbog neuspjeha da se prednost da izgradnji ključnih jamstava za vjerodostojne i transparentne izbore, što je pogoršalo politički zastoj i nacionalnu rascjepkanost; |
| --- | --- |

D.

budući da se stanje u Libiji dodatno pogoršalo od odgode izbora na neodređeno vrijeme krajem 2021., posebno zbog nedostatka prethodnog dogovora o pravnoj osnovi za izbore i kriterijima provjere za kandidate, kao i zbog neuspjeha da se prednost da izgradnji ključnih jamstava za vjerodostojne i transparentne izbore, što je pogoršalo politički zastoj i nacionalnu rascjepkanost;

| E. | budući da je odgodom izbora duboko iznevjereno više od 2,8 milijuna libijskih građana koji su se prijavili za glasovanje, a posebno mladi birači, i da bi ona mogla doprinijeti daljnjem smanjenju povjerenja u javne institucije; |
| --- | --- |

E.

budući da je odgodom izbora duboko iznevjereno više od 2,8 milijuna libijskih građana koji su se prijavili za glasovanje, a posebno mladi birači, i da bi ona mogla doprinijeti daljnjem smanjenju povjerenja u javne institucije;

| F. | budući da su, unatoč činjenici da su pregovori između libijskih zakonodavnih tijela Zastupničkog doma i Visokog državnog vijeća održani u lipnju 2022. u Kairu i Ženevi uz posredovanje UN-a doveli do dosad najveće razine konsenzusa o nekoliko dugotrajnih pitanja, među ostalim o raspodjeli mjesta za dva zakonodavna doma, raspodjeli ovlasti među različitim izvršnim vlastima i razgraničenju pokrajina, oni ipak nisu mogli dovesti do dogovora o širokoj potpori ustavu ili pravnom okviru za izbore; |
| --- | --- |

F.

budući da su, unatoč činjenici da su pregovori između libijskih zakonodavnih tijela Zastupničkog doma i Visokog državnog vijeća održani u lipnju 2022. u Kairu i Ženevi uz posredovanje UN-a doveli do dosad najveće razine konsenzusa o nekoliko dugotrajnih pitanja, među ostalim o raspodjeli mjesta za dva zakonodavna doma, raspodjeli ovlasti među različitim izvršnim vlastima i razgraničenju pokrajina, oni ipak nisu mogli dovesti do dogovora o širokoj potpori ustavu ili pravnom okviru za izbore;

| G. | budući da izbori ne mogu sami po sebi biti cilj, već bi trebali biti popraćeni znatnim političkim, gospodarskim i institucionalnim reformama; budući da je sudjelovanje žena, organizacija civilnog društva, općina i lokalnih dionika ključno za izgradnju funkcionalne države i osiguravanje pravilnog upravljanja u Libiji; budući da bi se sve libijske strane trebale uključiti u istinski dijalog kako bi se riješio aktualni politički zastoj i ne koristiti se silom za rješavanje međusobnih nesuglasica; budući da se čini da nedostatak predanosti libijskih dionika izradi novog zajedničkog plana za izbore upućuje na zajednički nedostatak interesa za izgradnju funkcionalnih i reprezentativnih političkih institucija; |
| --- | --- |

G.

budući da izbori ne mogu sami po sebi biti cilj, već bi trebali biti popraćeni znatnim političkim, gospodarskim i institucionalnim reformama; budući da je sudjelovanje žena, organizacija civilnog društva, općina i lokalnih dionika ključno za izgradnju funkcionalne države i osiguravanje pravilnog upravljanja u Libiji; budući da bi se sve libijske strane trebale uključiti u istinski dijalog kako bi se riješio aktualni politički zastoj i ne koristiti se silom za rješavanje međusobnih nesuglasica; budući da se čini da nedostatak predanosti libijskih dionika izradi novog zajedničkog plana za izbore upućuje na zajednički nedostatak interesa za izgradnju funkcionalnih i reprezentativnih političkih institucija;

| H. | budući da su se u srpnju 2022. diljem zemlje održali masovni prosvjedi protiv lošeg upravljanja političkim institucijama i pogoršanja životnih uvjeta, među ostalim u Tripoliju, Tobruku, Bengaziju i Misrati; budući da su prosvjednici pozvali na hitno održavanje izbora; |
| --- | --- |

H.

budući da su se u srpnju 2022. diljem zemlje održali masovni prosvjedi protiv lošeg upravljanja političkim institucijama i pogoršanja životnih uvjeta, među ostalim u Tripoliju, Tobruku, Bengaziju i Misrati; budući da su prosvjednici pozvali na hitno održavanje izbora;

| I. | budući da je nakon prosvjeda Predsjedničko vijeće predložilo akcijski plan za napredak i očuvanje jedinstva zemlje, uključujući parlamentarne i predsjedničke izbore unutar određenog vremenskog okvira kako bi se prevladao zastoj; |
| --- | --- |

I.

budući da je nakon prosvjeda Predsjedničko vijeće predložilo akcijski plan za napredak i očuvanje jedinstva zemlje, uključujući parlamentarne i predsjedničke izbore unutar određenog vremenskog okvira kako bi se prevladao zastoj;

| J. | budući da je uslijed sukoba u Tripoliju između paravojnih postrojbi odanih Dbeibehu i paravojnih postrojbi odanih Bashaghi smrtno stradalo nekoliko osoba, uključujući pripadnike civilnog stanovništva, što je još jedan pokazatelj za vrlo osjetljivu situaciju u zemlji; |
| --- | --- |

J.

budući da je uslijed sukoba u Tripoliju između paravojnih postrojbi odanih Dbeibehu i paravojnih postrojbi odanih Bashaghi smrtno stradalo nekoliko osoba, uključujući pripadnike civilnog stanovništva, što je još jedan pokazatelj za vrlo osjetljivu situaciju u zemlji;

| K. | budući da su sigurnost i stabilnost u Libiji usko povezane s izgledima za istinsku demokratsku tranziciju kojom se mogu ostvariti koristi za sve ljude u Libiji; budući da su dugotrajna nestabilnost i sustavno nekažnjavanje važni čimbenici u ponovnom nastanku vojnih sukoba i prosvjeda diljem zemlje i u cijeloj regiji; budući da su poštovanje vladavine prava i odgovornost za kršenja ljudskih prava ključni za jamčenje političke stabilnosti i održivog mira u Libiji i cijeloj regiji; |
| --- | --- |

K.

budući da su sigurnost i stabilnost u Libiji usko povezane s izgledima za istinsku demokratsku tranziciju kojom se mogu ostvariti koristi za sve ljude u Libiji; budući da su dugotrajna nestabilnost i sustavno nekažnjavanje važni čimbenici u ponovnom nastanku vojnih sukoba i prosvjeda diljem zemlje i u cijeloj regiji; budući da su poštovanje vladavine prava i odgovornost za kršenja ljudskih prava ključni za jamčenje političke stabilnosti i održivog mira u Libiji i cijeloj regiji;

| L. | budući da je iznimno važno da se države članice usuglase oko svoga djelovanja i da nastupaju jedinstveno, jačajući napore EU-a u posredovanju i naglašavajući središnju ulogu UN-a; |
| --- | --- |

L.

budući da je iznimno važno da se države članice usuglase oko svoga djelovanja i da nastupaju jedinstveno, jačajući napore EU-a u posredovanju i naglašavajući središnju ulogu UN-a;

| M. | budući da Rusija već mjesecima znatno slabi sposobnost UN-a za djelovanje s obzirom na to da je odbila pridružiti se konsenzusu u vezi s prijedlozima za dulji mandat UNSMIL-a i imenovanje novog posebnog predstavnika UN-a za Libiju; |
| --- | --- |

M.

budući da Rusija već mjesecima znatno slabi sposobnost UN-a za djelovanje s obzirom na to da je odbila pridružiti se konsenzusu u vezi s prijedlozima za dulji mandat UNSMIL-a i imenovanje novog posebnog predstavnika UN-a za Libiju;

| N. | budući da je nakon devet mjeseci političkog zastoja u Vijeću sigurnosti Ujedinjenih naroda glavni tajnik UN-a António Guterres 2. rujna 2022. najavio imenovanje Abdoulaye Bathilyja iz Senegala posebnim predstavnikom za Libiju i voditeljem UNSMIL-a; budući da je Vijeće sigurnosti UN-a 28. listopada 2022. jednoglasno podržalo produljenje mandata UNSMIL-a do 31. listopada 2023.; |
| --- | --- |

N.

budući da je nakon devet mjeseci političkog zastoja u Vijeću sigurnosti Ujedinjenih naroda glavni tajnik UN-a António Guterres 2. rujna 2022. najavio imenovanje Abdoulaye Bathilyja iz Senegala posebnim predstavnikom za Libiju i voditeljem UNSMIL-a; budući da je Vijeće sigurnosti UN-a 28. listopada 2022. jednoglasno podržalo produljenje mandata UNSMIL-a do 31. listopada 2023.;

| O. | budući da je Libija u studenom 2019. s Turskom potpisala Memorandum o razumijevanju o razgraničenju pomorskih jurisdikcija u Sredozemnom moru; budući da se tim sporazumom krše suverena prava trećih zemalja, da nije u skladu s pravom mora i da stoga ne može imati pravne posljedice za treće zemlje, kako je navelo Europsko vijeće; budući da su 3. listopada 2022. Libija i Turska potpisale sporazum o ugljikovodicima na temelju Memoranduma o razumijevanju između Turske i Libije iz 2019.; |
| --- | --- |

O.

budući da je Libija u studenom 2019. s Turskom potpisala Memorandum o razumijevanju o razgraničenju pomorskih jurisdikcija u Sredozemnom moru; budući da se tim sporazumom krše suverena prava trećih zemalja, da nije u skladu s pravom mora i da stoga ne može imati pravne posljedice za treće zemlje, kako je navelo Europsko vijeće; budući da su 3. listopada 2022. Libija i Turska potpisale sporazum o ugljikovodicima na temelju Memoranduma o razumijevanju između Turske i Libije iz 2019.;

| P. | budući da aktualna uključenost u sukob lokalnih i stranih oružanih skupina, kao što je ruska skupina Wagner, te stranih snaga, predstavlja prijetnju stabilnosti i sigurnosti Libije i cijele regije; |
| --- | --- |

P.

budući da aktualna uključenost u sukob lokalnih i stranih oružanih skupina, kao što je ruska skupina Wagner, te stranih snaga, predstavlja prijetnju stabilnosti i sigurnosti Libije i cijele regije;

| Q. | budući da su se sve zemlje koje su sudjelovale na berlinskim konferencijama o Libiji i na Međunarodnoj konferenciji o Libiji u Parizu, uključujući Rusiju i Tursku koje su vojno prisutne u Libiji, obvezale da se neće miješati u libijske poslove i da su podržale provedbu akcijskog plana za povlačenje plaćenika, stranih boraca i stranih snaga s libijskog teritorija bez odgode; |
| --- | --- |

Q.

budući da su se sve zemlje koje su sudjelovale na berlinskim konferencijama o Libiji i na Međunarodnoj konferenciji o Libiji u Parizu, uključujući Rusiju i Tursku koje su vojno prisutne u Libiji, obvezale da se neće miješati u libijske poslove i da su podržale provedbu akcijskog plana za povlačenje plaćenika, stranih boraca i stranih snaga s libijskog teritorija bez odgode;

| R. | budući da su libijski visoki vojni dužnosnici nedavno pokušali ponovno uspostaviti ujedinjenu libijsku vojsku; |
| --- | --- |

R.

budući da su libijski visoki vojni dužnosnici nedavno pokušali ponovno uspostaviti ujedinjenu libijsku vojsku;

| S. | budući da je sveobuhvatna reforma sigurnosnog sektora ključna za uspostavu ujedinjenih, uključivih i odgovornih libijskih nacionalnih sigurnosnih, policijskih i vojnih snaga pod kontrolom središnje, civilne vlasti, čime će se doprinijeti sprečavanju budućih kršenja ljudskih prava, jačanju vladavine prava, okončanju nekažnjavanja i jamčenju političke stabilnosti u zemlji i regiji; budući da događaji na terenu krajem kolovoza nažalost upućuju u drugom smjeru s obzirom na pojačane borbe i situaciju na rubu vojne eskalacije; |
| --- | --- |

S.

budući da je sveobuhvatna reforma sigurnosnog sektora ključna za uspostavu ujedinjenih, uključivih i odgovornih libijskih nacionalnih sigurnosnih, policijskih i vojnih snaga pod kontrolom središnje, civilne vlasti, čime će se doprinijeti sprečavanju budućih kršenja ljudskih prava, jačanju vladavine prava, okončanju nekažnjavanja i jamčenju političke stabilnosti u zemlji i regiji; budući da događaji na terenu krajem kolovoza nažalost upućuju u drugom smjeru s obzirom na pojačane borbe i situaciju na rubu vojne eskalacije;

| T. | budući da znatna prisutnost mina i neeksplodiranih ubojitih sredstava, osim što dovodi do gubitka ljudskih života, predstavlja ozbiljnu prepreku gospodarskom i društvenom oporavku zemlje; |
| --- | --- |

T.

budući da znatna prisutnost mina i neeksplodiranih ubojitih sredstava, osim što dovodi do gubitka ljudskih života, predstavlja ozbiljnu prepreku gospodarskom i društvenom oporavku zemlje;

| U. | budući da širenje malog i lakog oružja te zaliha napuštenog streljiva povećava nestabilnost zbog njihova preusmjeravanja unutar Libije i izvan njezinih granica, što znatno utječe na regionalnu i lokalnu sigurnost s obzirom na to da lokalne naoružane skupine dobivaju pristup tom oružju, posebno u regiji Sahela; |
| --- | --- |

U.

budući da širenje malog i lakog oružja te zaliha napuštenog streljiva povećava nestabilnost zbog njihova preusmjeravanja unutar Libije i izvan njezinih granica, što znatno utječe na regionalnu i lokalnu sigurnost s obzirom na to da lokalne naoružane skupine dobivaju pristup tom oružju, posebno u regiji Sahela;

| V. | budući da su vladavina prava i odgovornost za kršenja ljudskih prava ključni za jamčenje političke stabilnosti i održivog mira; budući da nepostojanje snažnog pravosudnog sustava, sustavno kršenje vladavine prava, posljedična rasprostranjena korupcija i opetovana kršenja ljudskih prava doprinose stvaranju ozračja nekažnjavanja u zemlji koje predstavlja znatnu prepreku mirnom suživotu i sigurnom povratku interno raseljenih osoba; |
| --- | --- |

V.

budući da su vladavina prava i odgovornost za kršenja ljudskih prava ključni za jamčenje političke stabilnosti i održivog mira; budući da nepostojanje snažnog pravosudnog sustava, sustavno kršenje vladavine prava, posljedična rasprostranjena korupcija i opetovana kršenja ljudskih prava doprinose stvaranju ozračja nekažnjavanja u zemlji koje predstavlja znatnu prepreku mirnom suživotu i sigurnom povratku interno raseljenih osoba;

| W. | budući da je Libija zemlja s najvećim zalihama nafte u Africi, članica je Organizacije zemalja izvoznica nafte (OPEC) i jedan od glavnih dobavljača nafte na svjetskim tržištima; budući da se libijsko gospodarstvo u velikoj mjeri oslanja na naftni sektor; budući da različiti akteri često instrumentaliziraju proizvodnju nafte i da su u više navrata zatvarali naftne objekte u političke svrhe; budući da pljačke i nezakonit izvoz sirove nafte i rafiniranih naftnih derivata predstavljaju prijetnju miru, sigurnosti i stabilnosti Libije te se stoga moraju prevladati; |
| --- | --- |

W.

budući da je Libija zemlja s najvećim zalihama nafte u Africi, članica je Organizacije zemalja izvoznica nafte (OPEC) i jedan od glavnih dobavljača nafte na svjetskim tržištima; budući da se libijsko gospodarstvo u velikoj mjeri oslanja na naftni sektor; budući da različiti akteri često instrumentaliziraju proizvodnju nafte i da su u više navrata zatvarali naftne objekte u političke svrhe; budući da pljačke i nezakonit izvoz sirove nafte i rafiniranih naftnih derivata predstavljaju prijetnju miru, sigurnosti i stabilnosti Libije te se stoga moraju prevladati;

| X. | budući da je zbog djelomičnog zatvaranja libijskih naftnih postrojenja od strane snaga odanih maršalu Khalifi Haftaru, koje je započelo u travnju 2022. i traje mjesecima, znatno smanjena proizvodnja te zemlje, što je dovelo do pada prihoda za državni proračun te je imalo znatne posljedice izvan libijskih granica, uključujući daljnje povećanje cijena energije koje su već bile visoke zbog ruske invazije na Ukrajinu; budući da je u srpnju 2022. postignut sporazum između dionika iz zapadnog i istočnog dijela Libije o nastavku proizvodnje i izvoza nafte u svim blokiranim naftnim poljima i lukama u Libiji; |
| --- | --- |

X.

budući da je zbog djelomičnog zatvaranja libijskih naftnih postrojenja od strane snaga odanih maršalu Khalifi Haftaru, koje je započelo u travnju 2022. i traje mjesecima, znatno smanjena proizvodnja te zemlje, što je dovelo do pada prihoda za državni proračun te je imalo znatne posljedice izvan libijskih granica, uključujući daljnje povećanje cijena energije koje su već bile visoke zbog ruske invazije na Ukrajinu; budući da je u srpnju 2022. postignut sporazum između dionika iz zapadnog i istočnog dijela Libije o nastavku proizvodnje i izvoza nafte u svim blokiranim naftnim poljima i lukama u Libiji;

| Y. | budući da klimatske promjene predstavljaju egzistencijalnu prijetnju Libiji, zemlji koja sve više trpi teške suše i nestašice vode; budući da je u svojem govoru na sastanku na vrhu UN-a o klimi COP27 u Egiptu čelnik libijskog predsjedničkog vijeća Mohammed Menfi izjavio da se „klimatskim promjenama potkopavaju mogućnosti razvoja i ulaganja te ograničava gospodarski rast”; budući da je, kao što je na to podsjetila bivša posebna savjetnica glavnog tajnika UN-a za Libiju Stephanie Williams, klimatska osjetljivost Libije pogoršana i isključivom ovisnošću te zemlje o fosilnim gorivima kao i njezinom oštećenom električnom i vodnom infrastrukturom; |
| --- | --- |

Y.

budući da klimatske promjene predstavljaju egzistencijalnu prijetnju Libiji, zemlji koja sve više trpi teške suše i nestašice vode; budući da je u svojem govoru na sastanku na vrhu UN-a o klimi COP27 u Egiptu čelnik libijskog predsjedničkog vijeća Mohammed Menfi izjavio da se „klimatskim promjenama potkopavaju mogućnosti razvoja i ulaganja te ograničava gospodarski rast”; budući da je, kao što je na to podsjetila bivša posebna savjetnica glavnog tajnika UN-a za Libiju Stephanie Williams, klimatska osjetljivost Libije pogoršana i isključivom ovisnošću te zemlje o fosilnim gorivima kao i njezinom oštećenom električnom i vodnom infrastrukturom;

| Z. | budući da gospodarska radna skupina Međunarodnog odbora za praćenje Libije, kojom supredsjedaju EU, Egipat, SAD i UNSMIL, surađuje s libijskim vlastima u pružanju osnovnih usluga libijskom narodu, jačanju gospodarskih institucija, revitalizaciji privatnog sektora i poboljšanju proračunskog postupka; budući da je gospodarska radna skupina već ostvarila znatan napredak tako što je pridonijela ponovnom ujedinjenju libijske središnje banke; budući da su, međutim, savjetovanja o tom pitanju nedavno obustavljena; |
| --- | --- |

Z.

budući da gospodarska radna skupina Međunarodnog odbora za praćenje Libije, kojom supredsjedaju EU, Egipat, SAD i UNSMIL, surađuje s libijskim vlastima u pružanju osnovnih usluga libijskom narodu, jačanju gospodarskih institucija, revitalizaciji privatnog sektora i poboljšanju proračunskog postupka; budući da je gospodarska radna skupina već ostvarila znatan napredak tako što je pridonijela ponovnom ujedinjenju libijske središnje banke; budući da su, međutim, savjetovanja o tom pitanju nedavno obustavljena;

| AA. | budući da misija Europske unije za pomoć u integriranom upravljanju granicama u Libiji (EUBAM Libija) od 2013. pruža potporu libijskim vlastima u razvoju upravljanja granicama i sigurnosti u Libiji; budući da je EUBAM Libija produljen do 30. lipnja 2023.; |
| --- | --- |

AA.

budući da misija Europske unije za pomoć u integriranom upravljanju granicama u Libiji (EUBAM Libija) od 2013. pruža potporu libijskim vlastima u razvoju upravljanja granicama i sigurnosti u Libiji; budući da je EUBAM Libija produljen do 30. lipnja 2023.;

| AB. | budući da je misija EUBAM Libija, u suradnji s posebnim predstavnikom EU-a za Sahel, Regionalnom jedinicom za savjetovanje i koordinaciju te programom za borbu protiv terorizma (CT-JUST), 22. i 23. studenoga 2022. u Tunisu organizirala regionalnu konferenciju o prekograničnoj suradnji između Libije i zemalja Sahela u cilju podupiranja regionalne sigurnosti i stabilnosti jačanjem prekogranične suradnje u borbi protiv prekograničnog kriminala, uključujući terorizam i organizirani kriminal; |
| --- | --- |

AB.

budući da je misija EUBAM Libija, u suradnji s posebnim predstavnikom EU-a za Sahel, Regionalnom jedinicom za savjetovanje i koordinaciju te programom za borbu protiv terorizma (CT-JUST), 22. i 23. studenoga 2022. u Tunisu organizirala regionalnu konferenciju o prekograničnoj suradnji između Libije i zemalja Sahela u cilju podupiranja regionalne sigurnosti i stabilnosti jačanjem prekogranične suradnje u borbi protiv prekograničnog kriminala, uključujući terorizam i organizirani kriminal;

| AC. | budući da je operacija Irini pod vodstvom pomorskih snaga Europske unije na Sredozemlju (EUNAVFOR MED Irini) pokrenuta 31. ožujka 2020. i da je njezino trajanje produljeno do 31. ožujka 2023.; budući da je njezina ključna uloga provedba embarga UN-a na oružje za Libiju uvedenog Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 1973 (2011.); budući da je niz aktera opetovano i kontinuirano kršilo UN-ov embargo na oružje; |
| --- | --- |

AC.

budući da je operacija Irini pod vodstvom pomorskih snaga Europske unije na Sredozemlju (EUNAVFOR MED Irini) pokrenuta 31. ožujka 2020. i da je njezino trajanje produljeno do 31. ožujka 2023.; budući da je njezina ključna uloga provedba embarga UN-a na oružje za Libiju uvedenog Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 1973 (2011.); budući da je niz aktera opetovano i kontinuirano kršilo UN-ov embargo na oružje;

| AD. | budući da su 15. siječnja 2021. Irini i Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex) potpisali radni dogovor kojim će, među ostalim, razmjenjivati informacije o prekograničnom kriminalu kao što su trgovina oružjem i krijumčarenje ljudi; budući da Frontex razmjenjuje informacije o stvarnim ili mogućim situacijama nevolje na moru u području traganja i spašavanja u Libiji s relevantnim tijelima i koordinacijskim centrima, uključujući talijanske, malteške i tuniške koordinacijske centre za spašavanje na moru, kao i libijski centar za spašavanje na moru i zajednički koordinacijski centar za spašavanje, koji financira EU preko EUTF-a i kojim upravljaju libijska obalna straža i mornarica; |
| --- | --- |

AD.

budući da su 15. siječnja 2021. Irini i Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex) potpisali radni dogovor kojim će, među ostalim, razmjenjivati informacije o prekograničnom kriminalu kao što su trgovina oružjem i krijumčarenje ljudi; budući da Frontex razmjenjuje informacije o stvarnim ili mogućim situacijama nevolje na moru u području traganja i spašavanja u Libiji s relevantnim tijelima i koordinacijskim centrima, uključujući talijanske, malteške i tuniške koordinacijske centre za spašavanje na moru, kao i libijski centar za spašavanje na moru i zajednički koordinacijski centar za spašavanje, koji financira EU preko EUTF-a i kojim upravljaju libijska obalna straža i mornarica;

| AE. | budući da su stabilnost i sigurnost Libije ključne za stabilnost i sigurnost šire mediteranske regije; |
| --- | --- |

AE.

budući da su stabilnost i sigurnost Libije ključne za stabilnost i sigurnost šire mediteranske regije;

| AF. | budući da je EU prihvatio obnovljeno partnerstvo s južnim susjedstvom usmjereno na ljudski razvoj, dobro upravljanje i vladavinu prava, otpornost, blagostanje i digitalnu tranziciju, mir i sigurnost, migracije i mobilnost, kao i zelenu tranziciju, otpornost na klimatske promjene, energiju i okoliš; |
| --- | --- |

AF.

budući da je EU prihvatio obnovljeno partnerstvo s južnim susjedstvom usmjereno na ljudski razvoj, dobro upravljanje i vladavinu prava, otpornost, blagostanje i digitalnu tranziciju, mir i sigurnost, migracije i mobilnost, kao i zelenu tranziciju, otpornost na klimatske promjene, energiju i okoliš;

| AG. | budući da EU izdvaja u prosjeku 37 milijuna EUR godišnje u razdoblju od 2021. do 2024. za izgradnju države, potrebe ljudskog razvoja i osnovne zdravstvene usluge u Libiji; |
| --- | --- |

AG.

budući da EU izdvaja u prosjeku 37 milijuna EUR godišnje u razdoblju od 2021. do 2024. za izgradnju države, potrebe ljudskog razvoja i osnovne zdravstvene usluge u Libiji;

| AH. | budući da libijsko civilno društvo mora imati ključnu ulogu u određivanju budućnosti zemlje; budući da je posljednjih mjeseci došlo do zabrinjavajućeg smanjenja prostora za građansko djelovanje okarakteriziranog sve drakonskijim zakonima i propisima; budući da su mnogi politički aktivisti, borci za ljudska prava, humanitarni djelatnici, novinari, suci i odvjetnici ugroženi, oteti, proizvoljno pritvoreni, mučeni i ubijeni; budući da nedostatak autonomnog i neovisnog pravosudnog sustava ne omogućuje žrtvama kršenja ljudskih prava da traže pravne lijekove; |
| --- | --- |

AH.

budući da libijsko civilno društvo mora imati ključnu ulogu u određivanju budućnosti zemlje; budući da je posljednjih mjeseci došlo do zabrinjavajućeg smanjenja prostora za građansko djelovanje okarakteriziranog sve drakonskijim zakonima i propisima; budući da su mnogi politički aktivisti, borci za ljudska prava, humanitarni djelatnici, novinari, suci i odvjetnici ugroženi, oteti, proizvoljno pritvoreni, mučeni i ubijeni; budući da nedostatak autonomnog i neovisnog pravosudnog sustava ne omogućuje žrtvama kršenja ljudskih prava da traže pravne lijekove;

| AI. | budući da su migranti, izbjeglice i tražitelji azila žrtve raširenih i sustavnih kršenja ljudskih prava kao što su trgovina ljudima, proizvoljna uhićenja, pritvaranje, iznuda, silovanje, odvođenje u ropstvo i otmica radi ucjene i iskorištavanja, kako sa strane državnih vlasti tako i naoružanih skupina; |
| --- | --- |

AI.

budući da su migranti, izbjeglice i tražitelji azila žrtve raširenih i sustavnih kršenja ljudskih prava kao što su trgovina ljudima, proizvoljna uhićenja, pritvaranje, iznuda, silovanje, odvođenje u ropstvo i otmica radi ucjene i iskorištavanja, kako sa strane državnih vlasti tako i naoružanih skupina;

| AJ. | budući da je Libija primarna tranzitna i polazna točka za migrante koji se pokušavaju domoći Europe, osobito iz supsaharske Afrike; budući da su u pokušajima da prijeđu Sredozemno more kako bi došle do Europe život izgubile tisuće ljudi; |
| --- | --- |

AJ.

budući da je Libija primarna tranzitna i polazna točka za migrante koji se pokušavaju domoći Europe, osobito iz supsaharske Afrike; budući da su u pokušajima da prijeđu Sredozemno more kako bi došle do Europe život izgubile tisuće ljudi;

| AK. | budući da je jedan od ciljeva potpore EU-a upravljanju granicama u Libiji sprečavanje gubitka života na Sredozemlju; budući da su nevladine organizacije često imale hvale vrijednu ulogu u spašavanju života na Sredozemlju; budući da je naglo smanjenje broja plovila za traganje i spašavanje imalo fatalne posljedice za osobe koje traže sigurnost; budući da mreže za krijumčarenje ljudi iskorištavaju načelo traganja i spašavanja kako bi nezakonito profitirale od osoba koje bježe od zlodjela u Libiji, čime produbljuju ljudsku bijedu i postaju odgovorne za teška kršenja ljudskih prava; budući da je Europsko vijeće ponovilo da sva plovila koja djeluju na Sredozemlju moraju poštovati međunarodno pravo i pravo EU-a; budući da su tijela UN-a i istaknute nevladine organizacije zabilježile kršenja ljudskih prava osoba koje su morskim putem pokušavale pobjeći iz Libije; budući da se osobe koje libijska obalna straža presreće i iskrcava s plovila nakon akcija spašavanja na moru često stavljaju u centar za zadržavanje migranata i postaju žrtve kršenja ljudskih prava; budući da EU od libijskih vlasti, uključujući libijsku obalnu stražu s kojom surađuje, očekuje da zajamče poštovanje ljudskih prava i dostojanstva migranata, istraže slučajeve nasilja i osiguraju odgovarajuće daljnje mjere protiv odgovornih; budući da su, međutim, ta kršenja i dalje prisutna, posebno zbog neučinkovitih mehanizama praćenja i odgovornosti; |
| --- | --- |

AK.

budući da je jedan od ciljeva potpore EU-a upravljanju granicama u Libiji sprečavanje gubitka života na Sredozemlju; budući da su nevladine organizacije često imale hvale vrijednu ulogu u spašavanju života na Sredozemlju; budući da je naglo smanjenje broja plovila za traganje i spašavanje imalo fatalne posljedice za osobe koje traže sigurnost; budući da mreže za krijumčarenje ljudi iskorištavaju načelo traganja i spašavanja kako bi nezakonito profitirale od osoba koje bježe od zlodjela u Libiji, čime produbljuju ljudsku bijedu i postaju odgovorne za teška kršenja ljudskih prava; budući da je Europsko vijeće ponovilo da sva plovila koja djeluju na Sredozemlju moraju poštovati međunarodno pravo i pravo EU-a; budući da su tijela UN-a i istaknute nevladine organizacije zabilježile kršenja ljudskih prava osoba koje su morskim putem pokušavale pobjeći iz Libije; budući da se osobe koje libijska obalna straža presreće i iskrcava s plovila nakon akcija spašavanja na moru često stavljaju u centar za zadržavanje migranata i postaju žrtve kršenja ljudskih prava; budući da EU od libijskih vlasti, uključujući libijsku obalnu stražu s kojom surađuje, očekuje da zajamče poštovanje ljudskih prava i dostojanstva migranata, istraže slučajeve nasilja i osiguraju odgovarajuće daljnje mjere protiv odgovornih; budući da su, međutim, ta kršenja i dalje prisutna, posebno zbog neučinkovitih mehanizama praćenja i odgovornosti;

| AL. | budući da oko 160 000 interno raseljenih osoba u Libiji još uvijek nema dostatnu zaštitu i pomoć; |
| --- | --- |

AL.

budući da oko 160 000 interno raseljenih osoba u Libiji još uvijek nema dostatnu zaštitu i pomoć;

| AM. | budući da su žene i djeca izloženi većem riziku od iskorištavanja, trgovanja ljudima, seksualnog i rodno uvjetovanog nasilja, prisilne prostitucije i nezakonitog zadržavanja; |
| --- | --- |

AM.

budući da su žene i djeca izloženi većem riziku od iskorištavanja, trgovanja ljudima, seksualnog i rodno uvjetovanog nasilja, prisilne prostitucije i nezakonitog zadržavanja;

| AN. | budući da je seksualno i rodno uvjetovano nasilje rašireno i da se potiče nekažnjavanjem; budući da su žrtve seksualnog nasilja često marginalizirane i stigmatizirane od strane svoje obitelji i zajednice; budući da domaći pravni okvir ne pruža odgovarajuću zaštitu žrtava seksualnog nasilja; |
| --- | --- |

AN.

budući da je seksualno i rodno uvjetovano nasilje rašireno i da se potiče nekažnjavanjem; budući da su žrtve seksualnog nasilja često marginalizirane i stigmatizirane od strane svoje obitelji i zajednice; budući da domaći pravni okvir ne pruža odgovarajuću zaštitu žrtava seksualnog nasilja;

| AO. | budući da je neovisna misija UN-a za utvrđivanje činjenica o Libiji u svojim izvješćima zaključila da ima opravdane razloge vjerovati da su se u Libiji provodili i da se još uvijek provode zločini protiv čovječnosti i ratni zločini; budući da je Vijeće UN-a za ljudska prava 8. srpnja 2022. produljilo mandat misije za konačno razdoblje od devet mjeseci koje se ne može produljiti kako bi mogla predstaviti svoje zaključne preporuke; |
| --- | --- |

AO.

budući da je neovisna misija UN-a za utvrđivanje činjenica o Libiji u svojim izvješćima zaključila da ima opravdane razloge vjerovati da su se u Libiji provodili i da se još uvijek provode zločini protiv čovječnosti i ratni zločini; budući da je Vijeće UN-a za ljudska prava 8. srpnja 2022. produljilo mandat misije za konačno razdoblje od devet mjeseci koje se ne može produljiti kako bi mogla predstaviti svoje zaključne preporuke;

| 1. | preporučuje Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da pri provedbi politike EU-a o Libiji:






  (a) | osiguraju da se uključivom nacionalnom procesu pomirenja uz posredovanje UN-a i pod vodstvom Libije pruži najveća moguća potpora kako bi se postigla dugoročna stabilnost i sigurnost te postavili temelji za mirnu i demokratsku tranziciju u koju su uključeni svi libijski dionici, među ostalim žene, organizacije civilnog društva i lokalne vlasti, kako bi mirovni proces predstavljao cijelo libijsko stanovništvo; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

osiguraju da se uključivom nacionalnom procesu pomirenja uz posredovanje UN-a i pod vodstvom Libije pruži najveća moguća potpora kako bi se postigla dugoročna stabilnost i sigurnost te postavili temelji za mirnu i demokratsku tranziciju u koju su uključeni svi libijski dionici, među ostalim žene, organizacije civilnog društva i lokalne vlasti, kako bi mirovni proces predstavljao cijelo libijsko stanovništvo;

| (b) | nastave blisko surađivati s UNSMIL-om i aktivno podupirati daljnjeproduljenje njegova mandata nakon 31. listopada 2023., po potrebi, kako bi učinkovito doprinio ustavnom procesu i organizaciji izbora, provedbi prekida vatre, praćenju pitanja ljudskih prava i pružanju tehničke pomoći libijskim institucijama; naglase da je, s obzirom na trenutačni politički zastoj, nastavak pregovora uz potporu UN-a o planu za slobodne, poštene, vjerodostojne i transparentne izbore i dalje od ključne važnosti te apeliraju na sve dionike u Libiji da izbjegnu pogreške u prošlosti, kao što je nepostojanje kriterija provjere kandidata, da poštuju rezultate izbora i zajamče miran prijenos vlasti; uvedu misiju EU-a za promatranje izbora radi praćenja izbornog postupka; |
| --- | --- |

(b)

nastave blisko surađivati s UNSMIL-om i aktivno podupirati daljnjeproduljenje njegova mandata nakon 31. listopada 2023., po potrebi, kako bi učinkovito doprinio ustavnom procesu i organizaciji izbora, provedbi prekida vatre, praćenju pitanja ljudskih prava i pružanju tehničke pomoći libijskim institucijama; naglase da je, s obzirom na trenutačni politički zastoj, nastavak pregovora uz potporu UN-a o planu za slobodne, poštene, vjerodostojne i transparentne izbore i dalje od ključne važnosti te apeliraju na sve dionike u Libiji da izbjegnu pogreške u prošlosti, kao što je nepostojanje kriterija provjere kandidata, da poštuju rezultate izbora i zajamče miran prijenos vlasti; uvedu misiju EU-a za promatranje izbora radi praćenja izbornog postupka;

| (c) | ojačaju diplomatske kanale s međunarodnim akterima i povećaju napore u posredovanju i postizanju jedinstvene međunarodne strategije za mirnu, stabilnu i ujedinjenu Libiju; razmotre održavanje još jedne konferencije o Libiji i potiču diplomatske napore pod nazivom „Track 2”; |
| --- | --- |

(c)

ojačaju diplomatske kanale s međunarodnim akterima i povećaju napore u posredovanju i postizanju jedinstvene međunarodne strategije za mirnu, stabilnu i ujedinjenu Libiju; razmotre održavanje još jedne konferencije o Libiji i potiču diplomatske napore pod nazivom „Track 2”;

| (d) | pojačaju diplomatske napore EU-a za ponovnu uspostavu mira i sigurnosti u zemlji te osiguraju da države članice nastupaju jedinstveno, djeluju na ujednačeniji način i podupiru uključive i suradničke napore diljem zemlje kako bi se postigla željena politička tranzicija popraćena potrebnim reformama; u tu svrhu prioritetno imenuju posebnog predstavnika EU-a za Libiju; |
| --- | --- |

(d)

pojačaju diplomatske napore EU-a za ponovnu uspostavu mira i sigurnosti u zemlji te osiguraju da države članice nastupaju jedinstveno, djeluju na ujednačeniji način i podupiru uključive i suradničke napore diljem zemlje kako bi se postigla željena politička tranzicija popraćena potrebnim reformama; u tu svrhu prioritetno imenuju posebnog predstavnika EU-a za Libiju;

| (e) | osiguraju da Delegacija EU-a u Libiji ima aktivniju ulogu i, čim to sigurnosni uvjeti dopuste, omogući više misija institucija EU-a u Libiji, uključujući misije Europskog parlamenta, kako bi se dodatno pojačao dijalog između EU-a i Libije; |
| --- | --- |

(e)

osiguraju da Delegacija EU-a u Libiji ima aktivniju ulogu i, čim to sigurnosni uvjeti dopuste, omogući više misija institucija EU-a u Libiji, uključujući misije Europskog parlamenta, kako bi se dodatno pojačao dijalog između EU-a i Libije;

| (f) | osiguraju da svi sporazumi ili mjere suradnje između Libije i EU-a ili njegovih država članica budu u skladu s međunarodnim pravom i pravom EU-a; |
| --- | --- |

(f)

osiguraju da svi sporazumi ili mjere suradnje između Libije i EU-a ili njegovih država članica budu u skladu s međunarodnim pravom i pravom EU-a;

| (g) | apeliraju na libijske vlasti da nastave s otkazivanjem Memoranduma o razumijevanju između Turske i Libije iz 2019. o razgraničenju pomorskih jurisdikcija u Sredozemnom moru te da ne provedu klauzulu iz naknadnog sporazuma o ugljikovodicima potpisanog 3. listopada 2022. kojim se predviđaju nezakonite aktivnosti bušenja u isključivim gospodarskim pojasevima trećih zemalja, uključujući Cipar i Grčku; |
| --- | --- |

(g)

apeliraju na libijske vlasti da nastave s otkazivanjem Memoranduma o razumijevanju između Turske i Libije iz 2019. o razgraničenju pomorskih jurisdikcija u Sredozemnom moru te da ne provedu klauzulu iz naknadnog sporazuma o ugljikovodicima potpisanog 3. listopada 2022. kojim se predviđaju nezakonite aktivnosti bušenja u isključivim gospodarskim pojasevima trećih zemalja, uključujući Cipar i Grčku;

| (h) | pojačaju poziv upućen na konferencijama o Libiji u Berlinu i Parizu, da se svi plaćenici, strani borci i strane snage povuku s libijskog državnog područja; apeliraju na sve uključene međunarodne aktere, uključujući Rusiju, Ujedinjene Arapske Emirate i Tursku, da se ne miješaju u Libiju i da poštuju taj poziv, da se suzdrže od poticanja napetosti i borbe izravnom ili sponzoriranom vojnom intervencijom te da odmah povuku sve plaćenike koji su, poput ruske skupine Wagner, još uvijek prisutni u zemlji i koji predstavljaju prijetnju stabilnosti Libije i cijele regije; |
| --- | --- |

(h)

pojačaju poziv upućen na konferencijama o Libiji u Berlinu i Parizu, da se svi plaćenici, strani borci i strane snage povuku s libijskog državnog područja; apeliraju na sve uključene međunarodne aktere, uključujući Rusiju, Ujedinjene Arapske Emirate i Tursku, da se ne miješaju u Libiju i da poštuju taj poziv, da se suzdrže od poticanja napetosti i borbe izravnom ili sponzoriranom vojnom intervencijom te da odmah povuku sve plaćenike koji su, poput ruske skupine Wagner, još uvijek prisutni u zemlji i koji predstavljaju prijetnju stabilnosti Libije i cijele regije;

| (i) | povećaju potporu libijskim vlastima u provedbi sveobuhvatne reforme sigurnosnog sektora i u politikama u području razoružanja, demobilizacije i reintegracije oružanih skupina, na temelju popisa osoblja oružanih skupina i uz stručnu provjeru, uz pomoć UN-a; rade na tome da se zajamči da takve politike imaju konačne ciljeve uspostave ujedinjenih, uključivih i odgovornih libijskih nacionalnih sigurnosnih, policijskih i vojnih snaga pod kontrolom civilne vlasti te da se omogući bivšim borcima da odlože oružje i da se ponovno integriraju u svoje zajednice, čime bi se izgradio održiviji mir; |
| --- | --- |

(i)

povećaju potporu libijskim vlastima u provedbi sveobuhvatne reforme sigurnosnog sektora i u politikama u području razoružanja, demobilizacije i reintegracije oružanih skupina, na temelju popisa osoblja oružanih skupina i uz stručnu provjeru, uz pomoć UN-a; rade na tome da se zajamči da takve politike imaju konačne ciljeve uspostave ujedinjenih, uključivih i odgovornih libijskih nacionalnih sigurnosnih, policijskih i vojnih snaga pod kontrolom civilne vlasti te da se omogući bivšim borcima da odlože oružje i da se ponovno integriraju u svoje zajednice, čime bi se izgradio održiviji mir;

| (j) | apeliraju na libijske vlasti da pristupe Konvenciji o zabrani uporabe, stvaranja zaliha, proizvodnje i prijenosa protupješačkih mina i o njihovu uništenju te Konvenciji o kazetnom streljivu, dodijele odgovarajuća sredstva EU-a projektima čiji je cilj uklanjanje mina i drugih neeksplodiranih ubojitih sredstava, obrazovanje o rizicima od mina i pružanje potpore žrtvama mina, među ostalim osiguravajući im pristup zdravstvenoj skrbi, rehabilitaciji, psihološkoj i psihosocijalnoj pomoći, kako bi se spriječile buduće nesreće i omogućio održiv gospodarski i društveni razvoj; |
| --- | --- |

(j)

apeliraju na libijske vlasti da pristupe Konvenciji o zabrani uporabe, stvaranja zaliha, proizvodnje i prijenosa protupješačkih mina i o njihovu uništenju te Konvenciji o kazetnom streljivu, dodijele odgovarajuća sredstva EU-a projektima čiji je cilj uklanjanje mina i drugih neeksplodiranih ubojitih sredstava, obrazovanje o rizicima od mina i pružanje potpore žrtvama mina, među ostalim osiguravajući im pristup zdravstvenoj skrbi, rehabilitaciji, psihološkoj i psihosocijalnoj pomoći, kako bi se spriječile buduće nesreće i omogućio održiv gospodarski i društveni razvoj;

| (k) | riješe učinak preusmjeravanja malog i lakog oružja i streljiva na nezakonito tržište na sigurnost ljudi i regionalnu stabilnost, među ostalim podupiranjem upravljanja oružjem i streljivom te reforme sigurnosnog sektora na nacionalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

(k)

riješe učinak preusmjeravanja malog i lakog oružja i streljiva na nezakonito tržište na sigurnost ljudi i regionalnu stabilnost, među ostalim podupiranjem upravljanja oružjem i streljivom te reforme sigurnosnog sektora na nacionalnoj i regionalnoj razini;

| (l) | libijskim vlastima pruže potrebnu tehničku pomoć za provedbu sveobuhvatne reforme pravosudnog sektora, među ostalim u cilju uklanjanja strukturnog nekažnjavanja koje je rašireno u zemlji i utiranja puta prema održivom pomirenju i miru; |
| --- | --- |

(l)

libijskim vlastima pruže potrebnu tehničku pomoć za provedbu sveobuhvatne reforme pravosudnog sektora, među ostalim u cilju uklanjanja strukturnog nekažnjavanja koje je rašireno u zemlji i utiranja puta prema održivom pomirenju i miru;

| (m) | razmotre uvođenje dodatnih ciljanih mjera ograničavanja, među ostalim primjenom globalnog režima sankcija EU-a u području ljudskih prava, protiv osoba i subjekata čije djelovanje prouzročuje teška kršenja ljudskih prava i sloboda te ugrožava vladavinu prava; |
| --- | --- |

(m)

razmotre uvođenje dodatnih ciljanih mjera ograničavanja, među ostalim primjenom globalnog režima sankcija EU-a u području ljudskih prava, protiv osoba i subjekata čije djelovanje prouzročuje teška kršenja ljudskih prava i sloboda te ugrožava vladavinu prava;

| (n) | pozovu sve aktere da se suzdrže od upotrebe nafte kao instrumenta političkog sukoba i da sve bušotine i naftne terminale ostave otvorenima; pojačaju napore u okviru gospodarske radne skupine kako bi pozvali libijske vlasti da osiguraju pravednu, transparentnu, uključivu i održivu preraspodjelu prihoda od nafte ostvarivanjem vizije zajedničkog gospodarskog blagostanja za sve ljude u zemlji; |
| --- | --- |

(n)

pozovu sve aktere da se suzdrže od upotrebe nafte kao instrumenta političkog sukoba i da sve bušotine i naftne terminale ostave otvorenima; pojačaju napore u okviru gospodarske radne skupine kako bi pozvali libijske vlasti da osiguraju pravednu, transparentnu, uključivu i održivu preraspodjelu prihoda od nafte ostvarivanjem vizije zajedničkog gospodarskog blagostanja za sve ljude u zemlji;

| (o) | podupru libijske gospodarske institucije, jačaju gospodarsko upravljanje u zemlji i promiču gospodarsku diversifikaciju; |
| --- | --- |

(o)

podupru libijske gospodarske institucije, jačaju gospodarsko upravljanje u zemlji i promiču gospodarsku diversifikaciju;

| (p) | rade na stabilnijem energetskom partnerstvu s Libijom, čime bi se doprinijelo povećanju kapaciteta Libije u tom sektoru i diversifikaciji izvora energije EU-a; libijskim vlastima u tom pogledu pruže potrebnu tehničku pomoć za potporu zemlji u njezinoj tranziciji na održivo i klimatski neutralno gospodarstvo kako bi se ograničili rizici koje predstavljaju klimatske promjene koje ozbiljno utječu na zemlju, u skladu s vanjskom dimenzijom europskog zelenog plana i Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

(p)

rade na stabilnijem energetskom partnerstvu s Libijom, čime bi se doprinijelo povećanju kapaciteta Libije u tom sektoru i diversifikaciji izvora energije EU-a; libijskim vlastima u tom pogledu pruže potrebnu tehničku pomoć za potporu zemlji u njezinoj tranziciji na održivo i klimatski neutralno gospodarstvo kako bi se ograničili rizici koje predstavljaju klimatske promjene koje ozbiljno utječu na zemlju, u skladu s vanjskom dimenzijom europskog zelenog plana i Pariškog sporazuma;

| (q) | podupiru vrijedan rad misije Europske unije za pomoć u integriranom upravljanju granicama u Libiji i operacije Irini pod vodstvom pomorskih snaga Europske unije na Sredozemlju, dviju misija zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP), u doprinosu održivom miru, sigurnosti i stabilnosti; posebno nastave podupirati ključnu zadaću operacije Irini u pogledu provedbe embarga na oružje Libiji koji je nametnuo UN; osiguraju da te dvije misije ostvare svoj istinski potencijal, što dosad nije bio slučaj; opreme operaciju Irini potrebnim tehničkim kapacitetima za sprečavanje ulaska oružja u Libiju kopnom, morem ili zrakom te pojačaju napore EUBAM-a na južnoj granici Libije; |
| --- | --- |

(q)

podupiru vrijedan rad misije Europske unije za pomoć u integriranom upravljanju granicama u Libiji i operacije Irini pod vodstvom pomorskih snaga Europske unije na Sredozemlju, dviju misija zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP), u doprinosu održivom miru, sigurnosti i stabilnosti; posebno nastave podupirati ključnu zadaću operacije Irini u pogledu provedbe embarga na oružje Libiji koji je nametnuo UN; osiguraju da te dvije misije ostvare svoj istinski potencijal, što dosad nije bio slučaj; opreme operaciju Irini potrebnim tehničkim kapacitetima za sprečavanje ulaska oružja u Libiju kopnom, morem ili zrakom te pojačaju napore EUBAM-a na južnoj granici Libije;

| (r) | ako se to smatra potrebnim, obnove mandat tih dviju misija ZSOP-a kako bi se pridonijelo poboljšanju sigurnosnih uvjeta na terenu, među ostalim sprečavanjem terorista, trgovaca ljudima i oružanih skupina u provođenju prekograničnih aktivnosti, kao što je nezakonita trgovina oružjem; zajamče da se u svim aktivnostima koje te dvije misije provode ili olakšavaju poštuju ljudska prava i da te aktivnosti budu u skladu s međunarodnim pravom i pravom EU-a, posebno s načelom zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja, te da jamče odgovornost za moguća kršenja prava; poboljšaju praćenje rada EUBAM-a kako bi se spriječilo loše upravljanje u vezi s njegovim aktivnostima u provedbi misije; provode i redovito dostavljaju Parlamentu procjene učinka na ljudska prava i evaluacije svih svojih aktivnosti; osiguraju da potpora libijskom aparatu za granice ili sigurnost bude uvjetovana poštovanjem međunarodnog prava i prava EU-a; |
| --- | --- |

(r)

ako se to smatra potrebnim, obnove mandat tih dviju misija ZSOP-a kako bi se pridonijelo poboljšanju sigurnosnih uvjeta na terenu, među ostalim sprečavanjem terorista, trgovaca ljudima i oružanih skupina u provođenju prekograničnih aktivnosti, kao što je nezakonita trgovina oružjem; zajamče da se u svim aktivnostima koje te dvije misije provode ili olakšavaju poštuju ljudska prava i da te aktivnosti budu u skladu s međunarodnim pravom i pravom EU-a, posebno s načelom zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja, te da jamče odgovornost za moguća kršenja prava; poboljšaju praćenje rada EUBAM-a kako bi se spriječilo loše upravljanje u vezi s njegovim aktivnostima u provedbi misije; provode i redovito dostavljaju Parlamentu procjene učinka na ljudska prava i evaluacije svih svojih aktivnosti; osiguraju da potpora libijskom aparatu za granice ili sigurnost bude uvjetovana poštovanjem međunarodnog prava i prava EU-a;

| (s) | osiguraju odgovarajuće resurse za aktivnosti traganja i spašavanja duž središnje sredozemne morske rute, uključujući proaktivnu pomorsku i zračnu ophodnju od strane EU-a i njegovih država članica, kako bi se zajamčila potpuna zaštita života i dostojanstva ljudi; osiguraju da privatna plovila koja provode aktivnosti traganja i spašavanja budu u skladu s relevantnim međunarodnim pravom i pravom EU-a te da surađuju s nadležnim tijelima država članica i Frontexom kako bi se zaštitila sigurnost osoba u nevolji na moru; osiguraju da se migranti spašeni na moru iskrcaju u sigurnim mjestima i da južne države članice ne budu same odgovorne za iskrcavanje i prihvat; |
| --- | --- |

(s)

osiguraju odgovarajuće resurse za aktivnosti traganja i spašavanja duž središnje sredozemne morske rute, uključujući proaktivnu pomorsku i zračnu ophodnju od strane EU-a i njegovih država članica, kako bi se zajamčila potpuna zaštita života i dostojanstva ljudi; osiguraju da privatna plovila koja provode aktivnosti traganja i spašavanja budu u skladu s relevantnim međunarodnim pravom i pravom EU-a te da surađuju s nadležnim tijelima država članica i Frontexom kako bi se zaštitila sigurnost osoba u nevolji na moru; osiguraju da se migranti spašeni na moru iskrcaju u sigurnim mjestima i da južne države članice ne budu same odgovorne za iskrcavanje i prihvat;

| (t) | mobiliziraju odgovarajuća sredstva EU-a na temelju revizija prethodnih programa u zemlji u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa kako bi se poduprli napori i projekti za demokratizaciju Libije usmjereni na jačanje vladavine prava i dobrog upravljanja, poboljšanje libijskih kapaciteta za pružanje javnih usluga, podupiranje napora za decentralizaciju, poticanje stabilizacije u zemlji, potporu organizacijama civilnog društva, jačanje socijalne uključenosti i borbu protiv nejednakosti, promicanje rodne ravnopravnosti i osnaživanje žena i mladih, jačanje libijskog zdravstvenog sustava, borbu protiv klimatskih promjena i promicanje koncepta ljudske sigurnosti te uključivog, pravednog i održivog rasta; omoguće tehničku pomoć tim projektima i osiguraju njihovu provedbu od strane međunarodnih institucija i nevladinih organizacija s iskustvom u Libiji; osiguraju da su ti projekti u skladu s prioritetima novog programa za Sredozemlje i Programa UN-a 2030., kao i s kriterijima Odbora OECD-a za razvojnu pomoć; zajamče da su sva sredstva EU-a u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa uvjetovana poštovanjem ljudskih prava i međunarodnog prava te da Parlament ima odgovarajuće ovlasti za nadzor nad njihovom upotrebom i jamčenje odgovornosti; |
| --- | --- |

(t)

mobiliziraju odgovarajuća sredstva EU-a na temelju revizija prethodnih programa u zemlji u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa kako bi se poduprli napori i projekti za demokratizaciju Libije usmjereni na jačanje vladavine prava i dobrog upravljanja, poboljšanje libijskih kapaciteta za pružanje javnih usluga, podupiranje napora za decentralizaciju, poticanje stabilizacije u zemlji, potporu organizacijama civilnog društva, jačanje socijalne uključenosti i borbu protiv nejednakosti, promicanje rodne ravnopravnosti i osnaživanje žena i mladih, jačanje libijskog zdravstvenog sustava, borbu protiv klimatskih promjena i promicanje koncepta ljudske sigurnosti te uključivog, pravednog i održivog rasta; omoguće tehničku pomoć tim projektima i osiguraju njihovu provedbu od strane međunarodnih institucija i nevladinih organizacija s iskustvom u Libiji; osiguraju da su ti projekti u skladu s prioritetima novog programa za Sredozemlje i Programa UN-a 2030., kao i s kriterijima Odbora OECD-a za razvojnu pomoć; zajamče da su sva sredstva EU-a u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa uvjetovana poštovanjem ljudskih prava i međunarodnog prava te da Parlament ima odgovarajuće ovlasti za nadzor nad njihovom upotrebom i jamčenje odgovornosti;

| (u) | nastave pružati humanitarnu pomoć Libiji, s posebnim naglaskom na najugroženijim skupinama; |
| --- | --- |

(u)

nastave pružati humanitarnu pomoć Libiji, s posebnim naglaskom na najugroženijim skupinama;

| (v) | nastave podupirati libijsko civilno društvo i aktivno surađivati s njime; apeliraju na libijske vlasti da zaustave nasilnu represiju organizacija civilnog društva uhićenjima, pritvaranjima, prisilnim nestancima i mučenjem, ukinu ograničenja za organizacije civilnog društva koja i dalje predstavljaju ozbiljne prepreke slobodi izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja, kako je zajamčeno i Međunarodnim paktom o građanskim i političkim pravima, koji je Libija ratificirala; |
| --- | --- |

(v)

nastave podupirati libijsko civilno društvo i aktivno surađivati s njime; apeliraju na libijske vlasti da zaustave nasilnu represiju organizacija civilnog društva uhićenjima, pritvaranjima, prisilnim nestancima i mučenjem, ukinu ograničenja za organizacije civilnog društva koja i dalje predstavljaju ozbiljne prepreke slobodi izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja, kako je zajamčeno i Međunarodnim paktom o građanskim i političkim pravima, koji je Libija ratificirala;

| (w) | apeliraju na libijske vlasti da ukinu vizna ograničenja za pripadnike stranih i lokalnih medija te da zajamče sigurnost novinara; |
| --- | --- |

(w)

apeliraju na libijske vlasti da ukinu vizna ograničenja za pripadnike stranih i lokalnih medija te da zajamče sigurnost novinara;

| (x) | potiču libijske vlasti da stave izvan snage zakon br. 19 iz 2001. i dekret Predsjedničkog vijeća (br. 285 iz 2019.) kojima se ograničava mogućnost aktera civilnog društva da obavljaju svoje aktivnosti kao i zakon br. 76 iz 1972. o publikacijama kojim se ograničava sloboda izražavanja; odlučno pozovu libijske vlasti da prestanu kriminalizirati temeljne slobode služeći se nejasno formuliranim člancima libijskog kaznenog zakona, kao što su članci 206. i 207., kojima je predviđena smrtna kazna; apeliraju na libijske vlasti da hitno puste na slobodu sve osobe koje su nepravedno pritvorene na temelju tih optužbi; |
| --- | --- |

(x)

potiču libijske vlasti da stave izvan snage zakon br. 19 iz 2001. i dekret Predsjedničkog vijeća (br. 285 iz 2019.) kojima se ograničava mogućnost aktera civilnog društva da obavljaju svoje aktivnosti kao i zakon br. 76 iz 1972. o publikacijama kojim se ograničava sloboda izražavanja; odlučno pozovu libijske vlasti da prestanu kriminalizirati temeljne slobode služeći se nejasno formuliranim člancima libijskog kaznenog zakona, kao što su članci 206. i 207., kojima je predviđena smrtna kazna; apeliraju na libijske vlasti da hitno puste na slobodu sve osobe koje su nepravedno pritvorene na temelju tih optužbi;

| (y) | pozovu libijske vlasti da uvedu moratorij na primjenu smrtne kazne u cilju njezina konačnog ukidanja; |
| --- | --- |

(y)

pozovu libijske vlasti da uvedu moratorij na primjenu smrtne kazne u cilju njezina konačnog ukidanja;

| (z) | pozovu libijske vlasti da se zauzmu za potpunu zastupljenost i sudjelovanje žena te da ih zaštite od svih oblika nasilja; podupiru inicijative usmjerene na razvoj nacionalnog akcijskog plana za žene, mir i sigurnost, u skladu s Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 1325 od 31. listopada 2000.; |
| --- | --- |

(z)

pozovu libijske vlasti da se zauzmu za potpunu zastupljenost i sudjelovanje žena te da ih zaštite od svih oblika nasilja; podupiru inicijative usmjerene na razvoj nacionalnog akcijskog plana za žene, mir i sigurnost, u skladu s Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 1325 od 31. listopada 2000.;

| (aa) | apeliraju na libijske vlasti da razviju i donesu mjere za zaustavljanje i sprečavanje kršenja prava djece te da poštuju obveze Libije u pogledu promicanja i zaštite prava djece, s posebnim naglaskom na obveze iz Konvencije o pravima djeteta i Afričke povelje o pravima i dobrobiti djeteta; |
| --- | --- |

(aa)

apeliraju na libijske vlasti da razviju i donesu mjere za zaustavljanje i sprečavanje kršenja prava djece te da poštuju obveze Libije u pogledu promicanja i zaštite prava djece, s posebnim naglaskom na obveze iz Konvencije o pravima djeteta i Afričke povelje o pravima i dobrobiti djeteta;

| (ab) | apeliraju na libijske vlasti da uklone diskriminirajuće zakone i prakse protiv pripadnika vjerskih i etničkih manjina; |
| --- | --- |

(ab)

apeliraju na libijske vlasti da uklone diskriminirajuće zakone i prakse protiv pripadnika vjerskih i etničkih manjina;

| (ac) | pomažu libijskim vlastima u osiguravanju dobrovoljnog, sigurnog i dostojanstvenog povratka interno raseljenih osoba njihovim domovima i da podupru sve relevantne dionike koji pružaju humanitarnu pomoć interno raseljenim osobama i povratnicima, uključujući pristup osnovnoj zdravstvenoj skrbi, obrazovanju i uslugama zaštite; |
| --- | --- |

(ac)

pomažu libijskim vlastima u osiguravanju dobrovoljnog, sigurnog i dostojanstvenog povratka interno raseljenih osoba njihovim domovima i da podupru sve relevantne dionike koji pružaju humanitarnu pomoć interno raseljenim osobama i povratnicima, uključujući pristup osnovnoj zdravstvenoj skrbi, obrazovanju i uslugama zaštite;

| (ad) | apeliraju na libijske vlasti da poštuju kulturne, jezične i povijesne regionalne raznolikosti te da uklone ograničenja i prepreke mirnom izražavanju težnji lokalnih zajednica za poštenim i jednakim pravima i odgovornostima u okviru ujedinjene Libije; nastave pružati pomoć i sredstva lokalnim zajednicama, posebno marginaliziranim zajednicama u cilju poticanja održivog gospodarskog razvoja, socijalne kohezije i sigurnosti ljudi; nastave razvijati partnerstva s libijskim općinama i da ih podupiru u jačanju njihovih sustava lokalnog upravljanja i pružanju osnovnih usluga, uključujući obrazovanje i zdravstvenu skrb, ali ne ograničavajući se na njih; |
| --- | --- |

(ad)

apeliraju na libijske vlasti da poštuju kulturne, jezične i povijesne regionalne raznolikosti te da uklone ograničenja i prepreke mirnom izražavanju težnji lokalnih zajednica za poštenim i jednakim pravima i odgovornostima u okviru ujedinjene Libije; nastave pružati pomoć i sredstva lokalnim zajednicama, posebno marginaliziranim zajednicama u cilju poticanja održivog gospodarskog razvoja, socijalne kohezije i sigurnosti ljudi; nastave razvijati partnerstva s libijskim općinama i da ih podupiru u jačanju njihovih sustava lokalnog upravljanja i pružanju osnovnih usluga, uključujući obrazovanje i zdravstvenu skrb, ali ne ograničavajući se na njih;

| (ae) | apeliraju na libijske vlasti da osiguraju zaštitu migranata, izbjeglica i tražitelja azila te da humanitarnim organizacijama koje pružaju pomoć tim ranjivim kategorijama osoba zajamče potpun, siguran i neometan pristup mjestima za iskrcaj i svim prostorijama centara za zadržavanje; potaknu libijske vlasti da ukinu vizna ograničenja za sve međunarodno humanitarno osoblje bez obzira na državljanstvo; osiguraju tim humanitarnim akterima odgovarajuća financijska sredstva kako bi se zajamčio učinkovit humanitarni odgovor unutar centara za zadržavanje i u urbanim područjima; |
| --- | --- |

(ae)

apeliraju na libijske vlasti da osiguraju zaštitu migranata, izbjeglica i tražitelja azila te da humanitarnim organizacijama koje pružaju pomoć tim ranjivim kategorijama osoba zajamče potpun, siguran i neometan pristup mjestima za iskrcaj i svim prostorijama centara za zadržavanje; potaknu libijske vlasti da ukinu vizna ograničenja za sve međunarodno humanitarno osoblje bez obzira na državljanstvo; osiguraju tim humanitarnim akterima odgovarajuća financijska sredstva kako bi se zajamčio učinkovit humanitarni odgovor unutar centara za zadržavanje i u urbanim područjima;

| (af) | apeliraju na libijske vlasti da potpišu i ratificiraju Ženevsku konvenciju o izbjeglicama iz 1951. i pruže potporu provedbi njezinih popratnih mjera; |
| --- | --- |

(af)

apeliraju na libijske vlasti da potpišu i ratificiraju Ženevsku konvenciju o izbjeglicama iz 1951. i pruže potporu provedbi njezinih popratnih mjera;

| (ag) | apeliraju na libijske vlasti da okončaju proizvoljno zadržavanje imigranata i uvedu alternative zadržavanju na temelju ljudskih prava, među ostalim zatvaranjem centara za zadržavanje i otvaranjem prihvatnih centara, razvojem mehanizama za provjeru i upućivanje te pružanjem mogućnosti stanovanja u zajednici; u tu svrhu aktivno podupiru i financiraju inicijative za izmjenu libijskog zakonodavnog okvira o migracijama i azilu kako bi ga se uskladilo s međunarodnim pravom i međunarodno priznatim standardima i načelima; |
| --- | --- |

(ag)

apeliraju na libijske vlasti da okončaju proizvoljno zadržavanje imigranata i uvedu alternative zadržavanju na temelju ljudskih prava, među ostalim zatvaranjem centara za zadržavanje i otvaranjem prihvatnih centara, razvojem mehanizama za provjeru i upućivanje te pružanjem mogućnosti stanovanja u zajednici; u tu svrhu aktivno podupiru i financiraju inicijative za izmjenu libijskog zakonodavnog okvira o migracijama i azilu kako bi ga se uskladilo s međunarodnim pravom i međunarodno priznatim standardima i načelima;

| (ah) | apeliraju na libijske vlasti da osiguraju da pritvorene žene budu smještene u objektima s odgovarajuće osposobljenim ženskim čuvarima, a djeca odvojeno od odraslih osoba koje nisu članovi obitelji; |
| --- | --- |

(ah)

apeliraju na libijske vlasti da osiguraju da pritvorene žene budu smještene u objektima s odgovarajuće osposobljenim ženskim čuvarima, a djeca odvojeno od odraslih osoba koje nisu članovi obitelji;

| (ai) | nastave poticati libijske vlasti da poboljšaju suradnju sa susjednim zemljama u pogledu stvaranja sigurnih i zakonitih migracijskih putova; |
| --- | --- |

(ai)

nastave poticati libijske vlasti da poboljšaju suradnju sa susjednim zemljama u pogledu stvaranja sigurnih i zakonitih migracijskih putova;

| (aj) | potaknu libijske vlasti da poboljšaju suradnju s drugim zemljama i Međunarodnom organizacijom za migracije u pogledu dobrovoljnog, sigurnog i dostojanstvenog povratka migranata blokiranih u Libiji u zemlje podrijetla i njihove reintegracije u društva i zajednice koje ih primaju; |
| --- | --- |

(aj)

potaknu libijske vlasti da poboljšaju suradnju s drugim zemljama i Međunarodnom organizacijom za migracije u pogledu dobrovoljnog, sigurnog i dostojanstvenog povratka migranata blokiranih u Libiji u zemlje podrijetla i njihove reintegracije u društva i zajednice koje ih primaju;

| (ak) | potaknu pregovore država članica EU-a o razvoju ambicioznije migracijske politike i politike azila EU-a kako se libijskom graničnom ili sigurnosnom aparatu ne bi neizravno olakšalo nezakonito prisilno vraćanje ljudi u nehumane kampove u Libiji te kako se ne bi financirali libijski dionici protiv kojih postoje vjerodostojni navodi o teškim kršenjima i umiješanosti u trgovinu ljudima te kako se s njima ne bi surađivalo; jačaju sigurne i zakonite putove za migracije u EU, među ostalim reproduciranjem postojećih dobrih praksi i povećanjem kapaciteta mehanizama hitnog tranzita i obveza država članica u pogledu preseljenja; |
| --- | --- |

(ak)

potaknu pregovore država članica EU-a o razvoju ambicioznije migracijske politike i politike azila EU-a kako se libijskom graničnom ili sigurnosnom aparatu ne bi neizravno olakšalo nezakonito prisilno vraćanje ljudi u nehumane kampove u Libiji te kako se ne bi financirali libijski dionici protiv kojih postoje vjerodostojni navodi o teškim kršenjima i umiješanosti u trgovinu ljudima te kako se s njima ne bi surađivalo; jačaju sigurne i zakonite putove za migracije u EU, među ostalim reproduciranjem postojećih dobrih praksi i povećanjem kapaciteta mehanizama hitnog tranzita i obveza država članica u pogledu preseljenja;

| (al) | aktivno podupiru, ako se to smatra potrebnim, dodatnu obnovu neovisne misije UN-a za utvrđivanje činjenica o Libiji i provedbu preporuka iz njezinih izvješća; osiguraju da misija ima dovoljno resursa za ispunjavanje svojeg mandata i potaknu libijske vlasti da u potpunosti surađuju s misijom i da njezinim članovima omoguće puni pristup za provođenje istraga bez odgode; |
| --- | --- |

(al)

aktivno podupiru, ako se to smatra potrebnim, dodatnu obnovu neovisne misije UN-a za utvrđivanje činjenica o Libiji i provedbu preporuka iz njezinih izvješća; osiguraju da misija ima dovoljno resursa za ispunjavanje svojeg mandata i potaknu libijske vlasti da u potpunosti surađuju s misijom i da njezinim članovima omoguće puni pristup za provođenje istraga bez odgode;

| (am) | nastave podupirati mandat Međunarodnog kaznenog suda i njegove napore da privede pravdi počinitelje najtežih zločina, uključujući kršenja međunarodnog humanitarnog prava, novačenje i izravno sudjelovanje djece u sukobima, prisilne nestanke, izvansudska pogubljenja i druge oblike nasilja nad ranjivim stanovništvom; |
| --- | --- |

(am)

nastave podupirati mandat Međunarodnog kaznenog suda i njegove napore da privede pravdi počinitelje najtežih zločina, uključujući kršenja međunarodnog humanitarnog prava, novačenje i izravno sudjelovanje djece u sukobima, prisilne nestanke, izvansudska pogubljenja i druge oblike nasilja nad ranjivim stanovništvom;

| 2. | nalaže svojoj predsjednici da ovu preporuku proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te Odboru regija. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL C 15, 12.1.2022., str. 70.

(2)  SL C 76, 9.3.2020., str. 206.

---

MIŠLJENJA

Europski parlament

utorak, 22. studenog 2022.

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/126 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/126

---

P9_TA(2022)0391

Zaključenje poslovnih knjiga Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu za financijsku godinu 2020.

Odluka Europskog parlamenta od 22. studenoga 2022. o zaključenju poslovnih knjiga Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu za financijsku godinu 2020. (2022/2903(RSP))

(2023/C 167/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir završnu godišnju računovodstvenu dokumentaciju Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu za financijsku godinu 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završnu godišnju računovodstvenu dokumentaciju Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu za financijsku godinu 2020.,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće Revizorskog suda o agencijama EU-a za financijsku godinu 2020. kojemu su priloženi odgovori agencija (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće Revizorskog suda o agencijama EU-a za financijsku godinu 2020. kojemu su priloženi odgovori agencija (1),

| — | uzimajući u obzir izjavu o jamstvu (2) u pogledu pouzdanosti računovodstvene dokumentacije te zakonitosti i pravilnosti povezanih transakcija, koju je podnio Revizorski sud za financijsku godinu 2020., u skladu s člankom 287. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu o jamstvu (2) u pogledu pouzdanosti računovodstvene dokumentacije te zakonitosti i pravilnosti povezanih transakcija, koju je podnio Revizorski sud za financijsku godinu 2020., u skladu s člankom 287. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 28. veljače 2022. o razrješnici koju Agencija treba dobiti za izvršenje proračuna za financijsku godinu 2020. (06003/2022 – C9-0101/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 28. veljače 2022. o razrješnici koju Agencija treba dobiti za izvršenje proračuna za financijsku godinu 2020. (06003/2022 – C9-0101/2022),

| — | uzimajući u obzir svoju Odluku od 4. svibnja 2022. (3) o odgodi Odluke o razrješnici za financijsku godinu 2020. i odgovore izvršne direktorice Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Odluku od 4. svibnja 2022. (3) o odgodi Odluke o razrješnici za financijsku godinu 2020. i odgovore izvršne direktorice Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu,

| — | uzimajući u obzir svoju Odluku od 18. listopada 2022. (4) o odbijanju davanja razrješnice za financijsku godinu 2020. i izvršne direktorice Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Odluku od 18. listopada 2022. (4) o odbijanju davanja razrješnice za financijsku godinu 2020. i izvršne direktorice Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu,

| — | uzimajući u obzir članak 319. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 319. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (5), a posebno njezin članak 70., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (5), a posebno njezin članak 70.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/1896 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. studenoga 2019. o europskoj graničnoj i obalnoj straži i stavljanju izvan snage uredaba (EU) br. 1052/2013 i (EU) 2016/1624 (6), a posebno njezin članak 116., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/1896 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. studenoga 2019. o europskoj graničnoj i obalnoj straži i stavljanju izvan snage uredaba (EU) br. 1052/2013 i (EU) 2016/1624 (6), a posebno njezin članak 116.,

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) 2019/715 od 18. prosinca 2018. o okvirnoj financijskoj uredbi za tijela osnovana na temelju UFEU-a i Ugovora o Euratomu na koja se upućuje u članku 70. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (7), a posebno njezin članak 105., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) 2019/715 od 18. prosinca 2018. o okvirnoj financijskoj uredbi za tijela osnovana na temelju UFEU-a i Ugovora o Euratomu na koja se upućuje u članku 70. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (7), a posebno njezin članak 105.,

| — | uzimajući u obzir članak 100. Poslovnika i Prilog V. Poslovniku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 100. Poslovnika i Prilog V. Poslovniku,

| 1. | odobrava zaključenje poslovnih knjiga Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu za financijsku godinu 2020.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Odluku proslijedi izvršnoj direktorici Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu, Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije (serija L). |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL C 439, 29.10.2021., str. 3.

(2)  SL C 439, 29.10.2021., str. 3.

(3)  SL L 258, 5.10.2022., str. 406.

(4)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0362.

(5)  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

(6)  SL L 295, 14.11.2019., str. 1.

(7)  SL L 122, 10.5.2019., str. 1.

---

III Pripremni akti

Europski parlament

utorak, 22. studenog 2022.

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/128 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/128

---

P9_TA(2022)0390

Imenovanje članice Revizorskog suda – Keit Pentus-Rosimannus

Odluka Europskog parlamenta od 22. studenoga 2022. o predloženom imenovanju Keit Pentus-Rosimannus na mjesto članice Revizorskog suda (C9-0316/2022 – 2022/0808(NLE))

(Savjetovanje)

(2023/C 167/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 286. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0316/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 286. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0316/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 129. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 129. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A9-0272/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A9-0272/2022),

| A. | budući da se Vijeće pismom od 20. rujna 2022. savjetovalo s Europskim parlamentom u vezi s imenovanjem Keit Pentus-Rosimannus na mjesto članice Revizorskog suda; |
| --- | --- |

A.

budući da se Vijeće pismom od 20. rujna 2022. savjetovalo s Europskim parlamentom u vezi s imenovanjem Keit Pentus-Rosimannus na mjesto članice Revizorskog suda;

| B. | budući da je Odbor za proračunski nadzor zatim ocijenio kvalifikacije Keit Pentus-Rosimannus, posebno u smislu uvjeta navedenih u članku 286. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; budući da je, u okviru tog ocjenjivanja, odbor zaprimio životopis Keit Pentus-Rosimannus kao i njezine odgovore na pismeni upitnik koji joj je upućen; |
| --- | --- |

B.

budući da je Odbor za proračunski nadzor zatim ocijenio kvalifikacije Keit Pentus-Rosimannus, posebno u smislu uvjeta navedenih u članku 286. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; budući da je, u okviru tog ocjenjivanja, odbor zaprimio životopis Keit Pentus-Rosimannus kao i njezine odgovore na pismeni upitnik koji joj je upućen;

| C. | budući da je u tom odboru 8. studenoga 2022. održano saslušanje Keit Pentus-Rosimannus tijekom kojeg je ona dala uvodnu izjavu, a zatim odgovorila na pitanja članova odbora; |
| --- | --- |

C.

budući da je u tom odboru 8. studenoga 2022. održano saslušanje Keit Pentus-Rosimannus tijekom kojeg je ona dala uvodnu izjavu, a zatim odgovorila na pitanja članova odbora;

| 1. | daje pozitivno mišljenje o prijedlogu Vijeća da se Keit Pentus-Rosimannus imenuje članicom Revizorskog suda; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Odluku proslijedi Vijeću i, radi obavijesti, Revizorskom sudu te drugim institucijama Europske unije i revizijskim institucijama država članica. |
| --- | --- |

2.

---

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/129 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/129

---

P9_TA(2022)0392

Protokol uz Euromediteranski privremeni sporazum o pridruživanju: sudjelovanje Palestinske samouprave na Zapadnoj obali i u pojasu Gaze u programima Unije

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2022. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola uz Euromediteranski privremeni sporazum o pridruživanju u području trgovine i suradnje između Europske zajednice, s jedne strane, i Palestinske oslobodilačke organizacije (PLO) za dobrobit Palestinske samouprave na Zapadnoj obali i u pojasu Gaze, s druge strane, o okvirnom sporazumu između Europske unije i Palestinske samouprave na Zapadnoj obali i u pojasu Gaze o općim načelima sudjelovanja Palestinske samouprave u programima Unije (12669/2019 – C9-0115/2021 – 2019/0164(NLE))

(Suglasnost)

(2023/C 167/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (12669/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (12669/2019),

| — | uzimajući u obzir Protokol uz Euromediteranski privremeni sporazum o pridruživanju u području trgovine i suradnje između Europske zajednice, s jedne strane, i Palestinske oslobodilačke organizacije (PLO) za dobrobit Palestinske samouprave na Zapadnoj obali i u pojasu Gaze, s druge strane, o okvirnom sporazumu između Europske unije i Palestinske samouprave na Zapadnoj obali i u pojasu Gaze o općim načelima sudjelovanja Palestinske samouprave u programima Unije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol uz Euromediteranski privremeni sporazum o pridruživanju u području trgovine i suradnje između Europske zajednice, s jedne strane, i Palestinske oslobodilačke organizacije (PLO) za dobrobit Palestinske samouprave na Zapadnoj obali i u pojasu Gaze, s druge strane, o okvirnom sporazumu između Europske unije i Palestinske samouprave na Zapadnoj obali i u pojasu Gaze o općim načelima sudjelovanja Palestinske samouprave u programima Unije (1),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 209., člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0115/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 209., člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0115/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A9-0253/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A9-0253/2022),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Palestine. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 121, 8.4.2021., str. 3.

---

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/130 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/130

---

P9_TA(2022)0393

Rodna ravnoteža među direktorima uvrštenih trgovačkih društava

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2022. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o poboljšanju rodne ravnoteže među direktorima uvrštenih trgovačkih društava i o povezanim mjerama (10521/1/2022 – C9-0354/2022 – 2012/0299(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2023/C 167/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (10521/1/2022 – C9-0354/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (10521/1/2022 – C9-0354/2022),

| — | uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (1) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0614)), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (1) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0614)),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji su odobrili nadležni odbori u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji su odobrili nadležni odbori u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za pravna pitanja i Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost u skladu s člankom 58. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za pravna pitanja i Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost u skladu s člankom 58. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za pravna pitanja i Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost (A9-0275/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za pravna pitanja i Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost (A9-0275/2022),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utvrđuje da je akt usvojen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  SL C 436, 24.11.2016., str. 225.

---

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/131 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/131

---

P9_TA(2022)0394

Otpornost kritičnih subjekata

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2022. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o otpornosti kritičnih subjekata (COM(2020)0829 – C9-0421/2020 – 2020/0365(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 167/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0829), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0829),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0421/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0421/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 27. travnja 2021. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 27. travnja 2021. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 1. srpnja 2021. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 1. srpnja 2021. (2),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je nadležni odbor odobrio u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 21. rujna 2022. obvezao prihvatiti to stajalište u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je nadležni odbor odobrio u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 21. rujna 2022. obvezao prihvatiti to stajalište u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za vanjske poslove i Odbora za promet i turizam, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za vanjske poslove i Odbora za promet i turizam,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0289/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0289/2021),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 286, 16.7.2021., str. 170.

(2)  SL C 440, 29.10.2021., str. 99.

---

P9_TC1-COD(2020)0365

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 22. studenoga 2022. radi donošenja Direktive (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o otpornosti kritičnih subjekata i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 2008/114/EZ

(Budući da je postignut dogovor između Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2022/2557).

---

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/132 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/132

---

P9_TA(2022)0395

Zajednička ribarstvena politika (ZRP): ograničenje pristupa vodama Unije

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. u pogledu ograničenja pristupa vodama Unije (COM(2021)0356 – C9-0254/2021 – 2021/0176(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 167/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0356), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0356),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0254/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0254/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 22. rujna 2021. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 22. rujna 2021. (1),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 12. listopada 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 12. listopada 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0206/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0206/2022),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobrava zajedničku izjavu Parlamenta i Komisije priloženu ovoj rezoluciji, koja će biti objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prima na znanje izjavu Komisije priloženu ovoj Rezoluciji, koja će biti objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  SL C 517, 22.12.2021., str. 123.

---

P9_TC1-COD(2021)0176

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 22. studenoga 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1380/2013 u pogledu ograničenjâ pristupa vodama Unije

(Budući da je postignut dogovor između Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/2495).

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Izjava Europskog parlamenta i Komisije o ribarstvu u La Mancheu

Europski parlament i Komisija primaju na znanje stanje ribarstva u La Mancheu i zabrinutost lokalnih i regionalnih dionika u području ribarstva, uključujući ribare, zbog upotrebe pridnenih mreža potegača na brojnim plovilima.

Europski parlament i Komisija potiču blisku suradnju između tih dionika i poduzimanje odgovarajućih inicijativa te pozivaju države članice da, prema potrebi, prate podnošenje zajedničkih preporuka. Komisija će prema potrebi poduzeti daljnje mjere, uključujući tehničke mjere, na temelju savjetovanja s dionicima i procjene relevantnih znanstvenih tijela, uključujući procjenu socioekonomskih učinaka. U tom će pogledu Komisija osigurati dostupnost financijskih sredstava za znanstvena istraživanja i savjete.

Izjava Komisije o reviziji Uredbe o ZRP-u

Ako razmotri mogućnost revizije Uredbe o ZRP-u, Komisija će provesti procjenu učinka u skladu s načelima bolje regulative. Komisija će u trenutku objave tog prijedloga suzakonodavcima staviti na raspolaganje procjenu učinka.

Alternativno, razmotrit će mogućnost izrade izvješća o provedbi zajedničke ribarstvene politike najkasnije do 2032.

---

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/134 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/134

---

P9_TA(2022)0396

Odluke europskih organizacija za normizaciju

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1025/2012 u pogledu odluka europskih organizacija za normizaciju koje se odnose na europske norme i europske normizacijske dokumente (COM(2022)0032 – C9-0033/2022 – 2022/0021(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 167/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0032), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0032),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0033/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0033/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 26. kolovoza 2022. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 26. kolovoza 2022. (1),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 19. listopada 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 19. listopada 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A9-0205/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A9-0205/2022),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 323, 26.8.2022., str. 43.

---

P9_TC1-COD(2022)0021

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 22. studenoga 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1025/2012 u pogledu odluka europskih organizacija za normizaciju koje se odnose na europske norme i europske normizacijske dokumente

(Budući da je postignut dogovor između Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/2480).

---

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/135 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/135

---

P9_TA(2022)0397

Vozači određenih cestovnih vozila za prijevoz robe ili putnika: početne kvalifikacije i periodično osposobljavanje (kodificirani tekst)

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2022. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o početnim kvalifikacijama i periodičnom osposobljavanju vozača određenih cestovnih vozila za prijevoz robe ili putnika (kodificirani tekst) (COM(2021)0034 – C9-0008/2021 – 2021/0018(COD))

(Redovni zakonodavni postupak – kodifikacija)

(2023/C 167/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0034), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0034),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0008/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0008/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 24. veljače 2021. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 24. veljače 2021. (1),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (2),

| — | uzimajući u obzir članke 109. i 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 109. i 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A9-0267/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A9-0267/2022),

| A. | budući da se, prema mišljenju Savjetodavne radne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena; |
| --- | --- |

A.

budući da se, prema mišljenju Savjetodavne radne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena;

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL C 155, 30.4.2021., str. 78.

(2)  SL C 102, 4.4.1996., str. 2.

---

P9_TC1-COD(2021)0018

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 22. studenoga 2022. radi donošenja Direktive (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o početnim kvalifikacijama i periodičnom osposobljavanju vozača određenih cestovnih vozila za prijevoz robe ili putnika

(Budući da je postignut dogovor između Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2022/2561).

---

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/136 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/136

---

P9_TA(2022)0398

Sporazum EU i Novog Zelanda: izmjena koncesija za sve carinske kvote uvrštene u raspored EU-a CLXXV.

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2022. o prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma između Europske unije i Novog Zelanda na temelju članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. o izmjeni koncesija za sve carinske kvote uvrštene u raspored EU-a CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije (07910/2022 – C9-0296/2022 – 2022/0098(NLE))

(Suglasnost)

(2023/C 167/27)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (07910/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (07910/2022),

| — | uzimajući u Nacrt sporazuma između Europske unije i Novog Zelanda na temelju članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. o izmjeni koncesija za sve carinske kvote uvrštene u raspored EU-a CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije (07911/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u Nacrt sporazuma između Europske unije i Novog Zelanda na temelju članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. o izmjeni koncesija za sve carinske kvote uvrštene u raspored EU-a CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije (07911/2022),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. prvim podstavkom i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v.) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0296/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. prvim podstavkom i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v.) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0296/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0273/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0273/2022),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Novog Zelanda. |
| --- | --- |

2.

---

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/137 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/137

---

P9_TA(2022)0399

Izmjena Odluke (EU) 2015/2169 o sklapanju Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i Republike Koreje

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 22. studenoga 2022. o Nacrtu odluke Vijeća o izmjeni Odluke (EU) 2015/2169 o sklapanju Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane (12600/2022 – C9-0343/2022 – 2022/0257(NLE))

(Suglasnost)

(2023/C 167/28)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (12600/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (12600/2022),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane,

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 91., člankom 100. stavkom 2., člankom 167. stavkom 3., člankom 207. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0343/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 91., člankom 100. stavkom 2., člankom 167. stavkom 3., člankom 207. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0343/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0277/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0277/2022),

| 1. | daje suglasnost za Nacrt odluke Vijeća; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Koreje. |
| --- | --- |

2.

---

srijeda, 23. studenog 2022.

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/138 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/138

---

P9_TA(2022)0402

Nacrt izmjene proračuna br. 5/2022.: Dodatne mjere za ublažavanje posljedica ruskog rata u Ukrajini – Jačanje Mehanizma Unije za civilnu zaštitu – Smanjenje odobrenih sredstava za plaćanje i ažuriranje prihoda – Druge prilagodbe i tehnička ažuriranja

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. studenoga 2022. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 5/2022 Europske unije za financijsku godinu 2022. – Dodatne mjere za ublažavanje posljedica ruskog rata u Ukrajini, jačanje Mehanizma Unije za civilnu zaštitu, smanjenje odobrenih sredstava za plaćanje i ažuriranje prihoda, ostale prilagodbe i tehnička ažuriranja (14832/2022 – C9-0388/2022 – 2022/0318(BUD))

(2023/C 167/29)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (1), a posebno njezin članak 44., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (1), a posebno njezin članak 44.,

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2022., konačno donesen 24. studenoga 2021. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2022., konačno donesen 24. studenoga 2021. (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (3) („Uredba o VFO-u”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (3) („Uredba o VFO-u”),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (4),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, Euratom (5),

| — | uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 5/2022 koji je Komisija usvojila 5. listopada 2022. (COM(2022)0351), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 5/2022 koji je Komisija usvojila 5. listopada 2022. (COM(2022)0351),

| — | uzimajući u obzir zajednički tekst o općem proračunu za financijsku godinu 2023., oko kojega je Odbor za mirenje 14. studenog 2022. postigao dogovor, a koji također uključuje usvajanje nacrta izmjene proračuna br. 5/2022, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički tekst o općem proračunu za financijsku godinu 2023., oko kojega je Odbor za mirenje 14. studenog 2022. postigao dogovor, a koji također uključuje usvajanje nacrta izmjene proračuna br. 5/2022,

| — | uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 5/2022 koje je Vijeće usvojilo 21. studenoga 2022. i istog dana proslijedilo Europskom parlamentu (14832/2022 – C9-0388/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 5/2022 koje je Vijeće usvojilo 21. studenoga 2022. i istog dana proslijedilo Europskom parlamentu (14832/2022 – C9-0388/2022),

| — | uzimajući u obzir članke 94. i 96. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 94. i 96. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0280/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0280/2022),

| A. | budući da nacrt izmjene proračuna br. 5/2022 obuhvaća ažuriranja i na rashodovnoj i na prihodovnoj strani te uključuje promjene za dio III. (Komisija) i ostale dijelove; |
| --- | --- |

A.

budući da nacrt izmjene proračuna br. 5/2022 obuhvaća ažuriranja i na rashodovnoj i na prihodovnoj strani te uključuje promjene za dio III. (Komisija) i ostale dijelove;

| B. | budući da nacrt izmjene proračuna br. 5/2022 uključuje, među ostalim, prilagodbe za ublažavanje posljedica ruskog rata u Ukrajini; |
| --- | --- |

B.

budući da nacrt izmjene proračuna br. 5/2022 uključuje, među ostalim, prilagodbe za ublažavanje posljedica ruskog rata u Ukrajini;

| C. | budući da je nacrt izmjene proračuna br. 5/2022 povezan s financiranjem novog Akta o jačanju europske obrambene industrije putem zajedničke javne nabave, jačanjem hitnih mjera u okviru komponente prehrambenog lanca Programa jedinstvenog tržišta, pojačanim financiranjem i jačanjem Mehanizma Unije za civilnu zaštitu, povećanjem doprinosa EU-a Europskom centru za praćenje droga i ovisnosti o drogama, povećanjem administrativnih rashoda i mirovina zbog visoke inflacije te povratom iznosa iz pričuve novog programa „ReFuelEU Aviation” u prometnu liniju Instrumenta za povezivanje Europe zbog njegova kasnog usvajanja; budući da su ukupna preostala sredstva u naslovima 2.b i 5. u potpunosti iscrpljena; |
| --- | --- |

C.

budući da je nacrt izmjene proračuna br. 5/2022 povezan s financiranjem novog Akta o jačanju europske obrambene industrije putem zajedničke javne nabave, jačanjem hitnih mjera u okviru komponente prehrambenog lanca Programa jedinstvenog tržišta, pojačanim financiranjem i jačanjem Mehanizma Unije za civilnu zaštitu, povećanjem doprinosa EU-a Europskom centru za praćenje droga i ovisnosti o drogama, povećanjem administrativnih rashoda i mirovina zbog visoke inflacije te povratom iznosa iz pričuve novog programa „ReFuelEU Aviation” u prometnu liniju Instrumenta za povezivanje Europe zbog njegova kasnog usvajanja; budući da su ukupna preostala sredstva u naslovima 2.b i 5. u potpunosti iscrpljena;

| D. | budući da je cilj članaka 64. i 65. Pravilnika o osoblju održati kupovnu moć dužnosnika EU-a u skladu s kupovnom moći nacionalnih javnih službenika; budući da predviđena stopa ažuriranja plaća koja se primjenjuje retroaktivno od 1. srpnja 2022. iz usvojenog proračuna za 2022. iznosi 2,5 % (šestomjesečni učinak), dok stopa iz nacrta izmjene proračuna br. 5/2022 iznosi 6,9 %; budući da je u izvješću Eurostata o ažuriranju plaća za 2022. od 24. listopada 2022. (6) utvrđena konačna stopa od 7,0 %; |
| --- | --- |

D.

budući da je cilj članaka 64. i 65. Pravilnika o osoblju održati kupovnu moć dužnosnika EU-a u skladu s kupovnom moći nacionalnih javnih službenika; budući da predviđena stopa ažuriranja plaća koja se primjenjuje retroaktivno od 1. srpnja 2022. iz usvojenog proračuna za 2022. iznosi 2,5 % (šestomjesečni učinak), dok stopa iz nacrta izmjene proračuna br. 5/2022 iznosi 6,9 %; budući da je u izvješću Eurostata o ažuriranju plaća za 2022. od 24. listopada 2022. (6) utvrđena konačna stopa od 7,0 %;

| E. | budući da je razina odobrenih sredstava za plaćanje za Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj smanjena za 775 milijuna EUR, a za program „EU za zdravlje” za 129,2 milijuna EUR; |
| --- | --- |

E.

budući da je razina odobrenih sredstava za plaćanje za Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj smanjena za 775 milijuna EUR, a za program „EU za zdravlje” za 129,2 milijuna EUR;

| F. | budući da nacrt izmjene proračuna br. 5/2022 također uključuje dvije prilagodbe na prihodovnoj strani, odnosno ažuriranje procjena tradicionalnih vlastitih sredstava i procijenjenog učinka tečajnih razlika; budući da se višak prihoda procjenjuje na 3,0 milijarde EUR; |
| --- | --- |

F.

budući da nacrt izmjene proračuna br. 5/2022 također uključuje dvije prilagodbe na prihodovnoj strani, odnosno ažuriranje procjena tradicionalnih vlastitih sredstava i procijenjenog učinka tečajnih razlika; budući da se višak prihoda procjenjuje na 3,0 milijarde EUR;

| G. | budući da je neto učinak Nacrta izmjene proračuna br. 5/2022 na rashode povećanje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u visini od 447,5 milijuna EUR i smanjenje odobrenih sredstava za plaćanje od 741,1 milijun EUR; budući da je ukupni učinak na prihodovnoj strani (koji se sastoji od viška prihoda i smanjenja plaćanja) neto smanjenje doprinosa na temelju BND-a u iznosu od 3 779 milijuna EUR; |
| --- | --- |

G.

budući da je neto učinak Nacrta izmjene proračuna br. 5/2022 na rashode povećanje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u visini od 447,5 milijuna EUR i smanjenje odobrenih sredstava za plaćanje od 741,1 milijun EUR; budući da je ukupni učinak na prihodovnoj strani (koji se sastoji od viška prihoda i smanjenja plaćanja) neto smanjenje doprinosa na temelju BND-a u iznosu od 3 779 milijuna EUR;

| H. | budući da je Parlament u više navrata izrazio mišljenje da bi nacrt izmjene proračuna trebao imati samo jednu svrhu; |
| --- | --- |

H.

budući da je Parlament u više navrata izrazio mišljenje da bi nacrt izmjene proračuna trebao imati samo jednu svrhu;

| 1. | prima na znanje nacrt izmjene proračuna br. 5/2022 koji je podnijela Komisija; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća da se zbog kasnog donošenja pravne osnove Akta o jačanju europske obrambene industrije putem zajedničke nabave Odbor za mirenje o općem proračunu za financijsku godinu 2023. složio da u tu svrhu neće staviti nikakav iznos odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u pričuvu i da neće stvoriti odgovarajuću proračunsku liniju za financijsku godinu 2022.; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da su za Mehanizam Unije za civilnu zaštitu od početka njegove provedbe potrebna znatna pojačanja, posebno s obzirom na teške vremenske uvjete koji u Europi sve češće uzrokuju poplave, požare i suše te kako bi se uspostavila stalna vatrogasna flota za borbu protiv šumskih požara diljem Europe; stoga navodi da će se predloženo pojačano financiranje na početku proračunskog razdoblja / odgoda isplate u pogledu Mehanizma Unije za civilnu zaštitu morati ponovno procijeniti na temelju potreba, posebno u kontekstu predstojeće revizije VFO-a; |
| --- | --- |

3.

| 4. | upozorava na rizik od sve većih kašnjenja u plaćanju zbog zabrinjavajućih kašnjenja u provedbi programa i smatra da o tom riziku treba voditi računa pri reviziji VFO-a; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da se doprinos država članica na temelju BND-a smanjuje za 3,8 milijardi EUR i da neke države članice imaju koristi od velikih dodataka s obzirom na to da se njihovi paušalni rabati svake godine prilagođavaju na temelju deflatora cijena realnog BDP-a, a ne na temelju automatskog deflatora od 2 % utvrđenog u VFO-u; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponavlja da bi, kako bi se bolje poštovala nadležnost proračunskog tijela, Komisija trebala predstaviti nacrt izmjene proračuna sa samo jednom svrhom i izbjeći kombiniranje nekoliko svrha u jednom nacrtu izmjene proračuna; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prihvaća stajalište Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 5/2022; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nalaže svojoj predsjednici da proglasi izmjenu proračuna br. 5/2022 konačno donesenom i da je dâ na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

(2)  SL L 45, 24.2.2022., str. 1.

(3)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.

(4)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.

(5)  SL L 424, 15.12.2020., str. 1.

(6)  Radni dokument službi Komisije „Izvješće Eurostata o godišnjem ažuriranju primitaka od rada i mirovina dužnosnika EU-a za 2022.”, objavljen 24.10.2022.

---

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/141 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/141

---

P9_TA(2022)0403

Proračunski postupak za 2023.: zajednički nacrt

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. studenoga 2022. o zajedničkom Nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2023. koji je prihvatio Odbor za mirenje u okviru proračunskog postupka (14783/2022 – C9-0389/2022 – 2022/0212(BUD))

(2023/C 167/30)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zajednički Nacrt koji je prihvatio Odbor za mirenje i s njime povezane izjave Parlamenta, Vijeća i Komisije (14783/2022 – C9-0389/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički Nacrt koji je prihvatio Odbor za mirenje i s njime povezane izjave Parlamenta, Vijeća i Komisije (14783/2022 – C9-0389/2022),

| — | uzimajući u obzir Nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2023. koji je Komisija usvojila 1. srpnja 2022. (COM(2022)0400), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2023. koji je Komisija usvojila 1. srpnja 2022. (COM(2022)0400),

| — | uzimajući u obzir stajalište o Nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2023. koje je Vijeće usvojilo 6. rujna 2022. i proslijedilo Europskom parlamentu 9. rujna 2022. (12108/2022 – C9-0306/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o Nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2023. koje je Vijeće usvojilo 6. rujna 2022. i proslijedilo Europskom parlamentu 9. rujna 2022. (12108/2022 – C9-0306/2022),

| — | uzimajući u obzir pismo izmjene br. 1/2023 Nacrta općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2023. koje je podnijela Komisija 5. listopada 2022. (COM(2022)0670), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo izmjene br. 1/2023 Nacrta općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2023. koje je podnijela Komisija 5. listopada 2022. (COM(2022)0670),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. listopada 2022. o stajalištu Vijeća o Nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2023. (1) i o proračunskim amandmanima koje ona sadrži, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. listopada 2022. o stajalištu Vijeća o Nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2023. (1) i o proračunskim amandmanima koje ona sadrži,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, Euratom (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, Euratom (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (4),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (5),

| — | uzimajući u obzir članak 95. i članak 96. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 95. i članak 96. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće izaslanstva u Odboru za mirenje (A9-0278/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće izaslanstva u Odboru za mirenje (A9-0278/2022),

| 1. | prihvaća zajednički Nacrt; |
| --- | --- |

1.

| 2. | potvrđuje zajedničke izjave priložene ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prima na znanje izjavu Komisije priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojoj predsjednici, da proglasi opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2023. konačno donesenim i da ga da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojoj predsjednici da ovu zakonodavnu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, drugim relevantnim institucijama i tijelima te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0366.

(2)  SL L 424, 15.12.2020., str. 1.

(3)  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

(4)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.

(5)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.

---

PRILOG

KONAČNA VERZIJA

Proračun za 2023. – Elementi za zajedničke zaključke

Zajednički zaključci obuhvaćaju sljedeće dijelove:

| 1. | Proračun za 2023. |
| --- | --- |

1.

Proračun za 2023.

| 2. | Proračun za 2022. – Nacrt izmjene proračuna br. 5/2022 |
| --- | --- |

2.

Proračun za 2022. – Nacrt izmjene proračuna br. 5/2022

| 3. | Izjave |
| --- | --- |

3.

Izjave

—   Sažetak

A.   Proračun za 2023.

U skladu s elementima za zajedničke zaključke:

| — | Ukupni iznos odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u proračunu za 2023. jest 186 616,7 milijuna EUR. Ukupno gledajući, preostala razlika do gornje granice VFO-a za 2023. u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza iznosi 421,2 milijuna EUR. |
| --- | --- |

—

Ukupni iznos odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u proračunu za 2023. jest 186 616,7 milijuna EUR. Ukupno gledajući, preostala razlika do gornje granice VFO-a za 2023. u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza iznosi 421,2 milijuna EUR.

| — | Ukupni iznos odobrenih sredstava za plaćanja u proračunu za 2023. jest 168 648,7 milijuna EUR. Ukupno gledajući, preostala razlika do gornje granice VFO-a za 2023. u odobrenim sredstvima za plaćanje iznosi 3 554,2 milijuna EUR. |
| --- | --- |

—

Ukupni iznos odobrenih sredstava za plaćanja u proračunu za 2023. jest 168 648,7 milijuna EUR. Ukupno gledajući, preostala razlika do gornje granice VFO-a za 2023. u odobrenim sredstvima za plaćanje iznosi 3 554,2 milijuna EUR.

| — | Instrument fleksibilnosti za 2023. mobilizira se u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza u iznosu od 1 235,7 milijuna EUR, od čega 182,2 milijuna EUR za podnaslov 2.b Otpornost i vrijednosti, 170,6 milijuna EUR za naslov 5. Sigurnost i obrana te 882,9 milijuna EUR za naslov 6. Susjedstvo i svijet. |
| --- | --- |

—

Instrument fleksibilnosti za 2023. mobilizira se u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza u iznosu od 1 235,7 milijuna EUR, od čega 182,2 milijuna EUR za podnaslov 2.b Otpornost i vrijednosti, 170,6 milijuna EUR za naslov 5. Sigurnost i obrana te 882,9 milijuna EUR za naslov 6. Susjedstvo i svijet.

Komisija procjenjuje da će odobrena sredstva za plaćanje za 2023. povezana s mobilizacijom Instrumenta fleksibilnosti u razdoblju od 2019. do 2023. iznositi 948,1 milijuna EUR. Procijenjeni raspored isplate povezanih preostalih iznosa za te godine naveden je u sljedećoj tablici:

| Instrument fleksibilnosti – profil plaćanja (u milijunima EUR) |
| --- |
| Godina mobilizacije | 2023. | 2024. | 2025. | 2026. | Ukupno |
| 2019. | 82,2 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 223,2 |
| 2020. | 39,9 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 106,1 |
| 2021. | 10,3 | 7,6 | 0,0 | 0,0 | 58,9 |
| 2022. | 62,7 | 49,8 | 36,7 | 0,0 | 368,4 |
| 2023. | 752,9 | 279,0 | 120,6 | 83,2 | 1 235,7 |
| Ukupno | 948,1 | 336,4 | 157,4 | 83,2 | 1 992,3 |

Instrument fleksibilnosti – profil plaćanja (u milijunima EUR)

Godina mobilizacije

2023.

2024.

2025.

2026.

Ukupno

2019.

82,2

0,0

0,0

0,0

223,2

2020.

39,9

0,0

0,0

0,0

106,1

2021.

10,3

7,6

0,0

0,0

58,9

2022.

62,7

49,8

36,7

0,0

368,4

2023.

752,9

279,0

120,6

83,2

1 235,7

Ukupno

948,1

336,4

157,4

83,2

1 992,3

| — | U skladu s člankom 11. stavkom 1. točkom (a) Uredbe o VFO-u jedinstveni instrument za razliku do gornje granice mobilizira se u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza u iznosu od 280 milijuna EUR u podnaslovu 2.b Otpornost i vrijednosti. |
| --- | --- |

—

U skladu s člankom 11. stavkom 1. točkom (a) Uredbe o VFO-u jedinstveni instrument za razliku do gornje granice mobilizira se u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza u iznosu od 280 milijuna EUR u podnaslovu 2.b Otpornost i vrijednosti.

B.   Proračun za 2022.

Nacrt izmjene proračuna (NIP) br. 5/2022 odobrava se s jednom izmjenom u odnosu na prijedlog Komisije: zbog kasnog donošenja pravne osnove za jačanje europske obrambene industrije putem Akta o zajedničkoj javnoj nabavi (EDIRPA) ne prihvaća se iznos od 82 972 301 EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza stavljenim u pričuvu u tu svrhu, a odgovarajuća proračunska linija 13 06 01 nije stvorena za financijsku godinu 2022.

—1.   Proračun za 2023.

1.1.   „Zatvorene” linije

Osim ako nije drugačije navedeno, sve su proračunske linije potvrđene u obliku u kojim ih je predložila Komisija u nacrtu proračuna za 2023., kako je izmijenjen pismom izmjene br. 1/2023.

Za ostale proračunske linije Odbor za mirenje postigao je dogovor o zaključcima koji su uvršteni u odjeljke od 1.2. do 1.7. u nastavku.

1.2.   Horizontalna pitanja

Decentralizirane agencije

Doprinos EU-a (u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanje te u broju radnih mjesta) za sve decentralizirane agencije utvrđuje se na razini koju je Komisija predložila u nacrtu proračuna za 2023. kako je izmijenjen pismom izmjene br. 1/2023, osim za:

| — | U podnaslovu 2.b: |
| --- | --- |

—

U podnaslovu 2.b:

| — | Ured europskog javnog tužitelja (EPPO, proračunski članak 07 10 08), za koji proračun za 2023. uključuje povećanje od 2,5 milijuna EUR i preinaku dvadeset radnih mjesta za ugovorne djelatnike u privremena radna mjesta u planu radnih mjesta, uz pretpostavku zapošljavanja u prosjeku sredinom godine. |
| --- | --- |

—

Ured europskog javnog tužitelja (EPPO, proračunski članak 07 10 08), za koji proračun za 2023. uključuje povećanje od 2,5 milijuna EUR i preinaku dvadeset radnih mjesta za ugovorne djelatnike u privremena radna mjesta u planu radnih mjesta, uz pretpostavku zapošljavanja u prosjeku sredinom godine.

| — | U naslovu 4.: |
| --- | --- |

—

U naslovu 4.:

| — | Agencija Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA, proračunski članak 11 10 02), kojoj se u plan radnih mjesta dodaje šest radnih mjesta, a razina odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i za plaćanje povećava se za 0,5 milijuna EUR, uz pretpostavku zapošljavanja u prosjeku sredinom godine. |
| --- | --- |

—

Agencija Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA, proračunski članak 11 10 02), kojoj se u plan radnih mjesta dodaje šest radnih mjesta, a razina odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i za plaćanje povećava se za 0,5 milijuna EUR, uz pretpostavku zapošljavanja u prosjeku sredinom godine.

| — | Agencija Europske unije za azil (EUAA, proračunski članak 10 10 01), kojoj se odobrena sredstva za preuzimanje obveza i za plaćanje povećavaju za 3 milijuna EUR. |
| --- | --- |

—

Agencija Europske unije za azil (EUAA, proračunski članak 10 10 01), kojoj se odobrena sredstva za preuzimanje obveza i za plaćanje povećavaju za 3 milijuna EUR.

| — | Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex, proračunski članak 11 10 01), kojoj je razina odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i odobrenih sredstava za plaćanje smanjena za 50 milijuna EUR u skladu s prijedlogom Vijeća i dogovorom Europskog parlamenta u čitanju. |
| --- | --- |

—

Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex, proračunski članak 11 10 01), kojoj je razina odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i odobrenih sredstava za plaćanje smanjena za 50 milijuna EUR u skladu s prijedlogom Vijeća i dogovorom Europskog parlamenta u čitanju.

Izvršne agencije

Doprinos EU-a (u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanje) i broj radnih mjesta predviđen planom radnih mjesta za izvršne agencije utvrđuju se na razini koju je Komisija predložila u nacrtu proračuna.

Pilot-projekti / pripremna djelovanja

Dogovoren je sveobuhvatan paket od 39 pilot-projekata / pripremnih djelovanja, od čega 29 novih, u ukupnom iznosu od 80,1 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza, u skladu s prijedlogom Parlamenta.

Razina odobrenih sredstava za nastavak pilot-projekta koji provodi Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) (Pilot-projekt – Ususret osnivanju Europske diplomatske akademije, proračunska stavka 2 2 5 0) utvrđena je na razini koju je zatražio ESVD i predložila Komisija u nacrtu proračuna za 2023.

Tim se paketom poštuju gornje granice za pilot-projekte i pripremna djelovanja utvrđene Financijskom uredbom.

1.3.   Naslovi financijskog okvira za rashode – odobrena sredstva za preuzimanje obveza

Uzimajući u obzir u obzir gornje zaključke o agencijama te pilot-projektima i pripremnim djelovanjima, Odbor za mirenje dogovorio je sljedeće:

Naslov 1. – Jedinstveno tržište, inovacije i digitalno gospodarstvo

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza utvrđena su na razini koju je Komisija predložila u nacrtu proračuna, kako je izmijenjen pismom izmjene br. 1/2023., ali nakon prilagodbi koje su dogovorene u Odboru za mirenje i iznesene u tablici u nastavku:

| Proračunska linija / Program | Naziv | Razlike u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza (u EUR) |
| --- | --- | --- |
| Nacrt proračuna za 2023. (uklj. pismo izmjene 1) | Proračun za 2023. | Razlika |
| 1.0.11 | Obzor Europa | 12 342 890 425 | 12 352 890 425 | 10 000 000 |
| 01 02 01 02 | Aktivnosti Marie Skłodowska-Curie | 864 130 546 | 874 130 546 | 10 000 000 |
| 1.0.13 | Međunarodni termonuklearni eksperimentalni reaktor (ITER) | 1 019 848 352 | 839 848 352 | - 180 000 000 |
| 01 04 01 | Izgradnja, rad i iskorištavanje objekata ITER-a — Europsko zajedničko poduzeće za ITER – i razvoje energije fuzije | 1 012 128 572 | 832 128 572 | - 180 000 000 |
| 1.0.221 | CEF – Promet | 1 792 540 197 | 1 852 540 197 | 60 000 000 |
| 02 03 01 | Instrument za povezivanje Europe (CEF) — Promet | 1 782 813 707 | 1 842 813 707 | 60 000 000 |
| 1.0.222 | CEF – Energetika | 815 673 939 | 859 173 939 | 43 500 000 |
| 02 03 02 | Instrument za povezivanje Europe (CEF) — Energetika | 810 644 269 | 854 144 269 | 43 500 000 |
| 1.0.31 | Program za jedinstveno tržište (uključujući MSP-ove) | 592 820 090 | 602 820 090 | 10 000 000 |
| 03 02 02 | Poboljšanje konkurentnosti poduzeća, osobito MSP-ova, te podupiranje njihova pristupa tržištima | 126 384 000 | 136 384 000 | 10 000 000 |
| PP/PD | Pilot-projekt i pripremne radnje | | | 37 325 000 |
| | Ukupno | | | -19 175 000 |

Proračunska linija / Program

Naziv

Razlike u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza (u EUR)

Nacrt proračuna za 2023. (uklj. pismo izmjene 1)

Proračun za 2023.

Razlika

1.0.11

Obzor Europa

12 342 890 425

12 352 890 425

10 000 000

01 02 01 02

Aktivnosti Marie Skłodowska-Curie

864 130 546

874 130 546

10 000 000

1.0.13

Međunarodni termonuklearni eksperimentalni reaktor (ITER)

1 019 848 352

839 848 352

- 180 000 000

01 04 01

Izgradnja, rad i iskorištavanje objekata ITER-a — Europsko zajedničko poduzeće za ITER – i razvoje energije fuzije

1 012 128 572

832 128 572

- 180 000 000

1.0.221

CEF – Promet

1 792 540 197

1 852 540 197

60 000 000

02 03 01

Instrument za povezivanje Europe (CEF) — Promet

1 782 813 707

1 842 813 707

60 000 000

1.0.222

CEF – Energetika

815 673 939

859 173 939

43 500 000

02 03 02

Instrument za povezivanje Europe (CEF) — Energetika

810 644 269

854 144 269

43 500 000

1.0.31

Program za jedinstveno tržište (uključujući MSP-ove)

592 820 090

602 820 090

10 000 000

03 02 02

Poboljšanje konkurentnosti poduzeća, osobito MSP-ova, te podupiranje njihova pristupa tržištima

126 384 000

136 384 000

10 000 000

PP/PD

Pilot-projekt i pripremne radnje

37 325 000

Ukupno

-19 175 000

Slijedom toga, razina odobrenih sredstava za preuzimanje obveza utvrđuje se na 21 548,4 milijuna EUR, pri čemu razlika do gornje granice rashoda za naslov 1. iznosi 178,6 milijuna EUR.

U skladu s člankom 15. stavkom 3. Financijske uredbe (1) Odbor za mirenje složio se oko toga da se ponovno stave na raspolaganje odobrena sredstva za preuzimanje obveza za proračunske linije za istraživanje, i to u ukupnom iznosu od 148,8 milijuna EUR. Ta odobrena sredstva dio su ukupnog iznosa do 0,5 milijardi EUR (u cijenama iz 2018.) za razdoblje 2021. – 2027., kako je dogovoreno u okviru sporazuma o VFO-u. Time za razdoblje 2024. – 2027. na raspolaganju preostaje 238,0 milijuna EUR (u cijenama iz 2018.). O mogućoj daljnjoj aktivaciji članka 15. stavka 3. raspravljat će se u okviru zakonodavnog postupka o Europskom aktu o čipovima i njegovu financiranju.

Povećava se sljedeća proračunska linija i u skladu s tim revidiraju se njezine proračunske napomene:

| (u EUR) |
| --- |
| Proračunska linija | Naziv | Odobrena sredstva za preuzimanje obveza |
| 01 02 02 20 | Klaster „Kultura, kreativnost i uključivo društvo” | 29 762 369 |
| 01 02 02 40 | Klaster „Digitalizacija, industrija i svemir” | 89 287 105 |
| 01 02 02 50 | Klaster „Klima, energija i mobilnost” | 29 762 369 |
| Ukupno | | 148 811 843 |

(u EUR)

Proračunska linija

Naziv

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza

01 02 02 20

Klaster „Kultura, kreativnost i uključivo društvo”

29 762 369

01 02 02 40

Klaster „Digitalizacija, industrija i svemir”

89 287 105

01 02 02 50

Klaster „Klima, energija i mobilnost”

29 762 369

Ukupno

148 811 843

Podnaslov 2.a – Ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza utvrđena su na razini koju je Komisija predložila u nacrtu proračuna, ali nakon prilagodbi koje su dogovorene u Odboru za mirenje i iznesene u tablici u nastavku:

| Proračunska linija / Program | Naziv | Razlike u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza (u EUR) |
| --- | --- | --- |
| Nacrt proračuna za 2023. (uklj. pismo izmjene 1) | Proračun za 2023. | Razlika |
| PP/PD | Pilot-projekt i pripremne radnje | | | 3 500 000 |
| | Ukupno | | | 3 500 000 |

Proračunska linija / Program

Naziv

Razlike u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza (u EUR)

Nacrt proračuna za 2023. (uklj. pismo izmjene 1)

Proračun za 2023.

Razlika

PP/PD

Pilot-projekt i pripremne radnje

3 500 000

Ukupno

3 500 000

Slijedom toga, razina odobrenih sredstava za preuzimanje obveza utvrđuje se na 62 926,5 milijuna EUR, pri čemu razlika do gornje granice rashoda za podnaslov 2.a iznosi 12,5 milijuna EUR.

Podnaslov 2.b – Otpornost i vrijednosti

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza utvrđena su na razini koju je Komisija predložila u nacrtu proračuna, kako je izmijenjen pismom izmjene br. 1/2023., ali nakon prilagodbi koje su dogovorene u Odboru za mirenje i iznesene u tablici u nastavku:

| Proračunska linija / Program | Naziv | Razlike u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza (u EUR) |
| --- | --- | --- |
| Nacrt proračuna za 2023. (uklj. pismo izmjene 1) | Proračun za 2023. | Razlika |
| 2.2.23 | Troškovi financiranja Instrumenta Europske unije za oporavak (EURI) | 1 485 775 000 | 1 315 775 000 | - 170 000 000 |
| 06 04 01 | Instrument Europske unije za oporavak (EURI) — periodične isplate kupona i isplata po dospijeću | 1 479 775 000 | 1 309 775 000 | - 170 000 000 |
| 2.2.25 | „EU za zdravlje” | 731 750 309 | 739 250 309 | 7 500 000 |
| 06 06 01 | Program „EU za zdravlje” | 707 621 072 | 715 121 072 | 7 500 000 |
| 2.2.32 | Erasmus+ | 3 648 525 437 | 3 668 525 437 | 20 000 000 |
| 07 03 01 01 | Promicanje mobilnosti pojedinaca u svrhu učenja te suradnje, uključenosti, izvrsnosti, kreativnosti i inovacija na razini organizacija i politika u području obrazovanja i osposobljavanja — Neizravno upravljanje | 2 382 120 171 | 2 400 120 171 | 18 000 000 |
| 07 03 03 | Promicanje mobilnosti sportskih trenera i osoblja u svrhu učenja te promicanje suradnje, uključenosti, kreativnosti i inovacija na razini sportskih organizacija i politika | 67 664 711 | 69 664 711 | 2 000 000 |
| 2.2.33 | Europske snage solidarnosti (ESC) | 141 196 320 | 144 196 320 | 3 000 000 |
| 07 04 01 | Europske snage solidarnosti | 134 298 196 | 137 298 196 | 3 000 000 |
| 2.2.34 | Kreativna Europa | 325 290 321 | 332 790 321 | 7 500 000 |
| 07 05 01 | Kultura | 100 040 879 | 102 540 879 | 2 500 000 |
| 07 05 02 | Mediji | 175 661 827 | 180 661 827 | 5 000 000 |
| 2.2.352 | Građani, jednakost, prava i vrijednosti | 212 282 092 | 215 282 092 | 3 000 000 |
| 07 06 02 | Promicanje uključivanja građana i njihova sudjelovanja u demokratskom životu Unije | 32 154 085 | 33 154 085 | 1 000 000 |
| 07 06 03 | Daphne | 25 257 735 | 26 757 735 | 1 500 000 |
| 07 06 04 | Zaštita i promicanje vrijednosti Unije | 108 683 873 | 109 183 873 | 500 000 |
| 2.2.3DAG | Decentralizirane agencije | 268 478 848 | 270 978 848 | 2 500 000 |
| 07 10 08 | Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) | 62 101 095 | 64 601 095 | 2 500 000 |
| PP/PD | Pilot-projekt i pripremne radnje | | | 31 590 500 |
| | Ukupno | | | -94 909 500 |

Proračunska linija / Program

Naziv

Razlike u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza (u EUR)

Nacrt proračuna za 2023. (uklj. pismo izmjene 1)

Proračun za 2023.

Razlika

2.2.23

Troškovi financiranja Instrumenta Europske unije za oporavak (EURI)

1 485 775 000

1 315 775 000

- 170 000 000

06 04 01

Instrument Europske unije za oporavak (EURI) — periodične isplate kupona i isplata po dospijeću

1 479 775 000

1 309 775 000

- 170 000 000

2.2.25

„EU za zdravlje”

731 750 309

739 250 309

7 500 000

06 06 01

Program „EU za zdravlje”

707 621 072

715 121 072

7 500 000

2.2.32

Erasmus+

3 648 525 437

3 668 525 437

20 000 000

07 03 01 01

Promicanje mobilnosti pojedinaca u svrhu učenja te suradnje, uključenosti, izvrsnosti, kreativnosti i inovacija na razini organizacija i politika u području obrazovanja i osposobljavanja — Neizravno upravljanje

2 382 120 171

2 400 120 171

18 000 000

07 03 03

Promicanje mobilnosti sportskih trenera i osoblja u svrhu učenja te promicanje suradnje, uključenosti, kreativnosti i inovacija na razini sportskih organizacija i politika

67 664 711

69 664 711

2 000 000

2.2.33

Europske snage solidarnosti (ESC)

141 196 320

144 196 320

3 000 000

07 04 01

Europske snage solidarnosti

134 298 196

137 298 196

3 000 000

2.2.34

Kreativna Europa

325 290 321

332 790 321

7 500 000

07 05 01

Kultura

100 040 879

102 540 879

2 500 000

07 05 02

Mediji

175 661 827

180 661 827

5 000 000

2.2.352

Građani, jednakost, prava i vrijednosti

212 282 092

215 282 092

3 000 000

07 06 02

Promicanje uključivanja građana i njihova sudjelovanja u demokratskom životu Unije

32 154 085

33 154 085

1 000 000

07 06 03

Daphne

25 257 735

26 757 735

1 500 000

07 06 04

Zaštita i promicanje vrijednosti Unije

108 683 873

109 183 873

500 000

2.2.3DAG

Decentralizirane agencije

268 478 848

270 978 848

2 500 000

07 10 08

Ured europskog javnog tužitelja (EPPO)

62 101 095

64 601 095

2 500 000

PP/PD

Pilot-projekt i pripremne radnje

31 590 500

Ukupno

-94 909 500

S obzirom na kamatne stope i opseg operacija financiranja instrumenta Next Generation EU do kraja 2022., odobrena sredstva za proračunsku liniju 06 04 01 mogu se smanjiti za 170,0 milijuna EUR, uz istodobno potpuno očuvanje kapaciteta za financiranje bespovratne komponente instrumenta Next Generation EU u 2023.

Kad je riječ o programu Erasmus+, povećanjem proračuna za članak 07 03 03 Promicanje mobilnosti sportskih trenera i osoblja u svrhu učenja te suradnje, uključenosti, kreativnosti i inovacija na razini sportskih organizacija i sportskih politika omogućio bi se doprinos financiranju djelovanja povezanih sa sljedećim Paraolimpijskim igrama.

Kao posljedica toga, dogovorena razina odobrenih sredstava za preuzimanje obveza utvrđuje se na 7 660,2 milijuna EUR, pri čemu više ne preostaje ništa do razlika do gornje granice rashoda iz podnaslova 2.b te mobilizacija instrumenta fleksibilnosti u iznosu od 182,2 milijuna EUR u skladu s člankom 12. Uredbe o VFO-u, kao i mobilizacija jedinstvenog instrumenta za razliku do gornje granice u iznosu od 280,0 milijuna EUR u skladu s člankom 11. stavkom 1. točkom (a) Uredbe o VFO-u.

Naslov 3. – Prirodni resursi i okoliš

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza utvrđena su na razini koju je Komisija predložila u nacrtu proračuna, kako je izmijenjen pismom izmjene br. 1/2023., ali nakon prilagodbi koje su dogovorene u Odboru za mirenje i iznesene u tablici u nastavku:

| Proračunska linija / Program | Naziv | Razlike u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza (u EUR) |
| --- | --- | --- |
| Nacrt proračuna za 2023. (uklj. pismo izmjene 1) | Proračun za 2023. | Razlika |
| 3.2.21 | Program za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) | 725 521 280 | 755 521 280 | 30 000 000 |
| 09 02 01 | Priroda i biološka raznolikost | 272 761 676 | 279 011 676 | 6 250 000 |
| 09 02 02 | Kružno gospodarstvo i kvaliteta života | 173 862 556 | 179 112 556 | 5 250 000 |
| 09 02 03 | Ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba tim promjenama | 122 358 139 | 128 608 139 | 6 250 000 |
| 09 02 04 | Prelazak na čistu energiju | 130 752 568 | 143 002 568 | 12 250 000 |
| PP/PD | Pilot-projekt i pripremne radnje | | | 6 700 000 |
| | Ukupno | | | 36 700 000 |

Proračunska linija / Program

Naziv

Razlike u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza (u EUR)

Nacrt proračuna za 2023. (uklj. pismo izmjene 1)

Proračun za 2023.

Razlika

3.2.21

Program za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE)

725 521 280

755 521 280

30 000 000

09 02 01

Priroda i biološka raznolikost

272 761 676

279 011 676

6 250 000

09 02 02

Kružno gospodarstvo i kvaliteta života

173 862 556

179 112 556

5 250 000

09 02 03

Ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba tim promjenama

122 358 139

128 608 139

6 250 000

09 02 04

Prelazak na čistu energiju

130 752 568

143 002 568

12 250 000

PP/PD

Pilot-projekt i pripremne radnje

6 700 000

Ukupno

36 700 000

Slijedom toga, razina odobrenih sredstava za preuzimanje obveza utvrđuje se na 57 259,3 milijuna EUR, pri čemu razlika do gornje granice rashoda za naslov 3. iznosi 35,7 milijuna EUR.

Naslov 4. – Migracije i upravljanje granicama

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza utvrđena su na razini koju je Komisija predložila u nacrtu proračuna, ali nakon prilagodbi koje su dogovorene u Odboru za mirenje i iznesene u tablici u nastavku:

| Proračunska linija / Program | Naziv | Razlike u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza (u EUR) |
| --- | --- | --- |
| Nacrt proračuna za 2023. (uklj. pismo izmjene 1) | Proračun za 2023. | Razlika |
| 4.0.11 | Fond za azil, migracije i integraciju | 1 418 121 253 | 1 454 621 253 | 36 500 000 |
| 10 02 01 | Fond za azil, migracije i integraciju | 1 414 824 860 | 1 451 324 860 | 36 500 000 |
| 4.0.1DAG | Decentralizirane agencije | 169 169 287 | 172 169 287 | 3 000 000 |
| 10 10 01 | Agencija Europske unije za azil (EUAA) | 169 169 287 | 172 169 287 | 3 000 000 |
| 4.0.211 | Fond za integrirano upravljanje granicama (IBMF) – Instrument za upravljanje granicama i vize (BMVI) | 946 798 303 | 956 798 303 | 10 000 000 |
| 11 02 01 | Instrument za financijsku potporu za upravljanje granicama i vize | 944 798 303 | 954 798 303 | 10 000 000 |
| 4.0.2DAG | Decentralizirane agencije | 1 052 269 675 | 1 002 769 675 | -49 500 000 |
| 11 10 01 | Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex) | 793 614 137 | 743 614 137 | -50 000 000 |
| 11 10 02 | Agencija Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde („eu-LISA”) | 258 655 538 | 259 155 538 | 500 000 |
| | Ukupno | | | 0 |

Proračunska linija / Program

Naziv

Razlike u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza (u EUR)

Nacrt proračuna za 2023. (uklj. pismo izmjene 1)

Proračun za 2023.

Razlika

4.0.11

Fond za azil, migracije i integraciju

1 418 121 253

1 454 621 253

36 500 000

10 02 01

Fond za azil, migracije i integraciju

1 414 824 860

1 451 324 860

36 500 000

4.0.1DAG

Decentralizirane agencije

169 169 287

172 169 287

3 000 000

10 10 01

Agencija Europske unije za azil (EUAA)

169 169 287

172 169 287

3 000 000

4.0.211

Fond za integrirano upravljanje granicama (IBMF) – Instrument za upravljanje granicama i vize (BMVI)

946 798 303

956 798 303

10 000 000

11 02 01

Instrument za financijsku potporu za upravljanje granicama i vize

944 798 303

954 798 303

10 000 000

4.0.2DAG

Decentralizirane agencije

1 052 269 675

1 002 769 675

-49 500 000

11 10 01

Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex)

793 614 137

743 614 137

-50 000 000

11 10 02

Agencija Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde („eu-LISA”)

258 655 538

259 155 538

500 000

Ukupno

0

Slijedom toga, razina odobrenih sredstava za preuzimanje obveza utvrđuje se na 3 727,3 milijuna EUR, pri čemu razlika do gornje granice rashoda za naslov 4. iznosi 86,7 milijuna EUR.

Naslov 5. – Sigurnost i obrana

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza utvrđena su na razini koju je Komisija predložila u nacrtu proračuna, ali nakon prilagodbi koje su dogovorene u Odboru za mirenje i iznesene u tablici u nastavku:

| Proračunska linija / Program | Naziv | Razlike u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza (u EUR) |
| --- | --- | --- |
| Nacrt proračuna za 2023. (uklj. pismo izmjene 1) | Proračun za 2023. | Razlika |
| 5.0.22 | Vojna mobilnost | 236 685 681 | 295 185 681 | 58 500 000 |
| 13 04 01 | Vojna mobilnost | 234 970 661 | 293 470 661 | 58 500 000 |
| | Ukupno | | | 58 500 000 |

Proračunska linija / Program

Naziv

Razlike u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza (u EUR)

Nacrt proračuna za 2023. (uklj. pismo izmjene 1)

Proračun za 2023.

Razlika

5.0.22

Vojna mobilnost

236 685 681

295 185 681

58 500 000

13 04 01

Vojna mobilnost

234 970 661

293 470 661

58 500 000

Ukupno

58 500 000

Osim toga, dok se ne postigne dogovor o programu za svemirsku sigurnu povezivost, iznosi predloženi u nacrtu proračuna u tu svrhu stavit će se u pričuvu koja će se osloboditi ili izmijeniti u skladu s financijskim rješenjem koje su konačno dogovorili Europski parlament i Vijeće. Pojedinosti su opisane u dijelu 1.5.

Slijedom toga, dogovorena razina odobrenih sredstava za preuzimanje obveza utvrđuje se na 2 116,6 milijuna EUR, pri čemu je dosegnuta gornja granica rashoda za naslov 5., a Instrument fleksibilnosti mobilizira se u iznosu od 170,6 milijuna EUR.

Naslov 6. – Susjedstvo i svijet

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza utvrđena su na razini koju je Komisija predložila u nacrtu proračuna, kako je izmijenjen pismom izmjene br. 1/2023., ali nakon prilagodbi koje su dogovorene u Odboru za mirenje i iznesene u tablici u nastavku:

| Proračunska linija / Program | Naziv | Razlike u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza (u EUR) |
| --- | --- | --- |
| Nacrt proračuna za 2023. (uklj. pismo izmjene 1) | Proračun za 2023. | Razlika |
| 6.0.111 | Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju — Globalna Europa (NDICI — Globalna Europa) | 11 970 770 313 | 12 250 770 313 | 280 000 000 |
| 14 02 01 10 | Južno susjedstvo | 1 657 209 546 | 1 727 209 546 | 70 000 000 |
| 14 02 01 11 | Istočno susjedstvo | 618 890 238 | 828 890 238 | 210 000 000 |
| | Ukupno | | | 280 000 000 |

Proračunska linija / Program

Naziv

Razlike u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza (u EUR)

Nacrt proračuna za 2023. (uklj. pismo izmjene 1)

Proračun za 2023.

Razlika

6.0.111

Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju — Globalna Europa (NDICI — Globalna Europa)

11 970 770 313

12 250 770 313

280 000 000

14 02 01 10

Južno susjedstvo

1 657 209 546

1 727 209 546

70 000 000

14 02 01 11

Istočno susjedstvo

618 890 238

828 890 238

210 000 000

Ukupno

280 000 000

U okviru Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa povećanje od 210 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza za istočno susjedstvo (proračunska stavka 14 02 01 11) bit će namijenjeno mjerama u Ukrajini i Moldovi koje su odgovor na rusku agresiju. Povećanje od 70 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza za južno susjedstvo (proračunska stavka 14 02 01 10) namijenjeno je financiranju djelovanja povezanih s migracijama, posebno djelovanja kojima se podupire upravljanje migracijama i prisilnim raseljavanjem te UNRWA.

Slijedom toga, dogovorena razina odobrenih sredstava za preuzimanje obveza utvrđuje se na 17 211,9 milijuna EUR, pri čemu je dosegnuta gornja granica rashoda za naslov 6., a Instrument fleksibilnosti mobilizira se u iznosu od 882,9 milijuna EUR.

Naslov 7. – Europska javna uprava

Odbor za mirenje odobrio je broj radnih mjesta u planovima radnih mjesta institucija i odobrena sredstva koje je Komisija predložila u nacrtu proračuna kako je izmijenjen pismom izmjene br. 1/2023, uz sljedeće iznimke:

| — | dio za Sud Europske unije, čijem se planu radnih mjesta dodaju četiri radnih mjesta i kojem se odobrena sredstva za preuzimanje obveza i za plaćanje povećavaju za 634 903 EUR uzimajući u obzir zapošljavanje u prosjeku sredinom godine; |
| --- | --- |

—

dio za Sud Europske unije, čijem se planu radnih mjesta dodaju četiri radnih mjesta i kojem se odobrena sredstva za preuzimanje obveza i za plaćanje povećavaju za 634 903 EUR uzimajući u obzir zapošljavanje u prosjeku sredinom godine;

| — | dio za Europski revizorski sud, čijem se planu radnih mjesta dodaje devet radnih mjesta i kojem se odobrena sredstva za preuzimanje obveza i za plaćanje povećavaju za 1 005 422 EUR uzimajući u obzir zapošljavanje u prosjeku sredinom godine. Odgovarajuća radna mjesta privremeno su dopuštena do 2027.; |
| --- | --- |

—

dio za Europski revizorski sud, čijem se planu radnih mjesta dodaje devet radnih mjesta i kojem se odobrena sredstva za preuzimanje obveza i za plaćanje povećavaju za 1 005 422 EUR uzimajući u obzir zapošljavanje u prosjeku sredinom godine. Odgovarajuća radna mjesta privremeno su dopuštena do 2027.;

| — | dio za Europski gospodarski i socijalni odbor, čijem se planu radnih mjesta dodaju dva radna mjesta i kojem se odobrena sredstva za preuzimanje obveza i za plaćanje povećavaju za 115 497 EUR uzimajući u obzir zapošljavanje u prosjeku sredinom godine; |
| --- | --- |

—

dio za Europski gospodarski i socijalni odbor, čijem se planu radnih mjesta dodaju dva radna mjesta i kojem se odobrena sredstva za preuzimanje obveza i za plaćanje povećavaju za 115 497 EUR uzimajući u obzir zapošljavanje u prosjeku sredinom godine;

| — | dio za Europskog ombudsmana, čijem se planu radnih mjesta dodaju dva radna mjesta i kojem se odobrena sredstva za preuzimanje obveza i za plaćanje povećavaju za 101 388 EUR uzimajući u obzir zapošljavanje u prosjeku sredinom godine; |
| --- | --- |

—

dio za Europskog ombudsmana, čijem se planu radnih mjesta dodaju dva radna mjesta i kojem se odobrena sredstva za preuzimanje obveza i za plaćanje povećavaju za 101 388 EUR uzimajući u obzir zapošljavanje u prosjeku sredinom godine;

| — | dio za Europskog nadzornika za zaštitu podataka, kojem se dodaje pet radnih mjesta, od čega tri radna mjesta u planu radnih mjesta Europskog nadzornika za zaštitu podataka i dva radna mjesta u planu radnih mjesta Europskog odbora za zaštitu podataka. Stoga se razina odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i odobrenih sredstava za plaćanje povećava za 388 202 EUR uzimajući u obzir zapošljavanje u prosjeku sredinom godine; |
| --- | --- |

—

dio za Europskog nadzornika za zaštitu podataka, kojem se dodaje pet radnih mjesta, od čega tri radna mjesta u planu radnih mjesta Europskog nadzornika za zaštitu podataka i dva radna mjesta u planu radnih mjesta Europskog odbora za zaštitu podataka. Stoga se razina odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i odobrenih sredstava za plaćanje povećava za 388 202 EUR uzimajući u obzir zapošljavanje u prosjeku sredinom godine;

| — | dio za Europsku službu za vanjsko djelovanje, za koju se broj osoblja povećava za 11 ugovornih djelatnika i kojoj se odobrena sredstva za preuzimanje obveza i za plaćanje povećavaju za 420 239 EUR uzimajući u obzir zapošljavanje u prosjeku sredinom godine. |
| --- | --- |

—

dio za Europsku službu za vanjsko djelovanje, za koju se broj osoblja povećava za 11 ugovornih djelatnika i kojoj se odobrena sredstva za preuzimanje obveza i za plaćanje povećavaju za 420 239 EUR uzimajući u obzir zapošljavanje u prosjeku sredinom godine.

Prilagodbe, koje su dovele do povećanja od 2,7 milijuna EUR u naslovu 7., navedene su u sljedećim tablicama:

Dio 4. – Sud Europske unije

| Proračunska linija / Program | Naziv | Razlike u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza (u EUR) |
| --- | --- | --- |
| Nacrt proračuna za 2023. (uklj. pismo izmjene 1) | Proračun za 2023. | Razlika |
| 1 2 0 0 | Primitci od rada i naknade | 304 868 000 | 305 502 903 | 634 903 |
| | Ukupno | | | 634 903 |

Proračunska linija / Program

Naziv

Razlike u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza (u EUR)

Nacrt proračuna za 2023. (uklj. pismo izmjene 1)

Proračun za 2023.

Razlika

1 2 0 0

Primitci od rada i naknade

304 868 000

305 502 903

634 903

Ukupno

634 903

Dio 5. – Europski revizorski sud

| Proračunska linija / Program | Naziv | Razlike u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza (u EUR) |
| --- | --- | --- |
| Nacrt proračuna za 2023. (uklj. pismo izmjene 1) | Proračun za 2023. | Razlika |
| 1 2 0 0 | Primici i naknade | 129 600 000 | 130 605 422 | 1 005 422 |
| | Ukupno | | | 1 005 422 |

Proračunska linija / Program

Naziv

Razlike u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza (u EUR)

Nacrt proračuna za 2023. (uklj. pismo izmjene 1)

Proračun za 2023.

Razlika

1 2 0 0

Primici i naknade

129 600 000

130 605 422

1 005 422

Ukupno

1 005 422

Dio 6. – Europski gospodarski i socijalni odbor

| Proračunska linija / Program | Naziv | Razlike u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza (u EUR) |
| --- | --- | --- |
| Nacrt proračuna za 2023. (uklj. pismo izmjene 1) | Proračun za 2023. | Razlika |
| 1 2 0 0 | Primici i naknade | 82 849 505 | 82 965 001 | 115 496 |
| | Ukupno | | | 115 496 |

Proračunska linija / Program

Naziv

Razlike u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza (u EUR)

Nacrt proračuna za 2023. (uklj. pismo izmjene 1)

Proračun za 2023.

Razlika

1 2 0 0

Primici i naknade

82 849 505

82 965 001

115 496

Ukupno

115 496

Dio 8. – Europski ombudsman

| Proračunska linija / Program | Naziv | Razlike u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza (u EUR) |
| --- | --- | --- |
| Nacrt proračuna za 2023. (uklj. pismo izmjene 1) | Proračun za 2023. | Razlika |
| 1 2 0 0 | Primitci od rada i naknade | 9 002 978 | 9 104 366 | 101 388 |
| | Ukupno | | | 101 388 |

Proračunska linija / Program

Naziv

Razlike u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza (u EUR)

Nacrt proračuna za 2023. (uklj. pismo izmjene 1)

Proračun za 2023.

Razlika

1 2 0 0

Primitci od rada i naknade

9 002 978

9 104 366

101 388

Ukupno

101 388

Dio 9. – Europski nadzornik za zaštitu podataka

| Proračunska linija / Program | Naziv | Razlike u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza (u EUR) |
| --- | --- | --- |
| Nacrt proračuna za 2023. (uklj. pismo izmjene 1) | Proračun za 2023. | Razlika |
| 1 1 0 0 | Primitci od rada i naknade | 7 491 500 | 7 724 420 | 232 920 |
| 3 0 1 0 | Primitci od rada i naknade | 2 123 500 | 2 278 782 | 155 282 |
| | Ukupno | | | 388 202 |

Proračunska linija / Program

Naziv

Razlike u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza (u EUR)

Nacrt proračuna za 2023. (uklj. pismo izmjene 1)

Proračun za 2023.

Razlika

1 1 0 0

Primitci od rada i naknade

7 491 500

7 724 420

232 920

3 0 1 0

Primitci od rada i naknade

2 123 500

2 278 782

155 282

Ukupno

388 202

Dio 10. – Europska služba za vanjsko djelovanje

| Proračunska linija / Program | Naziv | Razlike u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza (u EUR) |
| --- | --- | --- |
| Nacrt proračuna za 2023. (uklj. pismo izmjene 1) | Proračun za 2023. | Razlika |
| 1 2 0 0 | Ugovorno osoblje | 20 967 900 | 21 388 139 | 420 239 |
| | Ukupno | | | 420 239 |

Proračunska linija / Program

Naziv

Razlike u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza (u EUR)

Nacrt proračuna za 2023. (uklj. pismo izmjene 1)

Proračun za 2023.

Razlika

1 2 0 0

Ugovorno osoblje

20 967 900

21 388 139

420 239

Ukupno

420 239

Prema tome, dogovoreni iznos odobrenih sredstava za preuzimanje obveza utvrđuje se na 11 311,3 milijuna EUR, pri čemu preostala razlika do gornje granice za rashode u naslovu 7. iznosi 107,7 milijuna EUR, od čega 28,2 milijuna EUR u okviru posebne gornje granice za administrativne rashode institucija.

Tematski posebni instrumenti: EGF, SEAR i pričuva za prilagodbu Brexitu

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza za Europski fond za prilagodbu globalizaciji za radnike koji su proglašeni viškom (EGF), pričuvu za solidarnost i pomoć u nuždi (SEAR) i pričuvu za prilagodbu Brexitu (BAR) utvrđena su na razini koju je Komisija predložila u nacrtu proračuna.

1.4.   Odobrena sredstva za plaćanje

Ukupna razina odobrenih sredstva za plaćanje u proračunu za 2023. utvrđuje se na razini iz nacrta proračuna, kako je izmijenjen pismom izmjene br. 1/2023, uz sljedeće prilagodbe dogovorene u Odboru za mirenje:

| 1. | Uzima se u obzir dogovorena razina odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za nediferencirane rashode (naslovi od 1. do 6.), za koje je razina odobrenih sredstava za plaćanje jednaka razini odobrenih sredstava za preuzimanje obveza. To se također odnosi na smanjenje troškova financiranja Instrumenta Europske unije za oporavak (EURI) za 170,0 milijuna EUR. Uzimajući u obzir i prilagodbu doprinosa Unije decentraliziranim agencijama, kombinirani učinak je smanjenje od 214,0 milijuna EUR; |
| --- | --- |

1.

Uzima se u obzir dogovorena razina odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za nediferencirane rashode (naslovi od 1. do 6.), za koje je razina odobrenih sredstava za plaćanje jednaka razini odobrenih sredstava za preuzimanje obveza. To se također odnosi na smanjenje troškova financiranja Instrumenta Europske unije za oporavak (EURI) za 170,0 milijuna EUR. Uzimajući u obzir i prilagodbu doprinosa Unije decentraliziranim agencijama, kombinirani učinak je smanjenje od 214,0 milijuna EUR;

| 2. | Prilagodbe u okviru naslova 7. koje su rezultirale povećanjem od 2,7 milijuna EUR. |
| --- | --- |

2.

Prilagodbe u okviru naslova 7. koje su rezultirale povećanjem od 2,7 milijuna EUR.

| 3. | Odobrena sredstva za plaćanje za sve nove pilot-projekte i pripremna djelovanja koje je predložio Parlament utvrđena su na 25 % odgovarajućih odobrenih sredstava za preuzimanje obveza, ili na razinu koju je predložio Parlament, ako je ona niža. U slučaju produljenja postojećih pilot-projekata i pripremnih djelovanja, razina odobrenih sredstava za plaćanje jednaka je razini utvrđenoj u nacrtu proračuna, kako je izmijenjen pismom izmjene br. 1/2023, uvećanoj za 25 % odgovarajućih novih odobrenih sredstava za preuzimanje obveza ili razini koju je predloži Parlament, ako je ta razina niža. Kombinirani učinak je povećanje od 19,8 milijuna EUR. |
| --- | --- |

3.

Odobrena sredstva za plaćanje za sve nove pilot-projekte i pripremna djelovanja koje je predložio Parlament utvrđena su na 25 % odgovarajućih odobrenih sredstava za preuzimanje obveza, ili na razinu koju je predložio Parlament, ako je ona niža. U slučaju produljenja postojećih pilot-projekata i pripremnih djelovanja, razina odobrenih sredstava za plaćanje jednaka je razini utvrđenoj u nacrtu proračuna, kako je izmijenjen pismom izmjene br. 1/2023, uvećanoj za 25 % odgovarajućih novih odobrenih sredstava za preuzimanje obveza ili razini koju je predloži Parlament, ako je ta razina niža. Kombinirani učinak je povećanje od 19,8 milijuna EUR.

| 4. | Prilagodbe diferenciranih proračunskih linija rashoda čiji je kombinirani učinak povećanje od 177,0 milijuna EUR. |
| --- | --- |

4.

Prilagodbe diferenciranih proračunskih linija rashoda čiji je kombinirani učinak povećanje od 177,0 milijuna EUR.

Prilagodbe, koje su dovele do ukupnog smanjenja od 14,5 milijuna EUR, navedene su u sljedećoj tablici:

| Proračunska linija / Program | Naziv | Razlike u odobrenim sredstvima za plaćanje (u EUR) |
| --- | --- | --- |
| Nacrt proračuna za 2023. (uklj. pismo izmjene 1) | Proračun za 2023. | Razlika |
| Naslov 1. |
| 1.0.11 | Obzor Europa | 11 903 569 694 | 11 908 569 694 | 5 000 000 |
| 01 02 01 02 | Aktivnosti Marie Skłodowska-Curie | 602 437 939 | 607 437 939 | 5 000 000 |
| 1.0.13 | Međunarodni termonuklearni eksperimentalni reaktor (ITER) | 721 228 782 | 671 228 782 | -50 000 000 |
| 01 04 01 | Izgradnja, rad i iskorištavanje objekata ITER-a — Europsko zajedničko poduzeće za ITER – i razvoje energije fuzije | 563 509 002 | 513 509 002 | -50 000 000 |
| 1.0.221 | CEF – Promet | 1 922 486 490 | 1 943 486 490 | 21 000 000 |
| 02 03 01 | Instrument za povezivanje Europe (CEF) — Promet | 973 760 000 | 994 760 000 | 21 000 000 |
| 1.0.222 | CEF – Energetika | 713 629 670 | 723 629 670 | 10 000 000 |
| 02 03 02 | Instrument za povezivanje Europe (CEF) — Energetika | 246 000 000 | 256 000 000 | 10 000 000 |
| 1.0.31 | Program za jedinstveno tržište (uključujući MSP-ove) | 610 260 036 | 615 260 036 | 5 000 000 |
| 03 02 02 | Poboljšanje konkurentnosti poduzeća, osobito MSP-ova, te podupiranje njihova pristupa tržištima | 132 069 500 | 137 069 500 | 5 000 000 |
| PP/PD | Pilot-projekt i pripremne radnje | | | 9 331 250 |
| | Naslov 1. ukupno | | | 331 250 |
| Podnaslov 2.a |
| PP/PD | Pilot-projekt i pripremne radnje | | | 875 000 |
| | Podnaslov 2.a ukupno | | | 875 000 |
| Podnaslov 2.b |
| 2.2.23 | Troškovi financiranja Instrumenta Europske unije za oporavak (EURI) | 1 485 775 000 | 1 315 775 000 | - 170 000 000 |
| 06 04 01 | Instrument Europske unije za oporavak (EURI) — periodične isplate kupona i isplata po dospijeću | 1 479 775 000 | 1 309 775 000 | - 170 000 000 |
| 2.2.25 | „EU za zdravlje” | 619 341 615 | 626 841 615 | 7 500 000 |
| 06 06 01 | Program „EU za zdravlje” | 570 712 378 | 578 212 378 | 7 500 000 |
| 2.2.32 | Erasmus+ | 3 274 197 196 | 3 291 597 196 | 17 400 000 |
| 07 03 01 01 | Promicanje mobilnosti pojedinaca u svrhu učenja te suradnje, uključenosti, izvrsnosti, kreativnosti i inovacija na razini organizacija i politika u području obrazovanja i osposobljavanja — Neizravno upravljanje | 2 280 250 000 | 2 296 250 000 | 16 000 000 |
| 07 03 03 | Promicanje mobilnosti sportskih trenera i osoblja u svrhu učenja te promicanje suradnje, uključenosti, kreativnosti i inovacija na razini sportskih organizacija i politika | 55 000 000 | 56 400 000 | 1 400 000 |
| 2.2.33 | Europske snage solidarnosti (ESC) | 122 118 124 | 124 118 124 | 2 000 000 |
| 07 04 01 | Europske snage solidarnosti | 104 000 000 | 106 000 000 | 2 000 000 |
| 2.2.34 | Kreativna Europa | 306 962 192 | 312 462 192 | 5 500 000 |
| 07 05 01 | Kultura | 89 452 597 | 91 452 597 | 2 000 000 |
| 07 05 02 | Mediji | 137 922 353 | 141 422 353 | 3 500 000 |
| 2.2.352 | Građani, jednakost, prava i vrijednosti | 155 069 755 | 156 569 755 | 1 500 000 |
| 07 06 02 | Promicanje uključivanja građana i njihova sudjelovanja u demokratskom životu Unije | 18 510 511 | 19 010 511 | 500 000 |
| 07 06 03 | Daphne | 26 078 886 | 26 828 886 | 750 000 |
| 07 06 04 | Zaštita i promicanje vrijednosti Unije | 54 381 753 | 54 631 753 | 250 000 |
| 2.2.3DAG | Decentralizirane agencije | 263 290 848 | 265 790 848 | 2 500 000 |
| 07 10 08 | Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) | 62 101 095 | 64 601 095 | 2 500 000 |
| PP/PD | Pilot-projekt i pripremne radnje | | | 7 897 625 |
| | Podnaslov 2.b ukupno | | | - 125 702 375 |
| Naslov 3. |
| 3.2.21 | Program za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) | 513 989 167 | 522 689 167 | 8 700 000 |
| 09 02 01 | Priroda i biološka raznolikost | 97 698 396 | 99 323 396 | 1 625 000 |
| 09 02 02 | Kružno gospodarstvo i kvaliteta života | 69 504 430 | 71 129 430 | 1 625 000 |
| 09 02 03 | Ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba tim promjenama | 47 000 000 | 48 625 000 | 1 625 000 |
| 09 02 04 | Prelazak na čistu energiju | 53 000 000 | 56 825 000 | 3 825 000 |
| PP/PD | Pilot-projekt i pripremne radnje | | | 1 675 000 |
| | Naslov 3. ukupno | | | 10 375 000 |
| Naslov 4. |
| 4.0.11 | Fond za azil, migracije i integraciju | 1 314 919 500 | 1 329 919 500 | 15 000 000 |
| 10 02 01 | Fond za azil, migracije i integraciju | 710 919 500 | 725 919 500 | 15 000 000 |
| 4.0.1DAG | Decentralizirane agencije | 169 169 287 | 172 169 287 | 3 000 000 |
| 10 10 01 | Agencija Europske unije za azil (EUAA) | 169 169 287 | 172 169 287 | 3 000 000 |
| 4.0.211 | Fond za integrirano upravljanje granicama (IBMF) – Instrument za upravljanje granicama i vize (BMVI) | 394 492 752 | 396 992 752 | 2 500 000 |
| 11 02 01 | Instrument za financijsku potporu za upravljanje granicama i vize | 276 492 752 | 278 992 752 | 2 500 000 |
| 4.0.2DAG | Decentralizirane agencije | 1 117 019 143 | 1 067 519 143 | -49 500 000 |
| 11 10 01 | Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex) | 793 614 137 | 743 614 137 | -50 000 000 |
| 11 10 02 | Agencija Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde („eu-LISA”) | 323 405 006 | 323 905 006 | 500 000 |
| PP/PD | Pilot-projekt i pripremne radnje | | | 0 |
| | Naslov 4. ukupno | | | -29 000 000 |
| Naslov 5 |
| 5.0.22 | Vojna mobilnost | 106 715 020 | 131 715 020 | 25 000 000 |
| 13 04 01 | Vojna mobilnost | 105 000 000 | 130 000 000 | 25 000 000 |
| | Naslov 5. ukupno | | | 25 000 000 |
| Naslov 6. |
| 6.0.111 | Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju — Globalna Europa (NDICI — Globalna Europa) | 8 842 716 018 | 8 943 716 018 | 101 000 000 |
| 14 02 01 10 | Južno susjedstvo | 423 893 255 | 444 893 255 | 21 000 000 |
| 14 02 01 11 | Istočno susjedstvo | 185 608 958 | 265 608 958 | 80 000 000 |
| | Naslov 6. ukupno | | | 101 000 000 |
| Naslov 7 |
| 7.1.24 | Sud Europske unije | 485 342 893 | 485 977 796 | 634 903 |
| 7.1.25 | Europski revizorski sud | 174 054 500 | 175 059 922 | 1 005 422 |
| 7.1.26 | Europski gospodarski i socijalni odbor | 158 652 474 | 158 767 970 | 115 496 |
| 7.1.28 | Europski ombudsman | 12 943 383 | 13 044 771 | 101 388 |
| 7.1.29 | Europski nadzornik za zaštitu podataka | 21 941 500 | 22 329 702 | 388 202 |
| 7.1.2X | Europska služba za vanjsko djelovanje | 819 647 241 | 820 067 480 | 420 239 |
| | Naslov 7. ukupno | 2 665 650 |
| UKUPNO | -14 455 475 |

Proračunska linija / Program

Naziv

Razlike u odobrenim sredstvima za plaćanje (u EUR)

Nacrt proračuna za 2023. (uklj. pismo izmjene 1)

Proračun za 2023.

Razlika

Naslov 1.

1.0.11

Obzor Europa

11 903 569 694

11 908 569 694

5 000 000

01 02 01 02

Aktivnosti Marie Skłodowska-Curie

602 437 939

607 437 939

5 000 000

1.0.13

Međunarodni termonuklearni eksperimentalni reaktor (ITER)

721 228 782

671 228 782

-50 000 000

01 04 01

Izgradnja, rad i iskorištavanje objekata ITER-a — Europsko zajedničko poduzeće za ITER – i razvoje energije fuzije

563 509 002

513 509 002

-50 000 000

1.0.221

CEF – Promet

1 922 486 490

1 943 486 490

21 000 000

02 03 01

Instrument za povezivanje Europe (CEF) — Promet

973 760 000

994 760 000

21 000 000

1.0.222

CEF – Energetika

713 629 670

723 629 670

10 000 000

02 03 02

Instrument za povezivanje Europe (CEF) — Energetika

246 000 000

256 000 000

10 000 000

1.0.31

Program za jedinstveno tržište (uključujući MSP-ove)

610 260 036

615 260 036

5 000 000

03 02 02

Poboljšanje konkurentnosti poduzeća, osobito MSP-ova, te podupiranje njihova pristupa tržištima

132 069 500

137 069 500

5 000 000

PP/PD

Pilot-projekt i pripremne radnje

9 331 250

Naslov 1. ukupno

331 250

Podnaslov 2.a

PP/PD

Pilot-projekt i pripremne radnje

875 000

Podnaslov 2.a ukupno

875 000

Podnaslov 2.b

2.2.23

Troškovi financiranja Instrumenta Europske unije za oporavak (EURI)

1 485 775 000

1 315 775 000

- 170 000 000

06 04 01

Instrument Europske unije za oporavak (EURI) — periodične isplate kupona i isplata po dospijeću

1 479 775 000

1 309 775 000

- 170 000 000

2.2.25

„EU za zdravlje”

619 341 615

626 841 615

7 500 000

06 06 01

Program „EU za zdravlje”

570 712 378

578 212 378

7 500 000

2.2.32

Erasmus+

3 274 197 196

3 291 597 196

17 400 000

07 03 01 01

Promicanje mobilnosti pojedinaca u svrhu učenja te suradnje, uključenosti, izvrsnosti, kreativnosti i inovacija na razini organizacija i politika u području obrazovanja i osposobljavanja — Neizravno upravljanje

2 280 250 000

2 296 250 000

16 000 000

07 03 03

Promicanje mobilnosti sportskih trenera i osoblja u svrhu učenja te promicanje suradnje, uključenosti, kreativnosti i inovacija na razini sportskih organizacija i politika

55 000 000

56 400 000

1 400 000

2.2.33

Europske snage solidarnosti (ESC)

122 118 124

124 118 124

2 000 000

07 04 01

Europske snage solidarnosti

104 000 000

106 000 000

2 000 000

2.2.34

Kreativna Europa

306 962 192

312 462 192

5 500 000

07 05 01

Kultura

89 452 597

91 452 597

2 000 000

07 05 02

Mediji

137 922 353

141 422 353

3 500 000

2.2.352

Građani, jednakost, prava i vrijednosti

155 069 755

156 569 755

1 500 000

07 06 02

Promicanje uključivanja građana i njihova sudjelovanja u demokratskom životu Unije

18 510 511

19 010 511

500 000

07 06 03

Daphne

26 078 886

26 828 886

750 000

07 06 04

Zaštita i promicanje vrijednosti Unije

54 381 753

54 631 753

250 000

2.2.3DAG

Decentralizirane agencije

263 290 848

265 790 848

2 500 000

07 10 08

Ured europskog javnog tužitelja (EPPO)

62 101 095

64 601 095

2 500 000

PP/PD

Pilot-projekt i pripremne radnje

7 897 625

Podnaslov 2.b ukupno

- 125 702 375

Naslov 3.

3.2.21

Program za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE)

513 989 167

522 689 167

8 700 000

09 02 01

Priroda i biološka raznolikost

97 698 396

99 323 396

1 625 000

09 02 02

Kružno gospodarstvo i kvaliteta života

69 504 430

71 129 430

1 625 000

09 02 03

Ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba tim promjenama

47 000 000

48 625 000

1 625 000

09 02 04

Prelazak na čistu energiju

53 000 000

56 825 000

3 825 000

PP/PD

Pilot-projekt i pripremne radnje

1 675 000

Naslov 3. ukupno

10 375 000

Naslov 4.

4.0.11

Fond za azil, migracije i integraciju

1 314 919 500

1 329 919 500

15 000 000

10 02 01

Fond za azil, migracije i integraciju

710 919 500

725 919 500

15 000 000

4.0.1DAG

Decentralizirane agencije

169 169 287

172 169 287

3 000 000

10 10 01

Agencija Europske unije za azil (EUAA)

169 169 287

172 169 287

3 000 000

4.0.211

Fond za integrirano upravljanje granicama (IBMF) – Instrument za upravljanje granicama i vize (BMVI)

394 492 752

396 992 752

2 500 000

11 02 01

Instrument za financijsku potporu za upravljanje granicama i vize

276 492 752

278 992 752

2 500 000

4.0.2DAG

Decentralizirane agencije

1 117 019 143

1 067 519 143

-49 500 000

11 10 01

Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex)

793 614 137

743 614 137

-50 000 000

11 10 02

Agencija Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde („eu-LISA”)

323 405 006

323 905 006

500 000

PP/PD

Pilot-projekt i pripremne radnje

0

Naslov 4. ukupno

-29 000 000

Naslov 5

5.0.22

Vojna mobilnost

106 715 020

131 715 020

25 000 000

13 04 01

Vojna mobilnost

105 000 000

130 000 000

25 000 000

Naslov 5. ukupno

25 000 000

Naslov 6.

6.0.111

Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju — Globalna Europa (NDICI — Globalna Europa)

8 842 716 018

8 943 716 018

101 000 000

14 02 01 10

Južno susjedstvo

423 893 255

444 893 255

21 000 000

14 02 01 11

Istočno susjedstvo

185 608 958

265 608 958

80 000 000

Naslov 6. ukupno

101 000 000

Naslov 7

7.1.24

Sud Europske unije

485 342 893

485 977 796

634 903

7.1.25

Europski revizorski sud

174 054 500

175 059 922

1 005 422

7.1.26

Europski gospodarski i socijalni odbor

158 652 474

158 767 970

115 496

7.1.28

Europski ombudsman

12 943 383

13 044 771

101 388

7.1.29

Europski nadzornik za zaštitu podataka

21 941 500

22 329 702

388 202

7.1.2X

Europska služba za vanjsko djelovanje

819 647 241

820 067 480

420 239

Naslov 7. ukupno

2 665 650

UKUPNO

-14 455 475

Razina odobrenih sredstava za plaćanje time iznosi 168 648,7 milijuna EUR, što predstavlja smanjenje od 14,5 milijuna EUR u odnosu na nacrt proračuna kako je izmijenjen pismom izmjene br. 1/2023.

1.5.   Pričuve

Nema dodatnih pričuva osim onih navedenih u nacrtu proračuna, kako je izmijenjen pismom izmjene br. 1/2023.

1.6.   Napomene uz proračun

Tekst napomena uz proračun odgovara nacrtu proračuna, kako je izmijenjen pismom izmjene br. 1/2023, uz sljedeće prilagodbe predložene u pismu o izvršivosti i dogovorene u Odboru za mirenje:

| — | Proračunske linije u odjeljku Europskog parlamenta, za koje je Europski parlament sam uveo amandmane, odobravaju se bez izmjena. To uključuje sljedeće izmjene: |
| --- | --- |

—

Proračunske linije u odjeljku Europskog parlamenta, za koje je Europski parlament sam uveo amandmane, odobravaju se bez izmjena. To uključuje sljedeće izmjene:

| — | Stavka 1 2 0 0 — Primanja i naknade |
| --- | --- |

—

Stavka 1 2 0 0 — Primanja i naknade

Dodati kako slijedi:

98 dodatnih radnih mjesta u planu radnih mjesta za 2023. Ta su radna mjesta predviđena za jednu proračunsku godinu i bit će uklonjena iz plana radnih mjesta u nacrtu proračuna za 2024. Svrha je tih radnih mjesta olakšati kontinuitet zapošljavanja privremenog osoblja s obzirom na primjenu članka 29. stavka 4. Pravilnika o osoblju. Nisu potrebna dodatna odobrena sredstva.

| — | Odbor za mirenje također se slaže za to da bi broj radnih mjesta u planu radnih mjesta „Nadzornog tijelo za europske političke stranke i europske političke zaklade te Odbor neovisnih uglednih osoba” trebao biti jasno označen u planu radnih mjesta Europskog parlamenta uvođenjem nove linije ispod ukupnog iznosa Europskog parlamenta u kojoj se navodi „od čega za Tijelo”. |
| --- | --- |

—

Odbor za mirenje također se slaže za to da bi broj radnih mjesta u planu radnih mjesta „Nadzornog tijelo za europske političke stranke i europske političke zaklade te Odbor neovisnih uglednih osoba” trebao biti jasno označen u planu radnih mjesta Europskog parlamenta uvođenjem nove linije ispod ukupnog iznosa Europskog parlamenta u kojoj se navodi „od čega za Tijelo”.

| — | Proračunske linije za koje su amandmani koje je podnio Europski parlament odobreni bez izmjena: |
| --- | --- |

—

Proračunske linije za koje su amandmani koje je podnio Europski parlament odobreni bez izmjena:

| — | Članak 14 04 02 — Europska zaklada za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) |
| --- | --- |

—

Članak 14 04 02 — Europska zaklada za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound)

Izmijeniti kako slijedi:

Ova odobrena sredstva namijenjena su pokrivanju rashoda za plaće PPEU-a i uspostavu njihovih ekipa i/ili pomoćnih struktura, uključujući putne troškove i troškove osoblja (osim troškova koji se odnose na upućeno osoblje država članica ili institucija Unije). Pokrivaju i troškove svih projekata za čiju je provedbu izravno nadležan PPEU.

| — | Proračunske linije za koje su odobrene napomene uz proračun u obliku predloženom u nacrtu proračuna, kako je izmijenjen pismom izmjene, uz sljedeće izmjene: |
| --- | --- |

—

Proračunske linije za koje su odobrene napomene uz proračun u obliku predloženom u nacrtu proračuna, kako je izmijenjen pismom izmjene, uz sljedeće izmjene:

| — | Stavka 13 03 01 — Istraživanje u području obrane |
| --- | --- |

—

Stavka 13 03 01 — Istraživanje u području obrane

Izmijeniti tekst kako slijedi:

studije, kao što su studije izvedivosti za istraživanje izvedivosti novih ili poboljšanih tehnologija, proizvoda, procesa, usluga i rješenja, među ostalim u području kiberobrane i kibersigurnosti,

| — | Nove proračunske linije nakon što je 9. studenoga 2022. usvojen Komisijin Prijedlog uredbe o uspostavi Instrumenta za pružanje potpore Ukrajini za 2023. (Makrofinancijska pomoć +), za koje su odobrene odgovarajuće proračunske napomene sa sljedećim tekstom: |
| --- | --- |

—

Nove proračunske linije nakon što je 9. studenoga 2022. usvojen Komisijin Prijedlog uredbe o uspostavi Instrumenta za pružanje potpore Ukrajini za 2023. (Makrofinancijska pomoć +), za koje su odobrene odgovarajuće proračunske napomene sa sljedećim tekstom:

| — | Članak 14 01 06 – Rashodi za potporu Ukrajini – Makrofinancijska pomoć plus (MFA+) |
| --- | --- |

—

Članak 14 01 06 – Rashodi za potporu Ukrajini – Makrofinancijska pomoć plus (MFA+)

Dodati kako slijedi:

Osim rashoda opisanih u ovom poglavlju, ova odobrena sredstva također su i posebno namijenjena pokrivanju rashoda za potporu provedbi Instrumenta i postizanju njegovih ciljeva, što obuhvaća administrativnu potporu povezanu s postizanjem njegovih ciljeva, ali i administrativnu potporu u vezi s aktivnostima pripreme, praćenja provedbe, nadzora, kontrole, revizije i evaluacije potrebnima za takvu provedbu, te rashoda u sjedištu i delegacijama Unije za administrativnu i koordinacijsku potporu potrebnu za provedbu Instrumenta i upravljanje aktivnostima koje se financiraju u okviru Instrumenta, uključujući aktivnosti informiranja i komunikacije te institucijske sustave informacijske tehnologije.

| — | Poglavlje 14 07 – Makrofinancijska pomoć plus za Ukrajinu (MFA+) |
| --- | --- |

—

Poglavlje 14 07 – Makrofinancijska pomoć plus za Ukrajinu (MFA+)

Dodati kako slijedi:

Odobrena sredstva iz ovog poglavlja namijenjena su pokrivanju operativnih rashoda koji se odnose na djelovanja u okviru Instrumenta za pružanje potpore Ukrajini u 2023. (Makrofinancijska pomoć +). Generalni su ciljevi Instrumenta pružanje kratkoročne financijske pomoći na predvidljiv, kontinuiran, uredan i pravodoban način, financiranje obnove i početna potpora poslijeratnoj obnovi, prema potrebi, s ciljem pružanja potpore Ukrajini na njezinu putu prema europskoj integraciji.

Kako bi se postigli ti opći ciljevi, utvrđeni su glavni konkretni ciljevi, koji se odnose na pružanje potpore:

| — | makrofinancijskoj stabilnosti i ublažavanju vanjskih i unutarnjih financijskih ograničenja s kojima se zemlja suočava |
| --- | --- |

—

makrofinancijskoj stabilnosti i ublažavanju vanjskih i unutarnjih financijskih ograničenja s kojima se zemlja suočava

| — | program reformi usmjeren prema ranoj pripremnoj fazi pretpristupnog procesa, prema potrebi, što obuhvaća jačanje ukrajinskih institucija, reformiranje i povećanje učinkovitosti javne uprave, kao i transparentnost, strukturne reforme i dobro upravljanje na svim razinama |
| --- | --- |

—

program reformi usmjeren prema ranoj pripremnoj fazi pretpristupnog procesa, prema potrebi, što obuhvaća jačanje ukrajinskih institucija, reformiranje i povećanje učinkovitosti javne uprave, kao i transparentnost, strukturne reforme i dobro upravljanje na svim razinama

| — | sanaciju ključnih funkcija i infrastrukture te pomoć potrebitima. |
| --- | --- |

—

sanaciju ključnih funkcija i infrastrukture te pomoć potrebitima.

U skladu s člancima 21., 22. i 24. Financijske uredbe, doprinosi primljeni od trećih zemalja (države EFTA-e u skladu sa Sporazumom o Europskom gospodarskom prostoru, zemlje kandidatkinje, potencijalni kandidati sa zapadnog Balkana, ako je primjenjivo, ili druge treće zemlje) za sudjelovanje u programima Unije i svi ostali namjenski prihodi uneseni u račun prihoda rezultiraju odgovarajućim odobrenim sredstvima i izvršenjem u skladu s ovim poglavljem.

Ako je to moguće, u relevantnim proračunskim linijama navode se povezani procijenjeni iznosi i odgovarajući članak ili stavka u računu prihoda.

| — | Članak 14 07 01 – Subvencija kamatnih stopa u okviru instrumenta MFA+ za Ukrajinu |
| --- | --- |

—

Članak 14 07 01 – Subvencija kamatnih stopa u okviru instrumenta MFA+ za Ukrajinu

Dodati kako slijedi:

Ova odobrena sredstva namijenjena su pokrivanju aktivnosti čiji je cilj odobravanje subvencije kamatnih stopa povezane s uzimanjem i davanjem zajmova, uz iznimku troškova povezanih s prijevremenom otplatom zajma, u vezi sa zajmovima u skladu s ovom Uredbom.

Ovi doprinosi čine vanjske namjenske prihode u skladu s člankom 21. stavkom 2. točkama (d) i (e) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.

| — | Članak 14 07 02 – Bespovratna potpora u okviru instrumenta MFA + za Ukrajinu |
| --- | --- |

—

Članak 14 07 02 – Bespovratna potpora u okviru instrumenta MFA + za Ukrajinu

Dodati kako slijedi:

Ova odobrena sredstva namijenjena su pokrivanju dodatnih iznosa koje na raspolaganje stavljaju države članice i zainteresirane treće zemlje i stranke, a koji se izvršavaju kao bespovratna potpora ako je to predviđeno u Memorandumu o razumijevanju koji će se sklopiti u skladu s člankom 7. Prijedloga uredbe ili u skladu s Uredbom (EU) 2021/947 i Uredbom (EZ) br. 1257/96 za financiranje mjera kojima se postižu ciljevi iz članka 2. stavka 2. točaka od (b) do (c) Prijedloga uredbe.

Ova odobrena sredstva osobito se odnose na:

| — | program reformi usmjeren prema ranoj pripremnoj fazi pretpristupnog procesa, prema potrebi, što obuhvaća jačanje ukrajinskih institucija, reformiranje i povećanje učinkovitosti javne uprave, kao i transparentnost, strukturne reforme i dobro upravljanje na svim razinama |
| --- | --- |

—

program reformi usmjeren prema ranoj pripremnoj fazi pretpristupnog procesa, prema potrebi, što obuhvaća jačanje ukrajinskih institucija, reformiranje i povećanje učinkovitosti javne uprave, kao i transparentnost, strukturne reforme i dobro upravljanje na svim razinama

| — | sanaciju ključnih funkcija i infrastrukture te pomoć potrebitima. |
| --- | --- |

—

sanaciju ključnih funkcija i infrastrukture te pomoć potrebitima.

Ovi doprinosi čine vanjske namjenske prihode u skladu s člankom 21. stavkom 2. točkama (d) i (e) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.

| — | Odbor za mirenje slaže se s uključivanjem sljedeće bilješke u plan radnih mjesta Europskog revizorskog suda. |
| --- | --- |

—

Odbor za mirenje slaže se s uključivanjem sljedeće bilješke u plan radnih mjesta Europskog revizorskog suda.

Dodati kako slijedi:

„Dodatna radna mjesta (2023.) (29 revizora, u vezi s instrumentom NGEU, odobreno do 2027.)”.

| — | U skladu s člankom 15. stavkom 3. Financijske uredbe, Odbor za mirenje slaže se da će odobrena sredstva za preuzimanje obveza ponovno staviti na raspolaganje u proračunskoj liniji 01 02 02 20. Napomene uz proračun će se prilagoditi na sljedeći način: |
| --- | --- |

—

U skladu s člankom 15. stavkom 3. Financijske uredbe, Odbor za mirenje slaže se da će odobrena sredstva za preuzimanje obveza ponovno staviti na raspolaganje u proračunskoj liniji 01 02 02 20. Napomene uz proračun će se prilagoditi na sljedeći način:

| Proračunska linija | Naziv |
| --- | --- |
| 01 02 02 20 | Dodati sljedeći tekst:



  U skladu s člankom 15. stavkom 3. Financijske uredbe za ovu proračunsku stavku dostupan je iznos od 29 762 369  EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza uslijed opozivâ iz 2020. zbog potpunog ili djelomičnog neprovođenja istraživačkih projekata. |

Proračunska linija

Naziv

01 02 02 20

Dodati sljedeći tekst:

U skladu s člankom 15. stavkom 3. Financijske uredbe za ovu proračunsku stavku dostupan je iznos od 29 762 369  EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza uslijed opozivâ iz 2020. zbog potpunog ili djelomičnog neprovođenja istraživačkih projekata.

| — | U skladu s člankom 15. stavkom 3. Financijske uredbe, Odbor za mirenje slaže se da će odobrena sredstva za preuzimanje obveza ponovno staviti na raspolaganje u proračunskoj liniji 01 02 02 40. Napomene uz proračun će se prilagoditi na sljedeći način: |
| --- | --- |

—

U skladu s člankom 15. stavkom 3. Financijske uredbe, Odbor za mirenje slaže se da će odobrena sredstva za preuzimanje obveza ponovno staviti na raspolaganje u proračunskoj liniji 01 02 02 40. Napomene uz proračun će se prilagoditi na sljedeći način:

| Proračunska linija | Naziv |
| --- | --- |
| 01 02 02 40 | Dodati sljedeći tekst:



  U skladu s člankom 15. stavkom 3. Financijske uredbe za ovu proračunsku stavku dostupan je iznos od 89 287 105  EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza uslijed opozivâ iz 2020. zbog potpunog ili djelomičnog neprovođenja istraživačkih projekata. |

Proračunska linija

Naziv

01 02 02 40

Dodati sljedeći tekst:

U skladu s člankom 15. stavkom 3. Financijske uredbe za ovu proračunsku stavku dostupan je iznos od 89 287 105  EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza uslijed opozivâ iz 2020. zbog potpunog ili djelomičnog neprovođenja istraživačkih projekata.

| — | U skladu s člankom 15. stavkom 3. Financijske uredbe, Odbor za mirenje slaže se da će odobrena sredstva za preuzimanje obveza ponovno staviti na raspolaganje u proračunskoj liniji 01 02 02 50. Napomene uz proračun će se prilagoditi na sljedeći način: |
| --- | --- |

—

U skladu s člankom 15. stavkom 3. Financijske uredbe, Odbor za mirenje slaže se da će odobrena sredstva za preuzimanje obveza ponovno staviti na raspolaganje u proračunskoj liniji 01 02 02 50. Napomene uz proračun će se prilagoditi na sljedeći način:

| Proračunska linija | Naziv |
| --- | --- |
| 01 02 02 50 | Dodati sljedeći tekst:



  U skladu s člankom 15. stavkom 3. Financijske uredbe za ovu proračunsku stavku dostupan je iznos od 29 762 369  EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza uslijed opozivâ iz 2020. zbog potpunog ili djelomičnog neprovođenja istraživačkih projekata. |

Proračunska linija

Naziv

01 02 02 50

Dodati sljedeći tekst:

U skladu s člankom 15. stavkom 3. Financijske uredbe za ovu proračunsku stavku dostupan je iznos od 29 762 369  EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza uslijed opozivâ iz 2020. zbog potpunog ili djelomičnog neprovođenja istraživačkih projekata.

Spomenuto se utvrđuje pod pretpostavkom da se amandmanima koje su podnijeli Europski parlament ili Vijeće ne može izmijeniti ili proširiti područje primjene postojećeg temeljnog akta ili narušiti administrativna nezavisnost institucija te pod pretpostavkom da se djelovanje može pokriti dostupnim sredstvima.

1.7.   Proračunska nomenklatura

Dogovorena je proračunska nomenklatura koju je Komisija predložila u nacrtu proračuna, kako je izmijenjen pismom izmjene br. 1/2023, uz uključivanje novih pilot-projekata i pripremnih djelovanja. Odbor za mirenje također se slaže s uspostavom nove proračunske linije u dijelu koji se odnosi na Europski parlament (članak 5 0 2 – Tijelo za europske političke stranke i europske političke zaklade – Primici od rada i naknade). Naposljetku, u skladu sa zakonodavnim financijskim izvještajem priloženim Komisijinu Prijedlogu uredbe o uspostavi Instrumenta za pružanje potpore Ukrajini za 2023. (makrofinancijska pomoć plus) donesenom 9. studenoga 2022., Odbor za mirenje slaže se s uspostavom triju novih proračunskih linija u dijelu Europske komisije kako slijedi:

| — | Članak 14 01 06 – Rashodi za potporu Ukrajini – Makrofinancijska pomoć plus (MFA+) |
| --- | --- |

—

Članak 14 01 06 – Rashodi za potporu Ukrajini – Makrofinancijska pomoć plus (MFA+)

| — | Članak 14 07 01 – Subvencija kamatnih stopa u okviru instrumenta MFA+ za Ukrajinu |
| --- | --- |

—

Članak 14 07 01 – Subvencija kamatnih stopa u okviru instrumenta MFA+ za Ukrajinu

| — | Članak 14 07 02 – Bespovratna potpora u okviru instrumenta MFA + za Ukrajinu |
| --- | --- |

—

Članak 14 07 02 – Bespovratna potpora u okviru instrumenta MFA + za Ukrajinu

—2.   Proračun za 2022.

Nacrt izmjene proračuna (NIP) br. 5/2022 odobrava se s jednom izmjenom u odnosu na prijedlog Komisije: zbog kasnog donošenja pravne osnove za jačanje europske obrambene industrije putem Akta o zajedničkoj javnoj nabavi (EDIRPA) ne prihvaća se iznos od 82 972 301 EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza stavljenim u pričuvu u tu svrhu, a odgovarajuća proračunska linija 13 06 01 nije stvorena za financijsku godinu 2022.

—3.   Izjave

3.1.   Zajednička izjava Europskog parlamenta i Vijeća o odobrenim sredstvima za plaćanje

Europski parlament i Vijeće pozivaju Komisiju da tijekom 2023. nastavi pomno i aktivno pratiti provedbu programâ trenutačnog i prethodnog VFO-a (posebno u podnaslovu 2.a i ruralnom razvoju). U tu svrhu Europski parlament i Vijeće pozivaju Komisiju da pravodobno predstavi ažurirane iznose u vezi s trenutačnim stanjem i procjene u vezi s odobrenim sredstvima za plaćanje za 2023. (uzimajući u obzir poboljšanu točnost predviđanja država članica, ako je to primjenjivo). Ako brojke pokažu da su odobrena sredstva unesena u proračun za 2023. nedostatna da bi se pokrile potrebe, Europski parlament i Vijeće pozivaju Komisiju da što prije predstavi odgovarajuće rješenje, među ostalim nacrt izmjene proračuna, kako bi Europski parlament i Vijeće mogli što prije, bez nepotrebne odgode, donijeti sve potrebne odluke u vezi s opravdanim potrebama. Ako je to primjenjivo, Europski parlament i Vijeće u obzir će uzeti hitnost pitanja te, bude li se to smatralo potrebnim, skratiti osmotjedno razdoblje za odluku. Isto se primjenjuje mutatis mutandis ako brojke pokazuju da su odobrena sredstva unesena u proračun za 2023. veća nego što je potrebno.

3.2.   Zajednička izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o financiranju Europskog akta o čipovima i programa za sigurnu svemirsku povezivost

Tri institucije potvrđuju da će financiranje Europskog akta o čipovima i programa za sigurnu svemirsku povezivost ovisiti o konačnom ishodu tekućih zakonodavnih pregovora. S obzirom na konačni tekst odobrenih uredbi i pratećih zakonodavnih financijskih izvještaja, Europski parlament i Vijeće pozivaju Komisiju da proračunskom tijelu bez odgode podnese potrebne prijenose ili nacrt izmjene proračuna kako bi se osiguralo da se odgovarajući iznos odobrenih sredstava stavi na raspolaganje za upotrebu u financijskoj godini 2023.

Ako Europski parlament i Vijeće postignu dogovor o financiranju Europskog akta o čipovima, uključujući korištenje odobrenih sredstava koja treba ponovno staviti na raspolaganje na temelju članka 15. stavka 3. Financijske uredbe za program Obzor Europa, takva će se izmjena uključiti u nacrt izmjene proračuna.

3.3.   Zajednička izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o kibersigurnosti

Snažna i koordinirana kibersigurnost od ključne je važnosti za kontinuitet poslovanja institucija i tijela EU-a, posebno uoči izbora za Europski parlament 2024. Tri institucije prepoznaju potrebu za središnjim kapacitetom za suočavanje s kibersigurnosnim prijetnjama i incidenatima. Koordinirani pristup najisplativiji je i može pružiti visoku razinu zaštite svima, uključujući najranjivije.

Tri institucije prepoznaju potrebu za odgovarajućim resursima u području kibersigurnosti unutar svake institucije, a posebno u međuinstitucijskom timu za hitne računalne intervencije institucija, tijela i agencija EU-a (CERT-EU).

Od Komisije se traži da u bliskoj suradnji s CERT-EU-om i drugim institucijama do sredine 2023. izradi procjenu potreba za radnim mjestima za kibersigurnost u CERT-EU-u i u svim institucijama, kao i za mandat CERT-EU-a.

Proračunsko tijelo poziva institucije EU-a da surađuju na jačanju kibersigurnosti u svim institucijama EU-a. Nakon procjene Komisije sredstva za kibersigurnost predviđena u proračunu za 2023. za sve institucije EU-a trebala bi se koordinirano staviti na raspolaganje kako bi se maksimalno povećala zaštita institucija, posebno, ali ne isključivo, jačanjem središnjih kapaciteta u području kibersigurnosti.

Time se ne dovodi u pitanje mogućnost da tim CERT-EU upotrebljava ljudske ili proračunske resurse iz institucija sudionica koja proizlazi iz dogovora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama za visoku zajedničku razinu kibersigurnosti u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije (COM(2022)0122).

3.4.   Izjava Europske komisije o preispitivanju višegodišnjeg financijskog okvira

Komisija će ocijeniti održivost gornjih granica i iznosa ispod gornje granice rashoda za sve naslove višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2021. – 2027. u kontekstu preispitivanja Uredbe o VFO-u u sredini programskog razdoblja, koje planira provesti do sredine 2023., kako je utvrđeno u programu rada Komisije za 2023.

---

(1)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.)

---

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/162 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/162

---

P9_TA(2022)0404

Sustav vlastitih sredstava Europske unije

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. studenoga 2022. o Prijedlogu odluke Vijeća o izmjeni Odluke (EU, Euratom) 2020/2053 o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (COM(2021)0570 – C9-0034/2022 – 2021/0430(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2023/C 167/31)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2021)0570), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2021)0570),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o sljedećoj generaciji vlastitih sredstava za proračun EU-a (COM(2021)0566), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o sljedećoj generaciji vlastitih sredstava za proračun EU-a (COM(2021)0566),

| — | uzimajući u obzir članak 311. Ugovora o funkcioniranju Europske unije te članak 106. stavak a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0034/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 311. Ugovora o funkcioniranju Europske unije te članak 106. stavak a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0034/2022),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (1),

| — | uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od 16. rujna 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od 16. rujna 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (2),

| — | uzimajući u obzir svoje amandmane usvojene 22. lipnja 2022. na Prijedlog direktive o reviziji sustava EU-a za trgovanje emisijama (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje amandmane usvojene 22. lipnja 2022. na Prijedlog direktive o reviziji sustava EU-a za trgovanje emisijama (3),

| — | uzimajući u obzir svoje amandmane usvojene 22. lipnja 2022. na Prijedlog uredbe o uspostavi mehanizma za prilagodbu ugljika na granicama (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje amandmane usvojene 22. lipnja 2022. na Prijedlog uredbe o uspostavi mehanizma za prilagodbu ugljika na granicama (4),

| — | uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir stajalište u obliku amandmana Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište u obliku amandmana Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku,

| — | uzimajući u obzir pisma Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i Odbora za ustavna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pisma Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i Odbora za ustavna pitanja,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0266/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0266/2022),

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije s predloženim izmjenama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Vijeće da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1a) | Ova je Odluka važan korak, u skladu s pravno obvezujućim Međuinstitucijskim sporazumom od 16. prosinca 2020., u provedbi plana za uvođenje novih vlastitih sredstava; bit će popraćena dodatnim i komplementarnim inicijativama kojima će se osigurati da novi prihodi budu dostatni barem za plaćanje kamata i glavnice dugova u okviru NGEU-a te da financijske posljedice raspodjele izvora vlastitih sredstava budu prihvatljive svim državama članicama. Odgovarajućim iznosom novih vlastitih sredstava mora se osigurati dugoročno održivo financiranje proračuna Unije, među ostalim za nove prioritete Unije i vraćanje sredstava iz Instrumenta Europske unije za oporavak kako bi se izbjegli rezovi u postojećim programima i politikama EU-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1a)

Ova je Odluka važan korak, u skladu s pravno obvezujućim Međuinstitucijskim sporazumom od 16. prosinca 2020., u provedbi plana za uvođenje novih vlastitih sredstava; bit će popraćena dodatnim i komplementarnim inicijativama kojima će se osigurati da novi prihodi budu dostatni barem za plaćanje kamata i glavnice dugova u okviru NGEU-a te da financijske posljedice raspodjele izvora vlastitih sredstava budu prihvatljive svim državama članicama. Odgovarajućim iznosom novih vlastitih sredstava mora se osigurati dugoročno održivo financiranje proračuna Unije, među ostalim za nove prioritete Unije i vraćanje sredstava iz Instrumenta Europske unije za oporavak kako bi se izbjegli rezovi u postojećim programima i politikama EU-a.

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2a) | Potrebno je povećati razinu prihoda koji proizlaze iz novih izvora vlastitih sredstava kako bi se pokrili troškovi financiranja NGEU-a i Socijalni fond za klimatsku politiku, koji će biti integriran u VFO, te kako bi se doprinijelo dugoročnom postizanju političkih ciljeva Unije. Međutim, pravno i tehnički te uz potpuno poštovanje načela univerzalnosti prihoda, tri nova izvora vlastitih sredstava činit će opći prihod. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2a)

Potrebno je povećati razinu prihoda koji proizlaze iz novih izvora vlastitih sredstava kako bi se pokrili troškovi financiranja NGEU-a i Socijalni fond za klimatsku politiku, koji će biti integriran u VFO, te kako bi se doprinijelo dugoročnom postizanju političkih ciljeva Unije. Međutim, pravno i tehnički te uz potpuno poštovanje načela univerzalnosti prihoda, tri nova izvora vlastitih sredstava činit će opći prihod.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2b) | Ako se ne donese odluka o predloženim novim vlastitim sredstvima ili ne ostvari očekivana razina prihoda za proračun Unije, Komisija treba poduzeti daljnje pravodobne mjere. U skladu s pravno obvezujućim Međuinstitucijskim sporazumom od 16. prosinca 2020. očekuje se da će Komisija do kraja 2023. iznijeti prijedlog drugog skupa novih vlastitih sredstava, koji bi mogao uključivati porez na financijske transakcije i izvor vlastitih sredstava povezan s korporativnim sektorom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2b)

Ako se ne donese odluka o predloženim novim vlastitim sredstvima ili ne ostvari očekivana razina prihoda za proračun Unije, Komisija treba poduzeti daljnje pravodobne mjere. U skladu s pravno obvezujućim Međuinstitucijskim sporazumom od 16. prosinca 2020. očekuje se da će Komisija do kraja 2023. iznijeti prijedlog drugog skupa novih vlastitih sredstava, koji bi mogao uključivati porez na financijske transakcije i izvor vlastitih sredstava povezan s korporativnim sektorom.

Amandman 4

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Kako bi se izbjegao pretjerano regresivan učinak na doprinose
  iz
  trgovanja emisijama, trebalo bi utvrditi maksimalni doprinos za države članice koje ispunjavaju uvjete. Za razdoblje 2023.–2027. države članice ispunjavaju uvjete ako je njihov bruto nacionalni dohodak po stanovniku, izmjeren prema standardu kupovne moći i izračunan na temelju podataka Unije za 2020., manji od 90 % prosjeka EU-a. Za razdoblje 2028.–2030. trebalo bi upotrijebiti bruto nacionalni dohodak po stanovniku iz 2025. Maksimalni doprinos trebalo bi utvrditi usporedbom udjela država članica u ukupnim vlastitim sredstvima koja se temelje na trgovanju emisijama s udjelima tih država članica u bruto nacionalnom dohotku Unije. Trebalo bi utvrditi minimalni doprinos za sve države članice čiji je udio u ukupnom iznosu vlastitih sredstava koja se temelje na sustavu trgovanja emisijama manji od 75 % njihova udjela u bruto nacionalnom dohotku Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Kako bi se izbjegao pretjerano regresivan učinak na doprinose
  iz
  trgovanja emisijama, trebalo bi utvrditi maksimalni doprinos za države članice koje ispunjavaju uvjete. Za razdoblje 2023.–2027. države članice ispunjavaju uvjete ako je njihov bruto nacionalni dohodak po stanovniku, izmjeren prema standardu kupovne moći i izračunan na temelju podataka Unije za 2020., manji od 90 % prosjeka EU-a. Za razdoblje 2028.–2030. trebalo bi upotrijebiti bruto nacionalni dohodak po stanovniku iz 2025. Maksimalni doprinos trebalo bi utvrditi usporedbom udjela država članica u ukupnim vlastitim sredstvima koja se temelje na trgovanju emisijama s udjelima tih država članica u bruto nacionalnom dohotku Unije. Trebalo bi utvrditi minimalni doprinos za sve države članice čiji je udio u ukupnom iznosu vlastitih sredstava koja se temelje na sustavu trgovanja emisijama manji od 75 % njihova udjela u bruto nacionalnom dohotku Unije.

| (5) | Kako bi se izbjegao pretjerano regresivan učinak na doprinose
  od
  trgovanja emisijama, trebalo bi utvrditi maksimalni doprinos za države članice koje ispunjavaju uvjete
  do 2030
  . Za razdoblje 2023.–2027. države članice ispunjavaju uvjete ako je njihov bruto nacionalni dohodak po stanovniku, izmjeren prema standardu kupovne moći i izračunan na temelju podataka Unije za 2020., manji od 90 % prosjeka EU-a. Za razdoblje 2028.–2030. trebalo bi upotrijebiti bruto nacionalni dohodak po stanovniku iz 2025. Maksimalni doprinos trebalo bi utvrditi usporedbom udjela država članica u ukupnim vlastitim sredstvima koja se temelje na trgovanju emisijama s udjelima tih država članica u bruto nacionalnom dohotku Unije. Trebalo bi utvrditi minimalni doprinos za sve države članice čiji je udio u ukupnom iznosu vlastitih sredstava koja se temelje na sustavu trgovanja emisijama manji od 75 % njihova udjela u bruto nacionalnom dohotku Unije. |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se izbjegao pretjerano regresivan učinak na doprinose
  od
  trgovanja emisijama, trebalo bi utvrditi maksimalni doprinos za države članice koje ispunjavaju uvjete
  do 2030
  . Za razdoblje 2023.–2027. države članice ispunjavaju uvjete ako je njihov bruto nacionalni dohodak po stanovniku, izmjeren prema standardu kupovne moći i izračunan na temelju podataka Unije za 2020., manji od 90 % prosjeka EU-a. Za razdoblje 2028.–2030. trebalo bi upotrijebiti bruto nacionalni dohodak po stanovniku iz 2025. Maksimalni doprinos trebalo bi utvrditi usporedbom udjela država članica u ukupnim vlastitim sredstvima koja se temelje na trgovanju emisijama s udjelima tih država članica u bruto nacionalnom dohotku Unije. Trebalo bi utvrditi minimalni doprinos za sve države članice čiji je udio u ukupnom iznosu vlastitih sredstava koja se temelje na sustavu trgovanja emisijama manji od 75 % njihova udjela u bruto nacionalnom dohotku Unije.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | U listopadu 2021. Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj i Uključivi okvir skupine G20 za smanjenje porezne osnovice i premještanje dobiti postigli su dogovor o tome da se uključenim jurisdikcijama na tržištu dodijeli 25 % rezidualne dobiti velikih multinacionalnih poduzeća koje su iznad praga profitabilnosti od 10 % („Sporazum OECD-a i skupine G20 o prvom stupu IF-a”). Vlastita sredstva trebala bi se sastojati od prihoda dobivenih primjenom jedinstvene pozivne stope na udio rezidualne dobiti multinacionalnih poduzeća preraspodijeljen državama članicama [u skladu s Direktivom o provedbi globalnog sporazuma o preraspodjeli prava oporezivanja]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

U listopadu 2021. Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj i Uključivi okvir skupine G20 za smanjenje porezne osnovice i premještanje dobiti postigli su dogovor o tome da se uključenim jurisdikcijama na tržištu dodijeli 25 % rezidualne dobiti velikih multinacionalnih poduzeća koje su iznad praga profitabilnosti od 10 % („Sporazum OECD-a i skupine G20 o prvom stupu IF-a”). Vlastita sredstva trebala bi se sastojati od prihoda dobivenih primjenom jedinstvene pozivne stope na udio rezidualne dobiti multinacionalnih poduzeća preraspodijeljen državama članicama [u skladu s Direktivom o provedbi globalnog sporazuma o preraspodjeli prava oporezivanja].

| (7) | U listopadu 2021. Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj i Uključivi okvir skupine G20 za smanjenje porezne osnovice i premještanje dobiti postigli su dogovor o tome da se uključenim jurisdikcijama na tržištu dodijeli 25 % rezidualne dobiti velikih multinacionalnih poduzeća koje su iznad praga profitabilnosti od 10 % („Sporazum OECD-a i skupine G20 o prvom stupu IF-a”). Vlastita sredstva trebala bi se sastojati od prihoda dobivenih primjenom jedinstvene pozivne stope na udio rezidualne dobiti multinacionalnih poduzeća preraspodijeljen državama članicama [u skladu s Direktivom o provedbi globalnog sporazuma o preraspodjeli prava oporezivanja
  , čim bude usvojena
  ]. |
| --- | --- |

(7)

U listopadu 2021. Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj i Uključivi okvir skupine G20 za smanjenje porezne osnovice i premještanje dobiti postigli su dogovor o tome da se uključenim jurisdikcijama na tržištu dodijeli 25 % rezidualne dobiti velikih multinacionalnih poduzeća koje su iznad praga profitabilnosti od 10 % („Sporazum OECD-a i skupine G20 o prvom stupu IF-a”). Vlastita sredstva trebala bi se sastojati od prihoda dobivenih primjenom jedinstvene pozivne stope na udio rezidualne dobiti multinacionalnih poduzeća preraspodijeljen državama članicama [u skladu s Direktivom o provedbi globalnog sporazuma o preraspodjeli prava oporezivanja
  , čim bude usvojena
  ].

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7a) | Cilj je OECD-a da Multilateralna konvencija o provedbi Sporazuma OECD-a i skupine G20 o prvom stupu IF-a stupi na snagu 2024. Međutim, s obzirom na to da uspješna provedba Sporazuma OECD-a i skupine G20 o prvom stupu IF-a na međunarodnoj razini u određenim ključnim trećim zemljama još nije zajamčena, Komisija i države članice trebaju redovito ispitivati stanje. U slučaju očitog izostanka napretka do kraja 2023. Komisija bi trebala podnijeti zakonodavni prijedlog o digitalnom nametu ili sličnoj mjeri. Takav digitalni namet ili primitke koji proizlaze iz slične mjere trebalo bi u tom slučaju smatrati vlastitim sredstvima Unije, kako bi se do 2026. ostvarili prihodi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7a)

Cilj je OECD-a da Multilateralna konvencija o provedbi Sporazuma OECD-a i skupine G20 o prvom stupu IF-a stupi na snagu 2024. Međutim, s obzirom na to da uspješna provedba Sporazuma OECD-a i skupine G20 o prvom stupu IF-a na međunarodnoj razini u određenim ključnim trećim zemljama još nije zajamčena, Komisija i države članice trebaju redovito ispitivati stanje. U slučaju očitog izostanka napretka do kraja 2023. Komisija bi trebala podnijeti zakonodavni prijedlog o digitalnom nametu ili sličnoj mjeri. Takav digitalni namet ili primitke koji proizlaze iz slične mjere trebalo bi u tom slučaju smatrati vlastitim sredstvima Unije, kako bi se do 2026. ostvarili prihodi.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8a) | Očekuje se da će prihodi za proračun Unije na temelju prijedloga Komisije za provedbu Sporazuma OECD-a i skupine G20 o prvom stupu IF-a iznositi između 2,5 i 4 milijarde EUR godišnje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8a)

Očekuje se da će prihodi za proračun Unije na temelju prijedloga Komisije za provedbu Sporazuma OECD-a i skupine G20 o prvom stupu IF-a iznositi između 2,5 i 4 milijarde EUR godišnje.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8b) | Nakon savjetovanja s Europskim parlamentom, za donošenje ove Odluke potrebna je jednoglasna odluka Vijeća. Ova bi Odluka trebala stupiti na snagu nakon što države članice dovrše postupke za njezino odobrenje u skladu sa svojim ustavnim odredbama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8b)

Nakon savjetovanja s Europskim parlamentom, za donošenje ove Odluke potrebna je jednoglasna odluka Vijeća. Ova bi Odluka trebala stupiti na snagu nakon što države članice dovrše postupke za njezino odobrenje u skladu sa svojim ustavnim odredbama.

Amandman 9

Prijedlog odluke

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka b

Odluka (EU, Euratom) 2020/2053

Članak 2. – stavak 1. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | prihodi dobiveni primjenom jedinstvene pozivne stope koja je jednaka
  75
   % prihoda od prodaje certifikata u okviru mehanizma za prilagodbu emisija ugljika na granicama uspostavljenog Uredbom (EU) [XXX] Europskog parlamenta i Vijeća (18). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(f)

prihodi dobiveni primjenom jedinstvene pozivne stope koja je jednaka
  75
   % prihoda od prodaje certifikata u okviru mehanizma za prilagodbu emisija ugljika na granicama uspostavljenog Uredbom (EU) [XXX] Europskog parlamenta i Vijeća (18).

| (f) | prihodi dobiveni primjenom jedinstvene pozivne stope koja je jednaka
  100
  % prihoda od prodaje certifikata u okviru mehanizma za prilagodbu emisija ugljika na granicama uspostavljenog Uredbom (EU) [XXX] Europskog parlamenta i Vijeća (18). |
| --- | --- |

(f)

prihodi dobiveni primjenom jedinstvene pozivne stope koja je jednaka
  100
  % prihoda od prodaje certifikata u okviru mehanizma za prilagodbu emisija ugljika na granicama uspostavljenog Uredbom (EU) [XXX] Europskog parlamenta i Vijeća (18).

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Članak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 2.a




  Preispitivanje




  Ako do kraja 2023. u kritičnoj masi zemalja, prema definiciji Multilateralne konvencije, ne započne postupak ratifikacije Sporazuma OECD-a i skupine G20 o prvom stupu IF-a, Komisija predlaže novi izvor vlastitih sredstava povezan s jedinstvenim tržištem, kao što su digitalni namet ili slična mjera, kako bi se do 2026. ostvarili prihodi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 2.a

Preispitivanje

Ako do kraja 2023. u kritičnoj masi zemalja, prema definiciji Multilateralne konvencije, ne započne postupak ratifikacije Sporazuma OECD-a i skupine G20 o prvom stupu IF-a, Komisija predlaže novi izvor vlastitih sredstava povezan s jedinstvenim tržištem, kao što su digitalni namet ili slična mjera, kako bi se do 2026. ostvarili prihodi.

---

(1)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.

1

(2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0220.

2

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0246.

3

(4)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0248.

4

(18)  Uredba (EU) [XXX] Europskog parlamenta i Vijeća o mehanizmu za prilagodbu emisija ugljika na granicama.

18

(18)  Uredba (EU) [XXX] Europskog parlamenta i Vijeća o mehanizmu za prilagodbu emisija ugljika na granicama.

18

---

četvrtak, 24. studenog 2022.

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/167 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/167

---

P9_TA(2022)0410

Izmjena Uredbe Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027.

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o Nacrtu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093 kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. (14471/2022 – C9-0386/2022 – 2022/0369(APP))

(Posebni zakonodavni postupak – suglasnost)

(2023/C 167/32)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt uredbe Vijeća (14471/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt uredbe Vijeća (14471/2022),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 312. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i člankom 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju (C9-0386/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 312. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i člankom 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju (C9-0386/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 92., članak 105. stavke 1. i 4. i članak 163. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 92., članak 105. stavke 1. i 4. i članak 163. Poslovnika,

| 1. | daje suglasnost za Nacrt uredbe Vijeća; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

2.

---

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/168 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/168

---

P9_TA(2022)0411

Izmjena Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 u pogledu uspostave diversificirane strategije financiranja kao opće metode uzimanja zajmova

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 u pogledu uspostave diversificirane strategije financiranja kao opće metode uzimanja zajmova (COM(2022)0596 – C9-0374/2022 – 2022/0370(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 167/33)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0596), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0596),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 322. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije te članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0374/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 322. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije te članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0374/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda od 22. studenoga 2022. (1) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda od 22. studenoga 2022. (1)

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 16. studenoga 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 16. studenoga 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika,

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P9_TC1-COD(2022)0370

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. studenoga 2022. radi donošenja Uredbe (EU, Euratom) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 u pogledu uspostave diversificirane strategije financiranja kao opće metode uzimanja zajmova

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU, Euratom) 2022/2434)

---

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/169 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/169

---

P9_TA(2022)0412

Makrofinancijska pomoć + Instrument za pružanje potpore Ukrajini za 2023.

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta za pružanje potpore Ukrajini za 2023. (makrofinancijska pomoć +) (COM(2022)0597 – C9-0373/2022 – 2022/0371(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 167/34)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0597), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0597),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 212. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0373/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 212. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0373/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 16. studenoga 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 16. studenoga 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika,

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0371

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. studenoga 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi instrumenta za pružanje potpore Ukrajini za 2023. (makrofinancijska pomoć +)

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/2463)

---

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/170 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/170

---

P9_TA(2022)0413

Neprihvaćanje putnih isprava Ruske federacije izdanih u Ukrajini i Gruziji

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o nepriznavanju ruskih putnih isprava izdanih u okupiranim stranim regijama (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 167/35)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0662), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0662),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 77. stavak 2. točke (a) i (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0302/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 77. stavak 2. točke (a) i (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0302/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 16. studenoga 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 16. studenoga 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika,

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ovo stajalište zamjenjuje amandmane usvojene na sjednici 20. listopada 2022. (Usvojeni tekstovi P9_TA(2022)0370).

---

P9_TC1-COD(2022)0274

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. studenoga 2022. radi donošenja Odluke (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o neprihvaćanju putnih isprava Ruske Federacije izdanih u Ukrajini i Gruziji

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Odluci (EU) 2022/2512)

---

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/171 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/171

---

P9_TA(2022)0414

Uspostava programa politike za digitalno desetljeće do 2030.

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa politike do 2030. „Put u digitalno desetljeće” (COM(2021)0574 – C9-0359/2021 – 2021/0293(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 167/36)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0574), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0574),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 173. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0359/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 173. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0359/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. siječnja 2022. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. siječnja 2022. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 22. srpnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 22. srpnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za promet i turizam i Odbora za kulturu i obrazovanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za promet i turizam i Odbora za kulturu i obrazovanje,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A9-0159/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A9-0159/2022),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 194, 12.5.2022., str. 87.

---

P9_TC1-COD(2021)0293

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. studenoga 2022. radi donošenja Odluke (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa politike za digitalno desetljeće do 2030.

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Odluci (EU) 2022/2481)

---

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/172 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/172

---

P9_TA(2022)0415

Neulaganje prigovora na delegirani akt: privremene hitne mjere povezane sa zahtjevima za kolateral

Odluka Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 21. listopada 2022. o izmjeni regulatornih tehničkih standarda utvrđenih u Delegiranoj uredbi (EU) br. 153/2013 u pogledu privremenih hitnih mjera povezanih sa zahtjevima za kolateral (C(2022)7536 – 2022/2908(DEA))

(2023/C 167/37)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2022)7536), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2022)7536),

| — | uzimajući u obzir pismo Komisije od 25. listopada 2022. kojim od Parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Komisije od 25. listopada 2022. kojim od Parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 17. studenog 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 17. studenog 2022.,

| — | uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (1), a posebno njezin članak 46. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (1), a posebno njezin članak 46. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir nacrt skupa regulatornih tehničkih standarda koji je 14. listopada 2022. podnijelo Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) u skladu s člankom 46. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 648/2012, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt skupa regulatornih tehničkih standarda koji je 14. listopada 2022. podnijelo Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) u skladu s člankom 46. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 648/2012,

| — | uzimajući u obzir članak 111. stavak 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 111. stavak 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku,

| A. | budući da su u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 153/2013 (2) utvrđene, među ostalim, minimalne razine inicijalnih iznosa nadoknade i popis prihvatljivih kolaterala, kako je predviđeno člankom 46. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 648/2012; |
| --- | --- |

A.

budući da su u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 153/2013 (2) utvrđene, među ostalim, minimalne razine inicijalnih iznosa nadoknade i popis prihvatljivih kolaterala, kako je predviđeno člankom 46. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 648/2012;

| B. | budući da su nedavna politička i tržišna kretanja dovela do znatnog povećanja cijena i volatilnosti na energetskim tržištima, što je središnje druge ugovorne strane potaknulo na poziv za znatnim povećanjem naknada kako bi se pokrile povezane izloženosti; budući da su ti zahtjevi za povećanjem naknada stvorili likvidnosne pritiske na nefinancijske druge ugovorne strane, kao što su energetska poduzeća, koje obično imaju manje likvidne imovine za ispunjavanje zahtjeva za iznos nadoknade, prisiljavajući ih da smanje svoje pozicije ili ih ostave nedovoljno zaštićenima, što ih izlaže daljnjim varijacijama cijena; |
| --- | --- |

B.

budući da su nedavna politička i tržišna kretanja dovela do znatnog povećanja cijena i volatilnosti na energetskim tržištima, što je središnje druge ugovorne strane potaknulo na poziv za znatnim povećanjem naknada kako bi se pokrile povezane izloženosti; budući da su ti zahtjevi za povećanjem naknada stvorili likvidnosne pritiske na nefinancijske druge ugovorne strane, kao što su energetska poduzeća, koje obično imaju manje likvidne imovine za ispunjavanje zahtjeva za iznos nadoknade, prisiljavajući ih da smanje svoje pozicije ili ih ostave nedovoljno zaštićenima, što ih izlaže daljnjim varijacijama cijena;

| C. | budući da je Komisija 13. rujna 2022. (dopisom Ares(2022)6980063) zatražila mišljenje od Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) treba li privremeno prilagoditi primjenjive odredbe Delegirane uredbe (EU) br. 153/2013 kako bi se ublažilo opterećenje s kojim se suočavaju energetska poduzeća kao nefinancijske druge ugovorne strane pri zaštiti svojih komercijalnih aktivnosti na financijskim tržištima, uz istodobno zadržavanje općeg cilja očuvanja financijske stabilnosti iz Uredbe (EU) br. 648/2012; budući da je ESMA 22. rujna 2022. (dopisom ESMA24–4336–1414) odgovorila da bi se samo neosigurana jamstva komercijalnih banaka trebala razmotriti za privremene i ograničene izmjene pod određenim uvjetima; budući da je u konačnom izvješću ESMA predložila nacrt regulatornih tehničkih standarda (ESMA91-372-2466) uključujući izmjene kako bi se privremeno proširio skup prihvatljivih kolaterala na neosigurana jamstva banaka za nefinancijske druge ugovorne strane koje djeluju kao članovi sustava poravnanja i na javna jamstva za sve vrste drugih ugovornih strana; |
| --- | --- |

C.

budući da je Komisija 13. rujna 2022. (dopisom Ares(2022)6980063) zatražila mišljenje od Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) treba li privremeno prilagoditi primjenjive odredbe Delegirane uredbe (EU) br. 153/2013 kako bi se ublažilo opterećenje s kojim se suočavaju energetska poduzeća kao nefinancijske druge ugovorne strane pri zaštiti svojih komercijalnih aktivnosti na financijskim tržištima, uz istodobno zadržavanje općeg cilja očuvanja financijske stabilnosti iz Uredbe (EU) br. 648/2012; budući da je ESMA 22. rujna 2022. (dopisom ESMA24–4336–1414) odgovorila da bi se samo neosigurana jamstva komercijalnih banaka trebala razmotriti za privremene i ograničene izmjene pod određenim uvjetima; budući da je u konačnom izvješću ESMA predložila nacrt regulatornih tehničkih standarda (ESMA91-372-2466) uključujući izmjene kako bi se privremeno proširio skup prihvatljivih kolaterala na neosigurana jamstva banaka za nefinancijske druge ugovorne strane koje djeluju kao članovi sustava poravnanja i na javna jamstva za sve vrste drugih ugovornih strana;

| D. | budući da je Komisija stoga donijela delegiranu uredbu kojom se privremeno mijenja popis prihvatljivih kolaterala koji se mogu dati središnjim drugim ugovornim stranama u Uniji za neosigurana bankovna jamstva i za javna jamstva na razdoblje od 12 mjeseci; |
| --- | --- |

D.

budući da je Komisija stoga donijela delegiranu uredbu kojom se privremeno mijenja popis prihvatljivih kolaterala koji se mogu dati središnjim drugim ugovornim stranama u Uniji za neosigurana bankovna jamstva i za javna jamstva na razdoblje od 12 mjeseci;

| E. | budući da bi delegirana uredba trebala hitno stupiti na snagu kako bi se smanjio povećani pritisak na likvidnost nefinancijskih drugih ugovornih strana koje trguju na uređenim tržištima plina i električne energije i obavljaju poravnanje preko središnjih drugih ugovornih strana sa sjedištem u Uniji; |
| --- | --- |

E.

budući da bi delegirana uredba trebala hitno stupiti na snagu kako bi se smanjio povećani pritisak na likvidnost nefinancijskih drugih ugovornih strana koje trguju na uređenim tržištima plina i električne energije i obavljaju poravnanje preko središnjih drugih ugovornih strana sa sjedištem u Uniji;

| 1. | izjavljuje da ne ulaže prigovor na Delegiranu uredbu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 201, 27.7.2012., str. 1.

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 153/2013 od 19. prosinca 2012. o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s regulatornim tehničkim standardima o zahtjevima za središnje druge ugovorne strane (SL L 52, 23.2.2013., str. 41.)

---

| 11.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 167/174 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 167/174

---

P9_TA(2022)0416

Neulaganje prigovora na delegirani akt: vrijednost praga poravnanja za pozicije koje se drže u ugovorima o OTC robnim izvedenicama i ostalim ugovorima o OTC izvedenicama

Odluka Europskog parlamenta od 24. studenoga 2022. o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije оd 18. listopada 2022. o izmjeni regulatornih tehničkih standarda utvrđenih u Delegiranoj uredbi (EU) 149/2013 u pogledu vrijednosti praga poravnanja za pozicije koje se drže u ugovorima o OTC robnim izvedenicama i ostalim ugovorima o OTC izvedenicama (C(2022)7413 – 2022/2899(DEA))

(2023/C 167/38)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2022)7413), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2022)7413),

| — | uzimajući u obzir pismo Komisije od 25. listopada 2022. kojim od Parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Komisije od 25. listopada 2022. kojim od Parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku upućeno predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 17. studenog 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku upućeno predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 17. studenog 2022.,

| — | uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (1), a posebno njezin članak 10. stavak 4. treći podstavak, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (1), a posebno njezin članak 10. stavak 4. treći podstavak,

| — | uzimajući u obzir nacrt skupa regulatornih tehničkih standarda koji je Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) podnijelo 3. lipnja 2022. u skladu s člankom 10. stavkom 4. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 648/2012, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt skupa regulatornih tehničkih standarda koji je Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) podnijelo 3. lipnja 2022. u skladu s člankom 10. stavkom 4. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 648/2012,

| — | uzimajući u obzir članak 111. stavak 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 111. stavak 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku,

| A. | budući da su Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 149/2013 (2) među ostalim utvrđene vrijednosti pragova poravnanja za potrebe obveze poravnanja; budući da Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) u skladu s člankom 10. stavkom 4. četvrtim podstavkom Uredbe (EU) br. 648/2012 periodično preispituje vrijednosti tih pragova poravnanja i predlaže regulatorne tehničke standarde za njihovu izmjenu; budući da za neke jurisdikcije trećih zemalja još nije donesena odluka o istovrijednosti i da se stoga ugovori koji se izvršavaju na tržištima u tim jurisdikcijama trećih zemalja smatraju OTC ugovorima te se, iako ih poravnavaju priznate središnje druge ugovorne strane, ubrajaju u pragove poravnanja; |
| --- | --- |

A.

budući da su Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 149/2013 (2) među ostalim utvrđene vrijednosti pragova poravnanja za potrebe obveze poravnanja; budući da Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) u skladu s člankom 10. stavkom 4. četvrtim podstavkom Uredbe (EU) br. 648/2012 periodično preispituje vrijednosti tih pragova poravnanja i predlaže regulatorne tehničke standarde za njihovu izmjenu; budući da za neke jurisdikcije trećih zemalja još nije donesena odluka o istovrijednosti i da se stoga ugovori koji se izvršavaju na tržištima u tim jurisdikcijama trećih zemalja smatraju OTC ugovorima te se, iako ih poravnavaju priznate središnje druge ugovorne strane, ubrajaju u pragove poravnanja;

| B. | budući da su cijene robe u zadnje vrijeme porasle, što je znatno pogoršano vojnom agresijom Rusije na Ukrajinu; budući da su rast cijena i ekstremna volatilnost na tržištima energetskih izvedenica u zadnje vrijeme doveli do toga da središnje druge ugovorne strane pozivaju na više marže kako bi energetska poduzeća pokrila povezane izloženosti; budući da je ta situacija stvorila pritisak na likvidnost za nefinancijske druge ugovorne strane, kao što su energetska poduzeća, jer se kolateral koji se daje središnjim drugim ugovornim stranama iz Unije obično daje u gotovini; budući da energetska poduzeća koja često raspolažu manje likvidnom imovinom kako bi zadovoljila zahtjeve za iznos nadoknade mogu biti prisiljena ili smanjiti svoje pozicije ili ih ostaviti s neprimjerenim zaštitnim slojem, čime ih se izlaže daljnjim varijacijama cijena; budući da bi energetska poduzeća trebala zadržati financijsku sposobnost i likvidnost kako bi srednjoročno osigurala opskrbu i nabavu energetskih proizvoda, uz istodobno očuvanje financijske stabilnosti, u cilju da se stvori korist za kućanstva i poduzeća u Uniji; |
| --- | --- |

B.

budući da su cijene robe u zadnje vrijeme porasle, što je znatno pogoršano vojnom agresijom Rusije na Ukrajinu; budući da su rast cijena i ekstremna volatilnost na tržištima energetskih izvedenica u zadnje vrijeme doveli do toga da središnje druge ugovorne strane pozivaju na više marže kako bi energetska poduzeća pokrila povezane izloženosti; budući da je ta situacija stvorila pritisak na likvidnost za nefinancijske druge ugovorne strane, kao što su energetska poduzeća, jer se kolateral koji se daje središnjim drugim ugovornim stranama iz Unije obično daje u gotovini; budući da energetska poduzeća koja često raspolažu manje likvidnom imovinom kako bi zadovoljila zahtjeve za iznos nadoknade mogu biti prisiljena ili smanjiti svoje pozicije ili ih ostaviti s neprimjerenim zaštitnim slojem, čime ih se izlaže daljnjim varijacijama cijena; budući da bi energetska poduzeća trebala zadržati financijsku sposobnost i likvidnost kako bi srednjoročno osigurala opskrbu i nabavu energetskih proizvoda, uz istodobno očuvanje financijske stabilnosti, u cilju da se stvori korist za kućanstva i poduzeća u Uniji;

| C. | budući da je Komisija 13. rujna 2022. od ESMA-e (dopisom Ares(2022)6980063) zatražila da razmotri bi li Delegiranu uredbu (EU) br. 149/2013 trebalo privremeno izmijeniti kako bi se ublažila neka od tih opterećenja; budući da je ESMA 22. rujna 2022. (dopisom ESMA24 – 4336 – 1414) odgovorila da je 3. lipnja 2022. Komisiji podnijela nacrt regulatornih tehničkih standarda (ESMA70-451-114) o pragovima poravnanja robe u kojem je predloženo povećanje praga poravnanja robe za 1 milijardu EUR, što znači ukupno 4 milijarde EUR; budući da je ESMA potvrdila primjerenost predloženog povećanja i pozvala Komisiju da što prije donese tu mjeru; |
| --- | --- |

C.

budući da je Komisija 13. rujna 2022. od ESMA-e (dopisom Ares(2022)6980063) zatražila da razmotri bi li Delegiranu uredbu (EU) br. 149/2013 trebalo privremeno izmijeniti kako bi se ublažila neka od tih opterećenja; budući da je ESMA 22. rujna 2022. (dopisom ESMA24 – 4336 – 1414) odgovorila da je 3. lipnja 2022. Komisiji podnijela nacrt regulatornih tehničkih standarda (ESMA70-451-114) o pragovima poravnanja robe u kojem je predloženo povećanje praga poravnanja robe za 1 milijardu EUR, što znači ukupno 4 milijarde EUR; budući da je ESMA potvrdila primjerenost predloženog povećanja i pozvala Komisiju da što prije donese tu mjeru;

| D. | budući da je Komisija stoga donijela Delegiranu uredbu kojom se povećava vrijednost praga poravnanja za pozicije u OTC robnim izvedenicama iz Delegirane uredbe (EU) br. 149/2013 s 3 milijarde EUR na 4 milijarde EUR; |
| --- | --- |

D.

budući da je Komisija stoga donijela Delegiranu uredbu kojom se povećava vrijednost praga poravnanja za pozicije u OTC robnim izvedenicama iz Delegirane uredbe (EU) br. 149/2013 s 3 milijarde EUR na 4 milijarde EUR;

| E. | budući da bi Delegirana uredba trebala hitno stupiti na snagu kako bi se smanjio povećani pritisak na likvidnost energetskih poduzeća; |
| --- | --- |

E.

budući da bi Delegirana uredba trebala hitno stupiti na snagu kako bi se smanjio povećani pritisak na likvidnost energetskih poduzeća;

| 1. | izjavljuje da ne ulaže prigovor na Delegiranu uredbu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 201, 27.7.2012., str. 1.

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 149/2013 od 19. prosinca 2012. o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća vezano uz regulatorne tehničke standarde o dogovorima o posrednom poravnanju, obvezi poravnanja, javnom registru, pristupu mjestu trgovanja, nefinancijskim drugim ugovornim strankama i tehnikama smanjenja rizika za ugovore o OTC izvedenicama čije se poravnanje ne obavlja posredstvom središnje druge ugovorne stranke (SL L 52, 23.2.2013., str. 11.)

---