# Euroopan unionin C 185/2023

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 185 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 66. vuosikerta26. toukokuu 2023 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 185

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

66. vuosikerta26. toukokuu 2023

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2023/C 185/01 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.11006 – ONE / MACQUARIE / YTI) (
  1
  ) | 1 |
| 2023/C 185/02 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.11092 – BLACKSTONE / CDPQ / INVENERGY / AEP RENEWABLES / AEP WIND HOLDINGS / TRENT WIND FARM / DESERT SKY WIND FARM) (
  1
  ) | 2 |
| 2023/C 185/03 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.11016 – AIR LIQUIDE / ADP / JV) (
  1
  ) | 3 |

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2023/C 185/01

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.11006 – ONE / MACQUARIE / YTI) (
  1
  )

1

1

2023/C 185/02

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.11092 – BLACKSTONE / CDPQ / INVENERGY / AEP RENEWABLES / AEP WIND HOLDINGS / TRENT WIND FARM / DESERT SKY WIND FARM) (
  1
  )

1

2

2023/C 185/03

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.11016 – AIR LIQUIDE / ADP / JV) (
  1
  )

1

3

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Neuvosto |
| 2023/C 185/04 | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma EU:n nuorisodialogin 9. kierroksen tuloksista | 4 |
| 2023/C 185/05 | Euroopan unionin neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma Euroopan unionin nuorisostrategian työsuunnitelman 2022–2024 tarkistamisesta | 14 |
| 2023/C 185/06 | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuvien jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät eurooppalaisen kestävän kehityksen sosiaalisesta ulottuvuudesta nuorten kannalta | 21 |
| 2023/C 185/07 | Neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma EU:n jäsenvaltioiden edustusta WADAn hallintoneuvostossa ja jäsenvaltioiden kantojen koordinointia ennen WADAn kokouksia koskevasta arvioinnista | 29 |
| 2023/C 185/08 | Neuvoston päätöslauselma eurooppalaisesta koulutusalueesta: Näkymät vuoteen 2025 ja sen jälkeiseen aikaan | 35 |
| 2023/C 185/09 | Neuvoston päätelmät vaarassa olevista ja muuttamaan joutuneista taiteilijoista | 39 |
| 2023/C 185/10 | Neuvoston päätelmät lisätoimista automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen toteuttamiseksi koulutuksen alalla | 44 |
| 2023/C 185/11 | Ilmoitus henkilöille ja yhteisöille, joihin sovelletaan Syyrian tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetuissa neuvoston päätöksessä 2013/255/YUTP ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 36/2012 säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä | 51 |
| 2023/C 185/12 | Ilmoitus rekisteröidyille, joihin sovelletaan Syyrian tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetussa neuvoston päätöksessä 2013/255/YUTP, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä (YUTP) 2023/1035, ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 36/2012, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2023/1027, säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä | 52 |
| | Euroopan komissio |
| 2023/C 185/13 | Euron kurssi – 25. toukokuuta 2023 | 54 |
| 2023/C 185/14 | Komission tiedote tämänhetkisistä valtiontuen takaisinperintäkoroista sekä viite- ja diskonttokoroista 1. kesäkuuta 2023 lähtien
  (Julkaistu 21. huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004
  10 artiklan mukaisesti) | 55 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

2023/C 185/04

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma EU:n nuorisodialogin 9. kierroksen tuloksista

4

2023/C 185/05

Euroopan unionin neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma Euroopan unionin nuorisostrategian työsuunnitelman 2022–2024 tarkistamisesta

14

2023/C 185/06

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuvien jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät eurooppalaisen kestävän kehityksen sosiaalisesta ulottuvuudesta nuorten kannalta

21

2023/C 185/07

Neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma EU:n jäsenvaltioiden edustusta WADAn hallintoneuvostossa ja jäsenvaltioiden kantojen koordinointia ennen WADAn kokouksia koskevasta arvioinnista

29

2023/C 185/08

Neuvoston päätöslauselma eurooppalaisesta koulutusalueesta: Näkymät vuoteen 2025 ja sen jälkeiseen aikaan

35

2023/C 185/09

Neuvoston päätelmät vaarassa olevista ja muuttamaan joutuneista taiteilijoista

39

2023/C 185/10

Neuvoston päätelmät lisätoimista automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen toteuttamiseksi koulutuksen alalla

44

2023/C 185/11

Ilmoitus henkilöille ja yhteisöille, joihin sovelletaan Syyrian tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetuissa neuvoston päätöksessä 2013/255/YUTP ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 36/2012 säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä

51

2023/C 185/12

Ilmoitus rekisteröidyille, joihin sovelletaan Syyrian tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetussa neuvoston päätöksessä 2013/255/YUTP, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä (YUTP) 2023/1035, ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 36/2012, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2023/1027, säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä

52

Euroopan komissio

2023/C 185/13

Euron kurssi – 25. toukokuuta 2023

54

2023/C 185/14

Komission tiedote tämänhetkisistä valtiontuen takaisinperintäkoroista sekä viite- ja diskonttokoroista 1. kesäkuuta 2023 lähtien
  (Julkaistu 21. huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004
  10 artiklan mukaisesti)

(Julkaistu 21. huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004

10 artiklan mukaisesti)

55

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | HALLINNOLLISET MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2023/C 185/15 | HENKILÖSTÖSÄÄNTÖJEN 29 ARTIKLAN 2 KOHDAN MUKAINEN ILMOITUS – Ilmoitus avoinna olevasta Sofian-edustuston päällikön tehtävästä Bulgarian-edustusto (palkkaluokka AD 14) viestinnän pääosastossa (DG COMM) – COM/2023/10433 | 56 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2023/C 185/16 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 57 |
| 2023/C 185/17 | Erään maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden alan suojatun alkuperänimityksen tai suojatun maantieteellisen merkinnän tuote-eritelmään tehdyn hyväksytyn vakiomuotoisen muutoksen julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 664/2014 6 b artiklan 2 ja 3 kohta) | 64 |

V   Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Euroopan komissio

2023/C 185/15

HENKILÖSTÖSÄÄNTÖJEN 29 ARTIKLAN 2 KOHDAN MUKAINEN ILMOITUS – Ilmoitus avoinna olevasta Sofian-edustuston päällikön tehtävästä Bulgarian-edustusto (palkkaluokka AD 14) viestinnän pääosastossa (DG COMM) – COM/2023/10433

56

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2023/C 185/16

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

57

2023/C 185/17

Erään maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden alan suojatun alkuperänimityksen tai suojatun maantieteellisen merkinnän tuote-eritelmään tehdyn hyväksytyn vakiomuotoisen muutoksen julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 664/2014 6 b artiklan 2 ja 3 kohta)

64

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 26.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 185/1

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.11006 – ONE / MACQUARIE / YTI)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2023/C 185/01)

Komissio päätti 4. toukokuuta 2023 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32023M11006. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32023M11006. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 185/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 185/2

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.11092 – BLACKSTONE / CDPQ / INVENERGY / AEP RENEWABLES / AEP WIND HOLDINGS / TRENT WIND FARM / DESERT SKY WIND FARM)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2023/C 185/02)

Komissio päätti 3. toukokuuta 2023 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32023M11092. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32023M11092. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 185/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 185/3

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.11016 – AIR LIQUIDE / ADP / JV)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2023/C 185/03)

Komissio päätti 12. toukokuuta 2023 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32023M11016. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32023M11016. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

| 26.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 185/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 185/4

---

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma EU:n nuorisodialogin 9. kierroksen tuloksista

(2023/C 185/04)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO JA NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEET JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotka

PALAUTTAVAT MIELEEN SEURAAVAA:

| 1. | Tämän päätöslauselman tavoitteena on taata, että paikallisen, alueellisen, kansallisen ja Euroopan tason asiaankuuluvat sidosryhmät ottavat EU:n nuorisodialogin 9. kierroksen tulokset huomioon ja toteuttavat niiden suhteen jatkotoimia, ja varmistaa EU:n nuorisodialogiprosessin täytäntöönpanon ja sen tulosten laatu ja jatkuvuus. Tällä asiakirjalla pyritään myös lisäämään EU:n nuorisodialogin avoimuutta ja antamaan palautetta 9. kierroksen ja aiempien kierrosten aikana tehdystä työstä. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tämä päätöslauselma perustuu päätöslauselmaan (1) Euroopan unionin nuorisostrategiasta 2019–2027 ja sen eurooppalaisista nuorisotavoitteista sekä EU:n nuorisodialogin hallintoa koskevista suuntaviivoista annetun päätöslauselman liitteeseen I sekä EU:n nuorisodialogin aiempien kierrosten tuloksiin. EU:n nuorisostrategiassa vaaditaan lisäämään nuorten mukanaoloa päätöksentekijöiden kanssa käytävässä vuoropuhelussa sekä erilaisista taustoista ja yhteiskuntaryhmistä tulevien nuorten osallistumista. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Euroopan nuorison teemavuodesta (2022) 22. joulukuuta 2021 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä (EU) 2021/2316 korostetaan tarvetta tarjota nuorille mahdollisuuksia tulevaisuuteen, joka on vihreämpi, digitaalisempi ja osallistavampi. |
| --- | --- |

3.

| 4. | EU:n nuorisodialogi on nuorille tarkoitettu osallistumismekanismi EU:ssa. Se toimii nuorisoalalla tehtävän EU-tason yhteistyön prioriteetteja, täytäntöönpanoa ja seurantaa koskevan jatkuvan yhteisen pohdinnan ja kuulemisen foorumina päätöksentekijöiden, nuorten ja heitä edustavien järjestöjen sekä tutkijoiden kesken. EU:n nuorisodialogi mahdollistaa jatkuvan kumppanuuden näiden prosessien hallinnoinnissa paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

4.

| 5. | EU:n nuorisodialogin 9. kierroksen tulokset perustuvat kierroksen kolmeen EU:n nuorisokonferenssiin, kansallisiin ja eurooppalaisiin laadullisiin kuulemisiin ja vuoropuheluvaiheen tapahtumiin liittyvään palautteeseen sekä täytäntöönpanovaiheen tuloksiin jäsenvaltioissa ja Euroopan tasolla. Näillä tuloksilla edistetään nuorisotavoitteen nro 10 ”Kestävä vihreä Eurooppa” ja nuorisotavoitteen nro 3 ”Osallistavat yhteiskunnat” monitasoista ja monialaista täytäntöönpanoa teemalla ”Yhdessä kohti kestävää ja osallistavaa Eurooppaa”. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Covid-19-pandemia on vaikuttanut merkittävästi (2) nuorten osallistumiseen ja lisännyt eriarvoisuutta nuorisoryhmien välillä. Lisäksi Venäjän federaation hyökkäyssodalla Ukrainaa vastaan ja sotaa seuranneella energiakriisillä, muuttoliikkeen lisääntymisellä ja maailmanlaajuisella inflaatiolla on vakavia vaikutuksia nuoriin ja yhteisöihin Euroopassa. Niiden nuorten, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, ihmisoikeudet ja erityisesti sosiaaliset oikeudet toteutuvat heikommin kuin niiden nuorten, joilla on enemmän mahdollisuuksia, ja tämä on käynyt entistä ilmeisemmäksi näiden kriisien aikana. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita kehotettiin 8. kierroksella






  — | vahvistamaan pitkän aikavälin institutionaalista muistia ja työn jatkuvuutta EU:n nuorisodialogin kierrosten välillä; |
| --- | --- | --- |

7.

—

vahvistamaan pitkän aikavälin institutionaalista muistia ja työn jatkuvuutta EU:n nuorisodialogin kierrosten välillä;

| — | järjestämään säännöllisesti nuorisolähtöistä ja asianmukaisesti tuettua keskustelua ja koordinointia puheenjohtajakolmikoiden, komission ja Euroopan nuorisofoorumin välillä ja julkistamaan eurooppalaisen ohjausryhmän asiakirjat Euroopan nuorisoportaalissa; |
| --- | --- |

—

järjestämään säännöllisesti nuorisolähtöistä ja asianmukaisesti tuettua keskustelua ja koordinointia puheenjohtajakolmikoiden, komission ja Euroopan nuorisofoorumin välillä ja julkistamaan eurooppalaisen ohjausryhmän asiakirjat Euroopan nuorisoportaalissa;

| — | antamaan jatkuvaa palautetta nuorille ja nuorisojärjestöille, jotka osallistuvat EU:n nuorisodialogiprosessin kaikkiin vaiheisiin, jotta kaikilla tasoilla voidaan varmistaa merkityksellinen vuoropuhelu ja nuorten osallistuminen; |
| --- | --- |

—

antamaan jatkuvaa palautetta nuorille ja nuorisojärjestöille, jotka osallistuvat EU:n nuorisodialogiprosessin kaikkiin vaiheisiin, jotta kaikilla tasoilla voidaan varmistaa merkityksellinen vuoropuhelu ja nuorten osallistuminen;

| — | priorisoimaan EU:n nuorisodialogia ja lisäämään sen näkyvyyttä kansallisissa ja EU-tason tapahtumissa ja edistämään nuorten osallistumista päätöksentekoprosesseihin kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

—

priorisoimaan EU:n nuorisodialogia ja lisäämään sen näkyvyyttä kansallisissa ja EU-tason tapahtumissa ja edistämään nuorten osallistumista päätöksentekoprosesseihin kaikilla tasoilla.

| 8. | EU:n nuorisodialogin 9. kierroksen välineistö tarjosi kansallisille työryhmille keinon kerätä tietoja suunnitelmista, jotka ne loivat kierrosta varten, ja hyvistä käytännöistä, joita ne ovat havainneet viidellä keskeisellä alalla. Näitä aloja ovat






  a) | tiedotus ja koulutus |
| --- | --- | --- |

8.

a)

tiedotus ja koulutus

| b) | toiminta ja voimaannuttaminen |
| --- | --- |

b)

toiminta ja voimaannuttaminen

| c) | hallinto |
| --- | --- |

c)

hallinto

| d) | liikkuvuus ja solidaarisuus |
| --- | --- |

d)

liikkuvuus ja solidaarisuus

| e) | infrastruktuurin saatavuus.
  Prosessissa kerättiin nuorten mielipiteitä ja edistettiin työmenetelmien ja parhaiden käytäntöjen kehittämistä, mikä helpotti täytäntöönpanoa EU:n nuorisodialogin 9. kierroksella. |
| --- | --- |

e)

infrastruktuurin saatavuus.

Prosessissa kerättiin nuorten mielipiteitä ja edistettiin työmenetelmien ja parhaiden käytäntöjen kehittämistä, mikä helpotti täytäntöönpanoa EU:n nuorisodialogin 9. kierroksella.

TOTEAVAT SEURAAVAA:

| 9. | EU:n nuorisodialogi perustuu kansallisten työryhmien johtajuuteen ja yhteiseen omistajuuteen. Työryhmiä koordinoivat mahdollisuuksien mukaan kansalliset nuorisokomiteat. Tämä antaa monenlaisille nuorille mahdollisuuden osallistua vuoropuheluun ja tuoda eri kansalliset, alueelliset ja paikalliset sidosryhmät mukaan prosessiin. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Valtiosta riippumattomien kansainvälisten nuorisojärjestöjen panos on tärkeä eri puolilta Eurooppaa saatujen moninaisten näkökulmien tuomisessa toimintapoliittiseen vuoropuheluun ja EU:n nuorisodialogiprosessin kansainvälistä ulottuvuutta koskevien laadukkaiden kannanottojen varmistamisessa. |
| --- | --- |

10.

KATSOVAT SEURAAVAA:

| 11. | Kansalliset työryhmät ja valtiosta riippumattomat kansainväliset nuorisojärjestöt käyttivät erilaisia menetelmiä, kuten vuoropuhelua ja keskustelutilaisuuksia (sekä verkossa että sen ulkopuolella), sosiaalisessa mediassa järjestettyjä kyselytutkimuksia ja kohdennettuja toimia sellaisten nuorten kanssa, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Nuorten ja nuorisojärjestöjen asettaminen kierroksen ja sen kaikkien toimien suunnittelun, täytäntöönpanon, seurannan, arvioinnin ja jatkotoimien keskiöön, esimerkiksi varmistamalla, että puheenjohtajavaltion kansallisella nuorisoneuvostolla on ollut oikeus toimia eurooppalaisen ohjausryhmän yhteispuheenjohtajana, oli keskeinen tekijä EU:n nuorisodialogin 9. kierroksen täytäntöönpanolle. |
| --- | --- |

12.

PANEVAT MERKILLE SEURAAVAT EU:N NUORISOKONFERENSSIN SUOSITUKSET (3):

| 13. | Suositus alateemaan 1 – tiedotus ja koulutus: ”Pyydämme jäsenvaltioita varmistamaan, että kestävyyttä ja ilmastonmuutosta koskevat käyttäjäystävälliset tiedot ovat tasapuolisesti saatavilla osallistavan ja voimaannuttavan epävirallisen ja virallisen koulutuksen avulla, joka edistää sukupolvien välistä vuoropuhelua ja oppimista.” |
| --- | --- |

13.

| 14. | Suositus alateemaan 2 – toiminta ja voimaannuttaminen: ”Kehotamme jäsenvaltioita varmistamaan, että paikallisella tasolla on riippumattomia neuvoa-antavia lautakuntia (esim. nuorisoneuvostoja), jotka koostuvat nuorista, joiden jäsenet nuoret valitsevat ja joissa otetaan erityisesti huomioon intersektionaalisesti ja kestävää lähestymistapaa noudattaen nuoret, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia.” |
| --- | --- |

14.

| 15. | Suositus alateemaan 3 – hallinto: ”Suositamme sellaisen lainsäädännön kehittämistä, jolla varmistetaan vastuuvelvollisuus ja avoimuus ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevissa päätöksentekoprosesseissa ja tuetaan tämän mahdollistavia osallistumis- ja arviointimekanismeja (esim. nuorisojärjestöt, nuorisotestit) paikallisella, alueellisella ja Euroopan tasolla.” |
| --- | --- |

15.

| 16. | Suositus alateemaan 4 – liikkuvuus ja solidaarisuus: ”Pyydämme Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan virallisen koulutuksen alaa ja työmarkkinoita koskevia toimintasuunnitelmia, joilla varmistetaan vapaaehtoistyöhön ja oppimiseen liittyvän liikkuvuuden kautta hankitun osaamisen ja avaintaitojen virallinen tunnustaminen.” |
| --- | --- |

16.

| 17. | Suositus alateemaan 5 – infrastruktuurin saatavuus: ”Suositamme, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot tarjoavat kohtuuhintaisen ja helposti saatavilla olevan nuorille tarkoitetun ”ilmastolipun” yleisenä multimodaalisena välineenä julkista liikennettä varten alueellisella, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla ja että Euroopan komissio tukee jäsenvaltioita kestävien julkisen liikenteen muotojen edistämisessä.” |
| --- | --- |

17.

TOTEAVAT SEURAAVAA:

| 18. | EU:n nuorisokonferenssin osanottajat korostivat tarvetta tehdä EU:n nuorisodialogin kaikista näkökohdista osallistavampia ja monipuolisempia ja tehostaa sitä, että se tavoittaa eri nuorisoryhmiä, muun muassa pitkän aikavälin viestintästrategian avulla, johon kuuluu esimerkiksi yhteinen logo, tulosten laajamittainen levittäminen sekä helposti saatavilla oleva ja nuorisoystävällinen tiedotus. Näin tavoitetaan konferenssiedustajia ja EU:n nuorisodialogin keskeisiä osallistujia laajempi yleisö. |
| --- | --- |

18.

| 19. | EU:n nuorisokonferenssin osanottajat korostivat lisäksi, että tehokas monialainen yhteistyö sekä kansallisella että EU-tasolla on tärkeää, jotta EU:n nuorisodialogin tuloksia voidaan hyödyntää myös muualla kuin nuorisopolitiikassa nuorisoalaa laajempien vaikutusten aikaansaamiseksi. Lisäksi todettiin, että jäsenvaltioilla ja kansallisilla työryhmillä oli keskeinen rooli järjestelmällisen seurannan ja palautteen antamisessa, millä lisätään prosessin sisäistä avoimuutta. |
| --- | --- |

19.

OVAT TYYTYVÄISIÄ

| 20. | Euroopan nuorison teemavuotta (2022) koskevaan päätökseen (4), jossa kiinnitetään huomiota nuoriin ja heidän tärkeään rooliinsa yhteiskunnassa sekä siihen, että voimaannutetaan covid-19-pandemian aikana eniten kärsineitä nuoria ja palautetaan heidän luottamuksensa. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Euroopan nuorisoportaalin kehittämiseen ja sen vahvistettuun tehtävään EU:n nuorisodialogin ja siihen liittyvien asiakirjojen keskitettynä asiointipisteenä, jolla edistetään institutionaalisen muistin säilymistä kierrosten välillä. |
| --- | --- |

21.

| 22. | nuorten muutostoimijuuden edistämisestä ympäristön suojelemiseksi annettuihin neuvoston päätelmiin, erityisesti sen korostamiseen, että tuetaan nuoria näiden osallistumisessa ympäristöasioihin ja nuorten toimijuutta koko yhteiskunnan jatkuvassa kehityksessä. |
| --- | --- |

22.

| 23. | sukupolvien välisen ulottuvuuden edistämisestä nuorisoalalla vuoropuhelun ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisäämiseksi annettuihin neuvoston päätelmiin, joissa korostetaan erityisesti eri sukupolvien kokemuksen ja osaamisen yhteen tuomisen hyötyjä rauhanomaisten ja yhtenäisempien yhteiskuntien rakentamisessa. |
| --- | --- |

23.

| 24. | siihen, että EU:n nuorisodialogin 8. kierroksella painotettiin nuorisotavoitetta nro 9 ”Tiloja ja osallistumista kaikille”, ja osallistavaan prosessiin, jonka tuloksena hyväksyttiin neuvoston päätelmät monitasoisen hallinnon vahvistamisesta nuorten päätöksentekoprosesseihin osallistumisen edistämisessä ja neuvoston päätelmät nuorten osallistumisen kannalta mielekkään nuorten kansalaistoiminnan turvaamisesta ja synnyttämisestä. |
| --- | --- |

24.

| 25. | nuorten ja kansallisten työryhmien aktiiviseen osallistumiseen EU:n nuorisodialogin 9. kierrokseen ja nuorisojärjestöjen osallistumiseen erilaisiin tapahtumiin, joista kertyi palautetta Euroopan nuorison teemavuoden ja sen toteutuksen aikana, sekä nuorten osallistumiseen koulutus- ja nuorisoministerien epäviralliseen kokoukseen Strasbourgissa, samoin Strasbourgissa pidettyyn seminaariin nuorten osallistumisesta Eurooppa-hankkeeseen ja Brysselissä järjestettyyn tulevaisuutta käsittelevään ”Claim the Future”-konferenssiin, jossa esitettiin yhteenveto teemavuoden saavutuksista ja pohdittiin sen perintöä. |
| --- | --- |

25.

KEHOTTAVAT JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN MUKAISESTI JA TOIMIVALTANSA PUITTEISSA

| 26. | ottamaan tarvittaessa huomioon edellä 13–17 kohdassa mainitut suositukset pannessaan täytäntöön ja arvioidessaan asiaankuuluvia politiikkatoimia, jotka liittyvät EU:n nuorisodialogin 9. kierroksen alateemoihin 1–5. |
| --- | --- |

26.

| 27. | tarkastelemaan EU:n nuorisodialogin 9. kierroksen tuloksia pannessaan täytäntöön ja arvioidessaan nykyisiä ja suunnitellessaan tulevia nuorisopolitiikkoja synergiassa kaikkien nuoriin vaikuttavien toimintapolitiikkojen kanssa, sekä tutkimaan muita tapoja panna täytäntöön eurooppalaiset nuorisotavoitteet nro 10 ja nro 3 ja niiden alatavoitteet. |
| --- | --- |

27.

| 28. | kannustamaan, tunnustamaan ja tarvittaessa tukemaan taloudellisesti nuorten käynnistämiä ja johtamia kestävän kehityksen toimia ja ohjelmia, erityisesti sellaisia, joilla torjutaan ilmastonmuutosta ja lisätään osallisuutta, jotta nuoret voivat toimia muutoksen edistäjinä koko yhteiskunnassa. |
| --- | --- |

28.

| 29. | vahvistamaan ja parantamaan EU:n nuorisodialogiprosessia tarkastelemalla ja mahdollisuuksien mukaan soveltamalla EU:n nuorisodialogin 9. kierroksen parhaita käytäntöjä sekä sen täytäntöönpanoa ohjanneita periaatteita, erityisesti asettamalla nuoret ja nuorisojärjestöt prosessin keskiöön ja varmistamalla, että EU:n nuorisodialogi on nuorisovetoinen prosessi, jossa nuoret ja päätöksentekijät käyvät rakentavaa ratkaisukeskeistä vuoropuhelua. |
| --- | --- |

29.

| 30. | voimaannuttamaan tarvittaessa kansallisia nuorisokomiteoita niiden toimiessa johtavina sidosryhminä kansallisissa työryhmissä, jotta ne voivat koordinoida ja täytäntöönpanna EU:n nuorisodialogia kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottamaan asianomaisia osapuolia varmistamaan vakaan hallinnollisen ja taloudellisen tuen sekä tapauskohtaisesti tarvittavat välineet kansallisille nuorisokomiteoille eurooppalaisen ohjausryhmän yhteispuheenjohtajina toimimista varten, jotta ne voivat ottaa johtavan roolin EU:n nuorisodialogissa jäsenvaltionsa puheenjohtajakaudella, erityisesti Erasmus+-ohjelman nuorisoa koskevan luvun avulla sen oikeusperustan ja EU:n varainhoitoasetuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

31.

| 32. | kannustamaan nuoria, nuorisojärjestöjä ja muita nuorisoalan sidosryhmiä hyödyntämään suuremmassa määrin EU:n Erasmus+-ohjelman nuorisoa koskevan luvun tarjoamia rahoitusmahdollisuuksia nuorten osallistumisen ja nuorisodialogien vahvistamiseksi paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla ja tarvittaessa liittämään ne tiiviimmin EU:n nuorisodialogiprosessiin. |
| --- | --- |

32.

| 33. | tunnustamaan, että valtiosta riippumattomien kansainvälisten nuorisojärjestöjen osallistuminen ja panos EU:n nuorisodialogiprosessiin on tärkeää toimintaa sen varmistamisessa, että dialogilla on vahva eurooppalainen ulottuvuus, ja tarjoamaan asiamukaisissa tapauksissa tarvittavat edellytykset niiden aktiiviselle osallistumiselle ja läsnäololle EU:n nuorisodialogiprosessissa. |
| --- | --- |

33.

| 34. | jatkamaan kaikilla tasoilla Euroopan nuorison teemavuoden aikana tehtyä työtä EU:n nuorisodialogin priorisoimiseksi ja sen näkyvyyden lisäämiseksi paikallisissa, alueellisissa, kansallisissa ja EU-tason tapahtumissa ja edistämään nuorten osallistumista päätöksentekoprosesseihin kaikilla tasoilla ja osallistavalla tavalla nuorten osallistamista koskevien parhaiden käytäntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

34.

| 35. | varmistamaan, että on olemassa Euroopan tason pitkän aikavälin viestintästrategia, jolla lisätään EU:n nuorisodialogia koskevaa nuorisoystävällistä tiedotusta, ja antamaan tarvittaessa kansallisille työryhmille lisätukea niiden oman EU:n nuorisodialogia koskevan viestinnän tehostamiseksi. Viestintästrategia olisi mieluiten laadittava nuorisojärjestöjen yhteisjohtajuuden puitteissa, mukaan lukien EU:n nuorisodialogin yhteinen logo, jota käytettäisiin kaikkien EU:n nuorisodialogin toimien yhteydessä Euroopan, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. |
| --- | --- |

35.

| 36. | toteuttamaan asianmukaisia toimenpiteitä nuorten merkityksellisen osallistumisen valtavirtaistamiseksi kaikilla asiaankuuluvilla politiikan aloilla Euroopan nuorison teemavuoden aikana toteutettujen toimien mukaisesti nuorisonäkökulman edistämiseksi kaikilla asiaankuuluvilla politiikan aloilla. Nuorisopolitiikan alan olisi toimittava siltana muihin politiikanaloihin sen varmistamiseksi, että lasten ja nuorten ääniä tuodaan paremmin kuuluviin ja otetaan huomioon muilla aloilla. |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehittämään edelleen EU:n nuorisodialogin tulosten seurantaa ja niitä koskevan palautteen käsittelyä avoimuuden lisäämiseksi ja sen varmistamiseksi, että nuoret osallistuvat mielekkäällä tavalla päätöksentekoprosessien kaikkiin osiin ja kaikkiin vaiheisiin. |
| --- | --- |

37.

| 38. | tarjoamaan tukea sekä kohdennettuja välineitä ja menetelmiä sellaisten nuorten tavoittamisen ja valmistelemiseen, jotka eivät yleensä osallistu EU:n nuorisodialogiin, mukaan lukien muita heikommassa asemassa olevat nuoret. Ne voitaisiin räätälöidä tiettyjen ryhmien tarpeisiin tapauskohtaisesti. Tavoitteena olisi tarjota yksinkertaisia viestintävälineitä, joilla esitellään EU:n nuorisodialogia ja EU:n toimielinten roolia nuorisoystävällisellä tavalla ja tarjotaan asianmukaista tukea koko prosessin ajan. |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehittämään asianmukaisissa tapauksissa paikallisella, alueellisella, kansallisella ja EU-tasolla menetelmiä ja täytäntöönpanovälineitä, joiden avulla voidaan toteuttaa toimia EU:n nuorisodialogista, EU:n nuorisokonferensseista sekä Euroopan nuorison teemavuodesta saatavien viestien ja vaatimusten pohjalta. |
| --- | --- |

39.

PYYTÄVÄT KOMISSIOTA TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN MUKAISESTI

| 40. | kehittämään edelleen EU:n nuorisoportaalia ja muita asiaankuuluvia viestintävälineitä nuorisoystävällisellä tavalla EU:n nuorisodialogin käyttäjäystävällisyyden ja näkyvyyden lisäämiseksi Euroopan nuorison teemavuoden ja EU:n nuorisodialogin 9. kierroksen hyvien käytäntöjen pohjalta. |
| --- | --- |

40.

| 41. | jatkamaan EU:n nuorisokoordinaattorin toteuttamia toimia nuorten osallistumisen valtavirtaistamiseksi kaikilla asiaankuuluvilla EU:n politiikan aloilla Euroopan nuorison teemavuoden hengessä ja lisäämään EU:n nuorisodialogin näkyvyyttä nuorten osallistumisen valtavirtaistamisen välineenä. |
| --- | --- |

41.

TOTEAVAT VIELÄ SEURAAVAA:

| 42. | Seuraavan puheenjohtajakolmikon (Espanja, Belgia ja Unkari) yleisenä prioriteettina on teema ”TARVITSEMME NUORIA”. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Tavoitteena on kehittää ja vahvistaa edelleen EU:n nuorisodialogia 10. kierroksen aikana ottaen huomioon edellisten kierrosten tulokset, suositukset, arvostaminen ja arvioinnit. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma EU:n nuorisodialogin hallintoa koskevien suuntaviivojen antamiseksi – Euroopan unionin nuorisostrategia 2019–2027 (EUVL C 189, 5.6.2019, s. 1).

(2)  Eurofound (2021), Impact of COVID-19 on young people in Europe, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg.

(3)  Suositukset esitettiin maaliskuussa 2023 EU:n nuorisokonferenssissa EU:n nuorisodialogin 9. kierroksen lopuksi. Ks. liitteen liitteessä II olevien suositusten 1–5 tueksi esitetyt tiivistelmät.

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2021/2316, annettu 22 päivänä joulukuuta 2021, Euroopan nuorison teemavuodesta (2022) (EUVL L 462, 28.12.2021, s. 1).

---

LIITE I

VIITTEET

| — | Bárta O., Moxon D. (2023). EUYD9 Implementation Phase Report. DOI: 10.5281/zenodo.7696299. |
| --- | --- |

—

Bárta O., Moxon D. (2023). EUYD9 Implementation Phase Report. DOI: 10.5281/zenodo.7696299.

| — | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät monitasoisen hallinnon vahvistamisesta nuorten päätöksentekoprosesseihin osallistumisen edistämisessä (EUVL C 241, 21.6.2021, s. 3). |
| --- | --- |

—

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät monitasoisen hallinnon vahvistamisesta nuorten päätöksentekoprosesseihin osallistumisen edistämisessä (EUVL C 241, 21.6.2021, s. 3).

| — | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät nuorten demokratiatietoisuuden ja demokratiaan osallistumisen edistämisestä Euroopassa (EUVL C 415, 1.12.2020, s. 16). |
| --- | --- |

—

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät nuorten demokratiatietoisuuden ja demokratiaan osallistumisen edistämisestä Euroopassa (EUVL C 415, 1.12.2020, s. 16).

| — | Neuvoston päätelmät nuorten muutostoimijuuden edistämisestä ympäristön suojelemiseksi (EUVL C 159, 12.4.2022, s. 9). |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät nuorten muutostoimijuuden edistämisestä ympäristön suojelemiseksi (EUVL C 159, 12.4.2022, s. 9).

| — | Neuvoston päätelmät sukupolvien välisen ulottuvuuden edistämisestä nuorisoalalla vuoropuhelun ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisäämiseksi (EUVL C 495, 29.12.2022, s. 56). |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät sukupolvien välisen ulottuvuuden edistämisestä nuorisoalalla vuoropuhelun ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisäämiseksi (EUVL C 495, 29.12.2022, s. 56).

| — | Neuvoston päätelmät nuorten osallistumisen kannalta mielekkään nuorten kansalaistoiminnan turvaamisesta ja synnyttämisestä (EUVL C 501 I, 13.12.2021, s. 19). |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät nuorten osallistumisen kannalta mielekkään nuorten kansalaistoiminnan turvaamisesta ja synnyttämisestä (EUVL C 501 I, 13.12.2021, s. 19).

| — | Neuvoston päätöslauselma jäsennellystä vuoropuhelusta ja nuorten kanssa käytävän vuoropuhelun tulevasta kehittämisestä nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön politiikkojen puitteissa vuoden 2018 jälkeen (EUVL C 189, 15.6.2017, s. 1). |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätöslauselma jäsennellystä vuoropuhelusta ja nuorten kanssa käytävän vuoropuhelun tulevasta kehittämisestä nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön politiikkojen puitteissa vuoden 2018 jälkeen (EUVL C 189, 15.6.2017, s. 1).

| — | Eurofound (2021), Impact of COVID-19 on young people in Europe, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg. |
| --- | --- |

—

Eurofound (2021), Impact of COVID-19 on young people in Europe, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg.

| — | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma EU:n nuorisodialogin 8. kierroksen tuloksista (EUVL C 504, 14.12.2021, s. 1). |
| --- | --- |

—

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma EU:n nuorisodialogin 8. kierroksen tuloksista (EUVL C 504, 14.12.2021, s. 1).

| — | Euroopan unionin neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön puitteista: Euroopan unionin nuorisostrategia 2019–2027 (EUVL C 456, 18.12.2018, s. 1). |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön puitteista: Euroopan unionin nuorisostrategia 2019–2027 (EUVL C 456, 18.12.2018, s. 1).

| — | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma EU:n nuorisodialogin 7. kierroksen tuloksista: Euroopan unionin nuorisostrategia 2019–2027 (EUVL C 212 I, 26.6.2020, s. 1). |
| --- | --- |

—

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma EU:n nuorisodialogin 7. kierroksen tuloksista: Euroopan unionin nuorisostrategia 2019–2027 (EUVL C 212 I, 26.6.2020, s. 1).

| — | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma EU:n nuorisodialogin hallintoa koskevien suuntaviivojen antamiseksi – Euroopan unionin nuorisostrategia 2019–2027 (EUVL C 189, 5.6.2019, s. 1). |
| --- | --- |

—

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma EU:n nuorisodialogin hallintoa koskevien suuntaviivojen antamiseksi – Euroopan unionin nuorisostrategia 2019–2027 (EUVL C 189, 5.6.2019, s. 1).

---

LIITE II

TIIVISTELMÄT EU:N NUORISODIALOGIN 9. KIERROKSEN ALATEEMOJEN 1–5 TUEKSI ESITETYISTÄ SUOSITUKSISTA

EU:n nuorisodialogin 9. kierroksen täytäntöönpanovaihe pohjasi viiteen alateemaan, jotka Strasbourgissa Ranskassa tammikuussa 2022 järjestetyn EU:n nuorisokonferenssin osallistujat valitsivat. Täytäntöönpanovaihetta koskevat analyysit tehtiin helmi-maaliskuussa 2023. Niiden avulla saatiin tietoa täytäntöönpanoa koskevan raportoinnin kahdesta keskeisestä osa-alueesta eli täytäntöönpanotoimien valikoimasta ja EU:n nuorisodialogin 9. kierroksen täytäntöönpanotoimien tuloksena havaituista vaikutuksista, sekä näihin liittyvää konkretiaa. Täytäntöönpanovaihetta koskevaa raporttia (1) käytettiin perustana EU:n nuorisokonferenssissa Växjössä Ruotsissa maaliskuussa 2023 käydyille keskusteluille.

Tässä liitteessä esitetään tiivistelmät konferenssin osanottajien laatimista kierroksen alateemoja 1–5 koskevista suosituksista.

1.   Tiedotus ja koulutus

”Suosituksemme tavoitteena on varmistaa, että kestävyyttä ja ilmastonmuutosta koskeva tieto on luotettavaa ja osallistavaa. Tällainen käyttäjäystävällinen ja eri ikäisten ja eri elämänvaiheissa olevien ihmisten saatavilla oleva tieto auttaa meitä saavuttamaan vihreämmän Euroopan. Näitä aiheita koskevat tiedot on sisällytettävä kaikentyyppiseen sekä epäviralliseen että viralliseen koulutussisältöön. On tärkeää oppia yhdessä toisten kanssa ja toisilta ihmisiltä ja ottaa huomioon erilaiset näkökulmat, kuten erilaiset kulttuurit ja sosioekonomiset taustat. Siksi olisi otettava huomioon ilmasto-oikeudenmukaisuus. Ei ole oikeudenmukaista jättää nuorten taakaksi sellaisten politiikkojen seurauksia, joita he eivät ole itse toteuttaneet. Meidän on saatava kaikki sukupolvet osallistumaan aktiivisesti ilmastonmuutosta koskevaan koulutukseen ja tarvittaviin ratkaisuihin.

Nuoret tarvitsevat taitoja, tietoja ja foorumeja voidakseen toteuttaa merkityksellisiä toimia. On tärkeää hyödyntää epävirallisen koulutuksen tarjoamia mahdollisuuksia ja tunnustaa sen käytännön hyödyt. Odotamme, että täytäntöönpano suoritetaan tieteidenvälistä lähestymistapaa noudattaen ja hyödyntäen jo saatavilla olevia, nuorisojärjestöjen ja nuorisotiedotuspalvelujen tarjoamia mahdollisuuksia ja tietämystä. On tarpeen tarjota resursseja kouluttajille, jotta he voivat saada asianmukaista koulutusta ja valmiuksia tehtäviensä hoitamiseen. Koska kyseessä on elävä prosessi, sen arvioinnin, valvonnan ja kehittämisen on oltava jatkuvaa.”

2.   Toiminta ja voimaannuttaminen

”Nuoret jätetään huomiotta ja heidät suljetaan yhä uudelleen sellaisten päätöksentekoprosessien ulkopuolelle, jotka vaikuttavat merkittävästi heidän tulevaisuuteensa. Tämän ongelman ratkaisemiseksi kehotamme parantamaan paikallisia alhaalta ylöspäin suuntautuvia osallistumismekanismeja voimaannuttamalla erityisesti muita heikommassa asemassa olevia nuoria.

Vaikka tällaisia [neuvoa-antavia neuvottelukuntia] on tällä hetkellä joissakin maissa, kuten Suomessa, Virossa ja Ruotsissa, katsomme, että tarvitaan Euroopan laajuiset puitteet, joiden avulla voidaan luoda parempia malleja paikallisten nuorten ja päättäjien tehokkaille yhteispäätösmenettelyille. Tätä lähestymistapaa on sovellettava kestävästi ja intersektionaalisesti, jotta voidaan varmistaa sekä prosessien jatkuvuus että erilaiset taustat ja elämänkokemukset omaavien nuorten osallistaminen. Intersektionaalisen lähestymistavan soveltaminen merkitsee sen huomioon ottamista, että henkilöön voi kohdistua useita syrjinnän ja marginalisoinnin muotoja.

Neuvottelukunnat muodostetaan demokraattisilla ja nuorten johtamilla prosesseilla, joissa nuoret valitsevat omat edustajansa. Tietyssä prosessissa ja sen logistiikassa voidaan ottaa huomioon paikallinen konteksti. Neuvottelukuntien jäsenet toimivat paikallisten nuorten äänitorvena ennen paikallista päätöksentekoprosessia, sen jälkeen ja sen aikana.

On ratkaisevan tärkeää, että jäsenvaltiot asettavat etusijalle nuorten osallistamisen ja edustuksen päätöksentekoprosesseissa. Perustamalla paikallistason riippumattomia neuvoa-antavia neuvottelukuntia ja voimaannuttamalla nuoria, erityisesti muita heikommassa asemassa olevia nuoria, voimme luoda paremman tulevaisuuden kaikille.”

3.   Hallinto

”EU:n nuorisodialogin 9. kierroksen kuulemiset osoittivat, että nuoret suhtautuvat epäluuloisesti talous-, sosiaali- ja ympäristöpolitiikkaa koskevien päätöksentekomekanismien tehokkuuteen. Huolimatta tavoitteista ja pyrkimyksistä ottaa nuoret mukaan näihin päätöksentekoprosesseihin he pitävät epätodennäköisenä, että heidän osallistumisensa johtaa politiikan muutokseen.

Tämän suosituksen tarkoituksena on varmistaa, että nuoret otetaan mukaan koko päätöksentekoprosessiin ja että he saavat äänensä kuuluviin, samalla kun tehdään seurantaa ja tarjotaan nuorille jatkotoimia ja palautetta toimista, joita poliittiset päättäjät ovat toteuttaneet nuorten panoksen jälkeen, ja tiedotetaan toteutetuista muutoksista tai selitetään, miksi muutoksia ei ole saatu aikaan asetetuissa määräajoissa. Tämä auttaa lisäämään avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta kaikilla päätöksenteon tasoilla.

Suositus edistää nuorisojärjestöjen, kuten paikallisten, alueellisten, kansallisten ja eurooppalaisten nuorisoneuvostojen, voimaannuttamista, EU:n nuorisodialogin vahvistamista ja nuorisotestien kaltaisten vaikutustenarviointivälineiden käyttöönottoa. Näin voidaan paremmin kohdentaa vaikuttavaa politiikkaa, vähentää epätasa-arvoisuuksista johtuvia eroja ja tukea nykyisiä ja tulevia sukupolvia.”

4.   Liikkuvuus ja solidaarisuus

”Osana Euroopan osaamisen teemavuotta 2023 korostettiin kiireellistä tarvetta edistää työvoiman uudelleen- ja täydennyskoulutukseen kannustavaa ajattelutapaa, jolla edistetään kestävää kasvua, virallisen koulutusalan toimintakykyä ja kilpailukykyisiä työmarkkinoita. Sen vuoksi kannustamme voimakkaasti eurooppalaisia nuoria hyödyntämään vapaaehtoistyöhön ja oppimiseen liittyvää liikkuvuutta taitojen kehittämiseksi edelleen aktiivisen oppimisprosessin avulla. Samaan aikaan niin nuorten kuin poliittisten päättäjien keskuudessa, virallisissa oppilaitoksissa ja työmarkkinoilla esiintyy yhä enemmän väärinkäsityksiä, jotka estävät tunnustamasta näiden kokemusten tai niiden taitojen arvoa, joita eurooppalaiset nuoret voivat kehittää kyseisten kokemusten pohjalta.

Liikkuvuus ei ole mahdollista suurimmalle osalle nuorista johtuen tiedon puutteesta, kielimuureista, riittämättömistä taloudellisista resursseista tai henkilökohtaisista velvollisuuksista. Näin ollen tarvitaan luotettavasta lähteestä nuorisoystävällisesti ja helposti saatavilla olevaa tietoa sekä yleistä tiedotuskampanjaa, jotta kaikki Euroopan nuoret saisivat tietoonsa nämä mahdollisuudet ja edistettäisiin osallistavampaa yhteiskuntaa nuorisotavoitteen nro 3 mukaisesti.

Euroopan komission olisi käynnistettävä prosessi, jossa jäsenvaltiot kuulevat toisiaan kahden vuoden kuluessa kansallisten toimintasuunnitelmien laatimiseksi ja jossa keskitytään nuorten vapaaehtoistyöhön ja oppimiseen liittyvän liikkuvuuden helpottamiseen erityisesti niiden nuorten osalta, joilla on rajalliset mahdollisuudet. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi luotava toimintasuunnitelmissaan puitteet, joissa tunnustetaan lyhyt- ja pitkäkestoisen vapaaehtoistyöhön ja oppimiseen liittyvän liikkuvuuden aikana hankittu osaaminen ja taidot, ja tunnustettava, että nämä kokemukset ovat hyödyllisiä työelämän ja opetussuunnitelmien kannalta.”

5.   Infrastruktuurin saatavuus

”Nykyisistä liikenteeseen liittyvistä alennuksista huolimatta liikenteessä on alueellisten erojen vuoksi edelleen infrastruktuurin vanhentumisesta ja/tai riittämättömyydestä johtuvia esteitä monien nuorten jokapäiväisessä elämässä, erityisesti maaseudulla. Liikenne vaikuttaa opiskeluun, työhön ja nuorten jokapäiväiseen elämään. Saatavuus, kohtuuhintaisuus ja yleinen saavutettavuus ovat keskeisiä tekijöitä julkisen liikenteen järjestelmien edistämisessä. Se, että nuoret käyttävät julkista liikennettä, vähentää maaseudulta kaupunkeihin suuntaavaa muuttoliikettä. Tällä edistetään maaseudun säilymistä asuttuna parantamalla maaseudun rakenteita ja kannustetaan nuoria jäämään maaseudulle, samalla kun edistetään kestävää asumista sekä maaseudulla että kaupungeissa.

Nuorille tarkoitettua ”ilmastolippua” koskevan aloitteen tavoitteena on ottaa käyttöön yksinkertainen järjestelmä, jonka avulla nuorille voidaan tarjota helposti saatavilla oleva ja kohtuuhintainen julkinen liikenne alueellisella, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla. Sosiaalisen ja ympäristön kestävyyden suhteen luotamme kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan. Pyrimme myös siihen, että nuoret voivat useammin valita kestäviä matkustusvaihtoehtoja ja että jäsenvaltiot voivat rakentaa kestävämpää infrastruktuuria pitkällä aikavälillä ja että niiden välillä voidaan lisätä liikkuvuutta ja solidaarisuutta.

Nuorille tarkoitettu EU:n ”ilmastolippu” on pilottihanke, jolla pyritään luomaan yksi digitaalinen alusta kolmelle eri tasolle eli alueelliselle, kansalliselle ja kansainväliselle tasolle. Kaksi ensimmäistä olisivat valinnaisia, ja Euroopan komissio tukisi niitä halukkaissa jäsenvaltioissa. Kansainvälisellä tasolla sovellettaisiin EU:n laajuista yhdenmukaistamista. Foorumi on tarkoitus mukauttaa kansallisiin hintoihin, ja sillä esitellään parhaita käytäntöjä. Haluamme, että kestävän julkisen liikenteen avulla nuoret menestyvät eivätkä pelkästään selviydy.”

---

(1)  Bárta O., Moxon D. (2023). EUYD9 Implementation Phase Report. DOI: 10.5281/zenodo.7696299.

---

| 26.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 185/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 185/14

---

Euroopan unionin neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma Euroopan unionin nuorisostrategian työsuunnitelman 2022–2024 tarkistamisesta

(2023/C 185/05)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO JA NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEET JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, JOTKA

PALAUTTAVAT MIELEEN SEURAAVAA:

| 1. | Neuvoston päätöslauselma nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön puitteista: Euroopan unionin nuorisostrategia 2019–2027 pyydetään jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota näiden toimivallan puitteissa panemaan EU:n nuorisostrategia tosiasiallisesti toimeen kaikkialla EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa erityistoimien, muun muassa EU:n nuorisoalan työsuunnitelmien, avulla. |
| --- | --- |

1.

| 2. | EU:n nuorisostrategian yhteydessä noudatetaan kolmivuotisia työskentelyjaksoja, jotka ulottuvat aina kahden peräkkäisen puheenjohtajakolmikon kausille. Kunkin työskentelyjakson prioriteetit ja toimet esitellään EU:n nuorisoalan työsuunnitelmissa. Suunnitelmien tulisi perustua strategian ohjaaviin periaatteisiin ja prioriteetteihin, ja nuorisokysymyksiä tulisi käsitellä muissa neuvoston kokoonpanoissa ja asiaankuuluvien politiikka-alojen valmisteluelimissä. |
| --- | --- |

2.

| 3. | EU:n työsuunnitelma on väline, joka toimii suunnannäyttäjänä ja ohjaa jäsenvaltioita, komissiota ja kaikkia sidosryhmiä EU:n nuorisostrategian tavoitteiden saavuttamisessa. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kolmivuotisessa työohjelmassa esitettyjä prioriteetteja ja toimia on määrä tarkistaa vuoden 2023 alkupuoliskolla. Neuvosto sekä neuvostossa kokoontuvat jäsenvaltiot hyväksyvät tarkistuksen kesäkuun 2023 loppuun mennessä, |
| --- | --- |

4.

PANEVAT MERKILLE SEURAAVAA:

| 5. | Neuvosto vahvistaa EU:n työsuunnitelmat seuraavien maiden puheenjohtajakolmikoilta saatujen alustavien tietojen perusteella: Ranska, Tšekin tasavalta ja Ruotsi sekä Espanja, Belgia ja Unkari. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Komissio voi tukea ja täydentää työsuunnitelmassa esitettyjä jäsenvaltioiden toimia erityisesti edistämällä yhteistyötä, tukemalla nuorten ja nuorisotyöntekijöiden liikkuvuutta sekä kannustamalla nuoria osallistumaan demokraattiseen toimintaan. Tarvittaessa voidaan hyödyntää EU:n nuorisostrategian toimeenpanon tueksi kehitettyjä välineitä. Näitä ovat muun muassa EU:n nuorisodialogi, EU:n nuorisostrategiafoorumi, Euroopan nuorisoportaali ja EU:n nuorisokoordinaattori sekä keskinäisen oppimisen toimet, kuten asiantuntijaryhmät, vertaisoppimistoimet ja vertaisneuvonta. Niitä tuetaan tulevien kansallisten toimien suunnitelman, Youth Wiki -sivuston, nuorisoindikaattoreiden, kyselyiden, selvitysten ja tutkimusten säännöllisillä päivityksillä. Tukea vahvistetaan edelleen kumppanuuksilla ja yhteistyöllä muiden kansainvälisten organisaatioiden, etenkin Euroopan neuvoston, kanssa sekä nuorisoalan ohjelmien kautta (erityisesti Erasmus+ ja Euroopan solidaarisuusjoukot). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tämän työsuunnitelman erityinen kohokohta on Euroopan nuorison teemavuosi 2022. Sen tuloksia ja perintöä aiotaan ylläpitää, edistää ja vahvistaa, koska teemavuoden arviointia hyödynnetään suunnitelman tehostamiseksi ja vahvistamiseksi tulevaisuudessa. Lisäksi se kannustaa nuoria osallistumaan unionin kehityksen ja koko yhteiskunnan muovaamiseen, myös osana Euroopan tulevaisuutta käsittelevää konferenssia ja uusi eurooppalainen Bauhaus -aloitetta. Teemavuosi lisää tietoisuutta nuorten mahdollisuuksista ja heille annettavasta tuesta EU:n tasolla sekä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. |
| --- | --- |

7.

---

LIITE

EU:n nuorisostrategian 2022–2024 työsuunnitelman tarkistaminen (1)

| FR, CZ, SE
  Yleinen teema: ”Yhdessä kohti kestävää ja osallistavaa Eurooppaa”
  Eurooppalaiset nuorisotavoitteet #3 OSALLISTAVAT YHTEISKUNNAT ja #10 KESTÄVÄ VIHREÄ EUROOPPA |
| --- |
| Päivämäärä: | Työmenetelmä/Väline | Ohjeellinen tavoite ja tulos | Asiaan liittyvät nuorisotavoitteet | Yhteys eurooppalaisen nuorisotyön toimintaohjelmaan (2) | Ehdottaja |
| 2022 (alkupuolisko) | Päätelmät nuorten muutostoimijuuden edistämisestä ympäristön suojelemiseksi (5.4.2022) | Hyväksyminen neuvostossa
  Nuorisoalan poliittisten päättäjien ja sidosryhmien kannustaminen ottamaan huomioon nuorten näkemykset ja antamaan heille mahdollisuus osallistua kestävää kehitystä ja ilmastonmuutoksen torjuntaa koskeviin julkisiin politiikkoihin ja ohjelmiin | Kestävä vihreä Eurooppa | §10a | FR |
| 2022 (alkupuolisko) | Neuvoston suositus nuorten vapaaehtoisten liikkuvuudesta Euroopan unionissa (5.4.2022) | Hyväksyminen neuvostossa
  Päivitetään Ranskan puheenjohtajakaudella vuonna 2008 annettu neuvoston suositus nuorten vapaaehtoisten liikkuvuudesta Euroopan unionissa nuorten vapaaehtoistoiminnan helpottamiseksi pandemian jälkeen | Tiloja ja osallistumista kaikille
  EU:n tuominen lähelle nuoria
  Nuorisojärjestöt ja eurooppalaiset ohjelmat | | FR, komissio |
| 2022 (alkupuolisko) | EU:n nuorisokonferenssi (Strasbourg 24.–26.1.2022) | EU:n nuorisokonferenssi | Osallistavat yhteiskunnat
  Kestävä vihreä Eurooppa | | FR, komissio |
| 2022 (alkupuolisko) | Nuoriso- ja koulutusasioista vastaavien ministereiden epävirallinen kokous: ”Vihreämpi ja kestävämpi Eurooppa” (Strasbourg 27.1.2022) | Parhaiden käytäntöjen vaihto
  Nuorten edustajien osallistuminen kaikista jäsenvaltioista, jotta kuullaan myös nuorten ääniä
  Nuorten osallistuminen kestävää kehitystä koskeviin kysymyksiin | Kestävä vihreä Eurooppa | §10a | FR |
| 2022 (alkupuolisko) | Nuorisoasioiden toimialajohtajien epävirallinen kokous (Bordeaux 5.–6.5.2022) | Aiheet:






  — | Euroopan nuorison teemavuosi |

FR, CZ, SE

Yleinen teema: ”Yhdessä kohti kestävää ja osallistavaa Eurooppaa”

Eurooppalaiset nuorisotavoitteet #3 OSALLISTAVAT YHTEISKUNNAT ja #10 KESTÄVÄ VIHREÄ EUROOPPA

Päivämäärä:

Työmenetelmä/Väline

Ohjeellinen tavoite ja tulos

Asiaan liittyvät nuorisotavoitteet

Yhteys eurooppalaisen nuorisotyön toimintaohjelmaan (2)

Ehdottaja

2022 (alkupuolisko)

Päätelmät nuorten muutostoimijuuden edistämisestä ympäristön suojelemiseksi (5.4.2022)

Hyväksyminen neuvostossa

Nuorisoalan poliittisten päättäjien ja sidosryhmien kannustaminen ottamaan huomioon nuorten näkemykset ja antamaan heille mahdollisuus osallistua kestävää kehitystä ja ilmastonmuutoksen torjuntaa koskeviin julkisiin politiikkoihin ja ohjelmiin

Kestävä vihreä Eurooppa

§10a

FR

2022 (alkupuolisko)

Neuvoston suositus nuorten vapaaehtoisten liikkuvuudesta Euroopan unionissa (5.4.2022)

Hyväksyminen neuvostossa

Päivitetään Ranskan puheenjohtajakaudella vuonna 2008 annettu neuvoston suositus nuorten vapaaehtoisten liikkuvuudesta Euroopan unionissa nuorten vapaaehtoistoiminnan helpottamiseksi pandemian jälkeen

Tiloja ja osallistumista kaikille

EU:n tuominen lähelle nuoria

Nuorisojärjestöt ja eurooppalaiset ohjelmat

FR, komissio

2022 (alkupuolisko)

EU:n nuorisokonferenssi (Strasbourg 24.–26.1.2022)

EU:n nuorisokonferenssi

Osallistavat yhteiskunnat

Kestävä vihreä Eurooppa

FR, komissio

2022 (alkupuolisko)

Nuoriso- ja koulutusasioista vastaavien ministereiden epävirallinen kokous: ”Vihreämpi ja kestävämpi Eurooppa” (Strasbourg 27.1.2022)

Parhaiden käytäntöjen vaihto

Nuorten edustajien osallistuminen kaikista jäsenvaltioista, jotta kuullaan myös nuorten ääniä

Nuorten osallistuminen kestävää kehitystä koskeviin kysymyksiin

Kestävä vihreä Eurooppa

§10a

FR

2022 (alkupuolisko)

Nuorisoasioiden toimialajohtajien epävirallinen kokous (Bordeaux 5.–6.5.2022)

Aiheet:

—

Euroopan nuorison teemavuosi

| — | Nuorisotyöntekijöiden liikkuvuus ja heidän taitojensa tunnustaminen |
| --- | --- |

—

Nuorisotyöntekijöiden liikkuvuus ja heidän taitojensa tunnustaminen

| — | Kansallisen ja kansainvälisen vapaaehtoistoiminnan väliset synergiat ja täydentävyys |
| --- | --- |

—

Kansallisen ja kansainvälisen vapaaehtoistoiminnan väliset synergiat ja täydentävyys

EU:n tuominen lähelle nuoria

FR

2022 (alkupuolisko)

Seminaari nuorten osallistumisesta Eurooppa-hankkeeseen: ”EU eläväksi: nuorten hyväksi ja nuorten kanssa” (Strasbourg 9.–10.6.2022)

Parhaiden käytäntöjen vaihto nuorten osallistumisen asiantuntijoiden välillä

Kahdeksannen kierroksen ja Euroopan tulevaisuuskonferenssin jatkotoimet

Tiloja ja osallistumista kaikille

EU:n tuominen lähelle nuoria

§10e

FR

2022 (jälkipuolisko)

Neuvoston päätelmät sukupolvien välisen ulottuvuuden edistämisestä nuorisoalalla vuoropuhelun ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisäämiseksi (28.11.2022)

Hyväksyminen neuvostossa

Nykypäivän nuorten ja tulevien sukupolvien huolenaiheiden järjestelmällisempi huomioon ottaminen poliittisessa päätöksenteossa

Sukupolvien välisen vuoropuhelun merkityksen tunnustaminen sukupolvien välisen solidaarisuuden ja oikeudenmukaisuuden edistämiseksi Euroopassa, joka on vahva, selviytymiskykyinen, vihreä ja osallistava

Osallistavat yhteiskunnat

CZ

2022 (jälkipuolisko)

EU:n nuorisokonferenssi (Praha 11.–13.7.2022)

EU:n nuorisokonferenssi

Osallistavat yhteiskunnat

Kestävä vihreä Eurooppa

CZ, komissio

2022 (jälkipuolisko)

Nuorisoasioiden toimialajohtajien epävirallinen kokous: Epävirallisen oppimisen ja virallisen koulutuksen väliset yhteydet nuorisoalalla: nuorisotyön ratkaisut koronapandemian aiheuttamaan oppimisvajeeseen ja Ukrainan pakolaisten koulutustarpeisiin (Praha 19.–20.9.2022)

Parhaiden käytäntöjen vaihto

Osallistavat yhteiskunnat

CZ

2022 (jälkipuolisko)

”Claim the Future” (Euroopan nuorison teemavuoden päätöskonferenssi, Bryssel 6.12.2022)

Keskustelu Euroopan nuorison teemavuoden perinnöstä

Mielenterveys ja hyvinvointi

Laadukas oppiminen

CZ, komissio, EP

2023 (alkupuolisko)

EU:n nuorisokonferenssi (Växjö 20.–22.3.2023)

Yhteenveto EU:n nuorisodialogin 9. kierroksesta ja sen päättäminen

Pohdintoja EU:n nuorisodialogista prosessina

Osallistavat yhteiskunnat

Tiloja ja osallistumista kaikille

Kestävä vihreä Eurooppa

SE, komissio

2023 (alkupuolisko)

Nuorisoasioiden toimialajohtajien epävirallinen kokous (Växjö 22.–23.3.2023)

Pohdintoja EU:n nuorisodialogista prosessina

Keskustelu nuorisopolitiikan hallinnosta ja täytäntöönpanosta sekä EU:n nuorisokonferenssin tuloksista

Parhaiden käytäntöjen vaihto

Osallistavat yhteiskunnat

Tiloja ja osallistumista kaikille

SE

2023 (alkupuolisko)

Neuvoston päätelmät kestävän Euroopan sosiaalisesta ulottuvuudesta nuorten kannalta (toukokuu 2023)

Hyväksyminen neuvostossa

Kestävän vihreän Euroopan sosiaalista ulottuvuutta koskevat poliittiset suositukset, joilla edistetään kaikkien nuorten kestävää kehitystä koskevien näkemysten ja ajatusten huomioon ottamista

Kestävä vihreä Eurooppa

Osallistavat yhteiskunnat

§10a

§26

SE

2023 (alkupuolisko)

Neuvoston päätöslauselma EU:n nuorisodialogin 9. kierroksen tuloksista (toukokuu 2023)

Hyväksyminen neuvostossa

EU:n nuorisodialogin 9. kierroksen yhteenveto, tarkastelu ja arviointi. Parannetaan tiedotusta syrjäytyneille nuorille ja kehitetään edelleen EU:n nuorisokonferenssia ja nuorisodialogia koskevia prosesseja ja hallintoa osallisuuden ja palautteen lisäämiseksi.

Kestävä vihreä Eurooppa

Osallistavat yhteiskunnat

Tiedonsaanti ja rakentava vuoropuhelu

Tiloja ja osallistumista kaikille

SE

2023 (alkupuolisko)

EU:n nuorisostrategian työsuunnitelmasta 2022–2024 annetun neuvoston päätöslauselman tarkistaminen (toukokuu 2023)

Hyväksyminen neuvostossa

EU:n nuorisostrategian työsuunnitelmasta 2022–2024 annetun neuvoston päätöslauselman tarkistaminen

Osallistavat yhteiskunnat

SE

2023 (alkupuolisko)

Konferenssi nuorisopolitiikan valtavirtaistamisesta muilla politiikan aloilla (Bryssel 19.6.2023)

Puheenjohtajavaltion konferenssi Euroopan nuorison teemavuoden perinnöstä, tavoite 4: nuorisopolitiikan valtavirtaistaminen

Tiedonsaanti ja rakentava vuoropuhelu

Tiloja ja osallistumista kaikille

EU:n tuominen lähelle nuoria

SE

| ES, BE, HU
  Yleinen teema: ”TARVITSEMME NUORIA”
  Eurooppalainen nuorisotavoite #3 OSALLISTAVAT YHTEISKUNNAT (3) |
| --- |
| Päivämäärä: | Työmenetelmä/Väline | Ohjeellinen tavoite ja tulos | Asiaan liittyvät nuorisotavoitteet | Yhteys eurooppalaisen nuorisotyön toimintaohjelmaan | Ehdottaja |
| 2023 (jälkipuolisko) | Neuvoston päätelmät nuorisoa koskevan eurooppalaisen toimintaohjelman edistämisestä, nuorten oikeuksien täysimääräisen toteutumisen varmistamisesta ja heidän asettamisestaan eurooppalaisen yhteistyön keskiöön | Hyväksyminen neuvostossa
  Nuorten oikeuksia koskevan eurooppalaisen toimintaohjelman määrittelyn edistäminen
  Nuorten oikeuksien vahvistaminen
  Nuoria koskevien haasteiden määrittelyn edistäminen
  Sellaisten toimintapolitiikkojen kehittämisen edistäminen, joilla pyritään laajentamaan oikeuksia ja takaamaan täysipainoinen elämä ilman väkivaltaa | Osallistavat yhteiskunnat | | ES |
| 2023 (jälkipuolisko) | Nuoriso-, yliopisto- ja koulutusasioista vastaavien ministereiden epävirallinen kokous | Parhaiden käytäntöjen vaihto
  Kehitetään eurooppalainen toimintaohjelma, jonka keskiössä ovat nuoret | Osallistavat yhteiskunnat | | ES |
| 2023 (jälkipuolisko) | (mahd.) Neuvoston päätöslauselma Erasmus+ nuoriso -ohjelman ja Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevan ohjelman uudelleentarkastelusta EU:n nuorisostrategian täytäntöönpanon edistämiseksi | Hyväksyminen neuvostossa
  Nuoriso-ohjelmien, tavoitteiden ja toimien pohdinta ja arviointi. Mahdollisuus osoittaa solidaarisuutta. Monivuotisia puitteita käsittelevä pohdinta | Osallistavat yhteiskunnat | | ES (komissio) |
| 2023 (jälkipuolisko) | EU:n nuorisokonferenssi (Alicante 2.–4.10.2023) | Aihe päätetään myöhemmin konferensseissa ja seminaareissa yksilöityjen aiheiden joukosta | Osallistavat yhteiskunnat | | ES, komissio |
| 2023 (jälkipuolisko) | Nuorisoasioiden toimialajohtajien epävirallinen kokous (Alicante 4.–5.10.2023) | | | | ES |
| 2024 (alkupuolisko) | (mahd.) Nuorisoasioita käsittelevä toimialajohtajien kokous ja korkean tason keskustelu kansallisten virastojen johtajien kanssa | EU:n nuorisostrategian 2019–2027 väliarviointi; pohdintoja Erasmus+ -ohjelman 2021–2027 nuorisoa koskevasta luvusta ja Euroopan solidaarisuusjoukoista 2021–2027 | Kaikki nuorisotavoitteet | 13 kohdan a alakohta: Vaikutusmahdollisuudet ja laatu, innovointi, tunnustus
  §36 | Komissio ja BE |
| 2024 (alkupuolisko) | (mahd.) Neuvoston päätelmät ketään ei jätetä -periaatteesta (alustava otsikko) | Hyväksyminen neuvostossa
  Neuvoston päätelmät ”Ketään ei jätetä -periaate: tasoitetaan tietä kaikkien nuorten sosiaaliselle osallisuudelle” (4) | Osallistavat yhteiskunnat | 3, 4, 5 ja 6 kohta, 10 kohdan d alakohta, 13 kohdan b alakohta, 16, 19, 20, 21, 22, 33 ja 34 kohta | BE |
| 2024 (alkupuolisko) | (mahd.) Konferenssi nuorten kannalta osallistavista yhteiskunnista | EU:n nuorisokonferenssi | Osallistavat yhteiskunnat | 3, 4, 5 ja 6 kohta, 10 kohdan d alakohta, 13 kohdan b alakohta, 16, 19, 20, 21, 22, 33 ja 34 kohta | BE |
| 2024 (alkupuolisko) | (mahd.) Konferenssi nuorisotyöstä (5) (painotuksena paikallistaso ja demokratia: nuoret tutustuvat nuorisotyöhön yleensä paikallistasolla ja suurin osa nuorisotyöstä tehdään paikallistasolla) | Toimintapoliittiset suositukset
  Kooste parhaista käytännöistä
  Yhteensovittaminen EU:n nuorisotyöohjelman ja Bonnin prosessin kanssa
  Yhteistyössä ”Europe goes local” -hankkeen ja ”Democracy Reloading” -ohjelman kanssa
  Paikallinen tarjonta nuorisotyössä on ensimmäinen kolmesta nuorisotyön tarjontaa käsittelevästä kohdasta loppujulkilausumassa ”Signposts for the Future”. Kolmannen eurooppalaista nuorisotyötä koskevan kokouksen loppujulkilausuman 7 kohdassa todetaan, että ”perusluonteiseen tarjontaan nuorisotyössä olisi näin ollen sisällyttävä selkeä strategia, jolla lisätään osallistuvien nuorten sosiaalista osallisuutta ja sen monimuotoisuutta” (6). | Nuorisojärjestöt ja eurooppalaiset ohjelmat
  Osallistavat yhteiskunnat | 3 ja 8 kohta, 10 kohdan a, c ja e alakohta, 13 kohdan b ja c alakohta, 14, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 27, 34, 38 ja 39 kohta | BE |
| 2024 (alkupuolisko) | (mahd.) Neuvoston päätöslauselma nuorisotyötä koskevasta toimintapolitiikasta uudessa Euroopassa | Hyväksyminen neuvostossa
  (mahd.) Toimintapoliittiset suositukset nuorisotyön roolista lapsi- ja nuorisoystävällisissä kaupungeissa ja julkisen tilan roolista (esim. paikallinen nuorisotyö ja nuorisoystävälliset kaupungit)
  Parhaiden käytäntöjen vaihtaminen nuorisoystävällisten kaupunkien tunnuksen osalta ja Euroopan nuorisopääkaupunkien kanssa, jotka esittelevät työtään seuraavilla aloilla: ”julkisia tiloja nuorille”, ”lapsen oikeus leikkiin” ja sen yhteys oppimiseen (viralliseen, epäviralliseen ja arkioppimiseen) pyrittäessä kohti eurooppalaista oppimisaluetta | Kaikki nuorisotavoitteet | 3 ja 8 kohta, 10 kohdan a, c ja e alakohta, 13 kohdan b ja c alakohta, 14, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 27, 34, 38 ja 39 kohta | BE |
| 2024 (alkupuolisko) | (mahd.) Seminaari lapsia, nuoria ja heidän oikeuksiaan koskevien eurooppalaisten ja kansainvälisten toimintasuunnitelmien arvioinnista ja päivittämisestä | Arviointi ja suositukset
  Neuvoston päätelmien päivittäminen
  Tarkastellaan lapsen oikeutta leikkiin ja sen yhteyttä viralliseen, epäviralliseen ja arkioppimiseen | Tiedonsaanti ja rakentava vuoropuhelu | | BE (ja mahd. COM) |
| 2024 (alkupuolisko) | Euroopan nuorisopääkaupunki | Puheenjohtajavaltio BE painottaa Gentin roolia Euroopan nuorisopääkaupunkina 2024 | | §10 (c), §39 | BE |
| 2024 (jälkipuolisko) | (mahd.) Neuvoston päätöslauselma EU:n nuorisodialogin 10. kierroksesta | Hyväksyminen neuvostossa | Tiloja ja osallistumista kaikille | §1, §2, §6, §21, §22 | HU |
| 2024 (jälkipuolisko) | (mahd.) Neuvoston päätelmät sellaisten olosuhteiden luomisesta, jotka mahdollistavat nuorille kykyjensä toteuttamisen maaseutualueilla | Hyväksyminen neuvostossa | Maaseutunuorten tukeminen | §1, §2, §5,
  §13 (d), §21, §26 | HU |
| 2024 (jälkipuolisko) | Konferenssi puheenjohtajakolmikon prioriteeteista ja avoimesta koordinointimenetelmästä | EU:n nuorisokonferenssi ja toimialajohtajien kokous
  EU:n nuorisodialogikierroksen lopulliset tulokset ES-BE-HU-kolmikon puheenjohtajakausilta | Osallistavat yhteiskunnat
  Tiloja ja osallistumista kaikille
  Maaseutunuorten tukeminen | §1, §2, §6, §13(b)
  §19, §21 | HU |
| 2024 (jälkipuolisko) | (mahd.) Nuorisoasioista vastaavien ministerien epävirallinen kokous | Parhaiden käytäntöjen vaihto | Osallistavat yhteiskunnat
  Maaseutunuorten tukeminen | | HU |
| 2024 (jälkipuolisko) | (Konferenssi) EU:n (jäsennellyn) nuorisodialogin ensimmäisten kymmenen kierroksen yhteenveto-, tarkastelu- ja arviointitapahtuma | Yleiskatsaus EU:n (jäsennellyn) nuorisodialogin kymmeneen kierrokseen | Tiloja ja osallistumista kaikille
  Tiedonsaanti ja rakentava vuoropuhelu | §1, §2, §6, §26 | HU, ES, BE (ja mahd. COM) |
| 2024 (jälkipuolisko) | (Seminaari) Välineet sellaisten olosuhteiden luomiseen, jotka mahdollistavat nuorille kykyjensä toteuttamisen maaseutualueilla | Parhaiden käytäntöjen vaihto alojen välisellä ja instituutioiden välisellä tasolla
  Suositusten laatiminen | Maaseutunuorten tukeminen
  Tiloja ja osallistumista kaikille
  Nuorisojärjestöt ja eurooppalaiset nuoriso-ohjelmat
  Laadukasta oppimista | §1, §5, § 11,
  §13 (a), §24, §33, §37. | HU (ja mahd. COM) |

ES, BE, HU

Yleinen teema: ”TARVITSEMME NUORIA”

Eurooppalainen nuorisotavoite #3 OSALLISTAVAT YHTEISKUNNAT (3)

Päivämäärä:

Työmenetelmä/Väline

Ohjeellinen tavoite ja tulos

Asiaan liittyvät nuorisotavoitteet

Yhteys eurooppalaisen nuorisotyön toimintaohjelmaan

Ehdottaja

2023 (jälkipuolisko)

Neuvoston päätelmät nuorisoa koskevan eurooppalaisen toimintaohjelman edistämisestä, nuorten oikeuksien täysimääräisen toteutumisen varmistamisesta ja heidän asettamisestaan eurooppalaisen yhteistyön keskiöön

Hyväksyminen neuvostossa

Nuorten oikeuksia koskevan eurooppalaisen toimintaohjelman määrittelyn edistäminen

Nuorten oikeuksien vahvistaminen

Nuoria koskevien haasteiden määrittelyn edistäminen

Sellaisten toimintapolitiikkojen kehittämisen edistäminen, joilla pyritään laajentamaan oikeuksia ja takaamaan täysipainoinen elämä ilman väkivaltaa

Osallistavat yhteiskunnat

ES

2023 (jälkipuolisko)

Nuoriso-, yliopisto- ja koulutusasioista vastaavien ministereiden epävirallinen kokous

Parhaiden käytäntöjen vaihto

Kehitetään eurooppalainen toimintaohjelma, jonka keskiössä ovat nuoret

Osallistavat yhteiskunnat

ES

2023 (jälkipuolisko)

(mahd.) Neuvoston päätöslauselma Erasmus+ nuoriso -ohjelman ja Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevan ohjelman uudelleentarkastelusta EU:n nuorisostrategian täytäntöönpanon edistämiseksi

Hyväksyminen neuvostossa

Nuoriso-ohjelmien, tavoitteiden ja toimien pohdinta ja arviointi. Mahdollisuus osoittaa solidaarisuutta. Monivuotisia puitteita käsittelevä pohdinta

Osallistavat yhteiskunnat

ES (komissio)

2023 (jälkipuolisko)

EU:n nuorisokonferenssi (Alicante 2.–4.10.2023)

Aihe päätetään myöhemmin konferensseissa ja seminaareissa yksilöityjen aiheiden joukosta

Osallistavat yhteiskunnat

ES, komissio

2023 (jälkipuolisko)

Nuorisoasioiden toimialajohtajien epävirallinen kokous (Alicante 4.–5.10.2023)

ES

2024 (alkupuolisko)

(mahd.) Nuorisoasioita käsittelevä toimialajohtajien kokous ja korkean tason keskustelu kansallisten virastojen johtajien kanssa

EU:n nuorisostrategian 2019–2027 väliarviointi; pohdintoja Erasmus+ -ohjelman 2021–2027 nuorisoa koskevasta luvusta ja Euroopan solidaarisuusjoukoista 2021–2027

Kaikki nuorisotavoitteet

13 kohdan a alakohta: Vaikutusmahdollisuudet ja laatu, innovointi, tunnustus

§36

Komissio ja BE

2024 (alkupuolisko)

(mahd.) Neuvoston päätelmät ketään ei jätetä -periaatteesta (alustava otsikko)

Hyväksyminen neuvostossa

Neuvoston päätelmät ”Ketään ei jätetä -periaate: tasoitetaan tietä kaikkien nuorten sosiaaliselle osallisuudelle” (4)

Osallistavat yhteiskunnat

3, 4, 5 ja 6 kohta, 10 kohdan d alakohta, 13 kohdan b alakohta, 16, 19, 20, 21, 22, 33 ja 34 kohta

BE

2024 (alkupuolisko)

(mahd.) Konferenssi nuorten kannalta osallistavista yhteiskunnista

EU:n nuorisokonferenssi

Osallistavat yhteiskunnat

3, 4, 5 ja 6 kohta, 10 kohdan d alakohta, 13 kohdan b alakohta, 16, 19, 20, 21, 22, 33 ja 34 kohta

BE

2024 (alkupuolisko)

(mahd.) Konferenssi nuorisotyöstä (5) (painotuksena paikallistaso ja demokratia: nuoret tutustuvat nuorisotyöhön yleensä paikallistasolla ja suurin osa nuorisotyöstä tehdään paikallistasolla)

Toimintapoliittiset suositukset

Kooste parhaista käytännöistä

Yhteensovittaminen EU:n nuorisotyöohjelman ja Bonnin prosessin kanssa

Yhteistyössä ”Europe goes local” -hankkeen ja ”Democracy Reloading” -ohjelman kanssa

Paikallinen tarjonta nuorisotyössä on ensimmäinen kolmesta nuorisotyön tarjontaa käsittelevästä kohdasta loppujulkilausumassa ”Signposts for the Future”. Kolmannen eurooppalaista nuorisotyötä koskevan kokouksen loppujulkilausuman 7 kohdassa todetaan, että ”perusluonteiseen tarjontaan nuorisotyössä olisi näin ollen sisällyttävä selkeä strategia, jolla lisätään osallistuvien nuorten sosiaalista osallisuutta ja sen monimuotoisuutta” (6).

Nuorisojärjestöt ja eurooppalaiset ohjelmat

Osallistavat yhteiskunnat

3 ja 8 kohta, 10 kohdan a, c ja e alakohta, 13 kohdan b ja c alakohta, 14, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 27, 34, 38 ja 39 kohta

BE

2024 (alkupuolisko)

(mahd.) Neuvoston päätöslauselma nuorisotyötä koskevasta toimintapolitiikasta uudessa Euroopassa

Hyväksyminen neuvostossa

(mahd.) Toimintapoliittiset suositukset nuorisotyön roolista lapsi- ja nuorisoystävällisissä kaupungeissa ja julkisen tilan roolista (esim. paikallinen nuorisotyö ja nuorisoystävälliset kaupungit)

Parhaiden käytäntöjen vaihtaminen nuorisoystävällisten kaupunkien tunnuksen osalta ja Euroopan nuorisopääkaupunkien kanssa, jotka esittelevät työtään seuraavilla aloilla: ”julkisia tiloja nuorille”, ”lapsen oikeus leikkiin” ja sen yhteys oppimiseen (viralliseen, epäviralliseen ja arkioppimiseen) pyrittäessä kohti eurooppalaista oppimisaluetta

Kaikki nuorisotavoitteet

3 ja 8 kohta, 10 kohdan a, c ja e alakohta, 13 kohdan b ja c alakohta, 14, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 27, 34, 38 ja 39 kohta

BE

2024 (alkupuolisko)

(mahd.) Seminaari lapsia, nuoria ja heidän oikeuksiaan koskevien eurooppalaisten ja kansainvälisten toimintasuunnitelmien arvioinnista ja päivittämisestä

Arviointi ja suositukset

Neuvoston päätelmien päivittäminen

Tarkastellaan lapsen oikeutta leikkiin ja sen yhteyttä viralliseen, epäviralliseen ja arkioppimiseen

Tiedonsaanti ja rakentava vuoropuhelu

BE (ja mahd. COM)

2024 (alkupuolisko)

Euroopan nuorisopääkaupunki

Puheenjohtajavaltio BE painottaa Gentin roolia Euroopan nuorisopääkaupunkina 2024

§10 (c), §39

BE

2024 (jälkipuolisko)

(mahd.) Neuvoston päätöslauselma EU:n nuorisodialogin 10. kierroksesta

Hyväksyminen neuvostossa

Tiloja ja osallistumista kaikille

§1, §2, §6, §21, §22

HU

2024 (jälkipuolisko)

(mahd.) Neuvoston päätelmät sellaisten olosuhteiden luomisesta, jotka mahdollistavat nuorille kykyjensä toteuttamisen maaseutualueilla

Hyväksyminen neuvostossa

Maaseutunuorten tukeminen

§1, §2, §5,

§13 (d), §21, §26

HU

2024 (jälkipuolisko)

Konferenssi puheenjohtajakolmikon prioriteeteista ja avoimesta koordinointimenetelmästä

EU:n nuorisokonferenssi ja toimialajohtajien kokous

EU:n nuorisodialogikierroksen lopulliset tulokset ES-BE-HU-kolmikon puheenjohtajakausilta

Osallistavat yhteiskunnat

Tiloja ja osallistumista kaikille

Maaseutunuorten tukeminen

§1, §2, §6, §13(b)

§19, §21

HU

2024 (jälkipuolisko)

(mahd.) Nuorisoasioista vastaavien ministerien epävirallinen kokous

Parhaiden käytäntöjen vaihto

Osallistavat yhteiskunnat

Maaseutunuorten tukeminen

HU

2024 (jälkipuolisko)

(Konferenssi) EU:n (jäsennellyn) nuorisodialogin ensimmäisten kymmenen kierroksen yhteenveto-, tarkastelu- ja arviointitapahtuma

Yleiskatsaus EU:n (jäsennellyn) nuorisodialogin kymmeneen kierrokseen

Tiloja ja osallistumista kaikille

Tiedonsaanti ja rakentava vuoropuhelu

§1, §2, §6, §26

HU, ES, BE (ja mahd. COM)

2024 (jälkipuolisko)

(Seminaari) Välineet sellaisten olosuhteiden luomiseen, jotka mahdollistavat nuorille kykyjensä toteuttamisen maaseutualueilla

Parhaiden käytäntöjen vaihto alojen välisellä ja instituutioiden välisellä tasolla

Suositusten laatiminen

Maaseutunuorten tukeminen

Tiloja ja osallistumista kaikille

Nuorisojärjestöt ja eurooppalaiset nuoriso-ohjelmat

Laadukasta oppimista

§1, §5, § 11,

§13 (a), §24, §33, §37.

HU (ja mahd. COM)

---

(1)  Puheenjohtajavaltio Slovenian kokoama komission tiedonannon ”EU:n nuorisoalan työsuunnitelma vuosille 2019–2021: mahdolliset tulevat toimet” (ST 9264/18 ADD 1) sekä puheenjohtajakolmikkojen FR-CZ-SE ja ES-BE-HU vuonna 2023 päivittämien tietojen perusteella.

(2)  Ks. neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma puitteista eurooppalaisen nuorisotyön toimintaohjelman perustamiselle (2020/C 415/01).

(3)  Euroopan unionin neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön puitteista: Euroopan unionin nuorisostrategia 2019–2027 (2018/C 456/01).

(4)  Mahdollinen edistysaskel monialaisessa yhteistyössä muun muassa sosiaali-, työllisyys-, koulutus- ja terveysalojen kanssa. Eurooppalaisten nuorisotutkijoiden poolilta (PEYR) pyydetyt tausta-asiakirjat

(5)  Eurooppalaisessa konferenssissa tarkastellaan myös lapsen oikeutta leikkiin ja sen yhteyttä viralliseen, epäviralliseen ja arkioppimiseen.

(6)  Tiiviissä yhteistyössä Euroopan komission ja Euroopan neuvoston nuorisoalan kumppanuuden ja eurooppalaisen nuorisotyön toimintaohjelman käytäntöyhteisön kanssa. Pyydetty tukea myös eurooppalaisten nuorisotutkijoiden poolilta.

---

| 26.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 185/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 185/21

---

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuvien jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät eurooppalaisen kestävän kehityksen sosiaalisesta ulottuvuudesta nuorten kannalta

(2023/C 185/06)

NEUVOSTO JA NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEET JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotka

PALAUTTAVAT MIELEEN seuraavaa:

| 1. | EU:n nuorisostrategiaan liitetyissä Eurooppalaisissa nuorisotavoitteissa nro 3 (Osallistavat yhteiskunnat) ja nro 10 (Kestävä vihreä Eurooppa) pyritään ”mahdollistamaan ja varmistamaan, että kaikki nuoret pääsevät mukaan yhteiskunnan jäseniksi” ja ”tekemään yhteiskunta, jossa kaikki nuoret ovat ympäristöasioissa aktiivisia ja tiedostavia ja kykenevät muuttamaan omaa jokapäiväistä elämäänsä” (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nuoret ovat voimakkaita muutoksen ja innovaation edistäjiä (2) ja keskeisiä kumppaneita, kun pannaan täytäntöön kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmaa ja muita monenvälisiä sopimuksia ja välineitä, kuten Pariisin ilmastosopimusta (3) ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa (4). Lisäksi YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmassa (5) toistetaan periaate siitä, että ketään ei jätetä jälkeen. YK:n lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen mukaan jokaisella lapsella on oikeus ilmaista vapaasti näkemyksensä kaikissa lasta koskevissa asioissa (6). Nuorilla on oikeus osallistua mielekkäällä tavalla heihin ja koko yhteiskuntaan vaikuttavien politiikkojen kehittämiseen, toimeenpanoon, seurantaan, arviointiin ja jatkotoimiin (7). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tunnustetaan sukupolvien välinen vuoropuhelu ja vastuu vakaan poliittisen päätöksenteon kulmakivinä (8), nuorten ratkaiseva rooli ympäristötoimissa ja se, kuinka tärkeää on korostaa nuorten merkityksellisen osallistumisen vahvistamisessa saavutettua edistystä (9). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Euroopan nuorison teemavuosi 2022 (10) vauhditti nuorison, myös heikommassa asemassa olevien nuorten, voimaannuttamista ja tukemista, kun he hankkivat tarvittavaa tietämystä ja pätevyyttä, jotta heistä voi tulla aktiivisia ja osallistuvia kansalaisia ja muutoksentekijöitä. Euroopan nuorison teemavuoden päätteeksi 6. joulukuuta 2022 järjestetyssä ”Claim the future” -konferenssissa päätöksentekijät ja nuorisosidosryhmät toistivat yhteisen sitoutumisensa nuorisonäkökulman valtavirtaistamiseen päätöksenteossa ja nuorten osallistumisen lisäämiseen poliittisissa päätöksentekoprosesseissa. Lisäksi toivottiin keskittymään enemmän ehkäisevään terveydenhuoltoon, torjumaan mielenterveyden ongelmia ja yksinäisyyttä sekä lisäämään osallistumista järjestettyyn urheilutoimintaan. |
| --- | --- |

4.

OVAT TIETOISIA SEURAAVASTA:

| 5. | Kestävän kehityksen sosiaalisen ulottuvuuden (11) käsittely on ratkaisevan tärkeää haavoittuvassa asemassa olevien yhteiskuntaryhmien voimaannuttamiseksi. Kestävään kehitykseen liittyvät kysymykset ovat monialaisia. Sosioekonominen ja demokraattinen syrjintä käyvät käsi kädessä ja vaikuttavat siihen, kuinka laajasti nuoret voivat osallistua kestävää kehitystä edistäviin toimiin. Oikeudenmukaisen, kestävän ja osallistavan kehityksen saavuttaminen demokraattisilla prosesseilla edellyttää kaikkien näkökulmien ja mielipiteiden ottamista huomioon sananvapauden ja lehdistönvapauden periaatteiden ja osallistavien prosessien kautta kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Nuorisoksi määritelty ryhmä koostuu monenlaisista henkilöistä, joilla on erilaiset kyvyt, tarpeet, halut, resurssit ja intressit, jotka kohtaavat erilaisia haasteita ja mahdollisuuksia ja jotka ovat koulutuksellisilta, kulttuurisilta, maantieteellisiltä, taloudellisilta ja sosiaalisilta taustoiltaan erilaisia. Nämä erot vaikuttavat heidän mielenkiinnon kohteisiinsa, mahdollisuuksiinsa ja valmiuksiinsa osallistua kestävää kehitystä edistäviin toimiin ja ympäristötoimiin. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sellaiset tekijät kuten asukastiheyden ja väestörakenteen erot, esimerkiksi kaupunki- ja maaseutualueiden, vähemmän kehittyneiden alueiden ja syrjäisimpien seutujen väliset erot, vaikuttavat myös kestävän infrastruktuurin saavutettavuuteen ja saatavuuteen nuorten ihmisten osalta. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Covid-19-pandemia, Venäjän federaation Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan aiheuttama energiakriisi ja ilmastokriisi ovat paljastaneet epäoikeudenmukaisuuksia yhteiskunnissamme, kun nämä kriisit ovat vaikuttaneet nuorisoryhmiin eri tavoin ja joihinkin ryhmiin suhteettomasti. Näiden kriisien aikana on tullut entistäkin selvemmäksi muita heikommassa asemassa olevien nuorten epätasapuolinen mahdollisuus nauttia ihmisoikeuksista, kuten koulutuksesta tai terveydenhuollosta. Mielenterveys ja fyysinen terveys, elin- ja asuinolot, pääsy viralliseen, epäviralliseen ja arkioppimiseen, työmahdollisuudet ja vapaa-ajan toiminta ovat ratkaisevan tärkeitä edellytyksiä nuorten selviytymiskyvylle ja mahdollisuuksille elää kestävästi. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Demokratia ja ihmisoikeudet kuuluvat erottamattomasti kestävän kehityksen yhteyteen, koska ilmastonmuutos vaikuttaa suhteettomasti haavoittuvassa asemassa oleviin syrjäytyneisiin ryhmiin. Ihmisillä, joilla on vähiten resursseja, on eniten vaikeuksia sopeutua ilmastoon liittyviin muutoksiin (12), ja köyhyysvaarassa olevilla on korkeampi riski altistua saasteille ja ympäristöongelmille (13). Lisäksi nuoret, jotka ovat eri tavoin riippuvaisia luonnonvaroista työskennelläkseen, elääkseen tai ottaakseen osaa kulttuuriperintöönsä, voivat kärsiä ilmastonmuutoksesta tavoilla, jotka vaarantavat heidän kykyään muovata omaa elämäänsä (14). |
| --- | --- |

9.

KATSOVAT SEURAAVAA:

| 10. | Kaikilla nuorilla tulisi olla hyvät elinolot ja työllisyysnäkymät sekä valta muovata elämäänsä ja vaikuttaa päätöksentekoon ja yhteiskunnan kehitykseen. Nuoret ovat muutoksentekijöitä (15) ja eräitä yhteiskuntiemme vahvuuksista, ja heillä on yksilön oikeutensa. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Nuorten tietämys, näkemykset ja kokemukset tekevät poliittisesta päätöksenteosta tarkoituksenmukaisempaa ja ovat arvokkaita resursseja demokraattiselle prosessille. Nuorisopolitiikassa olisi omaksuttava kaksitahoinen lähestymistapa, jossa aloitteita kehitetään ja laaditaan suoraan nuorten kanssa ja heitä varten ja he kehittävät ja laativat niitä itse aktiivisen ja mielekkään osallistumisensa kautta ja jossa nuorisopolitiikka valtavirtaistetaan kaikilla politiikanaloilla. |
| --- | --- |

11.

| 12. | EU:n nuorisopolitiikan, myös EU:n nuorisodialogin, olisi edistettävä sellaisen yhteiskunnan luomista kaikille nykyisille ja tuleville sukupolville, jossa käsitellään ja ratkaistaan suurimmat sosiaalisiin kysymyksiin liittyvät haasteet, kuten köyhyys, tahdosta riippumaton yksinäisyys (16), mielenterveys, kestävä kehitys ja ilmastonmuutos, heikentämättä kuitenkaan maailmanlaajuista tilannetta. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kaikkien nuorten sosiaalista osallisuutta on lisättävä, jotta voidaan edistää ymmärrystä toisiinsa liittyvistä maailmanlaajuisista haasteista ja tukea nuoria, kun he hankkivat tarvittavaa tietämystä, taitoja ja pätevyyksiä, joita he tarvitsevat elääkseen kestävämmin ja ottaakseen osaa kestävämpään yhteiskuntaan yksin ja yhdessä. Tähän tarkoitukseen hyödyllisiä välineitä voivat olla EU:n nuoriso-ohjelmat Erasmus+ ja Euroopan solidaarisuusjoukot, muut mahdolliset EU:n ja kansalliset vapaaehtois- tai yhteiskuntapalveluohjelmat ja -toimet sekä kansalaisvaikuttamisen aloitteet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kaikilla nuorilla tulisi olla pääsy todennettuihin näyttöön perustuviin tietoihin, jotka on esitetty nuorisoystävällisellä ja saavutettavalla tavalla sekä usealla kielellä sen varmistamiseksi, että kaikki nuoret voivat sisäistää tiedot ja kehittää kestäviä toimintatapoja ja omaa rooliaan muutoksentekijöinä ja valistuneina kansalaisina. |
| --- | --- |

14.

KOROSTAVAT SEURAAVAA:

| 15. | Covid-19-pandemian, ilmastonmuutoksen ja luontokadon kaltaisten haasteiden maailmanlaajuinen luonne edellyttää laajinta mahdollista yhteistyötä kaikilla tasoilla, jotta turvataan nuorten mielekäs ja tehokas osallistuminen. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Nuorison osallisuutta kestävän kehityksen politiikassa on lisättävä kaikilla tasoilla, jotta voidaan hyödyntää nuorten potentiaalia ja luovuutta, ottaen huomioon, että nuoriin investoiminen antaa vahvan vipuvaikutuksen kestävälle tulevaisuudelle. Kestävään kehitykseen liittyvistä eettisistä ja sosiaalisista kysymyksistä on tarpeellista käydä yhteiskunnallista vuoropuhelua niin nuorten keskuudessa kuin sukupolvien välillä; tämä on olennaisen tärkeää toivon lisäämiseksi ja erilaisten näkemysten ja todellisuuksien ymmärryksen ja kunnioituksen luomiseksi. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Monet eurooppalaiset nuoret ovat tietoisia kestävyyteen ja ympäristöön liittyvistä ongelmista ja ovat ryhtyneet niitä koskeviin toimiin. Yhtä lailla on nuoria, jotka eivät ota osaa yhteiskunnallisiin kysymyksiin. Toimiin ryhtymisen ja osallistumisen taso vaihtelee nuorten välillä ja riippuu erilaisista seikoista, kuten tiedon saatavuudesta, koulutustaustasta, sosioekonomisesta asemasta ja maantieteellisestä sijainnista. Erilaiset nuorten ryhmät tarvitsevat erilaista kannustusta ja tukea, jotta ne voivat osallistua yhteiskunnan kehittämiseen. On siis tarpeen soveltaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa ja kehittää osallistavia toimia, kun puututaan muun muassa kestävään kehitykseen, ihmisoikeuksiin, sukupuolten väliseen tasa-arvoon, yhtäläisiin mahdollisuuksiin, sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen ja ilmastonmuutokseen liittyviin kysymyksiin. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Nuorisojärjestöt, nuorisotyö ja muut epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen toimet ovat tärkeitä, jotta voidaan antaa tietoja ja tukea virallisten rakenteiden ulkopuolella oleville nuorille, ja ne täydentävät usein julkisten viranomaisten tarjoamia palveluita kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

18.

OTTAVAT HUOMIOON SEURAAVAA:

| 19. | Maaliskuussa 2023 järjestetyn EU:n nuorisokonferenssin osallistujat antoivat viestin siitä, kuinka tärkeää on tarjota nuorille luotettavaa, saavutettavaa ja käyttäjäystävällistä tietoa sekä pääsy viralliseen ja epäviralliseen kestävyyttä ja ilmastonmuutosta käsittelevään koulutukseen. Huomioon otetaan myös heidän viestinsä siitä, kuinka tärkeää on soveltaa sukupolvien välisiä ja monialaisia lähestymistapoja nuorten voimaannuttamiseksi tarjoamalla heille tarvittavat tiedot ja välineet siitä, miten he voivat ottaa osaa kestäviin ja osallistaviin käytäntöihin. |
| --- | --- |

19.

KEHOTTAVAT JÄSENVALTIOITA ASIANMUKAISILLA TASOILLA

| 20. | tarjoamaan saavutettavia, kestäviä ja monitasoisia hallintorakenteita (17) ja mahdollisuuksia nuorisojärjestöille ja nuorille, myös aliedustetuille nuorisoryhmille, noudattamalla olemassa olevia parhaita käytäntöjä, kuten Euroopan neuvoston laatimia menettelyohjeita kansalaisten osallistumisesta päätöksentekoon (18), jotta mahdollistetaan mielekäs osallistuminen ja tarjotaan saavutettavia mekanismeja palautteen antamiseen ja näiden prosessien arvioimiseen. |
| --- | --- |

20.

| 21. | edistämään nuorisotyöntekijöiden epävirallisia koulutusmahdollisuuksia tarvittavien tietojen, taitojen ja pätevyyksien hankkimiseksi, jotta he voivat tarttua sosiaalisen inkluusion ja kestävän kehityksen kysymyksiin toiminnassaan. |
| --- | --- |

21.

| 22. | kannustamaan opettajien (19), myös nuorisotyöntekijöiden, koulutus- ja oppimismahdollisuuksien kehittämistä, jotta he voivat paremmin tiedottaa nuorille kaikista kestävään kehitykseen liittyvistä asioista, opettaa heille niitä ja voimaannuttaa heitä niissä, jotta nuorilla olisi mahdollisuus tehdä valistuneita ja kestäviä valintoja arjessaan ja osallistua päätöksentekoprosesseihin. |
| --- | --- |

22.

| 23. | asettamaan nuorten mielenterveyden ja hyvinvoinnin etusijalle, erityisesti tunnustamalla mielenterveysongelmat eräiksi nuorten merkittävimmistä terveysongelmista (20), vahvistamalla tietoperustaista mielenterveyden edistämistä, mielenterveyden lukutaitoa ja ehkäisytoimia eri yhteyksissä monialaisilla lähestymistavoilla sekä edistämällä ja kehittämällä tasapuolista pääsyä laadukkaisiin, integroituihin, turvallisiin ja ihmiskeskeisiin terveyspalveluihin, jotta voidaan parantaa nuorten terveyttä, hyvinvointia ja elämänlaatua, millä vahvistetaan koko yhteiskuntaa ja parannetaan sen selviytymiskykyä. |
| --- | --- |

23.

| 24. | harkitsemaan oikeusperustaisen nuorisonäkökulman (21) soveltamista kestävää infrastruktuuria koskeviin politiikkoihin, erityisesti kohtuuhintaisen ja saavutettavan julkisen liikenteen ja asumisen osalta, jotta voidaan tarjota kaikille nuorille kestäviä ja vihreitä vaihtoehtoja. |
| --- | --- |

24.

KEHOTTAVAT JÄSENVALTIOITA JA EUROOPAN KOMISSIOTA TOIMIVALTANSA PUITTEISSA JA ASIANMUKAISILLA TASOILLA TOISSIJAISUUSPERIAATETTA NOUDATTAEN:

| 25. | ottamaan EU:n nuorisodialogin 9. kierroksen tulokset huomioon sosiaalista osallisuutta ja kestävää kehitystä koskevien politiikkojen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

25.

| 26. | varmistamaan, että kaikki nuoret voivat käyttää oikeuksiaan kansainvälisten julistusten ja yleissopimusten mukaisesti, sisällyttämällä kaikilla tasoilla nuoriin vaikuttavien toimenpiteiden suunnitteluun, täytäntöönpanoon, seurantaan ja arviointiin oikeusperustaisen nuorisonäkökulman. On tärkeää, että päätöksentekijöillä on tarvittavat pätevyydet ja pääsy asianmukaisiin välineisiin, jotta he voivat luoda osallistavia päätöksentekoprosesseja. |
| --- | --- |

26.

| 27. | tukemaan edelleen tutkimusta ja analysointia käyttämällä olemassa olevia välineitä, kuten Youth Wikiä (22), ja keräämään eriteltyjä tietoja siitä, miten sosiaalinen syrjäytyminen ja ilmastonmuutos vaikuttavat nuorten mielenterveyteen, hyvinvointiin ja elinoloihin, pitäen mielessä uusien indikaattorien ja seurantamekanismien mahdollisen tarpeen sosiaalisen syrjäytymisen ja ilmastonmuutoksen vaikutusten mittaamiseksi. |
| --- | --- |

27.

| 28. | parantamaan eri osallistumismekanismien, kuten nuorisovaltuustojen, nuorten kuulemisten ja osallistavien konferenssien, myös EU:n nuorisodialogin, ja digitaalisten osallistumisvälineiden saavutettavuutta ja varmistamaan, että niissä keskitytään yhteiskunnan eri nuorisoryhmien huolenaiheisiin, muun muassa siihen, että edustusta vailla olevat ja aliedustetut nuorisoryhmät osallistuvat näihin mekanismeihin ja ottavat niissä johtavia asemia. |
| --- | --- |

28.

| 29. | hyödyntämään täysimääräisesti Erasmus+ -ohjelmaa, Euroopan solidaarisuusjoukkoja ja Euroopan sosiaalirahasto plussaa, tapauksen mukaan myös ALMA-aloitetta, kun luodaan kaikille nuorille mahdollisuuksia osallistavampiin ja kestävämpiin hankkeisiin ja liikkuvuustoimiin, mukaan lukien hybridiliikkuvuus. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä muita heikommassa asemassa olevien nuorten osallistumiseen. |
| --- | --- |

29.

PYYTÄVÄT EUROOPAN KOMISSIOTA TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN MUKAISESTI:

| 30. | varmistamaan pitkän aikavälin viestintätoimet Euroopan tasolla, muun muassa Euroopan nuorisoportaalin ja muiden asiaankuuluvien tietovälineiden kautta, nuorisoystävällisellä, osallistavalla, monikielisellä ja saavutettavalla tavalla kestävään kehitykseen ja ilmastonmuutokseen liittyvistä EU:n politiikoista ja hankkeista sekä Euroopan unionin toimielinten osallistavista prosesseista. |
| --- | --- |

30.

| 31. | helpottamaan mahdollisuuksia kestävyyttä ja osallisuutta koskeviin vertaisoppimistapahtumiin. |
| --- | --- |

31.

| 32. | edistämään ja tukemaan edelleen monialaista lähestymistapaa ja synergioita muiden aloitteiden, kuten ilmastoasioita edistävän koulutuksen koalition, vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskevasta oppimisesta annetun neuvoston suosituksen (23) ja uuden eurooppalaisen Bauhausin, kanssa. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  Euroopan unionin neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön puitteista: Euroopan unionin nuorisostrategia 2019–2027, liite 3 (EUVL C 456, 18.12.2018, s. 1).

(2)  Neuvoston päätelmät ”Kattava toimintatapa YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030:n täytäntöönpanon nopeuttamiseksi – Parempi jälleenrakentaminen covid-19-kriisin jälkeen”, asiak. 9850/21.

(3)  Yhdistyneet kansakunnat, Pariisin sopimus, 2015.

(4)  Euroopan komissio, komission tiedonanto Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta, COM(2019) 640 final.

(5)  ”Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development”, julkaisija YK:n yleiskokous A/RES/70/1.

(6)  Yhdistyneet kansakunnat, yleissopimus lapsen oikeuksista. Yleiskokouksen päätöslauselma 44/25.

(7)  Neuvoston päätelmät nuorten osallistumisen kannalta mielekkään nuorten kansalaistoiminnan turvaamisesta ja synnyttämisestä, (EUVL C 501 I, 13.12.2021, s. 19).

(8)  Neuvoston päätelmät sukupolvien välisen ulottuvuuden edistämisestä nuorisoalalla vuoropuhelun ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisäämiseksi, (EUVL C 495, 29.12.2022, s. 56).

(9)  Stockholm +50, The Global Youth Policy Paper, kolmas virallinen versio, toukokuu 2022.

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2021/2316, annettu 22. joulukuuta 2021, Euroopan nuorison teemavuodesta (2022), EUVL L 462, 28.12.2021, s. 1.

(11)  Katso liitteen liitteestä II ”kestävän kehityksen sosiaalisen ulottuvuuden” määritelmä.

(12)  Yhdistyneet kansakunnat, maailman nuorisoraportti, 2020.

(13)  Eurostat, elämänlaatuindikaattorit – luonnon- ja elinolot, 2022.

(14)  Komission tiedonanto ”Ilmastokestävä Eurooppa – Uusi EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi”, COM(2021) 82 final.

(15)  Neuvoston päätelmät nuorten muutostoimijuuden edistämisestä ympäristön suojelemiseksi, (EUVL C 159, 12.4.2022, s. 9).

(16)  Katso liitteen liitteestä II ”yksinäisyyden” määritelmä.

(17)  Neuvoston päätelmät monitasoisen hallinnon vahvistamisesta nuorten päätöksentekoprosesseihin osallistumisen edistämisessä, EUVL 241, 21.6.2021, s. 3.

(18)  Euroopan neuvosto, menettelyohjeet kansalaisten osallistumisesta päätöksentekoon, CONF/PLE(2009)CODE1.

(19)  Katso liitteen liitteestä II ”opettajan” määritelmä.

(20)  Euroopan komissio, työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto, ”Children and Mental Health: preventive approaches to anxiety and depression”, EU:n julkaisutoimisto, 2021.

(21)  Katso liitteen liitteestä II ”oikeusperustaisen nuorisonäkökulman” määritelmä.

(22)  Youth Wiki on Euroopan komission ylläpitämä verkkoalusta, jolla esitetään tietoja Euroopan maiden nuorisopolitiikoista.

(23)  EUVL C 243, 27.6.2022, s. 1.

---

LIITE I

VIITTEET

Antaessaan nämä päätelmät neuvosto ja neuvostossa kokoontuneet jäsenvaltioiden hallitusten edustajat ovat panneet merkille seuraavat asiakirjat:

| — | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma”, COM(2019) 640 final |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma”, COM(2019) 640 final

| — | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: ”Ilmastokestävä Eurooppa – Uusi EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi”, COM(2021) 82 final |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: ”Ilmastokestävä Eurooppa – Uusi EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi”, COM(2021) 82 final

| — | Neuvoston päätelmät ”Kattava toimintatapa YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030:n täytäntöönpanon nopeuttamiseksi – Parempi jälleenrakentaminen covid-19-kriisin jälkeen”, asiak. 9850/21 |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät ”Kattava toimintatapa YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030:n täytäntöönpanon nopeuttamiseksi – Parempi jälleenrakentaminen covid-19-kriisin jälkeen”, asiak. 9850/21

| — | Neuvoston päätelmät nuorten osallistumisen kannalta mielekkään nuorten kansalaistoiminnan turvaamisesta ja synnyttämisestä, (EUVL C 501 I, 13.12.2021, s. 19) |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät nuorten osallistumisen kannalta mielekkään nuorten kansalaistoiminnan turvaamisesta ja synnyttämisestä, (EUVL C 501 I, 13.12.2021, s. 19)

| — | Neuvoston päätelmät sukupolvien välisen ulottuvuuden edistämisestä nuorisoalalla vuoropuhelun ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisäämiseksi, (EUVL C 495, 29.12.2022, s. 56) |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät sukupolvien välisen ulottuvuuden edistämisestä nuorisoalalla vuoropuhelun ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisäämiseksi, (EUVL C 495, 29.12.2022, s. 56)

| — | Neuvoston päätelmät nuorten muutostoimijuuden edistämisestä ympäristön suojelemiseksi, (EUVL C 159, 12.4.2022, s. 9) |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät nuorten muutostoimijuuden edistämisestä ympäristön suojelemiseksi, (EUVL C 159, 12.4.2022, s. 9)

| — | Neuvoston päätelmät monitasoisen hallinnon vahvistamisesta nuorten päätöksentekoprosesseihin osallistumisen edistämisessä, EUVL C 241, 21.6.2021, s. 3 |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät monitasoisen hallinnon vahvistamisesta nuorten päätöksentekoprosesseihin osallistumisen edistämisessä, EUVL C 241, 21.6.2021, s. 3

| — | Euroopan neuvosto, menettelyohjeet kansalaisten osallistumisesta päätöksentekoon, CONF/PLE(2009)CODE1 |
| --- | --- |

—

Euroopan neuvosto, menettelyohjeet kansalaisten osallistumisesta päätöksentekoon, CONF/PLE(2009)CODE1

| — | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: ”Tasa-arvon unioni: Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia 2021–2030”, COM(2021) 101 final |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: ”Tasa-arvon unioni: Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia 2021–2030”, COM(2021) 101 final

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2021/2316, annettu 22. joulukuuta 2021, Euroopan nuorison teemavuodesta (2022), EUVL L 462, 28.12.2021, s. 1 |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2021/2316, annettu 22. joulukuuta 2021, Euroopan nuorison teemavuodesta (2022), EUVL L 462, 28.12.2021, s. 1

| — | Euroopan komissio, työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto, ”Children and Mental Health: preventive approaches to anxiety and depression: European platform for investing in children”, EU:n julkaisutoimisto, 2021 |
| --- | --- |

—

Euroopan komissio, työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto, ”Children and Mental Health: preventive approaches to anxiety and depression: European platform for investing in children”, EU:n julkaisutoimisto, 2021

| — | Eurostat, elämänlaatuindikaattorit – luonnon- ja elinolot, syyskuu 2022 |
| --- | --- |

—

Eurostat, elämänlaatuindikaattorit – luonnon- ja elinolot, syyskuu 2022

| — | Euroopan parlamentti, neuvosto ja Euroopan komissio, toimielinten välinen julistus Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista, (EUVL C 428, 13.12.2017, s. 10) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentti, neuvosto ja Euroopan komissio, toimielinten välinen julistus Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista, (EUVL C 428, 13.12.2017, s. 10)

| — | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission kestävää kehitystä edistävää koulutusta koskevan strategian 2021–2030 täytäntöönpanon puitteet |
| --- | --- |

—

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission kestävää kehitystä edistävää koulutusta koskevan strategian 2021–2030 täytäntöönpanon puitteet

| — | Yhteinen tutkimuskeskus, Science for Policy Report, Baarck, J., Balahur-Dobrescu, A., Cassio, L.G., D`hombres, B., Pasztor, Z. ja Tintori, G., ”Loneliness in the EU. Insights from surveys and online media data”, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2021 |
| --- | --- |

—

Yhteinen tutkimuskeskus, Science for Policy Report, Baarck, J., Balahur-Dobrescu, A., Cassio, L.G., D`hombres, B., Pasztor, Z. ja Tintori, G., ”Loneliness in the EU. Insights from surveys and online media data”, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2021

| — | OECD, Global Teaching InSights, ”Teaching for Climate Action – summary of insights”, 2021 |
| --- | --- |

—

OECD, Global Teaching InSights, ”Teaching for Climate Action – summary of insights”, 2021

| — | Euroopan unionin neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön puitteista: Euroopan unionin nuorisostrategia 2019–2027,
  EUVL C 456, 18.12.2018 |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön puitteista: Euroopan unionin nuorisostrategia 2019–2027,
  EUVL C 456, 18.12.2018

| — | Stockholm +50, The Global Youth Policy Paper, kolmas virallinen versio, toukokuu 2022 |
| --- | --- |

—

Stockholm +50, The Global Youth Policy Paper, kolmas virallinen versio, toukokuu 2022

| — | ”Transforming our World: The 2030 Agenda for Sustainable Development”, YK:n yleiskokous, A/RES/70/1 |
| --- | --- |

—

”Transforming our World: The 2030 Agenda for Sustainable Development”, YK:n yleiskokous, A/RES/70/1

| — | Yhdistyneet kansakunnat, maailman nuorisoraportti, 2020 |
| --- | --- |

—

Yhdistyneet kansakunnat, maailman nuorisoraportti, 2020

| — | Yhdistyneet kansakunnat, Pariisin sopimus, 2015 |
| --- | --- |

—

Yhdistyneet kansakunnat, Pariisin sopimus, 2015

| — | Yhdistyneet kansakunnat, yleissopimus vammaisten henkilöiden oikeuksista, Yhdistyneiden kansakuntien sopimussarja, nide 2515, 2006 |
| --- | --- |

—

Yhdistyneet kansakunnat, yleissopimus vammaisten henkilöiden oikeuksista, Yhdistyneiden kansakuntien sopimussarja, nide 2515, 2006

| — | Yhdistyneet kansakunnat, yleissopimus tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa, Århus, 1998 |
| --- | --- |

—

Yhdistyneet kansakunnat, yleissopimus tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa, Århus, 1998

| — | Yhdistyneet kansakunnat, yleissopimus lapsen oikeuksista (1989), sopimus nro 27531, Yhdistyneiden kansakuntien sopimussarja, nide 1577, 12 artikla |
| --- | --- |

—

Yhdistyneet kansakunnat, yleissopimus lapsen oikeuksista (1989), sopimus nro 27531, Yhdistyneiden kansakuntien sopimussarja, nide 1577, 12 artikla

| — | Yhdistyneet kansakunnat, ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus, 1948 |
| --- | --- |

—

Yhdistyneet kansakunnat, ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus, 1948

| — | Yhdistyneet kansakunnat, ympäristön ja kehityksen maailmankomission raportti, ”Our common future”, (Brundtlandin raportti), A/42/427, 1987 |
| --- | --- |

—

Yhdistyneet kansakunnat, ympäristön ja kehityksen maailmankomission raportti, ”Our common future”, (Brundtlandin raportti), A/42/427, 1987

---

LIITE II

MÄÄRITELMÄT

Näissä päätelmissä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

Opettaja: kattaa opettajat (joilla on kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaan opettajan tai vastaavan asema) ja kouluttajat (kaikki, jotka suorittavat yhtä tai useampaa teoreettiseen tai käytännön koulutukseen liittyvää toimintaa oppilaitoksessa tai työpaikalla). Tämä kattaa yleissivistävän ja korkea-asteen koulutuksen opettajat, ammatillisen perus- ja jatkokoulutuksen opettajat ja kouluttajat sekä varhaiskasvatuksen ammattilaiset, aikuiskouluttajat ja nuorisotyöntekijät (1).

Yksinäisyys: yksinäisyys on vahvasti subjektiivista. Se on käsitys ristiriidasta henkilön toivoman ja todellisen ihmissuhdeverkon välillä. Se on elettynä syvästi kielteinen kokemus. Se ei johdu pelkästään liian harvoista sosiaalisista suhteista vaan myös siitä käsityksestä, että nämä ihmissuhteet eivät ole tarpeeksi tyydyttäviä. Yksinäisyys ei siis tarkoita yksin olemista vaan itsensä yksinäiseksi tuntemista. Tässä suhteessa yksinäisyys eroaa sosiaalisesta eristäytymisestä, jolla on objektiivinen mielleyhtymä ja joka määritellään ihmissuhteiden puuttumisen tai hyvin harvojen merkityksellisten suhteiden kautta (2).

Oikeusperustainen nuorisonäkökulma (3): oikeusperustainen nuorisonäkökulma yhdistää kansallisen nuorisopolitiikan tavoitteet ja lasten ja nuorten oikeudet kansainvälisten yleissopimusten, lakien ja asetusten mukaisesti. Sen tulisi perustua tutkimukseen ja tilastoihin, ja sen avulla tulisi pyrkiä luomaan olosuhteet, joissa nuoret voivat osallistua yhteiskunnan yleiseen kehitykseen sekä omien aloitteidensa että päätöksentekijöiden aloitteiden kautta. Oikeusperustainen nuorisonäkökulma voi toimia menetelmänä, jolla päätöksentekijät voivat hankkia asiaankuuluvaa pätevyyttä nuorisonäkökulman huomioimiseksi päätöksenteossa.

Kestävän kehityksen sosiaalinen ulottuvuus: kestävä kehitys määritellään yleensä kehityksenä, joka vastaa nykyajan tarpeisiin vaarantamatta tulevien sukupolvien mahdollisuuksia tyydyttää omat tarpeensa (4). Se edellyttää jokaisen perustarpeiden täyttämistä ja sitä, että jokaiselle annetaan mahdollisuus toteuttaa toiveensa paremmasta elämästä. Kestävä kehitys sisältää kolme ulottuvuutta: taloudellisen, sosiaalisen ja ympäristöulottuvuuden. Kestävän kehityksen sosiaalinen ulottuvuus pohjautuu yhdenvertaisuuden ja demokratian arvoihin, mukaan lukien kaikkien ihmisten poliittisten, taloudellisten, sosiaalisten ja kulttuuristen ihmisoikeuksien ja kansalaisoikeuksien tosiasiallinen täyttyminen. Neuvosto vahvisti vuonna 2021, että on tärkeää vahvistaa kestävän kehityksen sosiaalista ulottuvuutta ihmisoikeuksien, sukupuolten tasa-arvon, osallisuuden, inhimillisen kehityksen, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja kaikenlaisen yhdenvertaisuuden sekä sosiaalisen vuoropuhelun, työterveyden ja -turvallisuuden ja ihmisarvoisen työn edistämiseksi (5).

---

(1)  Määritelty neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmissä nuorisotyöntekijöiden koulutuksesta (
  EUVL C 412, 9.12.2019, s. 12
  ) ja neuvoston suosituksessa vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskevasta oppimisesta (
  EUVL C 243, 27.6.2022, s. 1
  ).

(2)  Yhteinen tutkimuskeskus, Science for Policy Report, Baarck, J., Balahur-Dobrescu, A., Cassio, L.G., D`hombres, B., Pasztor, Z. ja Tintori, G., ”Loneliness in the EU. Insights from surveys and online media data”, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2021.

(3)  Ruotsin nuoriso- ja kansalaisyhteiskunta-asioista vastaava virasto.

(4)  Yhdistyneet kansakunnat, ympäristön ja kehityksen maailmankomission raportti, ”Our common future”, (Brundtlandin raportti), A/42/427, 1987.

(5)  Neuvoston päätelmät ”Kattava toimintatapa YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030:n täytäntöönpanon nopeuttamiseksi – Parempi jälleenrakentaminen covid-19-kriisin jälkeen”, asiak. 9850/21.

---

| 26.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 185/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 185/29

---

Neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma EU:n jäsenvaltioiden edustusta WADAn hallintoneuvostossa ja jäsenvaltioiden kantojen koordinointia ennen WADAn kokouksia koskevasta arvioinnista

(2023/C 185/07)

NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEET JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotka

PALAUTTAVAT MIELEEN:

| 1. | Dopingin torjunnasta 4 päivänä joulukuuta 2000 annetut neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | Euroopan unionin asemasta dopingin vastaisessa kansainvälisessä toiminnassa 18 päivänä marraskuuta 2010 annetut neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät (2); |
| --- | --- |

2.

| 3. | EU:n jäsenvaltioiden edustuksesta WADAn hallintoneuvostossa ja EU:n ja sen jäsenvaltioiden kantojen koordinoinnista ennen WADAn kokouksia 20 päivänä joulukuuta 2011 annetun neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselman (3); |
| --- | --- |

3.

| 4. | EU:n jäsenvaltioiden edustuksesta WADAn hallintoneuvostossa ja EU:n ja sen jäsenvaltioiden kantojen koordinoinnista ennen WADAn kokouksia vuonna 2011 annetun päätöslauselman tarkistamisesta 15 päivänä joulukuuta 2015 annetut neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät, joissa todetaan, että päätöslauselman soveltamisesta saatavaa kokemusta arvioidaan vielä kerran 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä (4); |
| --- | --- |

4.

| 5. | EU:n jäsenvaltioiden edustuksesta WADAn hallintoneuvostossa ja jäsenvaltioiden kantojen koordinoinnista ennen WADAn kokouksia vuonna 2019 annetun neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselman, jäljempänä ’vuoden 2019 päätöslauselma’ (5); |
| --- | --- |

5.

PANEVAT MERKILLE SEURAAVAA:

| 1. | Vuoden 2019 päätöslauselman hyväksymisen jälkeen WADAn työskentelymenetelmät ja -käytännöt ovat kehittyneet etenkin sen hallintoneuvoston jäsenten toimikauden keston osalta. Tämän kehityksen vuoksi on ajankohtaista, että neuvosto päivittää vuoden 2019 päätöslauselmaa ja antaa selkeämmät ohjeet neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden yhteisesti nimeämien hallitustason asiantuntijoiden toimikauden ehdoille ja kestolle. Vuoden 2019 päätöslauselmassa ei nimenomaisesti säädetä niiden hallitustason asiantuntijoiden toimikauden kestosta, jotka korvaavat asiantuntijaedustajan, joka jättää ministeritason tehtävänsä omassa jäsenvaltiossaan. Vuoden 2019 päätöslauselmassa ei myöskään oteta huomioon WADAn perussääntöjen kelpoisuuskriteerejä hallintoneuvoston jäsenenä toimimiselle. |
| --- | --- |

1.

| 2. | On tärkeää, että neuvostossa kokoontuvat jäsenvaltioiden hallitusten edustajat jatkavat vuoden 2019 päätöslauselman soveltamisesta saatujen kokemusten säännöllistä arviointia. |
| --- | --- |

2.

KATSOVAT SEURAAVAA:

| 1. | Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden pitäisi voida käyttää toimivaltuuksiaan ja hoitaa tehtävänsä Maailman antidopingtoimiston (WADA) sääntöjä, standardeja ja ohjeita valmisteltaessa, niistä neuvoteltaessa ja niitä hyväksyttäessä. |
| --- | --- |

1.

| 2. | EU:n jäsenvaltioiden edustajilla on kolme paikkaa WADAn hallintoneuvostossa. |
| --- | --- |

2.

| 3. | On tarpeen määritellä käytännön menettelytavat, jotka koskevat EU:n jäsenvaltioiden edustajien osallistumista WADAn hallintoneuvostoon sekä EU:n ja sen jäsenvaltioiden kantojen koordinointia ennen CAHAMAn (6) ja WADAn kokouksia. Näissä käytännön menettelytavoissa olisi huomioitava velvoite noudattaa vilpittömän yhteistyön periaatetta, ja niillä olisi pyrittävä edistämään yhtenäisyyttä EU:n ulkoisessa edustuksessa samalla kun vältetään päällekkäinen työ CAHAMAssa. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Euroopan laajuisten kantojen koordinointi ennen WADAn kokouksia olisi tehtävä CAHAMAssa, ja olisi varmistettava, että CAHAMAssa tehtävät päätökset ovat täysin sovellettavan EU:n lainsäädännön mukaisia. |
| --- | --- |

4.

| 5. | EU:n jäsenvaltioiden edustus WADAn hallintoneuvostossa vaatii jatkuvuutta ja sitoutumista, ja sitä tukee poliittinen valtuutus ja tarvittava asiantuntemus, |
| --- | --- |

5.

NÄIN OLLEN SOPIVAT SEURAAVAA:

| 1. | EU:n jäsenvaltioiden edustajat WADAn hallintoneuvostossa ovat ministeritasolta, ja paikat jaetaan seuraavasti:






  — | yksi paikka osoitetaan ministeritasolla urheilusta vastaavalle henkilölle yhdestä niistä jäsenvaltioista, jotka muodostavat vuorossa olevan puheenjohtajakolmikon; |
| --- | --- | --- |

1.

—

yksi paikka osoitetaan ministeritasolla urheilusta vastaavalle henkilölle yhdestä niistä jäsenvaltioista, jotka muodostavat vuorossa olevan puheenjohtajakolmikon;

| — | yksi paikka osoitetaan ministeritasolla urheilusta vastaavalle henkilölle yhdestä niistä jäsenvaltioista, jotka muodostavat tulevan puheenjohtajakolmikon; |
| --- | --- |

—

yksi paikka osoitetaan ministeritasolla urheilusta vastaavalle henkilölle yhdestä niistä jäsenvaltioista, jotka muodostavat tulevan puheenjohtajakolmikon;

| — | yksi paikka osoitetaan neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden yhdessä nimeämälle henkilölle, joka vastaa ministeritasolla urheilusta (jäljempänä ’hallitustason asiantuntija’). |
| --- | --- |

—

yksi paikka osoitetaan neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden yhdessä nimeämälle henkilölle, joka vastaa ministeritasolla urheilusta (jäljempänä ’hallitustason asiantuntija’).

| 2. | EU:n jäsenvaltioiden edustusta WADAn hallintoneuvostossa koskevat järjestelyt, sellaisina kuin ne kuvataan liitteen liitteessä I, tulevat voimaan 30 päivänä kesäkuuta 2023, tämän kuitenkaan vaikuttamatta ennen kyseistä päivää hyväksyttyihin valtuutuksiin. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vuorossa olevaan puheenjohtajakolmikkoon kuuluva edustaja WADAn hallintoneuvostossa raportoi WADAn hallintoneuvoston kokouksen tuloksista EU:n koulutus, nuoriso-, kulttuuri- ja urheiluneuvoston istunnossa. Tämä edustaja toimittaa selvityksen kyseisen kokouksen tuloksista urheilutyöryhmälle. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Urheilutyöryhmässä kokoontuvat jäsenvaltioiden edustajat voivat koordinoida yhteisen kannan asioissa, jotka kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan, edellyttäen että tällaisesta yhteisestä kannasta saadaan selkeää lisäarvoa ja että vältetään päällekkäisyys CAHAMAn työskentelyn kanssa. Yhteisen kannan hyväksyvät pysyvien edustajien komiteassa (Coreper) kokoontuvat jäsenvaltioiden edustajat, elleivät jäsenvaltiot toisin sovi. |
| --- | --- |

4.

| 5. | EU:n jäsenvaltioiden hyväksymien yhteisten kantojen on oltava yhdenmukaisia kaikkien sovittujen EU:n kantojen kanssa, ja puheenjohtajavaltio esittää ne CAHAMAn kokouksissa. EU:n jäsenvaltioiden olisi pyrittävä sisällyttämään tämä yhteinen kanta CAHAMAn laatimaan Euroopan laajuiseen toimeksiantoon. |
| --- | --- |

5.

| 6. | EU:n jäsenvaltioiden edustajat WADAn hallintoneuvostossa käyttävät puheenvuoroja ja äänestävät CAHAMAssa sovitun Euroopan laajuisen toimeksiannon mukaisesti edellyttäen, että kyseinen kanta on yhdenmukainen EU:n säännöstön kanssa. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Neuvostossa kokoontuvat jäsenvaltioiden hallitusten edustajat tarkastelevat 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä tämän päätöslauselman soveltamisesta saatuja kokemuksia ja pohtivat, olisiko tällä päätöslauselmalla perustettuihin järjestelyihin tehtävä muutoksia. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tämä neuvoston 15 päivänä toukokuuta 2023 hyväksymä päätöslauselma, mukaan lukien sen liitteenä olevat EU:n jäsenvaltioiden edustusta WADAn hallintoneuvostossa koskevat järjestelyt ja WADAn kokousten valmisteluun sovellettavat käytännön järjestelyt unionin toimivaltaan kuuluvissa asioissa, korvaa neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselman 2019/C 192/01 EU:n jäsenvaltioiden edustuksesta WADAn hallintoneuvostossa ja EU:n ja sen jäsenvaltioiden kantojen koordinoinnista ennen WADAn kokouksia. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  EYVL C 356, 12.12.2000, s. 1.

(2)  EUVL C 324, 1.12.2010, s. 18.

(3)  EUVL C 372, 20.12.2011, s. 7.

(4)  EUVL C 417, 15.12.2015, s. 45.

(5)  EUVL C 192, 7.6.2019, s. 1.

(6)  WADAn eurooppalainen ad hoc -komitea (CAHAMA) on asiantuntijakomitea, joka vastaa Euroopan kulttuuriyleissopimuksen kaikkien osapuolten kantojen koordinoinnista dopingin vastaisen politiikan kehitystä koskevissa asioissa.

---

LIITE I

EU:n jäsenvaltioiden edustusta WADAn hallintoneuvostossa koskevat järjestelyt

EU:n jäsenvaltiot ovat sopineet seuraavasta edustusjärjestelmästä:

EU:n jäsenvaltioiden edustajat WADAn hallintoneuvostossa ovat eri EU:n jäsenvaltioiden kansalaisia.

VUOROSSA OLEVAAN JA TULEVAAN PUHEENJOHTAJAKOLMIKKOON KUULUVIEN JÄSENVALTIOIDEN EDUSTAJAT:

| — | Vuorossa olevan puheenjohtajakolmikon muodostavat jäsenvaltiot valitsevat sisäisen kuulemisen jälkeen keskuudestaan jäsenvaltion, josta tulee EU:n jäsenvaltioiden edustaja WADAn hallintoneuvostoon. Valittu jäsenvaltio nimeää sisäisten menettelyjensä mukaisesti tätä varten edustajan. Edustajan on oltava kyseisessä jäsenvaltiossa ministeritasolla urheilusta vastaava henkilö ja kelpoinen toimimaan hallintoneuvostossa WADAn perussääntöjen mukaisesti. Jäsenvaltio, joka on valittu lähettämään edustaja, sekä kyseisen edustajan nimi ilmoitetaan EU:n neuvoston pääsihteeristölle. |
| --- | --- |

—

Vuorossa olevan puheenjohtajakolmikon muodostavat jäsenvaltiot valitsevat sisäisen kuulemisen jälkeen keskuudestaan jäsenvaltion, josta tulee EU:n jäsenvaltioiden edustaja WADAn hallintoneuvostoon. Valittu jäsenvaltio nimeää sisäisten menettelyjensä mukaisesti tätä varten edustajan. Edustajan on oltava kyseisessä jäsenvaltiossa ministeritasolla urheilusta vastaava henkilö ja kelpoinen toimimaan hallintoneuvostossa WADAn perussääntöjen mukaisesti. Jäsenvaltio, joka on valittu lähettämään edustaja, sekä kyseisen edustajan nimi ilmoitetaan EU:n neuvoston pääsihteeristölle.

| — | Jos edustaja jättää ministeritason tehtävänsä, edustaja jatkaa tehtävässään WADAn hallintoneuvostossa, kunnes uusi nimeämismenettely on saatu päätökseen. Jäsenvaltio tai, jos puheenjohtajakolmikko valitsee keskuudestaan toisen jäsenvaltion, toinen jäsenvaltio nimeää korvaavan edustajan, joka on kelpoinen edustamaan EU:n jäsenvaltiota WADAn hallintoneuvostossa ja joka on ministeritasolla urheilusta vastaava henkilö, hallintoneuvoston ensimmäisen kolmivuotisen toimikauden jäljellä olevaksi ajaksi. |
| --- | --- |

—

Jos edustaja jättää ministeritason tehtävänsä, edustaja jatkaa tehtävässään WADAn hallintoneuvostossa, kunnes uusi nimeämismenettely on saatu päätökseen. Jäsenvaltio tai, jos puheenjohtajakolmikko valitsee keskuudestaan toisen jäsenvaltion, toinen jäsenvaltio nimeää korvaavan edustajan, joka on kelpoinen edustamaan EU:n jäsenvaltiota WADAn hallintoneuvostossa ja joka on ministeritasolla urheilusta vastaava henkilö, hallintoneuvoston ensimmäisen kolmivuotisen toimikauden jäljellä olevaksi ajaksi.

| — | Edustaja, joka jättää ministeritason tehtävänsä tai ei enää ole kelpoinen edustamaan EU:n jäsenvaltiota WADAn hallintoneuvostossa, ei enää ole hallintoneuvoston jäsen ja eroaa ilman eri toimenpiteitä, kun uusi nimeämismenettely on saatu päätökseen. |
| --- | --- |

—

Edustaja, joka jättää ministeritason tehtävänsä tai ei enää ole kelpoinen edustamaan EU:n jäsenvaltiota WADAn hallintoneuvostossa, ei enää ole hallintoneuvoston jäsen ja eroaa ilman eri toimenpiteitä, kun uusi nimeämismenettely on saatu päätökseen.

| — | Edellä mainittuja sääntöjä sovelletaan myös tulevaan puheenjohtajakolmikkoon kuuluviin jäsenvaltioihin. |
| --- | --- |

—

Edellä mainittuja sääntöjä sovelletaan myös tulevaan puheenjohtajakolmikkoon kuuluviin jäsenvaltioihin.

| — | Edellä tarkoitettujen edustajien toimikausi on kolme vuotta. |
| --- | --- |

—

Edellä tarkoitettujen edustajien toimikausi on kolme vuotta.

| — | Tulevan puheenjohtajakolmikon muodostavien jäsenvaltioiden nimeämä edustaja pysyy tehtävässään myös sen jälkeen, kun kyseinen puheenjohtajakolmikko on tullut vuoroon, kolmivuotisen toimikauden jatkuvuuden ja pysyvyyden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

—

Tulevan puheenjohtajakolmikon muodostavien jäsenvaltioiden nimeämä edustaja pysyy tehtävässään myös sen jälkeen, kun kyseinen puheenjohtajakolmikko on tullut vuoroon, kolmivuotisen toimikauden jatkuvuuden ja pysyvyyden varmistamiseksi.

HALLITUSTASON ASIANTUNTIJA, JONKA NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEET JÄSENVALTIOT YHDESSÄ NIMEÄVÄT:

| — | Jäsenvaltiot toimittavat ehdotukset asiantuntijaedustajaksi viimeistään kuukautta ennen sen EU:n neuvoston istuntoa, jossa nimeäminen tapahtuu. Ehdotuksiin ei saa kuulua ministereitä jäsenvaltioista, jotka kuuluvat vuorossa olevaan tai tulevaan puheenjohtajakolmikkoon. Ehdotukset asiantuntijaedustajaksi toimitetaan neuvoston pääsihteeristölle. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot toimittavat ehdotukset asiantuntijaedustajaksi viimeistään kuukautta ennen sen EU:n neuvoston istuntoa, jossa nimeäminen tapahtuu. Ehdotuksiin ei saa kuulua ministereitä jäsenvaltioista, jotka kuuluvat vuorossa olevaan tai tulevaan puheenjohtajakolmikkoon. Ehdotukset asiantuntijaedustajaksi toimitetaan neuvoston pääsihteeristölle.

| — | Jos ehdokkaita asiantuntijaedustajaksi on enemmän kuin yksi, puheenjohtajavaltio pyrkii saamaan jäsenvaltiot yhteisymmärrykseen siitä, että asiantuntijaedustajan nimeämiseksi järjestetään urheilutyöryhmässä neuvoa-antava lippuäänestys. Puheenjohtajavaltio ehdottaa äänestysmenettelyä, ja siitä sovitaan myös yhteisymmärryksessä jäsenvaltioiden kesken. Kuka tahansa asiantuntijaedustajan tehtävään ehdolla oleva henkilö on kelpoinen toimimaan hallintoneuvostossa WADAn perussääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Jos ehdokkaita asiantuntijaedustajaksi on enemmän kuin yksi, puheenjohtajavaltio pyrkii saamaan jäsenvaltiot yhteisymmärrykseen siitä, että asiantuntijaedustajan nimeämiseksi järjestetään urheilutyöryhmässä neuvoa-antava lippuäänestys. Puheenjohtajavaltio ehdottaa äänestysmenettelyä, ja siitä sovitaan myös yhteisymmärryksessä jäsenvaltioiden kesken. Kuka tahansa asiantuntijaedustajan tehtävään ehdolla oleva henkilö on kelpoinen toimimaan hallintoneuvostossa WADAn perussääntöjen mukaisesti.

| — | Asiantuntijaedustajan toimikausi on kolme vuotta paitsi, jos hän jättää jäsenvaltiossaan ministeritason tehtävänsä tai jos nimeämisajankohtana sovellettavat kelpoisuusvaatimukset EU:n jäsenvaltion edustamiseksi WADAn hallintoneuvostossa eivät enää täyty hänen toimikautensa aikana. Siinä tapauksessa aloitetaan uusi nimeämismenettely uudeksi kolmivuotiskaudeksi. Asiantuntijaedustaja jatkaa tehtävässään, kunnes uusi nimeämismenettely on saatettu päätökseen. Toimikausi on yhdenmukainen WADAn perussääntöjen kanssa, ja se on joka tapauksessa rajattu enintään kolmeen kauteen. |
| --- | --- |

—

Asiantuntijaedustajan toimikausi on kolme vuotta paitsi, jos hän jättää jäsenvaltiossaan ministeritason tehtävänsä tai jos nimeämisajankohtana sovellettavat kelpoisuusvaatimukset EU:n jäsenvaltion edustamiseksi WADAn hallintoneuvostossa eivät enää täyty hänen toimikautensa aikana. Siinä tapauksessa aloitetaan uusi nimeämismenettely uudeksi kolmivuotiskaudeksi. Asiantuntijaedustaja jatkaa tehtävässään, kunnes uusi nimeämismenettely on saatettu päätökseen. Toimikausi on yhdenmukainen WADAn perussääntöjen kanssa, ja se on joka tapauksessa rajattu enintään kolmeen kauteen.

| — | Asiantuntijaedustaja, joka on korvattu tai ei enää ole kelpoinen edustamaan EU:n jäsenvaltiota WADAn hallintoneuvostossa, ei enää ole hallintoneuvoston jäsen ja eroaa ilman eri toimenpiteitä, kun uusi nimeämismenettely on saatu päätökseen. |
| --- | --- |

—

Asiantuntijaedustaja, joka on korvattu tai ei enää ole kelpoinen edustamaan EU:n jäsenvaltiota WADAn hallintoneuvostossa, ei enää ole hallintoneuvoston jäsen ja eroaa ilman eri toimenpiteitä, kun uusi nimeämismenettely on saatu päätökseen.

SIIRTYMÄSÄÄNNÖT:

| — | Edellä mainitussa vuoden 2019 päätöslauselmassa vahvistettuja nykyisiä sääntöjä EU:n jäsenvaltioiden edustuksesta WADAn hallintoneuvostossa sovelletaan 30 päivään kesäkuuta 2023. |
| --- | --- |

—

Edellä mainitussa vuoden 2019 päätöslauselmassa vahvistettuja nykyisiä sääntöjä EU:n jäsenvaltioiden edustuksesta WADAn hallintoneuvostossa sovelletaan 30 päivään kesäkuuta 2023.

NEUVOSTOSSA KOKOONTUVIEN JÄSENVALTIOIDEN SOVELTAMA HYVÄKSYNTÄMENETTELY:

| — | Neuvostossa kokoontuvat jäsenvaltiot hyväksyvät hallitustason asiantuntijan ja jäsenvaltiot, jotka vuorossa oleva ja tuleva puheenjohtajakolmikko ovat valinneet nimeämään edustajat WADAn hallintoneuvostoon. |
| --- | --- |

—

Neuvostossa kokoontuvat jäsenvaltiot hyväksyvät hallitustason asiantuntijan ja jäsenvaltiot, jotka vuorossa oleva ja tuleva puheenjohtajakolmikko ovat valinneet nimeämään edustajat WADAn hallintoneuvostoon.

| — | Kaikkien EU:n jäsenvaltioita edustavien WADAn hallintoneuvoston jäsenten nimet ilmoitetaan EU:n neuvoston pääsihteeristön kautta WADAlle 23 päivänä lokakuuta 2018 annetun asetuksen (EU) 2018/1725 (1) säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Kaikkien EU:n jäsenvaltioita edustavien WADAn hallintoneuvoston jäsenten nimet ilmoitetaan EU:n neuvoston pääsihteeristön kautta WADAlle 23 päivänä lokakuuta 2018 annetun asetuksen (EU) 2018/1725 (1) säännösten mukaisesti.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta.

---

LIITE II

WADAn kokousten valmisteluun sovellettavat käytännön järjestelyt unionin toimivaltaan kuuluvissa asioissa

Rajoittamatta EU:n päätöksentekoprosessia koskevien neuvoston työjärjestyksen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) määräysten soveltamista neuvosto sopii seuraavista käytännön järjestelyistä, joiden tarkoituksena on varmistaa ennakoitavuus ja avoimuus prosessissa, jossa valmistellaan Euroopan laajuisen koordinoinnin kokouksia Euroopan neuvostossa (CAHAMAssa) ja WADAn kokouksia:

| 1. | Kun EU:n jäsenvaltioiden edustajat hallintoneuvostossa ovat saaneet WADAn hallintoneuvoston kokouksiin liittyvät asiakirjat, he koordinoivat keskenään toimittaakseen neuvoston pääsihteeristölle urheilutyöryhmän valmistelua varten asiakirjat, jotka ovat tarpeen mahdollisen EU:n kannan vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

1.

Kun EU:n jäsenvaltioiden edustajat hallintoneuvostossa ovat saaneet WADAn hallintoneuvoston kokouksiin liittyvät asiakirjat, he koordinoivat keskenään toimittaakseen neuvoston pääsihteeristölle urheilutyöryhmän valmistelua varten asiakirjat, jotka ovat tarpeen mahdollisen EU:n kannan vahvistamiseksi.

| 2. | Komissiota pyydetään ennen jokaista WADAn kokousta laatimaan ja esittämään neuvostolle hyvissä ajoin ennen CAHAMAn ja WADAn kokouksia ehdotus EU:n kannaksi unionin toimivaltaan kuuluvissa asioissa siten, että painopiste on EU:n säännöstössä. |
| --- | --- |

2.

Komissiota pyydetään ennen jokaista WADAn kokousta laatimaan ja esittämään neuvostolle hyvissä ajoin ennen CAHAMAn ja WADAn kokouksia ehdotus EU:n kannaksi unionin toimivaltaan kuuluvissa asioissa siten, että painopiste on EU:n säännöstössä.

| 3. | Urheilutyöryhmä käsittelee kyseistä ehdotusta EU:n kannaksi. |
| --- | --- |

3.

Urheilutyöryhmä käsittelee kyseistä ehdotusta EU:n kannaksi.

| 4. | Urheilutyöryhmän päästyä yhteisymmärrykseen ehdotuksesta EU:n kannaksi unionin toimivaltaan kuuluvissa asioissa kyseinen ehdotus EU:n kannaksi toimitetaan pysyvien edustajien komitealle hyväksyttäväksi. Pysyvien edustajien komitea voi siirtää ehdotuksen neuvoston hyväksyttäväksi, jos se on tarpeen tai asianmukaista. |
| --- | --- |

4.

Urheilutyöryhmän päästyä yhteisymmärrykseen ehdotuksesta EU:n kannaksi unionin toimivaltaan kuuluvissa asioissa kyseinen ehdotus EU:n kannaksi toimitetaan pysyvien edustajien komitealle hyväksyttäväksi. Pysyvien edustajien komitea voi siirtää ehdotuksen neuvoston hyväksyttäväksi, jos se on tarpeen tai asianmukaista.

| 5. | Kiireellisissä tapauksissa, joissa kannat on hyväksyttävä lyhyen ajan kuluessa, puheenjohtajavaltio voi pyrkiä saamaan aikaan sopimuksen kirjallisella menettelyllä tai hiljaisen hyväksynnän menettelyllä. |
| --- | --- |

5.

Kiireellisissä tapauksissa, joissa kannat on hyväksyttävä lyhyen ajan kuluessa, puheenjohtajavaltio voi pyrkiä saamaan aikaan sopimuksen kirjallisella menettelyllä tai hiljaisen hyväksynnän menettelyllä.

| 6. | Jos CAHAMAn on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, komissiota pyydetään esittämään kyseistä säädöstä koskeva ehdotus neuvoston päätökseksi SEUT 218 artiklan 9 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

6.

Jos CAHAMAn on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, komissiota pyydetään esittämään kyseistä säädöstä koskeva ehdotus neuvoston päätökseksi SEUT 218 artiklan 9 kohdan mukaisesti.

| 7. | CAHAMAn kokouksissa komissiota pyydetään esittämään EU:n kanta CAHAMAn suuntaviivojen sallimissa rajoissa. Muissa tapauksissa puheenjohtajavaltion edustaja esittää EU:n kannan. |
| --- | --- |

7.

CAHAMAn kokouksissa komissiota pyydetään esittämään EU:n kanta CAHAMAn suuntaviivojen sallimissa rajoissa. Muissa tapauksissa puheenjohtajavaltion edustaja esittää EU:n kannan.

| 8. | Puheenjohtajavaltio voi koska tahansa ja tarpeen mukaan kutsua koolle paikan päällä jäsenvaltioiden ja komission välisiä EU:n koordinointikokouksia, jotka käydään puheenjohtajavaltion johdolla. |
| --- | --- |

8.

Puheenjohtajavaltio voi koska tahansa ja tarpeen mukaan kutsua koolle paikan päällä jäsenvaltioiden ja komission välisiä EU:n koordinointikokouksia, jotka käydään puheenjohtajavaltion johdolla.

| 9. | Nämä käytännön järjestelyt ja neuvoston hyväksymä neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma EU:n jäsenvaltioiden edustuksesta WADAn hallintoneuvostossa ja jäsenvaltioiden kantojen koordinoinnista ennen hallintoneuvoston kokouksia korvaavat neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselman 2019/C 192/01 EU:n jäsenvaltioiden edustuksesta WADAn hallintoneuvostossa ja EU:n ja sen jäsenvaltioiden kantojen koordinoinnista ennen WADAn kokouksia. |
| --- | --- |

9.

Nämä käytännön järjestelyt ja neuvoston hyväksymä neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma EU:n jäsenvaltioiden edustuksesta WADAn hallintoneuvostossa ja jäsenvaltioiden kantojen koordinoinnista ennen hallintoneuvoston kokouksia korvaavat neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselman 2019/C 192/01 EU:n jäsenvaltioiden edustuksesta WADAn hallintoneuvostossa ja EU:n ja sen jäsenvaltioiden kantojen koordinoinnista ennen WADAn kokouksia.

---

| 26.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 185/35 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 185/35

---

Neuvoston päätöslauselma eurooppalaisesta koulutusalueesta: Näkymät vuoteen 2025 ja sen jälkeiseen aikaan

(2023/C 185/08)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

1.

PALAUTTAA MIELEEN tämän päätöslauselman liitteessä esitetyn eurooppalaisen koulutusalueen poliittisen taustan.

2.

VAHVISTAA, että eurooppalainen koulutusalue voidaan toteuttaa vuoteen 2025 mennessä vain jäsenvaltioiden vahvan poliittisen sitoumuksen avulla, ja KOROSTAA, että sekä jäsenvaltioiden että komission on jatkettava eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamisen edellyttämiä toimia toimivaltansa puitteissa ja tarvittaessa asianomaisten kansallisten ja EU:n sidosryhmien kanssa.

3.

PANEE MERKILLE komission tiedonannon edistymisestä eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamisessa (1).

4.

KOROSTAA, että koulutus on kaikissa yhteyksissä, kaikilla tasoilla ja kaikissa muodoissa ratkaisevan tärkeää sosiaalisen koheesion, kilpailukyvyn ja kestävän kasvun varmistamiseksi Euroopan unionissa ja sen jäsenvaltioissa ja niiden valmistelemiseksi vihreään ja digitaaliseen siirtymään ja tukemiseksi niissä. Etenkin aikana, jona kansalaisten on olennaisen tärkeää toteuttaa itseään ja saavuttaa hyvinvointia sekä mukautua muuttuvan maailman haasteisiin ja lisäksi toimia aktiivisina ja vastuullisina kansalaisina, PAINOTTAA laadukkaan, osallistavan ja tasa-arvoisen koulutuksen ja elinikäisen oppimisen merkitystä kaikille, niin lapsille kuin aikuisille.

5.

KOROSTAA, että eurooppalaista koulutusaluetta olisi tuettava elinikäisen oppimisen lähestymistavalla, johon sisältyvät koulutusjärjestelmät osallistavasti ja holistisesti ja joka kattaa opettamisen, koulutuksen ja oppimisen kaikissa yhteyksissä, kaikilla tasoilla ja kaikissa muodoissa – olipa kyse sitten virallisesta, epävirallisesta tai arkioppimisesta – ja ulottuu varhaiskasvatuksesta kouluopetuksen ja ammatillisen koulutuksen kautta korkeakoulutukseen ja aikuisoppimiseen.

6.

TOISTAA, että olisi tehostettava alojen välistä yhteistyötä asiaankuuluvien EU:n koulutusalan aloitteiden ja siihen liittyviä politiikka-aloja ja aloja, erityisesti työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, tutkimus-, innovointi-, ympäristö- sekä nuoriso- ja kulttuuri- ja luovia aloja, koskevien aloitteiden välillä samalla kun noudatetaan täysimääräisesti perussopimuksissa esitettyä kunkin politiikka-alan oikeusperustaa. TÄHDENTÄÄ tarvetta koordinointiin ja yhtenäisyyteen kaikissa EU:n koulutusalan aloitteissa, erityisesti taitoja ja osaamista koskevissa aloitteissa.

7.

PANEE MERKILLE, että eurooppalainen koulutusyhteistyö on hyvin tärkeää sosiaalisen koheesion ja hyvin toimivan taloustilanteen saavuttamiseksi Euroopan unionissa, jotta voidaan varmistaa unionin pitkän aikavälin kilpailukyky ja vihreän ja digitaalisen siirtymän onnistuminen sekä vähentää sosiaalista, alueellista ja taloudellista eriarvoisuutta. TUNNUSTAA näin ollen, että eurooppalaisella koulutusyhteistyöllä, myös sen strategisilla puitteilla, on tärkeä merkitys eurooppalaisen ohjausjakson asiaankuuluvissa osissa.

8.

KOROSTAA, että on tärkeää edistää synergioita eurooppalaisen koulutusalueen, eurooppalaisen korkeakoulutusalueen ja eurooppalaisen tutkimusalueen välillä välttäen resurssien, rakenteiden ja välineiden päällekkäisyyttä sekä hyödyntää Eurooppalaiset yliopistot -allianssien koko potentiaalia niiden kaikissa toimissa, mukaan lukien niiden kestävyyden tukeminen ja niiden tutkimus- ja innovaatioulottuvuuden vahvistamisen jatkaminen siltojen rakentamisesta tehokkaan eurooppalaisen korkeakouluyhteistyön tukemiseksi 5 päivänä huhtikuuta 2022 annetun neuvoston suosituksen (2) mukaisesti.

9.

TOTEAA, että Euroopan perusarvot ja demokraattiset arvot ovat haastettuina ja että Venäjän Ukrainaa vastaan ilman edeltävää provokaatiota tekemä hyökkäys on muuttanut geopoliittista tilannetta. ON YHTÄ MIELTÄ SIITÄ, että koulutusalan yhteiset toimet ja ylikansallinen yhteistyö paitsi helpottavat ja vahvistavat unionin ja jäsenvaltioiden reagointia hyökkäyksen seurauksena syntyneisiin tarpeisiin myös auttavat vahvistamaan keskeisiä koulutusarvojamme ja -periaatteitamme kuten osallisuutta, oikeudenmukaisuutta, akateemista vapautta ja oppilaitosten itsemääräämisoikeutta sekä yhteisiä arvojamme ja yhtenäisyyttämme unionissa.

10.

PAINOTTAA, että oppimiseen ja opetukseen liittyvän liikkuvuuden jäljellä olevien esteiden määrittäminen ja poistaminen on keskeisen tärkeää eurooppalaisen koulutusalueen täysimääräiseksi toteuttamiseksi sekä selviytymiskykyisen, turvallisen, kestävän ja vauraan Euroopan luomiseksi. Ylikansallinen yhteistyö vahvistaa eurooppalaisen koulutuksen osallistavuutta, oikeudenmukaisuutta, huippuosaamista, monimuotoisuutta, houkuttelevuutta ja globaalia kilpailukykyä. ON näin ollen YHTÄ MIELTÄ SIITÄ, että olisi pyrittävä toteuttamaan automaattinen vastavuoroinen tunnustaminen koulutuksen alalla. ON YHTÄ MIELTÄ myös SIITÄ, että olisi edistettävä oppijoiden ja opettajien mahdollisuuksia liikkuvuuteen sekä Euroopan ja sen ulkopuolisten oppilaitosten mahdollisuuksia tehdä yhteistyötä toistensa kanssa.

11.

TOTEAA, että vuodesta 2017 on saavutettu edistystä eurooppalaisen koulutusalueen perustamisessa ja että eri puolilla EU:ta on toteutettu laaja joukko toimenpiteitä eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisissa puitteissa (2021–2030) esitettyjen strategisten prioriteettien saavuttamiseksi. Eurooppalainen koulutusalue on vähitellen muotoutumassa useiden aloitteiden, yhteistyön ja yhteiskehittämisen avulla.

12.

ON YHTÄ MIELTÄ SIITÄ, että keskittyminen täytäntöönpanoon sekä kansallisella että Euroopan tasolla strategisten puitteiden ja kummankin tason toimivallan mukaisesti sekä tehokas seuranta olemassa olevien rakenteiden puitteissa ottaen asianmukaisesti huomioon hallinnollinen rasite on keskeisen tärkeää ensimmäisen jakson jäljellä olevana aikana vuoteen 2025 asti.

13.

KOROSTAA, että eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisissa puitteissa (2021–2030) esitetyt viisi strategista prioriteettia muodostavat perustan työlle ja jatkuvalle eurooppalaiselle koulutusyhteistyölle, myös eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamiseksi. ON YHTÄ MIELTÄ SIITÄ, että käynnissä olevassa väliarviointiprosessissa ja Euroopan komission vuonna 2025 julkaisemassa eurooppalaista koulutusaluetta koskevassa kattavassa kertomuksessa olisi painotettava noita viittä strategista prioriteettia, mukaan lukien tarkempi analyysi jäljempänä luetelluista alueista.

14.

| — | Parannetaan tasa-arvoa ja osallisuutta sekä kaikkien menestymistä koulutuksessa ja avaintaitojen, myös perustaitojen, hankkimista, jotta mahdollistetaan kaikkien EU-kansalaisten täysimääräinen henkilökohtainen, sosiaalinen, kansalais- ja ammatillinen kehitys; |
| --- | --- |

—

Parannetaan tasa-arvoa ja osallisuutta sekä kaikkien menestymistä koulutuksessa ja avaintaitojen, myös perustaitojen, hankkimista, jotta mahdollistetaan kaikkien EU-kansalaisten täysimääräinen henkilökohtainen, sosiaalinen, kansalais- ja ammatillinen kehitys;

| — | Parannetaan opettajan ammattia ja puututaan opettajapulaan; edistetään opettajien ammatillista kehitystä, liikkuvuusmahdollisuuksia, työoloja ja hyvinvointia keskeisinä tekijöinä ammatin houkuttelevuuden lisäämiseksi; |
| --- | --- |

—

Parannetaan opettajan ammattia ja puututaan opettajapulaan; edistetään opettajien ammatillista kehitystä, liikkuvuusmahdollisuuksia, työoloja ja hyvinvointia keskeisinä tekijöinä ammatin houkuttelevuuden lisäämiseksi;

| — | Poistetaan liikkuvuuden jäljellä olevat esteet samalla kun kannustetaan osallistavaan, kestävään ja tasapainoiseen liikkuvuuteen EU:ssa, myös toteuttamalla automaattinen vastavuoroinen tunnustaminen koulutuksen alalla (3); |
| --- | --- |

—

Poistetaan liikkuvuuden jäljellä olevat esteet samalla kun kannustetaan osallistavaan, kestävään ja tasapainoiseen liikkuvuuteen EU:ssa, myös toteuttamalla automaattinen vastavuoroinen tunnustaminen koulutuksen alalla (3);

| — | Edistetään elinikäistä oppimista, mukaan lukien aikuisoppiminen, täydennyskoulutus ja uudelleenkoulutus, kiinnittäen erityistä huomiota vihreässä ja digitaalisessa siirtymässä tarvittaviin taitoihin ja osaamiseen. |
| --- | --- |

—

Edistetään elinikäistä oppimista, mukaan lukien aikuisoppiminen, täydennyskoulutus ja uudelleenkoulutus, kiinnittäen erityistä huomiota vihreässä ja digitaalisessa siirtymässä tarvittaviin taitoihin ja osaamiseen.

15.

TARKASTELEE strategisia puitteita ja harkitsee prioriteettialojen tarkistamista ja muiden tarvittavien mukautusten tekemistä vuoteen 2030 ulottuvan toisen jakson osalta.

16.

KOROSTAA, että avoimen koordinointimenetelmän onnistunut käyttö, keskinäisen oppimisen hyödyntäminen, parhaiden käytäntöjen jakaminen sekä yhteisten vertailuvälineiden kuten DigCompin ja GreenCompin käyttö ja tarvittaessa parantaminen ovat keskeisiä toimia eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamiseksi.

17.

TOTEAA, että laadukkaaseen koulutukseen tehtäviä investointeja käsittelevä oppimislaboratorio (Learning Lab on Investing in Quality Education and Training) voi olla jäsenvaltioille hyödyllinen väline, jota voidaan käyttää vapaaehtoisuuteen perustuen pyrittäessä saavuttamaan strategiset prioriteetit siten, että saadaan aikaan tutkimusta ja esimerkkejä tehokkaita investointeja ja politiikkatoimia koskevista parhaista käytännöistä ja edistetään samalla näyttöön perustuvaa päätöksentekoa.

18.

TOTEAA, että EU:n tason uudistettu hallinto ja tehostettu yhteistyö voivat auttaa jäsenvaltioita vastaamaan uusiin haasteisiin ja tekemään tiiviimpää yhteistyötä eurooppalaisen koulutusalueen saavuttamiseksi. PANEE myös MERKILLE edistyksen, jota on tapahtunut vahvistettaessa koulutusta käsittelevää korkean tason työryhmää määrittelemällä uudelleen sen tehtävät ja ottamalla käyttöön koordinointielin. TOTEAA, että uusi hallintorakenne on osoittautunut tehokkaaksi ja hyödylliseksi kriisien kuten covid-19-kriisin ja Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan aikana.

19.

ON kuitenkin YHTÄ MIELTÄ siitä, että tarvitaan lisää toimia tulosten levittämiseksi onnistuneemmin sekä tietojen ja tietämyksen jakamiseksi strategisten puitteiden työryhmien, pääjohtajien kokoonpanojen ja koulutusta käsittelevän korkean tason työryhmän välillä, jotta voidaan varmistaa synergiat teknisen ja poliittisen tason välillä ja saada eurooppalaisesta yhteistyöstä suurin mahdollinen hyöty.

20.

KOROSTAA tarvetta käydä tehostettua ja merkityksellistä vuoropuhelua koulutuskomitean ja työllisyyskomitean ja tarvittaessa muiden eurooppalaisen ohjausjakson prosessiin osallistuvien osapuolten välillä.

21.

PYYTÄÄ jäsenvaltioita ja komissiota tehostamaan toimiaan luoda yhdessä eurooppalainen koulutusalue tarvittaessa yhteistyössä muiden kansallisen ja eurooppalaisen tason sidosryhmien kanssa, mukaan lukien koulutuksen järjestäjät ja oppilaitokset, tutkijat, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta. ON YHTÄ MIELTÄ SIITÄ, että korkean tason työryhmän olisi tämän osalta keskusteltava tarkemmin saavutetusta edistyksestä, jäljellä olevista haasteista ja tulevasta kehityksestä sekä tarkasteltava eurooppalaista koulutusaluetta koskevaa lopullista kertomusta vuonna 2025. KEHOTTAA myös korkean tason työryhmän koordinointielintä koordinoimaan valmistelun, joka koskee 18 kuukaudeksi laadittavaa koulutuksen toimenpideohjelmaa, jonka koulutusta käsittelevä korkean tason työryhmä vahvistaa ja joka toimitetaan neuvostolle.

22.

PYYTÄÄ komissiota harkitsemaan Euroopan opettajien teemavuotta koskevan ehdotuksen laatimista ja esittämistä oikea-aikaisesti.

23.

PYYTÄÄ komissiota käyttämään edelleen neuvoston ohjeita ja edellisiä eurooppalaista koulutusaluetta koskevia neuvoston päätelmiä ja päätöslauselmia perustana työlleen helpottaessaan väliarviointiprosessia vuonna 2023 ja laatiessaan kattavan kertomuksen eurooppalaisesta koulutusalueesta vuoteen 2025 mennessä, mukaan lukien valmistelutyö, joka saattaa johtaa siihen, että neuvosto tarkistaa EU:n tason tavoitteita vuoteen 2030 ulottuvan toisen jakson osalta.

24.

VETOAA komissioon, jotta se jatkaisi työtä sellaisten indikaattoreita ja vertailuarvoja käsittelevän pysyvän työryhmän asiantuntijalausuntoon perustuvien ehdotusten osalta, jotka koskevat mahdollisia indikaattoreita tai EU:n tason tavoitteita osallisuuden ja tasa-arvon, opettajan ammatin sekä kestävyyttä edistävän oppimisen aloilla, ja raportoisi neuvostolle työstään.

25.

ODOTTAA komission toteuttavan uusia toimia tiiviissä yhteistyössä neuvoston kanssa niiden strategisten prioriteettien mukaisesti, jotka neuvosto on hyväksynyt ja jotka koskevat koulutusta kaikissa yhteyksissä, kaikilla tasoilla ja kaikissa muodoissa.

---

(1)  COM(2022) 700 final.

1

(2)  EUVL C 160, 13.4.2022, s. 1.

2

(3)  Korkea-asteen ja toisen asteen koulutuksen tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen edistämisestä 26 päivänä marraskuuta 2018 annetun neuvoston suosituksen (EUVL C 444, 10.12.2018, s. 1) mukaisesti.

3

---

LIITE

Poliittinen tausta

Euroopan unionin neuvosto

| 1. | Neuvoston päätelmät eurooppalaista koulutusaluetta koskevan vision toteuttamisesta, EUVL C 195, 7.6.2018, s. 7. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Neuvoston suositus, annettu 26 päivänä marraskuuta 2018, korkea-asteen ja toisen asteen koulutuksen tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen edistämisestä, EUVL C 444, 10.12.2018, s. 1. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Neuvoston päätöslauselma eurooppalaisen koulutusalueen kehittämisestä tulevaisuuteen suuntautuvien koulutusjärjestelmien tukemiseksi, EUVL C 389, 18.11.2019, s. 1. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Neuvoston päätöslauselma koulutuksesta eurooppalaisessa ohjausjaksossa: varmistetaan tietoon perustuva keskustelu uudistuksista ja investoinneista, EUVL C 64, 27.2.2020, s. 1. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Neuvoston päätöslauselma eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030), EUVL C 66, 26.2.2021, s. 1. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Neuvoston päätöslauselma eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden hallintorakenteesta edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030), EUVL C 497, 10.12.2021, s. 1. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Neuvoston suositus, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022, siltojen rakentamisesta tehokkaan eurooppalaisen korkeakouluyhteistyön tukemiseksi, EUVL C 160, 13.4.2022, s. 1. |
| --- | --- |

7.

Euroopan komissio

| 8. | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamisesta vuoteen 2025 mennessä (COM(2020) 625 final). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteutumista (COM(2022) 700 final). |
| --- | --- |

9.

---

| 26.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 185/39 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 185/39

---

NEUVOSTON PÄÄTELMÄT VAARASSA OLEVISTA JA MUUTTAMAAN JOUTUNEISTA TAITEILIJOISTA

(2023/C 185/09)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

TUNNUSTAA

| 1. | maailmanlaajuisissa (1) ja alueellisissa (2) ihmisoikeussopimuksissa vahvistettujen luovien oikeuksien ja kulttuuristen oikeuksien merkityksen ihmisarvon, kulttuurisen monimuotoisuuden, moniarvoisuuden, demokratian ja kulttuurin itseisarvon säilyttämiselle, |
| --- | --- |

1.

| 2. | taiteellisen ilmaisun vapautta käsittelevien kansainvälisten järjestöjen työn – niitä ovat muun muassa Unesco, jonka vuoden 2005 yleissopimuksessa tunnustetaan tarve toteuttaa toimenpiteitä kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemiseksi erityisesti tilanteissa, joissa niitä voi uhata katoaminen tai vakava heikentyminen (3), sekä Euroopan neuvosto (4), joka on julkaissut manifestin taiteen ja kulttuurin sananvapaudesta digitaalisella aikakaudella, |
| --- | --- |

2.

| 3. | Eurooppa-neuvoston 15. joulukuuta 2022 ja 9. helmikuuta 2023 antamat päätelmät, joissa tuomitaan jälleen jyrkästi Venäjän hyökkäyssota Ukrainaa vastaan, vahvistetaan unionin täysi tuki Ukrainan itsenäisyydelle, suvereniteetille ja alueelliselle koskemattomuudelle sen kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisällä (5) ja vahvistetaan sitoumus tehostaa siirtymään joutuneiden henkilöiden tukemista (6), |
| --- | --- |

3.

| 4. | Euroopan parlamentin päätöslauselman solidaarisuudesta Ukrainaa kohtaan kulttuurialalla, jossa ilmaistaan vilpitön solidaarisuus taiteilijoita kohtaan (7), koska taide ja kulttuuri ovat keskeisessä asemassa Ukrainan toipumisessa ja jälleenrakentamisessa, ja kiitetään erityisesti niiden ukrainalaisten taiteilijoiden ja luovan työn tekijöiden toimintaa, jotka ovat vastustaneet Venäjän hyökkäystä harjoittamalla taidettaan (8), |
| --- | --- |

4.

| 5. | EU:n kulttuurialan työsuunnitelman 2023–2026 (9), joka sisältää useita vaarassa oleviin (10) ja muuttamaan joutuneisiin taiteilijoihin liittyviä toimia (11). |
| --- | --- |

5.

KATSOO SEURAAVAA:

| 6. | taiteilijoilla on maailmanlaajuisesti tärkeä rooli yhteiskunnan ja yksilöiden elämässä, kehityksessä ja sietokyvyssä, ja heidän olisi voitava ylläpitää sitä säilyttäen samalla luovuuden ja sananvapauden, |
| --- | --- |

6.

| 7. | taiteilijoita olisi sen vuoksi suojeltava voimassa olevien säännösten mukaisesti kaikenlaisilta uhkilta ja loukkauksilta, joita heihin kohdistuu taiteellisen työn vuoksi, |
| --- | --- |

7.

| 8. | Venäjän hyökkäyssota Ukrainaa vastaan on myös hyökkäys Ukrainan kulttuuri-identiteettiä vastaan, ja kulttuurinen ulottuvuus on tärkeä Ukrainalle annettavan tuen eri muodoissa. |
| --- | --- |

8.

sekä KOROSTAA

| 9. | kaikkien taiteilijoiden, erityisesti naistaiteilijoiden, rohkeutta ja päättäväisyyttä heidän tuodessa äänensä esiin kulttuurin avulla edistääkseen oikeudenmukaisia ja rauhanomaisia yhteiskuntia, vapautta ja demokratiaa sekä vastustaessa sotaa, vainoa ja suvaitsemattomuutta, |
| --- | --- |

9.

| 10. | maanpaossa olevien taiteilijoiden historiallista ja nykyistä merkittävää roolia rauhan, keskinäisen ymmärryksen, vapauden, demokratian ja kulttuurisen monimuotoisuuden edistämisessä sekä sen merkitystä, että vaarassa oleville ja muuttamaan joutuneille taiteilijoille annetaan mahdollisuus jatkaa taiteellista työtään ja seurata meneillään olevia tapahtumia, |
| --- | --- |

10.

| 11. | että maailmassa on maita, joissa taiteilijat eivät enää voi jatkaa taiteellista työtään turvallisesti ja joissa demokraattisia arvoja poljetaan tai ne kielletään, ja vaarassa ovat myös venäläiset ja valkovenäläiset taiteilijat, jotka kritisoivat hallintoa ja joutuvat sen vuoksi erityisen uhkailun ja vainon kohteeksi, |
| --- | --- |

11.

| 12. | Venäjän hyökkäyssota Ukrainaa vastaan on johtanut Ukrainan kansalaisten laajamittaiseen pakkomuuttoon ja humanitaariseen kriisiin, jollaista ei ole nähty Euroopassa toisen maailmansodan jälkeen, millä on ollut valtavia vaikutuksia muun muassa taiteilijoihin ja heidän sananvapauteensa; tämä on osoittanut entistä vahvemmin, että Euroopan on oltava valmis tarjoamaan tukea vaarassa oleville ja muuttamaan joutuneille taiteilijoille sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä asianmukaisten institutionaalisten ja oikeudellisten kehysten kautta. |
| --- | --- |

12.

PANEE TYYTYVÄISENÄ MERKILLE

| 13. | EU:n ja sen jäsenvaltioiden toteuttamat toimenpiteet suojapaikkojen (12) tarjoamiseksi Venäjän Ukrainaan kohdistamaa hyökkäyssotaa pakeneville taiteilijoille sekä taideopiskelijoille ja riippumattomille toimittajille (13) sekä Luova Eurooppa (14) -ohjelman aloitteet sodan koettelemien ukrainalaisten taiteilijoiden tukemiseksi sekä Erasmus+ -ohjelman puitteissa toteutetut aloitteet ukrainalaisten taideopiskelijoiden tukemiseksi. |
| --- | --- |

13.

KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA KAIKILLA ASIANMUKAISILLA TASOILLA JA ASIANMUKAISTEN INSTITUTIONAALISTEN JA OIKEUDELLISTEN PUITTEIDEN KAUTTA

| 14. | harkitsemaan lisätoimenpiteitä, joilla parannetaan valmiuksia tarjota suojapaikkoja ja niin sanottuja turvakaupunkeja (15) vaarassa oleville ja muuttamaan joutuneille taiteilijoille eri puolilta maailmaa, ja edistämään tällaisten taiteilijoiden verkostoitumista, |
| --- | --- |

14.

| 15. | harkitsemaan tarvittaessa tavanomaisten taiteilijaresidenssien mukauttamista hätämajoituksiksi ottaen huomioon muun muassa Venäjän Ukrainaan kohdistamasta hyökkäyssodasta johtuvat vaarassa olevien ja muuttamaan joutuneiden taiteilijoiden tarpeet, |
| --- | --- |

15.

| 16. | harkitsemaan pitkän aikavälin kokonaisvaltaisen lähestymistavan soveltamista ottaessaan vastaan vaarassa olevia ja muuttamaan joutuneita taiteilijoita ja heidän perheitään, täydentäen kiireellistä tarvetta luoda suojapaikka, jolla on edellytykset tulla osaksi paikallisyhteisöä ja kulttuurielämää ja pysyä taiteellisesti aktiivisena ja merkittävänä, sekä kannustaa vastaanottavan maan kielen oppimiseen. |
| --- | --- |

16.

KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA, EUROOPAN KOMISSIOTA SEKÄ UNIONIN ULKOASIOIDEN JA TURVALLISUUSPOLITIIKAN KORKEAA EDUSTAJAA (16) TOIMIVALTAANSA KUULUVILLA ALOILLA JA ASIANMUKAISILLA TASOILLA

| 17. | käymään vuoropuhelua ukrainalaisten kumppaneiden kanssa tavoista jatkaa Ukrainan kulttuuri- ja luovien alojen tukemista sekä kannustamaan Ukrainan kulttuurin edistämistä EU:ssa ukrainalaisten taiteilijoiden, myös vaarassa olevien ja muuttamaan joutuneiden taiteilijoiden, ja kulttuurijärjestöjen myötävaikutuksella, kunnioittaen täysin kulttuurialan riippumattomuutta ja monimuotoisuutta, |
| --- | --- |

17.

| 18. | toteuttamaan kaikkien asiaankuuluvien kanavien kautta toimenpiteitä, joilla ylläpidetään ja suojellaan taiteellista vapautta ja taiteilijoiden oikeuksia maailmanlaajuisesti, myös oikeutta luoda ilman sensuuria tai pelottelua, |
| --- | --- |

18.

| 19. | tukemaan edelleen EU:ssa taiteilijoita, jotka ovat vaarassa tai joutuneet muuttamaan sortohallintojen tai sodan, erityisesti Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyssodan, vaikutusten tai vastustamisen vuoksi, |
| --- | --- |

19.

| 20. | kuulemaan toimijoita, jotka osallistuvat suojapaikkojen tarjoamiseen vaarassa oleville ja muuttamaan joutuneille taiteilijoille, ennen vuoden 2005 Unescon yleissopimuksessa (17) tarkoitettujen määräaikaisraporttien julkaisemista ja käsittelemään tarvittaessa kysymystä vaarassa oleville ja muuttamaan joutuneille taiteilijoille tarkoitetuista suojapaikoista. |
| --- | --- |

20.

KEHOTTAA EUROOPAN KOMISSIOTA JA UNIONIN ULKOASIOIDEN JA TURVALLISUUSPOLITIIKAN KORKEAA EDUSTAJAA

| 21. | asettamaan saataville kattavan yleiskatsauksen, jossa esitetään ajantasaiset tiedot EU:n ja jäsenvaltioiden kahdenvälisestä avusta Ukrainalle kulttuurialalla ja luovilla aloilla sekä vaarassa olevista ja muuttamaan joutuneista ukrainalaisista taiteilijoista, |
| --- | --- |

21.

| 22. | edistämään verkostoitumista ja tietojen, parhaiden käytäntöjen ja kokemusten vaihtoa jäsenvaltioiden ja vaarassa olevia ja muuttamaan joutuneita taiteilijoita tukevien valtiosta riippumattomien toimijoiden välillä, |
| --- | --- |

22.

| 23. | tukemaan taiteellista vapautta koskevaa monialaista valtioiden rajat ylittävää poliittista yhteistyötä, muun muassa vaarassa olevia ja muuttamaan joutuneita taiteilijoita koskevia toimia, ottaen huomioon kokemukset, joita on saatu Luova Eurooppa -ohjelman hakemuspyynnöstä, joka koskee tukea siirtymään joutuneille ukrainalaisille sekä Ukrainan kulttuurialalle ja luoville aloille. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  Muun muassa ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus, joka täyttää 75 vuotta vuonna 2023, ja sen 27 artikla tai taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 15 artikla.

(2)  Muun muassa Euroopan unionin perusoikeuskirja.

(3)  Unescon vuoden 2005 yleissopimus kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä.

(4)  Euroopan neuvosto on Euroopan ihmisoikeussopimuksen pohjalta julkaissut muun muassa raportin taiteellisesta vapaudesta sekä manifestin taiteen ja kulttuurin sananvapaudesta digitaalisella aikakaudella. Siinä todetaan muun muassa, että sananvapauden ja taiteellisen vapauden rajoitukset vaikuttavat koko yhteiskuntaan ja heikentävät sen moniarvoisuutta ja demokraattisen prosessin elinvoimaisuutta.

(5)  EUCO 34/22.

(6)  EUCO 1/23.

(7)  Ks. ”taiteilijoiden” määritelmä liitteessä II.

(8)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. lokakuuta 2022 solidaarisuudesta Ukrainaa kohtaan kulttuurialalla ja yhteisestä hätäapumekanismista kulttuurialan elvyttämiseksi Euroopassa (2022/2759(RSP)).

(9)  Neuvoston päätöslauselma EU:n kulttuurialan työsuunnitelmasta 2023–2026 – EUVL C 466, 7.12.2022, s. 1.

(10)  Ks. ”vaarassa olevien taiteilijoiden” määritelmä liitteessä II.

(11)  Mm. toimia, jotka koskevat taiteellista vapautta, kulttuuriperinnön säilyttämistä ja paikallisten kulttuuri- ja luovien alojen voimaannuttamista Ukrainassa sekä kulttuurin ja kulttuurialan ammattilaisten roolia demokratian ja ihmisoikeuksien edistämisessä ja puolustamisessa epävakaissa olosuhteissa.

(12)  Ks. ”suojapaikan” määritelmä liitteessä II.

(13)  Ks. esimerkiksi neuvoston päätelmät (2022/C 245/04) toimittajien ja muiden media-alan ammattien suojelusta ja turvallisuudesta. Niissä esimerkiksi kehotetaan jäsenvaltioita ja komissiota tukemaan erityisesti Ukrainan, Valko-Venäjän ja Venäjän federaation kaltaisista maista tulevia riippumattomia ja maanpaossa olevia toimittajia ja media-alan ammattilaisia.

(14)  Euroopan komissio, Tuki ukrainalaisille taiteilijoille, kulttuurialan ja luovien alojen ammattilaisille ja organisaatioille.

(15)  Ks. ”turvakaupunkien” määritelmä liitteessä II.

(16)  SEU 5 artiklassa vahvistettua toissijaisuusperiaatetta noudattaen.

(17)  Unescon vuoden 2005 yleissopimus kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä, 9 artikla.

---

LIITE I

Lähteet

| — | Euroopan unionin perusoikeuskirja (2000/C 364/01) |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin perusoikeuskirja (2000/C 364/01)

| — | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmasta (COM(2020) 790 final) |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmasta (COM(2020) 790 final)

| — | Yleissopimus ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi. Euroopan neuvoston sopimussarja 005, Euroopan neuvosto, 1950 |
| --- | --- |

—

Yleissopimus ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi. Euroopan neuvoston sopimussarja 005, Euroopan neuvosto, 1950

| — | Neuvoston päätelmät toimittajien ja muiden media-alan ammattilaisten suojelusta ja turvallisuudesta – EUVL C 245, 28.6.2022, s. 5 |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät toimittajien ja muiden media-alan ammattilaisten suojelusta ja turvallisuudesta – EUVL C 245, 28.6.2022, s. 5

| — | Neuvoston päätöslauselma EU:n kulttuurialan työsuunnitelmasta 2023–2026 – EUVL C 466, 7.12.2022, s. 1 |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätöslauselma EU:n kulttuurialan työsuunnitelmasta 2023–2026 – EUVL C 466, 7.12.2022, s. 1

| — | Euroopan neuvoston kulttuuriministerien konferenssin julistus ”Creating our future: creativity and cultural heritage as strategic resources for a diverse and democratic Europe”, 1. huhtikuuta 2022 |
| --- | --- |

—

Euroopan neuvoston kulttuuriministerien konferenssin julistus ”Creating our future: creativity and cultural heritage as strategic resources for a diverse and democratic Europe”, 1. huhtikuuta 2022

| — | Angers’ssa kokoontuneiden kulttuuri-, audiovisuaali- ja media-asioista vastaavien eurooppalaisten ministerien julkilausuma, julkaistu 2022 |
| --- | --- |

—

Angers’ssa kokoontuneiden kulttuuri-, audiovisuaali- ja media-asioista vastaavien eurooppalaisten ministerien julkilausuma, julkaistu 2022

| — | Euroopan komissio: EU tukee Ukrainaa kulttuurin avulla, julkaistu 2022 |
| --- | --- |

—

Euroopan komissio: EU tukee Ukrainaa kulttuurin avulla, julkaistu 2022

| — | Eurooppa-neuvoston 15. joulukuuta 2022 antamat päätelmät (EUCO 34/22) |
| --- | --- |

—

Eurooppa-neuvoston 15. joulukuuta 2022 antamat päätelmät (EUCO 34/22)

| — | Eurooppa-neuvoston 9. helmikuuta 2023 antamat päätelmät (EUCO 1/23) |
| --- | --- |

—

Eurooppa-neuvoston 9. helmikuuta 2023 antamat päätelmät (EUCO 1/23)

| — | Eurooppa-neuvoston 23. maaliskuuta 2023 antamat päätelmät (EUCO 4/23) |
| --- | --- |

—

Eurooppa-neuvoston 23. maaliskuuta 2023 antamat päätelmät (EUCO 4/23)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. lokakuuta 2022 solidaarisuudesta Ukrainaa kohtaan kulttuurialalla ja yhteisestä hätäapumekanismista kulttuurialan elvyttämiseksi Euroopassa (2022/2759(RSP)) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. lokakuuta 2022 solidaarisuudesta Ukrainaa kohtaan kulttuurialalla ja yhteisestä hätäapumekanismista kulttuurialan elvyttämiseksi Euroopassa (2022/2759(RSP))

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. joulukuuta 2022 Euroopan uuden kulttuuriohjelman ja kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskevan EU:n strategian täytäntöönpanosta (2022/2047(INI)) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. joulukuuta 2022 Euroopan uuden kulttuuriohjelman ja kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskevan EU:n strategian täytäntöönpanosta (2022/2047(INI))

| — | International Cities of Refuge -verkosto, ICORN, What is ICORN, julkaistu 2023. Linkki: https://icorn.org/what-icorn (Accessed 20 March 2023) |
| --- | --- |

—

International Cities of Refuge -verkosto, ICORN, What is ICORN, julkaistu 2023. Linkki: https://icorn.org/what-icorn (Accessed 20 March 2023)

| — | OECD, Policy Responses on the Impacts of the Wars in Ukraine, julkaistu 2022 |
| --- | --- |

—

OECD, Policy Responses on the Impacts of the Wars in Ukraine, julkaistu 2022

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/818, annettu 20 päivänä toukokuuta 2021, Luova Eurooppa -ohjelman (2021–2027) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1295/2013 kumoamisesta (EUVL L 189, 28.5.2021, s. 34) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/818, annettu 20 päivänä toukokuuta 2021, Luova Eurooppa -ohjelman (2021–2027) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1295/2013 kumoamisesta (EUVL L 189, 28.5.2021, s. 34)

| — | Kulttuuriperinnön ja -maiseman johtokomitea, Jaroslav Andel, Giuliana De Francesco, Kata Krasznahorkai, Mary Ann DeVlieg, Sara Whyatt, tukijana Levan Kharatišvili, Manifesto on the Freedom of Expression of Arts and Culture in the Digital Era, julkaistu 2020 |
| --- | --- |

—

Kulttuuriperinnön ja -maiseman johtokomitea, Jaroslav Andel, Giuliana De Francesco, Kata Krasznahorkai, Mary Ann DeVlieg, Sara Whyatt, tukijana Levan Kharatišvili, Manifesto on the Freedom of Expression of Arts and Culture in the Digital Era, julkaistu 2020

| — | Kulttuuriperinnön ja -maiseman johtokomitea: Free to Create: Artistic Freedom in Europe – Council of Europe Report on The Freedom of Artistic Expression, julkaistu 2023 |
| --- | --- |

—

Kulttuuriperinnön ja -maiseman johtokomitea: Free to Create: Artistic Freedom in Europe – Council of Europe Report on The Freedom of Artistic Expression, julkaistu 2023

| — | Unescon vuoden 2005 yleissopimus kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä, julkaistu 2015 |
| --- | --- |

—

Unescon vuoden 2005 yleissopimus kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä, julkaistu 2015

| — | UNHCR: Ukrainan pakolaistilanne, tiedot päivitetty joulukuussa 2022 |
| --- | --- |

—

UNHCR: Ukrainan pakolaistilanne, tiedot päivitetty joulukuussa 2022

| — | Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous: Taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus, A/RES/2200/, 1966 |
| --- | --- |

—

Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous: Taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus, A/RES/2200/, 1966

| — | YK:n yleiskokous: Ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus. YK:n yleiskokouksen päätöslauselma 217 A(III), 1948 |
| --- | --- |

—

YK:n yleiskokous: Ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus. YK:n yleiskokouksen päätöslauselma 217 A(III), 1948

---

LIITE II

Määritelmät

Näissä neuvoston päätelmissä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

Taiteilija: ”Taiteilijan” määritelmä on ymmärrettävä laajasti, ja se kattaa kaikki kulttuuri- ja luovien alojen ammattilaiset, sellaisina kuin alat on määritelty Luova Eurooppa -ohjelman (2021–2027) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1295/2013 kumoamisesta 20 päivänä toukokuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/818 2 artiklassa.

Suojapaikka: ”Suojapaikalla” tarkoitetaan kotimaassaan vaarassa oleville taiteilijoille tarjottua mahdollisuutta saada suojelua ja jatkaa halutessaan taiteellista toimintaa rajoitetun ajan toisessa paikassa.

Vaarassa olevat taiteilijat: Taiteilijat, joita uhkaa aseellinen konflikti, vaino tai sorto.

Hätämajoitus: Vaarassa olevan taiteilijan tilapäinen siirtopaikka, joka tarjoaa majoituksen ja mahdollisuuden jatkaa työtä turvallisessa paikassa. Hätämajoitus voidaan luoda jo olemassa olevilla taiteilijaresidenssiohjelmilla tai perustamalla uusia taiteilijaresidenssejä erityisesti aseellista konfliktia pakenevien taiteilijoiden tukemiseksi.

Turvakaupungit: International Cities of Refuge Network -verkoston (ICORN) mukaan ”turvakaupungit” ovat kaupunkeja tai alueita, jotka tarjoavat suojaa vaarassa oleville kirjailijoille ja taiteilijoille, edistävät sananvapautta, puolustavat demokraattisia arvoja ja edistävät kansainvälistä solidaarisuutta. ICORNin jäsenkaupungit tarjoavat pitkäaikaisen mutta väliaikaisen suojan niille, jotka ovat vaarassa luovan toimintansa välittömänä seurauksena (1).

---

(1)  International Cities of Refuge Network -verkosto.

---

| 26.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 185/44 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 185/44

---

Neuvoston päätelmät lisätoimista automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen toteuttamiseksi koulutuksen alalla

(2023/C 185/10)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO

VAHVISTAA lujan poliittisen sitoutumisensa eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamiseen vuoteen 2025 mennessä ja PALAUTTAA MIELEEN liitteessä esitetyn poliittisen taustan.

KOROSTAA seuraavaa:

1.

Euroopan neuvoston ja Unescon vuonna 1997 laatimassa yleissopimuksessa korkea-asteen koulutusta koskevien tutkintojen tunnustamisesta Euroopan alueella (Lissabonin yleissopimus) ja sen liiteasiakirjoissa luodaan oikeudellinen kehys korkea-asteen tutkintojen ja korkea-asteen koulutukseen oikeuttavien toisen asteen koulutuksen tutkintojen tunnustamiselle. Jäsenvaltiot ovat ammatillisen koulutuksen alalla sitoutuneet Kööpenhaminan prosessin mukaiseen tiiviimpään yhteistyöhön, jolla edistetään keskinäistä luottamusta, avoimuutta sekä tutkintojen ja pätevyyksien tunnustamista.

2.

| — | toteuttavat tarvittavat toimenpiteet korkea-asteen tutkintojen ja korkeakoulutuksen tasolla ulkomailla suoritettujen opintojaksojen tulosten automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen aikaansaamiseksi; |
| --- | --- |

—

toteuttavat tarvittavat toimenpiteet korkea-asteen tutkintojen ja korkeakoulutuksen tasolla ulkomailla suoritettujen opintojaksojen tulosten automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen aikaansaamiseksi;

| — | edistyvät huomattavasti kelpoisuuden korkeakoulutukseen antavien toisen asteen tutkintojen ja ulkomailla toisen asteen koulutuksessa suoritettujen opintojaksojen tulosten automaattisessa vastavuoroisessa tunnustamisessa. |
| --- | --- |

—

edistyvät huomattavasti kelpoisuuden korkeakoulutukseen antavien toisen asteen tutkintojen ja ulkomailla toisen asteen koulutuksessa suoritettujen opintojaksojen tulosten automaattisessa vastavuoroisessa tunnustamisessa.

3.

”Tutkinnon automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen” ja ”ulkomailla suoritettujen opintojaksojen tulosten tunnustamisen” määritelmät sekä korkeakoulutuksen tasolla että toisen asteen koulutuksessa esitetään vuoden 2018 suosituksen liitteessä, ja niitä sovelletaan täysimääräisesti nykyisiin neuvoston päätelmiin.

TOTEAA, että:

1.

Todellista eurooppalaista koulutusaluetta ei voida toteuttaa tunnustamatta, että tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen tulosten automaattinen vastavuoroinen tunnustaminen on yksi keskeisistä tekijöistä oppimiseen liittyvän liikkuvuuden edistämisessä. Jos tunnustaminen ei ole automaattista, se voi aiheuttaa hallinnollisia rasitteita sekä laitoksille, koulutuksen järjestäjille että oppijoille, mikä vaikuttaa koko elämän ajan mahdollisuuksiin saada tasa-arvoista ja laadukasta koulutusta ja haittaa liikkuvuutta ja sellaisten monialaisten taitojen ja pätevyyksien hankkimista, joita tarvitaan henkilökohtaiseen, kansalaisuuteen liittyvään ja ammatilliseen kehittymiseen sekä työllistettävyyden parantamiseen. Jotta Euroopan unioni voisi säilyttää kilpailuetunsa ja vahvistaa sitä, on ehdottoman tärkeää, että eurooppalaisen koulutusalueen tarjoamat mahdollisuudet hyödynnetään täysimääräisesti, jotta oppijat voivat hyödyntää kaikkia koulutusmahdollisuuksia parhaalla mahdollisella tavalla kaikkialla EU:ssa.

2.

Toimenpiteet avoimuuden ja siten myös luottamuksen lisäämiseksi ovat ratkaisevan tärkeitä edistettäessä tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen tulosten automaattista vastavuoroista tunnustamista korkea-asteen ja toisen asteen koulutuksessa (sekä yleissivistävässä että ammatillisessa koulutuksessa). Automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen onnistunut täytäntöönpano edellyttää, että Euroopan talousalueella ja eurooppalaisella korkeakoulutusalueella (EHEA) saavutettua edistymistä nopeutetaan ja ylläpidetään avoimuuden ja luottamuksen lisäämiseksi.

3.

Jäsenvaltiot ja Euroopan komissio ovat tehneet menestyksekkäästi yhteistyötä tarjotakseen joukon välineitä, ja Bolognan prosessissa on toteutettu merkittäviä toimia, jotta jäsenvaltioille voidaan tarjota välineistö, jonka avulla automaattinen vastavuoroinen tunnustaminen on käytännössä mahdollista korkeakoulutuksessa. Näitä välineitä ovat muun muassa eurooppalaisen korkeakoulutusalueen laadunvarmistusstandardit ja -ohjeet (ESG), tutkintotodistuksen liite, Euroopan korkeakoulutuksen laadunvarmistusrekisteri (EQAR), kolmivaiheinen korkeakoulujärjestelmä ja eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirto- ja kertymisjärjestelmä (ECTS).

4.

Myös ammatillisen koulutuksen alalla on toteutettu merkittäviä toimia muun muassa Kööpenhaminan prosessin ja erityisesti ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen (EQAVET) avulla.

5.

Tutkintotodistusten akateemisen tunnustamisen kansallisten tiedotuskeskusten (NARIC) verkostolla on keskeinen asema tutkintojen automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen täytäntöönpanossa Euroopassa, erityisesti korkeakoulutuksessa, sillä NARIC-keskukset ovat tärkeä tietojen, osaamisen ja hyvien käytäntöjen lähde kaikille automaattista vastavuoroista tunnustamista käsitteleville toimijoille.

6.

Automaattisesta vastavuoroisesta tunnustamisesta EU:ssa tehtävillä kahdenvälisillä, monenvälisillä ja alueellisilla sopimuksilla voidaan edistää luottamusta ja avoimuutta, tukea automaattista vastavuoroista tunnustamista ja tarjota virikkeitä laajemmalle eurooppalaiselle yhteistyölle vuoden 2018 suosituksen täytäntöönpanemiseksi.

PANEE TYYTYVÄISENÄ MERKILLE 23. helmikuuta 2023 annetun komission kertomuksen neuvostolle korkea-asteen ja toisen asteen koulutuksen tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen edistämisestä annetun neuvoston suosituksen täytäntöönpanosta (2) ja TOTEAA erityisesti, että:

2

1.

Tutkintojen automaattinen vastavuoroinen tunnustaminen ei tarkoita automaattista pääsyä jatko-opintoihin, mutta haasteita tuottaa edelleen se, miten erotetaan toisistaan oikeus hakea jatko-opintoihin (eli tunnustaminen) ja tietylle kurssille tai tiettyyn ohjelmaan pääseminen. Komission kertomuksessa todetaan lisäksi, että oppilaitosten tasolla näihin haasteisiin voi olla useita syitä, kuten se, että automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen käsite ymmärretään usein väärin ja että tunnustaminen ja valinta yhdistetään usein, mikä johtaa toisinaan epäjohdonmukaisuuksiin päätöksenteossa. Jos automaattiseen vastavuoroiseen tunnustamiseen ei omaksuta johdonmukaisia lähestymistapoja, tuloksena voi olla erilaisia ja monimutkaisia prosesseja, jotka voivat heikentää tutkintojen sujuvaa, oikeudenmukaista ja avointa automaattista tunnustamista.

2.

Kansallisten viranomaisten antama ohjeistus ja koulutuksen ja tiedon järjestelmällinen tarjoaminen eivät edelleenkään ole kovin yleisiä, mikä johtuu osittain siitä, että automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen ja NARIC-keskusten täytäntöönpanon tukemiseen osoitetut kansalliset resurssit ovat rajalliset. Lisäksi komission kertomuksessa todetaan, että koulutusalan tunnustamiskäytäntöjen järjestelmällinen seuranta on alikehittynyttä.

3.

Automaattinen vastavuoroinen tunnustaminen on edelleen edistyneempää korkeakoulutuksessa kuin toisen asteen koulutuksessa, ammatillinen koulutus mukaan luettuna, suurelta osin Bolognan välineiden tarjoaman kehyksen ansiosta. Näitä välineitä sovelletaan kuitenkin epätasaisesti esimerkiksi silloin, kun käytetään EQAR-rekisteriin rekisteröityjen laadunvarmistuselinten antamia tietoja tai tutkintotodistuksen liitettä, muun muassa Europass-alustan kautta.

4.

Korkeakouluopiskelijoiden ulkomailla suorittamien opintojaksojen automaattisessa vastavuoroisessa tunnustamisessa on edelleen vaikeuksia, mikä johtuu osittain tiedon puutteesta ja vuoden 2015 ECTS-käyttöoppaan vähäisestä käytöstä. Hallinnolliset esteet ja erilaiset laatukäsitykset tiedekuntien tasolla lisäävät haasteita entisestään. Vaikka korkeakoulut ovat Erasmus+-ohjelmassa sitoutuneet tunnustamaan liikkuvuusjakson aikana suoritetut opintopisteet täysimääräisesti ja automaattisesti, tunnustaminen ei ole vielä lainkaan yleinen käytäntö.

5.

Haasteita on edelleen sellaisten toisen asteen koulutuksen tutkintojen tunnustamisessa, ammatillinen koulutus mukaan lukien, jotka antavat kelpoisuuden korkeakoulutukseen siinä jäsenvaltiossa, jossa tutkinto on myönnetty, kun tavoitteena on päästä korkeakoulutukseen jossakin toisessa jäsenvaltiossa. Tähän on useita syitä, kuten asiaan liittyvien käytäntöjen ja toimijoiden moninaisuus sekä saatavilla olevien välineiden vähäinen käyttö.

6.

Lisäksi toisen asteen koulutuksen, myös ammatillisen koulutuksen, oppijoiden ulkomailla suorittaman opintojakson tulosten automaattinen vastavuoroinen tunnustaminen on edelleen alikehittynyttä. EU:n koulutusjärjestelmien moninaisuus on vahvuus, mutta tässä yhteydessä se voi aiheuttaa haasteita. Ulkomailla suoritettujen opintojaksojen tulosten tunnustaminen on monimutkaista esimerkiksi juuri tästä moninaisuudesta sekä tunnustamismenettelyjen eroista johtuen ja siksi, että jäsenvaltioissa ei ole yhteisiä puitteita asianmukaisella tasolla.

ON YHTÄ MIELTÄ siitä, että:

1.

Vaikka edistystä on tapahtunut, tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen tulosten automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen puute haittaa edelleen oppimiseen liittyvää liikkuvuutta EU:ssa.

2.

Tahto luoda vankka perusta luottamukseen perustuvalle automaattiselle vastavuoroiselle tunnustamiselle EU:ssa on edelleen vahva. Automaattinen vastavuoroinen tunnustaminen lisää eurooppalaisen oppimiseen liittyvän liikkuvuuden houkuttelevuutta, vahvistaa oppilaitoksia ja edistää niiden kansainvälistymistä. Se myös edistää parempaa koulutusta, monialaisten taitojen ja osaamisen hankkimista ja tarjoaa parempia työmarkkinavaihtoehtoja. Ulkomailla suoritettavat opintojaksot voivat olla nuorille myönteisiä ja elämää muuttavia kokemuksia, ja ne voivat edistää liikkuvuutta myös myöhemmin elämässä. Ne voivat auttaa kehittämään avaintaitoja, kuten monikielisyyttä, kansalaistaitoja ja kulttuuritietoisuutta.

3.

Lisäponnisteluja tarvitaan kaikilta asiaankuuluvilta toimijoilta vuoden 2018 suosituksen noudattamiseksi ja kaikkien tarvittavien toimien toteuttamiseksi vuoteen 2025 mennessä. Ennen kaikkea automaattinen vastavuoroinen tunnustaminen edellyttää jäsenvaltioiden yhteistyötä keskinäisen luottamuksen ja avoimuuden edistämiseksi.

4.

Keskinäisen luottamuksen ja avoimuuden kehittäminen ja ylläpitäminen automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen edistämiseksi on tarpeen, jotta eurooppalainen koulutusalue ja EU maailmanlaajuisena koulutusalan toimijana voisivat vastata tulevaisuuden vaatimuksiin. Eurooppalaisen koulutusalueen aloitteet, kuten Eurooppalaiset yliopistot -aloite, voivat olla tärkeitä automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen edistäjiä ja edellyttävät kokonaisvaltaista näkökulmaa.

5.

Koulutusjärjestelmien välinen luottamus ja avoimuus ovat keskeisiä tekijöitä automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen varmistamisessa. Tätä varten pyrkimyksiä rakentaa luottamukseen ja avoimuuteen perustuva kulttuuri automaattista vastavuoroista tunnustamista varten on tehostettava kaikilla päätöksentekotasoilla toissijaisuusperiaatetta asianmukaisesti noudattaen. Laadunvarmistus on keskeisessä asemassa pyrittäessä nopeuttamaan luottamuksen rakentamista, sillä se korostaa menetelmiä ja lisää avoimuutta. Näin ollen luottamukseen perustuvien tunnustamismenettelyjen osalta on olennaista jatkaa Bolognan prosessin ja EU:n, myös Kööpenhaminan prosessin, yhteydessä jo tehtyä tärkeää työtä. Se, että kielteisille tunnustamispäätöksille annetaan selkeät perusteet ja että tällaisiin päätöksiin on mahdollista hakea muutosta jäsenvaltioiden asiaankuuluvissa järjestelmissä, voi avoimuuden vuoksi osoittautua tärkeäksi yksityishenkilöiden kannalta ja luottamuksen lisäämiseksi tunnustamisjärjestelmää kohtaan.

6.

EU:n välineillä ja aloitteilla on keskeinen merkitys avoimuuden lisäämisessä ja yleensä ottaen tunnustamismenettelyjen automatisoinnissa. Näihin kuuluvat Erasmus+ -ohjelma ja eurooppalainen tutkintojen viitekehys (EQF), jotka auttavat parantamaan tutkintojen avoimuutta, vertailukelpoisuutta ja siirrettävyyttä. Tältä osin on tärkeää pitää kansalliset tutkintojen viitekehykset ajan tasalla suhteessa eurooppalaiseen tutkintojen viitekehykseen.

7.

On tärkeää keskittyä digitalisaatioprosesseihin ja sellaisten digitaalisten välineiden (3) käyttöön, jotka helpottavat tutkintojen aitouden todentamista ja mahdollistavat samalla tehokkaan petostentorjunnan, sekä Erasmus+ -ohjelmassa kehitettyihin välineisiin. Nämä välineet voivat yhdessä tutkintotodistuksen liitteiden ja Q-Entry-tietokannan kanssa tuoda lisäarvoa vähentämällä kustannuksia ja hallinnollista rasitetta.

8.

Käytettävissä olevien välineiden täysimittaisen hyödyntämisen lisäksi on olennaisen tärkeää edistää, ylläpitää ja vahvistaa päätöksentekoprosessiin osallistuvan henkilöstön luottamusta sekä tarjota heille asiaankuuluvaa koulutusta, jotta heillä on tarvittavat tiedot ja ymmärrys asiaankuuluvista tunnustamiseen tarkoitetuista välineistä ja kehyksistä sekä taidot käyttää niitä asianmukaisesti. Koska päätökset tehdään usein paikallisella tai oppilaitoksen tasolla, opettajien, kouluttajien, oppijoiden, johtajien ja hallintovirkamiesten välisten suhteiden kehittäminen voi olla keskeisessä asemassa pyrittäessä tekemään automaattisesta vastavuoroisesta tunnustamisesta konkreettinen mahdollisuus. Se, että sidosryhmille, kuten opettajille, kouluttajille ja johtajille, tarjotaan mahdollisuus yksilölliseen osallistumiseen rajatylittäviin yhteistyöhankkeisiin ja liikkuvuuteen, voi osaltaan edistää automaattista vastavuoroista tunnustamista.

9.

Korkeakoulujen ja toisen asteen koulutuksen järjestäjien riippumattomuus on kansallisesta kontekstista riippuen olennaisen tärkeää onnistuneen eurooppalaisen koulutusalueen luomiseksi. Samaan aikaan johdonmukaiset kansalliset lähestymistavat automaattiseen vastavuoroiseen tunnustamiseen vuoden 2018 suosituksen mukaisesti sekä tunnustamisen seuranta kansallisella tasolla vähentäisivät lähestymistapojen monimutkaisuutta ja niihin liittyviä tarpeettomia eroja. Tämä voisi parantaa ennustettavuutta ja vähentää samalla viranomaisille ja oppijoille aiheutuvaa hallinnollista ja taloudellista rasitetta. Kaikkien asiaankuuluvien toimijoiden, kuten korkeakoulujen, NARIC-keskusten, laadunvarmistuselinten ja EQF:n kansallisten koordinointipisteiden, osallistuminen voi vaikuttaa keskeisellä tavalla näihin toimiin, muun muassa koulutukseen, tiedottamiseen, seurantaan ja kansallisten ohjeiden laatimiseen. Vertaisoppimisella voi olla tässä yhteydessä tärkeä rooli parhaiden käytäntöjen levittämisessä sekä korkea-asteen että toisen asteen koulutuksessa, jotta voidaan edistää johdonmukaisempia kansallisia lähestymistapoja kaikissa jäsenvaltioissa.

10.

Suosituksen täytäntöönpanoon liittyvä työ voi kansallisten olosuhteiden mukaisesti toimia virikkeenä ja helpottaa edistymistä EU:n ulkopuolella suoritettujen tutkintojen tunnustamisessa. Bolognan prosessin ja EU:n välineiden ja kehyksen mukaisesti olisi hyödynnettävä täysimääräisesti korkeakoulututkintojen tunnustamisesta tehtyä Unescon maailmanlaajuista yleissopimusta, koska se helpottaa opiskelijoiden kansainvälistä liikkuvuutta, asettaa tunnustamista koskevien kysymysten käsittelyn maailmanlaajuiseen kontekstiin ja tarjoaa siten mahdollisuuksia eurooppalaisen korkeakoulutuksen kansainvälistymiseen.

KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA, kunnioittaen oppilaitosten itsemääräämisoikeutta ja akateemista vapautta sekä kansallisten olosuhteiden ja lainsäädännön mukaisesti:

1.

Vakiinnuttamaan ja tehostamaan toimiaan tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen aikaansaamiseksi koulutusjärjestelmissään vuonna 2018 annetun neuvoston suosituksen mukaisesti.

2.

Luomaan ajattelutapa, jonka mukaan tutkinto, joka oikeuttaa tietyntasoiseen korkeakoulutukseen jäsenvaltiossa, jossa se on myönnetty, tunnustetaan automaattisesti samantasoiseen korkeakoulutukseen pääsemiseksi toisessa jäsenvaltiossa, jotta kansalaiset voivat liikkua EU:n alueella, puuttumatta kuitenkaan korkeakoulun oikeuteen asettaa erityisiä valintaperusteita tietyille ohjelmille.

3.

Tukemaan korkeakouluja neuvoston vuoden 2018 suosituksessa määritellyn automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen soveltamisessa, muun muassa antamalla selkeää ohjausta ja asiaankuuluvaa koulutusta. Jos korkeakoulut ovat vastuussa automaattisesta vastavuoroisesta tunnustamisesta, niitä on tuettava johdonmukaisten kansallisten lähestymistapojen edistämisessä.

4.

Varmistamaan, että korkeakoulutuksen ulkopuolisen laadunvarmistuksen suorittavat riippumattomat laadunvarmistuselimet, jotka on rekisteröity eurooppalaiseen laadunvarmistusrekisteriin ja jotka toimivat eurooppalaisten standardien ja ohjeiden (ESG) mukaisesti, jotta voidaan edistää avoimuutta ja siten lisätä keskinäistä luottamusta automaattiseen vastavuoroiseen tunnustamiseen.

5.

Keskittymään toisen asteen koulutuksessa, ammatillinen koulutus mukaan luettuna, oppimistuloksiin ja jatkamaan olemassa olevien laadunvarmistusvälineiden kehittämistä EQAVET:n mukaisesti, jotta tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen tulosten automaattinen vastavuoroinen tunnustaminen olisi mahdollista.

6.

Edistämään synergioita eurooppalaisen korkeakoulutusalueen ja eurooppalaisen koulutusalueen yhteydessä sen varmistamiseksi, että ne vahvistavat toisiaan, jotta voidaan edistää avoimia ja tehokkaita ympäristöjä automaattisille vastavuoroisen tunnustamisen prosesseille.

7.

Varmistamaan tässä yhteydessä, että Bolognan prosessin ja EU:n välineitä hyödynnetään tarvittaessa täysimääräisesti, jotta automaattista vastavuoroista tunnustamista helpotetaan korkeakoulutuksen alalla. Helpottamaan ammatillisen koulutuksen alalla automaattista vastavuoroista tunnustamista vuoden 2018 suosituksen yhteydessä käyttämällä tarvittaessa Kööpenhaminan prosessin välineitä. Näitä välineitä ovat muiden muassa ECTS, ESG, DEQAR, EQF, Q-Entry-tietokanta, eurooppalainen digitaalinen opintotodistus, eurooppalainen oppimismalli, Europass, tutkintotodistuksen liite, korkea-asteen koulutusta koskeva Erasmus-peruskirja (ECHE), Europass-liikkuvuustodistus, ammattitutkintotodistuksen Europass-liite ja eurooppalaista opiskelijakorttia koskeva aloite sekä muut Erasmus+ -ohjelman tuella kehitetyt ja Bolognan prosessiin perustuvat välineet.

8.

Tekemään yhteistyötä EU:n tasolla parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi ja vertaisoppimisen ja tietojenvaihdon tukemiseksi, jotta voidaan lisätä luottamusta ja avoimuutta koulutusjärjestelmien välillä ja vahvistaa automaattista vastavuoroista tunnustamista korkeakoulutuksessa, muun muassa Eurooppalaiset yliopistot -allianssien kautta, sekä toisen asteen koulutuksessa, myös ammatillisen koulutuksen huippuyksikköjen avulla.

9.

Tukemaan automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen menettelyjä koskevan asiaankuuluvan tiedon edistämistä ja levittämistä kaikille asiaankuuluville toimijoille ja sidosryhmille, kuten oppijoille, korkeakouluille, toisen asteen koulutuksen järjestäjille, mukaan lukien ammatillisen koulutuksen järjestäjät, NARIC-keskuksille ja laadunvarmistuselimille. Tällä tavoin kansalaiset ja oppijat voivat ymmärtää automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen tarjoamat mahdollisuudet opiskeluun ulkomailla ja voidaan tukea tunnustamisesta vastaavien toimivaltaisten viranomaisten johdonmukaista lähestymistapaa.

10.

Harkitsemaan tässä yhteydessä aiemman oppimisen ja läpäisevyyden tunnustamista koulutusalojen välillä erityisesti edistämällä mahdollisuuksien mukaan siirtoja ammatillisen koulutuksen ja korkea-asteen koulutuksen sisällä sekä niiden välillä ja ottamalla samalla huomioon eri koulutustasot, jotta vältettäisiin umpikujatilanteet ja jotta liikkuvuusmahdollisuuksien täysimääräistä hyödyntämistä voitaisiin helpottaa.

11.

Tukemaan edelleen NARIC-keskuksia ja tutkimaan asianmukaisia tapoja seurata ja arvioida paremmin tunnustamisjärjestelmiä hyödyntämällä tarvittaessa NARIC-keskusten ja muiden toimivaltaisten elinten ja laitosten asiantuntemusta lisätoimien tarpeen selvittämiseksi.

12.

Kannustamaan päätöksentekijöitä ja NARIC-keskuksia yhteistyöhön epäjohdonmukaisuuksien välttämiseksi ja automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen tehostamiseksi ja resurssitehokkuuden parantamiseksi sekä soveltamaan vakiintuneita välineitä asianmukaisesti. Tältä osin ENIC-NARIC-verkostojen vapaaehtoisen laadunvarmistusjärjestelmän mukainen NARIC-keskusten itsearviointi ja vertaisarviointi voivat olla hyödyllisiä.

13.

Sitoutumaan luottamukseen perustuvaan, molempia osapuolia hyödyttävään ja hedelmälliseen rajatylittävään yhteistyöhön liikkuvuusmahdollisuuksien parantamiseksi ja tukemiseksi, erityisesti ulkomailla suoritettavien pitkäkestoisten toisen asteen koulutuksen opintojaksojen osalta. Henkilöstön, laitosten, viranomaisten ja muiden asiaankuuluvien toimijoiden välistä vaihtoa olisi edelleen helpotettava. Yhteistyön ja vaihtojen tehostamiseksi olisi tässä yhteydessä hyödynnettävä enemmän Erasmus+ -ohjelmaa ja muita asiaankuuluvia EU:n rahastoja ja ohjelmia.

KEHOTTAA KOMISSIOTA, toissijaisuusperiaatteen ja kansalliset olosuhteet sekä oppilaitosten itsemääräämisoikeuden asianmukaisesti huomioon ottaen:

1.

Tukemaan jäsenvaltioita ja työskentelemään niiden kanssa, myös Bolognan prosessin ja Kööpenhaminan prosessin yhteydessä, edistämällä yhteistyötä ja vastavuoroista oppimista parhaista tavoista toteuttaa automaattinen vastavuoroinen tunnustaminen korkea-asteen ja toisen asteen koulutuksessa, ammatillinen koulutus mukaan lukien, erityisesti aloilla, joilla on edelleen haasteita, muun muassa antamalla tarvittaessa kohdennettua tukea toimijoille ja sidosryhmille.

2.

Pohtimaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tapoja lisätä jäsenvaltioille annettavaa tukea tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen täytäntöönpanon edistämiseksi korkea-asteen ja toisen asteen koulutuksessa. Tavoitteena olisi oltava parhaiden käytäntöjen edistäminen ja jäsenvaltioille ja koulutuksen järjestäjille sekä tarvittaessa myös opettajille ja kouluttajille tarkoitetun koulutuksen ja vertaistuen tarjoamisen helpottaminen. Kyseisen tuen olisi perustuttava NARIC-verkoston asiantuntemukseen, ja siihen olisi tarvittaessa otettava mukaan laadunvarmistuselimiä ja muita toimivaltaisia elimiä ja laitoksia. Tarkastelemaan tässä yhteydessä, miten NARIC-keskusten asiantuntemusta voidaan hyödyntää automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen edistämiseksi toisen asteen koulutuksessa, yleissivistävässä koulutuksessa sekä tarvittaessa ammatillisessa koulutuksessa.

3.

Tukemaan edelleen jäsenvaltioita sekä NARIC-keskuksia, Erasmus+ -ohjelman, teknisen tuen välineen ja muiden EU:n rahoitusohjelmien ja -välineiden avulla automaattista vastavuoroista tunnustamista koskevan työn edistämiseksi. Tukemaan lisäksi jäsenvaltioita olemassa olevien välineiden käytössä, jotta ne voivat edelleen kehittää automaattista vastavuoroista tunnustamista korkea-asteen ja toisen asteen koulutuksessa sekä yhteisiä kanavia tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi.

4.

Tukemaan edelleen EQAVET-vertaisarviointiprosessia ammatillisen koulutuksen järjestelmän tasolla, jotta luottamusta ja avoimuutta voitaisiin lisätä ja näin edistää automaattista vastavuoroista tunnustamista jäsenvaltioiden välillä.

5.

Omaksumaan kokonaisvaltaisen lähestymistavan, jolla jäsenvaltioita tuetaan automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen saavuttamisessa korkea-asteen ja toisen asteen koulutuksessa tarkastelemalla, miten tulevilla, vuoteen 2025 mennessä ehdotettavilla eurooppalaista koulutusaluetta koskevilla strategisilla aloitteilla voidaan nykyisten välineiden, rakenteiden ja kehysten pohjalta tukea 26. marraskuuta 2018 annetussa suosituksessa asetettujen tavoitteiden saavuttamista, ja erityisesti sitä, miten näillä aloitteilla voidaan edistää luottamusta ja avoimuutta.

---

(1)  EUVL C 444, 10.12.2018, s. 1.

1

(2)  COM(2023) 91 final.

2

(3)  Esimerkiksi eurooppalainen digitaalinen opintotodistus, eurooppalainen lohkoketjupalveluinfrastruktuuri, Europass-liikkuvuustodistus ja ammattitutkintotodistuksen Europass-liite (osana Europass-alustaa) sekä Europass-alustalle kartoitetut kansalliset tutkintorekisterit ja ulkoisen laadunvarmistuksen tulostietokanta (DEQAR).

3

---

LIITE

Poliittinen tausta

| 1. | Neuvoston päätöslauselma, annettu 19. joulukuuta 2002, ammatillisen koulutuksen tehostetun yhteistyön edistämisestä Euroopassa, EYVL C 13, 18.1.2003, s. 2. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Eurooppa-neuvoston päätelmät, 14. joulukuuta 2017 (EUCO 19/1/17 REV 1). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Neuvoston suositus, annettu 26. marraskuuta 2018, korkea-asteen ja toisen asteen koulutuksen tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen edistämisestä, EUVL C 444, 10.12.2018, s. 1. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Neuvoston päätöslauselma eurooppalaisen koulutusalueen kehittämisestä tulevaisuuteen suuntautuvien koulutusjärjestelmien tukemiseksi, EUVL C 389, 18.11.2019, s. 1. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Neuvoston suositus, annettu 24. marraskuuta 2020, kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta, EUVL C 417, 2.12.2020, s. 1. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Neuvoston päätöslauselma eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030), EUVL C 66, 26.2.2021, s. 1. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Neuvoston suositus, annettu 5. huhtikuuta 2022, siltojen rakentamisesta tehokkaan eurooppalaisen korkeakouluyhteistyön tukemiseksi, EUVL C 160, 13.4.2022, s. 1. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Neuvoston päätelmät eurooppalaisesta strategiasta korkeakoulujen aseman vahvistamiseksi Euroopan tulevaisuutta silmällä pitäen, EUVL C 167, 21.4.2022, s. 9. |
| --- | --- |

8.

---

| 26.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 185/51 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 185/51

---

Ilmoitus henkilöille ja yhteisöille, joihin sovelletaan Syyrian tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetuissa neuvoston päätöksessä 2013/255/YUTP ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 36/2012 säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä

(2023/C 185/11)

Seuraava ilmoitus annetaan tiedoksi henkilöille ja yhteisöille, jotka nimetään Syyrian tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston päätöksen 2013/255/YUTP (1), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä (YUTP) 2023/1035 (2), liitteessä I ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 36/2012 (3), sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2023/1027 (4), liitteessä II.

Tarkasteltuaan edellä mainituissa liitteissä nimettyjen henkilöiden ja yhteisöjen luetteloa Euroopan unionin neuvosto on päättänyt, että kyseisiin henkilöihin ja yhteisöihin olisi edelleen sovellettava päätöksessä 2013/255/YUTP ja asetuksessa (EU) N:o 36/2012 säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä.

Asianomaisia henkilöitä ja yhteisöjä pyydetään kiinnittämään huomiota siihen, että he/ne voivat hakea asetuksen (EU) N:o 36/2012 liitteessä III mainituilla verkkosivustoilla ilmoitetuilta asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisilta viranomaisilta lupaa käyttää jäädytettyjä varoja perustarpeisiin tai tiettyjen maksujen suorittamiseen (vrt. asetuksen 16 artikla).

Asianomaiset henkilöt ja yhteisöt voivat toimittaa ennen 16. helmikuuta 2024 neuvostolle pyynnön, että neuvosto harkitsisi uudelleen päätöstään sisällyttää heidät/ne edellä mainittuun luetteloon. Pyynnön tueksi on liitettävä asianmukaiset asiakirjat, ja se on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Sähköposti: sanctions@consilium.europa.eu

Mahdollisesti toimitetut huomautukset otetaan huomioon neuvoston seuraavan, päätöksen 2013/255/YUTP 34 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 36/2012 32 artiklan 4 kohdan mukaisesti suorittaman nimettyjen henkilöiden ja yhteisöjen luettelon uudelleentarkastelun yhteydessä.

---

(1)  EUVL L 147, 1.6.2013, s. 14.

(2)  EUVL L 139, 26.5.2023, s. 49.

(3)  EUVL L 16, 19.1.2012, s. 1.

(4)  EUVL L 139, 26.5.2023, s. 1.

---

| 26.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 185/52 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 185/52

---

Ilmoitus rekisteröidyille, joihin sovelletaan Syyrian tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetussa neuvoston päätöksessä 2013/255/YUTP, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä (YUTP) 2023/1035, ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 36/2012, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2023/1027, säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä

(2023/C 185/12)

Rekisteröityjä pyydetään kiinnittämään huomiota seuraaviin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (1) 16 artiklan mukaisiin tietoihin:

Tämän käsittelyn oikeusperustana ovat neuvoston päätös 2013/255/YUTP (2), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä (YUTP) 2023/1035 (3), ja neuvoston asetus (EU) N:o 36/2012 (4), sellaisena kuin se on pantu täytäntöön neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2023/1027 (5).

Tämän käsittelyn rekisterinpitäjänä on Euroopan unionin neuvosto, jota edustaa neuvoston pääsihteeristön ulkosuhteiden pääosaston (RELEX) pääjohtaja. Käsittelystä vastaa pääosaston RELEX.1-osasto, jonka yhteystiedot ovat seuraavat:

| Council of the European Union General Secretariat |
| --- |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Sähköposti: sanctions@consilium.europa.eu

Neuvoston tietosuojavastaavan yhteystiedot ovat seuraavat:

Tietosuojavastaava

data.protection@consilium.europa.eu

Käsittelyn tarkoituksena on laatia ja pitää ajan tasalla luettelo henkilöistä, joihin sovelletaan päätöksen 2013/255/YUTP, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä (YUTP) 2023/1035, ja asetuksen (EU) N:o 36/2012, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2023/1027, mukaisia rajoittavia toimenpiteitä.

Rekisteröidyt ovat luonnollisia henkilöitä, jotka täyttävät päätöksessä 2013/255/YUTP ja asetuksessa (EU) N:o 36/2012 säädetyt luetteloon merkitsemisen edellytykset.

Kerättyihin henkilötietoihin kuuluvat tiedot, joita tarvitaan kyseisen henkilön asianmukaiseen tunnistamiseen, sekä perusteet ja muut luetteloon merkitsemiseen liittyvät tiedot.

Henkilötietojen käsittelyn oikeusperustana ovat SEU 29 artiklan perusteella hyväksytyt neuvoston päätökset ja SEUT 215 artiklan perusteella hyväksytyt neuvoston asetukset, joissa säädetään luonnollisten henkilöiden (rekisteröityjen) merkitsemisestä luetteloon sekä varojen jäädyttämisestä ja matkustusrajoituksista.

Käsittely on tarpeen yleistä etua koskevan tehtävän suorittamiseksi asetuksen (EU) 2018/1725 5 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti sekä edellä mainituissa säädöksissä rekisterinpitäjälle asetettujen lakisääteisten velvoitteiden noudattamiseksi asetuksen (EU) 2018/1725 5 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti.

Käsittely on tarpeen tärkeää yleistä etua koskevasta syystä asetuksen (EU) 2018/1725 10 artiklan 2 kohdan g alakohdan mukaisesti.

Neuvosto voi saada rekisteröityjen henkilötietoja jäsenvaltioilta ja/tai Euroopan ulkosuhdehallinnolta. Henkilötietojen vastaanottajina ovat jäsenvaltiot, Euroopan komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto.

Kaikkia henkilötietoja, joita neuvosto on käsitellyt EU:n autonomisten rajoittavien toimenpiteiden yhteydessä, säilytetään viiden vuoden ajan siitä, kun rekisteröity on poistettu niiden henkilöiden luettelosta, joiden varoja jäädytetään, tai siitä, kun toimenpiteen voimassaolo on lakannut, tai unionin tuomioistuimen lopullisen päätöksen antamiseen saakka, mikäli asiassa on aloitettu oikeuskäsittely. Neuvosto säilyttää kirjaamiinsa asiakirjoihin sisältyviä henkilötietoja asetuksen (EU) 2018/1725 4 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettuja yleisen edun mukaisia arkistointitarkoituksia varten.

Neuvoston voi olla tarpeen vaihtaa rekisteröidyn henkilötietoja kolmannen maan tai kansainvälisen järjestön kanssa silloin, kun se panee täytäntöön YK:n nimeämisiä, tai EU:n rajoittavien toimenpiteiden politiikkaan liittyvän kansainvälisen yhteistyön yhteydessä.

Jollei ole tehty tietosuojan riittävyyttä koskevaa päätöstä tai ei ole toteutettu asianmukaisia suojatoimia, henkilötietojen siirto kolmanteen maahan tai kansainväliselle järjestölle voidaan suorittaa asetuksen (EU) 2018/1725 50 artiklan mukaisesti seuraavien edellytysten tai toisen niistä täyttyessä:

| — | siirto on tarpeen yleistä etua koskevien tärkeiden syiden vuoksi; |
| --- | --- |

—

siirto on tarpeen yleistä etua koskevien tärkeiden syiden vuoksi;

| — | siirto on tarpeen oikeusvaateen laatimiseksi, esittämiseksi tai puolustamiseksi. |
| --- | --- |

—

siirto on tarpeen oikeusvaateen laatimiseksi, esittämiseksi tai puolustamiseksi.

Rekisteröityjen henkilötietojen käsittelyyn ei liity automaattista päätöksentekoa.

Rekisteröidyillä on oikeus saada tietoja ja oikeus tutustua omiin henkilötietoihinsa. Heillä on myös oikeus oikaista ja täydentää omia tietojaan. Tietyissä olosuhteissa heillä voi olla oikeus saada henkilötietonsa poistetuksi tai oikeus vastustaa henkilötietojensa käsittelyä tai pyytää, että niiden käsittelyä rajoitetaan.

Rekisteröidyt voivat käyttää näitä oikeuksiaan ottamalla sähköpostilla yhteyttä rekisterinpitäjään ja lähettämällä viestin kopion edellä mainitulle tietosuojavastaavalle.

Rekisteröityjen on liitettävä pyyntöönsä kopio asiakirjasta, jonka perusteella heidän henkilöllisyytensä voidaan varmistaa (henkilökortti tai passi). Kyseisessä asiakirjassa on oltava tunnistenumero, myöntämismaa, voimassaoloaika sekä rekisteröidyn nimi, osoite ja syntymäaika. Asiakirjan kopiossa olevat muut tiedot, kuten valokuva tai henkilökohtaiset ominaisuudet, saa peittää.

Rekisteröidyt voivat asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisesti tehdä kantelun Euroopan tietosuojavaltuutetulle (edps@edps.europa.eu).

Ennen kantelun tekemistä on suositeltavaa, että rekisteröidyt yrittävät ensin saada asian korjatuksi ottamalla yhteyttä rekisterinpitäjään ja/tai neuvoston tietosuojavastaavaan.

---

(1)  EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUVL L 147, 1.6.2013, s. 14.

(3)  EUVL L 139, 26.5.2023, s. 49.

(4)  EUVL L 16, 19.1.2012, s. 1.

(5)  EUVL L 139, 26.5.2023, s. 1.

---

Euroopan komissio

| 26.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 185/54 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 185/54

---

Euron kurssi (1)

25. toukokuuta 2023

(2023/C 185/13)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,0735 |
| JPY | Japanin jeniä | 149,63 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4502 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,86793 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 11,5490 |
| CHF | Sveitsin frangia | 0,9708 |
| ISK | Islannin kruunua | 150,70 |
| NOK | Norjan kruunua | 11,7695 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 23,645 |
| HUF | Unkarin forinttia | 372,30 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,5110 |
| RON | Romanian leuta | 4,9495 |
| TRY | Turkin liiraa | 21,3944 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6443 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4599 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,4092 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,7655 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,4515 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 424,30 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 20,7466 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,5891 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 16 040,83 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,9655 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 60,132 |
| RUB | Venäjän ruplaa | |
| THB | Thaimaan bahtia | 37,154 |
| BRL | Brasilian realia | 5,3320 |
| MXN | Meksikon pesoa | 19,0797 |
| INR | Intian rupiaa | 88,8055 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,0735

JPY

Japanin jeniä

149,63

DKK

Tanskan kruunua

7,4502

GBP

Englannin puntaa

0,86793

SEK

Ruotsin kruunua

11,5490

CHF

Sveitsin frangia

0,9708

ISK

Islannin kruunua

150,70

NOK

Norjan kruunua

11,7695

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

23,645

HUF

Unkarin forinttia

372,30

PLN

Puolan zlotya

4,5110

RON

Romanian leuta

4,9495

TRY

Turkin liiraa

21,3944

AUD

Australian dollaria

1,6443

CAD

Kanadan dollaria

1,4599

HKD

Hongkongin dollaria

8,4092

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,7655

SGD

Singaporen dollaria

1,4515

KRW

Etelä-Korean wonia

1 424,30

ZAR

Etelä-Afrikan randia

20,7466

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,5891

IDR

Indonesian rupiaa

16 040,83

MYR

Malesian ringgitiä

4,9655

PHP

Filippiinien pesoa

60,132

RUB

Venäjän ruplaa

THB

Thaimaan bahtia

37,154

BRL

Brasilian realia

5,3320

MXN

Meksikon pesoa

19,0797

INR

Intian rupiaa

88,8055

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 26.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 185/55 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 185/55

---

Komission tiedote tämänhetkisistä valtiontuen takaisinperintäkoroista sekä viite- ja diskonttokoroista 1. kesäkuuta 2023 lähtien

(Julkaistu 21. huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (1)
  10 artiklan mukaisesti)

(2023/C 185/14)

Peruskorot on laskettu viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamista koskevan komission tiedonannon (EUVL C 14, 19.1.2008, s. 6) mukaisesti. Viitekoron käytöstä riippuen tämän tiedonannon mukaisesti määritellyt marginaalit on vielä lisättävä peruskorkoon. Diskonttokoron osalta tämä tarkoittaa sitä, että peruskorkoon on lisättävä 100 peruspisteen marginaali. Asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta 30. tammikuuta 2008 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 271/2008 säädetään, että erillisiä päätöksiä lukuun ottamatta myös takaisinperintäkorko lasketaan lisäämällä 100 peruspistettä peruskorkoon.

Muutetut korot on lihavoitu.

Edellinen taulukko on julkaistu EUVL:ssä C 141, 24.4.2023, s. 3.

| Alkamispäivä | Päättymispäivä | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.6.2023 | ... | 3,64 | 3,64 | 2,15 | 3,64 | 7,43 | 3,64 | 3,54 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 15,10 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 7,62 | 3,64 | 8,31 | 3,21 | 3,64 | 3,64 | 4,24 |
| 1.5.2023 | 31.5.2023 | 3,06 | 3,06 | 1,80 | 3,06 | 7,43 | 3,06 | 3,54 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 15,10 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 7,62 | 3,06 | 8,31 | 3,21 | 3,06 | 3,06 | 4,24 |
| 1.4.2023 | 30.4.2023 | 3,06 | 3,06 | 1,51 | 3,06 | 7,43 | 3,06 | 3,54 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 15,10 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 7,62 | 3,06 | 8,31 | 3,21 | 3,06 | 3,06 | 3,52 |
| 1.3.2023 | 31.3.2023 | 3,06 | 3,06 | 1,10 | 3,06 | 7,43 | 3,06 | 2,92 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 15,10 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 7,62 | 3,06 | 8,31 | 2,96 | 3,06 | 3,06 | 3,52 |
| 1.2.2023 | 28.2.2023 | 2,56 | 2,56 | 0,79 | 2,56 | 7,43 | 2,56 | 2,92 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 15,10 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 7,62 | 2,56 | 8,31 | 2,44 | 2,56 | 2,56 | 2,77 |
| 1.1.2023 | 31.1.2023 | 2,56 | 2,56 | 0,36 | 2,56 | 7,43 | 2,56 | 2,92 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 15,10 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 7,62 | 2,56 | 8,31 | 2,44 | 2,56 | 2,56 | 2,77 |

Alkamispäivä

Päättymispäivä

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.6.2023

...

3,64

3,64

2,15

3,64

7,43

3,64

3,54

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

15,10

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

7,62

3,64

8,31

3,21

3,64

3,64

4,24

1.5.2023

31.5.2023

3,06

3,06

1,80

3,06

7,43

3,06

3,54

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

15,10

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

7,62

3,06

8,31

3,21

3,06

3,06

4,24

1.4.2023

30.4.2023

3,06

3,06

1,51

3,06

7,43

3,06

3,54

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

15,10

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

7,62

3,06

8,31

3,21

3,06

3,06

3,52

1.3.2023

31.3.2023

3,06

3,06

1,10

3,06

7,43

3,06

2,92

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

15,10

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

7,62

3,06

8,31

2,96

3,06

3,06

3,52

1.2.2023

28.2.2023

2,56

2,56

0,79

2,56

7,43

2,56

2,92

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

15,10

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

7,62

2,56

8,31

2,44

2,56

2,56

2,77

1.1.2023

31.1.2023

2,56

2,56

0,36

2,56

7,43

2,56

2,92

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

15,10

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

7,62

2,56

8,31

2,44

2,56

2,56

2,77

---

(1)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

---

V Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Euroopan komissio

| 26.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 185/56 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 185/56

---

HENKILÖSTÖSÄÄNTÖJEN 29 ARTIKLAN 2 KOHDAN MUKAINEN ILMOITUS

Ilmoitus avoinna olevasta Sofian-edustuston päällikön tehtävästä Bulgarian-edustusto (palkkaluokka AD 14) viestinnän pääosastossa (DG COMM)

COM/2023/10433

(2023/C 185/15)

Euroopan komissio on julkaissut ilmoituksen (viite COM/2023/10433) avoinna olevasta Sofian-edustuston (Bulgaria) päällikön toimesta (palkkaluokka AD 14) viestinnän pääosastossa (DG COMM).

Ilmoitukseen voi tutustua 24 kielellä ja hakemuksen voi tehdä seuraavalla Euroopan komission verkkosivulla: https://europa.eu/!tGQCxB

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 26.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 185/57 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 185/57

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2023/C 185/16)

Tämä tiedonanto julkaistaan annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYNNÄN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Coteaux de l’Aubance”

PDO-FR-A0149-AM03

Tiedonannon päivämäärä: 27.2.2023

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Virallinen geokoodi

Maantieteellisen alueen ja sen välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen kunnat on päivitetty virallisen geokoodin mukaisesti.

Tällä ei ole vaikutusta rajatun maantieteellisen alueen ulkorajoihin.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 6 ja 9 kohtaa.

2.   Viiniköynnösten välinen etäisyys

Samalla rivillä olevien köynnösten välinen vähimmäisetäisyys pienenee yhdestä metristä 0,90 metriin.

Tarkistuksella pyritään lisäämään viiniköynnösten istutustiheyttä muuttamatta rivien välistä etäisyyttä.

Lisäksi on vahvistettu erityinen määräys, joka koskee kaltevuudeltaan yli kymmenen prosentin rinteillä olevia viiniköynnöksiä. Tällöin köynnösten välinen etäisyys saa olla pienimmillään 0,80 metriä.

Lisäyksen tarkoituksena on ottaa huomioon jyrkille rinteille tehtävät istutukset, jotka edellyttävät erilaista istutustapaa (istutus rinteen suuntaisesti eikä kohtisuoraan rinnettä vasten).

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 5 kohtaa.

3.   Leikkaus

Leikkausäännöt on yhdenmukaistettu Loiren laakson Anjou Saumurin alueen nimitysten tasolla.

Yhdenmukaistamisen tavoitteena on parantaa toimijoiden tietämystä ja yksinkertaistaa valvontaa. Tarkistuksella lisätään viininviljelijöiden mahdollisuuksia mukautua hallajaksoihin, joita esiintyy yhä myöhemmin.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 5 kohtaa.

4.   Yhteys

Yhteyttä muutetaan viittaamalla vuoteen 2021 vuoden 2018 sijasta.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 8 kohtaa.

5.   Siirtymätoimenpiteet

Eritelmästä on poistettu siirtymätoimenpiteet, joita ei enää sovelleta.

Yhtenäistä asiakirjaa ei tarvitse muuttaa.

6.   Tärkeimmät tarkastettavat kohdat

Tärkeimpiin tarkastettaviin kohtiin lisätään useassa eri vaiheessa tapahtuva sadonkorjuu käsin.

Yhtenäistä asiakirjaa ei tarvitse muuttaa.

7.   Toimitukselliset muutokset

Tuote-eritelmään on tehty useita muutoksia sanamuotoon.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

8.   Merkinnät

Merkintäsääntöjä on tarkennettu, ja ne on yhdenmukaistettu Loiren laakson Anjou Saumurin alueen nimitysten tasolla. Muutos on puhtaasti toimituksellinen.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 9 kohtaa.

9.   Valvontaelintä koskevat tiedot

Valvontaelintä koskevan viittauksen sanamuotoa on tarkistettu sen yhdenmukaistamiseksi muita nimityksiä koskevien eritelmien kanssa. Muutos on puhtaasti toimituksellinen.

Tämä muutos ei aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Nimi tai nimet

”Coteaux de l’Aubance”

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

4.   Viini(e)n kuvaus

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Kyseessä ovat hiilihapottomat valkoviinit, joissa on jäännössokeria ja jotka valmistetaan ylikypsinä korjatuista rypäleistä (rypäleet konsentroituvat luontaisesti köynnöksissä, ja niihin on voinut muodostua jalohometta). Viinit ovat harmonisia ja niissä on valkoisten hedelmien, sitrushedelmien, kukkaistuoksujen aromeja ja ylikypsyydestä aiheutuvia aromeja. Myös maku on harmoninen (sokeripitoinen, hapokas, hyvä rakenne). Viinien vanhetessa niiden hienostuneisuus ja monivivahteisuus korostuvat. Viinien ominaisuudet: Luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 14 til-%. Saadakseen maininnan ”sélection de grains nobles” viinien luonnollisen alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 19 til-%. Käymiskykyisten sokereiden (glukoosin + fruktoosin) pitoisuus on käymisen jälkeen vähintään 34 g/l. Kokonaishappopitoisuus ja kokonaisrikkidioksidipitoisuus ovat unionin sääntelyn mukaisia. Viinien, joiden luonnollinen alkoholipitoisuus on alle 18 tilavuusprosenttia, todellinen vähimmäisalkoholipitoisuus on käymisen jälkeen vähintään 11 tilavuusprosenttia.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalentteina litrassa) | 25 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalentteina litrassa)

25

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

5.1.   Erityiset viininvalmistusmenetelmät

Väkevöiminen on sallittua tuote-eritelmässä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

Puupalojen käyttö on kielletty.

Viinit kypsytetään tuote-eritelmässä määritellyissä olosuhteissa.

Edellä esitettyjen määräysten lisäksi viininvalmistusmenetelmien on oltava unionin tasolla ja Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa (Code rural et de la pêche maritime) asetettujen velvoitteiden mukaisia.

1.   Istutustiheys

Viljelykäytäntö

Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla. Köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 2,50 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava vähintään 0,90 metriä.

Jos rinteen kaltevuus on yli kymmenen prosenttia, viininviljelylohkoilta, joilla köynnösten välinen etäisyys on samalla rivillä alle 0,90 metriä mutta vähintään 0,80 metriä, saadusta sadosta voidaan käyttää tarkistettua alkuperänimitystä.

Jos viiniköynnösten istutustiheys on alle 4 000 köynnöstä mutta vähintään 3 300 köynnöstä hehtaarilla, viinitarhan sadosta voidaan käyttää tarkistettua alkuperänimitystä edellyttäen, että noudatetaan tässä tuote-eritelmässä vahvistettuja määräyksiä, jotka koskevat sidontasääntöjä ja lehvistön korkeutta. Köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään kolme metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava vähintään metri.

2.   Viiniköynnösten leikkaus ja tukeminen

Viljelykäytäntö

Viiniköynnökset leikataan joko matalaleikkauksena, pitkänä juoksijaleikkauksena tai yhdistettynä juoksija- ja kannusleikkauksena siten, että köynnökseen jää enintään 12 silmua.

Fenologisessa vaiheessa, jossa lehtiä on 11 tai 12 (erilliset nuput), köynnöksessä saa olla enintään 12 oksaa, jotka tuottavat satovuonna hedelmää.

Sidotun lehvistön korkeus on vähintään 0,6 kertaa köynnösrivien välinen etäisyys. Sidotun lehvistön korkeus mitataan lehvistön alarajasta, jonka on oltava vähintään 0,40 metrin korkeudella maasta, ja lehtileikkauksen ylärajasta, jonka on oltava vähintään 0,20 metriä ylimmän sidontalangan yläpuolella.

Viinitarhoissa, joissa viiniköynnösten istutustiheys on alle 4 000 köynnöstä hehtaarilla mutta vähintään 3 300 köynnöstä hehtaarilla, on lisäksi noudatettava seuraavia sidontasääntöjä: säleikön keppien vähimmäiskorkeus maanpinnasta on 1,90 metriä; säleikkö koostuu neljästä sidontalankatasosta; ylimmän langan vähimmäiskorkeus maasta on 1,85 metriä.

3.   Kastelu

Viljelykäytäntö

Kastelu on kielletty.

4.   Rypäleiden korjuu

Viljelykäytäntö

Viinit valmistetaan ylikypsinä korjatuista rypäleistä. Viineissä, joista käytetään merkintää ”sélection de grains nobles”, tapahtuu lisäksi väkevöitymistä jo ennen rypäleiden poimimista jalohomeen vaikutuksesta.

Rypäleet korjataan käsin useassa eri vaiheessa.

5.2.   Enimmäistuotokset

40 hehtolitraa/ha

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Kaikki tuotantovaiheet on toteutettava maantieteellisellä alueella, johon vuoden 2021 virallisen geokoodin mukaan kuuluvat seuraavat Maine-et-Loiren departementin kunnat: Brissac Loire Aubance (yksinomaan Brissac-Quincén, Saint-Saturnin-sur-Loiren ja Vauchrétienin liitoskuntien alue), Denée, Les Garennes sur Loire, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Saint-Melaine-sur-Aubance ja Soulaines-sur-Aubance.

Maantieteellistä aluetta kuvaaviin karttoihin voi tutustua alkuperää ja laatua valvovan kansallisen laitoksen (INAO) internet-sivustolla.

7.   Viininvalmistuksessa käytettävät rypälelajikkeet

Chenin B

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

a)   Maantieteelliselle alueelle ovat ominaisia lukuisat pienet ja loivat eri suuntiin osoittavat rinteet:

Angers’n kaupungin lounaispuolella rinteet ovat 50–90 metriä korkeita. Vuonna 2021 alueeseen kuului seitsemän kuntaa. Alue rajoittuu lännessä Aubance- ja Loirejokien yhtymäkohtaan ja idässä Pariisin jokialueen liitukaudelta peräisin olevaan metsätasankoon.

Pohjoisessa alue rajoittuu Loireen ja etelässä Brissacin ja Beaulieun metsiin. Aubance on pieni Loiren sivujoki, joka on tälle maantieteelliselle alueelle tunnusomainen ja joka virtaa alkulähteestään pohjoiseen päin 1500-luvulta peräisin olevasta linnastaan tunnettuun Brissac-Quincén kuntaan saakka. Sieltä joki kääntyy luoteeseen ja virtaa Mûrs-Erignén kuntaan saakka. Sen jälkeen joki virtaa Loirea mukaillen Angers’n kaupungin lounaispuolelta.

Loirea kohti loivasti viettävän Massif Armoricain -tasangon liuskekiviselle tai hiekkaiselle liuskekivimaan kasvualustalle muodostunut maaperä on pintamaata ja sen lämpöominaisuudet ovat hyvät ja vesivarat vähäiset. Maantieteellisen alueen länsiosassa esiintyy satunnaisesti happamista tulivuorenpurkauksista (ryoliitti) tai tavallisista tulivuorenpurkauksista (spiliitti) syntyviä esiintymiä. Tämän johdosta maaperä on hyvin kivipitoista. Maantieteellisestä alueesta pohjoiseen sijaitsevat kunnat ovat savi- ja liuskekivimuodostumien päällä. Kiviä on hyödynnetty useiden vuosisatojen ajan talojen seinien ja kattojen rakentamisessa, lattioiden valmistuksessa ja jopa huonekalujen, kuten lavuaarien, pöytien tai portaiden valmistuksessa. Tämä vahvistaa alueen erityisyyttä. Nämä erityispiirteet näkyvät hyvin maisemassa ja vaikuttavat viinialueen identiteettiin.

Liuskekivi näkyy maisemassa vahvasti ja on osa viinitarhojen identiteettiä. Maantieteellisellä alueella sataa vähän ja siellä tuntuu Föhn-ilmiö. Vuotuinen sademäärä on noin 585 millimetriä, kun Choletais’n alueella se on miltei 800 millimetriä. Brissac-Quincén arvot ovat alhaisimmat Maine-et-Loiren departementin sääasemista. Myös kasvukauden aikana sademäärä eroaa noin 100 millimetriä departementin muiden osien sademäärästä. Vuotuiset keskilämpötilat ovat suhteellisen korkeat (noin 12 °C) ja yhden asteen korkeammat kuin koko Maine-et-Loiren departementissa. Alueen erityinen paikallinen ilmasto korostuu Etelä-Euroopalle ominaisessa kasvistossa, jossa esiintyy niin rautatammet kuin hopeapinjatkin.

b)   Yhteyden kannalta merkitykselliset inhimilliset tekijät:

Osa Coteaux de l’Aubance -viinialueen tunnusomaisista viinitiloista on peräisin jopa 1500-luvulta. Tämän viinialueen oma identiteetti alkoi muodostua 1800-luvun lopulla yli kolme neljäsosaa Anjoun alueen viinitarhoista tuhonneen viinikirvaepidemian jälkeen. Naapurissa sijaitsevat Layonin alueen viinitarhat etsivät omasta viinitarhasta erillään olevia lohkoja, jotka olivat säästyneet viinikirvoilta, ja istuttivat niille perinteistä Chenin B -lajiketta. Nimi ”Coteaux de l’Aubance” on mainittu satoilmoituksessa ensi kerran vuonna 1922. Coteaux de l’Aubancen viininviljelijöiden osuuskunta perustettiin vuonna 1925. Osuuskunnan sääntöjen mukaan sen tarkoituksena oli tehdä alueen maineikkaat mutta tuntemattomat viinit tunnetuksi koko maailmalle.

Angers’n kaupungin läheinen sijainti on ollut merkittävässä asemassa viinialueen kehityksessä. Aubancen alue toimi toimittajana kaikkien lähikuntien ja etenkin Mûrs-Erignén ja Saint-Mélaine-sur-Aubancen kuntien juomien jälleenmyyjille.

Aiemmin kypsinä kerätyistä rypäleistä oli viiniytetty kuivia tai puolikuivia viinejä. Naapurissa sijaitsevan Layonin alueen menetelmä, jossa valmistettiin puolimakeaa viiniä keräämällä rypäleet ylikypsinä useassa eri vaiheessa, otettiin kuitenkin nopeasti käyttöön.

Suojattu alkuperänimitys ”Coteaux de l'Aubance” tunnustettiin 18. helmikuuta 1950 annetulla asetuksella ja se voitiin antaa valkoviineille, jotka oli valmistettu ylikypsinä useassa eri vaiheessa kerätyistä rypäleistä. Vuonna 2009 viinitarha oli kooltaan 200 hehtaaria.

c)   Tuotteen laatua ja ominaisuuksia koskevat tiedot:

Valkoviinit ovat hiilihapottomia ja niissä on käymiskelpoisia sokereita.

Viinit ovat harmonisia. Tuoksultaan viinit ovat harmonisia ja hyvin usein niistä erottuu valkoisten marjojen ja sitrushedelmien aromeja, jotka sekoittuvat kukkaisiin tuoksuihin ja ylikypsiin aromeihin, kuten kuivattujen tai kandeerattujen hedelmien aromeihin. Myös viinin maussa sokeripitoisuus, hapokkuus ja rakenne ovat harmoniassa.

Viinit voivat vanheta useita vuosikymmeniä, mikä korostaa niiden hienostuneisuutta ja monivivahteisuutta.

d)   Syy- ja seuraussuhteet:

Viinitarha on istutettu tarkasti rajatun viljelyalueen lohkoille, mikä selittää viljelymenetelmät. Maaperä on kivistä pintamaata ja kukkulanrinteiden topografia erittäin loiva. Loire- ja Aubancejokien läheisyys pitää ilmankosteuden jalohomeen muodostumisen kannalta suotuisana. Näiden kaikkien tekijöiden vuoksi maantieteellisen alueen olosuhteet suosivat rypäleiden keräämistä ylikypsinä, kun köynnöksiin on mahdollisesti muodostunut jalohometta. Nämä tekijät muodostavat ominaisuuksia tuotteelle, jonka mukaan tuottajat ovat osanneet sopeuttaa menetelmiään. Laadusta huolehditaan keräämällä sato ylikypsänä useassa eri vaiheessa.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Merkinnät: perinteinen merkintä”Sélection de grains nobles”

Oikeudellinen kehys:

EU:n lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Tuote-eritelmän määräysten mukaisesti tarkistettuun alkuperänimitykseen ”Coteaux de l’Aubance” voidaan lisätä perinteinen merkintä ”sélection de grains nobles”. Viinit, joista voidaan käyttää nimitystä ”sélection de grains nobles”, on varustettava vuosimerkinnällä.

Merkinnät: Vapaaehtoiset merkinnät

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Vapaaehtoiset merkinnät, joiden käyttöä jäsenvaltiot voivat unionin lainsäädännön nojalla säännellä, kirjoitetaan etiketeissä kirjaimin, jotka ovat kooltaan eli korkeudeltaan, leveydeltään ja paksuudeltaan enintään kaksi kertaa niin suuret kuin kirjaimet, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Merkinnät: maantieteellinen nimitys ”Val de Loire”

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistettuun alkuperänimitykseen voidaan lisätä maantieteellinen nimitys ”Val de Loire” tuote-eritelmässä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti tämän maantieteellisen nimityksen käyttämiseksi. Maantieteellinen nimitys ”Val de Loire” kirjoitetaan kirjaimin, jotka saavat olla korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa tarkistetun alkuperänimityksen kirjainkoosta.

Merkinnät: pienemmän maantieteellisen yksikön tarkentaminen

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistetulla alkuperänimityksellä varustettujen viinien päällysmerkinnöissä voidaan mainita pienemmän maantieteellisen yksikön nimi edellyttäen, että kyseessä on kiinteistörekisteriin kirjattu paikka ja paikka on mainittu satoilmoituksessa. Kiinteistörekisterialueen nimi kirjoitetaan kirjaimin, jotka saavat olla korkeudeltaan ja leveydeltään enintään puolet tarkistetun alkuperänimityksen kirjainkoosta.

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

EU:n lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Viiniyttämistä, valmistusta ja jälkikäsittelyä koskevan poikkeuksen mukaisesti välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue muodostuu vuoden 2021 virallisen geokoodin perusteella seuraavista Maine-et-Loiren departementin kunnista: Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brissac Loire Aubance (yksinomaan Alleudsin, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubancen, Chemellierin, Couturesin, Luignén, Saint-Rémy-la-Varennen et Saulgé-l’Hôpitalin liitoskuntien alue), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (yksinomaan Chanzeaux et Valanjoun liitoskuntien alue), Doué-en-Anjou (yksinomaan Brignén liitoskunnan alue), Gennes-Val-de-Loire (yksinomaan Chênehutte-Trèves-Cunaultin, Gennesin, Grézillén, Saint-Georges-des-Sept-Voiesin ja Le Thoureilin liitoskuntien alue), Lys-Haut-Layon (yksinomaan Tignén liitoskunnan alue), Parnay, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Savennières, Terranjou, Tuffalun ja Val-du-Layon.

Linkki tuote-eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c3ae57c9-8342-4de4-8756-38a6322eacae

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 26.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 185/64 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 185/64

---

Erään maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden alan suojatun alkuperänimityksen tai suojatun maantieteellisen merkinnän tuote-eritelmään tehdyn hyväksytyn vakiomuotoisen muutoksen julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 664/2014 6 b artiklan 2 ja 3 kohta)

(2023/C 185/17)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 664/2014 (1) 6 b artiklan 5 kohdan mukaisesti.

Jäsenvaltion ilmoitus suojatun alkuperänimityksen tai suojatun maantieteellisen merkinnän tuote-eritelmään tehdyn vakiomuotoisen muutoksen hyväksymisestä

(Asetus (EU) N:o 1151/2012)

”Prés-salés du Mont-Saint-Michel”

EU-nro: PDO-FR-0813-AM01 – 27.2.2023

SAN (X) SMM ( )

1.   Tuotteen nimi

”Prés-salés du Mont-Saint-Michel”

2.   Jäsenvaltio, johon maantieteellinen alue kuuluu

Ranska

3.   Vakiomuotoisen muutoksen ilmoittava kansallinen viranomainen

Ministère de l'agriculture et de la souveraineté alimentaire (Maataloudesta ja elintarvikeomavaraisuudesta vastaava ministeriö)

4.   Hyväksytyn muutoksen / hyväksyttyjen muutosten kuvaus

1.   Maantieteellinen alue

Kuvaus

Muutetaan maantieteellisen alueen rajausta. Laajennetaan suojatun alkuperänimityksen ”Prés-salés du Mont-Saint-Michel” maantieteellinen alue ulottumaan Manchen departementin seuraaviin neljään kuntaan: Montsenelle, Baupte, Auvers ja Méautis.

Saatetaan ajan tasalle tuote-eritelmässä oleva maantieteellisen alueen kuntien luettelo siten, että se kansallisten vaatimusten mukaisesti vastaa vuoden 2021 virallista geokoodia.

Muutos vaikuttaa yhtenäiseen asiakirjaan.

2.   Valvontaelintä koskevat tiedot

Kuvaus

Muutetaan kohtaa ”Valvontaelintä koskevat tiedot” Ranskan viranomaisten asettamien vaatimusten mukaisesti.

Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”Prés-salés du Mont-Saint-Michel”

EU-nro: PDO-FR-0813-AM01 – 27.2.2023

SAN (X) SMM ( )

1.   [SAN:n tai SMM:n] nimi tai nimet

”Prés-salés du Mont-Saint-Michel”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Ranska

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1.   Tuotelaji [liitteen XI mukaisesti]

Luokka 1.1 Tuore liha (ja muut eläimenosat)

3.2.   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Liha, josta käytetään nimitystä ”Prés-salés du Mont-Saint-Michel”, saadaan alle 12 kuukauden ikäisistä karitsoista, joiden ominaisuudet johtuvat marskimaalla laiduntamisesta. Karitsat ovat suffolk-, roussin-, rouge de l’ouest-, vendéen-, cotentin-, avranchin- tai charollais-rotujen pässien jälkeläisiä tai sellaisten pässien jälkeläisiä, joiden emä tulee tilalta, jolla on laiduntamislupa marskimaalla. Siitosuuhet ovat syntyneet sellaisilla tiloilla kasvatetuista uuhista, joilla on laiduntamislupa marskimaalla ja jotka on kasvatettu maantieteellisellä alueella.

Ruhojen ominaisuudet ovat seuraavat:

| — | paino vähintään 14 kilogrammaa, |
| --- | --- |

—

paino vähintään 14 kilogrammaa,

| — | rakenne varsin hoikka, suoraviivainen tai hieman kupera, lihakset keskinkertaisesti tai voimakkaasti kehittyneet (EUROP-asteikon mukainen luokitus U, R, O), |
| --- | --- |

—

rakenne varsin hoikka, suoraviivainen tai hieman kupera, lihakset keskinkertaisesti tai voimakkaasti kehittyneet (EUROP-asteikon mukainen luokitus U, R, O),

| — | rasvaisuusluokka: ruhot ovat pinnaltaan vahamaisia tai rasvaisia (EUROP-asteikon mukainen luokitus 2 tai 3), |
| --- | --- |

—

rasvaisuusluokka: ruhot ovat pinnaltaan vahamaisia tai rasvaisia (EUROP-asteikon mukainen luokitus 2 tai 3),

| — | ulkoinen ja sisäinen rasva on kiinteää ja väriltään valkoisesta kermanvaaleaan sekä tasaisesti jakautunutta. |
| --- | --- |

—

ulkoinen ja sisäinen rasva on kiinteää ja väriltään valkoisesta kermanvaaleaan sekä tasaisesti jakautunutta.

Liha tarjotaan myyntiin jäähdytettynä. On kiellettyä tarjota jäädytettyä lihaa jäähdytettynä.

3.3.   Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Karitsat ja uuhet saavat pääasiallisen ravintonsa marskimaan laitumilta. Karitsojen kasvatuksessa on eri vaiheita: varhaisvaihe, marskimaalaidunnusvaihe ja vapaaehtoinen loppuruokintavaihe.

Karitsat viettävät aina vähintään puolet elämästään marskimaalla laiduntaen, mukaan lukien laidunnus lepoalueilla silloin kun nousuvesi peittää marskimaan.

Karitsojen eri kasvatusvaiheissa syömä rehu on peräisin maantieteelliseltä alueelta ja koostuu laitumelta saadusta tuoreesta, heinäksi kuivatusta tai osittain kuivaneesta paalatusta ruohosta, jonka kuiva-ainepitoisuus on yli 50 prosenttia, juurista, juurimukuloista ja vihanneksista.

Säilörehumaissin antaminen on kiellettyä 1. kesäkuuta 2013 alkaen.

Rehu tulee 100-prosenttisesti ja väkirehu 50-prosenttisesti maantieteelliseltä alueelta.

Tilan lampaille voidaan antaa ravinnoksi vain ei-muuntogeenisistä tuotteista saatuja kasveja, sivutuotteita ja rehuja. Prés-salés-karitsoille ei saa antaa mitään eläinperäisiä tuotteita maitotuotteita lukuun ottamatta.

| — | Varhaisvaihe kestää vähintään 45 ja enintään 105 päivää karitsan syntymästä. Sen aikana karitsa saa pääasiassa emonmaitoa, ja täydennyksenä voidaan antaa maitojauhetta, rehua tai väkirehua. |
| --- | --- |

—

Varhaisvaihe kestää vähintään 45 ja enintään 105 päivää karitsan syntymästä. Sen aikana karitsa saa pääasiassa emonmaitoa, ja täydennyksenä voidaan antaa maitojauhetta, rehua tai väkirehua.

| — | Marskimaalaidunnusvaihe kestää vähintään 70 päivää, joiden aikana karitsat laiduntavat itsenäisesti marskimaan yksilöidyissä osissa; tulva-aikoina käytössä ovat lepoalueet. Ne syövät yksinomaan tai pääasiassa ruohoa (lisäksi voidaan antaa iltaisin enintään 400 g väkirehua päivässä). |
| --- | --- |

—

Marskimaalaidunnusvaihe kestää vähintään 70 päivää, joiden aikana karitsat laiduntavat itsenäisesti marskimaan yksilöidyissä osissa; tulva-aikoina käytössä ovat lepoalueet. Ne syövät yksinomaan tai pääasiassa ruohoa (lisäksi voidaan antaa iltaisin enintään 400 g väkirehua päivässä).

| — | Yksinomaan ruohoa laidunkaudella syöneiden karitsojen vapaaehtoinen loppuruokintavaihe kestää enintään 30–40 päivää vuodenajasta riippuen. Tällöin karitsaa ruokitaan rehulla ja väkirehulla, eikä se enää laidunna marskimaalla. |
| --- | --- |

—

Yksinomaan ruohoa laidunkaudella syöneiden karitsojen vapaaehtoinen loppuruokintavaihe kestää enintään 30–40 päivää vuodenajasta riippuen. Tällöin karitsaa ruokitaan rehulla ja väkirehulla, eikä se enää laidunna marskimaalla.

Uuhille ja karitsoille eri kasvatusvaiheissa annettava väkirehu koostuu seuraavista ainesosista:

| — | viljanjyvät sekä niistä saatavat tuotteet ja sivutuotteet: ohra, maissi, vehnä, ruisvehnä, kaura, |
| --- | --- |

—

viljanjyvät sekä niistä saatavat tuotteet ja sivutuotteet: ohra, maissi, vehnä, ruisvehnä, kaura,

| — | öljykasvien siemenet sekä niistä saatavat tuotteet ja sivutuotteet: soija-, auringonkukansiemen-, rypsi- ja pellavakakut, soijapavut, soijapavun kuoret, |
| --- | --- |

—

öljykasvien siemenet sekä niistä saatavat tuotteet ja sivutuotteet: soija-, auringonkukansiemen-, rypsi- ja pellavakakut, soijapavut, soijapavun kuoret,

| — | valkuaiskasvit: herne, lupiini, härkäpapu, |
| --- | --- |

—

valkuaiskasvit: herne, lupiini, härkäpapu,

| — | juurimukulat ja juurekset sekä niistä saatavat tuotteet ja sivutuotteet: juurikasleike, |
| --- | --- |

—

juurimukulat ja juurekset sekä niistä saatavat tuotteet ja sivutuotteet: juurikasleike,

| — | rehu: sinimailanen, olki, |
| --- | --- |

—

rehu: sinimailanen, olki,

| — | melassi: ruokosokerimelassi, |
| --- | --- |

—

melassi: ruokosokerimelassi,

| — | lisäaineet, |
| --- | --- |

—

lisäaineet,

| — | kivennäisaineet, vitamiinit. |
| --- | --- |

—

kivennäisaineet, vitamiinit.

3.4.   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Syntymä, kasvatus ja teurastus

3.5.   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

–

3.6.   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Alkuperänimityksellä ”Prés-salés du Mont-Saint-Michel” suojattu liha tunnistetaan ja merkitään tekemällä jäähdytetyn ruhon lapaan, kylkiin ja viuluun lähtemättömällä musteella maininta ”Prés-salés MSM”.

Ruhon ja siitä peräisin olevien palojen mukana on oltava lopulliseen myyjään saakka merkitä, josta ilmenevät ainakin seuraavat tiedot:

| — | nimitys, |
| --- | --- |

—

nimitys,

| — | maininta ”AOP” (SAN) tai ”Appellation d'origine protégée” (suojattu alkuperänimitys) |
| --- | --- |

—

maininta ”AOP” (SAN) tai ”Appellation d'origine protégée” (suojattu alkuperänimitys)

| — | Euroopan unionin SAN-tunnus, |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin SAN-tunnus,

| — | kasvattajan nimi, |
| --- | --- |

—

kasvattajan nimi,

| — | tilan numero, |
| --- | --- |

—

tilan numero,

| — | karitsan kansallinen tunnistenumero, |
| --- | --- |

—

karitsan kansallinen tunnistenumero,

| — | teurastuspäivä, |
| --- | --- |

—

teurastuspäivä,

| — | teurastuspaikka ja -numero, |
| --- | --- |

—

teurastuspaikka ja -numero,

| — | maininta, jonka mukaan lihaa on raakakypsytetty luullisena karitsan teurastuksen ja loppukuluttajalle tapahtuvan vähittäismyynnin välisenä aikana vähintään 4 kokonaista päivää. |
| --- | --- |

—

maininta, jonka mukaan lihaa on raakakypsytetty luullisena karitsan teurastuksen ja loppukuluttajalle tapahtuvan vähittäismyynnin välisenä aikana vähintään 4 kokonaista päivää.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellinen alue, jolla karitsat syntyvät ja jolla ne kasvatetaan ja teurastetaan, koostuu seuraavista 26 kantonista, joista 14 sijaitsee osittain Manchen ja Ille et Vilainen departementeissa:

Manchen departementti:

kaikki kunnat seuraavissa kantoneissa: Bréhal, Bricquebec-en-Cotentin, Cherbourg-en-Cotentin (1, 2, 3, 4, 5), Granville, La Hague, Les Pieux ja Pontorson;

Agon-Coutainvillen kantonin seuraavat kunnat: Agon-Coutainville, Blainville-sur-Mer, Geffosses, Gouville-sur-Mer, Muneville-le-Bingard, Saint-Malo-de-la-Lande ja Saint-Sauveur-Villages (ainoastaan Anctevillen ja La Ronde-Hayen liitoskuntien alueet);

Carentan-les-Marais’n kantonin seuraavat kunnat: Auvers, Baupte, Méautis ja Picauville (ainoastaan Les Moitiers-en-Bauptois’n liitoskunnan alue).

Isigny-le-Buat’n kantonin seuraavat kunnat: Avranches, La Godefroy, Saint-Brice, Saint-Loup, Saint-Senier-sous-Avranches, d’Isigny-le-Buat, Tirepied-sur-Sée (ainoastaan La Gohannièren alue);

Quettreville-sur-Siennen kantonin seuraavat kunnat: Annoville, Hauteville-sur-Mer, Lingreville, Montmartin-sur-Mer ja Quettreville-sur-Sienne (ainoastaan seuraavien liitoskuntien alue: Contrières, Hérenguerville, Hyenville, Quettreville-sur-Sienne ja Trelly);

Valognes'n kantonin seuraavat kunnat: Brix, Huberville, Lieusaint, Montaigu-la-Brisette, Saint-Joseph, Saussemesnil, Tamerville, Valognes ja Yvetot-Bocage;

Villedieu-les-Poêles-Rouffignyn kantonissa ainoastaan Le Tanun kunta;

Avranchesin kantonin kunnat lukuun ottamatta Braffais’n liitoskuntaa Le Parcin kunnassa;

Coutancesin kantonin kunnat lukuun ottamatta Camprondin ja Monthuchonin kuntia;

Créancesin kantonin kunnat lukuun ottamatta Le Plessis-Lastellen kuntaa;

Saint-Hilaire-du-Harcouët’n kantonin kunnat lukuun ottamatta Savigny-le-Vieux’n ja Buais-Les-Montsin kuntia.

Ille et Vilainen departementti:

kaikki Fougères-2:n kantonin kunnat;

Vitrén kantonin seuraavat kunnat: Balazé, Châtillon-en-Vendelais, Montautour, Princé, Saint-M’Hervé ja Vitré;

Dol-de-Bretagnen kantoni lukuun ottamatta seuraavia kuntia: Châteauneuf-d’Ille-et-Vilaine, Lillemer, Miniac-Morvan, Plerguer, Saint-Guinoux, Saint-Père-Marc-en-Poulet, Saint-Suliac, Le Tronchet ja La Ville-ès-Nonais;

Fougères-1:n kunnat lukuun ottamatta Livré-sur-Changeonin kuntaa;

Val-Couesnonin kantoni lukuun ottamatta seuraavia kuntia: Aubigné, Feins, Mouazé ja Montreuil-sur-Ille.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Maantieteellinen alue sijaitsee Saint-Malon lahden reunoilla ja ulottuu Manchen ja Ille-et-Vilainen departementtien rannikkoalueille. Alueella on paljon rannikkoa, ja meri- ja valtameri vaikuttavat suuresti sen ilmastoon. Alueen keskellä on meren säännöllisesti peittämiä niittyjä eli marskimaita, joilta eläimet saavat pääasiallisen ravintonsa. Marskimaat muodostavat nousuvesivyöhykkeen yläosan. Ne ovat muodostuneet Mont-Saint-Michelin lahdelman ja Cotentinin niemimaan länsipuolen suiston perukoille, jonne kerääntyy hienoisesti sedimenttiä mainingeilta ja vahvoilta virtauksilta suojassa. Marskimaa koostuu tanguesta eli meren liejusta ja hienosta kalkkipitoisesta hiekasta. Marskimaata halkovat syvät väylät, jotka jakautuvat sekundäärisiksi väyliksi ja muodostavat näin hyvin tiiviin verkoston, joka jakaa marskimaat useiksi toimintayksiköiksi ja luovat esteitä lampaiden liikkumiselle.

Kasvillisuus on mukautunut maaperän suolaisuuteen ja tulviin eli koostuu suolakkokasveista. Monet niistä, kuten merisorsimo (Puccinellia maritima), merisuolake (Triglochin maritima) ja marskimaltsa (Halimione portulacoïdes) – erityisesti pakkasenpuremana – ovat Prés-salés du Mont-Saint-Michel -karitsojen herkkua ja pääasiallista ravintoa.

Todisteita karitsojen kasvatuksesta Mont-Saint-Michelin lahdelmassa on jo 900-luvulta, jolloin Montin munkeilla oli brebiage-oikeus. Lessayn luostarin perustamisasiakirjasta käy ilmi, että lampaita kasvatettiin samoihin aikoihin myös Cotentinin luonnonsatamissa, sillä luostarille lahjoitettiin kaksi lampolaa. Myöhemmin, vuonna 1181, kaksi kolmasosaa luostarin veromaksusta koostui lampaanvillasta (Henrik II Plantagenet’n asiakirja).

1900-luvun ensimmäiselle puoliskolle asti – lukuun ottamatta Mont-Saint-Michelin poldereita, joilla paimenet kaitsivat marskimailla varsin suuria katraita – karitsat sidottiin 2–4 lampaan ryhmiksi. Erikoistuneempia tiloja lampoloineen alkoi ilmaantua 1900-luvun puolivälin jälkeen.

Karitsankasvattajat ovat aina ympäristön fyysisten rajoitteiden takia valinneet siitoseläimet sen perusteella, millaiset ovat naaraiden emo-ominaisuudet, miten eläimet osaavat liikkua epävakaalla maaperällä ja miten karitsojen kasvu mukautuu marskimaan kasvien kasvukauteen. Sen vuoksi naaraat ovat peräisin omasta katraasta ja urokset ostetaan ulkopuolelta; urokset ovat rotua, joka on mukautunut marskimaiden elinoloihin ja jonka lihaskasvu on varsin hidasta.

Prés-salés-karitsoiden kasvatus on kehittynyt myös lampoloiden perustamisen ja marskimaiden läheisyydessä sijaitsevien niittyjen ansiosta. Ne ovat ehdottoman tarpeellisia uuhien karitsoinnin kannalta ja myös lepopaikkoina nousuveden vallatessa marskimaan.

Koska saman katraan eläimet kasvavat hyvin eri tahtiin ja ilmasto-olot ovat vaihtelevat, lampaankasvattajat ovat kehittäneet aluekohtaisia strategioita lisäravinnon antamiseksi. Silloin kun eläinsuojat ovat lähellä rannikkoa, eläimille voidaan antaa lisäravintoa iltaisin laiduntamisen päätyttyä. Silloin kun eläinsuojat sijaitsevat kauempana, lisäravintoa voidaan antaa vain loppuvaiheessa ennen teurastusta. Lisäravinto on pääosin tuotettu samalla alueella, mutta osa siitä – erityisesti typpipitoinen rehu – voi tulla alueen ulkopuolelta.

Tämän erityisen kasvatustavan ympärille syntyneet kasvattajien, lihakauppiaiden ja teurastajien väliset paikalliset yhteydet mahdollistavat sen, että on aina mahdollista valita lähiteurastamo, jossa on saatavilla lampaiden teurastamiseen liittyvää taitotietoa ja osaamista. Se ilmenee erityisesti siinä, että aika teurastamolle saapumisesta varsinaiseen teurastukseen on lyhyt ja kuluu mahdollisimman helpoissa olosuhteissa ja että teurastus, ruhojen paloittelu ja sisälmysten poistaminen tehdään erityisen huolellisesti siten, että pintarasva säilyy ja ruhon likaantuminen estetään. Myös jäähdyttäminen ja raakakypsytys tapahtuvat valvotusti. Kaikkien näiden toimenpiteiden jälkeen arvioidaan ruhojen sääntöjenmukaisuus erityisesti rasvan laadun ja ruhojen ulkonäön osalta.

Ruhojen rasva on valkoista, kiinteää ja tasaisesti jakautunutta. Ruhot ovat pinnalta vahamaisia tai rasvaisia, rakenne on varsin hoikka ja viulut ovat pitkänomaisia. Liha erottuu voimakkaan vaaleanpunaisen värinsä ansiosta; se on pitkäsyistä ja marmoroitua (lihaksen sisäistä rasvaa sisältävää). Kypsennettynä se on erittäin mehevää ja pureskeltaessa kiinteää. Voimakas aromi viipyy suussa pitkään, eikä siinä maistu villa.

Tämän lihan erikoisominaisuudet on tunnustettu jo pitkään. Esimerkiksi Rouenista kotoisin oleva tiedemies ja kirjailija Pierre Thomas du Fosse kirjoitti kesällä 1691 Pontorsonissa rannikon ruohon olevan kangasajuruohon kaltaista ja antavan karitsanlihalle niin hienostuneen ja herkullisen maun, että sen vuoksi voisi luopua peltopyistä ja fasaaneista.

Vakiintunut maine sai vahvistusta, kun Caenin muutoksenhakutuomioistuin totesi 24 päivänä tammikuuta 1986, että nousuveden valtaan ajoittain jäävillä laitumilla osittain kasvatettuja karitsoita kutsutaan yleisesti prés-salés-karitsoiksi ja että näin kasvatettujen eläinten lihaa pidetään erityislaatuisena.

Prés-salés du Mont-Saint-Michel -lihan ja sen tuotantoalueen välinen yhteys syntyy, kun lampaat syövät marskimaiden erityistä kasvillisuutta ja joutuvat ponnistelemaan päästäkseen sen luo. Tämä fyysinen ponnistelu on tärkeä osatekijä yhteydessä maantieteelliseen alueeseen erityisesti Mont-Saint-Michelin lahdelmassa, jossa on laajat ruoholakeudet, mutta myös Cotentinin niemimaan luonnonsatamissa, vaikka siellä laitumet ovatkin pienemmät. Marskimaiden rehuarvo on varsin vähäinen, ja lampaiden suosiman ruohon harvinaisuus pakottaa ne liikkumaan laajasti ruoan perässä. Näin ruhoista muodostuu varsin hoikkia ja lihasta voimakkaan väristä.

Lihan ominaisuuksia voimistavat myös muut syvien väylien verkoston halkoman ja ankarille sääoloille altistuvan maaperän rajoitteet. Karujen olojen vuoksi karitsoita ei voida viedä marskimaalle liian nuorina, mutta niiden on pysyttävä siellä tarpeeksi kauan, jotta liha saa kaiken mahdollisen hyödyn tästä erikoisravinnosta.

Näiden kasvatusolojen ansiosta karitsat ovat varsin hoikkia, rasva on kiinteää ja ohutta ja liha on maukasta, vailla villan makua.

Ominaisuudet säilyvät, kun eläimet teurastetaan lähellä kasvatuspaikkaa. Näin kuljetusajat ovat lyhyet eivätkä eläimet altistu stressille, joka saattaa heikentää lihan ominaisuuksia, eli kasvatuksen avulla saavutetut aistinvaraiset ominaisuudet säilyvät muuttumattomina. Lisäksi tällainen lampaankasvatus on mahdollistanut sen, että maantieteellisen alueen teurastamoissa on kehittynyt ja säilynyt erityisosaamista, joka ottaa huomioon raaka-aineen laadun, kuten pintarasvan säilyttäminen ja ruhojen pesemisen kieltäminen. Samalla se helpottaa ruhojen sääntöjenmukaisuuden valvontaa.

Prés-salés-karitsojen maine on yli satavuotinen herkkusuiden arvostaman lihan maukkauden ansiosta, ja lihan hinta on 50–100 prosenttia tavallisen karitsanlihan hintaa korkeampi.

Tuote-eritelmän julkaisutiedot

https://www.legifrance.gouv.fr/download/pdf?id=yUNSnznfq_FUS9VY3CTgn4PCIFRafx3LLgujSD-i24w=

---

(1)  EUVL L 179, 19.6.2014, s. 17.

---