# Euroopa Liidu C 157/3. m

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 157 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik3. mai 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 157

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik3. mai 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Regioonide komitee |
| | Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 153. istungjärk, 8.2.2023–9.2.2023 |
| 2023/C 157/01 | Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon teemal Linnad ja piirkonnad reageerivad energiakriisile: teel tõelise Euroopa energialiidu poole | 1 |
| | ARVAMUSED |
| | Regioonide komitee |
| | Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 153. istungjärk, 8.2.2023–9.2.2023 |
| 2023/C 157/02 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Edusammud kestliku arengu eesmärkide rakendamisel | 6 |
| 2023/C 157/03 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Läbivaatamisaruanne taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamise kohta | 12 |
| 2023/C 157/04 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Seame inimesed esikohale, kindlustame kestliku ja kaasava majanduskasvu, avame ELi äärepoolseimate piirkondade potentsiaali | 18 |
| 2023/C 157/05 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Sotsiaalmajandust soodustava keskkonna loomine – kohalik ja piirkondlik perspektiiv | 23 |
| 2023/C 157/06 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa hooldusstrateegia | 28 |
| 2023/C 157/07 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Piisav miinimumsissetulek sotsiaalseks kaasamiseks: kohalik ja piirkondlik perspektiiv | 33 |
| 2023/C 157/08 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal ELi looduse taastamise määrus | 38 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Regioonide komitee

Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 153. istungjärk, 8.2.2023–9.2.2023

2023/C 157/01

Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon teemal Linnad ja piirkonnad reageerivad energiakriisile: teel tõelise Euroopa energialiidu poole

1

ARVAMUSED

Regioonide komitee

Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 153. istungjärk, 8.2.2023–9.2.2023

2023/C 157/02

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Edusammud kestliku arengu eesmärkide rakendamisel

6

2023/C 157/03

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Läbivaatamisaruanne taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamise kohta

12

2023/C 157/04

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Seame inimesed esikohale, kindlustame kestliku ja kaasava majanduskasvu, avame ELi äärepoolseimate piirkondade potentsiaali

18

2023/C 157/05

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Sotsiaalmajandust soodustava keskkonna loomine – kohalik ja piirkondlik perspektiiv

23

2023/C 157/06

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa hooldusstrateegia

28

2023/C 157/07

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Piisav miinimumsissetulek sotsiaalseks kaasamiseks: kohalik ja piirkondlik perspektiiv

33

2023/C 157/08

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal ELi looduse taastamise määrus

38

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Regioonide komitee |
| | Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 153. istungjärk, 8.2.2023–9.2.2023 |
| 2023/C 157/09 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Piirkondlikud kohanemisstrateegiad vähese CO2 heitega põllumajanduse saavutamiseks | 58 |
| 2023/C 157/10 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa terviseandmeruum | 64 |
| 2023/C 157/11 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Ühtse turu hädaolukorra mehhanism | 82 |

III   Ettevalmistavad aktid

Regioonide komitee

Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 153. istungjärk, 8.2.2023–9.2.2023

2023/C 157/09

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Piirkondlikud kohanemisstrateegiad vähese CO2 heitega põllumajanduse saavutamiseks

2

58

2023/C 157/10

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa terviseandmeruum

64

2023/C 157/11

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Ühtse turu hädaolukorra mehhanism

82

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Regioonide komitee

Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 153. istungjärk, 8.2.2023–9.2.2023

| 3.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 157/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 157/1

---

Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon teemal „Linnad ja piirkonnad reageerivad energiakriisile: teel tõelise Euroopa energialiidu poole“

(2023/C 157/01)

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni 18. mai 2022. aasta kava „REPowerEU“ (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 18. mai 2022. aasta kava „REPowerEU“ (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. juuni 2022. aasta määrust (EL) 2022/1032, millega muudetakse määruseid (EL) 2017/1938 ja (EÜ) nr 715/2009 seoses gaasi hoiustamisega (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. juuni 2022. aasta määrust (EL) 2022/1032, millega muudetakse määruseid (EL) 2017/1938 ja (EÜ) nr 715/2009 seoses gaasi hoiustamisega (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 5. augusti 2022. aasta määrust (EL) 2022/1369, mis käsitleb gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmeid (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 5. augusti 2022. aasta määrust (EL) 2022/1369, mis käsitleb gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmeid (3),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus kõrgetele energiahindadele reageerimiseks võetavate erakorraliste sekkumismeetmete kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus kõrgetele energiahindadele reageerimiseks võetavate erakorraliste sekkumismeetmete kohta (4),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, milles käsitletakse solidaarsuse suurendamist gaasiostude parema koordineerimise, piiriülese gaasikaubanduse ning usaldusväärsete hinnavõrdlusaluste kehtestamise kaudu (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, milles käsitletakse solidaarsuse suurendamist gaasiostude parema koordineerimise, piiriülese gaasikaubanduse ning usaldusväärsete hinnavõrdlusaluste kehtestamise kaudu (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 15. detsembril 2022 vastu võetud järeldusi (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 15. detsembril 2022 vastu võetud järeldusi (6),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 2022. aasta määrust (EL) 2022/2578, millega luuakse turukorrektsioonimehhanism liidu kodanike ja majanduse kaitsmiseks ülemäära kõrgete hindade eest (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 2022. aasta määrust (EL) 2022/2578, millega luuakse turukorrektsioonimehhanism liidu kodanike ja majanduse kaitsmiseks ülemäära kõrgete hindade eest (7),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 2022. aasta määrust (EL) 2022/2577, millega kehtestatakse raamistik taastuvenergia kasutuselevõtu kiirendamiseks (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 2022. aasta määrust (EL) 2022/2577, millega kehtestatakse raamistik taastuvenergia kasutuselevõtu kiirendamiseks (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2022. aasta resolutsiooni ELi reaktsiooni kohta energiahindade tõusule Euroopas (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2022. aasta resolutsiooni ELi reaktsiooni kohta energiahindade tõusule Euroopas (9),

ELi linnad ja piirkonnad kui energiakriisi peategelased

| 1. | rõhutab ELi 90 000 väikelinna ja küla, 900 linna ja 280 piirkonda esindava 1,2 miljoni kohaliku ja piirkondliku juhi õiguslikku vastutust ja rolli energiakriisiga tegelemisel, pakkudes haavatavatele leibkondadele ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) majanduslikku ja sotsiaalset tuge. Hoolimata energiahindade järsust tõusust ja kõrgest inflatsioonist on kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused jätkanud oluliste teenuste osutamist ning on võtnud meetmeid, et tagada energiasääst, energia valdkonna toimepidevus ja hädaolukorra lahendamise plaanid, eesmärgiga tugevdada energiaalast vastupanuvõimet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunnustab Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi enneolematuid jõupingutusi kiireloomuliste meetmete kehtestamisel, kuid märgib siiski, et praegused algatused ei paku kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele vajalikku kohest toetust; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub eesistujariik Rootsit üles tuginema eesistujariigi Tšehhi Vabariigi eeskujulikele jõupingutustele ja kiirendama paketi „Eesmärk 55“ ülejäänud seadusandlike ettepanekute vastuvõtmist ning tagama, et ELi õigusaktid oleksid energiakriisi lahendamiseks sobilikud, võttes arvesse asjakohaseid komitee arvamusi (10); |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et paljud linnad ja piirkonnad on võtnud vastu ambitsioonikamad eesmärgid kui asjaomaste riikide valitsused oma riiklikes energia- ja kliimakavades. Komitee kutsub kõiki liikmesriike üles kaasama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi aktiivselt riiklike energia- ja kliimakavade läbivaatamisse ja ajakohastamisse 2023. aastal kooskõlas juhtimismääruse artikliga 11 (11); |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub üles paremini ühtlustama ja lihtsustama ELi eri energia- ja kliimaalgatusi (12) ning pakkuma kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele vajalikku rahalist ja tehnilist tuge; |
| --- | --- |

5.

Kiirendada üleminekut puhtale energiale linnades ja piirkondades, pidades silmas tõelist Euroopa energialiitu

| 6. | on sügavalt mures selle pärast, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 27. istungjärgu tulemusel ei vähene kasvuhoonegaaside heitkogused maailmas ei suuremal määral ega kiiremas tempos ega kutsuta üles kõigi fossiilkütuste kasutust järk-järgult vähendama. Komitee rõhutab, et kuigi on oluline kiirendada üleminekut puhtale energiale ja lõpetada sõltuvus fossiilkütustest, aitavad vähese CO2 heitega energiaallikad endiselt pakkuda stabiilset ja taskukohast energiat kooskõlas liikmesriikide energiaallikate jaotusega; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub üles looma tõelise Euroopa energialiidu koos kogu ELis täielikult integreeritud ja hästi ühendatud turuga, mille keskmes oleks hästi toimiv juhtimissüsteem. Täielik integratsioon eeldab, et liikmesriigid võtaksid endale vastutuse piisava ja kindla energiavarustuse tagamise eest, vältimaks seda, et kitsaskohad tootmises ja kõrged hinnad mõjutaksid ka teisi liikmesriike; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kordab, et põhimõte seada energiatõhusus esikohale on ülimalt tähtis, ja tunneb heameelt jõupingutuste üle, mida tehakse energiasäästumeetmete edendamiseks kõigil tasanditel kogu ELis. Komitee märgib, et kuigi mõni liikmesriik ei ole veel võtnud meetmeid gaasi- ja elektritarbimise vähendamiseks kodumajapidamistes, ettevõtetes või avaliku sektori asutustes, (13) on paljud linnad üle kogu ELi ühinenud linnade energia säästmise kampaaniaga „Linnade energiasäästusprint“, kehtestades muu hulgas energia säästmise meetmed kütte, valgustuse, liikuvuse ja teadlikkuse suurendamise valdkonnas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | leiab, et meetmed ei peaks olema piiratud praeguse kriisiga, ja kutsub Euroopa Komisjoni üles esitama ettepaneku energia piisavuse kohta, et ühtlustada energiasäästu kõigis poliitikavaldkondades. Komitee kutsub üles edendama märkimisväärseid muutusi käitumises ja neid asjakohaselt premeerima; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kordab oma üleskutset Euroopa Komisjonile ja liikmesriikidele toetada ühtsete kontaktpunktide loomist piirkondlikul ja kohalikul tasandil, et kiirendada investeeringuid energiatõhusasse ehitamisse, hoonete renoveerimisse ja energiasäästuprojektidesse, võttes arvesse uue Euroopa Bauhausi põhimõtteid. Komitee kutsub liikmesriike üles eraldama selleks kava „REPowerEU“ vahendeid ja kasutama neid koostöös Euroopa Investeerimispangaga; |
| --- | --- |

10.

| 11. | peab tervitatavaks kokkulepet taastuvenergiaprojektide kiiremate loamenetluste kohta ning kutsub liikmesriike üles tegema kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja kohalike kogukondadega täielikku koostööd, et tagada keskkonnakaitse ja edendada sotsiaalset heakskiitu. Komitee märgib, et kiiresti on vaja töötada välja sujuvad haldusmenetlused ja kõrvaldada bürokraatlikud tõkked, et taastuvenergiat saaks kasutada maapiirkondade elamutes. Ta rõhutab, et maapiirkondades on suur taastuvenergia tootmise potentsiaal, sealhulgas metsa biomassi kestlik kasutamine taastuvenergiana, ning seal võib olla kasu ulatuslikumast võrguühendusest ja uutest tööhõivevõimalustest, eriti nooremate inimeste ja naiste hulgas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kiidab heaks kokkuleppe keelustada alates 2035. aastast uute sõiduautode ja kaubikute fossiilkütusel töötavad sisepõlemismootorid. Komitee rõhutab vajadust alternatiivsete, taskukohaste ja juurdepääsetavate kütuste ning vastavate tanklate ja laadimisjaamade järele kõigis ELi piirkondades. Ta rõhutab komitee autotööstuspiirkondade liidu nõudmist, et õiglase ülemineku mehhanismiga toetataks ulatusliku autotööstuse ja selle tarnetööstusega piirkondade sotsiaal-majanduslikku struktuuri; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid hõlbustaksid rahvusvahelise ja piirkondadevahelise elektrienergia ülekandetaristu arendamist, mis võimaldaks jagada elektrienergiat erinevatest taastuvatest energiaallikatest, mis on kohalikest kliimatingimustest ja iseärasustest tulenevalt koondunud teatavatesse piirkondadesse. Kui kaugetes piirkondades saadaolevat elektrienergiat saab transportida ühest piirkonnast teise, vähendab see elektrikatkestusi ja lihtsustab elektrivõrkude haldamist, sillutades teed 100-protsendilisele elektrienergia tootmisele taastuvatest energiaallikatest; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tuletab meelde tungivat vajadust arendada ja dekarboniseerida linna- ja maapiirkondade liikuvust ning nõuab jõulisi meetmeid, et edendada turvalist taristut ja avaliku ruumi ümberjaotamist linnapiirkondades. Komitee rõhutab, et piirkonnad ja linnad vajavad paindlikku raamistikku, eelkõige seoses avaliku teenindamise kohustuse suuniste läbivaatamisega; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub sellega seoses Euroopa Komisjoni üles käivitama ühise riigihangete katseprojekti, et varustada mitmed ELi linnad ja nende ümbrus vesinikubussidega. Katseprojekti laiendataks teises etapis teistele ELi linnadele ja piirkondadele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et puhta energia lahendused on sageli endiselt kallid ning puhta energia projektidesse investeerimise menetlused on tihti aeganõudvad ja väga bürokraatlikud. Komitee kutsub üles tegema ambitsioonikamaid ettepanekuid, et muuta taastuvenergia lahendused turul kõige lihtsamateks ja odavamateks võimalusteks, mis oleksid tänu sellele kättesaadavad ka madala sissetulekuga leibkondadele; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles eraldama osa kava „REPowerEU“ vahenditest selleks, et töötada Euroopa linnarahastu (14) eeskujul välja toetusvahendid, millega pakkuda otserahastamist kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega omavalitsustele ning energiasüsteemi ümberkujundamisel struktuursete takistustega silmitsi seisvatele omavalitsustele, et koostada turukindlad investeerimiskavad ning toetada energiatõhusat ehitamist ja elamute renoveerimist, eriti maapiirkondades. Komitee nõuab lisaks heldeid toetusi haavatavatele leibkondadele, kes ei tule toime esmaste kulude katmisega; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hoiatab täiendavate ettepanekute eest paigutada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid ümber taaste- ja vastupidavusrahastusse, et rahastada kava „REPowerEU“, ning on vastu mis tahes katsetele vahendeid piirkondadelt ära võtta, sest see on vastuolus ELi põhimõtetega, eelkõige aktiivse subsidiaarsuse põhimõttega, ja kokkulepetega eelarve jagatud täitmise kohta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub üles kaasama kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused taaste- ja vastupidavusrahastu kavade uute REPowerEU peatükkide koostamisse, tagamaks, et nende uute peatükkide abil rahastatakse strateegilisi projekte, mille on koostanud kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused või mis on koostatud nendega koostöös, ning uusi piiriüleseid taristuid; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tunnistab energiasolidaarsuse meetmete esimest vahetut positiivset mõju energiahindadele ning väljendab toetust ELi energiaplatvormi tugevdamisele; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ootab elektrituru korraldust käsitleva direktiivi läbivaatamist ning loodab, et see sisaldab meetmeid gaasi- ja elektrihindade sidumise vähendamiseks tasemeni, mis vastaks gaasi osakaalule lõplikus elektritootmises; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub Euroopa Komisjoni üles tunnustama energiakogukondade, tootvate tarbijate ja kohalike omavalitsuste õigust tegeleda kohaliku taastuvelektri tarnimisega, muutumata täielikult reguleeritud jaetarnijaks, ning tagama, et nendel mittekutselistel turuosalistel on võrdsed õigused võrgule juurde pääseda; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et kõik lühiajalised meetmed, nagu veeldatud maagaasi impordi suurendamine, peavad olema ajutised ega tohiks sõltuvust suurendada. Komitee rõhutab, et taristuinvesteeringud peaksid olema rohelise gaasi valmidusega, et taastuvallikatest toodetud vesiniku ja muude taastuvkütuste abil valmistuda kliimaneutraalsuse saavutamiseks; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kordab oma üleskutset Euroopa Komisjonile ja kaasseadusandjatele suurendada mitmeaastase finantsraamistiku eelseisva läbivaatamise käigus investeeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni, sealhulgas kliimaneutraalsetesse lahendustesse, nagu ELi missioonid „Kliimaneutraalsed ja arukad linnad“ ja „Kliimamuutustega kohanemine“ ning piirkondliku innovatsiooni partnerlused, ning töötada kooskõlas uue Euroopa Bauhausi põhimõtetega välja uued rahastamisliinid, et toetada avaliku ja erasektori hoonete renoveerimissektori konsortsiume ja piirkonna tasandi kliimaneutraalseid lahendusi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et praegune energiakriis annab ka võimaluse märkimisväärselt suurendada elektrifitseerimist ja vesiniku tootmist taastuvallikatest ning toetada veelgi uuenduslike tehnoloogiate, näiteks süsinikdioksiidi kogumise, utiliseerimise ja säilitamise (CCUS) tehnoloogia arendamist, mis on puhtad lahendused meie majanduse CO2 heite vähendamiseks. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles toetama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste investeeringuid taastuvallikatest toodetud vesiniku taristutesse tulevase vesinikupanga kaudu, kasutades ära piirkondlikul ja kohalikul tasandil olemasolevaid parimaid tavasid ning edendades nende levitamist kogu ELis; |
| --- | --- |

25.

| 26. | juhib tähelepanu asjaolule, et rohe- ja digipöörde kiirendamiseks on hädavajalik investeerida kohalike ja piirkondlike omavalitsuste töötajate oskuste arendamisse ja täiendamisse. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles käivitama Euroopa oskusteaasta 2023 raames sellise kohaldamisalaga erialgatust; |
| --- | --- |

26.

Võitlus energiaostuvõimetuse ja liikuvusvaesusega, jätmata kõrvale ühtegi piirkonda, linna ega kodanikku

| 27. | taunib energia- ja toidukriisi sotsiaalset mõju kodanikele ja VKEdele. Komitee kutsub kõiki liikmesriike üles seadma oma riiklikus energia- ja kliimakavas selge energiaostuvõimetuse vähendamise eesmärgi. Komitee kutsub liikmesriike üles töötama energia- ja sotsiaalpoliitikas välja integreeritud meetmed, et võidelda energiaostuvõimetuse vastu ja see kaotada, tuginedes ka ELi energiaostuvõimetuse vaatluskeskuse ja energiaostuvõimetuse nõustamiskeskuse abil kogutud kogemustele; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub Euroopa Komisjoni ja kaasseadusandjaid üles tagama, et uute ja olemasolevate poliitikavahenditega kaasneksid tugev sotsiaalne pakett ja õiglase ümberjaotamise meetmed, et panna alus energiasüsteemi õiglasele ümberkujundamisele, pidades eelkõige silmas haavatavaid leibkondi ja noori. Energiasüsteemi ümberkujundamise poliitika rakendamisega, näiteks energiatõhusa renoveerimise või taastuvenergia kasutuselevõtuga, peaks kaasnema asjakohane sihipärane rahaline, tehniline ja sotsiaalne toetus, et lihtsustada nende meetmete kaasavust; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et energiakriisil on naistele proportsionaalselt suurem mõju, ning kutsub Euroopa Komisjoni üles kindlustama oma toetusmehhanismide puhul sooga arvestamise, tagamaks, et need ei põhjusta soolise ebavõrdsuse suurenemist; |
| --- | --- |

29.

| 30. | väljendab sellega seoses heameelt selliste ajutiste solidaarsusmaksete kehtestamise üle, millega jaotada energiasektori liigtulu ümber lõpptarbijatele, ning kutsub liikmesriike üles eraldama kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele sihtotstarbelisi vahendeid, et tegeleda energiaostuvõimetuse ja liikuvusvaesusega kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, et energiakriisil on proportsionaalselt suurem mõju maapiirkondade väikese sissetulekuga leibkondadele, kes peavad kasutama oma autosid, et pääseda juurde esmatähtsatele teenustele. Komitee toonitab, et ühistranspordi areng peaks vähendama ruumilist ebavõrdsust ja liikuvusvaesust; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kutsub Euroopa Komisjoni üles pakkuma kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele kiireid lahendusi juhul, kui riikide valitsuste toetusest ei piisa, ning nõuab tungivalt, et eelarve-eeskirjades jäetaks puudujäägi arvutamisest välja energiakriisiga seotud sihtotstarbelised investeeringud; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kutsub Euroopa Komisjoni üles nõrgendama energia- ja põllumajandusturgude vahelisi sidemeid, et vähendada põllumajandustootmise energiamahukust. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles toidusüsteemi põhjalikult ja struktuurselt uuendama, nii et lõpeks spekuleerimine rahvusvahelistel turgudel, suureneks reguleeritus ja kaitstaks põllumajandustootjate sissetulekuid; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kutsub Euroopa Komisjoni üles edendama kompostimist kui biomassi eelistatavat kasutamist orgaanilise väetise tootmiseks ja seega vähendama sõltuvust maagaasist ja naftast saadud sünteetilistest väetistest, tingimusel, et valitud tehnoloogia ei avalda negatiivset mõju õhukvaliteedile. Komitee nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon edendaks energiatõhusamaid tootmismudeleid, nagu kestlik säilitav põllumajandus, rõhutades samal ajal biomassi tootjate topeltrolli potentsiaalsete biomassi kasutajatena oma energiavajaduste rahuldamisel; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab, et suurem nõudlus biokütuste järele võib toidukriisi süvendada. Seepärast ergutab komitee Euroopa Komisjoni ja liikmesriike seadma prioriteediks põllumajandustoodete kasutamise toiduna; |
| --- | --- |

35.

| 36. | on veendunud, et olemasolevaid ELi rahastamisvahendeid ja -menetlusi tuleks edasi arendada ning kohandada need eri oludele, eesmärgiga tagada eri programmide koostoime (15). Sellega seoses juhib komitee tähelepanu erilistele probleemidele, millega seisavad silmitsi maapiirkonnad ja geograafiliselt ebasoodsate tingimustega piirkonnad; |
| --- | --- |

36.

| 37. | peab tervitatavaks komisjoni rohelise kokkuleppe tööstuskava raames tehtud ettepanekut muuta riigiabi ajutine kriisiraamistik ajutiseks kriisi- ja üleminekuraamistikuks, mis hoogustaks investeeringuid taastuvenergia kiiremaks kasutuselevõtuks. See hõlmaks selliste investeeringute stimuleerimist, mis viivad heitkoguste märkimisväärse vähendamiseni, nähes ette kõrgemad abi ülemmäärad ja abi käsitlevate arvutuste lihtsustamise. Samuti tuleks toetada tööstuse CO2 heite vähendamist ja selliste seadmete tootmist, mis on vajalikud kliimaneutraalsuse saavutamiseks 2050. aastaks. Komitee toetab üldiselt lähenemisviisi, mille eesmärk on anda liikmesriikidele ning kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele suurem paindlikkus, et toetada meetmeid vähese CO2 heitega majandusele üleminekuks olulistes sektorites, nagu taastuvallikatest toodetud vesinik, hoonete energiatõhusus, süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine ning heitevabad sõidukid; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab siiski, et leebematest riigiabi eeskirjadest põhjustatud moonutusi tuleb nii palju kui võimalik vältida ning et Euroopa Komisjon peab püüdma tasakaalustada liikmesriikide erinevaid nõudmisi. Vastasel juhul võib ühtne turg kannatada edasise killustumise tõttu, mis on tingitud liikmesriikide erinevast finantssuutlikkusest toetada oma ettevõtteid, süvendades seega veelgi territoriaalseid erinevusi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | on valmis jätkuvalt toetama parimate tavade levitamist ja kordamist ning energiameetmete rakendamist komitee algatuse „Roheline kokkulepe kohalikul tasandil“ ja eelkõige rohelist kokkulepet kohalikul tasandil käsitlevate käsiraamatute pideva edasiarendamise kaudu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kohustub tugevdama energiajulgeoleku ja energia taskukohasuse alast koostööd oma naabritega kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kordab oma üleskutset komisjonile kaasata komitee institutsioonilise partnerina energiaostuvõimetuse ja haavatavate tarbijate koordineerimisrühma ning on valmis andma sellesse institutsioonidevahelisse koostöösse panuse oma töörühma „Roheline kokkulepe kohalikul tasandil“ kaudu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | teeb komitee presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Komisjonile, Euroopa Parlamendile, ELi nõukogu eesistujariikidele Rootsile ja Hispaaniale ning Euroopa Ülemkogu eesistujale. |
| --- | --- |

42.

Brüssel, 9. veebruar 2023

Euroopa Regioonide Komitee president

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COM(2022) 230 final.

1

(2)  ELT L 173, 30.6.2022, lk 17.

2

(3)  ELT L 206, 8.8.2022, lk 1.

3

(4)  COM(2022) 473 final.

4

(5)  COM(2022) 549 final.

5

(6)  https://www.consilium.europa.eu/media/60872/2022-12-15-euco-conclusions-en.pdf

6

(7)  ELT L 335, 29.12.2022, lk 45.

7

(8)  ELT L 335, 29.12.2022, lk 36.

8

(9)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0347_ET.html

9

(10)  Vt komitee arvamused energiatõhususe direktiivi, taastuvenergia direktiivi, hoonete energiatõhususe direktiivi ja gaasiturgude CO2 heite vähendamise ELi raamistiku läbivaatamise kohta.

10

2

(11)  Energialiidu ja kliimameetmete juhtimist käsitleva määruse artiklis 11 on sätestatud, et iga liikmesriik seab sisse mitmetasandilise kliima- ja energiadialoogi, mille raames kohalikud omavalitsused ja muud asjaomased sidusrühmad saavad osaleda ja arutada määruse artiklis 2 sätestatud liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamise üle.

11

(12)  Näiteks linnapeade kliima- ja energiapakt, Euroopa missioonid „Kliimaneutraalsed ja arukad linnad“ ja „Kliimamuutustega kohanemine“, Euroopa kliimapakt, „ELi saarte puhas energia“ jt.

12

(13)  Saving-Energy-for-Europe-Ex.Summary.pdf (eeb.org).

13

(14)  EUCF – Home (eucityfacility.eu).

14

(15)  Vt Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Õiglane ja kestlik üleminek söekaevanduspiirkondade ja energiamahukate piirkondade kontekstis“ (ELT C 498, 30.12.2022, lk 36).

15

---

ARVAMUSED

Regioonide komitee

Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 153. istungjärk, 8.2.2023–9.2.2023

| 3.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 157/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 157/6

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Edusammud kestliku arengu eesmärkide rakendamisel“

(2023/C 157/02)

| Raportöör: | Ricardo RIO (PT/EPP), Braga linnapea |
| --- | --- |

Raportöör:

Ricardo RIO (PT/EPP), Braga linnapea

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

1.

rõhutab piirkondade ja linnade pühendumist kestliku arengu eesmärkidele ning nende eesmärkide tähtsust Euroopa kestliku taastumise ja pikaajalise kestliku majanduskasvu jaoks. Kestliku arengu eesmärgid moodustavad üldise kontseptsiooni võrdsema, õiglasema, kaasavama, kestlikuma ja vastupanuvõimelisema maailma saavutamiseks;

2.

tõstab esile komitee aktiivset rolli kestliku arengu eesmärkide saavutamisel Euroopa tasandil. Ühe olulise sammuna võeti eelmisel aastal vastu arvamus „Kestliku arengu eesmärkide saavutamine 2030. aastaks“, mis oli kooskõlas 2021. aasta juunis vastu võetud nõukogu järeldustega ja millele peavad järgnema täiendavad meetmed;

3.

toonitab, et 2030. aasta tegevuskava rakendusetapp on jõudmas poole peale, ning rõhutab oma veendumust kestliku arengu eesmärkide kasulikkuses, eelkõige poliitika sidususe ja kaasatuse edendamiseks kõigil valitsemistasanditel;

4.

peab kahetsusväärseks, et pandeemia, sõda Ukrainas, kasvav inflatsioon, energiakriis Euroopas ja muud hiljutised suundumused on viinud tagasilöökideni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. Komitee rõhutab oma muret kliimameetmete aeglustumise ja suureneva vaesusriski pärast, eriti vähekaitstud rühmade, rändetaustaga inimeste ja pagulaste hulgas. Kuid komitee kordab oma toetust sellele, et jätkuvalt keskendutaks kestliku arengu eesmärkidele ELi, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil vastavalt pädevustasandile;

5.

on seisukohal, et kõiki kriiside lahendamiseks tehtud jõupingutusi ja algatusi tuleks vaadelda ka kui võimalust, et aidata kaasa ja anda uut energiat kestliku arengu eesmärkide elluviimisele;

6.

kinnitab, et kestliku arengu eesmärgid on potentsiaalselt ainus terviklik tulevikukava, mis võiks tasakaalustada kõigil tasandil tekkivaid paljusid uusi raamistikke. Nende raamistike hulgas on Pariisi kokkulepe, riiklikud taaste- ja vastupidavuskavad taaste- ja vastupidavusrahastu raames, bioloogilise mitmekesisuse konventsioon, ELi roheline kokkulepe, uus linnade tegevuskava jt. Komitee rõhutab lisaks kestliku arengu eesmärkide terviklikkust ja universaalsust, sest need hõlmavad teadust, majandust, poliitikat, kodanikuühiskonda ja kõiki kodanikke kõigil valitsemistasanditel;

7.

nõuab ELi jõulisemat osalemist ja üldist strateegiat kestliku arengu eesmärkide rakendamiseks. Komitee juhib tähelepanu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rollile ja ressurssidele. Kahjuks puuduvad riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades aga viited kestliku arengu eesmärkidele ja territoriaalsele mõõtmele;

8.

rõhutab, et üha rohkem Euroopa linnu ja piirkondi kasutab kestliku arengu eesmärke oma üldise majanduskasvu ja taastumisstrateegia toetamiseks. See territoriaalne mõõde tuleb lisada ELi panusesse, mis esitatakse 2023. aasta septembris toimuval ÜRO kestliku arengu eesmärkide tippkohtumisel. Komitee on seisukohal, et ÜRO kestliku arengu eesmärkide uued rakendusstrateegiad peaksid põhinema alt üles lähenemisviisil, kuna kohalik ja piirkondlik tasand võivad kasutada kaasavamat käsitust ka eri sidusrühmade kaasamisel kohapeal;

9.

toob esile vajaduse koordineerida kestliku arengu eesmärkide tippkohtumist tõhusamalt muude asjakohaste protsessidega, näiteks aruanne „Meie ühine tegevuskava“, hariduse ümberkujundamise tippkohtumine, tuleviku tippkohtumine, Sendai raamistiku vahehindamine ja arengu rahastamist käsitlev kõrgetasemeline dialoog, mis on samuti kavandatud 2023. aasta septembriks;

10.

soovitab kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel koostada vabatahtlik kohalik (või riigi tasandist allpool oleva tasandi) ülevaade, mida kasutatakse vabatahtlikes riiklikes ülevaadetes. Vaja on tõelist mitmetasandilise valitsemise koordineerimise lähenemisviisi, suutlikkuse suurendamist ja parimate tavade tutvustamist, nagu seda juba tehakse projektis URBACT võrgustiku „Global Goals for Cities“ raames ja juhtudel, kus kohaldatakse säästvate linnade võrdlusraamistikku;

11.

juhib tähelepanu sellele, et kasutada tuleks võimalust alustada ELi institutsioonide dialoogi aegsasti enne tippkohtumist, et toetada ELis uut huvi kestliku arengu eesmärkide vastu. Eesmärgid tuleks paremini integreerida Euroopa poolaastasse ning taaste- ja vastupidavusrahastusse ning tegelema peaks kaasatuse, mitmetasandilise valitsemise, eesmärkide ja poliitikavaldkondade sidususe küsimustega. Seetõttu kutsub komitee teisi ELi institutsioone üles tegema komiteega selles koostööd ning väljendab siinkohal heameelt kestliku arengu eesmärkide alliansi loomise üle, mis on fraktsioonideülene mitteametlik rühm Euroopa Parlamendis;

12.

peab tervitatavaks seda, et Euroopa Komisjon võtab kõigis oma meetmetes kursiks ja ühiseks suunanäitajaks kestliku arengu eesmärgid. Seda kurssi järgib komisjon ka oma 2023. aasta tööprogrammis ja esimese ELi vabatahtliku ülevaate koostamisel, et anda veel sel aastal olukorrast aru ÜRO-le;

13.

kiidab Euroopa Komisjoni töö eest kestliku arengu eesmärkide integreerimisel Euroopa poolaastasse ja parema õigusloome vahenditesse;

14.

märgib siiski, et need protsessid on veel pooleli. Komitee nõuab suuremaid jõupingutusi ja kestliku arengu eesmärkide paremat nähtavust kõigis ELi vahendites, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisel;

15.

väljendab sügavat muret selle pärast, et kestliku arengu eesmärgid ei ole lõimitud riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse. Enamik liikmesriike mainib kestliku arengu eesmärke üksnes kaudselt. Väga vähesed liikmesriigid seovad riiklike taaste- ja vastupidavuskavade komponendid sõnaselgelt kestliku arengu eesmärkidega (1). Lisaks on kestliku arengu eesmärkide üldine lõimimine riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse üsna kesine. Kõige rohkem (aga ikkagi alla 50 %) on seda tehtud majanduse kestliku arengu eesmärkides (2);

16.

juhib tähelepanu sellele, et kestliku arengu eesmärgid peaksid kajastuma Euroopa poolaasta dokumentides. Samuti nõuab komitee, et Euroopa Komisjonis ja nõukogus võetaks kõrgeimal tasandil juhtroll, et muuta uuendatud Euroopa poolaasta otstarbekamaks ja seda lihtsustada, tunnustada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli Euroopa poolaastas ja keskenduda konkurentsivõimelisele kestlikkusele;

17.

soovitab muuta kestliku arengu eesmärgid iga-aastases kestliku majanduskasvu analüüsis nähtavamaks. Lisaks tuleks sõnaselgelt viidata kestliku arengu eesmärkidele riigipõhiste soovituste põhjendustes, selgitades, et soovituste eesmärk on kestliku arengu eesmärkide rakendamine;

18.

kordab oma üleskutset võtta kiiresti vastu Euroopa käitumisjuhend, et kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused Euroopa poolaastasse. Komitee rõhutab, et Euroopa Komisjon peaks näitama eeskuju ja looma sidusrühmadega struktureeritud dialoogi Euroopa poolaasta teemal. Seejuures tuleb eriti pidada silmas tühimikku, mis tuleneb ELi kõrgetasemelise, mitmeid sidusrühmi ühendava kestliku arengu eesmärkide platvormi uuendamata jätmisest;

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste panus

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste panus

| 19. | kinnitab veel kord, et rohelise kokkuleppe rakendamine saab olla edukas ainult siis, kui seda viiakse ellu kestliku arengu eesmärkide raames. Selleks on vaja luua sidemed kestliku arengu eesmärkide kohalikule tasandile viimise ja kohalike roheliste kokkulepete vahel. Siinkohal toonitab komitee oma töörühma „Roheline kokkulepe kohalikul tasandil“ olulist panust eelkõige parimate tavade tutvustamisse; |
| --- | --- |

19.

kinnitab veel kord, et rohelise kokkuleppe rakendamine saab olla edukas ainult siis, kui seda viiakse ellu kestliku arengu eesmärkide raames. Selleks on vaja luua sidemed kestliku arengu eesmärkide kohalikule tasandile viimise ja kohalike roheliste kokkulepete vahel. Siinkohal toonitab komitee oma töörühma „Roheline kokkulepe kohalikul tasandil“ olulist panust eelkõige parimate tavade tutvustamisse;

| 20. | märgib, et praeguste andmete kohaselt on kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused eri määral osalenud kestliku arengu eesmärkide rakendamises alates 2015. aastast, mil need ÜROs vastu võeti. Komitee ja OECD viimane uuring „SDGs as a Framework for COVID-19 Recovery in Cities and Regions“ (3) kinnitab seda pühendumist ajal, mil mõned riigid hindavad oma osalust ümber viisil, mis seab taastumise ja kestliku arengu eesmärgid vastaspooltele. Ent kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad kestliku arengu eesmärke just ideaalseks raamistikuks, mille abil pandeemiast pikaajaliselt taastuda; |
| --- | --- |

20.

märgib, et praeguste andmete kohaselt on kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused eri määral osalenud kestliku arengu eesmärkide rakendamises alates 2015. aastast, mil need ÜROs vastu võeti. Komitee ja OECD viimane uuring „SDGs as a Framework for COVID-19 Recovery in Cities and Regions“ (3

| 21. | rõhutab, et mitmetasandiline valitsemine on üks kestliku arengu eesmärkide põhiväärtusi ning selles on piirkondadel ja linnadel keskne roll. OECD hinnangul ei ole 65 % kestliku arengu eesmärkide sihtidest võimalik saavutada ilma kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koordineerimise või kaasamiseta; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et mitmetasandiline valitsemine on üks kestliku arengu eesmärkide põhiväärtusi ning selles on piirkondadel ja linnadel keskne roll. OECD hinnangul ei ole 65 % kestliku arengu eesmärkide sihtidest võimalik saavutada ilma kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koordineerimise või kaasamiseta;

| 22. | väärtustab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist panust kestliku arengu eesmärkide rakendamisse ning kutsub teisi ELi institutsioone üles seda tunnustama. Eesmärk on tugevdada ELi-sisest koordineerimist, sealhulgas detsentraliseeritud tasandil piirkondade ja linnade vahel. Koostöös komiteega korraldatud uuringul põhineva OECD aruande kohaselt kasutas 40 % vastanud 145st kohalikust ja piirkondlikust omavalitsusest kestliku arengu eesmärke juba enne pandeemiat ja on hakanud neid kasutama taastamisetapi kujundamisel. 44 % neist ei ole veel sellega alustanud, kuid kavatseb seda teha tulevikus. 68 % vastanud piirkondadest ja linnadest kasutab kestliku arengu eesmärke uute kavade, poliitikameetmete ja strateegiate väljatöötamisel või olemasolevate kohandamisel 2030. aasta tegevuskavaga (4); |
| --- | --- |

22.

väärtustab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist panust kestliku arengu eesmärkide rakendamisse ning kutsub teisi ELi institutsioone üles seda tunnustama. Eesmärk on tugevdada ELi-sisest koordineerimist, sealhulgas detsentraliseeritud tasandil piirkondade ja linnade vahel. Koostöös komiteega korraldatud uuringul põhineva OECD aruande kohaselt kasutas 40 % vastanud 145st kohalikust ja piirkondlikust omavalitsusest kestliku arengu eesmärke juba enne pandeemiat ja on hakanud neid kasutama taastamisetapi kujundamisel. 44 % neist ei ole veel sellega alustanud, kuid kavatseb seda teha tulevikus. 68 % vastanud piirkondadest ja linnadest kasutab kestliku arengu eesmärke uute kavade, poliitikameetmete ja strateegiate väljatöötamisel või olemasolevate kohandamisel 2030. aasta tegevuskavaga (4

| 23. | tunnustab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste liitude tööd riiklikul ja Euroopa tasandil, et toetada piirkondi ja linnu kestliku arengu eesmärkidega arvestamisel kohalikul tasandil. Nende hulgas on Euroopa Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Nõukogu (CEMR) ja Platforma (mis on koostanud väljaandeid, käsiraamatuid ja juhendeid, arvukaid aruandeid ja korraldanud koolitusi, abivahendeid ja seminare kestliku arengu eesmärkide kohalikule tasandile viimise kohta), Eurocities ja selle kestliku arengu eesmärkide töörühm ning Regions4 ja selle kestliku arengu eesmärkide praktikakogukond; |
| --- | --- |

23.

tunnustab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste liitude tööd riiklikul ja Euroopa tasandil, et toetada piirkondi ja linnu kestliku arengu eesmärkidega arvestamisel kohalikul tasandil. Nende hulgas on Euroopa Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Nõukogu (CEMR) ja Platforma (mis on koostanud väljaandeid, käsiraamatuid ja juhendeid, arvukaid aruandeid ja korraldanud koolitusi, abivahendeid ja seminare kestliku arengu eesmärkide kohalikule tasandile viimise kohta), Eurocities ja selle kestliku arengu eesmärkide töörühm ning Regions4 ja selle kestliku arengu eesmärkide praktikakogukond;

| 24. | väljendab heameelt ELi Teadusuuringute Ühiskeskuse töö üle, millega toetatakse linnu kestliku arengu eesmärke puudutavas aruandluses vabatahtlike kohalike ülevaadete kaudu. Samuti peab komitee tervitatavaks uut projekti REGIONS2030, mida toetab Euroopa Parlament (5); |
| --- | --- |

24.

väljendab heameelt ELi Teadusuuringute Ühiskeskuse töö üle, millega toetatakse linnu kestliku arengu eesmärke puudutavas aruandluses vabatahtlike kohalike ülevaadete kaudu. Samuti peab komitee tervitatavaks uut projekti REGIONS2030, mida toetab Euroopa Parlament (5

| 25. | toetab kindlalt mahukat tööd, mida OECD teeb pidevalt oma katseprojekti ja kestliku arengu eesmärkide territoriaalse lähenemisviisi vahendite, komitee toetusel toimuvate poliitikadialoogi ümarlaudade, uuringute ja aruannete kaudu. Kõige sellega soovitakse toetada piirkondi ja linnu kestliku arengu eesmärkide ellu viimisel; |
| --- | --- |

25.

toetab kindlalt mahukat tööd, mida OECD teeb pidevalt oma katseprojekti ja kestliku arengu eesmärkide territoriaalse lähenemisviisi vahendite, komitee toetusel toimuvate poliitikadialoogi ümarlaudade, uuringute ja aruannete kaudu. Kõige sellega soovitakse toetada piirkondi ja linnu kestliku arengu eesmärkide ellu viimisel;

| 26. | on seisukohal, et väga olulised on ÜRO institutsioonide, nagu ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni, ÜRO Elukeskkonnaprogrammi ja ÜRO majandus- ja sotsiaalosakonna jõupingutused, et soodustada ja toetada kestliku arengu eesmärkide kohalikul tasandile viimist kogu maailmas. Need võiksid olla paremini kooskõlas ELi poliitika ja algatustega; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et väga olulised on ÜRO institutsioonide, nagu ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni, ÜRO Elukeskkonnaprogrammi ja ÜRO majandus- ja sotsiaalosakonna jõupingutused, et soodustada ja toetada kestliku arengu eesmärkide kohalikul tasandile viimist kogu maailmas. Need võiksid olla paremini kooskõlas ELi poliitika ja algatustega;

| 27. | leiab, et need jõupingutused kannavad vilja ning nende tulemuseks peaks olema kestliku arengu eesmärkide järjepidevam ja struktureeritum rakendamine ELis. Selleks võiks kasutada üldist strateegiat ja platvormi, mis annaksid kõigile sidusrühmadele võimaluse ühiseks kavandamiseks ja tegevuse edendamiseks; |
| --- | --- |

27.

leiab, et need jõupingutused kannavad vilja ning nende tulemuseks peaks olema kestliku arengu eesmärkide järjepidevam ja struktureeritum rakendamine ELis. Selleks võiks kasutada üldist strateegiat ja platvormi, mis annaksid kõigile sidusrühmadele võimaluse ühiseks kavandamiseks ja tegevuse edendamiseks;

| 28. | pakub oma abi, et koordineerida ELi dialoogi- ja vahetusplatvormi loomist. Platvormiga võimaldataks linnadel ja piirkondadel üksteiselt õppida ning saada kasu suutlikkuse suurendamise ja vastastikuse õppimise lisameetmetest ELis ja mujal, organisatsioonide ja algatuste vahel ning ka välisvõrgustikes; |
| --- | --- |

28.

pakub oma abi, et koordineerida ELi dialoogi- ja vahetusplatvormi loomist. Platvormiga võimaldataks linnadel ja piirkondadel üksteiselt õppida ning saada kasu suutlikkuse suurendamise ja vastastikuse õppimise lisameetmetest ELis ja mujal, organisatsioonide ja algatuste vahel ning ka välisvõrgustikes;

Järelevalve, aruandlus ja poliitika parem kooskõlastamine

Järelevalve, aruandlus ja poliitika parem kooskõlastamine

| 29. | väljendab heameelt selle üle, et Eurostati iga-aastane kestliku arengu eesmärkide seirearuanne on lisatud Euroopa poolaasta kevadpaketti ja ELi vabatahtlikku ülevaatesse; |
| --- | --- |

29.

väljendab heameelt selle üle, et Eurostati iga-aastane kestliku arengu eesmärkide seirearuanne on lisatud Euroopa poolaasta kevadpaketti ja ELi vabatahtlikku ülevaatesse;

| 30. | on mures, et seirearuanne ei põhine mõõdetavatel ja ajaliselt piiritletud eesmärkidel ja seetõttu ei saa sellega reaalselt jälgida kestliku arengu eesmärkide rakendamist ELis. Strateegia ja tegevuskava kasutamine oleks võimaldanud seada eesmärke ja mõõta edusamme. Alternatiivina võiks korrapärane ELi vabatahtlik ülevaade aidata hinnata asjakohaste eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme seal, kus see on sobilik ja kooskõlas õiguspädevuse eri tasemetega, ning teha kindlaks puudujäägid; |
| --- | --- |

30.

on mures, et seirearuanne ei põhine mõõdetavatel ja ajaliselt piiritletud eesmärkidel ja seetõttu ei saa sellega reaalselt jälgida kestliku arengu eesmärkide rakendamist ELis. Strateegia ja tegevuskava kasutamine oleks võimaldanud seada eesmärke ja mõõta edusamme. Alternatiivina võiks korrapärane ELi vabatahtlik ülevaade aidata hinnata asjakohaste eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme seal, kus see on sobilik ja kooskõlas õiguspädevuse eri tasemetega, ning teha kindlaks puudujäägid;

| 31. | rõhutab vajadust võtta nii keskvalitsuse kui ka piirkondlike ja kohalike haldusasutuste tasandil kasutusele majandusliku/sotsiaalse mõju analüüsi vahendid, mida kasutataks korrapäraselt, muu hulgas selleks, et hõlbustada teabevahetust sidusrühmade ja kodanikega; |
| --- | --- |

31.

rõhutab vajadust võtta nii keskvalitsuse kui ka piirkondlike ja kohalike haldusasutuste tasandil kasutusele majandusliku/sotsiaalse mõju analüüsi vahendid, mida kasutataks korrapäraselt, muu hulgas selleks, et hõlbustada teabevahetust sidusrühmade ja kodanikega;

| 32. | tunneb lisaks muret asjaolu pärast, et selle aruande tulemusi kasutatakse iga liikmesriigi riigipõhistes aruannetes kestliku arengu eesmärkide rakendamise hindamiseks. Eespool nimetatud piiranguid arvesse võttes põhinevad tulemused ELi keskmisel ja on sageli eksitavad. Seetõttu on võimatu mõõta kestliku arengu eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude ulatust, kui võrrelda tulemusi ELi keskmisega; |
| --- | --- |

32.

tunneb lisaks muret asjaolu pärast, et selle aruande tulemusi kasutatakse iga liikmesriigi riigipõhistes aruannetes kestliku arengu eesmärkide rakendamise hindamiseks. Eespool nimetatud piiranguid arvesse võttes põhinevad tulemused ELi keskmisel ja on sageli eksitavad. Seetõttu on võimatu mõõta kestliku arengu eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude ulatust, kui võrrelda tulemusi ELi keskmisega;

| 33. | muretseb ka selle pärast, et kestliku arengu eesmärkide hindamiseks kasutatavad näitajad on kõik riikliku tasandi näitajad. Keskmise suurusega ja suurte riikide puhul ei kajasta need hinnangud tegelikku olukorda, sest riikides endis on suured erinevused. Eurostati pühendumus kvaliteetsetele andmetele – milles nad on suuresti sõltuvad liikmesriikide statistikaametitest – väärib tunnustust. Ometi on äärmiselt oluline, et Eurostati iga-aastane kestliku arengu eesmärkide seirearuanne sisaldaks NUTS-2 tasandi andmeid ning illustreerivaid häid tavasid piirkondlikul ja kohalikul tasandil, samuti viiteid selle kohta, mida saaks veel parandada; |
| --- | --- |

33.

muretseb ka selle pärast, et kestliku arengu eesmärkide hindamiseks kasutatavad näitajad on kõik riikliku tasandi näitajad. Keskmise suurusega ja suurte riikide puhul ei kajasta need hinnangud tegelikku olukorda, sest riikides endis on suured erinevused. Eurostati pühendumus kvaliteetsetele andmetele – milles nad on suuresti sõltuvad liikmesriikide statistikaametitest – väärib tunnustust. Ometi on äärmiselt oluline, et Eurostati iga-aastane kestliku arengu eesmärkide seirearuanne sisaldaks NUTS-2 tasandi andmeid ning illustreerivaid häid tavasid piirkondlikul ja kohalikul tasandil, samuti viiteid selle kohta, mida saaks veel parandada;

| 34. | rõhutab, et ka piirkondlikud ja kohalikud andmed on tõenduspõhise poliitika eeltingimus. Vähem kui pooled kohalikest ja piirkondlikest omavalitsustest kasutavad näitajaid ja mõõtmissüsteeme, et jälgida kestliku arengu eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused vajavad kestliku arengu eesmärkide jälgimiseks kõrgemate valitsustasandite toetust. OECD kohalik näitajate raamistik kestliku arengu eesmärkide saavutamise mõõtmiseks linnades ja piirkondades võiks olla kohalike ja piirkondlike omavalitsuste lähtepunktiks kohaliku kestliku arengu eesmärkide näitajate raamistiku kasutuselevõtuks (6); |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et ka piirkondlikud ja kohalikud andmed on tõenduspõhise poliitika eeltingimus. Vähem kui pooled kohalikest ja piirkondlikest omavalitsustest kasutavad näitajaid ja mõõtmissüsteeme, et jälgida kestliku arengu eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused vajavad kestliku arengu eesmärkide jälgimiseks kõrgemate valitsustasandite toetust. OECD kohalik näitajate raamistik kestliku arengu eesmärkide saavutamise mõõtmiseks linnades ja piirkondades võiks olla kohalike ja piirkondlike omavalitsuste lähtepunktiks kohaliku kestliku arengu eesmärkide näitajate raamistiku kasutuselevõtuks (6

| 35. | toonitab, et komitee, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning nende liidud on olulised andmekogujad ning võivad praktilisel viisil anda väärtusliku panuse ELi kestliku arengu eesmärkide seirearuandesse; |
| --- | --- |

35.

toonitab, et komitee, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning nende liidud on olulised andmekogujad ning võivad praktilisel viisil anda väärtusliku panuse ELi kestliku arengu eesmärkide seirearuandesse;

| 36. | väljendab heameelt Teadusuuringute Ühiskeskuse töö üle, mille eesmärk on teha kindlaks sobivad näitajad kestliku arengu eesmärkide jälgimiseks piirkondlikul tasandil ning nõuab selle töö kiiret integreerimist ELi kestliku arengu eesmärkide seirearuandesse; |
| --- | --- |

36.

väljendab heameelt Teadusuuringute Ühiskeskuse töö üle, mille eesmärk on teha kindlaks sobivad näitajad kestliku arengu eesmärkide jälgimiseks piirkondlikul tasandil ning nõuab selle töö kiiret integreerimist ELi kestliku arengu eesmärkide seirearuandesse;

| 37. | julgustab ELi ja kõiki liikmesriike seda suundumust toetama, eriti neid, kes esitavad sel aastal vabatahtliku riikliku ülevaate; |
| --- | --- |

37.

julgustab ELi ja kõiki liikmesriike seda suundumust toetama, eriti neid, kes esitavad sel aastal vabatahtliku riikliku ülevaate;

| 38. | kutsub Euroopa Komisjoni ja nõukogu kestliku arengu tegevuskava 2030 töörühma tungivalt üles tagama, et need jõupingutused kajastuksid ELi vabatahtlikus ülevaates ja asjaomastes vabatahtlikes riiklikes ülevaadetes. See aitaks kõigil tasanditel poliitikat paremini ühtlustada ja näitaks Euroopa Liidu jõupingutuste täielikku ulatust (üldises plaanis) kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. On olemas märkimisväärne potentsiaal olukorra parandamiseks, arvestades, et pooled linnad ja piirkonnad on teatanud, et neid ei kaasatud ELi vabatahtlike riiklike ülevaadete koostamisse; |
| --- | --- |

38.

kutsub Euroopa Komisjoni ja nõukogu kestliku arengu tegevuskava 2030 töörühma tungivalt üles tagama, et need jõupingutused kajastuksid ELi vabatahtlikus ülevaates ja asjaomastes vabatahtlikes riiklikes ülevaadetes. See aitaks kõigil tasanditel poliitikat paremini ühtlustada ja näitaks Euroopa Liidu jõupingutuste täielikku ulatust (üldises plaanis) kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. On olemas märkimisväärne potentsiaal olukorra parandamiseks, arvestades, et pooled linnad ja piirkonnad on teatanud, et neid ei kaasatud ELi vabatahtlike riiklike ülevaadete koostamisse;

| 39. | väljendab heameelt Euroopa Komisjoni püüete üle teha ELi vabatahtliku ülevaate koostamisel koostööd piirkondade ja linnadega ning kodanikuühiskonnaga. Komitee nõuab, et tema panus lisataks vabatahtlikku ülevaatesse ja et ülevaates jäetaks piisavalt ruumi mitmetasandilisele valitsemisele; |
| --- | --- |

39.

väljendab heameelt Euroopa Komisjoni püüete üle teha ELi vabatahtliku ülevaate koostamisel koostööd piirkondade ja linnadega ning kodanikuühiskonnaga. Komitee nõuab, et tema panus lisataks vabatahtlikku ülevaatesse ja et ülevaates jäetaks piisavalt ruumi mitmetasandilisele valitsemisele;

| 40. | kutsub üles esitlema ELi vabatahtlikku ülevaadet ametlikult ÜROs koos kõigi ELi institutsioonide esindajatega, et rõhutada mitmetasandilise valitsemise lähenemisviisi kestliku arengu eesmärkidele; |
| --- | --- |

40.

kutsub üles esitlema ELi vabatahtlikku ülevaadet ametlikult ÜROs koos kõigi ELi institutsioonide esindajatega, et rõhutada mitmetasandilise valitsemise lähenemisviisi kestliku arengu eesmärkidele;

| 41. | kutsub nõukogu juhtkonda tungivalt üles tagama, et EL ei nõrgendaks oma jõupingutusi kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

41.

kutsub nõukogu juhtkonda tungivalt üles tagama, et EL ei nõrgendaks oma jõupingutusi kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks;

| 42. | nõuab, et tulevane eesistujariik Hispaania korraldaks ELi tasandil kõrgetasemelise arutelu, kus arutataks, mida oleks vaja teha kestliku arengu eesmärkide õigeaegseks rakendamiseks. See arutelu peaks toimuma üldasjade nõukogu kohtumisel ministrite tasandil ja saatma Euroopa Komisjonile selge signaali kestliku arengu eesmärkide tähtsuse kohta; |
| --- | --- |

42.

nõuab, et tulevane eesistujariik Hispaania korraldaks ELi tasandil kõrgetasemelise arutelu, kus arutataks, mida oleks vaja teha kestliku arengu eesmärkide õigeaegseks rakendamiseks. See arutelu peaks toimuma üldasjade nõukogu kohtumisel ministrite tasandil ja saatma Euroopa Komisjonile selge signaali kestliku arengu eesmärkide tähtsuse kohta;

Probleemkohad ja edasised sammud

Probleemkohad ja edasised sammud

| 43. | rõhutab vajadust paremate seoste järele kestliku arengu eesmärkide ning riiklike taaste- ja vastupidavuskavade vahel. Nimelt on 47 %-le linnadest ja piirkondadest kestliku arengu eesmärkide rakendamisel peamine takistus rahastamine (7) ning taaste- ja vastupidavusrahastust on liikmesriikidel endiselt veel saada 225 miljardit eurot; |
| --- | --- |

43.

rõhutab vajadust paremate seoste järele kestliku arengu eesmärkide ning riiklike taaste- ja vastupidavuskavade vahel. Nimelt on 47 %-le linnadest ja piirkondadest kestliku arengu eesmärkide rakendamisel peamine takistus rahastamine (7

| 44. | julgustab ka kõiki valitsustasandeid integreerima kestliku arengu eesmärgid oma eelarvesse ja rahastamisvahenditesse, et tegeleda rahastamispuudujäägiga; |
| --- | --- |

44.

julgustab ka kõiki valitsustasandeid integreerima kestliku arengu eesmärgid oma eelarvesse ja rahastamisvahenditesse, et tegeleda rahastamispuudujäägiga;

| 45. | toonitab, et oluline on ELi toetus koolitus- ja suutlikkuse suurendamise meetmete arendamiseks, kuna nii oskuste kui ka personaliga seotud suutlikkus on probleem 44 % linnade ja piirkondade jaoks (8); |
| --- | --- |

45.

toonitab, et oluline on ELi toetus koolitus- ja suutlikkuse suurendamise meetmete arendamiseks, kuna nii oskuste kui ka personaliga seotud suutlikkus on probleem 44 % linnade ja piirkondade jaoks (8

| 46. | kutsub väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEsid) üles arendama ja rakendama oma ettevõtetes kestlikkuse strateegiaid, sest ainult 24 %-l on praegu konkreetsed kavad oma CO2 jalajälje vähendamiseks (9). Komitee rõhutab vajadust toetada VKEsid selles protsessis ning tõhustada asjakohaseid meetmeid Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

46.

kutsub väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEsid) üles arendama ja rakendama oma ettevõtetes kestlikkuse strateegiaid, sest ainult 24 %-l on praegu konkreetsed kavad oma CO2

9

| 47. | nõuab paremat ja struktureeritumat koordineerimist valitsustasandite vahel, mille juures EL peaks eeskuju näitama. Selleks peaks EL muu hulgas tagama Euroopa poolaasta kaasavama juhtimise ja sidusrühmadega peetava struktureeritud dialoogi kestliku arengu eesmärkide teemal; |
| --- | --- |

47.

nõuab paremat ja struktureeritumat koordineerimist valitsustasandite vahel, mille juures EL peaks eeskuju näitama. Selleks peaks EL muu hulgas tagama Euroopa poolaasta kaasavama juhtimise ja sidusrühmadega peetava struktureeritud dialoogi kestliku arengu eesmärkide teemal;

| 48. | kutsub ELi institutsioone üles võtma jõulisemalt juhtrolli kestliku arengu eesmärkidest teavitamisel. Mitte kõik sidusrühmad ei ole raamistikuga kursis. Kestliku arengu eesmärkide prioriteediks seadmine ELi ja riiklikul tasandil võib aidata tugevdada poliitilist pühendumust kõigil tasanditel ja suurendada veelgi teadlikkust kestliku arengu eesmärkidest kohapeal; |
| --- | --- |

48.

kutsub ELi institutsioone üles võtma jõulisemalt juhtrolli kestliku arengu eesmärkidest teavitamisel. Mitte kõik sidusrühmad ei ole raamistikuga kursis. Kestliku arengu eesmärkide prioriteediks seadmine ELi ja riiklikul tasandil võib aidata tugevdada poliitilist pühendumust kõigil tasanditel ja suurendada veelgi teadlikkust kestliku arengu eesmärkidest kohapeal;

| 49. | soovitab OECD soovitustele tuginedes kasutada kestliku arengu eesmärke selleks, et seada prioriteediks Euroopa sotsiaalõiguste samba elluviimine ning sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele suunatud sotsiaal- ja kogukonnateenusete tõhustamine, pakkuda stiimuleid hoonete CO2 heite vähendamiseks, laiendada jalgratturite, jalakäijate ja elektrisõidukite kestlikku taristut ning suurendada sidusrühmade osalemist kestliku arengu eesmärkide kohalikule tasandile viimises majanduse taastamiseks; |
| --- | --- |

49.

soovitab OECD soovitustele tuginedes kasutada kestliku arengu eesmärke selleks, et seada prioriteediks Euroopa sotsiaalõiguste samba elluviimine ning sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele suunatud sotsiaal- ja kogukonnateenusete tõhustamine, pakkuda stiimuleid hoonete CO2

| 50. | on seisukohal, et lisaks rohelisele taksonoomiale, mis aitab ellu viia rohelist kokkulepet, peaks komisjon kiiresti esitama ettepaneku sotsiaalse taksonoomia loomiseks. Ilma sotsiaalse taksonoomiata ei ole investoritel ja ettevõtjatel selgeid suuniseid selle kohta, mida tuleb käsitada sotsiaalselt toetuskõlblikuna. See raskendab sotsiaalselt motiveeritud tegevuste rahastamist tervishoius, sotsiaaleluruumides ja sotsiaalteenustes ning muudes valdkondades; |
| --- | --- |

50.

on seisukohal, et lisaks rohelisele taksonoomiale, mis aitab ellu viia rohelist kokkulepet, peaks komisjon kiiresti esitama ettepaneku sotsiaalse taksonoomia loomiseks. Ilma sotsiaalse taksonoomiata ei ole investoritel ja ettevõtjatel selgeid suuniseid selle kohta, mida tuleb käsitada sotsiaalselt toetuskõlblikuna. See raskendab sotsiaalselt motiveeritud tegevuste rahastamist tervishoius, sotsiaaleluruumides ja sotsiaalteenustes ning muudes valdkondades;

| 51. | teeb ettepaneku, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid toetaksid ja rahastaksid koolitus- ja haridusalgatuste käivitamist, et suurendada avaliku sektori asutuste ja eraorganisatsioonide suutlikkust kestliku arengu eesmärkide aruannete ja strateegiliste kavade koostamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

51.

teeb ettepaneku, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid toetaksid ja rahastaksid koolitus- ja haridusalgatuste käivitamist, et suurendada avaliku sektori asutuste ja eraorganisatsioonide suutlikkust kestliku arengu eesmärkide aruannete ja strateegiliste kavade koostamisel ja rakendamisel;

| 52. | rõhutab, et haridus on põhiõigus, sõltumata rahalistest võimalustest. Komitee esitab hariduse andmise eest vastutavatele valitsustasanditele soovituse lisada õppekavadesse – lasteaia tasandist ülikooli tasandini – kestliku arengu kontseptsioonid; |
| --- | --- |

52.

rõhutab, et haridus on põhiõigus, sõltumata rahalistest võimalustest. Komitee esitab hariduse andmise eest vastutavatele valitsustasanditele soovituse lisada õppekavadesse – lasteaia tasandist ülikooli tasandini – kestliku arengu kontseptsioonid;

| 53. | teeb ettepaneku käivitada ELi institutsioonidevaheline teavituskampaania, milles näidatakse selgelt seost kestliku arengu eesmärkide täitmise ja elanike elukvaliteedi parandamise vahel kõigis piirkondades; |
| --- | --- |

53.

teeb ettepaneku käivitada ELi institutsioonidevaheline teavituskampaania, milles näidatakse selgelt seost kestliku arengu eesmärkide täitmise ja elanike elukvaliteedi parandamise vahel kõigis piirkondades;

| 54. | soovitab luua rahvusvahelise platvormi, mille raames ELi linnad ja kolmandate riikide linnad tutvustavad üksteisele häid tavasid vabatahtlike kohalike ülevaadete või vabatahtlike riigi tasandist allpool olevate tasandite ülevaadete koostamisel. Nii edendataks Euroopat selle valdkonna tugeva partnerina. Komitee on valmis andma panuse sellise platvormi koordineerimisse; |
| --- | --- |

54.

soovitab luua rahvusvahelise platvormi, mille raames ELi linnad ja kolmandate riikide linnad tutvustavad üksteisele häid tavasid vabatahtlike kohalike ülevaadete või vabatahtlike riigi tasandist allpool olevate tasandite ülevaadete koostamisel. Nii edendataks Euroopat selle valdkonna tugeva partnerina. Komitee on valmis andma panuse sellise platvormi koordineerimisse;

| 55. | nõuab, et antaks sihipärasemat teavet rahastamisvõimaluste kohta, mis võivad olla kättesaadavad sellistelt institutsioonidelt nagu Euroopa Investeerimispank, et toetada kestliku arengu eesmärkide strateegiliste kavade rakendamist kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

55.

nõuab, et antaks sihipärasemat teavet rahastamisvõimaluste kohta, mis võivad olla kättesaadavad sellistelt institutsioonidelt nagu Euroopa Investeerimispank, et toetada kestliku arengu eesmärkide strateegiliste kavade rakendamist kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

| 56. | algatab siinkohal ühise arutelu selle üle, kui oluline on hoida kestlik areng Euroopas kõigi poliitiliste meetmete keskmes ka pärast 2030. aastat. Komitee rõhutab võimalust luua tõeline heaolumajandus, mis keskenduks inimestele ja keskkonnale ning töötaks pikas perspektiivis kestliku ELi nimel; |
| --- | --- |

56.

algatab siinkohal ühise arutelu selle üle, kui oluline on hoida kestlik areng Euroopas kõigi poliitiliste meetmete keskmes ka pärast 2030. aastat. Komitee rõhutab võimalust luua tõeline heaolumajandus, mis keskenduks inimestele ja keskkonnale ning töötaks pikas perspektiivis kestliku ELi nimel;

| 57. | kutsub lõpetuseks ELi institutsioone, tööorganeid ja asutusi ning riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi üles kaaluma, kuidas nad saaksid ise jätkusuutlikumaks muutuda. See puudutab eelkõige taastuvenergia arendamist, energiatõhusamat renoveerimist ja kestlikumaid sööklaid, samuti kliimasõbraliku transpordi ja majutuse ning hübriidürituste ja -koosolekute edendamist oma hoonetes. Aga samuti käib selle alla võitlus vaesuse ja nälja vastu ning kohustus saavutada sooline võrdõiguslikkus ja võidelda ebavõrdsuse vastu, edendada innovatsiooni ja parandada taristut, tasakaalustada tarbimist, tootmist ja maakasutust ning aidata kaasa rahule, õiglusele ja tugevatele institutsioonidele Euroopas ja maailmas. |
| --- | --- |

57.

kutsub lõpetuseks ELi institutsioone, tööorganeid ja asutusi ning riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi üles kaaluma, kuidas nad saaksid ise jätkusuutlikumaks muutuda. See puudutab eelkõige taastuvenergia arendamist, energiatõhusamat renoveerimist ja kestlikumaid sööklaid, samuti kliimasõbraliku transpordi ja majutuse ning hübriidürituste ja -koosolekute edendamist oma hoonetes. Aga samuti käib selle alla võitlus vaesuse ja nälja vastu ning kohustus saavutada sooline võrdõiguslikkus ja võidelda ebavõrdsuse vastu, edendada innovatsiooni ja parandada taristut, tasakaalustada tarbimist, tootmist ja maakasutust ning aidata kaasa rahule, õiglusele ja tugevatele institutsioonidele Euroopas ja maailmas.

Brüssel, 8. veebruar 2023

Euroopa Regioonide Komitee president

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Euroopa Regioonide Komitee (2022), Synergies between the Sustainable Development Goals and the National Recovery and Resilience Plans – Best practices from local and regional authorities, lk 16.

1

(2)  Euroopa Regioonide Komitee (2022), Synergies between the Sustainable Development Goals and the National Recovery and Resilience Plans – Best practices from local and regional authorities, lk 17.

2

(3)  Uusimad uuringutulemused on esitatud OECD aruandes: https://doi.org/10.1787/6d25b59b-en.

3

(4)  Uusimad uuringutulemused on esitatud OECD aruandes: https://doi.org/10.1787/6d25b59b-en.

4

(5)  Tänu kestliku arengu eesmärkide kohalikule tasandile viimisele eri valitsustasanditel on koostatud rohkem vabatahtlikke kohalikke ülevaateid või vabatahtlikke riigi tasandist allpool olevate tasandite ülevaateid. Ainuüksi Nordrhein-Westfaleni liidumaal on kohaliku kestlikkusaruande koostanud 11 linna ning Bonn ja Düsseldorf on oma vabatahtlikku kohalikku ülevaadet tutvustanud ÜROs. Soome suurimad linnad (Espoo, Helsingi, Tampere, Turu ja Vantaa) on samuti koostanud vabatahtliku kohaliku ülevaate. Maailmas on koostatud 126 vabatahtlikku riigi tasandist allpool oleva tasandi ülevaadet. Kolmandik neist omavalitsusüksustest asub Euroopas.

5

(6)  OECD (2022), „The Sustainable Development Goals as a framework for COVID-19 recovery in cities and regions“, OECD Regional Development Papers, nr 26, OECD Publishing, Pariis.

6

OECD Regional Development Papers

(7)  OECD (2022), „The Sustainable Development Goals as a framework for COVID-19 recovery in cities and regions“, OECD Regional Development Papers, nr 26, OECD Publishing, Pariis.

7

OECD Regional Development Papers

(8)  OECD (2022), „The Sustainable Development Goals as a framework for COVID-19 recovery in cities and regions“, OECD Regional Development Papers, nr 26, OECD Publishing, Pariis.

8

OECD Regional Development Papers

(9)  Euroopa Komisjon, 2022: Eurobarometer: EU SMEs working towards sustainability:

9

Eurobarometer: EU SMEs working towards sustainability:

https://single-market-economy.ec.europa.eu/news/eurobarometer-eu-smes-working-towards-sustainability-2022-03-28_en.

---

| 3.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 157/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 157/12

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Läbivaatamisaruanne taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamise kohta“

(2023/C 157/03)

| Raportöör: | Rob JONKMAN (NL/ECR), Opsterlandi vallavalitsuse liige |
| --- | --- |
| Viitedokument: | Euroopa Komisjoni aruanne „Läbivaatamisaruanne taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamise kohta“
  COM(2022) 383 final |

Raportöör:

Rob JONKMAN (NL/ECR), Opsterlandi vallavalitsuse liige

Viitedokument:

Euroopa Komisjoni aruanne „Läbivaatamisaruanne taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamise kohta“

COM(2022) 383 final

POLIITIKASOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Üldised märkused

| 1. | väljendab heameelt läbivaatamisaruande üle, mis sisaldab kasulikku ajakohastatud teavet ja üldist hinnangut taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamise seisu ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/241 (1) sätestatud kohustuste täitmise kohta, kuid märgib, et aruandes puudub kriitiline ja põhjalikum teave, mida on vaja parema ülevaate saamiseks tegeliku rakendamise kohta kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

1.

| 2. | leiab, et hoolimata määruse artiklis 16 sätestatud nõuetest on tegu kasutamata jäetud võimalusega, kuna läbivaatamisaruanne ei sisalda kvalitatiivseid analüüse. Seetõttu ei ole selge, kuidas Euroopa Komisjon jälgib taaste- ja vastupidavusrahastu investeeringute kvalitatiivsel tasandil saavutatud edu ja pikaajalisi riiklikke reforme ning kuidas kaasatakse sellesse protsessi kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused; |
| --- | --- |

2.

| 3. | peab lisaks kahetsusväärseks, et läbivaatamisaruandes ei analüüsita mitmeid punkte, mis on hädavajalikud taaste- ja vastupidavusrahastu usaldusväärseks rakendamiseks, näiteks:






  — | riiklike taaste- ja vastupidavuskavade ning nendega seotud protsesside juhtimine; |
| --- | --- | --- |

3.

—

riiklike taaste- ja vastupidavuskavade ning nendega seotud protsesside juhtimine;

| — | toetatavate projektide tõeline täiendavus; |
| --- | --- |

—

toetatavate projektide tõeline täiendavus;

| — | koostoime ja kattumise oht muude ELi rahastamisallikatega; |
| --- | --- |

—

koostoime ja kattumise oht muude ELi rahastamisallikatega;

| — | taaste- ja vastupidavusrahastu tulemuslik panus ühtekuuluvusse, kuigi see on taaste- ja vastupidavusrahastu õiguslik alus; |
| --- | --- |

—

taaste- ja vastupidavusrahastu tulemuslik panus ühtekuuluvusse, kuigi see on taaste- ja vastupidavusrahastu õiguslik alus;

| — | kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamine; |
| --- | --- |

—

kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamine;

| 4. | nõustub komisjoniga, et taaste- ja vastupidavusrahastu edu sõltub sellest, kui tihedalt kaasatakse sotsiaalpartnereid, kodanikuühiskonda, kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ning valitsusväliseid organisatsioone. Ei piisa üksnes nende ühisest nimetamisest, kasutades seejuures sageli üldist mõistet „sidusrühmad“. Kulutõhus ja demokraatlik rakendamine peaks käima käsikäes Euroopa Liidu lepingus (2) sätestatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete täieliku kohaldamisega; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõustub läbivaatamisaruandes sedastatuga, et taaste- ja vastupidavusrahastu võib aidata liikmesriikidel võidelda naiste ja meeste ebavõrdsuse vastu meetmetega, millega keskendutakse konkreetselt soolisele võrdõiguslikkusele, ning võrdõiguslikkuse süvalaiendamise toetamisega kuues poliitikasambas; (3) |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub Euroopa Komisjonil hinnata kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamist rakendusetappi ning tagada, et sellekohaseid andmeid kogutakse tõhusalt tulemusaruannete süsteemi – taaste ja vastupidavuse tulemustabeli – raames ning kasutades seejuures uuringuid, mida on praeguseks läbi viinud Euroopa Regioonide Komitee, Euroopa Poliitika Keskus, poliitilised sihtasutused ja Euroopa Mereliste Äärealade Konverents (CPMR); |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuletab meelde, et üldine tingimuslikkuse kord kehtib täiel määral taaste- ja vastupidavusrahastu suhtes, ning nõuab tungivalt, et komisjon jälgiks kõigis liikmesriikides tähelepanelikult, kas õigusriigi põhimõtte rikkumised mõjutavad piisavalt otseselt liidu eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist ja ELi finantshuvide kaitsmist ning võtaks vajaduse korral meetmeid; |
| --- | --- |

7.

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisel ja elluviimisel

| 8. | rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on algusest peale olnud eesliinil COVID-19 pandeemia ja selle sotsiaal-majanduslike tagajärgedega võitlemisel. Nad on paljudes valdkondades kasutanud nii oma poliitikameetmeid kui ka rakendanud keskvalitsuse otsuseid; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused osutavad oma elanikele ja ettevõtjatele enamiku avalikest teenustest ning investeerivad riiklike taaste- ja vastupidavuskavadega hõlmatud poliitikavaldkondadesse, eelkõige majandusliku ja sotsiaalse taastumise ning rohe- ja digipöörde valdkonnas. Kui jätta kõrvale kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kes on kodanikele kõige lähemal olev poliitiline tasand, on oht, et riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades seatud vahe-eesmärgid ja sihid jäävad saavutamata; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kordab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused teavad kõige paremini, millised on kodanike ja ettevõtjate konkreetsed vajadused ja probleemid. Kuna enamik riiklikke taaste- ja vastupidavuskavasid ja eesmärke on sõnastatud tsentraalselt, ilma kohaliku ja piirkondliku tasandiga konsulteerimata, ei ole need sageli kooskõlas kohalike, piirkondlike, kohapõhiste vajaduste ja nende ainulaadsete ressurssidega; |
| --- | --- |

10.

| 11. | väidab, et riiklike taaste- ja vastupidavuskavade koostamise ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamise viisid ei soodusta kohalikul ja piirkondlikul tasandil isevastutuse tekkimist taastekavade suhtes. Euroopa poolaastaga seotud kogemused näitavad selgelt, et riigipõhiste soovituste puudulik rakendamine oli osaliselt tingitud just kohaliku ja piirkondliku tasandi puudulikest võimalustest anda oma panus riigipõhistesse soovitustesse. Komitee viitab asjaolule, et struktuurireformid, mida Euroopa Komisjon nõuab Euroopa poolaasta raames, tuleb läbi vaadata subsidiaarsuse seisukohast lähtuvalt, nii et need hõlmaksid ainult selliseid teemasid, mis kuuluvad tõepoolest ELi pädevusse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | märgib, et omavalitsustel on paljude taaste- ja vastupidavusrahastu projektide ja programmide elluviimisel seadusandlikud volitused, mis tagavad rahastu eduka rakendamise. Seetõttu on oluline, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused oleksid otseselt kaasatud riiklike taaste- ja vastupidavuskavade rakendamisse kooskõlas majandusliku, maksu- ja finantsautonoomia tasemega, mis on neile antud riikliku õigusraamistiku ja subsidiaarsuse põhimõttega; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab meelde, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kanda on üks kolmandik ELi avaliku sektori kogukulutustest ja enam kui pool avaliku sektori investeeringutest, millest paljud tehakse taaste- ja vastupidavusrahastu seisukohast ülimalt olulistes poliitikavaldkondades. Edukaks rakendamiseks on vaja aktiivselt kaasata kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kogu protsessi vältel. Komitee juhib siinkohal tähelepanu pädevustele järgmistes valdkondades: hoonete renoveerimine, säästev linnaline liikumiskeskkond, tervishoiusüsteemide vastupanuvõime, säästva energia tootmine, haridus ja tõhusam avaliku halduse reform; |
| --- | --- |

13.

Territoriaalse mõõtme tähelepanuta jätmine taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamise järelevalves

| 14. | Aastatel 2021. (4) ja 2022. (5) Euroopa Regioonide Komitee ning Euroopa Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Nõukogu läbi viidud konsultatsioonid ning 2022. aasta võrdlusuuring (6) tõid esile kohalike ja piirkondlike omavalitsuste väga piiratud kaasamise riiklike taaste- ja vastupidavuskavade kavandamisse, ettevalmistamisse ja rakendamisse. Kuigi leidub mõningaid häid näiteid, siis on need pigem erand kui reegel ning enamik vastajaid leiab, et mitmetasandilise valitsemise ja subsidiaarsuse põhimõtteid ei ole järgitud; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et vaid iga kümnes kohalik või piirkondlik omavalitsus oli kas täielikult (1 %) või osaliselt (9 %) kaasatud riiklike taaste- ja vastupidavuskavade koostamisse, nagu selgus komitee poolt ELi kohalike ja piirkondlike poliitikute seas läbiviidud küsitlusest, (7) ning seda masendavat järeldust kinnitavad ka teised analüüsid ja konsultatsioonid, mille korraldajad olid Euroopa Regioonide Komitee, majanduspoliitika komitee, poliitilised sihtasutused ja Euroopa Mereliste Äärealade Konverents; |
| --- | --- |

15.

| 16. | peab kahetsusväärseks, et taaste- ja vastupidavusrahastu määruse põhjenduses 34 sisalduv soovitus, milles rõhutatakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamise tähtsust, on jäetud enamikus ELi riikides tähelepanuta, kuigi omavalitsused vastutavad 53 % avaliku sektori investeeringute eest ELis ja neil on tähtsad ülesanded riiklike taaste- ja vastupidavuskavade kuue sambaga seotud poliitikameetmete rakendamisel; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tuletab meelde, nagu on märgitud ka läbivaatamisaruandes, et taaste- ja vastupidavusrahastu määruses (põhjendus 34) tunnistatakse asjaolu, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused „saavad olla reformide ja investeeringute elluviimisel olulisteks partneriteks“ ning seetõttu tuleks nendega „vastavalt riigi õigusraamistikule nõuetekohaselt konsulteerida ja nad tuleks kaasata“, ning et artiklis 18 nõutakse, et riiklikud taaste- ja vastupidavuskavad sisaldaksid kokkuvõtet konsultatsioonidest, mis on läbi viidud (muu hulgas) kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ning selgitust selle kohta, kuidas on nende panust kavas arvesse võetud; |
| --- | --- |

17.

| 18. | peab kahetsusväärseks ka seda, et riiklike taaste- ja vastupidavuskavade koostamine oli enamikus liikmesriikides ülevalt alla suunatud protsess, millega kaasneb oht oluliste avaliku sektori investeeringute tsentraliseerimiseks, ning et see kahjustab taaste- ja vastupidavusrahastu vahendite lõplikku edukust. See on vastuolus mitmetasandilise valitsemise rolli, subsidiaarsuse põhimõtte ja paljudes liikmesriikides viimastel aastakümnetel toimunud detsentraliseerimise protsessiga, mis puudutab muu hulgas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programme; |
| --- | --- |

18.

| 19. | juhib tähelepanu sellele, et tänu tsentraliseeritud lähenemisviisile on läbivaatamisaruandes jäänud tähelepanuta territoriaalsed erinevused nii probleemide kui ka võimaluste osas. Selle tulemusena võivad riiklikud taaste- ja vastupidavuskavad olla vähem tõhusad ja avaldada oodatust vähem mõju. Seetõttu on juba enne pandeemia puhkemist arengus maha jäänud piirkondadel oht kasvatada arengulõhet veelgi, olgu siis tegemist tööhõive, haridustaseme, ettevõtluse toetamise, digiülemineku, liikuvuse või muude oluliste poliitikavaldkondadega; |
| --- | --- |

19.

| 20. | toonitab samuti, et arvestades eelkõige Euroopa programmide ja rahalise toetuse võimaluste rohkust, tuleks tugevdada paljude kohalike ja piirkondlike omavalitsuste haldussuutlikkust. Komitee kutsub sellega seoses Euroopa Komisjoni üles toetama aktiivselt kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, kellel on juba varem olnud probleeme ELi vahendite kasutamisega, et parandada nende suutlikkust abi ära kasutada ning parandada kõigi tulevaste ELi rahastamisprogrammide rakendamist; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hoiatab, et tekkinud on ootamatu vastandumine, mille tulemusel jagunevad osalevad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kahte kategooriasse. Esimene, väike rühm kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, keda keskvalitsus on algusest peale kaasanud ja teeb seda ka praeguses rakendusetapis ja seega arvestab territoriaalse eripära ja vajadustega. Teine, suurem kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rühm, keda ei kaasatud nõuetekohaselt taaste- ja vastupidavusrahastu loomise alguses ega ka hiljem selle rakendamisel. Selle tulemusena on nende väljajätmisest tingitud probleemid veelgi süvenenud (8). See ei saa olla taaste- ja vastupidavusrahastu eesmärk ja see kahjustab ELi territoriaalset mõõdet; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et Euroopa poolaasta on ületsentraliseeritud ülalt alla suunatud protsess, milles jääb reeglina vajaka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamisest. Seda tuleks reformida ja arendada, kui seda kasutatakse tulevaste (piirkondlike) fondide, investeeringute või programmide prioriseerimiseks, kuna praegu see eirab hea valitsemistava ja mitmetasandilise partnerluse põhimõtteid ega tunnusta kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli Euroopa poolaastas; |
| --- | --- |

22.

Koostoime muude ELi fondide ja programmidega

| 23. | palub Euroopa Komisjonil usaldusväärse järelevalve eesmärki silmas pidades selgitada, kuidas täidetakse taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artiklis 28 sätestatud nõudeid, et tagada fondide ja rahastamisvahendite vaheline vastastikune täiendavus ja koostoime riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tervitab asjaolu, et läbivaatamisaruande kohaselt on liikmesriigid kehtestanud märkimisväärse hulga meetmeid sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse (9) toetamiseks. Kuna enamikus liikmesriikides on kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ühtekuuluvuspoliitika peamised elluviijad ja selle eest vastutajad, kuid enamikul juhtudel ei kaasata neid nõuetekohaselt taaste- ja vastupidavusrahastu ettevalmistamisse, kardab komitee, et territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgid jäävad (4. samba raames) saavutamata; |
| --- | --- |

24.

| 25. | juhib tähelepanu sellele, et oluline on vältida rohepesu, ning rõhutab, et olulise kahju ärahoidmise põhimõte on nurgakivi, millel põhineb ELi kodanike usaldus taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamise vastu. Liikmesriigid peaksid järgima taaste- ja vastupidavusrahastu määruse üksikasjalikke nõudeid, mis on seotud olulise kahju ärahoidmise põhimõtte kohaldamise ja keskkonnahoidlike investeeringute liigitamisega, et vältida keskkonnahoidlike investeeringute 37 % kulutuste nõude võimalikku rikkumist; |
| --- | --- |

25.

| 26. | peab kahetsusväärseks, et läbivaatamisaruandes ei ole selgelt näidatud, mil viisil on taaste- ja vastupidavusrahastu tõhusalt kooskõlas piirkondliku/kohaliku ühtekuuluvuspoliitika kavandamise ja rakenduskavadega. Komitee peab kahetsusväärseks taaste- ja vastupidavusrahastu tsentraliseeritud olemust, selle piirkondliku mõõtme puudumist ning asjaolu, et rahastu rakendamisel ja juhtimisel ei konsulteerita kohalike ja piirkondlike omavalitsustega; |
| --- | --- |

26.

| 27. | märgib, et võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu ning muu ELi rahastamise erinevat toimimist, ajastust ja juhtimist, on kattumine suurimaks ohuks nende koostoimele. Seetõttu on strateegilise suunitluse ja rakendamise seisukohast vaja ühtekuuluvuspoliitika, muude ELi rahaliste vahendite ning taaste- ja vastupidavusrahastu vahelist jätkuvat koostoimet ja koordineerimist; |
| --- | --- |

27.

| 28. | peab kahetsusväärseks, et kava „REPowerEU“ lisamine taaste- ja vastupidavusrahastusse võimaldab üle kanda ühtekuuluvuspoliitika vahendeid, kuigi neid oleks vaja kasutada kohalikul ja piirkondlikul tasandil majanduse taastamiseks, rohepöördeks ja erinevuste vähendamiseks ELis; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kutsub Euroopa Komisjoni üles andma liikmesriikidele täiendavat teavet ja suuniseid selle kohta, kuidas kaasata kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi. Sellega seoses soovitab komitee kutsuda Euroopa Komisjonil liikmesriike üles suhtlema otse oma kohalike ja piirkondlike omavalitsustega taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamise ja järelevalve küsimustes. Piirkonnad ja linnad on kodanikele kõige lähemal asuv haldustasand, neil on enamik pädevusi territoriaalsete eesmärkide saavutamiseks ning nad on Euroopa ühtekuuluvuspoliitika peamised elluviijad; |
| --- | --- |

29.

| 30. | märgib, et kooskõlas taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikliga 22 on vaja rakendada kindlat järelevalvesüsteemi, mis ei tähenda kohalikule ja piirkondlikule tasandile täiendavat halduskoormust, kuna kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused vajavad vahendite kasutamiseks selgemaid eeskirju. Lisaks on vaja ühiseid suuniseid ja vahendeid, kuna liikmesriigid peavad topeltrahastamise vältimiseks tagama, et nad koguvad andmeid ja võimaldavad Euroopa Komisjonile juurdepääsu toetusesaajate ametlikule andmebaasile; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nõuab tungivalt, et komisjon tagaks selliste aluspõhimõtete nagu mitmetasandiline valitsemine ja subsidiaarsus pideva järgimise ja rakendamise. Selles kontekstis ei peaks ühtekuuluvuspoliitika olema eraldiseisev, vaid toimima sidusalt ja kooskõlas uute vahenditega, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastuga; |
| --- | --- |

31.

Mida on vaja teha?

| 32. | juhib tähelepanu asjaolule, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste otsustav roll ei piirdu mitte ainult riiklike taaste- ja vastupidavuskavade rakendamisega, vaid on seotud ka nende rakendamise edasise kavandamise ja hindamisega, milleks on vaja kohalikku ja piirkondlikku tasandit hõlmavaid majandusliku ja sotsiaalse mõju analüüsi vahendeid; |
| --- | --- |

32.

| 33. | nõuab seetõttu, et määruse artiklis 31 määratletud komisjoni aastaaruanded ja rahastu rakendamist käsitlev sõltumatu hindamisaruanne esitataks 20. veebruariks 2024, nagu on sätestatud taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artiklis 32, samuti soovib komitee kaasamist ettevalmistamisse ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamist käsitleva peatüki lisamist, lähtudes taaste- ja vastupidavusrahastu määruse põhjendusest 34 ja artiklist 18, selleks et saada parem üldine ülevaade rakendamisprotsessidest ELi liikmesriikides; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab, et liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olemasolevat haldussuutlikust tuleks tõhusalt kasutada ja tugevdada, et tagada riiklike taaste- ja vastupidavuskavade nõuetekohane rakendamine ja järelevalve ning taaste- ja vastupidavusrahastu vahendite asjakohane kasutamine kohalikul ja piirkondlikul tasandil kooskõlas tehnilise toe instrumendi eesmärkidega; |
| --- | --- |

34.

| 35. | väljendab muret seoses kasvava trendiga, mis puudutab paradigma muutust piirkondlikult hallatavatelt struktuurifondidelt suurematele tsentraliseeritud eraldistele ja koordineerimismehhanismidele, mida kavandatakse ja rakendatakse riiklikul tasandil, nagu Euroopa poolaasta. Taaste- ja vastupidavusrahastu on küll vaid üks näide, kuid sama kehtib ka õiglase ülemineku fondi ja Brexitiga kohanemise reservi kohta; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kutsub seetõttu üles kaaluma, kuidas kinnistada subsidiaarsuse ja mitmetasandilise valitsemise põhimõtted tugevamalt ELi aluslepingutesse ning kuidas jälgida tõhusamalt nende rakendamist praktikas. rõhutab, et selle küsimuse tõstatamine on oluline pidades silmas võimalikku põhiseaduslikku konventi ELi aluslepingute reformimiseks; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tunnustab Euroopa Parlamendi senist aktiivset rolli ja tööd taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamise kontrollimisel ja järelevalve teostamisel. Komitee tunneb heameelt selle üle, et teda on mitu korda kutsutud osalema Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjoni (ECON) ning eelarvekomisjoni (BUDG) ühise taaste- ja vastupidavusrahastu kontrolli töörühma koosolekutel; |
| --- | --- |

37.

| 38. | peab kahetsusväärseks, et Euroopa Parlamendi resolutsiooni rahastamisvahendi rakendamise kohta ja eriti selles sisaldunud viidet kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamise kohta ei ole arvesse võetud. Kooskõlas taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 26 lõikega 2 palub komitee Euroopa Parlamendil kaaluda resolutsiooni koostamist ELi vahendite tsentraliseeritud eraldamise tagajärgede ja mõju kohta, tuginedes kogemustele, mis on saadud taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisel kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

38.

| 39. | nõuab, et liikmesriigid ja Euroopa Komisjon võtaksid vajalikke meetmeid, et muuta praegust tsentraliseeritud lähenemisviisi nii, et taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamine toimuks tulevikus mitmetasandilise lähenemise alusel, luues struktuursel alusel ja koos kohalike ja piirkondlike omavalitsustega nt mitmetasandilisi platvorme, teabeseminare ja üritusi kooskõlas taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikliga 34 ning mitmetasandilisi töörühmi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | nõuab, et Euroopa Komisjon annaks liikmesriikidele rangemad suunised ja julgustaks neid taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 18 lõike 4 punkti q kohaselt andma iga-aastastes riiklikes reformikavades üksikasjalikult aru konsultatsioonidest kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning sidusrühmadega; |
| --- | --- |

40.

| 41. | tõstab esile, et määruse artiklis 30 määratletud tulemustabelit, millega mõõdetakse riiklike taaste- ja vastupidavuskavade rakendamisel tehtud edusamme, võiks edasi arendada, et kajastada territoriaalset mõõdet nõuetekohaselt. Peame tagama integreeritud järelevalveprotsessi, millesse on kaasatud kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning mille rakendamisel lähtutakse objektiivsest lähenemisviisist. See ei tohiks tekitada kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ülemäärast halduskoormust; |
| --- | --- |

41.

| 42. | märgib, et riiklike taaste- ja vastupidavuskavadega hõlmatud reformid ja investeeringud peaksid olema kooskõlas Euroopa poolaasta raames antud riigipõhiste soovitustega. Euroopa poolaasta reform on vajalik territoriaalse mõõtme integreerimiseks. Kohalikku ja piirkondlikku mõõdet tuleb arvesse võtta mitte ainult riiklike taaste- ja vastupidavuskavade rakendamisel saadud praeguste kogemuste valguses, vaid ka tulevastes ELi programmides ja ELi pikaajalistes eesmärkides, olgu siis tegu paketiga „Eesmärk 55“, digipöördega, kestliku arengu eesmärkide saavutamisega 2030. aastaks või kliimaneutraalsuse saavutamisega 2050. aastaks; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kordab seetõttu oma varasemates arvamustes (10) esitatud üleskutset koostada käitumisjuhend, mille alusel kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused Euroopa poolaastasse. Euroopa poolaasta peaks muutuma tänu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamisele läbipistvamaks, kaasavamaks ja demokraatlikumaks. See suurendab vastutust kohalikul ja piirkondlikul tasandil, parandades seega soovitud reformide ning taaste- ja vastupidavusrahastu elluviimist liikmesriikides. |
| --- | --- |

43.

Brüssel, 8. veebruar 2023

Euroopa Regioonide Komitee president

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määruse (EL) 2021/241 (millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu) (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17) artikkel 16.

1

(2)  Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõige 3 ning protokoll (nr 2) subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta.

2

(3)  Dokumendis COM(2022) 383 final järeldatakse, et 30. juuni 2022. aasta seisuga vastu võetud 25 riiklikus taaste- ja vastupidavuskavas keskenduvad 129 meedet soolisele võrdõiguslikkusele.

3

(4)  Euroopa Regioonide Komitee ning Euroopa Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Nõukogu, „Omavalitsuste, linnade ja piirkondade kaasamine riiklike taaste- ja vastupidavuskavade koostamisse: Euroopa Regioonide Komitee ning Euroopa Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Nõukogu sihtotstarbelise konsultatsiooni tulemused“, jaanuar 2021.

4

(5)  Euroopa Regioonide Komitee ning Euroopa Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Nõukogu, „Implementation of the Recovery and Resilience Facility: The Perspective of Local and Regional Authorities – Results of COR– CEMR targeted consultation“, aprill 2022.

5

(6)  Regions for EU Recovery, „Benchmark study on the implementation of the Recovery and Resilience Facility at the regional level – Main results“, juuni 2022.

6

(7)  Uuring põhines 2 698 intervjuul ELi kohalike ja piirkondlike poliitikutega ja toimus 25. juulist11. septembrini 2022. Vt Euroopa Regioonide Komitee: kohalik ja piirkondlik baromeeter. Oktoober 2022, kättesaadav aadressil: https://cor.europa.eu/et/our-work/Pages/EURegionalBarometer-Survey-2022.aspxx.

7

2 698 intervjuul

(8)  Uuring põhines 2 698 intervjuul ELi kohalike ja piirkondlike poliitikutega ja toimus 25. juulist11. septembrini 2022. Vt Euroopa Regioonide Komitee: kohalik ja piirkondlik baromeeter. Oktoober 2022, kättesaadav aadressil: https://cor.europa.eu/et/our-work/Pages/EURegionalBarometer-Survey-2022.aspxx, lk 4.

8

2 698 intervjuul

(9)  Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 3 punkt d, neljas sammas.

9

(10)  Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa COVID-19 pandeemia järgne taastekava: taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend ning tehnilise toe rahastamisvahend“ (ELT C 440, 18.12.2020, lk 160).

10

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa poolaasta ja ühtekuuluvuspoliitika: struktuurireformide kooskõlastamine pikaajaliste investeeringutega“ (ELT C 275, 14.8.2019, lk 1).

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa poolaasta juhtimise parandamine: käitumisjuhend kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamiseks“ (ELT C 306, 15.9.2017, lk 24).

---

| 3.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 157/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 157/18

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Seame inimesed esikohale, kindlustame kestliku ja kaasava majanduskasvu, avame ELi äärepoolseimate piirkondade potentsiaali“

(2023/C 157/04)

| Raportöör: | Pedro DE FARIA E CASTRO (PT/EPP), Assooride autonoomse piirkonna valitsuse asekantsler |
| --- | --- |
| Viitedokument: | komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Seame inimesed esikohale, kindlustame kestliku ja kaasava majanduskasvu, avame ELi äärepoolseimate piirkondade potentsiaali“
  COM(2022) 198 final |

Raportöör:

Pedro DE FARIA E CASTRO (PT/EPP), Assooride autonoomse piirkonna valitsuse asekantsler

Viitedokument:

komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Seame inimesed esikohale, kindlustame kestliku ja kaasava majanduskasvu, avame ELi äärepoolseimate piirkondade potentsiaali“

COM(2022) 198 final

POLIITIKASOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | toonitab Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349 nimetatud äärepoolseimate piirkondade püsivaid struktuurilisi piiranguid, mida COVID-19 pandeemia on veelgi süvendanud; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et ELi äärepoolseimate piirkondade strateegia on osutunud kasulikuks nende meetmete süvendamisel, mille eesmärk on säilitada kõnealuste ELi piirkondade eripära. COVID-19 pandeemiast põhjustatud olukord ning pakiline vajadus tegeleda praeguste ja tulevaste majanduslike, sotsiaalsete, kultuuriliste ja keskkonnaprobleemidega on aga toonud esile vajaduse uuendada põhjalikult 2017. aasta strateegiat „Tugevam uuendatud strateegiline partnerlus ELi äärepoolseimate piirkondadega“; |
| --- | --- |

2.

| 3. | peab tervitatavaks, et Euroopa Komisjon järgib komitee soovitust kohandada ELi äärepoolseimate piirkondade strateegiat, arvestades pandeemia tõsiseid tagajärgi, nagu on välja pakutud komitee arvamuses teemal „Euroopa Komisjoni aruanne ELi äärepoolseimate piirkondade uuendatud strateegilise partnerluse rakendamise kohta“ (1) (raportöör: Ángel Víctor Torres Pérez) ja Euroopa Parlamendi raportis tulevase tugevama partnerluse kohta ELi äärepoolseimate piirkondadega; (2) |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde äärepoolseimate piirkondade erinevaid samme Euroopa Komisjoni strateegia uuendamiseks, eelkõige äärepoolseimate piirkondade juhtide poliitilist deklaratsiooni, mis võeti vastu 3. mail 2021 Assooridel äärepoolseimate piirkondade juhtide konverentsi istungitevahelisel kohtumisel; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab komisjoni, liikmesriikide ja äärepoolseimate piirkondade juhtide konverentsi partnerluse tugevdamist kõnealuse strateegia väljatöötamisel, mis on võimaldanud viljakat ja pidevat dialoogi asjaomaste platvormide ja töörühmade kaudu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | väljendab heameelt Euroopa Komisjoni teatise „Seame inimesed esikohale, kindlustame kestliku ja kaasava majanduskasvu, avame ELi äärepoolseimate piirkondade potentsiaali“ üle, milles võetakse arvesse äärepoolseimate piirkondade juhtide konverentsi seisukohti, mis esitati konverentsi 18. novembri 2021. aasta lõppdeklaratsioonis (Ponta Delgada, Assoorid) ja 19. jaanuari 2022. aasta dokumendis, mis võeti vastu koos Prantsusmaa, Hispaania ja Portugaliga; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väljendab heameelt komisjoni võetud kohustuse üle tugevdada dialoogi ja pakkuda kõnealustele piirkondadele kohandatud toetust, et nad saaksid täiel määral kasu ELi poliitikameetmetest ja kasutada ära nende potentsiaali, aidates seeläbi kaasa ELi nähtavuse suurendamisele nende piirkondade mõjualadel; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tunnistab selle uue teatise tähtsust, rõhutab vajadust riigiülese, riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutuste koordineeritud tegevuse järele ja kavandatud meetmete kiire elluviimise järele ning rõhutab mitmete kriiside taustal pakilist vajadust reageerida viivitamata ja tõhusalt, et tagada jätkusuutlik majanduse ja ühiskonna taastumine; |
| --- | --- |

8.

| 9. | peab kahetsusväärseks, et komisjoni uues teatises ei ole piisavalt käsitletud teatavaid äärepoolseimate piirkondade arenguks vajalikke poliitikameetmeid; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et kõnealuste piirkondade kaitsetust, mida on tunnistatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349, süvendavad veelgi arvukad loodusõnnetused, mille sagedus globaalse soojenemise tõttu suureneb ning mille ulatuse ja intensiivsuse kasv äärepoolseimates piirkondades on jätkuvalt suur probleem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | märgib, et sõda Ukrainas avaldab nendele juba niigi kaitsetutele piirkondadele lisasurvet ja seab ohtu tervishoiukriisist taastumise. Kodumajapidamiste ostujõud on neis piirkondades praegu tõsiselt kahjustatud ja eri tegevusvaldkondade kanda jäävad lisaks struktuursetele lisakuludele, mis on seotud neid territooriume mõjutavate struktuuriliste piirangutega, märkimisväärsed lisakulud; |
| --- | --- |

11.

| 12. | väljendab heameelt Euroopa Liidu Nõukogu 21. juuni 2022. aasta järelduste üle komisjoni 3. mai 2022. aasta teatise kohta ja rõhutab nende tähtsust selle uue äärepoolseimate piirkondade strateegia rakendamisel; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub asjaomaseid liikmesriike üles toetama oma äärepoolseimaid piirkondi haldussuutlikkuse suurendamisel ja oskuste arendamise edendamisel, et need piirkonnad saaksid ELi programmidest täiel määral kasu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on rahul, et komisjoni teatises märgitakse, et äärepoolseimad piirkonnad ei sarnane faktiliselt ega õiguslikult teistele geograafiliste iseärasustega Euroopa piirkondadele, nagu saared, mägipiirkonnad või hõredalt asustatud piirkonnad; |
| --- | --- |

14.

Kodanike vajadustega tegelemine

| 15. | väljendab heameelt selle üle, et Euroopa Komisjon keskendub äärepoolseimates piirkondades elavate inimeste vajadustele, samuti majanduse taastamisele ning kestlikule ja kaasavale majanduskasvule, mis on vajalikud kõnealuste vajaduste rahuldamiseks; |
| --- | --- |

15.

| 16. | juhib tähelepanu tungivale vajadusele tegeleda äärepoolseimate piirkondade märkimisväärse sotsiaalse ja majandusliku ebavõrdsusega Mandri-Euroopaga võrreldes ning kutsub Euroopa Komisjoni üles toetama neid piirkondi ülejäänud ELiga lähenemise protsessis; |
| --- | --- |

16.

| 17. | peab tervitatavaks Euroopa Komisjoni rõhuasetust sellele, kui oluline on toetada äärepoolseimate piirkondade iseärasusi Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ja Porto sotsiaaltippkohtumisel 2030. aastaks seatud tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise alaste eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

17.

Tähelepanu pööramine rändeprobleemile

| 18. | nõuab ELi institutsioonide tugevat ja otsustavat toetust rändekriiside korral, eelkõige ELi välispiiril asuvatel aladel, millel on ainuvastutus nende territooriumile saabuvate saatjata alaealiste vastuvõtmise, neile põhiteenuste osutamise ja nende toetamise eest teel täiskasvanuikka; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tuletab meelde, et oluline on Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi piisav rahastamine, tagades nende vahendite piirkonnapõhise haldamise, et suurendada nende kättesaadavust, eriti kriisiolukordades, mis teatavates äärepoolseimates piirkondades korduvad, näiteks Kanaari saartel, Guajaanas või Mayotte’is, ning väljendab heameelt komisjoni poolt uues strateegias sellega seoses võetud kohustuse üle; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ootab huviga ELi edasisi edusamme seoses rände- ja varjupaigaleppega, võttes arvesse Venemaa sissetungist Ukrainasse saadud õppetunde ning uurides võimalust kohaldada nõukogu direktiivi 2001/55/EÜ (3) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu CARE määrusega (4) kehtestatud uusi meetmeid ka teistest konfliktipiirkondadest pärit rändajate suhtes, kellel on ELile suur mõju, et saavutada tõeline solidaarsus ja õiglane rändekoormuse jagamine kõigi liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

20.

Roheüleminek

| 21. | väljendab heameelt selle üle, et komisjoni tunnistab, et äärepoolseimad piirkonnad vajavad erimeetmeid kliimamuutustega kohanemiseks, sest nad on kliimamuutuste mõju, sealhulgas äärmuslike ilmastikunähtuste ees eriti kaitsetud; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab komisjoni võetud kohustust võtta äärepoolseimaid piirkondi jätkuvalt nõuetekohaselt arvesse ELi Solidaarsusfondi rakendamisel, samuti kohustust toetada riskiennetusmeetmeid ja vastupanuvõimet loodusõnnetuste suhtes ning edendada teadmiste vahetamist äärepoolseimate piirkondade ja nende naabrite vahel; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nõuab, et võetaks arvesse õigusaktide paketi „Eesmärk 55“ suurt mõju äärepoolseimate piirkondade konkurentsivõimele ja ühendatusele, kohaldades süstemaatiliselt ja kõikehõlmavalt ELi toimimise lepingu artiklit 349 pärast mõjuhinnangute koostamist, mille alusel tuleks kõnealuste piirkondade jaoks vastu võtta kohandatud lahendused, muutes vajaduse korral õigusakte, et tagada nende alade elanike õiglane kohtlemine, sest nad peavad juba praegu toime tulema kaugusest tulenevate lisakuludega. Tuleb tagada nende väga haavatavate piirkondade kodumajapidamiste ja ettevõtete juurdepääs kliimameetmete sotsiaalfondile ja moderniseerimisfondile ning väikesemahuliste projektide rahastamine innovatsioonifondi raames; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hoiatab sellega seoses kõnealuste piirkondade suureneva kaitsetuse eest, mis tuleneb nende kaugusest ja eraldatusest Euroopa mandrist, ning seega mõju eest, mida avaldab neile paketist „Eesmärk 55“ tulenevate uute heitkoguste ja kütuse maksustamise eesmärkide täitmine; |
| --- | --- |

24.

| 25. | juhib tähelepanu sellele, et äärepoolseimate piirkondade puhul on tegemist isoleeritud energiasüsteemidega, mida ei saa mandriga ühendada, ning kutsub ELi institutsioone üles edendama kõnealuste piirkondade energiasõltumatust poliitikameetmete abil, millega toetatakse ja edendatakse asjakohast üleminekut, mis viib nad praegusest sõltuvusest fossiilkütustest taskukohaste kestlike süsteemide poole; |
| --- | --- |

25.

Juurdepääsuprobleemide vähendamine

| 26. | tuletab meelde, et kuna puuduvad maismaapõhised alternatiivid, sõltuvad äärepoolseimad piirkonnad täielikult usaldusväärsest ja taskukohasest õhu- ja meretranspordist, et tagada oma elanikkonna liikuvus ja esmatarbekaupadega varustamine. See põhjustab elanikele suurt finantskoormust ning tekitab seetõttu kahju kohalikule majandusele ja avalikule huvile; |
| --- | --- |

26.

| 27. | on seisukohal, et äärepoolseimate piirkondade võrdsust ja kaasatust ning nende arengut ei ole võimalik edendada ilma, et rakendataks strateegiat nende kauguse ja eraldatuse vähendamiseks, mis nõuab tingimata täiendavaid meetmeid nende puuduliku juurdepääsetavuse kompenseerimiseks ja digitaalse lõhe vähendamiseks, et neid arendada ja tugevdada nende majandust, arvestades äärepoolseimast asukohast tingitud püsivaid struktuurseid. Komitee rõhutab, et ühtse turu erakorraliste meetmete paketis on väga oluline arvestada äärepoolseimate piirkondadega, et tagada tarneahelate toimimine kriisiajal; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub – nagu soovitas Euroopa Parlament oma raportis tulevase tugevama partnerluse kohta ELi äärepoolseimate piirkondadega – komisjoni üles hindama vajadust rakendada transpordivaldkonnas toetust kui lisavahendit reisijate- ja kaubaveo kulude tõttu tekkinud ebasoodsate tingimuste ja kumulatiivse kahju korvamiseks; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kutsub üles toetama projekte, mille eesmärk on parandada äärepoolseimate piirkondade ühendatust. Komitee juhib sellega seoses tähelepanu merealuste kaablite rajamise toetamise küsimusele, mis on endiselt suur probleem andmevoogude turvalisuse, aga ka teenuse kvaliteedi ja selle tariifide taskukohasuse seisukohast. Näiteks Réunion ja Assooride autonoomne piirkond seisavad varsti silmitsi oma merealuste elektrooniliste sidekaablite aegumise probleemiga. Teatavates piirkondades, näiteks Prantsuse Guajaanas, tuleks kaaluda ka satelliittehnoloogiat, kuna kiudoptilisi ühendusi ei ole võimalik paigaldada kõikidesse asustatud piirkondadesse; |
| --- | --- |

29.

Põllumajandus ja maaelu areng

| 30. | rõhutab põllumajandussektori tähtsust äärepoolseimate piirkondade majanduse, keskkonna, maakasutuse planeerimise ja tööhõive jaoks ning asjaolu, et EL on seda tunnistanud, kehtestades erikohtlemise kõrvalisele asukohale ja saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programmi (POSEI) näol ja konkreetsed erandid ühises põllumajanduspoliitikas. Komitee nõuab nende sätete säilitamist; |
| --- | --- |

30.

| 31. | märgib rahuloluga, et põllumajanduse, metsanduse ja maapiirkondade toetamiseks mõeldud riigiabi vahendid võimaldavad äärepoolseimatesse piirkondadesse tehtavate investeeringute ja tegevusabi puhul kõrgemaid ülemmäärasid ning et komisjon on nende vahendite käimasoleva läbivaatamise käigus teinud ettepaneku säilitada nende piirkondade eritingimused; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab sellegipoolest, et olulised on äärepoolseimatele piirkondadele kehtestatud erisätted vähese tähtsusega abi kohta, võttes arvesse lisakulusid, mida kannavad kõik nendes piirkondades põllumajandustoodete esmatootmisega tegelevad ettevõtjad; |
| --- | --- |

32.

| 33. | on seoses Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondiga (EAFRD) seisukohal, et strateegiliste kavade tsentraliseeritud haldamine on vastuolus lihtsustamise, tõhususe ja tulemuslikkuse eesmärgiga, mida soovitakse saavutada, ning loodab, et selle negatiivset mõju on võimalik vähendada nii palju kui võimalik tänu menetluste asjakohasele paindlikkusele ja detsentraliseerimisele äärepoolseimate piirkondade strateegiliste kavade rakendamisel; nõuab tiheda institutsioonidevahelise koostöö jätkamist, et tugevdada programmi POSEI eelarvet. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Programm on oluline vahend kohaliku tootmise kestlikkuse toetamiseks ja ühise põllumajanduspoliitika kohandamiseks äärepoolseimate piirkondade iseärasustega. Tuleb tegeleda programmi kroonilise, nõuetekohaselt tõestatud alarahastamisega ja vastata kõnealuste piirkondade tegelikele vajadustele, et programm suudaks sammu pidada nende piirkondade põllumajandussektori arenguga ja jätkata oma eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

34.

Sinine majandus ja kalandus

| 35. | meenutab, et äärepoolseimad piirkonnad suurendavad Euroopa Liidu merelist mõõdet, andes talle maailma suurima mereala, kus on üle 25 miljoni km2 pindalaga majandusvöönd, ja suured majanduslikud eelised; |
| --- | --- |

35.

| 36. | väljendab heameelt äärepoolseimatele piirkondadele omistatud tähtsuse üle seoses traditsioonilise kalandussektori ja sinise majanduse strateegiatega järgnevateks aastateks, samuti Euroopa Komisjoni võetud kohustuse üle vaadata läbi aruandlusmenetluste nõuded ja riigiabi andmist kalalaevastiku uuendamiseks kõnealustes piirkondades võimaldavad sätted, võttes arvesse nende piirkondade eripära ja toetades kalureid, tagades samal ajal kestliku kalapüügi; |
| --- | --- |

36.

Riigiabi

| 37. | peab tervitatavaks Euroopa Komisjoni teatises võetud kohustust võtta äärepoolseimate piirkondade iseärasusi arvesse riigiabi käsitlevate määruste ja suuniste läbivaatamisel kõigis sektorites, lähtudes ELi riigiabi õigusaktides nende piirkondade suhtes kehtivatest sätetest. Komitee nõuab suuremat paindlikkust sellise abi andmist reguleerivas korras; |
| --- | --- |

37.

| 38. | toonitab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata riigiabi eeskirjadele, millega tugevdatakse ja soodustatakse äärepoolseimate piirkondade ühendatust, eelkõige seoses lennujaamadele ja -ettevõtjatele ning meretranspordile antava riigiabi suuniste läbivaatamisega ning keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevate määruste käimasoleva läbivaatamisega, millega tuleks ette näha investeerimisabi lisakategooria, mis võimaldab äärepoolseimate piirkondade ettevõtjatel järgida ELi keskkonnastandardeid; |
| --- | --- |

38.

| 39. | nõuab, et äärepoolseimate piirkondade ja Euroopa Komisjoni konkurentsi peadirektoraadi vahel loodaks foorum „puhtalt kohaliku mõjuga abi“ kontseptsiooni arutamiseks, pidades silmas, et üle 90 % äärepoolseimates piirkondades asuvatest ettevõtjatest on väikese finantssuutlikkusega mikro- ja väikeettevõtjad ning et kõnealustele piirkondadele antav abi ei suuda mõjutada konkurentsi siseturul, kuna see on mõeldud üksnes kohalikule tegevusele; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab lisaks, et oluline on tagada kõigi äärepoolseimate piirkondade maksusüsteemide järjepidevus, sest mis tahes katkestus võib tõsiselt destabiliseerida nende piirkondade majandust ja tööhõivet; |
| --- | --- |

40.

Turism

| 41. | juhib tähelepanu turismisektori olulisele rollile äärepoolseimate piirkondade arengus, kuna tegemist on valdkonnaülese majandustegevusega, millel on suur mõju majanduskasvule, tööhõivele ja regionaalarengule; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tuletab meelde COVID-19 tervisekriisi suurt mõju kõnealusele valdkonnale, tuues selles sektoris kaasa enneolematu majanduslanguse; |
| --- | --- |

42.

| 43. | rõhutab selle sektori kaitsetust, kuna turism on tugevalt avatud geopoliitilistele, tervishoiualastele ja kliimaga seotud välismõjudele ning sõltub õhu- ja meretranspordi ühendustest; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rõhutab vajadust edendada uuenduslikke, kestlikke ja vastupanuvõimelisi investeeringuid, et toetada selle strateegilise sektori kestlikku arengut; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kutsub Euroopa Komisjoni üles edasi arendama Euroopa turismipoliitikat, mis hõlmaks ka Euroopa turismiameti loomist, et toetada Euroopa turismisihtkohtade kaksiküleminekut, ja kiirendama selle kõnealuste piirkondade jaoks strateegilise sektori taaskäivitamist. Komitee toetab Euroopa Parlamendi hoiatust, et kõnealuse poliitika kujundamisel ja hindamisel tuleb arvestada äärepoolseimate piirkondade eripära ja lisapiirangutega, tagades piisava rahastamise, et kindlustada nendes piirkondades juurdepääsetavus ning kliima- ja digiüleminek; |
| --- | --- |

45.

Välismõõde

| 46. | tunnistab, et äärepoolseimatel piirkondadel on suhted kolmel (Euroopa, riigi ja piirkonna) tasandil, mis tähendab, et lisaks siseturu eeliste paremale ärakasutamisele saavad nad paremini integreeruda oma vahetusse geograafilisse keskkonda, tugevdades suhteid oma naaber- ja partnerriikidega. Samal ajal tuleb kaubandusläbirääkimistel ja -lepingutes alati arvesse võtta nende mureküsimusi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rõhutab, et geograafilistel aladel, kus äärepoolseimad piirkonnad asuvad, on erinevad omadused, probleemid ja võimalused ning seepärast on oluline töötada iga piirkonna jaoks välja eelneval analüüsil põhinev strateegia, et teha kindlaks peamised ühised probleemid ja kasutada ära tiheda koostöö kogu potentsiaal; |
| --- | --- |

47.

| 48. | juhib tähelepanu sellele, et selline esialgne hinnang peaks põhinema kahekordsel analüüsil, millest ühes käsitletakse ELi ees seisvaid probleeme kõnealustel aladel ning teises nende probleemide mõju neil aladel asuvatele Euroopa piirkondadele ning liidu võimalikke lahendusi neile probleemidele; |
| --- | --- |

48.

| 49. | peab tervitatavaks Euroopa Komisjoni teatises võetud kohustust teha kindlaks piirkondliku koostöö võimalused ja äärepoolseimate piirkondade ees seisvad raskused, määrata kindlaks peamised koostöövaldkonnad, arendada koostöövõimalusi ja toetada seda koostööd ning edendada äärepoolseimate piirkondade vahelist teabevahetust. Lisaks kutsub komitee asjaomaseid liikmesriike üles soodustama nendes valdkondades koostööd äärepoolseimate piirkondade ning ülemeremaade ja -territooriumide vahel ning samuti kolmandate riikidega. Komitee julgustab teisi liikmesriike edendama koostööd ja vahetusi oma piirkondade ja äärepoolseimate piirkondade vahel; |
| --- | --- |

49.

| 50. | palub komisjonil võtta geograafiliste strateegiate läbivaatamisel arvesse äärepoolseimate piirkondade rolli ja eripära ning kaasata need piirkonnad konsultatsioonimehhanismidesse; |
| --- | --- |

50.

Järeldused

| 51. | nõuab, et kiiresti võetaks vastu pragmaatilised ja asjakohased lahendused, kohaldades järjepidevalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 349, et vältida majandusliku, sotsiaalse ja kestliku taastumise eesmärgi kahjustamist; |
| --- | --- |

51.

| 52. | juhib tähelepanu vajadusele tõhusalt tugevdada konkurentsivõime edendamist ja ELi poliitikameetmete äärepoolseimatele piirkondadele avalduva mõju eelnevat hindamist, kasutades kohapõhiseid lähenemisviise, mis tagavad kõnealuste piirkondade kodanike sissetulekute kaitse; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kutsub Euroopa Komisjoni üles koostama koos äärepoolseimate piirkondade ja nende riikidega tegevuskava koos ajakavaga. |
| --- | --- |

53.

Brüssel, 8. veebruar 2023

Euroopa Regioonide Komitee president

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  ELT C 37. 2.2.2021, lk 57.

1

(2)  Raport tulevase tugevama partnerluse kohta ELi äärepoolseimate piirkondadega.

2

(3)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiivi 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. aprilli 2022. aasta määrus (EL) 2022/562, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 223/2014 seoses ühtekuuluvusmeetmetega pagulaste toetamiseks Euroopas (CARE) (ELT L 109, 8.4.2022, lk 1).

4

---

| 3.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 157/23 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 157/23

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Sotsiaalmajandust soodustava keskkonna loomine – kohalik ja piirkondlik perspektiiv“

(2023/C 157/05)

| Raportöör: | Ricardo RIO (PT/EPP), Braga linnapea |
| --- | --- |

Raportöör:

Ricardo RIO (PT/EPP), Braga linnapea

POLIITIKASOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | toetab Euroopa Komisjoni koostatud sotsiaalmajanduse tegevuskava (2021) ning peab sektori kesksete probleemidega tegelemist väga oluliseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunnistab sotsiaalmajanduse sektoriülest olemust ja asjaolu, et see hõlmab eri riikides eri liiki majandusüksusi ja sel on erinev tähendus. Avaliku sektori asutustel on iseäranis kohalikul ja piirkondlikul tasandil olulisi probleeme, mis raskendavad tõhusa lähenemisviisi väljatöötamist. Seepärast rõhutab komitee lisaväärtust, mida annab Euroopa Regioonide Komitee kaasamine sotsiaalmajanduse alastesse dialoogidesse ja koostöösse Euroopa Komisjoni ja teiste asjaomaste sidusrühmadega; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tunnustab sotsiaalmajanduse tegevuskava ja komisjoni 2023. aasta tööprogrammis välja kuulutatud komisjoni järgnevat ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus sotsiaalmajanduse raamtingimuste arendamise kohta. Käesolev arvamus on komitee ning kohaliku ja piirkondliku tasandi panus neisse algatustesse ning kajastab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli sotsiaalmajanduse organisatsioonide toetamisel oma piirkondades; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et jätkuv kliimakriis, COVID-19 pandeemia ja Venemaa Ukraina-vastase agressiooni tagajärjed ning praegused rekordkõrged inflatsioonimäärad muudavad õiglase ülemineku vastupanuvõimelisemale ja kestlikumale majandusele veelgi pakilisemaks ning et sellega seoses on huvi sotsiaalmajanduse vastu kasvanud, pidades silmas vajadust edendada poliitikameetmeid ja uusi mudeleid kestliku ja kestva arengu jaoks. Teisisõnu ei ole vaja uuendada mitte ainult toetusmeetmeid, vaid ka mitmesuguseid sotsiaal- ja õiguspoliitika meetmeid; |
| --- | --- |

4.

| 5. | juhib tähelepanu sellele, et on aeg suurendada sotsiaalmajanduse nähtavust ja saada selle kohta uusi andmeid muu hulgas kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning tutvustada neid andmeid, parimaid tavasid ja olemasolevaid algatusi uutele sihtrühmadele, sealhulgas noortele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | teeb ettepaneku luua Euroopas ametlik sotsiaalmajanduse vaatluskeskus, mis võiks kaasata eri sidusrühmi, jälgida sotsiaalmajanduse sektori arengut ja soovitada algatusi, et parandada nende sotsiaalmajanduse organisatsioonide arenguraamistikku, kes osalevad avaliku poliitika ühisel ülesehitamisel riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab dünaamiliste sotsiaalmajanduse ökosüsteemide tähtsust. Need võivad tugineda rahastamise, maksustamise ja riigihangete valdkonna toetavatele õigusraamistikele ning poliitikameetmetele. Samuti toonitab komitee sellise institutsioonilise struktuuri loomise olulisust, mis hõlmab subsidiaarsuse lähenemisviisi Euroopa, riikliku, piirkondliku ja kohaliku valitsemistasandi vahel; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub ELi institutsioone, liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles töötama välja sotsiaalmajanduse edendamise ühise kava, millega viiakse ellu subsidiaarsuse visioon; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et esmatähtis on investeerida nii institutsioonilise suutlikkuse suurendamisse kui ka inimressursside koolitamisse, et tugevdada sektori kohanemis- ja vastupanuvõimet; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toetab sotsiaalset ettevõtlust, sealhulgas rahastamist ja sektorile kättesaadavat ELi toetust käsitlevate koolitus- ja teavituskampaaniate tõhustamist. Seda tuleks teha koostöös kõigi valitsustasandite ja asjaomaste sidusrühmadega; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab sotsiaalmajanduse tegevuskontseptsiooni, milles võetakse arvesse juba olemasolevate süsteemide mitmekesisust ja mis hõlmab kõiki konkreetsetele organisatsioonilistele ja tegevuslikele kriteeriumidele vastavaid ettevõtteid, et mitte jätta neid kõrvale selle sektori arendamise seisukohalt olulisest toetusest. See võimaldaks suuremat sidusust ja lähenemist Euroopa, riikliku ja piirkondliku tasandi poliitikas ning lihtsustaks sotsiaalmajanduse mudeli vastastikust tunnustamist (suutlikkus tegutseda piiriüleselt) ja nähtavust; |
| --- | --- |

11.

Sotsiaalmajandus Euroopas ja liikmesriikides

| 12. | rõhutab vajadust tegeleda määratluste ja õigusraamistike paljususega ning erinevate andmekogumismeetoditega, mis muudavad keeruliseks sektori kaalu ja panuse mis tahes riigipõhise ja piirkondliku võrdlemise; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub Euroopa Komisjoni taas üles töötama välja Euroopa sotsiaalmajanduse õigusraamistiku selliste ettevõtete ühiseks määratlemiseks ning korraldamiseks ja hõlmamiseks, mis vastavad konkreetsetele organisatsioonilistele ja tegevuskriteeriumidele, (1) et mitte jätta neid kõrvale selle sektori arendamise seisukohalt olulisest toetusest; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab tungivalt, et riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused kasutaksid paremini ära üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevate erisätete kehtivate eeskirjade potentsiaali, et asjakohastel juhtudel kasutada täiel määral ära võimalust tunnustada majandustegevusega tegelevaid sotsiaalmajandusüksusi üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajatena. Samuti kutsub komitee üles kasutama sotsiaalmajandusüksuste potentsiaali avalike teenuste arendamiseks ja täiustamiseks, kaasates need teenuste juhtimisse; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tunnistab ELi sotsiaalettevõtluse algatuse ja selle järelmeetmete positiivset mõju sotsiaalmajanduse ja sotsiaalsete ettevõtete regulatiivsele ja institutsioonilisele tegevuskeskkonnale, kuid märgib kahetsusega, et haldusasutuste ühtse ja selge kontaktpunkti ideed tuleb edasi arendada; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub kõiki valitsustasandeid üles koostama sotsiaalmajanduse edendamiseks pikaajalisi ja hästi rahastatud strateegiaid, mis on välja töötatud dialoogis sektoriga ja kooskõlas ELi sotsiaalmajanduse tegevuskavaga ja seal esitatud sotsiaalmajanduse määratlusega; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab vajadust luua sotsiaalmajanduse jaoks vähem ametlikud ja lihtsamad toetussüsteemid, sest need on – olemasolu korral – sageli väga formaliseeritud ning põhjustavad sotsiaalmajanduse organisatsioonidele tohutut halduskoormust; |
| --- | --- |

17.

| 18. | leiab, et liikmesriigid peaksid hea tavana võtma sotsiaalmajanduse mõiste ametlikku keelekasutusse, sõnastades määratluse, mis kajastab ELi määratluses väljendatud peamisi väärtusi ja põhimõtteid; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub üles nimetama sektori elavdamiseks ametisse sotsiaalmajanduse riiklikud ja piirkondlikud saadikud. Sotsiaalmajanduses on vaja hõlbustada eksperimenteerimist, katsetamist ja suutlikkuse suurendamist; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab sotsiaalse ettevõtluse rolli ja vajadust edendada seda kui väärtuslikku alternatiivi nii tulunduslikule kui ka mittetulunduslikule äritegevusele. Komitee tõstab esile sellise ettevõtluse rolli ja kasulikkust sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamisel ebasoodsas olukorras olevates ja vähem arenenud piirkondades. Neil struktuuridel on oluline mõju rahvastikukao ja maapiirkondadest lahkumise vähendamisele ning üldist huvi pakkuvate ülesannete täitmisele, eelkõige avaliku sektori toetuse puhul; |
| --- | --- |

20.

| 21. | toetab selliste strateegiate rakendamist, millega tugevdatakse sotsiaalmajanduse organisatsioonide suutlikkust digi- ja rohepöörde elluviimisel, pakkudes tuge ressursside ja oskuste näol, et nad saaksid end ümber kujundada ja oma tulemusi parandada; |
| --- | --- |

21.

Sotsiaalmajanduse jaoks õige raamistiku loomine

| 22. | rõhutab, et kiiresti on vaja luua ajakohased ja tõhusad sotsiaalmajanduse poliitikameetmed ja õigusraamistikud, mis hõlbustavad juurdepääsu rahastamisele ja turgudele, et saavutada piirkondade ja liikmesriikide ülespoole suunatud lähenemine, ning toonitab vajadust mobiliseerida sotsiaalmajanduse vajadustele kohandatud avaliku ja erasektori rahastamisvahendeid. Komitee rõhutab selles kontekstis vajadust sektorit soodustavate raamistike järele, et arendada piiriülest koostööd ja rahvusvahelistumist. Seejuures väljendab komitee heameelt komisjoni teadaande üle, et 2023. aastal esitatakse seadusandlik algatus Euroopa piiriüleste mittetulundusühingute ja mittetulundusorganisatsioonide põhikirja kohta; |
| --- | --- |

22.

| 23. | toob välja täiendavad takistused, mis piiravad sotsiaalmajanduses osalejate piiriülest tegutsemist ühtsel turul ja tulenevad kõiki sotsiaalmajanduses esinevaid õiguslikke vorme, nagu ühistud, töötajatele kuuluvad ettevõtted, vastastikused ühingud, ühendused, sihtasutused ja sotsiaalsed ettevõtted, hõlmava tervikliku õigusraamistiku mitmekesisusest (ja mõnikord selle puudumisest); |
| --- | --- |

23.

| 24. | leiab, et sotsiaalmajandus on valdkonnaülene ja seda tuleks käsitleda mitmes valdkonnas. Hea näide sellisest mitmekülgsest lähenemisviisist on siseturu ja ettevõtluspoliitikaga seotud meetmed, mille puhul saab aidata väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel ja idufirmadel kasvada, laieneda ja seeläbi luua töökohti ning aidata kaasa koostööle, partnerlusele ja ELi majanduse konkurentsivõimele; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub üles integreerima Euroopa tasandil enam-vähem ühtsesse põhikirja liikmesriikides eksisteerivad erinevad põhikirjad või märgised, et iseloomustada äriühinguid, mis teenivad kasumit, kuid millel on positiivne sotsiaalne ja keskkonnamõju; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tunnistab vajadust parandada sotsiaalmajandusega seotud andmeid, tehes ettepaneku, et EL võtaks kasutusele asjakohased näitajad sotsiaalmajanduse investeeringute hindamiseks; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et avaliku sektori asutused ja toetusesaajad võiksid saada suuremat kasu olemasolevatest võimalustest, mida pakub sotsiaalmajanduse toetuseks antava riigiabi paindlikkus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nõuab kolmanda sektori, avaliku sektori ja erasektori vaheliste liitude ja ühiste tööprotsesside edendamist, et lahendada sotsiaalseid, majanduslikke, hariduslikke, keskkonnaalaseid ja ökoloogilisi probleeme, pakkudes ühise eesmärgi saavutamiseks oskusi, ressursse ja oskusteavet; |
| --- | --- |

28.

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli parimad tavad

| 29. | tõdeb, et sotsiaalmajanduses osalejatel on tugev kohalik seotus ja seega suur potentsiaal ühelt poolt oma piirkonna sidusaks kujundamiseks, vähendades ebavõrdsust, ja teiselt poolt selle majanduse elavdamiseks, ning nõuab, et riiklikud ametiasutused võimaldaksid kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel rakendada kohalikule kontekstile kõige sobivamaid vahendeid, et toetada sotsiaalmajanduse arengut oma territooriumil. Komitee rõhutab seetõttu, et linnadele ja piirkondadele tuleks sotsiaalmajanduse jaoks võimaldada juurdepääsetavad, läbipaistvad, võrreldavad ja stabiilsed rahastamisskeemid; |
| --- | --- |

29.

| 30. | leiab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel peaks olema koordineeriv funktsioon, et luua sotsiaalmajanduse jaoks piirkondlikke kohtumisplatvorme või väliseid koostööstruktuure. Eelkõige peaksid nad edendama avaliku ja erasektori koostööstruktuuri loomist, et toetada piirkonnas sotsiaalmajanduse loomist ja konsolideerimist, koordineerides avalik-õiguslikke ja eraõiguslikke asutusi, eelkõige haridusasutusi, mis asuvad piirkonnas ja on pühendunud selle majandusarengule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele. See funktsioon peaks hõlmama ka regionaal- ja munitsipaalpoliitika arengusuundade ja kogemuste asjaomast koordineerimist; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nõuab sotsiaalmajanduse organisatsioonide ulatuslikumat kaasamist kohalike majandusotsuste tegemise protsessi. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid välja töötama sotsiaalselt vastutustundlikud riigihankeprotsessid ja -standardid, pöörates piisavat tähelepanu sotsiaalset kaasatust pakkuvatele majandustegevuses osalejatele ja keskkonnaprobleemidele; |
| --- | --- |

31.

| 32. | teeb ettepaneku institutsionaliseerida piirkondlikud dialoogi- ja toetusmehhanismid kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning sotsiaalmajanduse võrgustike vahel, et suunata rahalisi võimalusi, luua suutlikkuse suurendamise võimalusi ja toetada üksusi paremini kohapeal. Komitee on seega seisukohal, et igal liikmesriigil peaks olema ministeeriumid/osakonnad/ametid, kes vastutavad sotsiaalmajanduse arendamise eest ja kellel on selged volitused seonduvate teemade käsitlemiseks; |
| --- | --- |

32.

| 33. | palub luua majandus- ja sotsiaalüksustele kohalikul ja piirkondlikul tasandil koolitus- ja suutlikkuse suurendamise võimalused, et muuta ja laiendada nende ärimudelit eesmärgiga suurendada sotsiaalmajanduse vastupanuvõimet, autonoomiat ja karjäärivõimaluste atraktiivsust. Komitee kutsub seepärast üles lisama sotsiaalse ettevõtluse alase koolituse formaalhariduse, kutseõppe, ülikoolihariduse ja kogu haridustee eri etappidesse; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab, et sotsiaalmajanduse ja sotsiaalsete ettevõtete puhul on oluline jätkata ja tõhustada kohalike ja piirkondlike valitsustasandite vahelist koordineerimist nii ühe liikmesriigi sees kui ka kogu ELis; |
| --- | --- |

34.

| 35. | teeb ettepaneku rakendada mentorluse lähenemisviisi, mestides ühelt poolt piirkondi, kellel on juba kogemusi kohalike ja piirkondlike ökosüsteemide ja sotsiaalmajanduse jaoks vastavate õigusraamistike arendamisel, ning piirkondi, kellel vastavad kogemused puuduvad või on neid vähe; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nõuab sotsiaalmajanduse ja sotsiaalsete ettevõtetega seotud teadmiste pidevat arendamist ja kooskõlastamist omavalitsuste ja piirkondade vahel muu hulgas liikmesriikide sees. Riiklikud strateegiad võiksid seda koostööd edendada, muu hulgas sellega seotud meetmete edendamise kaudu olemasolevates kohalike piirkondlike omavalitsuste võrgustikes riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

36.

| 37. | toetab sotsiaalse ettevõtluse rolli, et hõlbustada majanduse üleminekut majanduslikult, sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt kestlikumale mudelile. Selleks peavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused leidma vahendid sotsiaalmajanduse tunnustamise atraktiivsuse suurendamiseks, näiteks ulatuslike teavituskampaaniate, sotsiaalmajanduses osalejate riigihangetele juurdepääsu parandamise ja sihipärase rahalise toetuse kaudu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | soovitab kutsuda ellu Euroopa sotsiaalmajanduse pealinna ametliku tiitli; |
| --- | --- |

38.

| 39. | toetab vajadust tagada, et ELi meetmetes võetaks arvesse kohalikku ja piirkondlikku perspektiivi. Komitee peab samuti oluliseks levitada edukaid katsealgatusi ja häid tavasid, mida juhivad sotsiaalmajanduse sidusrühmad valitsuse soovituste raames, ning edendada nende kordamist sotsiaalmajanduse võrgustike ja üldsuse teavitamise kaudu. Seda võiks teha spetsiaalse uue sotsiaalmajanduse platvormi abil, milles osaleks aktiivselt ka Euroopa Regioonide Komitee ja mis teeks koostööd kõigi asjaomaste sidusrühmadega; |
| --- | --- |

39.

| 40. | teeb ettepaneku parandada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste juurdepääsu teabele Euroopa fondide ja programmide, näiteks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kohta, tugevdada sidemeid ELi ja kohaliku/piirkondliku tasandi vahel ning suurendada teadlikkust sotsiaalmajanduse sektori rollist kohalikes ja piirkondlikes kogukondades; |
| --- | --- |

40.

Parem rahastamine, maksustamine ja turulepääs

| 41. | tunnustab komisjoni ettepanekut luua ELi sotsiaalmajanduse portaal, mis annaks ülevaate sektorit puudutavast avalikust poliitikast ja rahastamisest, ning ettepanekut suurendada avaliku sektori vahendite kättesaadavust; |
| --- | --- |

41.

| 42. | leiab, et rahastamisele juurdepääsu puudumine on üks peamisi sotsiaalse ettevõtluse õitsengut takistavaid tegureid. Seepärast on oluline edendada rahastamisvahendite koostoimet ning jätkata erasektori rahaliste vahendite, pikaajalise kapitali ja nõuannete mobiliseerimist, mis on kohandatud sotsiaalsete ettevõtete ja sotsiaalmajanduse organisatsioonide vajadustele; |
| --- | --- |

42.

| 43. | palub uurida sotsiaalmajanduse potentsiaali kutseõppe, ülikoolihariduse ja kogu haridustee ja aktiivse tööhõivepoliitika ning oskuste ja pädevuse arendamise valdkonnas. Seetõttu peaks komisjon toetama sotsiaalmajanduse töötajate koolitust ja elukestvat õpet sellistes valdkondades nagu digiüleminek, kaasav juhtimine, vastupanuvõime ja rohepööre, et aidata neil sotsiaalmajanduse ettevõtete tööturule siseneda või seal püsida; |
| --- | --- |

43.

| 44. | on seisukohal, et lisaks rohelisele taksonoomiale kui panusele rohelise kokkuleppe rakendamisse peaks komisjon kiiresti esitama ettepaneku sotsiaalse taksonoomia loomiseks. Sotsiaalne taksonoomia annaks potentsiaalsetele investoritele ja ettevõtjatele selged suunised selle kohta, mida võib käsitada sotsiaalse investeeringuna. Sotsiaalse taksonoomia puudumine takistab praegu võimalikke erainvesteeringuid sotsiaalmajandusse; |
| --- | --- |

44.

| 45. | teeb ettepaneku vähendada tõkkeid, mis takistavad sotsiaalmajanduses osalejate juurdepääsu riiklikele ja ELi vahenditele, ning kohanduda paremini kohalike oludega. Näiteks peaksid ELi ja riiklikud rahalise toetuse programmid olema kohandatud konkreetsetele territoriaalsetele vajadustele ja kontekstile. Need programmid peaksid moodustama turvalise ja prognoositava süsteemi sotsiaalteenuste rahastamiseks keskvalitsuse tasandilt kuni kohalike omavalitsusteni. Hea näide oli Euroopa viimases eelarves edendatud sotsiaalse innovatsiooni fondid, mis aitasid luua uusi sotsiaalprojekte kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

45.

| 46. | tunnustab tänu taasterahastule „NextGenerationEU“ ühtekuuluvuspoliitikas tehtud edusamme seoses sotsiaalmajanduse ja pakutavate uute võimalustega. Siiski on endiselt vaja, et linnadel ja piirkondadel oleks neile vahenditele otsene juurdepääs; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rõhutab vajadust töötada ELi ja liikmesriikide tasandil välja sotsiaalmajanduse eelarveraamistik, mis käsitleks kõlvatut konkurentsi, mis on seotud asjaoluga, et sotsiaalmajanduses osalejad sõltuvad peamiselt omaenda vahenditest; |
| --- | --- |

47.

| 48. | julgustab liikmesriike mobiliseerima vahendeid ELi rahastamisvahenditest, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust, ning looma InvestEU abiga väikestele ja keskmise suurusega sotsiaalmajandusüksustele mõeldud tagatisfondi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | toetab maksupoliitikat, milles tunnustatakse üldistes huvides tegutsemist. Näiteks: reaalsete maksulahenduste rakendamine sotsiaalmajanduse sektori toetamiseks (kontsessioonid, maksuvabastused nii tulumaksu kui ka käibemaksu osas), sotsiaalmajandusüksuse või sotsiaalse ettevõttena tegutsemisest saadava rahalise kasu suurendamine (nii otse sotsiaalmajandusüksuste kui ka inimeste/äriühingute seisukohalt, kes kasutavad sotsiaalmajandusüksuste teenuseid või ostavad neilt teatavaid kaupu). Seepärast palub komitee komisjonil pöörata seadusandlikus algatuses „Äritegevus Euroopas: tulumaksuga maksustamise raamistik“ (BEFIT) eritähelepanu sotsiaalmajandusüksuste maksusätetele; |
| --- | --- |

49.

| 50. | on seisukohal, et kiiresti tuleb rakendada sotsiaalmajanduse sektorile kasulikke fiskaalmeetmeid ja tagada paremad maksusoodustused (sotsiaalkindlustus, üksikisiku tulumaks) haavatavate ja/või haavatavuse ohus inimeste värbamisel, toetades eelkõige ettevõtlusvorme, kus enamasti töötavadki eelnimetatud inimesed (kaitstud töö keskused ja integratsiooniettevõtted); |
| --- | --- |

50.

| 51. | toetab kvootide kasutamist ja tingimuste seadmist, et tagada teatavat liiki kognitiivse puudega täiskasvanute juurdepääs tööturule: praegune kord (2 % kvoot) ei ole piisav ning paljudel juhtudel seda ei täideta. Vaja on korraldada sihipäraseid teavituskampaaniaid; |
| --- | --- |

51.

| 52. | on seisukohal, et eriti oluline on luua parem ja lihtne kord, et anda sotsiaalsetele ettevõtetele juurdepääs laenudele; |
| --- | --- |

52.

| 53. | nõuab meetmeid, millega edendataks sotsiaalselt vastutustundlikke riigihankeid, ja sotsiaalsete nõuete lisamist hangetesse, et aidata arendada sotsiaalmajanduse sektorit; |
| --- | --- |

53.

| 54. | palub lihtsustada sotsiaalmajanduse juurdepääsu riigihangetele, kasutades Euroopa riigihangete direktiivis juba ette nähtud võimalusi, ning edendada suutlikkuse suurendamist nii riigiteenistujate seas kui ka sotsiaalmajanduse valdkonnas; |
| --- | --- |

54.

| 55. | nõuab selgemaid eeskirju sotsiaalmajandusüksustele antava riigiabi kohta ning nende eristamist muud liiki ettevõtetest. Samuti tuleb sotsiaalmajandust kohelda erinevalt seoses riigiabi kokkusobivusega siseturuga, kohaldades ELi toimimise lepingu artikli 107 lõiget 1. Oluline oleks kehtestada konkreetne riigiabi kord sotsiaalsektoris tegutsevatele sotsiaalmajanduses osalejatele ja ettevõtetele, kui nad tegutsevad valdkonnas, kus turg ei toimi. Näiteks Prantsusmaal on hoiusefond, mis muudetakse sotsiaalmajanduse investeeringuks (10 %). Riigil on ka märgis väga uuenduslike ökoloogiliste ettevõtete jaoks, kes täidavad sotsiaalset ülesannet, tänu millele saavad investorid maksusoodustusi, kuna tegemist on vähem kasumlike ettevõtetega; |
| --- | --- |

55.

| 56. | toetab mõtet, et Euroopa õigusraamistik peab võimaldama tunnustatud sotsiaalsetel ettevõtetel pääseda Euroopa riigihangete turgudele, ilma et nad konkureeriksid traditsiooniliste ettevõtetega, kuna nad rahuldavad sotsiaalseid vajadusi või täidavad avaliku teenuse osutamisega seotud ülesandeid, olles samas saanud volitused valitsuselt. See võib olla eeliseks riigiasutustele, kes kehtestavad sotsiaalmajanduse õigusraamistiku, mis hõlmab heakskiitmise ja rahastamise süsteemi. |
| --- | --- |

56.

Brüssel, 8. veebruar 2023

Euroopa Regioonide Komitee president

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  ELT C 440, 29.10.2021, lk 62.

1

---

| 3.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 157/28 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 157/28

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa hooldusstrateegia“

(2023/C 157/06)

| Raportöör: | Heinrich DORNER (AT/PES), Burgenlandi liidumaa valitsuse liige |
| --- | --- |
| Viitedokument: | komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa hooldusstrateegia kohta
  COM(2022) 440 final |

Raportöör:

Heinrich DORNER (AT/PES), Burgenlandi liidumaa valitsuse liige

Viitedokument:

komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa hooldusstrateegia kohta

COM(2022) 440 final

POLIITIKASOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Poliitilised prioriteedid

| 1. | tunnistab vajadust kvaliteetsete hooldusteenuste järele alushariduse ja lapsehoiu valdkonnas, et toetada laste kognitiivsete, keeleliste ja füüsiliste võimete ja oskuste arengut, edendada nende tervislikku ja aktiivset eluviisi ning vältida vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohtu. Samuti on kvaliteetsed hooldusteenused olulised pikaajalise hoolduse valdkonnas, et suurendada eakate ja/või puuetega inimeste võimalusi säilitada oma iseseisvus ja elada väärikalt. Lisaks on seeläbi võimalik käsitleda demograafilisi muutusi ja vastata hüppeliselt kasvavale nõudlusele hooldusteenuste järele. Varajane sekkumine, vastav tervise edendamine ja haiguste ennetamine võivad veelgi pikendada iseseisvat toimetulekut, tervislikku ja aktiivset eluperioodi ja lükata kaugemale hooldusvajaduse tekkimist; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et kvaliteetsete hooldusteenuste taskukohasus, kättesaadavus ja juurdepääsetavus on vajalikud eeldused, et rahuldada üha suurenevat vajadust alushariduse ja lapsehoiu järele ning võimaldada eakatel ja/või puuetega inimestel iseseisvalt elada, toetades samal ajal nende perekondi ja vähendades lähedaste koormust; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tõdeb, et hooldustöötajaid ei väärtustata alati piisavalt, mis väljendub mõnel pool sageli madalas sissetulekus, madalas haridustasemes, tagasihoidlikes karjääriväljavaadetes, koolitusvõimaluste puudumises, psühholoogilise toe ja nõustamises puudumises ning mõnikord ka ebakindlates töösuhetes; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et hooldusteenuste puudumine mõjutab ebaproportsionaalselt naiste tööhõivet, sest täiendavad või mitteametlikud hoolduskohustused jäävad endiselt peamiselt naiste kanda. See mõjutab nende töö- ja eraelu tasakaalu ning võimalusi teha tasustatud tööd. 90 % ametlikest hooldustöötajatest on naised, sageli on nende palk ikka veel väike ja töökoht ebakindel. 92 % ELi naistest teeb tasustamata hooldustööd korrapäraselt, st üle ühe päeva nädalas, ja 81 % teeb tasustamata hooldustööd iga päev. 7,7 miljonit naist Euroopas ei tee hoolduskohustuste tõttu tasustatud tööd; (1) |
| --- | --- |

4.

| 5. | juhib tähelepanu asjaolule, et paljude riikide hooldussüsteemid suutsid COVID-19 kriisi kontekstis kiiresti kohaneda ja jätkata heade teenuste osutamist. Samas osutas pandeemia hooldussüsteemide mõneti puudulikule vastupanuvõimele. Komitee rõhutab, et töökohtade säilimine ja hooldusteenuste järjepidevus on võimalik tagada vastupanuvõimeliste tööandjastruktuuride loomisega, pidades eelkõige silmas omandistruktuuri ja teenitud kasumi kasutamist; |
| --- | --- |

5.

| 6. | juhib tähelepanu kogu Euroopas hooldusteenuste vallas valitsevale oskuste nappusele ja selle kaugeleulatuvale sotsiaalsele mõjule eelkõige rahvastikukao all kannatavates piirkondades või mahajäänud piirkondades, kus eakate ja ülalpeetavate eest hoolitsemine on vähem kättesaadav, hooldussektori tohutule potentsiaalile tööturu seisukohalt ning sellega seoses ka asjaolule, et järgmise kümne aasta jooksul on tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandesektoris võimalik luua kaheksa miljonit töökohta (2); |
| --- | --- |

6.

Põhimõtted

| 7. | toetab kindlalt Euroopa sotsiaalõiguste samba 9. põhimõtet ning selles sisalduvat lapsevanemate ja hoolduskohustustega inimeste õigust asjakohasele puhkusele ja paindlikule töökorraldusele ning hooldusteenustele; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toetab kindlalt Euroopa sotsiaalõiguste samba 11. põhimõtet ning selles sisalduvat laste õigust kvaliteetsele ja taskukohasele alusharidusele ja lapsehoiule; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on pühendunud Euroopa sotsiaalõiguste samba 17. põhimõttele ja selles puuetega inimestele sätestatud õigusele olla kaasatud, samuti nende õigusele saada sissetulekutoetust, nende vajadustele kohandatud töökeskkonnale ja teenustele, mis võimaldavad neil osaleda tööturul ja ühiskonnas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toetab kindlalt Euroopa sotsiaalõiguste samba 18. põhimõtet ja selles sisalduvat õigust kvaliteetsele ja taskukohasele pikaajalisele hooldusele, eelkõige koduhooldusele ja kogukonnapõhistele teenustele; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toetab kindlalt Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (3) ning selles sisalduvat eakate õigust elada väärikat ja iseseisvat elu ning osaleda sotsiaal- ja kultuurielus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toetab kindlalt Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ning selles sisalduvat puuetega inimeste õigust saada kasu meetmetest, mille eesmärk on tagada nende iseseisvus, sotsiaalne ja tööalane integratsioon ning osalemine ühiskonnaelus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub üles neid ELi liikmesriike, kes ei ole seda veel teinud, ratifitseerima ja rakendama asjakohaseid ILO konventsioone, eelkõige konventsiooni nr 189, mis puudutab koduabiliste inimväärset tööd, konventsiooni nr 190, mis puudutab vägivalda ja ahistamist tööelus, ning konventsiooni nr 149, mis puudutab õenduspersonali; |
| --- | --- |

13.

| 14. | väljendab toetust ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonile ja selles sätestatud kohustusele edendada puuetega inimestega töötavate spetsialistide ja töötajate väljaõpet konventsioonis tunnustatud õiguste valdkonnas, et parandada nende õigustega tagatud abi ja teenuste osutamist; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on pühendunud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklile 19 ja selles sätestatud õigusele anda puuetega inimestele juurdepääs mitmetele kodu-, elukohajärgsetele ja muudele teenustele, et hõlbustada nende eluviisi ja kogukonda kaasamist; |
| --- | --- |

15.

Üldised märkused

| 16. | tunneb heameelt selle üle, et oma teatises Euroopa hooldusstrateegia kohta käsitleb komisjon ka komitee ühes varasemas hooldusteemalises omaalgatuslikus arvamuses (4) tõstatatud küsimusi ja toob osaliselt välja selles pakutud lahendused, nagu tõhusa süsteemi loomine andmete ulatuslikuks kogumiseks ja analüüsimiseks. Komitee märgib kiireloomulist vajadust käivitada sektorite (eelkõige tervishoiu- ja sotsiaalvaldkonna) koostalitlusvõime süsteem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab vajadust ühise strateegia järele, mida jagavad kõik Euroopa tervishoiu-, hooldus- ja hariduspädevusega kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning liikmesriigid ja ELi institutsioonid, et tagada kättesaadav pikaajaline hooldus, mis vastab nii hooldust vajavate inimeste kui ka hooldajate vajadustele, ning kvaliteetne, taskukohane ja kättesaadav lapsehoid kogu Euroopa Liidus. Seepärast tuleb see strateegia integreerida ka Euroopa poolaasta protsessi. Vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele tuleb seejuures arvesse võtta asjaolu, et hooldust ning alusharidust ja lapsehoidu reguleeritakse eri liikmesriikides erineval viisil; |
| --- | --- |

17.

| 18. | peab Euroopa hooldusstrateegiat oluliseks ja positiivseks esimeseks sammuks Euroopa sotsiaalõiguste samba saavutamisel ja hooldussüsteemi parandamisel Euroopas. Komitee hindab selle potentsiaali aidata parandada pikaajalist hooldust ja alusharidust ning edendada soolist võrdõiguslikkust ja sotsiaalset õiglust hooldussüsteemides; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mõistab, et sotsiaalteenused, nagu alusharidus ja lapsehoid või pikaajaline hooldus, on osa olulisest majandussektorist, mis katab hooldusvajaduse, loob töökohti, aitab vältida tervishoiukulusid ja toob seega mitmesugust kasu ühiskonnale; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tunneb heameelt komisjoni ettepanekute üle tegutseda pikaajalise hoolduse ja lapsehoiuga seotud küsimustes koordineeritult ja ühiselt, võttes kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega toetavaid meetmeid (näiteks ühisanalüüside koostamine, parimate tavade jagamine ning ELi vahenditest reformide ja investeeringute toetamine) Euroopa tasandil ning seades reformidele ja investeeringutele poliitilisi raamtingimusi riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Samuti kutsub komitee komisjoni üles suunama avaliku sektori investeeringuid pikaajalise hoolduse teenustesse, kasutades ELi programme ja rahastamisvahendeid. Et tagada maksimaalne mõju, on vaja ka Euroopa fondide eri programmide vastastikust täiendavust; |
| --- | --- |

20.

| 21. | on seisukohal, et lisaks rohelisele taksonoomiale kui panusele rohelise kokkuleppe rakendamisse peaks komisjon kiiresti esitama ettepaneku sotsiaalse taksonoomia loomiseks. Sotsiaalne taksonoomia annaks potentsiaalsetele investoritele ja ettevõtjatele selged suunised selle kohta, mida võib käsitada sotsiaalse investeeringuna. Praegu takistab sotsiaalse taksonoomia puudumine võimalikke erainvesteeringuid tervishoiu- ja sotsiaalteenustesse; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et taaste- ja vastupidavusrahastu raames on 25 riiklikus taaste- ja vastupidavuskavas, mille komisjon on praeguseks kinnitanud ja nõukogu heaks kiitnud, 33 % kavandatud sotsiaalkulutustest ette nähtud tervishoiule ja pikaajalisele hooldusele (ligikaudu 45 miljardit eurot), veel 33 % haridusele ja lapsehoiule (45,7 miljardit eurot) ning 14 % sotsiaalpoliitikale (19,7 miljardit eurot); |
| --- | --- |

22.

| 23. | on seisukohal, et taskukohaste, paremini juurdepääsetavate, kättesaadavate ja kvaliteetsete hooldusteenuste loomine on oluline samm naiste tööturule kaasamise ja seega soolise võrdõiguslikkuse suunas. Oluline on analüüsida olemasolevaid teenuseid, teha kindlaks vastastikune täiendavus ning vähendada kattuvust või dubleerimist, et ressursse paremini suunata ja edendada multiprofessionaalsuse lisaväärtust; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab kohalike ja piirkondlike VKEde ja mittetulundusühenduste tähtsust hooldusteenuste osutajana. Komitee juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et VKEdel ja mittetulundusühendustel peaks olema võimalik konkureerida kohalikel ja piirkondlikel hooldusteenuste turgudel võrdsetel tingimustel suuremate teenuseosutajatega. ELi institutsioonid, liikmesriigid ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid töötama selle nimel, et võimestada paljusid erinevaid teenuseosutajaid ning edendada hästi toimivaid kohalikke ja piirkondlikke hooldusteenuste turge. Komitee kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles võtma avaliku sektori hankijatena sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete raames arvesse teenuste loomise, hankimise ja osutamise kohalikku ja piirkondlikku sotsiaalset mõju; |
| --- | --- |

24.

Märkused alushariduse ja lapsehoiu kohta

| 25. | peab Barcelona eesmärkide kavandatavat läbivaatamist kasulikuks vahendiks, et laiendada veelgi juurdepääsu lapsehoiuteenustele, ning rõhutab, et see täiendab nõukogu soovitust Euroopa lastegarantii loomise kohta (5). Alushariduses ja lapsehoius osalemise soodustamine on lapse parimates huvides, see aitab parandada tema tulevast elukvaliteeti ja edendada sotsiaalset kaasatust; |
| --- | --- |

25.

| 26. | on seisukohal, et alushariduses ja lapsehoius osalemise ajalise ulatuse lisamine alushariduse ja lapsehoiu alal tehtud edusammude hindamisse liikmesriikides on kasulik täiendus, mis võimaldab iga liikmesriigi edusamme täpsemalt hinnata; |
| --- | --- |

26.

| 27. | möönab, et alushariduse ja lapsehoiu valdkonnas on hooldajate töötingimused, maine ja tasustamine, nagu ka nende kutsealane täiendusharidus ja -õpe üliolulised, et tagada optimaalne hooldus kvalifitseeritud töötajate poolt ja sel teel saavutada paremad arengutulemused kõigi laste jaoks; |
| --- | --- |

27.

Märkused pikaajalise hoolduse kohta

| 28. | toonitab, et hooldustöö atraktiivsus on lahutamatult seotud töötingimuste parandamise, töötasude piisavuse, üldise ja kutsealase hariduse ning täiendus- ja ümberõppe võimalustega. Komitee tunnustab sellega seoses asjaolu, et 2023. aasta on kuulutatud Euroopa oskusteaastaks; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tunnistab töötajate tugeva esindatuse tähtsust nii hooldusteenuste osutamisega seotud töötingimuste pideval parandamisel kui ka sotsiaalse dialoogi pidamisel, mis on Euroopa sotsiaalse mudeli põhikomponent. Komitee väljendab sellega seoses heameelt selle üle, et Euroopa Komisjon teatas 2023. aasta jaanuaris ELi tasandil sotsiaalteenuste vallas, sealhulgas hooldusteenuste allsektoris uue valdkondliku sotsiaaldialoogi käivitamisest, kus on tagatud ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindatus avaliku sektori tööandjatena; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tunneb heameelt nõukogu soovituses taskukohasele kvaliteetsele pikaajalisele hooldusele juurdepääsu kohta sätestatud kvaliteedipõhimõtete üle, mida kohaldatakse kõigile pikaajalise hoolduse pakkujatele, ning rõhutab, et tulevikus tuleb pikaajalise hoolduse sektoris keskenduda mitte kasumi teenimisele, vaid korrapärastele investeeringutele kvaliteeti parandavatesse meetmetesse ja kvalifitseeritud töötajatesse. Sellega seoses toetab komitee Euroopa Parlamendi üleskutset komisjonile esitada raamdirektiiv pikaajalise, ametliku ja mitteametliku hoolduse kohta, millega kehtestataks aluspõhimõtted ja esitataks tõenduspõhised kriteeriumid juurdepääsetavate ja integreeritud pikaajaliste hooldus- ning tugiteenuste kohta kogu ELis; (6) |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab – seoses liikmesriikidele esitatud üleskutsega töötada välja pikaajalise hoolduse teenuste kvaliteediraamistik (nõukogu vastava soovituse punkt 6) (7) –, et riiklikul või piirkondlikul tasandil on juba sageli olemas süsteemid hoolduse kvaliteedi tagamiseks ning seepärast tuleks neid nõuetekohaselt arvesse võtta, pidades silmas ka subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte järgimist; |
| --- | --- |

31.

| 32. | on seisukohal, et investeeringud hooldusesse on osa terviklikust lähenemisviisist, mis ei taotle üksnes sotsiaal- ja ühiskonnapoliitilisi eesmärke, vaid ühtlasi käsitab investeeringuid hooldusse positiivse majandusstiimulina; |
| --- | --- |

32.

| 33. | märgib, et oluline on pöörata eritähelepanu hooldusteenuseid osutavate inimeste psühholoogilisele koolitusele; |
| --- | --- |

33.

Soovitused alushariduse ja lapsehoiu kohta

| 34. | julgustab standarditud andmete kogumist kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning vastastikuse õppimise korralduste säilitamist, et luua alus piirkondade sihipäraseks toetamiseks, tagada üleeuroopaline võrreldavus kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning pakkuda riiklikele ja piirkondlikele ametiasutustele tuge näitajate kaudu, mis koguti lapsehoiu kvaliteedi jälgimisel; |
| --- | --- |

34.

| 35. | soovitab suurendada ja laiendada rahalist toetust lapsehoiuasutuste loomiseks, haldamiseks või ajakohastamiseks, et tulla toime Euroopa Liidu piirkondade ja linnade arengu erineva tempoga; |
| --- | --- |

35.

| 36. | soovitab laiendada individuaalsete teenuste pakkumist, et need hõlmaksid enim nõutud ja iseseisvat elu hõlbustavaid teenuseid, nagu isikliku abi või koduabi teenus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | on seisukohal, et alushariduse ja lapsehoiu valdkonna töötajate töötingimuste ja maine parandamine ning tasustamise piisavus on hooldusstrateegia rakendamise lahutamatu osa; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab, et oluline on kaotada lüngad piisavalt tasustatud või hüvitatud ema-, isa- või vanemapuhkuse lõppemise ning alushariduse ja lapsehoiu alguse vahel. Komitee soovitab, et liikmesriigid kaaluksid selleks võimalust kehtestada seaduslik õigus alusharidusele ja lapsehoiule; |
| --- | --- |

38.

Soovitused pikaajalise hoolduse valdkonnas

| 39. | soovitab kaaluda vajadust siduvate vahendite ja/või õigusaktide järele ning sellest tulenevalt ka ühtekuuluvuspoliitika ulatuslikumat rahastamist, et tagada kõigile abivajajatele kogu Euroopas üldine, võrdne ja tegelik juurdepääs kvaliteetsetele hooldusteenustele, pakkuda inimväärseid ja tervislikke töötingimusi, professionaalset tuge ja asjakohast töötasu kõigile hooldajatele, kaitsta kvaliteetseid töökohti ja suurendada töö atraktiivsust hooldussektoris, kajastades selle töö sotsiaalset ja ühiskondlikku väärtust; |
| --- | --- |

39.

| 40. | soovitab suurendada ja laiendada rahalist toetust eakate hoolekandeasutuste loomiseks, haldamiseks või ajakohastamiseks, et tulla toime Euroopa Liidu piirkondade ja linnade arengu erineva tempoga; |
| --- | --- |

40.

| 41. | soovitab koostada tervikliku strateegia kvalifitseeritud töötajate tulevase nõudluse kohta Euroopa Liidus, eelkõige selleks, et vähendada ajude äravoolu liidus tasemeni, mis on vastuvõetav asjaomastele piirkondadele, ning kehtestada ühtsed raamtingimused kolmandatest riikidest pärit hooldajate ja koduabiliste tegevusele; |
| --- | --- |

41.

| 42. | teeb ettepaneku kehtestada ka pikaajalise hoolduse valdkonnas Barcelona eesmärkidega sarnased eesmärgid ja näitajad ning koguda vastavalt andmeid kohalikul ja piirkondlikul tasandil, et luua alus piirkondade sihipärasele toetamisele ja tagada üleeuroopaline võrreldavus kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

42.

| 43. | julgustab nimetama ametisse pikaajalise hoolduse riiklikud koordinaatorid või, sõltuvalt riiklikest oludest, nägema ette muu asjakohase koordineerimismehhanismi, mis toimiks ühtse kontaktpunktina, et toetada meetmete rakendamist; |
| --- | --- |

43.

| 44. | peab oluliseks tunnustada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli aktiivsena vananemisel teistes eluvaldkondades, nagu sotsiaalne kaasatus, kogukonda kuulumine ning juurdepääs kultuurile, haridusele ja eluasemele. Täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitlevale partnerlusele tuginedes on oluline tugevdada piirkondlikke ja kohalikke ökosüsteeme, mis tagavad kõigi peamiste poliitikavaldkondade ja sektorite panuse; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kutsub üles korraldama üleeuroopalise kampaania, et suurendada hooldustöö atraktiivsust ja luua asjaomastel kutsealadel sooline tasakaal. |
| --- | --- |

45.

Brüssel, 9. veebruar 2023

Euroopa Regioonide Komitee president

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COM(2022) 440 final.

1

(2)  COM(2021) 50 final.

2

(3)  Euroopa Liidu põhiõiguste harta (ELT C 202, 7.6.2016, lk 389).

3

(4)  Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Tulevikukava hooldustöötajate ja -teenuste jaoks – kohalikud ja piirkondlikud võimalused Euroopa väljakutseks“ (ELT C 440, 29.10.2021, lk 56).

4

(5)  Nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovitus (EL) 2021/1004, millega luuakse Euroopa lastegarantii (ELT L 223, 22.6.2021, lk 14).

5

(6)  Euroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta resolutsioon „Euroopa hooldusvaldkonna ühismeetmed“ (2021/2253(INI)) (ELT C 47, 7.2.2023, lk 30), punkt 61.

6

(7)  Nõukogu 8. detsembri 2022. aasta soovitus, mis käsitleb taskukohasele kvaliteetsele pikaajalisele hooldusele juurdepääsu (ELT C 476, 15.12.2022, lk 1).

7

---

| 3.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 157/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 157/33

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Piisav miinimumsissetulek sotsiaalseks kaasamiseks: kohalik ja piirkondlik perspektiiv“

(2023/C 157/07)

| Raportöör: | Anne KARJALAINEN (FI/PES), Kerava linnavolikogu liige |
| --- | --- |
| Viitedokument: | ettepanek: nõukogu soovitus piisava miinimumsissetuleku kohta, mis tagab aktiivse kaasamise
  COM(2022) 490 final |

Raportöör:

Anne KARJALAINEN (FI/PES), Kerava linnavolikogu liige

Viitedokument:

ettepanek: nõukogu soovitus piisava miinimumsissetuleku kohta, mis tagab aktiivse kaasamise

COM(2022) 490 final

I.   MUUDATUSETTEPANEKUTE SOOVITUSED

Muudatusettepanek 1

Punkt 5

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tagades töövõimeliste inimeste jaoks tööturule (re)integreerumise stiimulid, tuleks sissetulekutoetusega järk-järgult suurendada piisavate vahenditeta inimeste sissetulekut tasemele, mis
  on vähemalt võrdne ühega
  järgmistest: | Tagades töövõimeliste inimeste jaoks tööturule (re)integreerumise stiimulid
  ja selleks, et aidata inimesi mõistlikult vaesusest või vaesusriskist välja
  , tuleks sissetulekutoetusega järk-järgult suurendada piisavate vahenditeta inimeste sissetulekut tasemele, mis
  ületab ühte
  järgmistest: |
| a) | riiklik suhtelise vaesuse piir; või |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Tagades töövõimeliste inimeste jaoks tööturule (re)integreerumise stiimulid, tuleks sissetulekutoetusega järk-järgult suurendada piisavate vahenditeta inimeste sissetulekut tasemele, mis
  on vähemalt võrdne ühega
  järgmistest:

Tagades töövõimeliste inimeste jaoks tööturule (re)integreerumise stiimulid
  ja selleks, et aidata inimesi mõistlikult vaesusest või vaesusriskist välja
  , tuleks sissetulekutoetusega järk-järgult suurendada piisavate vahenditeta inimeste sissetulekut tasemele, mis
  ületab ühte
  järgmistest:

a)

riiklik suhtelise vaesuse piir; või

| b) | vajalike kaupade
  ja teenuste
  , sealhulgas piisava toidu,
  eluaseme, tervishoiu
  ja esmatähtsate teenuste rahaline väärtus vastavalt
  riiklikele määratlustele
  või |
| --- | --- |

b)

vajalike kaupade
  ja teenuste
  , sealhulgas piisava toidu,
  eluaseme, tervishoiu
  ja esmatähtsate teenuste rahaline väärtus vastavalt
  riiklikele määratlustele
  või

| c) | muud tasemed, mis on võrreldavad punktides a või b osutatud tasemetega, mis vastavad siseriiklikule õigusele või tavale. |
| --- | --- |

c)

muud tasemed, mis on võrreldavad punktides a või b osutatud tasemetega, mis vastavad siseriiklikule õigusele või tavale.

| a) | riiklik suhtelise vaesuse piir; või |
| --- | --- |

a)

riiklik suhtelise vaesuse piir; või

| b) | vajalike kaupade, sealhulgas piisava toidu,
  ning tugi-
  ja esmatähtsate teenuste rahaline väärtus vastavalt
  punktis 2 osutatud määratlustele, mida täiendavad riiklikud määratlused,
  või |
| --- | --- |

b)

vajalike kaupade, sealhulgas piisava toidu,
  ning tugi-
  ja esmatähtsate teenuste rahaline väärtus vastavalt
  punktis 2 osutatud määratlustele, mida täiendavad riiklikud määratlused,
  või

| c) | muud tasemed, mis on võrreldavad punktides a või b osutatud tasemetega, mis vastavad siseriiklikule õigusele või tavale. |
| --- | --- |

c)

muud tasemed, mis on võrreldavad punktides a või b osutatud tasemetega, mis vastavad siseriiklikule õigusele või tavale.

Motivatsioon

Peamise eesmärgi saavutamiseks peaks sissetulekutoetus suurendama nende inimeste sissetulekut, kellel puuduvad piisavad vaesuspiiri ületavad vahendid, vastasel juhul eesmärki ei saavutata.

Lisaks tuleks „tugi-“ ja „esmatähtsate“ teenuste riiklikke määratlusi kohaldada üksnes juhul, kui need hõlmavad rohkem teenuseid kui need, mis sisalduvad siin vaadeldavas soovituses esitatud määratlustes.

Muudatusettepanek 2

Punkt 6

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriikidel soovitatakse saavutada punktis 5 sätestatud sissetulekutoetuse piisav tase hiljemalt 31. detsembriks
  2030
  , tagades samal ajal riigi rahanduse jätkusuutlikkuse. | Liikmesriikidel soovitatakse saavutada punktis 5 sätestatud sissetulekutoetuse piisav tase hiljemalt 31. detsembriks
  2027
  , tagades samal ajal riigi rahanduse jätkusuutlikkuse. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Liikmesriikidel soovitatakse saavutada punktis 5 sätestatud sissetulekutoetuse piisav tase hiljemalt 31. detsembriks
  2030
  , tagades samal ajal riigi rahanduse jätkusuutlikkuse.

Liikmesriikidel soovitatakse saavutada punktis 5 sätestatud sissetulekutoetuse piisav tase hiljemalt 31. detsembriks
  2027
  , tagades samal ajal riigi rahanduse jätkusuutlikkuse.

Motivatsioon

Ajavahemik, mille jooksul liikmesriigid peavad saavutama piisava sissetulekutoetuse taseme, peaks olema lühem, et jätta piisavalt aega, et hinnata selle poliitikameetme mõju vaesuse vähendamisele ja lõpuks vaadata ettepanek läbi, eesmärgiga parandada selle tõhusust.

Muudatusettepanek 3

Punkti 9 alapunkt a

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| läbipaistvad ja mittediskrimineerivad toetusõiguslikkuse kriteeriumid, millega tagatakse noortele täiskasvanutele tegelik juurdepääs miinimumsissetulekule, olenemata alalise elukoha olemasolust, tagades samas, et seadusliku elamise
  kestuse nõue on proportsionaalne
  ; | läbipaistvad ja mittediskrimineerivad toetusõiguslikkuse kriteeriumid, millega tagatakse noortele täiskasvanutele tegelik juurdepääs miinimumsissetulekule, olenemata alalise elukoha olemasolust, tagades samas, et seadusliku elamise
  kestus ei ületa pikaajalise elaniku staatuse saamiseks nõutavat viieaastast katkematut seaduslikku riigis viibimist
  ; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

läbipaistvad ja mittediskrimineerivad toetusõiguslikkuse kriteeriumid, millega tagatakse noortele täiskasvanutele tegelik juurdepääs miinimumsissetulekule, olenemata alalise elukoha olemasolust, tagades samas, et seadusliku elamise
  kestuse nõue on proportsionaalne
  ;

läbipaistvad ja mittediskrimineerivad toetusõiguslikkuse kriteeriumid, millega tagatakse noortele täiskasvanutele tegelik juurdepääs miinimumsissetulekule, olenemata alalise elukoha olemasolust, tagades samas, et seadusliku elamise
  kestus ei ületa pikaajalise elaniku staatuse saamiseks nõutavat viieaastast katkematut seaduslikku riigis viibimist
  ;

Motivatsioon

Silmatorkavaid lahknevusi seadusliku elamise miinimumkestusega seotud nõuetes peetakse oluliseks takistuseks mittekodanike juurdepääsul miinimumsissetulekule. Seetõttu on selliste nõuete ratsionaliseerimine äärmiselt oluline.

Muudatusettepanek 4

Punkti 10 alapunkt d

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| meetmete võtmine vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega seotud häbimärgistamise ja
  kaudsete
  eelarvamuste vastu võitlemiseks; | meetmete võtmine vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega seotud häbimärgistamise ja eelarvamuste vastu võitlemiseks; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

meetmete võtmine vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega seotud häbimärgistamise ja
  kaudsete
  eelarvamuste vastu võitlemiseks;

meetmete võtmine vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega seotud häbimärgistamise ja eelarvamuste vastu võitlemiseks;

Motivatsioon

Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega seotud eelarvamuste vastu tuleks võidelda olenemata sellest, kas tegemist on otseste või kaudsete eelarvamustega.

Muudatusettepanek 5

Punkti 16 alapunkt e

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| teha kokkuvõte käesoleva soovituse alusel võetud meetmetest, eelkõige seoses selle mõjuga vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamisele, tööhõive suurendamisele ja koolitusel osalemise parandamisele, ning esitada
  2032. aastaks
  nõukogule aruanne. | teha kokkuvõte käesoleva soovituse alusel võetud meetmetest, eelkõige seoses selle mõjuga vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamisele, tööhõive suurendamisele ja koolitusel osalemise parandamisele, ning esitada nõukogule
  iga nelja aasta tagant
  aruanne
  ja 2030. aastaks lõpparuanne
  . |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

teha kokkuvõte käesoleva soovituse alusel võetud meetmetest, eelkõige seoses selle mõjuga vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamisele, tööhõive suurendamisele ja koolitusel osalemise parandamisele, ning esitada
  2032. aastaks
  nõukogule aruanne.

teha kokkuvõte käesoleva soovituse alusel võetud meetmetest, eelkõige seoses selle mõjuga vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamisele, tööhõive suurendamisele ja koolitusel osalemise parandamisele, ning esitada nõukogule
  iga nelja aasta tagant
  aruanne
  ja 2030. aastaks lõpparuanne
  .

Motivatsioon

Kohandatakse ajakava, mille kohaselt peab komisjon esitama nõukogule aruande, tähtajale, mis on ette nähtud Porto sotsiaaltippkohtumise peamiste eesmärkide saavutamiseks.

II.   POLIITIKASOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | väljendab heameelt selle üle, et Euroopa Komisjon tunnistab vajadust võtta täiendavaid meetmeid vaesuse vastu võitlemiseks kogu Euroopa Liidus, mis nõuab keskendumist vaesuse algpõhjustele ning tõhusaid meetmeid vaesuse vastu võitlemiseks ja selle ennetamiseks. Riiklikud sissetuleku tagamise kavad koos neid võimaldavate teenustega on sealjuures viimane abinõu, mis peab tagama inimväärse elu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et liikmesriigid peavad igati pingutama nõukogu soovituse rakendamise nimel, et saavutada 2030. aasta eesmärk vähendada vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste arvu. Komitee on varem (1) rõhutanud vajadust asjakohaste õigusnormide järele, et tagada vaesuspiiri ületav miinimumsissetulek; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toonitab, et selle soovitusega peaks kaasnema miinimumpalga direktiivi kiire ja täielik rakendamine. Komitee juhib samas tähelepanu asjaolule, et kuigi soovitus on esimene samm õiges suunas, nõuab tungiv vajadus võtta meetmeid miinimumsissetuleku tagamiseks kogu ELis edasist arutelu selle üle, millise õigusraamistikuga selliseid meetmeid Euroopa tasandil kõige tõhusamalt rakendada; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et kodanikud toetavad selgelt ka sotsiaalset Euroopat (2) ja ühist miinimumsissetuleku raamistikku, nagu väljendati Euroopa tuleviku konverentsil (3); |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et jõupingutustest hoolimata on vaesus ja sotsiaalne tõrjutus veelgi süvenenud ning 2021. aastal elas vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus üle 90 miljoni eurooplase. Olukorra kiireloomulisus nõuab rangemat ajakava soovituse rakendamiseks, mistõttu teeb komitee ettepaneku tuua selle rakendamise tähtaeg 2027. aastasse. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles jälgima tähelepanelikumalt 2027. aastaks tehtud edusamme, mille kohta liikmesriigid esitavad nõukogule iga nelja aasta tagant aruande ja koostavad 2030. aastal lõpparuande; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tunneb muret selle pärast, et soovituses ei järgita õigustel põhinevat lähenemisviisi. Nüüdisaegsed miinimumsissetuleku kavad võivad tagada inimväärse elu, suurendada inimeste osalemist ühiskonnaelus ja nende kaasamist ühiskonda ning edendada integreerumist tööturule; |
| --- | --- |

6.

| 7. | juhib tähelepanu sellele, et vaesuse puhul on tegemist inimõiguste rikkumisega ning et tõhusatel miinimumsissetuleku kavadel ja asjaomastel teenustel on stabiliseeriv mõju majandusele tervikuna, kuna vaesuse kaotamine ja sissetulekute erinevuste vähendamine on oluline mitte ainult sotsiaalse õigluse edendamiseks, vaid ka majanduskasvu toetamiseks. Sissetulekute erinevuste vähendamiseks peavad liikmesriigid võtma sihipäraseid meetmeid mitmes poliitikavaldkonnas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | juhib tähelepanu sellele, et naistel on oluline roll põlvkonnalt põlvkonnale edasikanduva vaesuse nõiaringi murdmisel perekonnas. Samal ajal parandab naiste tööhõive määra tõstmine ja palgalõhe vähendamine naiste pensione, vähendades vaesusriski pensionipõlves. Laste vaesuse vähendamiseks on oluline, et neil oleks juurdepääs ulatuslikele teenustele, nagu alusharidus ja lapsehoid, algharidus ja koolitoit, ning vaba aja veetmise võimalustele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | teeb ettepaneku, et riiklike vaesuse vähendamise tegevuskavade keskmes peaks olema miinimumsissetuleku kavade väljatöötamine, sealhulgas meetmed õiglase palga ja inimväärse töö saavutamiseks, kvaliteetsete põhiteenuste tagamiseks ning piisava sissetulekutoetuse ja kohandatud sotsiaalteenuste pakkumiseks. Sellega seoses on selliste sotsiaalteenuste kavade väljatöötamisel oluline võtta arvesse, et need peaksid tagama maksimaalse ulatuse ning ergutama ja võimestama töövõimelisi toetusesaajaid tööturule (taas)sisenema; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et kuigi vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste arvu vähendamise eesmärk ulatub 2030. aastani, on COVID-19 pandeemia, jätkuv sõda Ukrainas, energiahindade järsk tõus ja kasvav inflatsioon kõige rängemalt tabanud madala sissetulekuga leibkondi, suurendades vaesust ja ebavõrdsust. Samal ajal on see olukord eriti murettekitav vähekaitstud rühmade, eelkõige puuetega inimeste jaoks. Seetõttu on vaja värsket mõtlemist ja võimalikult kiiresti tuleb võtta meetmeid, tuginedes varasematest kriisidest saadud õppetundidele ning vaadates kõnealuse peaeesmärgi saavutamiseks üle rahaliste vahendite ja inimressursside eraldamise, võttes aluseks vaesuse ohus olevate inimeste arvu korrapärase läbivaatamise; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et rohepöörde ja CO2-neutraalse majanduse puhul tuleb arvesse võtta sotsiaalset mõõdet ning toetada töötuse ohus olevate inimeste, töötute või majanduslikult mitteaktiivsete inimeste oskuste täiendamist. Miinimumsissetuleku kavadel peaks olema keskne roll toe ja stiimulite pakkumisel inimeste tööturule naasmiseks. Samuti võtab komitee huviga teadmiseks miinimumpalga osas tehtud edusammud, tunnistades „asjaolu, et komisjon on kehtestanud [...] paradigma muutuse, mille kohaselt piisav miinimumpalk on põhiõigus ning Euroopa ühtse turu aluseks oleva sotsiaalse, õiglase ja jätkusuutliku turumajanduse eeltingimus“; (4) |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuletab meelde, et kliimamuutused suurendavad veelgi vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste ja eelkõige nende arvu, kes elavad tasakaalustamata ja kliimatundliku majandusstruktuuriga piirkondades. Sotsiaalkaitsesüsteemid peavad hädasti kohanema kliimamuutustega, kuna abivajadus suureneb ja uued inimrühmad vajavad abi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles rakendama koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega konkreetseid meetmeid kodutuse ja energiaostuvõimetuse vähendamiseks ja kaotamiseks. Energiahindade tõus muudab vähekaitstud leibkondade jaoks keeruliseks energiakuludega toimetuleku; |
| --- | --- |

13.

| 14. | väljendab heameelt selle üle, et Euroopa Komisjon tunnistab vajadust kaasata vaesuse vähendamisse kõik valitsustasandid. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oluline roll siin vaadeldava soovituse edu kindlustamisel, eelkõige kvaliteetsete sotsiaalteenuste osutamise kaudu. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on kõige parem jõuda aktiivselt toetust vajavate inimesteni ja teha kindlaks üksikisikute erivajadused, et töötada välja inimkesksed võimalused nende aktiivseks kaasamiseks ühiskonda: |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab vajadust nüüdisaegse, tervikliku, läbipaistval lähenemisviisil ja võrreldavatel andmetel põhineva Euroopa võrdlusraamistiku järele miinimumsissetuleku tagamise kavade jaoks, mis hõlbustaks ühist arusaama sellest kontseptsioonist Euroopa tasandil ja liikmesriikide vahel, kajastaks paremini erinevaid sissetulekuallikaid ja leibkondade konkreetset olukorda ning aitaks inimestel püsida ülalpool riikliku vaesuspiiri, sealhulgas töövõimelistele inimestele pakutavate võimaluste kaudu saada tasustatavat ja püsivat tööd; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et kui miinimumsissetulek peab täitma oma eesmärgi vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisel, peab ta sammu pidama inflatsiooniga, eelkõige toiduainete ja energia hindade tõusuga. Seetõttu toetab komitee täielikult esitatud soovitust iga-aastase läbivaatamise kohta liikmesriikide tasandil, arvestades, et see on põhieeldus kõnealuse meetme tulemuslikuks ja tõhusaks rakendamiseks; |
| --- | --- |

16.

| 17. | peab oluliseks, et miinimumsissetulekut saaks maksta ka leibkonna ühele liikmele, mis edendab soolist võrdõiguslikkust, noorte täiskasvanute ja puuetega inimeste osalemist ühiskonnaelus ja kaasamist ühiskonda ning integreerumist tööturule; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab vajadust kehtestada liikmesriikides läbipaistvad ja mittediskrimineerivad toetusõiguslikkuse kriteeriumid. Komitee tunneb muret soovituse teksti ebaselguse pärast selles osas, mis on „proportsionaalne“ või „järkjärguline“ meede, ning kutsub samal ajal üles looma üldise raamistiku seadusliku riigis elamise nõuete kohta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et soovituses esitatud tugi- ja esmatähtsate teenuste määratlusi tuleks täiendada ja mitte asendada riiklike määratlustega, et tagada kõnealuse soovitusliku teenuste loetelu kohaldamine kogu ELis. See kehtib eelkõige digitaalse side suhtes, millele ei omistata kogu ELis esmatähtsa teenuse staatust; |
| --- | --- |

19.

| 20. | teeb ettepaneku kehtestada toetusõiguslikkuse kindlakstegemise künnised selliselt, et inimesed ei jääks miinimumsissetulekutoetusest ilma seetõttu, et hindamisel antakse liiga suur kaal väikestele varadele, isiklikuks kasutamiseks mõeldud eluasemele, hädavajalikele transpordivahenditele või vallasvarale. See kehtib eelkõige teravas kriisiolukorras olevate taotlejate või eakate inimeste puhul; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tuletab meelde vajadust kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete näitajate järele kohalikul, piirkondlikul ja Euroopa Liidu tasandil, et jälgida miinimumsissetuleku kavade katvust, pöörates tähelepanu digitaalse juurdepääsetavuse parandamisele, infotehnoloogia kättesaadavusele ja digioskuste tagamisele; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et miinimumsissetuleku kavades peavad sisalduma tõhusad, õiglased ning erinevatele sihtrühmadele suunatud ja tööhõivet toetavad individuaalsed elemendid, mis kõrvaldavad tööturule naasmist ja seal püsimist takistavad tõkked ning tagavad, et töötegemine tasub end ära, suurendades sotsiaalset kaasatust. Sellega seoses tuleks erilist tähelepanu pöörata noorte, sealhulgas lastekaitsesüsteemist lahkunud noorte tööturule integreerimisele. Lisaks märgib komitee, et oluline on toetada meetmeid, mis julgustavad sihtrühmi (taas)sisenema tööturule võimaluse korral kohapeal, et minimeerida mujale elama asumisega seotud probleeme. Liikmesriigid peaksid koguma teavet toimetulekupiiril olevate inimeste tööhõivet takistavate tegurite kohta (nt madal haridustase) ja leidma neile lahendusi, nagu ajutise tööturu loomine, palgatoetused ning oskuste täiendamine, ümberõpe ja elukestev õpe; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab ressursside õiglase, õiguspärase ja tõhusa jaotamise tähtsust. Seetõttu nõustub komitee täielikult Euroopa Komisjoniga vajaduse osas vaadata korrapäraselt läbi maksu- ja hüvitissüsteemidest tulenevad stiimulid ja pärssivad tegurid; |
| --- | --- |

23.

| 24. | on seisukohal, et riigihangete õige kasutamine võib aidata kaasa pikaajaliste töötute ning sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse ohus olevate inimeste tööhõivele; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub üles selgitama, milline asutus vastutab üksikute kavade koostamise eest, et vältida meetmete dubleerimist. Samuti tuleb teabevahetuses pöörata erilist tähelepanu andmekaitsele. |
| --- | --- |

25.

Brüssel, 9. veebruar 2023

Euroopa Regioonide Komitee president

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Regioonide Komitee arvamus teemal „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm“ (ELT C 166, 7.6.2011, lk 18).

1

(2)  Eurobaromeetri uuring sotsiaalküsimuste kohta, märts 2021.

2

(3)  2022. aasta lõpparuanne.

3

(4)  Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Piisav miinimumpalk Euroopa Liidus“ (ELT C 175, 7.5.2021, lk 89).

4

---

| 3.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 157/38 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 157/38

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „ELi looduse taastamise määrus“

(2023/C 157/08)

| Raportöör: | Roby BIWER (LU/PES), Bettembourgi vallavolikogu liige (Luksemburg) |
| --- | --- |
| Viitedokument: | ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus looduse taastamise kohta
  COM(2022) 304 final |

Raportöör:

Roby BIWER (LU/PES), Bettembourgi vallavolikogu liige (Luksemburg)

Viitedokument:

ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus looduse taastamise kohta

COM(2022) 304 final

I.   MUUDATUSETTEPANEKUTE SOOVITUSED

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 25

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tuginedes direktiividele 92/43/EMÜ ja 2009/147/EÜ ning neis direktiivides kindlaks määratud eesmärkide saavutamise toetamiseks peaksid liikmesriigid kasutusele võtma taastamismeetmed, et tagada kaitsealuste elupaikade ja liikide, sealhulgas loodusliku linnustiku taastumine liidu aladel, muu hulgas ka sellistel aladel, mis ei kuulu Natura 2000 võrgustikku. | Tuginedes direktiividele 92/43/EMÜ ja 2009/147/EÜ ning neis direktiivides kindlaks määratud eesmärkide saavutamise toetamiseks peaksid liikmesriigid kasutusele võtma taastamismeetmed, et tagada kaitsealuste elupaikade ja liikide, sealhulgas loodusliku linnustiku taastumine liidu aladel, muu hulgas ka sellistel aladel, mis ei kuulu Natura 2000 võrgustikku.
  Seejuures tuleb arvestada majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste vajadustega ning kohaliku ja piirkondliku eripäraga. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Tuginedes direktiividele 92/43/EMÜ ja 2009/147/EÜ ning neis direktiivides kindlaks määratud eesmärkide saavutamise toetamiseks peaksid liikmesriigid kasutusele võtma taastamismeetmed, et tagada kaitsealuste elupaikade ja liikide, sealhulgas loodusliku linnustiku taastumine liidu aladel, muu hulgas ka sellistel aladel, mis ei kuulu Natura 2000 võrgustikku.

Tuginedes direktiividele 92/43/EMÜ ja 2009/147/EÜ ning neis direktiivides kindlaks määratud eesmärkide saavutamise toetamiseks peaksid liikmesriigid kasutusele võtma taastamismeetmed, et tagada kaitsealuste elupaikade ja liikide, sealhulgas loodusliku linnustiku taastumine liidu aladel, muu hulgas ka sellistel aladel, mis ei kuulu Natura 2000 võrgustikku.
  Seejuures tuleb arvestada majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste vajadustega ning kohaliku ja piirkondliku eripäraga.

Motivatsioon

Selle hindamine, millised meetmed on vajalikud looduse taastamiseks, on riiklik küsimus. Seejuures tuleb jätta ruumi kohalikele, sotsiaalsetele ja majanduslikele kaalutlustele, unustamata loodusega seotud eesmärke.

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 39

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Elurikka ja vastupanuvõimelise looduse pideva,
  pikaajalise
  ja kestliku taastumise eesmärgi saavutamiseks peaksid liikmesriigid täielikult ära kasutama ühise kalanduspoliitika pakutavaid võimalusi. Liidu ainupädevuse raames on liikmesriikidel mere bioloogiliste ressursside kaitse valdkonnas võimalik kasutusele võtta mittediskrimineerivaid meetmeid kalavarude kaitsmiseks ja majandamiseks ning mereökosüsteemide kaitsestaatuse säilitamiseks või parandamiseks 12 meremiili piires. Lisaks sellele on otsese majandamishuviga liikmesriikidel võimalik kokku leppida ühiste soovituste esitamises selliste kaitsemeetmete kohta, mida on vaja liidu keskkonnaalastest õigusnormidest tulenevate kohustuste täitmiseks. Neid meetmeid hinnatakse ja võetakse kasutusele vastavalt ühise kalanduspoliitika raames kehtestatud nõuetele ja tegevuskorrale. | Elurikka ja vastupanuvõimelise looduse pideva,
  püsiva
  ja kestliku taastumise eesmärgi saavutamiseks peaksid liikmesriigid täielikult ära kasutama ühise kalanduspoliitika pakutavaid võimalusi. Liidu ainupädevuse raames on liikmesriikidel mere bioloogiliste ressursside kaitse valdkonnas võimalik kasutusele võtta mittediskrimineerivaid meetmeid kalavarude kaitsmiseks ja majandamiseks ning mereökosüsteemide kaitsestaatuse säilitamiseks või parandamiseks 12 meremiili piires. Lisaks sellele on otsese majandamishuviga liikmesriikidel võimalik kokku leppida ühiste soovituste esitamises selliste kaitsemeetmete kohta, mida on vaja liidu keskkonnaalastest õigusnormidest tulenevate kohustuste täitmiseks. Neid meetmeid hinnatakse ja võetakse kasutusele vastavalt ühise kalanduspoliitika raames kehtestatud nõuetele ja tegevuskorrale. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Elurikka ja vastupanuvõimelise looduse pideva,
  pikaajalise
  ja kestliku taastumise eesmärgi saavutamiseks peaksid liikmesriigid täielikult ära kasutama ühise kalanduspoliitika pakutavaid võimalusi. Liidu ainupädevuse raames on liikmesriikidel mere bioloogiliste ressursside kaitse valdkonnas võimalik kasutusele võtta mittediskrimineerivaid meetmeid kalavarude kaitsmiseks ja majandamiseks ning mereökosüsteemide kaitsestaatuse säilitamiseks või parandamiseks 12 meremiili piires. Lisaks sellele on otsese majandamishuviga liikmesriikidel võimalik kokku leppida ühiste soovituste esitamises selliste kaitsemeetmete kohta, mida on vaja liidu keskkonnaalastest õigusnormidest tulenevate kohustuste täitmiseks. Neid meetmeid hinnatakse ja võetakse kasutusele vastavalt ühise kalanduspoliitika raames kehtestatud nõuetele ja tegevuskorrale.

Elurikka ja vastupanuvõimelise looduse pideva,
  püsiva
  ja kestliku taastumise eesmärgi saavutamiseks peaksid liikmesriigid täielikult ära kasutama ühise kalanduspoliitika pakutavaid võimalusi. Liidu ainupädevuse raames on liikmesriikidel mere bioloogiliste ressursside kaitse valdkonnas võimalik kasutusele võtta mittediskrimineerivaid meetmeid kalavarude kaitsmiseks ja majandamiseks ning mereökosüsteemide kaitsestaatuse säilitamiseks või parandamiseks 12 meremiili piires. Lisaks sellele on otsese majandamishuviga liikmesriikidel võimalik kokku leppida ühiste soovituste esitamises selliste kaitsemeetmete kohta, mida on vaja liidu keskkonnaalastest õigusnormidest tulenevate kohustuste täitmiseks. Neid meetmeid hinnatakse ja võetakse kasutusele vastavalt ühise kalanduspoliitika raames kehtestatud nõuetele ja tegevuskorrale.

Motivatsioon

Mõiste „pikaajaline“ näib viitavat sellele, et taastamist rakendatakse pika aja jooksul. Eelistatav on kasutada mõistet „püsiv“, mille tähendus on üheselt mõistetav.

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 44

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | | |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Motivatsioon

Täielikult tuleks arvesse võtta kohalike omavalitsuste kehtivaid maakasutuskavu, sest paljud linnad juba lisavad kompenseerivaid/täiendavaid meetmeid nendesse kavadesse või muudesse kohalikesse ruumilise planeerimise vahenditesse.

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 68

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Selleks et tagada käesoleva määruse tulemuslik rakendamine, peaks komisjon liikmesriike taotluse korral toetama tehnilise toe instrumendi kaudu, mis pakub kohandatud tehnilist tuge reformide kavandamisel
  ja
  rakendamisel. Tehniline tugi hõlmab
  näiteks
  haldussuutlikkuse
  suurendamist
  , õigusraamistike
  ühtlustamist
  ja asjakohaste parimate tavade
  jagamist
  . | Selleks et tagada käesoleva määruse tulemuslik rakendamine, peaks komisjon liikmesriike
  , rakendus- ja korraldusasutusi ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi
  taotluse korral toetama tehnilise toe instrumendi kaudu, mis pakub kohandatud tehnilist tuge reformide kavandamisel, rakendamisel
  , hindamisel ja kohandamisel
  . Tehniline tugi hõlmab
  suutlikkust otsustajate ja sidusrühmade kaasamise (valdkondadevaheliste) mehhanismide ning mitmetasandilise juhtimise vahendite osas; suutlikkust avaliku ja erasektori investeeringute ligimeelitamise ja tõhustamise osas; kohandatud nõuandeid taastamismeetmete kavandamiseks, rakendamiseks ja järelevalveks vajalike tehniliste, õiguslike ja finantsalaste eksperditeadmiste kohta; juhiseid
  haldussuutlikkuse
  suurendamiseks
  , õigusraamistike
  ühtlustamiseks
  ja asjakohaste parimate tavade
  jagamiseks
  .
  Tehnilise toe instrument peaks tuginema olemasolevatele kohalikele/piirkondlikele/riiklikele teadmiste platvormidele ja teenustele, mida eri sidusrühmad juba kasutavad, ning olema nendega tihedalt integreeritud. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Selleks et tagada käesoleva määruse tulemuslik rakendamine, peaks komisjon liikmesriike taotluse korral toetama tehnilise toe instrumendi kaudu, mis pakub kohandatud tehnilist tuge reformide kavandamisel
  ja
  rakendamisel. Tehniline tugi hõlmab
  näiteks
  haldussuutlikkuse
  suurendamist
  , õigusraamistike
  ühtlustamist
  ja asjakohaste parimate tavade
  jagamist
  .

Selleks et tagada käesoleva määruse tulemuslik rakendamine, peaks komisjon liikmesriike
  , rakendus- ja korraldusasutusi ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi
  taotluse korral toetama tehnilise toe instrumendi kaudu, mis pakub kohandatud tehnilist tuge reformide kavandamisel, rakendamisel
  , hindamisel ja kohandamisel
  . Tehniline tugi hõlmab
  suutlikkust otsustajate ja sidusrühmade kaasamise (valdkondadevaheliste) mehhanismide ning mitmetasandilise juhtimise vahendite osas; suutlikkust avaliku ja erasektori investeeringute ligimeelitamise ja tõhustamise osas; kohandatud nõuandeid taastamismeetmete kavandamiseks, rakendamiseks ja järelevalveks vajalike tehniliste, õiguslike ja finantsalaste eksperditeadmiste kohta; juhiseid
  haldussuutlikkuse
  suurendamiseks
  , õigusraamistike
  ühtlustamiseks
  ja asjakohaste parimate tavade
  jagamiseks
  .
  Tehnilise toe instrument peaks tuginema olemasolevatele kohalikele/piirkondlikele/riiklikele teadmiste platvormidele ja teenustele, mida eri sidusrühmad juba kasutavad, ning olema nendega tihedalt integreeritud.

Motivatsioon

Tehnilise toe süsteem peab olema suunatud määrust rakendavatele korraldusasutustele ning kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele. Taastamismeetmete kavandamisel ja rakendamisel ning nende üle järelevalve teostamisel on peamised probleemid puudulik tehniline oskusteave ja ka puudulikud kogemused (erasektori) rahastamisvahendite osas. Otsustajate tõhus kaasamine ja tavapärastest osalejatest kaugemale ulatuvad partnerlused on ökosüsteemi ulatusliku taastamise eeltingimused. Ametnikel, kes töötavad välja riiklikke taastamiskavasid, puuduvad aga sageli kogemused ja ressursid, et kaasata muid sidusrühmi kui tavapärased avaliku sektori osalejad, näiteks eramaaomanikud. Seega on hädasti vaja need lüngad täita tõhusa tehnilise toe süsteemiga.

Muudatusettepanek 5

Artikkel 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad, et aidata kaasa järgmisele: |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

1.

Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad, et aidata kaasa järgmisele:

| 1. | Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad, et aidata kaasa järgmisele: |
| --- | --- |

1.

Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad, et aidata kaasa järgmisele:

| | a) | looduse elurikkuse ja vastupanuvõime pidev,
  pikaajaline ja
  püsiv taastumine kõigil liidu maismaa- ja merealadel ökosüsteemide taastamise kaudu; |
| --- | --- | --- |

a)

looduse elurikkuse ja vastupanuvõime pidev,
  pikaajaline ja
  püsiv taastumine kõigil liidu maismaa- ja merealadel ökosüsteemide taastamise kaudu;

| | a) | kohaliku
  looduse elurikkuse ja vastupanuvõime pidev, püsiv
  ja kestlik
  taastumine kõigil liidu maismaa- ja merealadel
  Euroopa
  ökosüsteemide taastamise kaudu; |
| --- | --- | --- |

a)

kohaliku
  looduse elurikkuse ja vastupanuvõime pidev, püsiv
  ja kestlik
  taastumine kõigil liidu maismaa- ja merealadel
  Euroopa
  ökosüsteemide taastamise kaudu;

| | b) | kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist puudutavate liidu üldeesmärkide saavutamine; |
| --- | --- | --- |

b)

kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist puudutavate liidu üldeesmärkide saavutamine;

| | b) | kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist puudutavate liidu üldeesmärkide saavutamine; |
| --- | --- | --- |

b)

kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist puudutavate liidu üldeesmärkide saavutamine;

| | c) | liidu rahvusvaheliste kohustuste täitmine. |
| --- | --- | --- |

c)

liidu rahvusvaheliste kohustuste täitmine.

| | c) | liidu rahvusvaheliste kohustuste täitmine
  ; teisisõnu taastamine, mille eesmärk on naasta kaotatud ökoloogilise tasakaalu juurde
  . |
| --- | --- | --- |

c)

liidu rahvusvaheliste kohustuste täitmine
  ; teisisõnu taastamine, mille eesmärk on naasta kaotatud ökoloogilise tasakaalu juurde
  .

Motivatsioon

Mõiste „pikaajaline“ näib viitavat sellele, et taastamist rakendatakse pika aja jooksul. Eelistatav on kasutada mõistet „püsiv“, mille tähendus on üheselt mõistetav.

Tuleb mõista, et taimede ja loomade võõrliikide pidev sissetoomine toob kaasa kohalike ökosüsteemide kahjustumise, mis tuleneb kohalike liikide väljatõrjumisest, neile konkurentsi tekkimisest ja nende väljasuremisest.

Muudatusettepanek 6

Artikkel 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | Käesoleva määrusega kehtestatakse raamistik, mille alusel kehtestavad liikmesriigid viivitamata tulemuslikud ja alapõhised taastamismeetmed, mis 2030. aastaks hõlmavad kokku vähemalt 20 % liidu maismaa- ja merealadest ning 2050. aastaks kõiki taastamist vajavaid ökosüsteeme. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

2.

Käesoleva määrusega kehtestatakse raamistik, mille alusel kehtestavad liikmesriigid viivitamata tulemuslikud ja alapõhised taastamismeetmed, mis 2030. aastaks hõlmavad kokku vähemalt 20 % liidu maismaa- ja merealadest ning 2050. aastaks kõiki taastamist vajavaid ökosüsteeme.

| 2. | Käesoleva määrusega kehtestatakse raamistik, mille alusel kehtestavad liikmesriigid viivitamata tulemuslikud ja alapõhised taastamismeetmed, mis 2030. aastaks hõlmavad kokku vähemalt 20 % liidu maismaa- ja
  vähemalt 20 % liidu
  merealadest ning 2050. aastaks kõiki taastamist vajavaid ökosüsteeme
  , et tagada kooskõla Kunming-Montréali ülemaailmse elurikkuse raamistikuga
  . |
| --- | --- |

2.

Käesoleva määrusega kehtestatakse raamistik, mille alusel kehtestavad liikmesriigid viivitamata tulemuslikud ja alapõhised taastamismeetmed, mis 2030. aastaks hõlmavad kokku vähemalt 20 % liidu maismaa- ja
  vähemalt 20 % liidu
  merealadest ning 2050. aastaks kõiki taastamist vajavaid ökosüsteeme
  , et tagada kooskõla Kunming-Montréali ülemaailmse elurikkuse raamistikuga
  .

Motivatsioon

Üldist taastamiseesmärki tuleb mõista nii, et see kehtib ELi maismaa- ja merealade kohta eraldi, mitte koos (st 2030. aastaks vähemalt 20 % ELi maismaast ja 20 % ELi merealadest).

Muudatusettepanek 7

Artikkel 3

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | „linna roheala“ – kõik linna haljasalad, laialehelised metsad, okasmetsad, segametsad, looduslikud rohumaad, nõmmrabad ja nõmmed, üleminekulised metsaalad ning hõreda taimkattega alad, mis asuvad
  linnades või väiksemates linnades ja eeslinnades
  , arvutatuna andmete põhjal, mis on saadud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/696 kohase Copernicuse maismaaseire teenuse abil; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(13)

„linna roheala“ – kõik linna haljasalad, laialehelised metsad, okasmetsad, segametsad, looduslikud rohumaad, nõmmrabad ja nõmmed, üleminekulised metsaalad ning hõreda taimkattega alad, mis asuvad
  linnades või väiksemates linnades ja eeslinnades
  , arvutatuna andmete põhjal, mis on saadud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/696 kohase Copernicuse maismaaseire teenuse abil;

| (13) | a. | „linnapiirkond“ – selliste territoriaalüksuste maa-ala, mis on klassifitseeritud linnakeskusteks ja linnaklastriteks, kasutades määruse (EÜ) nr 1059/2003 artikli 4b lõike 2 kohaselt kehtestatud ruutvõrkudel põhinevat tüpoloogiat; |
| --- | --- | --- |

(13)

a.

„linnapiirkond“ – selliste territoriaalüksuste maa-ala, mis on klassifitseeritud linnakeskusteks ja linnaklastriteks, kasutades määruse (EÜ) nr 1059/2003 artikli 4b lõike 2 kohaselt kehtestatud ruutvõrkudel põhinevat tüpoloogiat;

| b. | „linna roheala“ – kõik linna haljasalad, laialehelised metsad, okasmetsad, segametsad, looduslikud rohumaad, nõmmrabad ja nõmmed, üleminekulised metsaalad ning hõreda taimkattega alad
  , ehitistesse integreeritud rohealad
  , mis asuvad
  linnakeskustes ja linnaklastrites koos nende lähipiirkonnaga
  , arvutatuna andmete põhjal, mis on saadud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/696 kohase Copernicuse maismaaseire teenuse abil
  . Linna rohealad hõlmavad kõiki linna haljasalasid, millel on potentsiaali edendada elurikkust ja ökosüsteemi teenuste osutamist ning soodustada ökoloogilist ühendatust ja mitmekesisust, vältides elurikkust kahjustavaid tavasid nende kavandamisel, haldamisel ja hooldamisel kooskõlas ELi elurikkuse strateegia aastani 2030 sätetega. Eesmärk on töötada välja andmete mõõtmise vahendid rohealade üksikasjalikumaks individuaalseks hindamiseks, kus saab arvesse võtta ka näiteks haljaskatuseid, haljasseinu ja üksikuid puid. Seega tuleb linna rohealade määratluses loetletud elemente tõlgendada ka kooskõlas asjaomaste Copernicuse linnaatlase maakasutuse liikidega (iseäranis liigid 14100 , 31000 ja 32000 ); |
| --- | --- |

b.

„linna roheala“ – kõik linna haljasalad, laialehelised metsad, okasmetsad, segametsad, looduslikud rohumaad, nõmmrabad ja nõmmed, üleminekulised metsaalad ning hõreda taimkattega alad
  , ehitistesse integreeritud rohealad
  , mis asuvad
  linnakeskustes ja linnaklastrites koos nende lähipiirkonnaga
  , arvutatuna andmete põhjal, mis on saadud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/696 kohase Copernicuse maismaaseire teenuse abil
  . Linna rohealad hõlmavad kõiki linna haljasalasid, millel on potentsiaali edendada elurikkust ja ökosüsteemi teenuste osutamist ning soodustada ökoloogilist ühendatust ja mitmekesisust, vältides elurikkust kahjustavaid tavasid nende kavandamisel, haldamisel ja hooldamisel kooskõlas ELi elurikkuse strateegia aastani 2030 sätetega. Eesmärk on töötada välja andmete mõõtmise vahendid rohealade üksikasjalikumaks individuaalseks hindamiseks, kus saab arvesse võtta ka näiteks haljaskatuseid, haljasseinu ja üksikuid puid. Seega tuleb linna rohealade määratluses loetletud elemente tõlgendada ka kooskõlas asjaomaste Copernicuse linnaatlase maakasutuse liikidega (iseäranis liigid 14100 , 31000 ja 32000 );

Motivatsioon

Linna rohealad pakuvad ökosüsteemi teenuseid ja toovad elurikkusega kaasnevat kasu. Selliste alade suutlikkus elurikkust toetada on aga tihedalt seotud nende kvaliteedi, paigutuse, struktuuri ja ulatusega. Määruses ei ole ette nähtud erisätteid linna haljasalade kvaliteedi, struktuuri või haldamise kohta. Oluline on reguleerida kavandatavas määruses ka linna rohealasid, et välistada määruse väär rakendamine ja ülevõtmine kohapeal.

Muudatusettepanek 8

Artikkel 3

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | „linna puude võrastiku liitus“ – linnades või väiksemates linnades ja eeslinnades puudega kaetud koguala, arvutatuna puukatte tiheduse andmete põhjal, mis on saadud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/696 kohase Copernicuse maismaaseire teenuse abil; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(14)

„linna puude võrastiku liitus“ – linnades või väiksemates linnades ja eeslinnades puudega kaetud koguala, arvutatuna puukatte tiheduse andmete põhjal, mis on saadud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/696 kohase Copernicuse maismaaseire teenuse abil;

| (14) | „linna puude võrastiku liitus“ – linnades või väiksemates linnades ja eeslinnades puudega kaetud koguala, arvutatuna puukatte tiheduse andmete põhjal, mis on saadud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/696 kohase Copernicuse maismaaseire teenuse abil
  . Liikmesriigis või piirkonnas võib kasutada ka roheala põhiandmeid, mis on Copernicuse andmekogumist üksikasjalikumad.




  Puude võrastiku laiendamiseks tuleks valida puuliigid linna asjaomase asutuse äranägemisel järgmiste kriteeriumide alusel: elurikkuse edendamise potentsiaal; kohalike, kliimakindlate liikide eelistamine võõrliikidele; invasiivsete võõrliikide keelustamine; puuliikide mitmekesisuse eelistamine monokultuurile, mida tuleb võimaluse korral vältida.




  Kriteeriumide valikul kvaliteetse linnade puude võrastiku liituse saamiseks tuleks arvesse võtta võimalikke ökosüsteemi teenuseid, mida selline võrastiku liitus ja selle ümbrus võiks pakkuda, muu hulgas vihmavee kinnipüüdmisel tormide ajal, ebasoodsate äärmuslike ilmastikunähtuste ja nende mõju vähendamisel ning lindude ja muude liikide rände hõlbustamisel; |
| --- | --- |

(14)

„linna puude võrastiku liitus“ – linnades või väiksemates linnades ja eeslinnades puudega kaetud koguala, arvutatuna puukatte tiheduse andmete põhjal, mis on saadud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/696 kohase Copernicuse maismaaseire teenuse abil
  . Liikmesriigis või piirkonnas võib kasutada ka roheala põhiandmeid, mis on Copernicuse andmekogumist üksikasjalikumad.

Puude võrastiku laiendamiseks tuleks valida puuliigid linna asjaomase asutuse äranägemisel järgmiste kriteeriumide alusel: elurikkuse edendamise potentsiaal; kohalike, kliimakindlate liikide eelistamine võõrliikidele; invasiivsete võõrliikide keelustamine; puuliikide mitmekesisuse eelistamine monokultuurile, mida tuleb võimaluse korral vältida.

Kriteeriumide valikul kvaliteetse linnade puude võrastiku liituse saamiseks tuleks arvesse võtta võimalikke ökosüsteemi teenuseid, mida selline võrastiku liitus ja selle ümbrus võiks pakkuda, muu hulgas vihmavee kinnipüüdmisel tormide ajal, ebasoodsate äärmuslike ilmastikunähtuste ja nende mõju vähendamisel ning lindude ja muude liikide rände hõlbustamisel;

Motivatsioon

Määrus peaks sisaldama kirjeldusi puuliikide omaduste ja mitmekesisuse kohta, mis on olulised ökosüsteemi teenuste osutamiseks ja elurikkusega kaasneva kasu toomiseks.

Muudatusettepanek 9

Artikkel 4

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3. | Liikmesriigid kehtestavad direktiivi 92/43/EMÜ II, IV ja V lisas loetletud liikide maismaa-, ranniku- ja magevee-elupaikade ning direktiivi 2009/147/EÜ kohaldamisalasse kuuluva loodusliku linnustiku maismaa-, ranniku- ja magevee-elupaikade jaoks taastamismeetmed, mis on vajalikud, et parandada nende elupaikade kvaliteeti ja kvantiteeti muu hulgas nende taasloomise kaudu ning suurendada ühendatust, kuni on saavutatud nende elupaikade piisav kvaliteet ja kvantiteet. [...] |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

3.

Liikmesriigid kehtestavad direktiivi 92/43/EMÜ II, IV ja V lisas loetletud liikide maismaa-, ranniku- ja magevee-elupaikade ning direktiivi 2009/147/EÜ kohaldamisalasse kuuluva loodusliku linnustiku maismaa-, ranniku- ja magevee-elupaikade jaoks taastamismeetmed, mis on vajalikud, et parandada nende elupaikade kvaliteeti ja kvantiteeti muu hulgas nende taasloomise kaudu ning suurendada ühendatust, kuni on saavutatud nende elupaikade piisav kvaliteet ja kvantiteet. [...]

| 3. | Liikmesriigid kehtestavad direktiivi 92/43/EMÜ II, IV ja V lisas loetletud liikide maismaa-, ranniku- ja magevee-elupaikade ning direktiivi 2009/147/EÜ kohaldamisalasse kuuluva loodusliku linnustiku maismaa-, ranniku- ja magevee-elupaikade jaoks taastamismeetmed, mis on vajalikud, et parandada nende elupaikade kvaliteeti ja kvantiteeti muu hulgas nende taasloomise kaudu ning suurendada
  ökoloogiliste koridoride kaudu
  ühendatust, kuni on saavutatud nende elupaikade piisav kvaliteet ja kvantiteet. [...] |
| --- | --- |

3.

Liikmesriigid kehtestavad direktiivi 92/43/EMÜ II, IV ja V lisas loetletud liikide maismaa-, ranniku- ja magevee-elupaikade ning direktiivi 2009/147/EÜ kohaldamisalasse kuuluva loodusliku linnustiku maismaa-, ranniku- ja magevee-elupaikade jaoks taastamismeetmed, mis on vajalikud, et parandada nende elupaikade kvaliteeti ja kvantiteeti muu hulgas nende taasloomise kaudu ning suurendada
  ökoloogiliste koridoride kaudu
  ühendatust, kuni on saavutatud nende elupaikade piisav kvaliteet ja kvantiteet. [...]

| 5. | Lõigetes 1 ja 2 osutatud taastamismeetmetes arvestatakse vajadust parandada ühendatust I lisas loetletud elupaigatüüpide vahel ning võetakse arvesse neis elupaigatüüpides leiduvate lõikes 3 osutatud liikide ökoloogilisi vajadusi. |
| --- | --- |

5.

Lõigetes 1 ja 2 osutatud taastamismeetmetes arvestatakse vajadust parandada ühendatust I lisas loetletud elupaigatüüpide vahel ning võetakse arvesse neis elupaigatüüpides leiduvate lõikes 3 osutatud liikide ökoloogilisi vajadusi.

| 5. | Lõigetes 1 ja 2 osutatud taastamismeetmetes arvestatakse vajadust parandada
  ökoloogiliste koridoride kaudu
  ühendatust I lisas loetletud elupaigatüüpide vahel ning võetakse arvesse neis elupaigatüüpides leiduvate lõikes 3 osutatud liikide ökoloogilisi vajadusi. |
| --- | --- |

5.

Lõigetes 1 ja 2 osutatud taastamismeetmetes arvestatakse vajadust parandada
  ökoloogiliste koridoride kaudu
  ühendatust I lisas loetletud elupaigatüüpide vahel ning võetakse arvesse neis elupaigatüüpides leiduvate lõikes 3 osutatud liikide ökoloogilisi vajadusi.

Motivatsioon

Oluline on märkida, et ühendatuse eesmärgil tuleks luua või taasühendada ökoloogilisi koridore.

Muudatusettepanek 10

Artikkel 4

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4. | Käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 kohaste taastamismeetmete jaoks kõige sobivamate alade kindlaksmääramisel tuginetakse parimatele olemasolevatele teadmistele ja uusimatele teaduslikele tõenditele I lisas loetletud elupaigatüüpide seisundi kohta, mille mõõtmisel võetakse aluseks struktuur ja funktsioonid, mis on vajalikud nende elupaigatüüpide, sealhulgas neis leiduvate tüüpiliste liikide pikaajaliseks säilimiseks, nagu on osutatud direktiivi 92/43/EMÜ artikli 1 punktis e, ning
  käesoleva artikli
  lõikes 3 osutatud liikide elupaikade kvaliteedi ja kvantiteedi kohta.
  Alad
  , kus I lisas loetletud elupaigatüüpide seisund ei ole teada,
  loetakse heas seisundis mitte olevaks
  . |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

4.

Käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 kohaste taastamismeetmete jaoks kõige sobivamate alade kindlaksmääramisel tuginetakse parimatele olemasolevatele teadmistele ja uusimatele teaduslikele tõenditele I lisas loetletud elupaigatüüpide seisundi kohta, mille mõõtmisel võetakse aluseks struktuur ja funktsioonid, mis on vajalikud nende elupaigatüüpide, sealhulgas neis leiduvate tüüpiliste liikide pikaajaliseks säilimiseks, nagu on osutatud direktiivi 92/43/EMÜ artikli 1 punktis e, ning
  käesoleva artikli
  lõikes 3 osutatud liikide elupaikade kvaliteedi ja kvantiteedi kohta.
  Alad
  , kus I lisas loetletud elupaigatüüpide seisund ei ole teada,
  loetakse heas seisundis mitte olevaks
  .

| 4. | Käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 kohaste taastamismeetmete jaoks kõige sobivamate alade kindlaksmääramisel tuginetakse parimatele olemasolevatele teadmistele ja uusimatele teaduslikele tõenditele II lisas loetletud elupaigatüüpide seisundi kohta, mille mõõtmisel võetakse aluseks struktuur ja funktsioonid, mis on vajalikud nende elupaigatüüpide, sealhulgas neis leiduvate tüüpiliste liikide pikaajaliseks säilimiseks, nagu on osutatud direktiivi 92/43/EMÜ artikli 1 punktis e, ning lõikes 3 osutatud liikide elupaikade kvaliteedi ja kvantiteedi kohta.
  Aladel
  , kus I lisas loetletud elupaigatüüpide seisund ei ole teada
  , tuleb võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt kaks aastat pärast määruse jõustumist, koguda nõutavad teaduslikud tõendid asjaomasel ruumilisel skaalal, et määrata kindlaks sobivad taastamismeetmed ja -alad. Riiklik reformikava peab sisaldama konkreetset tegevuskava, ajakava ja nende meetmete jaoks vajalike vahendite kirjeldust
  . |
| --- | --- |

4.

Käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 kohaste taastamismeetmete jaoks kõige sobivamate alade kindlaksmääramisel tuginetakse parimatele olemasolevatele teadmistele ja uusimatele teaduslikele tõenditele II lisas loetletud elupaigatüüpide seisundi kohta, mille mõõtmisel võetakse aluseks struktuur ja funktsioonid, mis on vajalikud nende elupaigatüüpide, sealhulgas neis leiduvate tüüpiliste liikide pikaajaliseks säilimiseks, nagu on osutatud direktiivi 92/43/EMÜ artikli 1 punktis e, ning lõikes 3 osutatud liikide elupaikade kvaliteedi ja kvantiteedi kohta.
  Aladel
  , kus I lisas loetletud elupaigatüüpide seisund ei ole teada
  , tuleb võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt kaks aastat pärast määruse jõustumist, koguda nõutavad teaduslikud tõendid asjaomasel ruumilisel skaalal, et määrata kindlaks sobivad taastamismeetmed ja -alad. Riiklik reformikava peab sisaldama konkreetset tegevuskava, ajakava ja nende meetmete jaoks vajalike vahendite kirjeldust
  .

Motivatsioon

Mitme elupaigatüübi puhul puudub olemasolevates andmebaasides selge kohalik ruumiline teave koosluste seisundi, võrdlustasemete või elupaiga seisundi halvenemist põhjustavate tegurite kohta ning seega ei anna need alade prioriseerimiseks või taastamismeetmeteks teaduslikult usaldusväärset alust. Kogutud teaduslikud tõendid tuleb esitada võimalikult kiiresti, et alustada aegsasti kavade ettevalmistamist ja rakendamist.

Muudatusettepanek 11

Artikkel 4

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8. | Väljaspool Natura 2000 alasid
  on
  lõigetes 6 ja 7 sätestatud kohustuste täitmata jätmine põhjendatud, kui see on tingitud järgmisest: |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

8.

Väljaspool Natura 2000 alasid
  on
  lõigetes 6 ja 7 sätestatud kohustuste täitmata jätmine põhjendatud, kui see on tingitud järgmisest:

| 8. | Väljaspool Natura 2000 alasid
  võib
  lõigetes 6 ja 7 sätestatud kohustuste täitmata jätmine
  olla
  põhjendatud
  üksnes juhul
  , kui
  liikmesriigid esitavad veenva tõendi selle kohta, et
  see on tingitud järgmisest: |
| --- | --- |

8.

Väljaspool Natura 2000 alasid
  võib
  lõigetes 6 ja 7 sätestatud kohustuste täitmata jätmine
  olla
  põhjendatud
  üksnes juhul
  , kui
  liikmesriigid esitavad veenva tõendi selle kohta, et
  see on tingitud järgmisest:

| | a) | vääramatu jõud; |
| --- | --- | --- |

a)

vääramatu jõud;

| | a) | vääramatu jõud; |
| --- | --- | --- |

a)

vääramatu jõud;

| | b) | vältimatud elupaikade muutused, mis on otseselt tingitud kliimamuutustest; või |
| --- | --- | --- |

b)

vältimatud elupaikade muutused, mis on otseselt tingitud kliimamuutustest; või

| | b) | vältimatud elupaikade muutused, mis on otseselt tingitud kliimamuutustest; või |
| --- | --- | --- |

b)

vältimatud elupaikade muutused, mis on otseselt tingitud kliimamuutustest; või

| | c) | ülekaaluka avaliku huviga seotud projekt, mille jaoks ei ole vähem kahjustavaid alternatiivseid lahendusi ning mis määratakse kindlaks üksikjuhtumite kaupa. |
| --- | --- | --- |

c)

ülekaaluka avaliku huviga seotud projekt, mille jaoks ei ole vähem kahjustavaid alternatiivseid lahendusi ning mis määratakse kindlaks üksikjuhtumite kaupa.

| | c) | käimasolev või tulevane
  ülekaaluka avaliku huviga seotud projekt, mille jaoks ei ole vähem kahjustavaid alternatiivseid lahendusi ning mis määratakse kindlaks üksikjuhtumite kaupa
  , eeldusel et asjaomane liikmesriik on võtnud asjakohaseid asendusmeetmeid ning arvestades seejuures riiklike ja kohapõhiste keskkonnavajadustega
  . |
| --- | --- | --- |

c)

käimasolev või tulevane
  ülekaaluka avaliku huviga seotud projekt, mille jaoks ei ole vähem kahjustavaid alternatiivseid lahendusi ning mis määratakse kindlaks üksikjuhtumite kaupa
  , eeldusel et asjaomane liikmesriik on võtnud asjakohaseid asendusmeetmeid ning arvestades seejuures riiklike ja kohapõhiste keskkonnavajadustega
  .

Motivatsioon

Kaitse taseme säilitamine ei tohiks toimuda käimasolevate projektide arvelt, mis aitavad kaasa muude üleminekuprobleemide lahendamisele, nagu energiasüsteemi ümberkujundamine, digiüleminek ja taristu kestlikuks muutmine. Tekst on kooskõlas elupaikade direktiivi 92/43/EMÜ (1) artikli 6 lõike 4 sõnastusega.

Muudatusettepanek 12

Artikkel 5

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4. | Lõigete 1, 2 ja 3 kohaste taastamismeetmete jaoks kõige sobivamate alade kindlaksmääramisel tuginetakse parimatele olemasolevatele teadmistele ja uusimatele teaduslikele tõenditele II lisas loetletud elupaigatüüpide seisundi kohta, mille mõõtmisel võetakse aluseks struktuur ja funktsioonid, mis on vajalikud nende elupaigatüüpide, sealhulgas neis leiduvate tüüpiliste liikide pikaajaliseks säilimiseks, nagu on osutatud direktiivi 92/43/EMÜ artikli 1 punktis e, ning lõikes 3 osutatud liikide elupaikade kvaliteedi ja kvantiteedi kohta.
  Alad
  , kus II lisas loetletud elupaigatüüpide seisund ei ole teada,
  loetakse heas seisundis mitte olevaks
  . |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

4.

Lõigete 1, 2 ja 3 kohaste taastamismeetmete jaoks kõige sobivamate alade kindlaksmääramisel tuginetakse parimatele olemasolevatele teadmistele ja uusimatele teaduslikele tõenditele II lisas loetletud elupaigatüüpide seisundi kohta, mille mõõtmisel võetakse aluseks struktuur ja funktsioonid, mis on vajalikud nende elupaigatüüpide, sealhulgas neis leiduvate tüüpiliste liikide pikaajaliseks säilimiseks, nagu on osutatud direktiivi 92/43/EMÜ artikli 1 punktis e, ning lõikes 3 osutatud liikide elupaikade kvaliteedi ja kvantiteedi kohta.
  Alad
  , kus II lisas loetletud elupaigatüüpide seisund ei ole teada,
  loetakse heas seisundis mitte olevaks
  .

| 4. | Lõigete 1, 2 ja 3 kohaste taastamismeetmete jaoks kõige sobivamate alade kindlaksmääramisel tuginetakse parimatele olemasolevatele teadmistele ja uusimatele teaduslikele tõenditele II lisas loetletud elupaigatüüpide seisundi kohta, mille mõõtmisel võetakse aluseks struktuur ja funktsioonid, mis on vajalikud nende elupaigatüüpide, sealhulgas neis leiduvate tüüpiliste liikide pikaajaliseks säilimiseks, nagu on osutatud direktiivi 92/43/EMÜ artikli 1 punktis e, ning lõikes 3 osutatud liikide elupaikade kvaliteedi ja kvantiteedi kohta.
  Aladel
  , kus II lisas loetletud elupaigatüüpide seisund ei ole teada
  , tuleb võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt kaks aastat pärast määruse jõustumist, koguda nõutavad teaduslikud tõendid asjaomasel ruumilisel skaalal, et määrata kindlaks sobivad taastamismeetmed ja -alad. Riiklik reformikava peab sisaldama konkreetset tegevuskava, ajakava ja nende meetmete jaoks vajalike vahendite kirjeldust
  . |
| --- | --- |

4.

Lõigete 1, 2 ja 3 kohaste taastamismeetmete jaoks kõige sobivamate alade kindlaksmääramisel tuginetakse parimatele olemasolevatele teadmistele ja uusimatele teaduslikele tõenditele II lisas loetletud elupaigatüüpide seisundi kohta, mille mõõtmisel võetakse aluseks struktuur ja funktsioonid, mis on vajalikud nende elupaigatüüpide, sealhulgas neis leiduvate tüüpiliste liikide pikaajaliseks säilimiseks, nagu on osutatud direktiivi 92/43/EMÜ artikli 1 punktis e, ning lõikes 3 osutatud liikide elupaikade kvaliteedi ja kvantiteedi kohta.
  Aladel
  , kus II lisas loetletud elupaigatüüpide seisund ei ole teada
  , tuleb võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt kaks aastat pärast määruse jõustumist, koguda nõutavad teaduslikud tõendid asjaomasel ruumilisel skaalal, et määrata kindlaks sobivad taastamismeetmed ja -alad. Riiklik reformikava peab sisaldama konkreetset tegevuskava, ajakava ja nende meetmete jaoks vajalike vahendite kirjeldust
  .

Motivatsioon

Mitme elupaigatüübi puhul puudub olemasolevates andmebaasides selge kohalik ruumiline teave koosluste seisundi, võrdlustasemete või elupaiga seisundi halvenemist põhjustavate tegurite kohta ning seega ei anna need alade prioriseerimiseks või taastamismeetmeteks teaduslikult usaldusväärset alust. Kogutud teaduslikud tõendid tuleb esitada võimalikult kiiresti, et alustada aegsasti kavade ettevalmistamist ja rakendamist.

Muudatusettepanek 13

Artikkel 5

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8. | Väljaspool Natura 2000 alasid
  on
  lõigetes 6 ja 7 sätestatud kohustuste täitmata jätmine põhjendatud, kui see on tingitud järgmisest: |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

8.

Väljaspool Natura 2000 alasid
  on
  lõigetes 6 ja 7 sätestatud kohustuste täitmata jätmine põhjendatud, kui see on tingitud järgmisest:

| 8. | Väljaspool Natura 2000 alasid
  võib
  lõigetes 6 ja 7 sätestatud kohustuste täitmata jätmine
  olla
  põhjendatud
  üksnes juhul
  , kui
  liikmesriigid esitavad veenva tõendi selle kohta, et
  see on tingitud järgmisest: |
| --- | --- |

8.

Väljaspool Natura 2000 alasid
  võib
  lõigetes 6 ja 7 sätestatud kohustuste täitmata jätmine
  olla
  põhjendatud
  üksnes juhul
  , kui
  liikmesriigid esitavad veenva tõendi selle kohta, et
  see on tingitud järgmisest:

| | a) | vääramatu jõud; |
| --- | --- | --- |

a)

vääramatu jõud;

| | a) | vääramatu jõud; |
| --- | --- | --- |

a)

vääramatu jõud;

| | b) | vältimatud elupaikade muutused, mis on otseselt tingitud kliimamuutustest; või |
| --- | --- | --- |

b)

vältimatud elupaikade muutused, mis on otseselt tingitud kliimamuutustest; või

| | b) | vältimatud elupaikade muutused, mis on otseselt tingitud kliimamuutustest; või |
| --- | --- | --- |

b)

vältimatud elupaikade muutused, mis on otseselt tingitud kliimamuutustest; või

| | c) | ülekaaluka avaliku huviga seotud projekt, mille jaoks ei ole vähem kahjustavaid alternatiivseid lahendusi ning mis määratakse kindlaks üksikjuhtumite kaupa. |
| --- | --- | --- |

c)

ülekaaluka avaliku huviga seotud projekt, mille jaoks ei ole vähem kahjustavaid alternatiivseid lahendusi ning mis määratakse kindlaks üksikjuhtumite kaupa.

| | c) | käimasolev või tulevane
  ülekaaluka avaliku huviga seotud projekt, mille jaoks ei ole vähem kahjustavaid alternatiivseid lahendusi ning mis määratakse kindlaks üksikjuhtumite kaupa
  , eeldusel et asjaomane liikmesriik on võtnud asjakohaseid asendusmeetmeid ning arvestades seejuures riiklike ja kohapõhiste keskkonnavajadustega
  . |
| --- | --- | --- |

c)

käimasolev või tulevane
  ülekaaluka avaliku huviga seotud projekt, mille jaoks ei ole vähem kahjustavaid alternatiivseid lahendusi ning mis määratakse kindlaks üksikjuhtumite kaupa
  , eeldusel et asjaomane liikmesriik on võtnud asjakohaseid asendusmeetmeid ning arvestades seejuures riiklike ja kohapõhiste keskkonnavajadustega
  .

Motivatsioon

Kaitse taseme säilitamine ei tohiks toimuda käimasolevate projektide arvelt, mis aitavad kaasa muude üleminekuprobleemide lahendamisele, nagu energiasüsteemi ümberkujundamine, digiüleminek ja taristu kestlikuks muutmine. Tekst on kooskõlas elupaikade direktiivi 92/43/EMÜ artikli 6 lõike 5 sõnastusega.

Muudatusettepanek 14

Artikkel 6

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Liikmesriigid tagavad, et üheski linnas ega väiksemas linnas või eeslinnas ei ole 2030. aastaks linna roheala
  ega
  linna puude võrastiku liitus võrreldes
  2021
  . aastaga summaarselt vähenenud. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

1.

Liikmesriigid tagavad, et üheski linnas ega väiksemas linnas või eeslinnas ei ole 2030. aastaks linna roheala
  ega
  linna puude võrastiku liitus võrreldes
  2021
  . aastaga summaarselt vähenenud.

| 1. | Liikmesriigid tagavad, et üheski linnas ega väiksemas linnas või eeslinnas ei ole
  artikli 3 kohastel linna rohealadel
  2030. aastaks linna roheala
  , sealhulgas
  linna puude võrastiku liitus võrreldes
  2024
  . aastaga summaarselt vähenenud.
  Selle saavutamiseks teevad liikmesriigid tihedat koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning korraldusasutustega. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid tagavad, et üheski linnas ega väiksemas linnas või eeslinnas ei ole
  artikli 3 kohastel linna rohealadel
  2030. aastaks linna roheala
  , sealhulgas
  linna puude võrastiku liitus võrreldes
  2024
  . aastaga summaarselt vähenenud.
  Selle saavutamiseks teevad liikmesriigid tihedat koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning korraldusasutustega.

| 2. | Liikmesriigid tagavad, et linnades ning väiksemates linnades ja eeslinnades oleva linna roheala kogupindala riigis suureneb 2040. aastaks vähemalt 3 % ning 2050. aastaks vähemalt 5 % võrra linnade ning väiksemate linnade ja eeslinnade kogupindalast
  2021
  . aastal. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid tagavad, et linnades ning väiksemates linnades ja eeslinnades oleva linna roheala kogupindala riigis suureneb 2040. aastaks vähemalt 3 % ning 2050. aastaks vähemalt 5 % võrra linnade ning väiksemate linnade ja eeslinnade kogupindalast
  2021
  . aastal.

| 2. | Tuleb algatada meetmeid elupaikade ja ühendatuse parema ökoloogilise kvaliteedi saavutamiseks, võttes arvesse meetmete vastastikust täiendavust kohalike maakasutuskavade ja linnaplaneerimisega. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Liikmesriigid tagavad, et linnades ning väiksemates linnades ja eeslinnades oleva
  artikli 3 kohase
  linna roheala kogupindala riigis suureneb
  ja kvaliteet paraneb
  2040. aastaks vähemalt 3 % ning 2050. aastaks vähemalt 5 % võrra linnade ning väiksemate linnade ja eeslinnade kogupindalast
  2024
  . aastal.
  Eesmärgid on seatud liikmesriigi kohalike haldusüksuste kogu linnaruumi suhtes, mitte võrdlusaastal 2024 olemasolevate linna rohealade suhtes, et tagada õiglane lähenemisviis taastamisele kõigis linnades, väiksemates linnades ja eeslinnades, võttes arvesse riigi olusid. Kohalike haldusüksuste haldusstruktuuridest hoolimata tuleb linnapiirkondi käsitleda funktsionaalsete üksustena. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriigid tagavad, et linnades ning väiksemates linnades ja eeslinnades oleva
  artikli 3 kohase
  linna roheala kogupindala riigis suureneb
  ja kvaliteet paraneb
  2040. aastaks vähemalt 3 % ning 2050. aastaks vähemalt 5 % võrra linnade ning väiksemate linnade ja eeslinnade kogupindalast
  2024
  . aastal.
  Eesmärgid on seatud liikmesriigi kohalike haldusüksuste kogu linnaruumi suhtes, mitte võrdlusaastal 2024 olemasolevate linna rohealade suhtes, et tagada õiglane lähenemisviis taastamisele kõigis linnades, väiksemates linnades ja eeslinnades, võttes arvesse riigi olusid. Kohalike haldusüksuste haldusstruktuuridest hoolimata tuleb linnapiirkondi käsitleda funktsionaalsete üksustena.

| | Lisaks tagavad liikmesriigid järgmise: |
| --- | --- |

Lisaks tagavad liikmesriigid järgmise:

| | Lisaks tagavad liikmesriigid järgmise: |
| --- | --- |

Lisaks tagavad liikmesriigid järgmise:

| | a) | 2050. aastaks linna puude võrastiku liitus vähemalt
  10 %
  kõigis linnades ning väiksemates linnades ja eeslinnades
  ning |
| --- | --- | --- |

a)

2050. aastaks linna puude võrastiku liitus vähemalt
  10 %
  kõigis linnades ning väiksemates linnades ja eeslinnades
  ning

| | a) | 2050. aastaks linna puude võrastiku liitus vähemalt
  15 %
  kõigis linnades ning väiksemates linnades ja eeslinnades; |
| --- | --- | --- |

a)

2050. aastaks linna puude võrastiku liitus vähemalt
  15 %
  kõigis linnades ning väiksemates linnades ja eeslinnades;

| | b) | olemasolevatesse ja uutesse hoonetesse ja taristuarendustesse muu hulgas renoveerimise ja uuendamise kaudu lõimitud linna rohealade summaarne juurdekasv kõigis linnades ning väiksemates linnades ja eeslinnades. |
| --- | --- | --- |

b)

olemasolevatesse ja uutesse hoonetesse ja taristuarendustesse muu hulgas renoveerimise ja uuendamise kaudu lõimitud linna rohealade summaarne juurdekasv kõigis linnades ning väiksemates linnades ja eeslinnades.

| | b) | olemasolevatesse ja uutesse hoonetesse ja taristuarendustesse muu hulgas renoveerimise ja uuendamise kaudu lõimitud linna rohealade summaarne juurdekasv kõigis linnades ning väiksemates linnades ja eeslinnades
  ning |
| --- | --- | --- |

b)

olemasolevatesse ja uutesse hoonetesse ja taristuarendustesse muu hulgas renoveerimise ja uuendamise kaudu lõimitud linna rohealade summaarne juurdekasv kõigis linnades ning väiksemates linnades ja eeslinnades
  ning

| | c) | invasiivsete võõrliikide ohjamine linna rohealadel, soodustades samal ajal putukate elurikkust ja hulka, mis parandab kõnealuste alade hästitoimivaid ökosüsteeme
  . |
| --- | --- | --- |

c)

invasiivsete võõrliikide ohjamine linna rohealadel, soodustades samal ajal putukate elurikkust ja hulka, mis parandab kõnealuste alade hästitoimivaid ökosüsteeme
  .

Motivatsioon

Eesmärk on sõnastatud viisil, mis on tekitanud arusaamatusi. Mitu osalejat on lugenud seda riigi rohealade kogupindala kasvuna 3 % ja 5 % võrra, samas kui mõjuhinnangust nähtub selgelt, et võrdlusaluseks on riigi kohalike haldusüksustega hõlmatud kogupindala.

Muudatusettepanek 15

Artikkel 7

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Liikmesriigid koostavad pinnavete piki- ja külgühendatust takistavate tõkete loendi ning teevad kindlaks tõkked, mis tuleb eemaldada, et aidata saavutada käesoleva määruse artiklis 4 sätestatud taastamiseesmärke ning eesmärki taastada liidus 2030. aastaks
  vähemalt 25 000  km
  ulatuses
  jõgede vaba vool, piiramata direktiivi 2000/60/EÜ, eelkõige selle artikli 4 lõigete 3, 5 ja 7, ning määruse (EL) nr 1315/2013, eelkõige selle artikli 15 kohaldamist
  . |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

1.

Liikmesriigid koostavad pinnavete piki- ja külgühendatust takistavate tõkete loendi ning teevad kindlaks tõkked, mis tuleb eemaldada, et aidata saavutada käesoleva määruse artiklis 4 sätestatud taastamiseesmärke ning eesmärki taastada liidus 2030. aastaks
  vähemalt 25 000  km
  ulatuses
  jõgede vaba vool, piiramata direktiivi 2000/60/EÜ, eelkõige selle artikli 4 lõigete 3, 5 ja 7, ning määruse (EL) nr 1315/2013, eelkõige selle artikli 15 kohaldamist
  .

| 1. | Liikmesriigid koostavad pinnavete piki- ja külgühendatust takistavate tõkete loendi ning teevad kindlaks tõkked, mis tuleb eemaldada, et aidata saavutada käesoleva määruse artiklis 4 sätestatud taastamiseesmärke ning eesmärki taastada liidus 2030. aastaks
  jõgede vaba vool 15 %
  ulatuses jõgede
  kogupikkusest (178 000  km kogu ELis), suurendades elurikkust tõkete eemaldamise ja seonduvate lammide taastamisega, võttes samal ajal arvesse nõudlust taastuvenergia järele
  .


  Loend hõlmab põhjaveekihte, sest nende põhjaveetaset tuleb säilitada, kuna neil on soodne mõju pinnavee piki- ja põikvooludele, samuti märgaladele ja allikatele. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid koostavad pinnavete piki- ja külgühendatust takistavate tõkete loendi ning teevad kindlaks tõkked, mis tuleb eemaldada, et aidata saavutada käesoleva määruse artiklis 4 sätestatud taastamiseesmärke ning eesmärki taastada liidus 2030. aastaks
  jõgede vaba vool 15 %
  ulatuses jõgede
  kogupikkusest (178 000  km kogu ELis), suurendades elurikkust tõkete eemaldamise ja seonduvate lammide taastamisega, võttes samal ajal arvesse nõudlust taastuvenergia järele
  .

Loend hõlmab põhjaveekihte, sest nende põhjaveetaset tuleb säilitada, kuna neil on soodne mõju pinnavee piki- ja põikvooludele, samuti märgaladele ja allikatele.

Motivatsioon

Ettepanek peaks sisaldama kvantifitseeritud ja ajaliselt piiritletud eesmärke tõkete eemaldamiseks ja jõgede ühendatuse reaalseks taastamiseks. Liikmesriikidelt tuleks nõuda, et nad taastaksid 2030. aastaks jõgede vaba voolu 15 % ulatuses jõgede kogupikkusest, eemaldades tõkkeid ja taastades seonduvaid lamme.

Muudatusettepanek 16

Artikkel 7

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | Liikmesriigid kõrvaldavad pinnavete piki- ja külgühendatust takistavad tõkked, mis on käesoleva artikli lõike 1 kohaselt kindlaks tehtud, kooskõlas nende kõrvaldamise kavaga, millele on osutatud artikli 12 lõike 2 punktis f. Tõkete kõrvaldamisel võtavad liikmesriigid eelkõige ette iganenud tõkked, mis ei ole enam vajalikud taastuvenergia tootmiseks, siseveelaevasõiduks, veevarustuseks ega muuks otstarbeks. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

2.

Liikmesriigid kõrvaldavad pinnavete piki- ja külgühendatust takistavad tõkked, mis on käesoleva artikli lõike 1 kohaselt kindlaks tehtud, kooskõlas nende kõrvaldamise kavaga, millele on osutatud artikli 12 lõike 2 punktis f. Tõkete kõrvaldamisel võtavad liikmesriigid eelkõige ette iganenud tõkked, mis ei ole enam vajalikud taastuvenergia tootmiseks, siseveelaevasõiduks, veevarustuseks ega muuks otstarbeks.

| 2. | Liikmesriigid kõrvaldavad pinnavete piki- ja külgühendatust takistavad tõkked, mis on käesoleva artikli lõike 1 kohaselt kindlaks tehtud, kooskõlas nende kõrvaldamise kavaga, millele on osutatud artikli 12 lõike 2 punktis f. Tõkete kõrvaldamisel võtavad liikmesriigid eelkõige ette
  i) tõkked, mille kõrvaldamine toob ökoloogilist kasu, ja ii)
  iganenud tõkked, mis ei ole enam vajalikud taastuvenergia tootmiseks, siseveelaevasõiduks, veevarustuseks ega muuks otstarbeks.
  Iganenuks ei loeta tõkkeid, mis on osa ajaloolisest ja kultuuripärandist, mille säilitamine ei tekita ületamatuid tõkkeid ning mis on aidanud kaasa ainulaadsete maastike ja elurikkuse loomisele või mis aitavad vee voolukiirust aeglustades täita põhjaveekogusid. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid kõrvaldavad pinnavete piki- ja külgühendatust takistavad tõkked, mis on käesoleva artikli lõike 1 kohaselt kindlaks tehtud, kooskõlas nende kõrvaldamise kavaga, millele on osutatud artikli 12 lõike 2 punktis f. Tõkete kõrvaldamisel võtavad liikmesriigid eelkõige ette
  i) tõkked, mille kõrvaldamine toob ökoloogilist kasu, ja ii)
  iganenud tõkked, mis ei ole enam vajalikud taastuvenergia tootmiseks, siseveelaevasõiduks, veevarustuseks ega muuks otstarbeks.
  Iganenuks ei loeta tõkkeid, mis on osa ajaloolisest ja kultuuripärandist, mille säilitamine ei tekita ületamatuid tõkkeid ning mis on aidanud kaasa ainulaadsete maastike ja elurikkuse loomisele või mis aitavad vee voolukiirust aeglustades täita põhjaveekogusid.

Motivatsioon

Lisaks ettepanekule, et liikmesriigid tegeleksid peamiselt iganenud tõkete kõrvaldamisega, tuleks tõkete kõrvaldamisel juhinduda veel ühest olulisest kriteeriumist, nimelt kõrvaldamisest tulenevast ökoloogilisest kasust.

Muudatusettepanek 17

Artikkel 9

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Lisaks aladele, mille suhtes võetakse taastamismeetmeid vastavalt artikli 4 lõigetele 1, 2 ja 3, kehtestavad liikmesriigid taastamismeetmed, mis on vajalikud, et suurendada agroökosüsteemide elurikkust. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

1.

Lisaks aladele, mille suhtes võetakse taastamismeetmeid vastavalt artikli 4 lõigetele 1, 2 ja 3, kehtestavad liikmesriigid taastamismeetmed, mis on vajalikud, et suurendada agroökosüsteemide elurikkust.

| 1. | Lisaks aladele, mille suhtes võetakse taastamismeetmeid vastavalt artikli 4 lõigetele 1, 2 ja 3, kehtestavad liikmesriigid taastamismeetmed, mis on vajalikud, et suurendada agroökosüsteemide elurikkust
  , ning mille eesmärk on muu hulgas saavutada tasakaal taimetoiduliste, röövparasiitide ja röövloomade vahel, et hõlbustada põllumajanduslikku tootmist, milles ei kasutata taimekaitsevahendeid
  . |
| --- | --- |

1.

Lisaks aladele, mille suhtes võetakse taastamismeetmeid vastavalt artikli 4 lõigetele 1, 2 ja 3, kehtestavad liikmesriigid taastamismeetmed, mis on vajalikud, et suurendada agroökosüsteemide elurikkust
  , ning mille eesmärk on muu hulgas saavutada tasakaal taimetoiduliste, röövparasiitide ja röövloomade vahel, et hõlbustada põllumajanduslikku tootmist, milles ei kasutata taimekaitsevahendeid
  .

Motivatsioon

Agroökosüsteeme ja Euroopa toiduainete tootlikkust ohustab uute kahjurite levik meie territooriumil, mis põhjustab saagikahjusid, nõuab pestitsiidide laialdast kasutamist ja mõjutab Euroopa ökosüsteemide elurikkust.

Muudatusettepanek 18

Artikkel 9

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4. | Liikmesriigid kehtestavad taastamismeetmed põllumajanduses kasutatava turvasmulla jaoks aladel, mis on kuivendatud turbaalad. Need meetmed kehtestatakse vähemalt järgmises ulatuses: |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

4.

Liikmesriigid kehtestavad taastamismeetmed põllumajanduses kasutatava turvasmulla jaoks aladel, mis on kuivendatud turbaalad. Need meetmed kehtestatakse vähemalt järgmises ulatuses:

| 4. | Liikmesriigid kehtestavad taastamismeetmed põllumajanduses kasutatava turvasmulla jaoks aladel, mis on kuivendatud turbaalad. Need meetmed kehtestatakse vähemalt järgmises ulatuses: |
| --- | --- |

4.

Liikmesriigid kehtestavad taastamismeetmed põllumajanduses kasutatava turvasmulla jaoks aladel, mis on kuivendatud turbaalad. Need meetmed kehtestatakse vähemalt järgmises ulatuses:

| | a) | 30 %-l sellistest aladest 2030. aastaks, kusjuures vähemalt
  veerand
  sellest taassoostatakse; |
| --- | --- | --- |

a)

30 %-l sellistest aladest 2030. aastaks, kusjuures vähemalt
  veerand
  sellest taassoostatakse;

| | a) | 30 %-l sellistest aladest 2030. aastaks, kusjuures vähemalt
  pool
  sellest taassoostatakse; |
| --- | --- | --- |

a)

30 %-l sellistest aladest 2030. aastaks, kusjuures vähemalt
  pool
  sellest taassoostatakse;

| | b) | 50 %-l sellistest aladest 2040. aastaks, kusjuures vähemalt
  pool
  sellest taassoostatakse; |
| --- | --- | --- |

b)

50 %-l sellistest aladest 2040. aastaks, kusjuures vähemalt
  pool
  sellest taassoostatakse;

| | b) | 50 %-l sellistest aladest 2040. aastaks, kusjuures vähemalt
  kaks kolmandikku
  sellest taassoostatakse; |
| --- | --- | --- |

b)

50 %-l sellistest aladest 2040. aastaks, kusjuures vähemalt
  kaks kolmandikku
  sellest taassoostatakse;

| | c) | 70 %-l sellistest aladest 2050. aastaks, kusjuures vähemalt
  pool
  sellest taassoostatakse. |
| --- | --- | --- |

c)

70 %-l sellistest aladest 2050. aastaks, kusjuures vähemalt
  pool
  sellest taassoostatakse.

| | c) | 70 %-l sellistest aladest 2050. aastaks, kusjuures vähemalt
  kaks kolmandikku
  sellest taassoostatakse. |
| --- | --- | --- |

c)

70 %-l sellistest aladest 2050. aastaks, kusjuures vähemalt
  kaks kolmandikku
  sellest taassoostatakse.

Motivatsioon

Turbaalad on suurimad looduslikud maismaa süsinikuvarud ja kui need on kahjustatud, siis on nad üheks peamiseks kasvuhoonegaaside heite allikaks. Seega tehakse ettepanek suurendada taassoostamist (kõige tõhusam turbaalade taastamise meede), mis aitaks heitkoguseid märkimisväärselt vähendada ja üldeesmärki saavutada.

Muudatusettepanek 19

Artikkel 9

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5. | Liikmesriigid kohaldavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivis 2009/128/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks) (ELT L 309, 24.11.2009) sätestatud meetmeid, et tagada taimekaitsevahendite säästev kasutamine, vähendades riske ja mõju inimeste tervisele ja keskkonnale, ning et edendada integreeritud taimekaitset ning alternatiivseid meetodeid ja menetlusi, näiteks mittekeemilisi tõrjemeetmeid. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

5.

Motivatsioon

Oluline on vähendada pestitsiidide ja väetiste kasutamist ning vajaduse korral asendada need ohutute looduslike toodete ja alternatiivsete mittesaastavate meetoditega.

Muudatusettepanek 20

Artikkel 10

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | Liikmesriigid saavutavad
  riigi tasandil
  kasvusuundumuse iga järgmise
  metsaökosüsteemide
  näitaja puhul, mida on täpsemalt kirjeldatud VI lisas, ning seda mõõdetakse alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast kuni 31. detsembrini 2030 ja seejärel iga
  kolme
  aasta tagant, kuni on saavutatud artikli 11 lõike 3 kohaselt kindlaks määratud rahuldav väärtus: |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

2.

Liikmesriigid saavutavad
  riigi tasandil
  kasvusuundumuse iga järgmise
  metsaökosüsteemide
  näitaja puhul, mida on täpsemalt kirjeldatud VI lisas, ning seda mõõdetakse alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast kuni 31. detsembrini 2030 ja seejärel iga
  kolme
  aasta tagant, kuni on saavutatud artikli 11 lõike 3 kohaselt kindlaks määratud rahuldav väärtus:

| 2. | Liikmesriigid saavutavad kasvusuundumuse
  iga metsaökosüsteemi
  iga järgmise näitaja puhul, mida on täpsemalt kirjeldatud VI lisas, ning seda mõõdetakse alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast kuni 31. detsembrini 2030 ja seejärel iga
  viie
  aasta tagant, kuni on saavutatud artikli 11 lõike 3 kohaselt kindlaks määratud rahuldav väärtus: |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid saavutavad kasvusuundumuse
  iga metsaökosüsteemi
  iga järgmise näitaja puhul, mida on täpsemalt kirjeldatud VI lisas, ning seda mõõdetakse alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast kuni 31. detsembrini 2030 ja seejärel iga
  viie
  aasta tagant, kuni on saavutatud artikli 11 lõike 3 kohaselt kindlaks määratud rahuldav väärtus:

| | a) | seisev lagupuit; |
| --- | --- | --- |

a)

seisev lagupuit;

| | a) | seisev lagupuit; |
| --- | --- | --- |

a)

seisev lagupuit;

| | b) | lamav lagupuit; |
| --- | --- | --- |

b)

lamav lagupuit;

| | b) | lamav lagupuit; |
| --- | --- | --- |

b)

lamav lagupuit;

| | c) | ebaühtlase vanuselise struktuuriga metsade osakaal; |
| --- | --- | --- |

c)

ebaühtlase vanuselise struktuuriga metsade osakaal;

| | c) | ebaühtlase vanuselise struktuuriga metsade osakaal; |
| --- | --- | --- |

c)

ebaühtlase vanuselise struktuuriga metsade osakaal;

| | d) | metsade ühendatus; |
| --- | --- | --- |

d)

metsade ühendatus;

| | d) | metsade ühendatus; |
| --- | --- | --- |

d)

metsade ühendatus;

| | e) | levinud metsalindude indeks; |
| --- | --- | --- |

e)

levinud metsalindude indeks;

| | e) | levinud metsalindude indeks; |
| --- | --- | --- |

e)

levinud metsalindude indeks;

| | f) | orgaanilise süsiniku varu. |
| --- | --- | --- |

f)

orgaanilise süsiniku varu.

| | f) | orgaanilise süsiniku varu. |
| --- | --- | --- |

f)

orgaanilise süsiniku varu.

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

Muudatusettepanek 21

Artikkel 10

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3. | Liikmesriigid rakendavad meetmeid, mis on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1737/2006, millega sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2152/2003 metsade ja keskkonna vastastikuse mõju seire kohta ühenduses ning millega muudetakse komisjoni 13. detsembri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 2121/2004 ja komisjoni 21. oktoobri 1999. aasta määrust (EÜ) nr 2278/1999. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

3.

| 4. | Liikmesriigid rakendavad ministrite komitee soovitust CM/Rec(2008)3 liikmesriikidele Euroopa maastikukonventsiooni rakendamise suuniste kohta. |
| --- | --- |

4.

Motivatsioon

Kiiresti on vaja rakendada meetmeid, mis on seoses metsade taastamisega ELi määrustes ja soovitustes juba ette nähtud.

Muudatusettepanek 22

Artikkel 11

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | Liikmesriigid kvantifitseerivad ala, mis tuleb taastada, et saavutada artiklites 4 ja 5 sätestatud taastamiseesmärgid, ning võtavad seejuures arvesse artikli 4 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 5 lõigetes 1 ja 2 osutatud elupaigatüüpide seisundit ning oma territooriumil leiduvate artikli 4 lõikes 3 ja artikli 5 lõikes 3 osutatud liikide elupaikade kvaliteeti ja kvantiteeti. Kvantifitseerimisel lähtutakse muu hulgas järgmisest teabest: |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

2.

Liikmesriigid kvantifitseerivad ala, mis tuleb taastada, et saavutada artiklites 4 ja 5 sätestatud taastamiseesmärgid, ning võtavad seejuures arvesse artikli 4 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 5 lõigetes 1 ja 2 osutatud elupaigatüüpide seisundit ning oma territooriumil leiduvate artikli 4 lõikes 3 ja artikli 5 lõikes 3 osutatud liikide elupaikade kvaliteeti ja kvantiteeti. Kvantifitseerimisel lähtutakse muu hulgas järgmisest teabest:

| 2. | Liikmesriigid kvantifitseerivad ala, mis tuleb taastada, et saavutada artiklites 4 ja 5 sätestatud taastamiseesmärgid, ning võtavad seejuures arvesse artikli 4 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 5 lõigetes 1 ja 2 osutatud elupaigatüüpide seisundit ning oma territooriumil leiduvate artikli 4 lõikes 3 ja artikli 5 lõikes 3 osutatud liikide elupaikade kvaliteeti ja kvantiteeti. Kvantifitseerimisel lähtutakse muu hulgas järgmisest teabest: |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid kvantifitseerivad ala, mis tuleb taastada, et saavutada artiklites 4 ja 5 sätestatud taastamiseesmärgid, ning võtavad seejuures arvesse artikli 4 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 5 lõigetes 1 ja 2 osutatud elupaigatüüpide seisundit ning oma territooriumil leiduvate artikli 4 lõikes 3 ja artikli 5 lõikes 3 osutatud liikide elupaikade kvaliteeti ja kvantiteeti. Kvantifitseerimisel lähtutakse muu hulgas järgmisest teabest:

| | a) | iga elupaigatüübi puhul: |
| --- | --- | --- |

a)

iga elupaigatüübi puhul:

| | a) | iga elupaigatüübi puhul: |
| --- | --- | --- |

a)

iga elupaigatüübi puhul:

| | | i) | elupaigaala kogupindala ja selle praeguse jaotuse kaart; |
| --- | --- | --- | --- |

i)

elupaigaala kogupindala ja selle praeguse jaotuse kaart;

| | | i) | elupaigaala kogupindala ja selle praeguse jaotuse kaart; |
| --- | --- | --- | --- |

i)

elupaigaala kogupindala ja selle praeguse jaotuse kaart;

| | | ii) | sellise elupaiga pindala, mis ei ole heas seisundis; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

sellise elupaiga pindala, mis ei ole heas seisundis;

| | | ii) | sellise elupaiga pindala, mis ei ole heas seisundis; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

sellise elupaiga pindala, mis ei ole heas seisundis;

| | | iii) | soodsat seisundit tähistav võrdluspindala, võttes arvesse dokumenteeritud elupaigakadu vähemalt viimase 70 aasta jooksul ja kliimamuutuste tõttu prognoositavaid keskkonnatingimuste muutusi; |
| --- | --- | --- | --- |

iii)

soodsat seisundit tähistav võrdluspindala, võttes arvesse dokumenteeritud elupaigakadu vähemalt viimase 70 aasta jooksul ja kliimamuutuste tõttu prognoositavaid keskkonnatingimuste muutusi;

| | | iii) | soodsat seisundit tähistav võrdluspindala, võttes arvesse dokumenteeritud elupaigakadu vähemalt viimase 70 aasta jooksul ja kliimamuutuste tõttu prognoositavaid keskkonnatingimuste muutusi; |
| --- | --- | --- | --- |

iii)

soodsat seisundit tähistav võrdluspindala, võttes arvesse dokumenteeritud elupaigakadu vähemalt viimase 70 aasta jooksul ja kliimamuutuste tõttu prognoositavaid keskkonnatingimuste muutusi;

| | | iv) | alad, mis on elupaigatüüpide taasloomiseks kõige sobivamad, võttes arvesse kliimamuutuste tõttu juba toimuvaid ja prognoositavaid keskkonnatingimuste muutusi; |
| --- | --- | --- | --- |

iv)

alad, mis on elupaigatüüpide taasloomiseks kõige sobivamad, võttes arvesse kliimamuutuste tõttu juba toimuvaid ja prognoositavaid keskkonnatingimuste muutusi;

| | | iv) | alad, mis on elupaigatüüpide taasloomiseks kõige sobivamad, võttes arvesse kliimamuutuste tõttu juba toimuvaid ja prognoositavaid keskkonnatingimuste muutusi; |
| --- | --- | --- | --- |

iv)

alad, mis on elupaigatüüpide taasloomiseks kõige sobivamad, võttes arvesse kliimamuutuste tõttu juba toimuvaid ja prognoositavaid keskkonnatingimuste muutusi;

| | b) | liikide elupaikade piisav kvaliteet ja kvantiteet, mis on vajalik, et saavutada nende soodne kaitsestaatus, võttes arvesse nende elupaigatüüpide taasloomiseks kõige sobivamaid alasid ja liikide populatsioonide jõudsaks arenguks vajalikku elupaikade ühendatust, samuti kliimamuutuste tõttu juba toimuvaid ja prognoositavaid keskkonnatingimuste muutusi. |
| --- | --- | --- |

b)

liikide elupaikade piisav kvaliteet ja kvantiteet, mis on vajalik, et saavutada nende soodne kaitsestaatus, võttes arvesse nende elupaigatüüpide taasloomiseks kõige sobivamaid alasid ja liikide populatsioonide jõudsaks arenguks vajalikku elupaikade ühendatust, samuti kliimamuutuste tõttu juba toimuvaid ja prognoositavaid keskkonnatingimuste muutusi.

| | b) | liikide elupaikade piisav kvaliteet ja kvantiteet, mis on vajalik, et saavutada nende soodne kaitsestaatus, võttes arvesse nende elupaigatüüpide taasloomiseks kõige sobivamaid alasid ja liikide populatsioonide jõudsaks arenguks vajalikku elupaikade ühendatust, samuti kliimamuutuste tõttu juba toimuvaid ja prognoositavaid keskkonnatingimuste muutusi. |
| --- | --- | --- |

b)

liikide elupaikade piisav kvaliteet ja kvantiteet, mis on vajalik, et saavutada nende soodne kaitsestaatus, võttes arvesse nende elupaigatüüpide taasloomiseks kõige sobivamaid alasid ja liikide populatsioonide jõudsaks arenguks vajalikku elupaikade ühendatust, samuti kliimamuutuste tõttu juba toimuvaid ja prognoositavaid keskkonnatingimuste muutusi.

| 3. | Linnakeskuste ja linnaklastrite lähipiirkonna kindlakstegemisel linna roheala kindlaksmääramiseks vastavalt artiklile 3 kaasavad liikmesriigid linnakeskustest ja linnaklastritest vähemalt ühe kilomeetri kaugusel asuvad alad. |
| --- | --- |

3.

Motivatsioon

Kohalike tingimuste ja vajaduste põhjal peaks iga liikmesriik oma riiklikus kavas kindlaks määrama linnakeskuste ja -klastrite lähipiirkonna viisil, mis on kooskõlas linnastruktuuri, halduspiiride ja muude asjakohaste teguritega kohalikul ja riiklikul tasandil.

Muudatusettepanek 23

Artikkel 11

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3. | Liikmesriigid kehtestavad hiljemalt 2030. aastaks iga artikli 8 lõikes 1, artikli 9 lõikes 2 ja artikli 10 lõikes 2 osutatud näitaja rahuldavad väärtused avatud ja tõhusa menetluse ja hindamise kaudu ning tuginedes uusimatele teaduslikele tõenditele ja artikli 17 lõikes 9 osutatud raamistikule, kui see on olemas. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

3.

Liikmesriigid kehtestavad hiljemalt 2030. aastaks iga artikli 8 lõikes 1, artikli 9 lõikes 2 ja artikli 10 lõikes 2 osutatud näitaja rahuldavad väärtused avatud ja tõhusa menetluse ja hindamise kaudu ning tuginedes uusimatele teaduslikele tõenditele ja artikli 17 lõikes 9 osutatud raamistikule, kui see on olemas.

| 3. | Liikmesriigid kehtestavad hiljemalt 2030. aastaks iga artikli 8 lõikes 1, artikli 9 lõikes 2 ja artikli 10 lõikes 2 osutatud näitaja rahuldavad väärtused avatud ja tõhusa menetluse ja hindamise kaudu ning tuginedes
  kooskõlas teiste liikmesriikidega
  uusimatele teaduslikele tõenditele ja artikli 17 lõikes 9 osutatud raamistikule, kui see on olemas.
  Et tagada ühtlus liikmesriikide vahel, esitatakse artikli 17 lõike 9 alusel liikmesriikidele ja võetakse aegsasti vastu miinimumnõuded ja suunised rahuldavate väärtuste kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriigid kehtestavad hiljemalt 2030. aastaks iga artikli 8 lõikes 1, artikli 9 lõikes 2 ja artikli 10 lõikes 2 osutatud näitaja rahuldavad väärtused avatud ja tõhusa menetluse ja hindamise kaudu ning tuginedes
  kooskõlas teiste liikmesriikidega
  uusimatele teaduslikele tõenditele ja artikli 17 lõikes 9 osutatud raamistikule, kui see on olemas.
  Et tagada ühtlus liikmesriikide vahel, esitatakse artikli 17 lõike 9 alusel liikmesriikidele ja võetakse aegsasti vastu miinimumnõuded ja suunised rahuldavate väärtuste kindlaksmääramiseks.

Motivatsioon

Vaja on selget ühist raamistikku ja suuniseid miinimumnõuete kohta, mida liikmesriigid peavad täitma rahuldavate väärtuste kindlaksmääramiseks (kohaldatakse tolmeldajaid ning põllumajandus- ja metsaökosüsteeme käsitlevate eesmärkide suhtes).

Muudatusettepanek 24

Artikkel 11

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6. | Liikmesriigid koordineerivad riiklike taastamiskavade koostamist taastuvenergia eelisarendusalade määramisega. Looduse taastamise kavade koostamisel tagavad liikmesriigid koostoime juba määratud taastuvenergia eelisarendusaladega ja tagavad, et nende alade toimimine, sealhulgas direktiiviga (EL) 2018/2001 ette nähtud loamenetlused, mida neil aladel kohaldatakse, ei muutu. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

6.

Liikmesriigid koordineerivad riiklike taastamiskavade koostamist taastuvenergia eelisarendusalade määramisega. Looduse taastamise kavade koostamisel tagavad liikmesriigid koostoime juba määratud taastuvenergia eelisarendusaladega ja tagavad, et nende alade toimimine, sealhulgas direktiiviga (EL) 2018/2001 ette nähtud loamenetlused, mida neil aladel kohaldatakse, ei muutu.

| 6. | Liikmesriigid koordineerivad riiklike taastamiskavade koostamist taastuvenergia eelisarendusalade määramisega. Looduse taastamise kavade koostamisel tagavad liikmesriigid koostoime juba määratud taastuvenergia eelisarendusaladega ja tagavad, et nende alade toimimine, sealhulgas direktiiviga (EL) 2018/2001 ette nähtud loamenetlused, mida neil aladel kohaldatakse, ei muutu
  , ohustamata elurikkust ja taastamismeetmeid
  . |
| --- | --- |

6.

Liikmesriigid koordineerivad riiklike taastamiskavade koostamist taastuvenergia eelisarendusalade määramisega. Looduse taastamise kavade koostamisel tagavad liikmesriigid koostoime juba määratud taastuvenergia eelisarendusaladega ja tagavad, et nende alade toimimine, sealhulgas direktiiviga (EL) 2018/2001 ette nähtud loamenetlused, mida neil aladel kohaldatakse, ei muutu
  , ohustamata elurikkust ja taastamismeetmeid
  .

Motivatsioon

Taastuvenergia eelisarendusalade kindlaksmääramisel ja jaotamisel tuleks arvesse võtta kehtestatavate ökosüsteemi taastamise meetmete ulatust ja toimimist.

Muudatusettepanek 25

Artikkel 11

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7. | Riiklike taastamiskavade koostamisel võtavad liikmesriigid arvesse järgmist:
  [...] |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

7.

Riiklike taastamiskavade koostamisel võtavad liikmesriigid arvesse järgmist:

[...]

| 7. | Riiklike taastamiskavade koostamisel võtavad liikmesriigid arvesse järgmist:
  [...] |
| --- | --- |

7.

Riiklike taastamiskavade koostamisel võtavad liikmesriigid arvesse järgmist:

[...]

| | f) | riiklikud elurikkuse strateegiad ja tegevuskavad, mis on koostatud kooskõlas bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni artikliga 6; |
| --- | --- | --- |

f)

riiklikud elurikkuse strateegiad ja tegevuskavad, mis on koostatud kooskõlas bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni artikliga 6;

| | [...] |
| --- | --- |

[...]

| | f) | riiklikud elurikkuse strateegiad ja tegevuskavad, mis on koostatud kooskõlas bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni artikliga 6
  , samuti kohalikud elurikkuse strateegiad ja tegevuskavad

   (1)

  ning koostöömehhanismid riiklike ja kohalike kavade omavaheliseks integreerimiseks
  ; |
| --- | --- | --- |

f)

riiklikud elurikkuse strateegiad ja tegevuskavad, mis on koostatud kooskõlas bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni artikliga 6
  , samuti kohalikud elurikkuse strateegiad ja tegevuskavad

   (1)

  ning koostöömehhanismid riiklike ja kohalike kavade omavaheliseks integreerimiseks
  ;

| | [...] |
| --- | --- |

[...]

| | h) | linnaruumi haljastamise kavad ja nende eesmärgid laiendada linnade rohealasid, sh meetmed linnades elurikaste ja juurdepääsetavate metsatukkade, parkide ja aedade, linnafarmide, haljaskatuste ja -seinte, puiesteede, niitude ja hekkide loomiseks, ning samuti aruandluses ja seires kasutatavad näitajad; |
| --- | --- | --- |

h)

linnaruumi haljastamise kavad ja nende eesmärgid laiendada linnade rohealasid, sh meetmed linnades elurikaste ja juurdepääsetavate metsatukkade, parkide ja aedade, linnafarmide, haljaskatuste ja -seinte, puiesteede, niitude ja hekkide loomiseks, ning samuti aruandluses ja seires kasutatavad näitajad;

Motivatsioon

Võrdlusalusena võiks kasutada sarnaseid protsesse ja kaasamismehhanisme, näiteks kohalikke elurikkuse strateegiaid ja tegevuskavasid ning linnaruumi haljastamise kavasid.

Muudatusettepanek 26

Artikkel 11

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 7. | [...]









  i) | määruse rakendamiseks kasutatav tehnilise toe instrument. See instrument hõlmab järgmist: suutlikkus otsustajate ja sidusrühmade kaasamise (valdkondadevaheliste) mehhanismide ja mitmetasandilise juhtimise vahendite osas ning linna- ja vallaarengu integreeritud lähenemisviiside osas; avaliku ja erasektori investeeringute ligimeelitamine ja tõhustamine; kohandatud nõuanded taastamismeetmete kavandamiseks, elluviimiseks ja järelevalveks vajalike tehniliste, õiguslike ja finantsalaste eksperditeadmiste kohta; hallatavate ja lihtsamate järelevalvevahendite ja -protsesside loomine; suunised aruandlusvahendite, standardite ja protokollide kooskõlastamiseks juhtimistasandite vahel; ökosüsteemide taastamise head tavad eri geograafilistes piirkondades ja eri kontekstides. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

7.

i)

määruse rakendamiseks kasutatav tehnilise toe instrument. See instrument hõlmab järgmist: suutlikkus otsustajate ja sidusrühmade kaasamise (valdkondadevaheliste) mehhanismide ja mitmetasandilise juhtimise vahendite osas ning linna- ja vallaarengu integreeritud lähenemisviiside osas; avaliku ja erasektori investeeringute ligimeelitamine ja tõhustamine; kohandatud nõuanded taastamismeetmete kavandamiseks, elluviimiseks ja järelevalveks vajalike tehniliste, õiguslike ja finantsalaste eksperditeadmiste kohta; hallatavate ja lihtsamate järelevalvevahendite ja -protsesside loomine; suunised aruandlusvahendite, standardite ja protokollide kooskõlastamiseks juhtimistasandite vahel; ökosüsteemide taastamise head tavad eri geograafilistes piirkondades ja eri kontekstides.

Motivatsioon

Tehnilise toe instrument peab olema suunatud määrust rakendavatele korraldusasutustele ning kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele. Taastamismeetmete kavandamisel ja rakendamisel ning nende üle järelevalve teostamisel on peamised probleemid puudulik tehniline oskusteave ja ka puudulikud kogemused (erasektori) rahastamisvahendite osas. Looduse taastamisel edu tagamiseks peaks tehniline abi hõlmama ka kohalikke integreeritud lähenemisviise.

Muudatusettepanek 27

Artikkel 11

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 12. | Liikmesriigid peaksid järgima kogu valitsemissektorit hõlmavat lähenemisviisi ning kooskõlastama riiklike taastamiskavade väljatöötamist, eelhindamist, jälgimist ja nendega seonduvat aruandlust kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning korraldusasutustega, võttes arvesse kõiki kohalikesse haldusüksustesse hõlmatud ökosüsteeme.



  Liikmesriigid peaksid looma ametlikud mehhanismid, millega tagada sidusrühmade ja organisatsioonide õigeaegne kaasamine riikliku taastamiskava koostamisse ja selle ühishindamisse enne kava esitamist, kehtestama tagasisidemenetlused ning andma suuniseid ja vajalikke vahendeid kohalike, piirkondlike ja riiklike seireprotokollide ühtlustamiseks. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

12.

Liikmesriigid peaksid looma ametlikud mehhanismid, millega tagada sidusrühmade ja organisatsioonide õigeaegne kaasamine riikliku taastamiskava koostamisse ja selle ühishindamisse enne kava esitamist, kehtestama tagasisidemenetlused ning andma suuniseid ja vajalikke vahendeid kohalike, piirkondlike ja riiklike seireprotokollide ühtlustamiseks.

Motivatsioon

Pädevusalade jagamine haldusasutuste vahel takistab terviklikku visiooni, mida on vaja halduspiire ületavate elupaikade ja valgalade tõhusaks majandamiseks. Kohalike, piirkondlike ja riiklike ametiasutuste ning korraldusasutuste kaasamine riiklikesse taastamiskavadesse on hädavajalik, et luua selline ühine integreeritud visioon taastamisest ja vältida väärrakendamist (näiteks kaitstes liike ühel territooriumil, kuid mitte naaberterritooriumil). Taastamismeetmete tõhusaks kooskõlastamiseks ja nende üle järelevalve teostamiseks on vaja ametlikke juhtimisstruktuure ja -protsesse.

Muudatusettepanek 28

Artikkel 12

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | n) | riikliku taastamiskava koostamise ja kehtestamise protsessi kokkuvõte, sealhulgas teave üldsuse osalemise kohta ning selle kohta, kuidas on võetud arvesse kohalike kogukondade ja sidusrühmade vajadusi; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

2.

n)

riikliku taastamiskava koostamise ja kehtestamise protsessi kokkuvõte, sealhulgas teave üldsuse osalemise kohta ning selle kohta, kuidas on võetud arvesse kohalike kogukondade ja sidusrühmade vajadusi;

| 2. | n) | riikliku taastamiskava koostamise ja kehtestamise protsessi kokkuvõte, sealhulgas teave üldsuse osalemise kohta ning selle kohta, kuidas on võetud arvesse kohalike kogukondade ja sidusrühmade
  , sealhulgas kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, asjaomaste korraldusasutuste ja maaomanike
  vajadusi; |
| --- | --- | --- |

2.

n)

riikliku taastamiskava koostamise ja kehtestamise protsessi kokkuvõte, sealhulgas teave üldsuse osalemise kohta ning selle kohta, kuidas on võetud arvesse kohalike kogukondade ja sidusrühmade
  , sealhulgas kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, asjaomaste korraldusasutuste ja maaomanike
  vajadusi;

Motivatsioon

On asjakohane, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, korraldusasutused ja maaomanikud kaasatakse riiklike taastamiskavade koostamisse, sest nemad kujundavad, rakendavad, jälgivad ja kaasrahastavad taastamismeetmeid.

Muudatusettepanek 29

Artikkel 16

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | Liikmesriigid määravad kooskõlas eesmärgiga tagada üldsusele laialdane õiguskaitse kättesaadavus kindlaks, mida käsitatakse piisava huvi ja õiguste kahjustamisena. Lõike 1 kohaldamisel loetakse, et igal valitsusvälisel organisatsioonil, mis edendab keskkonnakaitset ja vastab kõigile siseriikliku õiguse nõuetele, on õigused, mida on võimalik kahjustada, ning et tema huvi on piisav. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

2.

Liikmesriigid määravad kooskõlas eesmärgiga tagada üldsusele laialdane õiguskaitse kättesaadavus kindlaks, mida käsitatakse piisava huvi ja õiguste kahjustamisena. Lõike 1 kohaldamisel loetakse, et igal valitsusvälisel organisatsioonil, mis edendab keskkonnakaitset ja vastab kõigile siseriikliku õiguse nõuetele, on õigused, mida on võimalik kahjustada, ning et tema huvi on piisav.

| 2. | Liikmesriigid määravad kooskõlas eesmärgiga tagada üldsusele laialdane õiguskaitse kättesaadavus kindlaks, mida käsitatakse piisava huvi ja õiguste kahjustamisena
  , kooskõlas Århusi konventsiooniga ja eelkõige artikliga 9 õiguskaitse kättesaadavuse kohta
  . Lõike 1 kohaldamisel loetakse, et igal valitsusvälisel organisatsioonil, mis edendab keskkonnakaitset ja vastab kõigile siseriikliku õiguse nõuetele, on õigused, mida on võimalik kahjustada, ning et tema huvi on piisav. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid määravad kooskõlas eesmärgiga tagada üldsusele laialdane õiguskaitse kättesaadavus kindlaks, mida käsitatakse piisava huvi ja õiguste kahjustamisena
  , kooskõlas Århusi konventsiooniga ja eelkõige artikliga 9 õiguskaitse kättesaadavuse kohta
  . Lõike 1 kohaldamisel loetakse, et igal valitsusvälisel organisatsioonil, mis edendab keskkonnakaitset ja vastab kõigile siseriikliku õiguse nõuetele, on õigused, mida on võimalik kahjustada, ning et tema huvi on piisav.

Motivatsioon

Århusis 1998. aastal sõlmitud keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooniga nähakse ette asjakohane raamistik, et tagada vajalike protokollide järgimine seoses looduse taastamise määrusega.

Muudatusettepanek 30

Artikkel 17

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | b) | linna roheala pindala ning puude võrastiku liitus linnades ning väiksemates linnades ja eeslinnades, nagu on osutatud artiklis 6; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

1.

b)

linna roheala pindala ning puude võrastiku liitus linnades ning väiksemates linnades ja eeslinnades, nagu on osutatud artiklis 6;

| 1. | b) | linna roheala pindala
  ja kvaliteet
  ning puude võrastiku liitus linnades ning väiksemates linnades ja eeslinnades, nagu on osutatud artiklis 6; |
| --- | --- | --- |

1.

b)

linna roheala pindala
  ja kvaliteet
  ning puude võrastiku liitus linnades ning väiksemates linnades ja eeslinnades, nagu on osutatud artiklis 6;

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

II.   POLIITIKASOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | tunnistab, et kavandatav ELi looduse taastamise määrus on elurikkuse vähenemise ja kliimamuutuste mõju vastases võitluses pöördelise tähtsusega, ning tunnustab selles järgitavat lähenemisviisi õiguslikult siduvatele, ajaliselt piiritletud ja järjestatud eesmärkidele, et tagada liikmesriikide kõigi ökosüsteemide kaitse ja taastamine, et tegeleda kiiresti nende seisundi halvenemise probleemiga. Komitee peab ettepanekut – eeldusel, et selles tehakse vajalikud muudatused – oluliseks sammuks, mis suunab 2020. aasta järgse kaugelevaatava ülemaailmse elurikkuse raamistiku rakendamist; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et mõjuhinnangus uuriti kogu ELi ulatuses rohealade pindala ja selle suurendamise võimalusi maakasutuse muutuste kaudu ning leiti, et eesmärgid on realistlikud. Analüüsis ei võetud aga arvesse eri riikide, piirkondade ja linnade erinevaid olusid ja lähtepositsioone. Komitee rõhutab ettepaneku kiire kohandamise vajadust, et võtta arvesse liikmesriikide, piirkondade ja kohalike omavalitsuste praegust väga erinevat olukorda ökosüsteemide kvantiteedi ja kvaliteedi ning piirkonna-, linna-, valla- ja linnastustruktuuri, samuti haldusstruktuuri ja maaomandi osas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | juhib tähelepanu ulatuslikule keskkonnakahjule, mille on põhjustanud Venemaa jõhker ja ebaseaduslik agressioon Ukraina vastu. Komitee rõhutab, et keskkonnaseisundi halvenemisel ja sellega seotud probleemidel on piiriülesed tagajärjed, mis mõjutavad nii inimeste tervist kui ka kohalikke ökosüsteeme. Ta kutsub tungivalt üles astuma asjakohaseid samme ja kaaluma, milliseid konkreetseid meetmeid tuleb pärast sõja lõppu rakendada elurikkuse ja ökosüsteemide taastamiseks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste keskset rolli riiklike taastamiskavade ühisel koostamisel, taastamisalade kindlaksmääramisel ja selliste näitajate määratlemisel, mis põhinevad kohalikel prioriteetidel ja kogukonna vajadustel, avaliku ja erasektori kaasrahastamisel ning sidusrühmade ja üldsuse kaasamisel, samuti nende rolli kohalike, integreeritud ja kohapõhiste taastamismeetmete rakendamisel. Komitee toonitab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist osa kohalike haldusüksuste piiridesse jäävate linna- ja muude ökosüsteemide jaoks seatud eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude jälgimisel ja nende kohta aru andmisel. Oluline on tagada, et järelevalve ja aruandlus ei põhjusta tarbetut halduskoormust ning et töö hõlbustamiseks saab kasutada digivahendeid; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab, et kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused määraksid tihedas koostöös liikmesriikide ja korraldusasutustega oma kohaliku integreeritud linnaarengu raames kindlaks taastatavad ökosüsteemid, sh linna haljasalad ning nende kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed arenguvajadused, et tagada kohalike linnakeskkonna ja looduslike tingimuste arvessevõtmine ning õiglane lähenemisviis taastamisele kõigis linna- ja linnalähipiirkondades; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub liikmesriike üles tagama, et riiklikes taastamiskavades võetaks arvesse asjaomase maa-ala konkreetseid sotsiaal-majanduslikke, geograafilisi ja keskkonnatingimusi ja -omadusi, kohalikku kogukonda ja piirkondlikku konteksti ning asjakohaseid taastamisvajadusi, eelkõige seoses väga haavatavate ökosüsteemidega, nagu äärepoolseimad piirkonnad, saared, mägipiirkonnad, turbaalad ja märgalad ning muud piirkonnad, kus elab rohkesti endeemilisi või ohustatud liike, samuti linnade ökosüsteemid. Komitee nõuab, et riiklikes taastamiskavades pöörataks selget tähelepanu eriti haavatavatele ökosüsteemidele, tunnistades nende konkreetseid tingimusi ja taastamisvajadusi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab, et tunnistataks biokultuurilise vastasmõju tähtsust kohaliku identiteedi kujundamisel ning kõrge kultuurilise ja loodusliku väärtusega põllumajandusmaastike edendamisel, sest need on kesksel kohal kultuuriidentiteedi ja ökosüsteemide sidumisel ülemaailmsel tasandil; |
| --- | --- |

7.

| 8. | peab tervitatavaks, et Euroopa Komisjon lisab riiklikku taastamiskavasse ulatusliku mõjuhinnangu, mis on seotud nii subsidiaarsuse kui ka proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamisega. Esitatud põhjendused, mis on seotud selle ettepaneku Euroopa lisaväärtusega ja ELi pädevusest keskkonna ja kliimamuutuste valdkonnas tulenevate meetmete rakendamisega, on kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega. Komitee juhib aga tähelepanu sellele, et ei ole täpsustatud artikli 6 otsest ja kaudset mõju, nagu rahalised tagajärjed ning mõju liikmesriigi sisehaldusele ja kohtusüsteemile; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab ökosüsteemide asendamatut rolli süsiniku talletamisel ja kliimamuutuste mõju eest kaitsmisel. See ei nõua mitte ainult selliste kahjulike tavade lõpetamist, nagu raadamine, mulla katmine ja turba kaevandamine, vaid ka sihipärast kaitset ja taastamist, nt ojade, turbaalade ja märgalade taastamist; |
| --- | --- |

9.

| 10. | juhib tähelepanu asjaolule, et määruses tuleb arvesse võtta nii riiklikul kui ka kohalikul tasandil esinevaid erinevaid tingimusi ja lähtepositsioone, näiteks haldusjaotust, tihedust ja haljastust, samuti kohalikke ja riiklikke vajadusi. Seepärast tuleks tugevdada linna- ja kogukonnaarengu integreeritud lähenemisviise kohalikul tasandil. Mõisted ja nõuded peavad olema selged ja asjakohased kogu liidus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et linnad ja vallad peavad suurendama oma kliimamuutustele vastupanu võimet, kaitstes, edendades ja taastades sinist taristut kanalite ja ojade taaselustamise ning väikeste veekogude loomise kaudu. Komitee kutsub liikmesriike üles tagama kõnealuse määruse raames, et kõik üle 20 000 elanikuga linnad ja vallad töötaksid välja, võtaksid vastu ja viiksid ellu kavad rohe- ja sinialade kiireks laiendamiseks; |
| --- | --- |

11.

A.   Poliitikameetmete integreerimine ja sidusus

| 12. | kordab, et oluline on integreerida riiklik taastamiskava olemasolevatesse kohalikesse, piirkondlikesse ja muudesse riigi tasandist madalamal tasandil võetavatesse poliitikameetmetesse ja strateegiatesse, ning rõhutab vajadust piisavate vahendite ja mehhanismide järele, et tugevdada määruse kohustuslikkust ja kvalitatiivset tulemuslikkust kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Samal ajal rõhutab komitee, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkust aidata kaasa ühiste looduseesmärkide saavutamisele kohalike teadmiste ja kohapeal toimivate lahenduste abil tuleb suurendada, mitte takistada. Kohalike haldusüksuste haldusstruktuuridest hoolimata tuleb linnapiirkondi käsitleda funktsionaalsete üksustena; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et taastamismeetmed, eriti kohalikul tasandil, on osa kliimamuutuste vastastest meetmetest ja linnaplaneerimisest, mida linnad ja piirkonnad peavad rakendama ambitsioonika, halduspiire ületava poliitika kaudu, hinnates seejuures iga meetme üldist tõhusust; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et oluline on integreerida riiklikud taastamiskavad riiklikesse energia- ja kliimakavadesse ning kehtiva taastuvenergia direktiivi siduvatesse eesmärkidesse (kooskõlas kavaga „REPowerEU“ kehtestatud läbivaadatud eesmärgiga). Komitee peab oluliseks, et taastuvenergia eelisarendusalad ei konkureeriks looduse taastamise meetmetega, vaid nad toetaksid teineteist seatud eesmärkide saavutamisel. Sellega seoses juhib komitee tähelepanu vajadusele võtta arvesse äärepoolseimate piirkondade ja saarte väikest pindala ning ühitada erinevaid maakasutusviise, tagamaks et kaitse-eesmärgid ei takista ega pärsi hädavajalikku energiasüsteemi ümberkujundamist taastuvenergia taristu arendamise kaudu, eelkõige piirkondades, mida ei saa ühendada Euroopa energiavõrguga; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub üles ületama vastuolusid ja huvide konflikte muude poliitikavaldkondadega (nt energia, kalandus, toiduainete tootmine ja põllumajandus), sest need võivad ohustada riikliku taastamiskava edukat rakendamist või minna vastuollu avaliku huviga. Komitee nõuab perspektiivide tihedat kooskõlastamist, et anda ökosüsteemide taastamisele suuremat kaalu maakasutuse ja maakasutuse planeerimise valdkonnas, samuti luues õiglase hüvitamissüsteemi neile, kellel on selleks õigus. Geopoliitilisest olukorrast tulenevad konkreetsed huvid toiduga kindlustatuse ja energiajulgeoleku valdkonnas peavad olema asjakohases koosmõjus riiklike taastamiskavade ja muude ELi keskkonnaalaste õigusnormide rakendamisega; |
| --- | --- |

15.

B.   Ökosüsteemide taastamise rahastamine, avaliku sektori investeeringute ühtlustamine ja erasektori investeeringute soodustamine

| 16. | juhib tähelepanu määruse ettepanekus sätestatud meetmetest tulenevale ülisuurele vajadusele rahaliste vahendite järele. Komitee rõhutab, et taastamiseks tuleb eraldada piisavad rahalised vahendid, arvestades et ELi toetusprogrammides ei ole lähiaastatel olemas vajalikke vahendeid või siis ei ole need paindlikult kasutatavad, samuti ei ole liikmesriikidel, piirkondadel ning linnadel ja valdadel oma riigieelarvetes piisavalt asjakohast finantsilist mänguruumi. Komitee kordab vajadust suurendada elurikkuse ja ökosüsteemide taastamise sihtotstarbelist rahastamist ning lihtsustada kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele saadaolevate rahastamisvahendite tõhusat ja bürokraatiavaba kasutamist; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub üles looma sihtotstarbelisi riiklikke rahastamisvooge täielikus kooskõlas kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kindlaks tehtud prioriteetide ja vajadustega. Komitee nõuab piirkondlike struktuuride tunnustamist oluliste organitena, kes suudavad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste prioriteete ühtlustada ja koordineerida, luues seeläbi tõhusad toetusliinid kaasrahastamiseks ja tõhusate taastamismeetmete edendamiseks territoriaalse(te)l tasandi(te)l; |
| --- | --- |

17.

| 18. | leiab loodusdirektiivide rakendamisel esinevaid lünki arvestades, et tuleks luua tugevamad jõustamismehhanismid ja nõuetele vastavuse taristu, et ökosüsteemi taastamine oleks globaalse soojenemise peatamiseks tehtavate jõupingutuste kõrval vähemalt sama oluline kui muud maakasutusele esitatavad nõuded; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et erasektori investeeringud on ökosüsteemi taastamise rahastamise puudujäägi kaotamisel keskse tähtsusega. Komitee juhib tähelepanu kasutamata võimalustele ja vajadusele meetmete järele, mis on seotud selliste turupõhiste vahendite katsetamise ja kasutuse laiendamisega nagu sotsiaalse ja ökoloogilise mõjuga investeeringud, ökosüsteemi teenuste eest maksmine ja CO2 maapõhise sidumise arvestusühikud. Selline katsetamine peaks käima käsikäes kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkuse suurendamisega seda liiki rahastamisvahendite osas – see oleks ideaaljuhul üks tehnilise toe süsteemi prioriteetseid valdkondi; |
| --- | --- |

19.

C.   Kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele pakutav tehniline tugi ja nende suutlikkuse suurendamine

| 20. | rõhutab, et taastamismeetmete tõhus kavandamine ja elluviimine ning nende üle järelevalve teostamine nõuab rakendavatelt kohalikelt ja piirkondlikelt omavalitsustelt märkimisväärseid tehnilisi eksperditeadmisi ja ressursside investeerimist. Komitee märgib, et kohalikes ja piirkondlikes omavalitsustes sellised eksperditeadmised praegu puuduvad, ning kutsub üles arendama neid kas asutusesiseselt, ühe või mitme naaberterritooriumi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel või allhanke korras; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub üles looma terviklikku tehnilise toe süsteemi, mis hõlmab järgmist: suutlikkuse suurendamine kohalikes ja piirkondlikes omavalitsustes, et saavutada vajalikud tehnilised teadmised; asjakohaste seirevahendite ja -protsesside loomine; juhised aruandlusvahendite, standardite ja protokollide ühtlustamiseks eri valitsemistasandite vahel ning ökosüsteemide taastamise head tavad erinevates geograafilistes piirkondades ja kontekstides; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et selline tugisüsteem peaks toetuma olemasolevatele suutlikkuse suurendamise vahenditele/platvormidele, nagu ELi linnaruumi haljastamise platvorm, NetworkNature, Biodiversa+, BioAgora, UrbanByNature, CitiesWithNature ja RegionsWithNature, ning olema nendega integreeritud; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nõuab kättesaadava, kõikehõlmava ja standardiseeritud seire- ja aruandlussüsteemi loomist, mis võimaldab kasutada lihtsustatud meetodeid taastamisalade kindlaksmääramiseks, ökosüsteemide seisundi hindamiseks ning rahuldavate näitajatasemete ja seire-eesmärkide seadmiseks. |
| --- | --- |

23.

Brüssel, 9. veebruar 2023

Euroopa Regioonide Komitee president

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

1

(1)  
  Nagu tunnistati bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsi 10. istungjärgul tehtud otsuses X/22.

1

Nagu tunnistati bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsi 10. istungjärgul tehtud otsuses X/22.

---

III Ettevalmistavad aktid

Regioonide komitee

Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 153. istungjärk, 8.2.2023–9.2.2023

| 3.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 157/58 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 157/58

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Piirkondlikud kohanemisstrateegiad vähese CO2 heitega põllumajanduse saavutamiseks“

(2023/C 157/09)

| Viitedokument: | ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse liidu raamistik süsiniku sidumise sertifitseerimiseks (SEC(2022) 423 final) – (SWD(2022) 377 final) – (SWD(2022) 378 final)
  COM(2022) 672 – 2022/0394(COD) |
| --- | --- |

Viitedokument:

ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse liidu raamistik süsiniku sidumise sertifitseerimiseks (SEC(2022) 423 final) – (SWD(2022) 377 final) – (SWD(2022) 378 final)

COM(2022) 672 – 2022/0394(COD)

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Üldised märkused

| 1. | tuletab meelde, et ülemaailmsest kliima hädaolukorrast tulenevalt oleme kohustatud saavutama Euroopa ühise kliimaneutraalsuse eesmärgi aastaks 2050; püüdes samal ajal minineerida ülemineku negatiivset majanduslikku mõju Euroopa piirkondadele, tarbijatele ja ettevõtjatele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et põllumajandus, mis tekitab 13 % ELi kasvuhoonegaaside heitkogustest, võib oluliselt aidata kaasa selle kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisele aastaks 2050, kasutades muu hulgas tavasid, mis seovad fotosünteesi kaudu atmosfäärist süsinikku, ning rakendades biomassi eeliseid, säilitades mullas süsinikku ning vähendades märkimisväärselt heitkoguseid; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toetab Euroopa Komisjoni ettepanekut suurendada maasektoris netosidumise eesmärki 310 miljoni CO2 ekvivalenttonnini aastaks 2030, nagu on märgitud komitee arvamuses maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse (LULUCF) määruse läbivaatamise kohta (1); |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde Euroopa põllumajanduse toitjarolli Euroopa elanikkonna toiduga kindlustatuse tagajana; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et lisaks konjunktuursetele geopoliitilistele kriisidele, nagu sõda Ukrainas, ohustavad ka kliimamuutuste ja elurikkuse hävimise tagajärjed struktuuriliselt toiduga kindlustatust ja toiduainete tarneid Euroopas ja maailmas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et äärmuslike ilmastikunähtuste – põuad, tulekahjud, üleujutused ja muud äärmuslikud ilmastikunähtused – arv ja ulatus suurendavad Euroopa põllumajandus- ja metsandussektori haavatavust; |
| --- | --- |

6.

| 7. | usub, et üleminek kestlikumatele Euroopa toidusüsteemidele, mis põhinevad agroökoloogilistel ja ringimajanduse tavadel, on väga vajalik, et saavutada Euroopa eesmärgid kliima, toiduga kindlustatuse, elurikkuse kaitse, väetiste ja pestitsiidide kasutamise vähendamise, imporditud raadamise ja tootmissüsteemide vastupidavuse valdkonnas on kehtestatud strateegiaga „Talust taldrikule“ ja laiemalt Euroopa rohelise kokkuleppega; tuletab meelde, et Euroopasse imporditavad põllumajandustooted peaksid vastama samadele keskkonnanõuetele kui ELis toodetud tooted; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on siiski seisukohal, et igasugune Euroopa toidusüsteemide ülemineku poliitika peaks olema suunatud Euroopa toidualase sõltumatuse tugevdamisele ning üldise juurdepääsu tagamisele taskukohase hinnaga kestlikule, ohutule ja täisväärtuslikule toidule; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuletab meelde, kui oluline on põllumajandustootjaid selle ülemineku elluviimisel toetada Euroopa toetuspoliitika abil, mis on piisav; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et põllumajanduslik tegevus peab tagama põllumajandustootjatele inimväärse sissetuleku ja et põllumajandustootjate pakutavad ökosüsteemiteenused peavad olema õiglaselt tasustatud. maapiirkondi mõjutavad sageli rahvastiku vähenemine, väiksem ühendatus ja asjakohase taristu puudumine. Arvestades maapiirkondade tähtsust toiduainete tootmisel peab põllumajandustootja elukutse jääma atraktiivseks, et vältida nooremate põlvkondade lahkumist maapiirkondadest paremaid võimalusi otsima; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuletab meelde kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli põllumajandustootjate toetamisel selles agroökoloogilises üleminekus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nõuab, et need tavad annaksid sertifitseerimise kontekstis põllumajandustootjatele lisasissetulekut; peab samuti vajalikuks tagada üldpõhimõttena süsteemi sidusus, läbipaistvus ja turvalisus, et arvestusühikuid saaks selles sektoris usaldusväärseks pidada; |
| --- | --- |

12.

Vähese CO2 heitega põllumajanduse põhimõtted ja tavad

| 13. | toetab komisjoni ettepanekut uurida uusi süsiniku säilitamise vorme maasektoris, mis sisalduvad komisjoni teatises kestlike süsinikuringete kohta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | peab siiski oluliseks mitte taandada nende tavade kogumit pelgalt majandusmudeliks; |
| --- | --- |

14.

| 15. | leiab, et vähese CO2 heitega põllumajandust tuleks eelkõige määratleda kui agroökoloogiliste ja mullakaitse tavade kogumit, mille eesmärk on süsiniku sidumine ja heitkoguste vähendamine, kuid üldisema lähenemisviisi raames elurikkuse taastamine, vee ja mulla kvaliteedi kaitse, toiduga kindlustatuse tagamine, kliimamuutustega kohanemine ja töökohtade säilitamine maapiirkondades, samuti põllumajandustootjate sissetulekute suurendamine; |
| --- | --- |

15.

| 16. | teeb ettepaneku, et vähese CO2 heitega põllumajanduse määratluses võetaks arvesse süsinikuneutraalsuse kahte mõõdet, nimelt sidumist ja absoluutset heitkoguste vähendamist, et põllumajandustootjaid saaks mõlema eest premeerida; |
| --- | --- |

16.

| 17. | märgib sellega seoses, et üksnes tõhususel ja CO2-mahukusel põhinev lähenemisviis vähese CO2 heitega tavadele ei võta arvesse põllumajanduslike tootmismeetodite keerukust, mistõttu võidakse hakata rohkem kasutusele võtma tootmismeetodeid, millel on laiemas mõttes vastupidine keskkonnamõju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tuletab meelde, et tavad, mille eesmärk on mulla süsinikusisalduse säilitamine või suurendamine, toovad keskkonnale ja põllumajandustootjatele palju kaasnevaid hüvesid. Komitee rõhutab siiski, et põllumajandustootjad, kes kasutavad oma ettevõttes otsekülvi tehnoloogiat, mis aitab mullas süsinikku siduda, peavad ehk kasutama jätkuvalt piiratud koguses pestitsiide, kuna otsekülvi puhul võib tekkida vajadus kasutada hoopis teistsuguseid viise kahjuritõrjeks; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et kui süsinikku siduva majandamise puhul puudub järjepidevus, on oht see kergesti tagasi pöörata, mistõttu ei ole see püsiv vahend süsiniku atmosfäärist eemaldamiseks; |
| --- | --- |

19.

| 20. | on seisukohal, et vähese CO2 heitega põllumajandust tuleks esmajärjekorras rakendada sellistes valdkondades nagu turbaalade kaitse ja taastamine, agrometsandus ning püsirohumaade säilitamine, millel on suurim CO2 säilitamise ja heite vähendamise potentsiaal; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab selliste tavade olulisust, mille eesmärk on tugevdada agrometsandussüsteeme, nagu hekkidega ääristatud põllulappide taastamine ja nende kestlik haldamine, või metsakarjamaad, mis lisaks säilitamisvõimsusele on elurikkuse ja põllumajandustootjate lisasissetuleku allikad. Need tavad on olulised ka suure süsinikusidumise potentsiaaliga ökosüsteemides, mis on erosiooniohus või mille seisund on halvenenud; |
| --- | --- |

21.

| 22. | peab kahetsusväärseks, et püsirohumaade pindala jätkuvalt väheneb, kuna ÜPP nõuetele vastavuse eeskirjades on iga programmitöö ajal lubatud ümber kujundada 5 % nimetatud aladest, sest võrdlusaasta ajakohastamine ja meetme haldamine on liiga üldine; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tuletab meelde, et tuleks eelistada ekstensiivseid ja poolekstensiivseid karjakasvatussüsteeme, nagu karjakasvatus erisugustel rohumaadel ja karjakasvatus, millega edendatakse lämmastikku sisaldavate keemiliste ainete vähendamist ning kliimale kasulike ja ökosüsteemiteenuseid pakkuvate rohumaade säilitamist, nagu on osutatud komitee arvamuses agroökoloogia kohta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nõuab kindlalt mulla süsinikuvarude säilitamist ja suurendamist põllumaal agroökoloogiliste tavade abil ning hoiatab samal ajal probleemide eest põllumaal säilitatava süsiniku pikaajalisel tagamisel; |
| --- | --- |

24.

Vähese CO2 heitega põllumajanduse Euroopa sertifitseerimise üldpõhimõtted

| 25. | võtab teadmiseks komisjoni soovi luua süsiniku sertifitseerimise süsteem, millega edendataks vähese CO2 heitega põllumajandustavasid, kaasa arvatud maasektoris; |
| --- | --- |

25.

| 26. | väljendab siiski kahetsust selle üle, et Euroopa Komisjoni ettepanek ei sisalda üksikasju teatavate oluliste küsimuste kohta, mis on muu hulgas seotud sertifitseerimissüsteemide juhtimisega, ning peab kahetsusväärseks Euroopa Komisjoni valikut käsitleda neid teiseste õigusaktide kaudu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub komisjoni üles võtma arvesse põllumajandus- ja metsandussektori eripära ning tegema tulevikus sertifitseerimisel selget vahet looduslikel protsessidel ja tehnoloogilistel tavadel põhinevate tavade vahel; |
| --- | --- |

27.

| 28. | märgib, et mitmes liikmesriigis on kasutusel süsiniku märgised ja sertifikaadid, sealhulgas põllumajanduses, ning palub komisjonil neid tervikliku Euroopa raamistiku väljatöötamiseks arvesse võtta; peab vajalikuks kehtestada selge ja läbipaistev metoodika, mis tagab süsteemi usaldusväärsuse ja võimaldab laenude läbipaistvust ning tagab seega parima võimaliku sissetuleku; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kutsub Euroopa Komisjoni üles selgitama, kuidas ta kavatseb vältida konkurentsimoonutusi kolmandate riikide süsinikdioksiidi sidumise sertifikaatidega, mis ei põhine samadel nõuetel; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tuletab meelde, et kliimaneutraalsuse saavutamiseks ülemaailmsel tasandil on vaja tegeleda kahe peamise teguriga, milleks on inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine ning süsiniku sidujate suurendamine metsastamise, taasmetsastamise, karjatamise, põllumajandus- ja maaparandustehnikate ja muude tehnoloogiliste ja tööstuslike lahenduste kaudu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | on seisukohal, et Euroopa kliimameetmete prioriteediks peab jääma kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, et sidumine ei ole alternatiiv heitkoguste vähendamisele, ja nõuab, et seda hoitaks jääk- ja vältimatute heidete sidumiseks, et hoida ära ka igasugune leevendamisjõupingutustega spekuleerimine ja nende takistamine; |
| --- | --- |

32.

| 33. | märgib, et eraisikute ning majandustegevuse ja avaliku sektori osalejate neutraalsuse saavutamine heite kompenseerimise abil süsinikukvootide ostmise teel põhineb ekslikel teaduslikel põhimõtetel, kuivõrd puudub samaväärsus teataval ajahetkel tekkinud kindla heite ning tulevikus toimuva ja potentsiaalselt tagasipööratava sidumise vahel; |
| --- | --- |

33.

| 34. | teeb ettepaneku, et Euroopa sertifitseerimisraamistik võiks aidata kaasa Euroopa ja ülemaailmse neutraalsuse saavutamisele CO2 sertifikaatide müügi kaudu kõnealuse sektori ettevõtjatele toiduainete tarneahelas, et rahastada piirkondade vajadustele kohandatud CO2 heite vähendamise projekte; |
| --- | --- |

34.

| 35. | on seisukohal, et kõik majandussektorid peavad proportsionaalselt oma suutlikkusega aitama kaasa võitlusele kliimamuutuste vastu, ning on seetõttu vastu CO2 sertifitseerimise kasutamisele põllumajanduses, et kompenseerida väljaspool põllumajandus- ja toiduainesektorit tekkinud heidet, välja arvatud põllumajanduslike toiduainete transport ja turustamine. Erinevaid maakasutusviise tuleb seega vaadelda terviklikult, et õigusraamistik ei soodustaks maakasutuse muutmist; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kahetseb, et Euroopa Komisjoni ettepanekus ei sätestata eeskirju nende süsinikdioksiidi sidumise sertifikaatide kasutamiseks ettevõtjate poolt, avades võimaluse soovimatutele kompenseerimismeetoditele; |
| --- | --- |

36.

| 37. | soovitab, et tulevase sertifitseerimisega ei juurduks tavad, millel on negatiivsed välismõjud elurikkusele ja keskkonnale laiemalt, isegi kui need osutuvad kasulikuks kasvuhoonegaaside vähendamise seisukohast, järgides olulise kahju ärahoidmise põhimõtet; |
| --- | --- |

37.

| 38. | on veendunud, et vähese CO2 heitega põllumajanduse sertifitseerimine peaks olema mitmemõõtmeline ja aitama kaasa toidusüsteemide süsteemsele üleminekule agroökoloogiale, kaasates või võttes kasutusele elurikkuse, veekvaliteedi ja sisendite kasutamisega seotud lihtsad näitajad, mis määratletakse kokkulepitud metoodika kohaselt; |
| --- | --- |

38.

| 39. | teeb ettepaneku võtta sertifitseerimise raames arvesse nii põllumajanduse heitkoguste vähendamist kui ka sidumist, et saada üldine ülevaade projekti mõjust kliimale; |
| --- | --- |

39.

| 40. | on samuti seisukohal, et Euroopa põllumajanduse sertifitseerimise ulatus peaks hõlmama ja tõhustama kõigi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist põllumajandusettevõtte tasandil, et soodustada süsteemseid muutusi tootmissüsteemides ja -tavades; |
| --- | --- |

40.

| 41. | peab sellega seoses kahetsusväärseks, et Euroopa Komisjoni ettepanekus keskendutakse üksnes süsiniku sidumisele ega hinnata süsiniku ja muude kasvuhoonegaaside üldist tasakaalu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | nõuab siiski vähendamise ja sidumise eraldi arvestamist, et edendada projektide läbipaistvust ning jälgida ühelt poolt CO2 sidumise ja teiselt poolt põllumajanduse heitkoguste arengut, ühendamata seejuures kahte eesmärki; |
| --- | --- |

42.

| 43. | soovitab omavahel kohandada sertifitseerimise tasemed ja sertifitseeritavad tavad, et vähendada kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu põllumajanduslikes ettevõtetes ja neist väljaspool; |
| --- | --- |

43.

| 44. | nõuab, et tulevase sertifitseerimisraamistikuga tagataks vastavus püsivuse ja topeltarvestuse puudumise kriteeriumidele; |
| --- | --- |

44.

| 45. | palub komisjonil kehtestada õiglased eeskirjad, et vältida kahjuliku mõju tekkimist, mille tõttu kannatavad kõige ausamad juhid ja põllumajandustootjad, kes on juba välja töötanud põllumajanduslikud meetmed ja tavad, millega soodustatakse süsiniku sidumist ja mida kasutades ei premeerita lõpuks põllumajandustootjaid, kes on valinud tavad, millega kahjustatakse mulla süsinikusisaldust; |
| --- | --- |

45.

| 46. | teeb sellega seoses ettepaneku, et vähese CO2 heitega põllumajanduse sertifitseerimisel tuleks lisaks sidumismäärale võtta arvesse ka küllastustaset ja säilitatud süsinikuvarusid; |
| --- | --- |

46.

| 47. | tuletab meelde, et mullas ja biomassis säilitatud süsiniku püsivus on süsiniku sertifitseerimise raames endiselt üks peamisi probleeme; |
| --- | --- |

47.

| 48. | teeb ettepaneku, et sertifitseerimise süsteemid põhineksid pikaajalistel kokkulepetel ja mittepööratavatel kohustustel, mis ei piirdu lepingu kehtivuse perioodiga, eelkõige agrometsanduse ja turbaaladega seotud projektide puhul; |
| --- | --- |

48.

| 49. | märgib, et komisjon on otsustanud käsitleda süsinikku seireperioodi lõpus taasheitena, kuid peab väga oluliseks uurida, kuidas tagada säilitamistavade pikaajaline kasumlikkus, et soodustada varude jätkuvat olemasolu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | soovitab luua lepingutingimuste jaoks range raamistiku, et koormus ja tagasipöördumise risk oleks jagatud võrdselt, kui lepingu täitmisel tekib juhist sõltumatu probleem; |
| --- | --- |

50.

| 51. | teeb sellega seoses ettepaneku lisada sertifitseerimisse riskijuhtimise mõiste, et kaitsta põllumajandustootjaid ja -juhte näiteks selliste ilmastikutingimustega seotud ohtude eest nagu metsatulekahjud; |
| --- | --- |

51.

| 52. | tuletab meelde liikmesriikide ja nende piirkondade tootmissüsteemide olukorra mitmekesisust ning on seisukohal, et sertifitseerimisraamistik peab hõlmama paindlikkust, mis on vajalik nende piirkondlike iseärasuste arvessevõtmiseks; |
| --- | --- |

52.

| 53. | palub komisjonil koostada mõju-uuringu üleeuroopalise sertifitseerimise mõju kohta maa hindadele ja sotsiaal-majanduslikul tasandil; |
| --- | --- |

53.

Seiresüsteem, deklaratsioon ja kontroll

| 54. | võtab teadmiseks arvukad raskused, mis on seotud mullas säilitatava süsiniku täpse arvestusega; |
| --- | --- |

54.

| 55. | teeb sellega seoses ettepaneku võtta üksnes tulemustel põhineva lähenemisviisi asemel kasutusele lähenemisviis, mis põhineb tunnustatud tavadel, et suurendada ja säilitada mulla süsinikusisaldust, aidates samal ajal kaasa elurikkuse kaitsele; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kutsub samal ajal komisjoni üles jätkama meetodite väljatöötamist süsiniku säilitamise jälgimiseks põllumajandus- ja metsamuldades ning parandama süsiniku säilitamise potentsiaali hindamist enne tulevase sertifitseerimisraamistiku käivitamist; |
| --- | --- |

56.

| 57. | teeb ettepaneku, et arvestusmeetodi puhul võetaks arvesse kõiki põllumajandusliku ettevõtte tasandi heitkoguseid, olgu need siis otsesed või kaudsed, et vältida kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu ja soodustada põllumajandussüsteemide süsteemset üleminekut; |
| --- | --- |

57.

| 58. | teeb sellega seoses ettepaneku, et seire- ja kontrolliraamistik ei peaks piirduma CO2-arvestuse näitajatega, võttes kasutusele elurikkuse ja põllumajanduslike ettevõtete sõltumatuse seisukohast asjakohased näitajad, ning soovitab arvestada heitkoguseid hektari kohta, mitte toodetud koguse põhjal, et soodustada üleminekut ekstensiivsemale põllumajandusele ja hoida ära optimeerimist intensiivistumise kaudu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | soovitab luua sertifitseerimise järelevalve- ja hindamisraamistiku, mis oleks ühtaegu usaldusväärne kui ka juurdepääsetav, ilma et see tekitaks ebaproportsionaalseid haldus- ja kontrollikulusid; |
| --- | --- |

59.

| 60. | teeb ettepaneku töötada liikmesriikide tasandil välja konkreetsed nõustamisteenused vähese CO2 heitega põllumajandusprojektide järelevalve- ja hindamisraamistiku kohta, mis on kohandatud eri liiki põllumajanduslikele ettevõtetele ja eri tootmiskontekstidele; |
| --- | --- |

60.

| 61. | soovitab luua läbivaatamismehhanismid, et kohandada seire- ja kontrollisüsteemi muutustega põllumajandus- ja metsandustavades; |
| --- | --- |

61.

| 62. | teeb ettepaneku luua Euroopa register, et tagada põllumajanduse süsiniku sertifitseerimisest tulenevate maksete ja assigneeringute jälgitavus, tuginedes riiklikul ja piirkondlikul tasandil saadud kogemustele; |
| --- | --- |

62.

Vähese CO2 heitega põllumajanduse rahastamine

| 63. | tuletab meelde, et ühine põllumajanduspoliitika on ja peab jääma peamiseks vahendiks Euroopa põllumajandusliku tootmise suunamisel üha vastupidavamate ja kestlikumate süsteemide poole ja selle toetamisel; |
| --- | --- |

63.

| 64. | on seisukohal, et osaliselt erasektori rahastatava vähese CO2 heitega põllumajanduse sertifitseerimise kasutuselevõtt ei peaks asendama riiklikku rahastamist; |
| --- | --- |

64.

| 65. | on seisukohal, et vabatahtlike hüvitusturgude loomisega võivad kaasneda suured põllumajanduse rahastamise ja põllumajandusmaade hõivamisega seotud riskid keskmises ja pikas perspektiivis, ning et komisjon peaks neid riske kohe alguses arvesse võtma; |
| --- | --- |

65.

| 66. | märgib, et praegu ei ole süsiniku tonni hind vabatahtlikel turgudel piisav, et toetada põllumajandustootjaid teel süsteemsete üleminekute poole, ning võib vastupidiselt ettevõtjaid heidutada, eriti kõige väiksemaid ja mastaabisäästust vähem mõjutatud ettevõtjaid. Rahastamisega tuleks seepärast kompenseerida vähemalt uute tavade kasutuselevõttu ja sertifitseerimist; |
| --- | --- |

66.

| 67. | teeb ettepaneku kohaldada kaitseklausleid, mis võiksid eelkõige hõlmata sidumise sertifikaatide kõrgeimat hinda, et vältida tootlike põllumajandusmaade metsastamist ja hõivamist, ning madalaimat hinda, et sertifitseerimine oleks piisavalt atraktiivne põllumajandustootjate jaoks ja heidutav ettevõtjate jaoks, kes ei soovi teha asjakohaseid jõupingutusi heitkoguste vähendamiseks; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kutsub komisjoni üles eelistama kombineeritud lähenemisviisi, mille puhul tehakse osaline ettemakse, mis põhineb põllumajandustegevusel ja -tavadel ning mille jääk makstakse välja 5–10-aastase projekti lõpus olenevalt tegelikest tulemustest; |
| --- | --- |

68.

| 69. | nõuab vastavalt leevendushierarhiale selliste kriteeriumide kehtestamist, mis võimaldavad sertifitseerimisest tulenevalt süsiniku arvestusühikute ostmist ja rahastamist ainult ostjatele ja rahastajatele, kes on juba tekkekohas heitkoguseid vähendanud, et spekuleerimist piirata; |
| --- | --- |

69.

| 70. | nõuab, et erasektori rahastajaid kaasavad sertifitseerimiskavad oleksid esmajärjekorras suunatud toiduainete tarne- ja väärtusahelas osalejate kaasamisele, et edendada partnerluse dünaamika kaudu põllumajandus- ja toiduainesektori CO2 heite vähendamist; |
| --- | --- |

70.

| 71. | nõuab, et CO2 sertifitseerimisega seotud rahastamine täiendaks ÜPP rahastamist; |
| --- | --- |

71.

| 72. | nõuab, et vabatahtlike turgude rakendamise puhul kataks peamiselt krediidiostja järelevalve- ja hindamissüsteemiga seotud kulud; |
| --- | --- |

72.

| 73. | väljendab kahetsust, et Euroopa Komisjoni ettepanekus ei täpsustata, kuidas kasutada eri rahastamisallikaid (eelkõige vastastikust täiendavust ÜPPga) koos, et pakkuda põllumajandustootjatele piisavaid stiimuleid; |
| --- | --- |

73.

| 74. | teeb ettepaneku kasutada sertifitseerimisraamistikku taksonoomiana, et saada avaliku või erasektori lisarahastamist mitmemõõtmeliste, eelkõige kohalike ja piirkondlike omavalitsuste poolt teostatavate üleminekuprojektide jaoks, millel on vaieldamatu positiivne mõju kasvuhoonegaaside vähendamisele; |
| --- | --- |

74.

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll

| 75. | tuletab meelde, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oluline roll põllumajandustootjate toetamisel vähese CO2 heitega põllumajanduse arendamiseks, eelkõige mis puudutab uute osalejate tehnilist koolitust, noorte põllumajandustootjate abistamist tegevuse alustamisel, põllumajandustootjate nõustamist, põllumajandusmaa ja linnaplaneerimise eeskirju ning näidistalude loomist ning seirevahendeid agroökoloogilise ülemineku elluviimiseks, samuti süsiniku sidumist käsitlevate teadusuuringute edendamisel vastavalt piirkonna konkreetsetele tingimustele, näiteks kliimale ja mullatüübile; |
| --- | --- |

75.

| 76. | peab siiski kahetsusväärseks, et Euroopa Komisjoni ettepanekus eiratakse tagajärgi, mida see määrus võib avaldada territoriaalsele planeerimisele ning piirkondlikele põllumajandus- ja toidustrateegiatele. Komitee peab sellega seoses kahetsusväärseks, et Euroopa Komisjoni ettepanekule ei ole lisatud põhjalikku subsidiaarsuse hindamise tabelit; |
| --- | --- |

76.

| 77. | tunnistab, et tavade muutumine, ümberkujundamine ja arendamine ei saa toimuda eraldi, üksnes põllumajanduslike ettevõtete tasandil; |
| --- | --- |

77.

| 78. | kutsub sellega seoses komisjoni üles võtma struktuurselt arvesse üleminekute dünaamika territoriaalset mõõdet, sealhulgas vähese CO2 heitega põllumajandusele ülemineku puhul, ning edendama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste paremat kaasamist põllumajanduspoliitika elluviimisse, sealhulgas tulevasse süsiniku sertifitseerimisse; |
| --- | --- |

78.

| 79. | märgib, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad täita kahekordset rolli territoriaalsel tasandil tehtavate vähese CO2 heitega põllumajandusprojektide algatajate ja vahendajatena, edendades samal ajal koostöö dünaamikat eri sidusrühmade vahel; |
| --- | --- |

79.

| 80. | kutsub komisjoni üles kaasama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi Euroopa süsiniku sertifitseerimise juhtimisse, sest nad tagavad selliste projektide väljatöötamise, mis põhinevad tarneahelasisesel koostööl ning on kooskõlas territoriaalsete vajaduste ja eripäraga ning põllumajanduse kasvuhoonegaaside vähendamise piirkondlike strateegiatega; |
| --- | --- |

80.

| 81. | avaldab kahetsust, et Euroopa Komisjoni ettepanekus ei mainita süsinikdioksiidi sidumise sertifitseerimise raamistiku juhtimisel konkreetselt kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ning leiab, et see võib ohustada territoriaalse tasakaalu teatavaid aspekte keskpikas ja pikas perspektiivis (maahinnad, maa hõivamine, toiduainetega varustamine ja territooriumide vastupanuvõime); |
| --- | --- |

81.

| 82. | teeb ettepaneku uurida võimalust, et piirkondlikud omavalitsused looksid oma vastutusalas territoriaalsed sertifitseerimise süsteemid, luues kohalikele nõuetele kohandatud juhtimisraamistiku ja määrates kindlaks saadaolevate arvestusühikute mahu, lähtudes põllumajanduse heitkoguste ning heitkoguste vähendamise ja säilitamise potentsiaali kalkulatsioonidest; |
| --- | --- |

82.

| 83. | julgustab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi edendama vähese CO2 heitega põllumajanduse tavade vastastikust tundmaõppimist näidistalude ja territoriaalsete nõustamisvõrgustike kaudu. |
| --- | --- |

83.

Brüssel, 8. veebruar 2023

Euroopa Regioonide Komitee president

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „LULUCFi määruse ja jõupingutuste jagamise määruse läbivaatamine“ (ELT C 301, 5.8.2022, lk 221).

1

---

| 3.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 157/64 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 157/64

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa terviseandmeruum“

(2023/C 157/10)

| Raportöör: | Daniela CÎMPEAN (RO/EPP), Sibiu maakonna volikogu esimees |
| --- | --- |
| Viitedokument: | ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühtse Euroopa terviseandmeruumi kohta
  COM(2022) 197 final 2022/0140 (COD) |

Raportöör:

Daniela CÎMPEAN (RO/EPP), Sibiu maakonna volikogu esimees

Viitedokument:

ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühtse Euroopa terviseandmeruumi kohta

COM(2022) 197 final 2022/0140 (COD)

I.   MUUDATUSETTEPANEKUTE SOOVITUSED

Muudatusettepanek 1

Artikli 1 lõige 2 uus punkt a1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesoleva määrusega
  [...] | Käesoleva määrusega
  (..)








  a)



  1 | antakse andmekasutajatele juurdepääs terviseandmetele määruse IV peatükis osutatud eesmärkidel; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Käesoleva määrusega

[...]

Käesoleva määrusega

(..)

a)



  1

Motivatsioon

Juurdepääsu andmine andmekasutajatele on määruse oluline osa.

Muudatusettepanek 2

Artikli 2 lõike 2 punkt n

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| n) | „digitaalne tervise infosüsteem“ – seade või tarkvara,
  mille tootja on ette näinud
  selleks, et digitaalseid terviselugusid salvestada, vahendada, importida, eksportida, teisendada, redigeerida või vaadata; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

n)

„digitaalne tervise infosüsteem“ – seade või tarkvara,
  mille tootja on ette näinud
  selleks, et digitaalseid terviselugusid salvestada, vahendada, importida, eksportida, teisendada, redigeerida või vaadata;

| n) | „digitaalne tervise infosüsteem“ – seade või tarkvara,
  mida tervishoiuteenuste osutaja kasutab
  selleks, et digitaalseid terviselugusid salvestada, vahendada, importida, eksportida, teisendada, redigeerida või vaadata; |
| --- | --- |

n)

„digitaalne tervise infosüsteem“ – seade või tarkvara,
  mida tervishoiuteenuste osutaja kasutab
  selleks, et digitaalseid terviselugusid salvestada, vahendada, importida, eksportida, teisendada, redigeerida või vaadata;

Motivatsioon

Digitaalsete tervise infosüsteemide kasutamise raamistiku määrab kindlaks tervishoiuteenuse osutaja ja mitte tootja. See on nii riikidevahelise ühtsuse kui ka patsiendi ohutuse huvides.

Muudatusettepanek 3

Artikli 2 lõike 2 punkt y

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| y) | „andmevaldaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes on tervishoiu- või hooldussektori üksus või asutus või kes teostab nende sektoritega seotud teadusuuringuid, samuti liidu institutsioon, organ või asutus, kellel on käesoleva määruse, kohaldatava liidu õiguse või liidu õigust rakendavate siseriiklike õigusaktide kohaselt õigus või kohustus või isikustamata andmete puhul toote ja sellega seotud teenuste tehnilise kavandi kontrollimise kaudu õigus teha teatavad andmed kättesaadavaks, sealhulgas neid registreerida, pakkuda või vahetada või piirata neile juurdepääsu; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

y)

„andmevaldaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes on tervishoiu- või hooldussektori üksus või asutus või kes teostab nende sektoritega seotud teadusuuringuid, samuti liidu institutsioon, organ või asutus, kellel on käesoleva määruse, kohaldatava liidu õiguse või liidu õigust rakendavate siseriiklike õigusaktide kohaselt õigus või kohustus või isikustamata andmete puhul toote ja sellega seotud teenuste tehnilise kavandi kontrollimise kaudu õigus teha teatavad andmed kättesaadavaks, sealhulgas neid registreerida, pakkuda või vahetada või piirata neile juurdepääsu;

| y) | „andmevaldaja“ –
  liikmesriigi tervishoiusüsteemist olenevalt riikliku või piirkondliku tasandi
  füüsiline või juriidiline isik, kes on tervishoiu- või hooldussektori üksus või asutus või kes teostab nende sektoritega seotud teadusuuringuid, samuti liidu institutsioon, organ või asutus, kellel on käesoleva määruse, kohaldatava liidu õiguse või liidu õigust rakendavate siseriiklike õigusaktide kohaselt õigus või kohustus või isikustamata andmete puhul toote ja sellega seotud teenuste tehnilise kavandi kontrollimise kaudu õigus teha teatavad andmed kättesaadavaks, sealhulgas neid registreerida, pakkuda või vahetada või piirata neile juurdepääsu; |
| --- | --- |

y)

„andmevaldaja“ –
  liikmesriigi tervishoiusüsteemist olenevalt riikliku või piirkondliku tasandi
  füüsiline või juriidiline isik, kes on tervishoiu- või hooldussektori üksus või asutus või kes teostab nende sektoritega seotud teadusuuringuid, samuti liidu institutsioon, organ või asutus, kellel on käesoleva määruse, kohaldatava liidu õiguse või liidu õigust rakendavate siseriiklike õigusaktide kohaselt õigus või kohustus või isikustamata andmete puhul toote ja sellega seotud teenuste tehnilise kavandi kontrollimise kaudu õigus teha teatavad andmed kättesaadavaks, sealhulgas neid registreerida, pakkuda või vahetada või piirata neile juurdepääsu;

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

Muudatusettepanek 4

Artikli 2 lõike 2 punkt ad

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ad) | „andmete kvaliteet“ – näitaja selle kohta, mil määral
  sobivad elektrooniliste
  terviseandmete omadused
  teiseseks kasutuseks
  ; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

ad)

„andmete kvaliteet“ – näitaja selle kohta, mil määral
  sobivad elektrooniliste
  terviseandmete omadused
  teiseseks kasutuseks
  ;

| ad) | „andmete kvaliteet“ – näitaja selle kohta, mil määral terviseandmete omadused
  vastavad seatud kasutamisnõuetele
  ; |
| --- | --- |

ad)

„andmete kvaliteet“ – näitaja selle kohta, mil määral terviseandmete omadused
  vastavad seatud kasutamisnõuetele
  ;

Motivatsioon

Tervishoiuteenuste osutamise käigus saadud teabe kvaliteedi määratlus ei saa põhineda üksnes teisesel kasutamisel, vaid kvaliteedikontseptsioon peaks hõlmama ka raviga seotud eesmärke. Lisaks võivad erinevatel kasutusaladel olla erinevad andmenõuded; samade andmete kvaliteeti võidakse eri kasutusalade puhul erinevalt hinnata.

Muudatusettepanek 5

Artikli 3 lõige 6

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Füüsilised isikud võivad sisestada elektroonilisi terviseandmeid oma digitaalsesse terviselukku või nende füüsiliste isikute digitaalsesse terviselukku, kelle terviseteabele neil on juurdepääs, kasutades selleks elektroonilistele terviseandmetele juurdepääsu teenuseid või nende teenustega seotud rakendusi. Sellisele teabele lisatakse märge, et selle sisestas füüsiline isik ise või tema esindaja. | Füüsilised isikud võivad
  vastavalt oma tervishoiuteenuste osutaja eeskirjadele
  sisestada terviseandmeid oma digitaalsesse terviselukku või nende füüsiliste isikute digitaalsesse terviselukku, kelle terviseteabele neil on juurdepääs, kasutades selleks elektroonilistele terviseandmetele juurdepääsu teenuseid või nende teenustega seotud rakendusi. Sellisele teabele lisatakse märge, et selle sisestas füüsiline isik ise või tema esindaja. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Füüsilised isikud võivad sisestada elektroonilisi terviseandmeid oma digitaalsesse terviselukku või nende füüsiliste isikute digitaalsesse terviselukku, kelle terviseteabele neil on juurdepääs, kasutades selleks elektroonilistele terviseandmetele juurdepääsu teenuseid või nende teenustega seotud rakendusi. Sellisele teabele lisatakse märge, et selle sisestas füüsiline isik ise või tema esindaja.

Füüsilised isikud võivad
  vastavalt oma tervishoiuteenuste osutaja eeskirjadele
  sisestada terviseandmeid oma digitaalsesse terviselukku või nende füüsiliste isikute digitaalsesse terviselukku, kelle terviseteabele neil on juurdepääs, kasutades selleks elektroonilistele terviseandmetele juurdepääsu teenuseid või nende teenustega seotud rakendusi. Sellisele teabele lisatakse märge, et selle sisestas füüsiline isik ise või tema esindaja.

Motivatsioon

Rõhutamaks, et oluline on tervishoiuteenuse osutaja võimalus kontrollida teavet, mida saab registrisse lisada. Vastasel juhul tekib oht koguda kokku suures koguses ebakvaliteetseid delikaatseid isikuandmeid.

Muudatusettepanek 6

Artikli 3 lõige 9

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Olenemata määruse (EL) 2016/679 artikli 6 lõike 1 punktist d on füüsilistel isikutel õigus piirata tervishoiutöötajate juurdepääsu kõigile või osadele oma elektroonilistele terviseandmetele. Liikmesriigid kehtestavad selliste piirangumehhanismide kohta eeskirjad ja konkreetsed kaitsemeetmed. | Olenemata määruse (EL) 2016/679 artikli 6 lõike 1 punktist d on füüsilistel isikutel õigus piirata tervishoiutöötajate juurdepääsu kõigile või osadele oma elektroonilistele terviseandmetele. Liikmesriigid kehtestavad selliste piirangumehhanismide kohta eeskirjad ja konkreetsed kaitsemeetmed.
  Need eeskirjad ja kaitsemeetmed ei tohi takistada tervishoiusüsteemi võimekust pakkuda häid, ohutuid, võrdseid ja kättesaadavaid tervishoiuteenuseid. Füüsilisi isikuid tuleks teavitada patsiendi ohutusega seotud riskidest, mis tulenevad terviseandmetele juurdepääsu piiramisest. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Olenemata määruse (EL) 2016/679 artikli 6 lõike 1 punktist d on füüsilistel isikutel õigus piirata tervishoiutöötajate juurdepääsu kõigile või osadele oma elektroonilistele terviseandmetele. Liikmesriigid kehtestavad selliste piirangumehhanismide kohta eeskirjad ja konkreetsed kaitsemeetmed.

Olenemata määruse (EL) 2016/679 artikli 6 lõike 1 punktist d on füüsilistel isikutel õigus piirata tervishoiutöötajate juurdepääsu kõigile või osadele oma elektroonilistele terviseandmetele. Liikmesriigid kehtestavad selliste piirangumehhanismide kohta eeskirjad ja konkreetsed kaitsemeetmed.
  Need eeskirjad ja kaitsemeetmed ei tohi takistada tervishoiusüsteemi võimekust pakkuda häid, ohutuid, võrdseid ja kättesaadavaid tervishoiuteenuseid. Füüsilisi isikuid tuleks teavitada patsiendi ohutusega seotud riskidest, mis tulenevad terviseandmetele juurdepääsu piiramisest.

Motivatsioon

Eesmärk ravida peab olema juurdepääsu piiramisest olulisem. Teatud teavet, näiteks hoiatusteateid, ei tohiks olla võimalik blokeerida ja eestkostjatel ei tohiks olla õigust laste andmeid blokeerida üksnes vastavalt oma äranägemisele.

Muudatusettepanek 7

Artikli 3 lõige 10

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Füüsilistel isikutel on õigus saada teavet tervishoiuteenuste osutajate ja tervishoiutöötajate kohta, kes on tervishoiuteenuste raames kasutanud juurdepääsu nende elektroonilistele terviseandmetele. See teave esitatakse elektroonilistele terviseandmetele juurdepääsu teenuste kaudu viivitamata ja tasuta. | Füüsilistel isikutel on õigus saada teavet tervishoiuteenuste osutajate ja tervishoiutöötajate kohta, kes on tervishoiuteenuste raames kasutanud juurdepääsu nende elektroonilistele terviseandmetele
  , seda tingimusel, et ei kahjustata tervishoiutöötajate eraelu puutumatust
  . See teave esitatakse elektroonilistele terviseandmetele juurdepääsu teenuste kaudu viivitamata ja tasuta. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Füüsilistel isikutel on õigus saada teavet tervishoiuteenuste osutajate ja tervishoiutöötajate kohta, kes on tervishoiuteenuste raames kasutanud juurdepääsu nende elektroonilistele terviseandmetele. See teave esitatakse elektroonilistele terviseandmetele juurdepääsu teenuste kaudu viivitamata ja tasuta.

Füüsilistel isikutel on õigus saada teavet tervishoiuteenuste osutajate ja tervishoiutöötajate kohta, kes on tervishoiuteenuste raames kasutanud juurdepääsu nende elektroonilistele terviseandmetele
  , seda tingimusel, et ei kahjustata tervishoiutöötajate eraelu puutumatust
  . See teave esitatakse elektroonilistele terviseandmetele juurdepääsu teenuste kaudu viivitamata ja tasuta.

Motivatsioon

Tervishoiuteenuste osutajate või tervishoiutöötajate eraelu puutumatuse kaitse võib olla oluline kriteerium. Turvalisusega seotud aspektid muutuvad asjakohaseks näiteks siis, kui patsiendid ähvardavad tervishoiutöötajaid.

Muudatusettepanek 8

Artikli 4 lõige 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui tervishoiutöötajad töötlevad andmeid elektroonilisel kujul, peavad nad: | Kui tervishoiutöötajad töötlevad andmeid elektroonilisel kujul, peavad nad: |
| a) | olenemata kindlustajaliikmesriigist ja ravi osutavast liikmesriigist saama juurdepääsu nende füüsiliste isikute elektroonilistele terviseandmetele, keda nad ravivad; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Kui tervishoiutöötajad töötlevad andmeid elektroonilisel kujul, peavad nad:

Kui tervishoiutöötajad töötlevad andmeid elektroonilisel kujul, peavad nad:

a)

olenemata kindlustajaliikmesriigist ja ravi osutavast liikmesriigist saama juurdepääsu nende füüsiliste isikute elektroonilistele terviseandmetele, keda nad ravivad;

| a) | olenemata kindlustajaliikmesriigist ja ravi osutavast liikmesriigist saama
  kooskõlas määrusega (EL) 2016/679 ja siseriikliku õigusega
  juurdepääsu nende füüsiliste isikute elektroonilistele terviseandmetele, keda nad ravivad; |
| --- | --- |

a)

olenemata kindlustajaliikmesriigist ja ravi osutavast liikmesriigist saama
  kooskõlas määrusega (EL) 2016/679 ja siseriikliku õigusega
  juurdepääsu nende füüsiliste isikute elektroonilistele terviseandmetele, keda nad ravivad;

| b) | tagama, et nende füüsiliste isikute isikustatud elektroonilised terviseandmeid, keda nad ravivad, ajakohastatakse teabega osutatavate tervishoiuteenuste kohta. |
| --- | --- |

b)

tagama, et nende füüsiliste isikute isikustatud elektroonilised terviseandmeid, keda nad ravivad, ajakohastatakse teabega osutatavate tervishoiuteenuste kohta.

| b) | tagama, et nende füüsiliste isikute isikustatud elektroonilised terviseandmeid, keda nad ravivad, ajakohastatakse teabega osutatavate tervishoiuteenuste kohta. |
| --- | --- |

b)

tagama, et nende füüsiliste isikute isikustatud elektroonilised terviseandmeid, keda nad ravivad, ajakohastatakse teabega osutatavate tervishoiuteenuste kohta.

Motivatsioon

Artikli selgitamiseks. Lisatakse viide isikuandmete kaitse üldmäärusele (määrus (EL) 2016/679 (1)), et oleks selge nende kohustuste päritolu.

Muudatusettepanek 9

Artikli 4 lõige 2

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kooskõlas määruses (EL) 2016/679 sätestatud võimalikult väheste andmete kogumise põhimõttega võivad liikmesriigid kehtestada eeskirjad, millega nähakse ette
  eri ametikohtadel töötavatele
  tervishoiutöötajatele vajalike isikustatud elektrooniliste terviseandmete kategooriad.
  Sellised eeskirjad ei tohi põhineda elektrooniliste terviseandmete allikal. | Kooskõlas määruses (EL) 2016/679 sätestatud võimalikult väheste andmete kogumise põhimõttega võivad liikmesriigid kehtestada eeskirjad, millega nähakse ette tervishoiutöötajatele vajalike isikustatud elektrooniliste terviseandmete kategooriad. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Kooskõlas määruses (EL) 2016/679 sätestatud võimalikult väheste andmete kogumise põhimõttega võivad liikmesriigid kehtestada eeskirjad, millega nähakse ette
  eri ametikohtadel töötavatele
  tervishoiutöötajatele vajalike isikustatud elektrooniliste terviseandmete kategooriad.
  Sellised eeskirjad ei tohi põhineda elektrooniliste terviseandmete allikal.

Kooskõlas määruses (EL) 2016/679 sätestatud võimalikult väheste andmete kogumise põhimõttega võivad liikmesriigid kehtestada eeskirjad, millega nähakse ette tervishoiutöötajatele vajalike isikustatud elektrooniliste terviseandmete kategooriad.

Motivatsioon

Andmeallikatele ja kutsekategooriatele tuginemine ületab ELi pädevust ega arvesta riiklike õigusraamistikega. Patsiendi eraelu puutumatus võib sattuda ohtu, eriti kui olemasolevate allikate puhul muudetakse andmete jagamise põhimõtteid. Eelkõige just allikaga sidumine võib kahjustada võimalikult väheste andmete kogumise põhimõtet.

Muudatusettepanek 10

Artikli 4 lõige 3

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid tagavad, et tervishoiutöötajatele antakse tervishoiutöötajate juurdepääsu teenuste kaudu juurdepääs vähemalt artiklis 5 osutatud prioriteetsetesse kategooriatesse kuuluvatele elektroonilistele terviseandmetele. Tervishoiutöötajatel, kellel on tunnustatud e-identimise vahend, on õigus kasutada neid tervishoiutöötajate juurdepääsu teenuseid tasuta. | Liikmesriigid
  ja asjaomasel juhul kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused
  tagavad, et tervishoiutöötajatele antakse
  , sh piiriüleste tervishoiuteenuste osutamiseks,
  tervishoiutöötajate juurdepääsu teenuste kaudu juurdepääs vähemalt artiklis 5 osutatud prioriteetsetesse kategooriatesse kuuluvatele elektroonilistele terviseandmetele. Tervishoiutöötajatel, kellel on tunnustatud e-identimise vahend, on õigus kasutada neid tervishoiutöötajate juurdepääsu teenuseid tasuta. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid tagavad, et tervishoiutöötajatele antakse tervishoiutöötajate juurdepääsu teenuste kaudu juurdepääs vähemalt artiklis 5 osutatud prioriteetsetesse kategooriatesse kuuluvatele elektroonilistele terviseandmetele. Tervishoiutöötajatel, kellel on tunnustatud e-identimise vahend, on õigus kasutada neid tervishoiutöötajate juurdepääsu teenuseid tasuta.

Liikmesriigid
  ja asjaomasel juhul kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused
  tagavad, et tervishoiutöötajatele antakse
  , sh piiriüleste tervishoiuteenuste osutamiseks,
  tervishoiutöötajate juurdepääsu teenuste kaudu juurdepääs vähemalt artiklis 5 osutatud prioriteetsetesse kategooriatesse kuuluvatele elektroonilistele terviseandmetele. Tervishoiutöötajatel, kellel on tunnustatud e-identimise vahend, on õigus kasutada neid tervishoiutöötajate juurdepääsu teenuseid tasuta.

Motivatsioon

Arvesse tuleks võtta mitmes liikmesriigis piirkondadele tervishoiuvaldkonnas antud pädevust.

Muudatusettepanek 11

Artikli 4 lõige 4

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui füüsiline isik on piiranud juurdepääsu elektroonilistele terviseandmetele, ei teavitata tervishoiuteenuse osutajat või tervishoiutöötajaid elektrooniliste terviseandmete sisust ilma füüsilise isiku eelneva loata
  , sealhulgas juhul, kui teenuse osutaja
  või
  tervishoiutöötaja
  on piiratud juurdepääsuga
  elektrooniliste terviseandmete olemasolust ja laadist teadlik
  . | Kui füüsiline isik on piiranud juurdepääsu terviseandmetele, ei teavitata tervishoiuteenuse osutajat või tervishoiutöötajaid terviseandmete sisust ilma füüsilise isiku eelneva loata
  . Teenuse osutajal
  või
  tervishoiutöötajatel peab siiski olema võimalik näha, et sellised
  piiratud juurdepääsuga
  terviseandmed on olemas
  . |
| Kui töötlemine on vajalik andmesubjekti või muu füüsilise isiku eluliste huvide kaitsmiseks, võib tervishoiuteenuse osutaja või tervishoiutöötaja saada juurdepääsu piiratud juurdepääsuga elektroonilistele terviseandmetele. | Kui töötlemine on vajalik andmesubjekti või muu füüsilise isiku eluliste huvide
  või selge avaliku huvi
  kaitsmiseks, võib tervishoiuteenuse osutaja või tervishoiutöötaja saada juurdepääsu piiratud juurdepääsuga elektroonilistele terviseandmetele. |
| Pärast sellise juurdepääsu saamist teatab tervishoiuteenuse osutaja või tervishoiutöötaja andmevaldajale ja asjaomasele füüsilisele isikule või tema eestkostjatele, et elektroonilistele terviseandmetele anti juurdepääs. Liikmesriikide õigusega võidakse lisada täiendavaid kaitsemeetmeid. | Pärast sellise juurdepääsu saamist teatab tervishoiuteenuse osutaja või tervishoiutöötaja andmevaldajale ja asjaomasele füüsilisele isikule või tema eestkostjatele, et elektroonilistele terviseandmetele anti juurdepääs. Liikmesriikide õigusega võidakse lisada täiendavaid kaitsemeetmeid. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Kui füüsiline isik on piiranud juurdepääsu elektroonilistele terviseandmetele, ei teavitata tervishoiuteenuse osutajat või tervishoiutöötajaid elektrooniliste terviseandmete sisust ilma füüsilise isiku eelneva loata
  , sealhulgas juhul, kui teenuse osutaja
  või
  tervishoiutöötaja
  on piiratud juurdepääsuga
  elektrooniliste terviseandmete olemasolust ja laadist teadlik
  .

Kui füüsiline isik on piiranud juurdepääsu terviseandmetele, ei teavitata tervishoiuteenuse osutajat või tervishoiutöötajaid terviseandmete sisust ilma füüsilise isiku eelneva loata
  . Teenuse osutajal
  või
  tervishoiutöötajatel peab siiski olema võimalik näha, et sellised
  piiratud juurdepääsuga
  terviseandmed on olemas
  .

Kui töötlemine on vajalik andmesubjekti või muu füüsilise isiku eluliste huvide kaitsmiseks, võib tervishoiuteenuse osutaja või tervishoiutöötaja saada juurdepääsu piiratud juurdepääsuga elektroonilistele terviseandmetele.

Kui töötlemine on vajalik andmesubjekti või muu füüsilise isiku eluliste huvide
  või selge avaliku huvi
  kaitsmiseks, võib tervishoiuteenuse osutaja või tervishoiutöötaja saada juurdepääsu piiratud juurdepääsuga elektroonilistele terviseandmetele.

Pärast sellise juurdepääsu saamist teatab tervishoiuteenuse osutaja või tervishoiutöötaja andmevaldajale ja asjaomasele füüsilisele isikule või tema eestkostjatele, et elektroonilistele terviseandmetele anti juurdepääs. Liikmesriikide õigusega võidakse lisada täiendavaid kaitsemeetmeid.

Pärast sellise juurdepääsu saamist teatab tervishoiuteenuse osutaja või tervishoiutöötaja andmevaldajale ja asjaomasele füüsilisele isikule või tema eestkostjatele, et elektroonilistele terviseandmetele anti juurdepääs. Liikmesriikide õigusega võidakse lisada täiendavaid kaitsemeetmeid.

Motivatsioon

Tervishoiutöötajatel peaks olema võimalus näha, et on olemas piiratud juurdepääsuga teave, isegi kui selle teabe sisu ei ole kättesaadav. Hea tervishoiuteenus eeldab, et on teada, kas kogu teave on kättesaadav või mitte. „Selge avalik huvi“ on lisatud kui veel üks põhjus, mis võimaldab juurdepääsu andmetele muude huvide kaitseks. See võib näiteks toimuda nakkustõrje huvides.

Muudatusettepanek 12

Artikli 5 lõige 2

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 67 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta lõikes 1 sätestatud elektrooniliste terviseandmete kategooriate loetelu. [...]






  c) | kategooria kohta on olemas rahvusvahelised standardid, mille liidus kohaldamise võimalikkust on uuritud. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 67 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta lõikes 1 sätestatud elektrooniliste terviseandmete kategooriate loetelu. [...]

c)

kategooria kohta on olemas rahvusvahelised standardid, mille liidus kohaldamise võimalikkust on uuritud.

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 67 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta lõikes 1 sätestatud elektrooniliste terviseandmete kategooriate loetelu. [...]

| c) | kategooria kohta on olemas rahvusvahelised standardid, mille liidus kohaldamise võimalikkust on uuritud
  ; |
| --- | --- |

c)

kategooria kohta on olemas rahvusvahelised standardid, mille liidus kohaldamise võimalikkust on uuritud
  ;

| d) | liikmesriigid määratlevad prioriteetsetes kategooriates teabe jagamise vajaduse |
| --- | --- |

d)

liikmesriigid määratlevad prioriteetsetes kategooriates teabe jagamise vajaduse

Motivatsioon

Uute kategooriate prioriteetsus peab juhinduma liikmesriikide tegelikest vajadustest. Paljudes riikides vastutab tervishoiuteenuste eest piirkondlik ja kohalik tasand ning nad tuleb kaasata prioriteetide seadmise protsessi.

Muudatusettepanek 13

Artikli 7 lõige 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid tagavad, et kui andmeid töödeldakse elektroonilisel kujul, registreerivad tervishoiutöötajad elektroonilisel kujul digitaalses tervise infosüsteemis süstemaatiliselt
  vähemalt
  need füüsilistele isikutele osutatavate tervishoiuteenustega seotud terviseandmed, mis kuuluvad artiklis 5 osutatud prioriteetsetesse kategooriatesse. | Liikmesriigid tagavad, et kui andmeid töödeldakse elektroonilisel kujul, registreerivad tervishoiutöötajad elektroonilisel kujul digitaalses tervise infosüsteemis süstemaatiliselt need füüsilistele isikutele osutatavate tervishoiuteenustega seotud terviseandmed, mis kuuluvad artiklis 5 osutatud prioriteetsetesse kategooriatesse. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid tagavad, et kui andmeid töödeldakse elektroonilisel kujul, registreerivad tervishoiutöötajad elektroonilisel kujul digitaalses tervise infosüsteemis süstemaatiliselt
  vähemalt
  need füüsilistele isikutele osutatavate tervishoiuteenustega seotud terviseandmed, mis kuuluvad artiklis 5 osutatud prioriteetsetesse kategooriatesse.

Liikmesriigid tagavad, et kui andmeid töödeldakse elektroonilisel kujul, registreerivad tervishoiutöötajad elektroonilisel kujul digitaalses tervise infosüsteemis süstemaatiliselt need füüsilistele isikutele osutatavate tervishoiuteenustega seotud terviseandmed, mis kuuluvad artiklis 5 osutatud prioriteetsetesse kategooriatesse.

Motivatsioon

Sõna „vähemalt“ on liiga ebatäpne. Määrus peaks igal juhul reguleerima artiklis 5 osutatud kategooriaid. Kui tehakse kindlaks vajadus rohkemate elektrooniliste terviseandmete kategooriate vahetamiseks tervishoiu eesmärgil, tuleks prioriteetsete kategooriate loetelu laiendada.

Muudatusettepanek 14

Artikli 9 lõige 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui füüsiline isik kasutab telemeditsiiniteenuseid või artikli 3 lõike 5 punktis a osutatud isikustatud terviseandmetele juurdepääsu teenuseid, siis on sellel füüsilisel isikul õigus ennast e-identida mis tahes e-identimise vahendi abil, mida tunnustatakse vastavalt määruse (EL) nr 910/2014 artiklile 6. | Kui füüsiline isik kasutab telemeditsiiniteenuseid või artikli 3 lõike 5 punktis a osutatud isikustatud terviseandmetele juurdepääsu teenuseid, siis on sellel füüsilisel isikul õigus ennast e-identida mis tahes e-identimise vahendi abil, mida tunnustatakse vastavalt määruse (EL) nr 910/2014 artiklile 6.
  Seejuures tuleb arvesse võtta liikmesriikides olemasolevaid e-identimise lahendusi. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Kui füüsiline isik kasutab telemeditsiiniteenuseid või artikli 3 lõike 5 punktis a osutatud isikustatud terviseandmetele juurdepääsu teenuseid, siis on sellel füüsilisel isikul õigus ennast e-identida mis tahes e-identimise vahendi abil, mida tunnustatakse vastavalt määruse (EL) nr 910/2014 artiklile 6.

Kui füüsiline isik kasutab telemeditsiiniteenuseid või artikli 3 lõike 5 punktis a osutatud isikustatud terviseandmetele juurdepääsu teenuseid, siis on sellel füüsilisel isikul õigus ennast e-identida mis tahes e-identimise vahendi abil, mida tunnustatakse vastavalt määruse (EL) nr 910/2014 artiklile 6.
  Seejuures tuleb arvesse võtta liikmesriikides olemasolevaid e-identimise lahendusi.

Motivatsioon

Arvesse tuleb võtta liikmesriikides juba kasutatavaid lahendusi.

Muudatusettepanek 15

Artikli 10 lõige 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Digitaalse tervishoiu asutus






  1. | Iga liikmesriik määrab digitaalse tervishoiu asutuse, kes vastutab käesoleva peatüki rakendamise ja selle täitmise tagamise eest riiklikul tasandil. Liikmesriik teatab komisjonile digitaalse tervishoiu asutuse nime hiljemalt käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevaks. Kui määratud digitaalse tervishoiu asutus on üksus, mis koosneb mitmest organisatsioonist, saadab liikmesriik komisjonile nende organisatsioonide ülesannete jaotuse kirjelduse. Komisjon teeb selle teabe avalikult kättesaadavaks. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Digitaalse tervishoiu asutus

1.

Iga liikmesriik määrab digitaalse tervishoiu asutuse, kes vastutab käesoleva peatüki rakendamise ja selle täitmise tagamise eest riiklikul tasandil. Liikmesriik teatab komisjonile digitaalse tervishoiu asutuse nime hiljemalt käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevaks. Kui määratud digitaalse tervishoiu asutus on üksus, mis koosneb mitmest organisatsioonist, saadab liikmesriik komisjonile nende organisatsioonide ülesannete jaotuse kirjelduse. Komisjon teeb selle teabe avalikult kättesaadavaks.

Digitaalse tervishoiu asutus

| 1. | Iga liikmesriik määrab digitaalse tervishoiu asutuse, kes vastutab käesoleva peatüki rakendamise ja selle täitmise tagamise eest riiklikul tasandil.
  Liikmesriigid võivad seda täiendada ka piirkondlike digitaalse tervishoiu asutustega, kes vastutavad rakendamise ja jõustamise eest piirkondlikul tasandil
  . Liikmesriik teatab komisjonile digitaalse tervishoiu asutuse nime hiljemalt käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevaks. Kui määratud digitaalse tervishoiu asutus on üksus, mis koosneb mitmest organisatsioonist, saadab liikmesriik komisjonile nende organisatsioonide ülesannete jaotuse kirjelduse. Komisjon teeb selle teabe avalikult kättesaadavaks. |
| --- | --- |

1.

Iga liikmesriik määrab digitaalse tervishoiu asutuse, kes vastutab käesoleva peatüki rakendamise ja selle täitmise tagamise eest riiklikul tasandil.
  Liikmesriigid võivad seda täiendada ka piirkondlike digitaalse tervishoiu asutustega, kes vastutavad rakendamise ja jõustamise eest piirkondlikul tasandil
  . Liikmesriik teatab komisjonile digitaalse tervishoiu asutuse nime hiljemalt käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevaks. Kui määratud digitaalse tervishoiu asutus on üksus, mis koosneb mitmest organisatsioonist, saadab liikmesriik komisjonile nende organisatsioonide ülesannete jaotuse kirjelduse. Komisjon teeb selle teabe avalikult kättesaadavaks.

Motivatsioon

Lisatakse võimalus määrata piirkondlikud digitaalse tervishoiu asutused.

Muudatusettepanek 16

Artikli 10 lõike 2 punkt h

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Igale digitaalse tervishoiu asutusele antakse järgmised ülesanded: [...]






  h) | aidata liidu tasandil välja töötada elektrooniliste terviseandmete Euroopa andmevahetusvorming ning koostada koostalitlusvõime, turvalisuse, ohutuse või
  põhiõigustega
  seotud probleeme käsitleva ühtse kirjelduse kooskõlas artikliga 23 ning artiklis 32 osutatud ELi digitaalsete tervise infosüsteemide ja heaolurakenduste andmebaasi käsitleva kirjelduse; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Igale digitaalse tervishoiu asutusele antakse järgmised ülesanded: [...]

h)

aidata liidu tasandil välja töötada elektrooniliste terviseandmete Euroopa andmevahetusvorming ning koostada koostalitlusvõime, turvalisuse, ohutuse või
  põhiõigustega
  seotud probleeme käsitleva ühtse kirjelduse kooskõlas artikliga 23 ning artiklis 32 osutatud ELi digitaalsete tervise infosüsteemide ja heaolurakenduste andmebaasi käsitleva kirjelduse;

Igale digitaalse tervishoiu asutusele antakse järgmised ülesanded: [...]

| h) | aidata liidu tasandil
  ning koostöös liikmesriigi kohaliku ja piirkondliku tasandiga
  välja töötada elektrooniliste terviseandmete Euroopa andmevahetusvorming ning koostada koostalitlusvõime, turvalisuse, ohutuse või
  põhiõiguste ja suhtlusmudelitega
  seotud probleeme käsitleva ühtse kirjelduse kooskõlas artikliga 23 ning artiklis 32 osutatud ELi digitaalsete tervise infosüsteemide ja heaolurakenduste andmebaasi käsitleva kirjelduse; |
| --- | --- |

h)

aidata liidu tasandil
  ning koostöös liikmesriigi kohaliku ja piirkondliku tasandiga
  välja töötada elektrooniliste terviseandmete Euroopa andmevahetusvorming ning koostada koostalitlusvõime, turvalisuse, ohutuse või
  põhiõiguste ja suhtlusmudelitega
  seotud probleeme käsitleva ühtse kirjelduse kooskõlas artikliga 23 ning artiklis 32 osutatud ELi digitaalsete tervise infosüsteemide ja heaolurakenduste andmebaasi käsitleva kirjelduse;

Motivatsioon

Kui liikmesriigis vastutab tervishoiuteenuste eest piirkondlik ja kohalik tasand, ei piisa sellest, kui riigi ametiasutus aitab kaasa vormingu väljatöötamisele.

Muudatusettepanek 17

Artikli 10 lõike 2 punkt k

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Igale digitaalse tervishoiu asutusele antakse järgmised ülesanded: [...]






  k) | pakkuda
  kooskõlas siseriiklike õigusaktidega telemeditsiiniteenuseid ja tagada, et selliseid teenuseid on lihtne kasutada ning et need on juurdepääsetavad eri füüsiliste isikute ja tervishoiutöötajate rühmadele, sealhulgas puuetega füüsilistele isikutele, ei diskrimineeri neid ja võimaldavad valida füüsilise kohalolekuga teenuste ja digiteenuste vahel; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Igale digitaalse tervishoiu asutusele antakse järgmised ülesanded: [...]

k)

pakkuda
  kooskõlas siseriiklike õigusaktidega telemeditsiiniteenuseid ja tagada, et selliseid teenuseid on lihtne kasutada ning et need on juurdepääsetavad eri füüsiliste isikute ja tervishoiutöötajate rühmadele, sealhulgas puuetega füüsilistele isikutele, ei diskrimineeri neid ja võimaldavad valida füüsilise kohalolekuga teenuste ja digiteenuste vahel;

Igale digitaalse tervishoiu asutusele antakse järgmised ülesanded: [...]

| k) | juhul kui liikmesriik nõustub osutama
  kooskõlas siseriiklike õigusaktidega telemeditsiiniteenuseid
  , hõlbustada nende teenuste osutamist
  ja tagada, et selliseid teenuseid on lihtne kasutada ning et need on juurdepääsetavad eri füüsiliste isikute ja tervishoiutöötajate rühmadele, sealhulgas puuetega füüsilistele isikutele, ei diskrimineeri neid ja võimaldavad valida füüsilise kohalolekuga teenuste ja digiteenuste vahel; |
| --- | --- |

k)

juhul kui liikmesriik nõustub osutama
  kooskõlas siseriiklike õigusaktidega telemeditsiiniteenuseid
  , hõlbustada nende teenuste osutamist
  ja tagada, et selliseid teenuseid on lihtne kasutada ning et need on juurdepääsetavad eri füüsiliste isikute ja tervishoiutöötajate rühmadele, sealhulgas puuetega füüsilistele isikutele, ei diskrimineeri neid ja võimaldavad valida füüsilise kohalolekuga teenuste ja digiteenuste vahel;

Motivatsioon

Digitaalse tervishoiu asutused ei peaks olema kohustatud pakkuma telemeditsiiniteenuseid, kuid telemeditsiiniteenuseid pakkuvad liikmesriigid peaksid hõlbustama nende teenuste osutamist.

Muudatusettepanek 18

Artikli 10 lõike 2 punkt m

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| m) | teha koostööd teiste asjaomaste üksuste ja asutustega riiklikul või liidu tasandil, et tagada koostalitlusvõime, andmete ülekantavus ja elektrooniliste terviseandmete turvalisus, samuti sidusrühmade esindajatega, sealhulgas patsientide esindajate, tervishoiuteenuste osutajate, tervishoiutöötajate ja kutseorganisatsioonidega; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

m)

teha koostööd teiste asjaomaste üksuste ja asutustega riiklikul või liidu tasandil, et tagada koostalitlusvõime, andmete ülekantavus ja elektrooniliste terviseandmete turvalisus, samuti sidusrühmade esindajatega, sealhulgas patsientide esindajate, tervishoiuteenuste osutajate, tervishoiutöötajate ja kutseorganisatsioonidega;

| m) | teha koostööd teiste asjaomaste üksuste ja asutustega
  kohalikul, piirkondlikul,
  riiklikul või liidu tasandil, et tagada koostalitlusvõime, andmete ülekantavus ja elektrooniliste terviseandmete turvalisus, samuti sidusrühmade esindajatega, sealhulgas patsientide esindajate, tervishoiuteenuste osutajate, tervishoiutöötajate ja kutseorganisatsioonidega; |
| --- | --- |

m)

teha koostööd teiste asjaomaste üksuste ja asutustega
  kohalikul, piirkondlikul,
  riiklikul või liidu tasandil, et tagada koostalitlusvõime, andmete ülekantavus ja elektrooniliste terviseandmete turvalisus, samuti sidusrühmade esindajatega, sealhulgas patsientide esindajate, tervishoiuteenuste osutajate, tervishoiutöötajate ja kutseorganisatsioonidega;

Motivatsioon

Arvesse tuleks võtta mitmes liikmesriigis piirkondadele tervishoiuvaldkonnas antud pädevust.

Muudatusettepanek 19

Artikli 23 lõige 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon võtab rakendusaktidega vastu II lisas esitatud oluliste nõuete ühtse kirjelduse, sealhulgas selle ühtse kirjelduse rakendamise tähtaja. Vajaduse korral võetakse ühtses kirjelduses arvesse artikli 14 lõigetes 3 ja 4 osutatud meditsiiniseadmete ja suure riskiga tehisintellektisüsteemide eripära. | Komisjon võtab rakendusaktidega vastu II lisas esitatud oluliste nõuete ühtse kirjelduse, sealhulgas selle ühtse kirjelduse rakendamise tähtaja. Vajaduse korral võetakse ühtses kirjelduses arvesse artikli 14 lõigetes 3 ja 4 osutatud meditsiiniseadmete ja suure riskiga tehisintellektisüsteemide eripära.
  Ühtse kirjelduse väljatöötamisel on lähtepunktiks digitaalsete tervise infosüsteemide kasutamine hea tervishoiuteenuse toetamiseks. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Komisjon võtab rakendusaktidega vastu II lisas esitatud oluliste nõuete ühtse kirjelduse, sealhulgas selle ühtse kirjelduse rakendamise tähtaja. Vajaduse korral võetakse ühtses kirjelduses arvesse artikli 14 lõigetes 3 ja 4 osutatud meditsiiniseadmete ja suure riskiga tehisintellektisüsteemide eripära.

Komisjon võtab rakendusaktidega vastu II lisas esitatud oluliste nõuete ühtse kirjelduse, sealhulgas selle ühtse kirjelduse rakendamise tähtaja. Vajaduse korral võetakse ühtses kirjelduses arvesse artikli 14 lõigetes 3 ja 4 osutatud meditsiiniseadmete ja suure riskiga tehisintellektisüsteemide eripära.
  Ühtse kirjelduse väljatöötamisel on lähtepunktiks digitaalsete tervise infosüsteemide kasutamine hea tervishoiuteenuse toetamiseks.

Motivatsioon

Tervise infosüsteemide peamine eesmärk on toetada head tervishoiuteenust. See peaks olema ühtsete tehniliste kirjelduste väljatöötamise lähtepunkt, et kasutada ära nende riikide häid tavasid ja kogemusi, kes on digitaalsete terviselugude väljatöötamisel hästi edasi jõudnud.

Muudatusettepanek 20

Artikli 29 lõige 4

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Turule lastud digitaalsete tervise infosüsteemide tootjad teatavad igast digitaalse tervise infosüsteemiga seotud ohujuhtumist nende liikmesriikide turujärelevalveasutustele, kus selline ohujuhtum aset leidis, ning tootja võetud või kavandatud parandusmeetmetest. | Turule lastud digitaalsete tervise infosüsteemide tootjad teatavad igast digitaalse tervise infosüsteemiga seotud ohujuhtumist nende liikmesriikide turujärelevalveasutustele, kus selline ohujuhtum aset leidis, ning tootja võetud või kavandatud parandusmeetmetest. |
| Ilma et see mõjutaks direktiiviga (EL) 2016/1148 ettenähtud teatamisnõuete täitmist, tuleb selline teade teha kohe pärast seda, kui tootja on teinud kindlaks, et digitaalse tervise infosüsteemi ja ohujuhtumi vahel on põhjuslik seos või et selline seos on põhjendatult tõenäoline, ning igal juhul hiljemalt
  15
  päeva pärast seda, kui tootja sai digitaalse tervise infosüsteemiga seotud ohujuhtumist teadlikuks. | Ilma et see mõjutaks direktiiviga (EL) 2016/1148 ettenähtud teatamisnõuete täitmist, tuleb selline teade teha kohe pärast seda, kui tootja on teinud kindlaks, et digitaalse tervise infosüsteemi ja ohujuhtumi vahel on põhjuslik seos või et selline seos on põhjendatult tõenäoline, ning igal juhul hiljemalt
  7
  päeva pärast seda, kui tootja sai digitaalse tervise infosüsteemiga seotud ohujuhtumist teadlikuks. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Turule lastud digitaalsete tervise infosüsteemide tootjad teatavad igast digitaalse tervise infosüsteemiga seotud ohujuhtumist nende liikmesriikide turujärelevalveasutustele, kus selline ohujuhtum aset leidis, ning tootja võetud või kavandatud parandusmeetmetest.

Turule lastud digitaalsete tervise infosüsteemide tootjad teatavad igast digitaalse tervise infosüsteemiga seotud ohujuhtumist nende liikmesriikide turujärelevalveasutustele, kus selline ohujuhtum aset leidis, ning tootja võetud või kavandatud parandusmeetmetest.

Ilma et see mõjutaks direktiiviga (EL) 2016/1148 ettenähtud teatamisnõuete täitmist, tuleb selline teade teha kohe pärast seda, kui tootja on teinud kindlaks, et digitaalse tervise infosüsteemi ja ohujuhtumi vahel on põhjuslik seos või et selline seos on põhjendatult tõenäoline, ning igal juhul hiljemalt
  15
  päeva pärast seda, kui tootja sai digitaalse tervise infosüsteemiga seotud ohujuhtumist teadlikuks.

Ilma et see mõjutaks direktiiviga (EL) 2016/1148 ettenähtud teatamisnõuete täitmist, tuleb selline teade teha kohe pärast seda, kui tootja on teinud kindlaks, et digitaalse tervise infosüsteemi ja ohujuhtumi vahel on põhjuslik seos või et selline seos on põhjendatult tõenäoline, ning igal juhul hiljemalt
  7
  päeva pärast seda, kui tootja sai digitaalse tervise infosüsteemiga seotud ohujuhtumist teadlikuks.

Motivatsioon

Tähtaeg ei tohiks olla pikem kui üks nädal. Pakutud tähtaeg teatada ohujuhtumist 15 päeva jooksul suurendab märkimisväärselt tõsise kahju tekitamise riski.

Muudatusettepanek 21

Artikli 33 lõige 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Andmevaldajad teevad
  kooskõlas käesoleva peatüki sätetega
  teiseseks kasutuseks kättesaadavaks järgmised elektrooniliste andmete kategooriad: a) [...] o) | Liikmesriigid määratlevad komisjoniga konsulteerides, millistele elektrooniliste andmete kategooriatele andmevaldajatel on ligipääs teiseseks kasutuseks
  kooskõlas käesoleva peatüki sätetega
  . Seda võidakse reguleerida rakendusaktidega, mis võetakse vastu kooskõlas artikli 68 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Andmevaldajad teevad
  kooskõlas käesoleva peatüki sätetega
  teiseseks kasutuseks kättesaadavaks järgmised elektrooniliste andmete kategooriad: a) [...] o)

Liikmesriigid määratlevad komisjoniga konsulteerides, millistele elektrooniliste andmete kategooriatele andmevaldajatel on ligipääs teiseseks kasutuseks
  kooskõlas käesoleva peatüki sätetega
  . Seda võidakse reguleerida rakendusaktidega, mis võetakse vastu kooskõlas artikli 68 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.

Motivatsioon

Määruses ei peaks täpsustama kõiki kategooriaid. Selleks, et määrata kindlaks jagatavate andmete liigid, on vaja rohkem tööd ja analüüsi, seetõttu on otstarbekam teha seda rakendusaktidega. See loetelu sekkub märkimisväärselt kehtivatesse siseriiklikesse õigusaktidesse.

Muudatusettepanek 22

Artikli 33 lõige 5

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui liikmesriigi õiguse kohaselt on nõutav füüsilise isiku nõusolek, tuginevad terviseandmetele juurdepääsu asutused käesolevas peatükis sätestatud kohustustele, et võimaldada juurdepääsu elektroonilistele terviseandmetele. | Kui liikmesriigi õiguse kohaselt on nõutav füüsilise isiku nõusolek,
  sh tema esindaja kaudu,
  tuginevad terviseandmetele juurdepääsu asutused käesolevas peatükis sätestatud kohustustele, et võimaldada juurdepääsu elektroonilistele terviseandmetele. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Kui liikmesriigi õiguse kohaselt on nõutav füüsilise isiku nõusolek, tuginevad terviseandmetele juurdepääsu asutused käesolevas peatükis sätestatud kohustustele, et võimaldada juurdepääsu elektroonilistele terviseandmetele.

Kui liikmesriigi õiguse kohaselt on nõutav füüsilise isiku nõusolek,
  sh tema esindaja kaudu,
  tuginevad terviseandmetele juurdepääsu asutused käesolevas peatükis sätestatud kohustustele, et võimaldada juurdepääsu elektroonilistele terviseandmetele.

Motivatsioon

Tuleks ette näha selgesõnaline säte juhuks, kui füüsiline isik soovib kasutada või peab kasutama oma esindajat.

Muudatusettepanek 23

Artikli 35 punkt e

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| e) | selliste toodete või teenuste väljatöötamine, mis võivad kahjustada üksikisikuid ja ühiskonda laiemalt, sealhulgas, kuid mitte ainult, ebaseaduslikud uimastid, alkohoolsed joogid, tubakatooted
  või kaubad ja teenused, mis on kavandatud või kohandatud nii, et need on vastuolus avaliku korra või kõlblusega. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

e)

selliste toodete või teenuste väljatöötamine, mis võivad kahjustada üksikisikuid ja ühiskonda laiemalt, sealhulgas, kuid mitte ainult, ebaseaduslikud uimastid, alkohoolsed joogid, tubakatooted
  või kaubad ja teenused, mis on kavandatud või kohandatud nii, et need on vastuolus avaliku korra või kõlblusega.

| e) | selliste toodete või teenuste väljatöötamine, mis võivad kahjustada üksikisikuid ja ühiskonda laiemalt, sealhulgas, kuid mitte ainult, ebaseaduslikud uimastid, alkohoolsed joogid
  ja tubakatooted; |
| --- | --- |

e)

selliste toodete või teenuste väljatöötamine, mis võivad kahjustada üksikisikuid ja ühiskonda laiemalt, sealhulgas, kuid mitte ainult, ebaseaduslikud uimastid, alkohoolsed joogid
  ja tubakatooted;

| f) | selliste toodete või teenuste väljatöötamine, mis võivad viia diskrimineerimiseni (rassi, soo, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel). |
| --- | --- |

f)

selliste toodete või teenuste väljatöötamine, mis võivad viia diskrimineerimiseni (rassi, soo, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel).

Motivatsioon

Avaliku korra ja kõlbluse küsimus on hinnanguline. Seetõttu ei ole asjakohane, et EL kehtestaks ühtses terviseandmeruumis kõlbluseeskirjad. Konkreetsete kaupade ja teenuste osas tuleks need selle asemel selgesõnaliselt määratleda, võimaluse korral rakendusaktiga. Punkt f ei vaja selgitust.

Muudatusettepanek 24

Artikli 36 lõige 3

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3. | Terviseandmetele juurdepääsu asutused teevad oma ülesannete täitmisel aktiivselt koostööd sidusrühmade esindajatega, eelkõige patsientide, andmevaldajate ja andmekasutajate esindajatega. Terviseandmetele juurdepääsu asutuste töötajad peavad vältima huvide konflikte. Terviseandmetele juurdepääsu asutusi ei kohusta otsuste tegemisel ükski juhis. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

3.

Terviseandmetele juurdepääsu asutused teevad oma ülesannete täitmisel aktiivselt koostööd sidusrühmade esindajatega, eelkõige patsientide, andmevaldajate ja andmekasutajate esindajatega. Terviseandmetele juurdepääsu asutuste töötajad peavad vältima huvide konflikte. Terviseandmetele juurdepääsu asutusi ei kohusta otsuste tegemisel ükski juhis.

| 3. | Terviseandmetele juurdepääsu asutused teevad oma ülesannete täitmisel aktiivselt koostööd sidusrühmade esindajatega, eelkõige patsientide, andmevaldajate ja andmekasutajate esindajatega. Terviseandmetele juurdepääsu asutuste töötajad peavad vältima huvide konflikte.
  Huvide konflikti all mõistetakse otsest või kaudset ametlikku seost ühe või mitme üksusega, kes asjaomaseid andmeid valdab või neist kasu saab.
  Terviseandmetele juurdepääsu asutusi ei kohusta otsuste tegemisel ükski
  mõnelt muult asutuseväliselt üksuselt saadud
  juhis. |
| --- | --- |

3.

Terviseandmetele juurdepääsu asutused teevad oma ülesannete täitmisel aktiivselt koostööd sidusrühmade esindajatega, eelkõige patsientide, andmevaldajate ja andmekasutajate esindajatega. Terviseandmetele juurdepääsu asutuste töötajad peavad vältima huvide konflikte.
  Huvide konflikti all mõistetakse otsest või kaudset ametlikku seost ühe või mitme üksusega, kes asjaomaseid andmeid valdab või neist kasu saab.
  Terviseandmetele juurdepääsu asutusi ei kohusta otsuste tegemisel ükski
  mõnelt muult asutuseväliselt üksuselt saadud
  juhis.

Motivatsioon

Mõiste „huvide konflikt“ tuleb selgemalt määratleda. Väljend „ei kohusta ükski juhis“ vajab täpsustamist. Sise-eeskirju või sisekorda ei tohiks sellesse kategooriasse liigitada.

Muudatusettepanek 25

Artikli 38 lõige 3

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui andmekasutaja teatab terviseandmetele juurdepääsu asutusele leiust, mis võib mõjutada füüsilise isiku tervist,
  võib
  terviseandmetele juurdepääsu asutus
  teatada sellest
  leiust füüsilisele isikule ja teda ravivale tervishoiutöötajale. | Kui andmekasutaja teatab terviseandmetele juurdepääsu asutusele leiust, mis võib mõjutada füüsilise isiku tervist,
  teatab
  terviseandmetele juurdepääsu asutus
  tuvastatud
  leiust füüsilisele isikule ja teda ravivale tervishoiutöötajale
  , andes isikule võimaluse, sh oma esindaja kaudu, teave selle leiu kohta vastu võtta või sellest keelduda
  ; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Kui andmekasutaja teatab terviseandmetele juurdepääsu asutusele leiust, mis võib mõjutada füüsilise isiku tervist,
  võib
  terviseandmetele juurdepääsu asutus
  teatada sellest
  leiust füüsilisele isikule ja teda ravivale tervishoiutöötajale.

Kui andmekasutaja teatab terviseandmetele juurdepääsu asutusele leiust, mis võib mõjutada füüsilise isiku tervist,
  teatab
  terviseandmetele juurdepääsu asutus
  tuvastatud
  leiust füüsilisele isikule ja teda ravivale tervishoiutöötajale
  , andes isikule võimaluse, sh oma esindaja kaudu, teave selle leiu kohta vastu võtta või sellest keelduda
  ;

Motivatsioon

Tuvastatud leiust teadaandmine peaks olema kohustuslik. Samal ajal tuleks isikule anda võimalus järele mõelda, kas saada tuvastatud leiu kohta rohkem teavet või mitte.

Muudatusettepanek 26

Artikli 43 lõige 4

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Terviseandmetele juurdepääsu asutustel on õigus tühistada artikli 46 kohaselt väljastatud andmeluba ja peatada mõjutatud elektrooniliste terviseandmete töötlemine andmekasutaja poolt, et lõpetada viivitamata või mõistliku aja jooksul lõikes 3 osutatud mittevastavus ning võtta asjakohaseid ja proportsionaalseid meetmeid, et tagada andmete nõuetekohane töötlemine andmekasutajate poolt. Sellega seoses on terviseandmetele juurdepääsu asutustel vajaduse korral võimalik andmeluba tühistada ja välistada andmekasutaja juurdepääs elektroonilistele terviseandmetele kuni viieks aastaks. | Terviseandmetele juurdepääsu asutustel on õigus tühistada artikli 46 kohaselt väljastatud andmeluba ja peatada mõjutatud elektrooniliste terviseandmete töötlemine andmekasutaja poolt, et lõpetada viivitamata või mõistliku aja jooksul lõikes 3 osutatud mittevastavus ning võtta asjakohaseid ja proportsionaalseid meetmeid, et tagada andmete nõuetekohane töötlemine andmekasutajate poolt. Sellega seoses on terviseandmetele juurdepääsu asutustel vajaduse korral võimalik
  määrata trahv (kuni 10 % andmekasutaja eelnenud majandusaasta aastakäibest) või
  andmeluba tühistada ja välistada andmekasutaja juurdepääs elektroonilistele terviseandmetele kuni viieks aastaks. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Terviseandmetele juurdepääsu asutustel on õigus tühistada artikli 46 kohaselt väljastatud andmeluba ja peatada mõjutatud elektrooniliste terviseandmete töötlemine andmekasutaja poolt, et lõpetada viivitamata või mõistliku aja jooksul lõikes 3 osutatud mittevastavus ning võtta asjakohaseid ja proportsionaalseid meetmeid, et tagada andmete nõuetekohane töötlemine andmekasutajate poolt. Sellega seoses on terviseandmetele juurdepääsu asutustel vajaduse korral võimalik andmeluba tühistada ja välistada andmekasutaja juurdepääs elektroonilistele terviseandmetele kuni viieks aastaks.

Terviseandmetele juurdepääsu asutustel on õigus tühistada artikli 46 kohaselt väljastatud andmeluba ja peatada mõjutatud elektrooniliste terviseandmete töötlemine andmekasutaja poolt, et lõpetada viivitamata või mõistliku aja jooksul lõikes 3 osutatud mittevastavus ning võtta asjakohaseid ja proportsionaalseid meetmeid, et tagada andmete nõuetekohane töötlemine andmekasutajate poolt. Sellega seoses on terviseandmetele juurdepääsu asutustel vajaduse korral võimalik
  määrata trahv (kuni 10 % andmekasutaja eelnenud majandusaasta aastakäibest) või
  andmeluba tühistada ja välistada andmekasutaja juurdepääs elektroonilistele terviseandmetele kuni viieks aastaks.

Motivatsioon

Määruse väärkasutuse korral tuleb määrata rangem karistus.

Muudatusettepanek 27

Artikkel 44

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Terviseandmetele juurdepääsu asutus tagab, et juurdepääs antakse ainult taotletud elektroonilistele terviseandmetele, mis on vastavuses andmekasutaja poolt andmetele juurdepääsu taotluses osutatud töötlemise eesmärgiga ja kooskõlas antud andmeloaga. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

1.

Terviseandmetele juurdepääsu asutus tagab, et juurdepääs antakse ainult taotletud elektroonilistele terviseandmetele, mis on vastavuses andmekasutaja poolt andmetele juurdepääsu taotluses osutatud töötlemise eesmärgiga ja kooskõlas antud andmeloaga.

| 1. | Terviseandmetele juurdepääsu asutus tagab, et juurdepääs antakse ainult taotletud elektroonilistele terviseandmetele, mis on vastavuses andmekasutaja poolt andmetele juurdepääsu taotluses osutatud töötlemise eesmärgiga ja kooskõlas antud andmeloaga. |
| --- | --- |

1.

Terviseandmetele juurdepääsu asutus tagab, et juurdepääs antakse ainult taotletud elektroonilistele terviseandmetele, mis on vastavuses andmekasutaja poolt andmetele juurdepääsu taotluses osutatud töötlemise eesmärgiga ja kooskõlas antud andmeloaga.

| 2. | Terviseandmetele juurdepääsu asutus esitab elektroonilised terviseandmed anonüümitud kujul, kui andmekasutaja saab selliste andmetega töötlemise eesmärgi saavutada, võttes arvesse andmekasutaja esitatud teavet. |
| --- | --- |

2.

Terviseandmetele juurdepääsu asutus esitab elektroonilised terviseandmed anonüümitud kujul, kui andmekasutaja saab selliste andmetega töötlemise eesmärgi saavutada, võttes arvesse andmekasutaja esitatud teavet.

| 2. | Terviseandmetele juurdepääsu asutus esitab elektroonilised terviseandmed anonüümitud kujul, kui andmekasutaja saab selliste andmetega töötlemise eesmärgi saavutada, võttes arvesse andmekasutaja esitatud teavet. |
| --- | --- |

2.

Terviseandmetele juurdepääsu asutus esitab elektroonilised terviseandmed anonüümitud kujul, kui andmekasutaja saab selliste andmetega töötlemise eesmärgi saavutada, võttes arvesse andmekasutaja esitatud teavet.

| 3. | Kui andmete kasutajapoolse töötlemise eesmärki ei ole võimalik saavutada anonüümitud andmetega, võttes arvesse andmekasutaja esitatud teavet, võimaldab terviseandmetele juurdepääsu asutus elektroonilistele terviseandmetele juurdepääsu pseudonüümitud kujul. Pseudonüümimise tagasipööramiseks vajalik teave on kättesaadav ainult terviseandmetele juurdepääsu asutusele. Andmekasutajad ei tohi neile pseudonüümitud kujul esitatud elektroonilisi terviseandmeid tagasi tuvastada. Kui andmekasutaja ei järgi terviseandmetele juurdepääsu asutuse meetmeid, millega tagatakse pseudonüümimine, kohaldatakse asjakohaseid karistusi. |
| --- | --- |

3.

Kui andmete kasutajapoolse töötlemise eesmärki ei ole võimalik saavutada anonüümitud andmetega, võttes arvesse andmekasutaja esitatud teavet, võimaldab terviseandmetele juurdepääsu asutus elektroonilistele terviseandmetele juurdepääsu pseudonüümitud kujul. Pseudonüümimise tagasipööramiseks vajalik teave on kättesaadav ainult terviseandmetele juurdepääsu asutusele. Andmekasutajad ei tohi neile pseudonüümitud kujul esitatud elektroonilisi terviseandmeid tagasi tuvastada. Kui andmekasutaja ei järgi terviseandmetele juurdepääsu asutuse meetmeid, millega tagatakse pseudonüümimine, kohaldatakse asjakohaseid karistusi.

| 3. | Kui andmete kasutajapoolse töötlemise eesmärki ei ole võimalik saavutada anonüümitud andmetega, võttes arvesse andmekasutaja esitatud teavet, võimaldab terviseandmetele juurdepääsu asutus elektroonilistele terviseandmetele juurdepääsu pseudonüümitud kujul. Pseudonüümimise tagasipööramiseks vajalik teave on kättesaadav ainult terviseandmetele juurdepääsu asutusele. Andmekasutajad ei tohi neile pseudonüümitud kujul esitatud elektroonilisi terviseandmeid tagasi tuvastada. Kui andmekasutaja ei järgi terviseandmetele juurdepääsu asutuse meetmeid, millega tagatakse pseudonüümimine, kohaldatakse asjakohaseid karistusi. |
| --- | --- |

3.

Kui andmete kasutajapoolse töötlemise eesmärki ei ole võimalik saavutada anonüümitud andmetega, võttes arvesse andmekasutaja esitatud teavet, võimaldab terviseandmetele juurdepääsu asutus elektroonilistele terviseandmetele juurdepääsu pseudonüümitud kujul. Pseudonüümimise tagasipööramiseks vajalik teave on kättesaadav ainult terviseandmetele juurdepääsu asutusele. Andmekasutajad ei tohi neile pseudonüümitud kujul esitatud elektroonilisi terviseandmeid tagasi tuvastada. Kui andmekasutaja ei järgi terviseandmetele juurdepääsu asutuse meetmeid, millega tagatakse pseudonüümimine, kohaldatakse asjakohaseid karistusi.

| 4. | Vajaduse korral võivad terviseandmetele juurdepääsu asutused esitada isiklikke elektroonilisi terviseandmeid, arvestades seejuures määrust (EL) 2016/679 ja siseriiklikku õigust. |
| --- | --- |

4.

Motivatsioon

Erandlikud asjaolud võivad nõuda juurdepääsu isiklikele elektroonilistele terviseandmetele teiseseks kasutuseks, nt seoses avalikes huvides tehtava teadustööga. Loomulikult tuleb seejuures järgida ELi isikuandmete kaitse üldmäärust (määrus (EL) 2016/679) ja siseriiklikku õigust.

Muudatusettepanek 28

Artikli 46 lõige 3

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3. | Terviseandmetele juurdepääsu asutus väljastab andmeloa või keeldub selle väljastamisest
  kahe
  kuu jooksul alates andmetele juurdepääsu taotluse saamisest. Erandina määrusest [...] [andmehaldust käsitlev õigusakt, COM(2020) 767 final] võib terviseandmetele juurdepääsu asutus vajaduse korral pikendada andmetele juurdepääsu taotlusele vastamise tähtaega kahe kuu võrra, võttes arvesse taotluse keerukust. Sellistel juhtudel teatab terviseandmetele juurdepääsu asutus taotlejale võimalikult kiiresti, et taotluse läbivaatamiseks on vaja rohkem aega, ning esitab viivituse põhjused. Kui terviseandmetele juurdepääsu asutus ettenähtud tähtaja jooksul otsust ei tee, väljastatakse andmeluba. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

3.

Terviseandmetele juurdepääsu asutus väljastab andmeloa või keeldub selle väljastamisest
  kahe
  kuu jooksul alates andmetele juurdepääsu taotluse saamisest. Erandina määrusest [...] [andmehaldust käsitlev õigusakt, COM(2020) 767 final] võib terviseandmetele juurdepääsu asutus vajaduse korral pikendada andmetele juurdepääsu taotlusele vastamise tähtaega kahe kuu võrra, võttes arvesse taotluse keerukust. Sellistel juhtudel teatab terviseandmetele juurdepääsu asutus taotlejale võimalikult kiiresti, et taotluse läbivaatamiseks on vaja rohkem aega, ning esitab viivituse põhjused. Kui terviseandmetele juurdepääsu asutus ettenähtud tähtaja jooksul otsust ei tee, väljastatakse andmeluba.

| 3. | Terviseandmetele juurdepääsu asutus väljastab andmeloa või keeldub selle väljastamisest
  kolme
  kuu jooksul alates andmetele juurdepääsu taotluse saamisest. Erandina määrusest [...] [andmehaldust käsitlev õigusakt, COM(2020) 767 final] võib terviseandmetele juurdepääsu asutus vajaduse korral pikendada andmetele juurdepääsu taotlusele vastamise tähtaega kahe kuu võrra, võttes arvesse taotluse keerukust. Sellistel juhtudel teatab terviseandmetele juurdepääsu asutus taotlejale võimalikult kiiresti, et taotluse läbivaatamiseks on vaja rohkem aega, ning esitab viivituse põhjused. Kui terviseandmetele juurdepääsu asutus ettenähtud tähtaja jooksul otsust ei tee, väljastatakse andmeluba. |
| --- | --- |

3.

Terviseandmetele juurdepääsu asutus väljastab andmeloa või keeldub selle väljastamisest
  kolme
  kuu jooksul alates andmetele juurdepääsu taotluse saamisest. Erandina määrusest [...] [andmehaldust käsitlev õigusakt, COM(2020) 767 final] võib terviseandmetele juurdepääsu asutus vajaduse korral pikendada andmetele juurdepääsu taotlusele vastamise tähtaega kahe kuu võrra, võttes arvesse taotluse keerukust. Sellistel juhtudel teatab terviseandmetele juurdepääsu asutus taotlejale võimalikult kiiresti, et taotluse läbivaatamiseks on vaja rohkem aega, ning esitab viivituse põhjused. Kui terviseandmetele juurdepääsu asutus ettenähtud tähtaja jooksul otsust ei tee, väljastatakse andmeluba.

Motivatsioon

Terviseandmetele juurdepääsu asutus võib vajada taotluste hindamiseks aega.

Muudatusettepanek 29

Artikli 46 lõige 9

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Andmeluba väljastatakse taotletud eesmärkide täitmiseks vajalikuks ajaks, mis ei ületa
  viit
  aastat. Seda ajavahemikku võib andmekasutaja taotlusel pikendamist põhjendavate argumentide ja dokumentide alusel pikendada üks kord maksimaalselt
  viieks
  aastaks üks kuu enne andmeloa kehtivusaja lõppu. Erandina artiklist 42 võib terviseandmetele juurdepääsu asutus nõuda suuremaid tasusid, et võtta arvesse kulusid ja riske, mis kaasnevad elektrooniliste terviseandmete talletamisega kauem kui esimesed
  viis
  aastat. Selliste kulude ja tasude vähendamiseks võib terviseandmetele juurdepääsu asutus teha andmekasutajale ettepaneku talletada andmestik väiksema suutlikkusega talletussüsteemis. Turvalises töötlemiskeskkonnas olevad andmed kustutatakse kuue kuu jooksul pärast andmeloa kehtivusaja lõppu. Andmekasutaja soovil säilitab terviseandmetele juurdepääsu asutus taotletava andmestiku loomise valemi. | Andmeluba väljastatakse taotletud eesmärkide täitmiseks vajalikuks ajaks, mis ei ületa
  kümmet
  aastat. Seda ajavahemikku võib andmekasutaja taotlusel pikendamist põhjendavate argumentide ja dokumentide alusel pikendada üks kord maksimaalselt
  kaheks
  aastaks üks kuu enne andmeloa kehtivusaja lõppu. Erandina artiklist 42 võib terviseandmetele juurdepääsu asutus nõuda suuremaid tasusid, et võtta arvesse kulusid ja riske, mis kaasnevad elektrooniliste terviseandmete talletamisega kauem kui esimesed
  kümme
  aastat. Selliste kulude ja tasude vähendamiseks võib terviseandmetele juurdepääsu asutus teha andmekasutajale ettepaneku talletada andmestik väiksema suutlikkusega talletussüsteemis. Turvalises töötlemiskeskkonnas olevad andmed kustutatakse kuue kuu jooksul pärast andmeloa kehtivusaja lõppu. Andmekasutaja soovil säilitab terviseandmetele juurdepääsu asutus taotletava andmestiku loomise valemi. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Andmeluba väljastatakse taotletud eesmärkide täitmiseks vajalikuks ajaks, mis ei ületa
  viit
  aastat. Seda ajavahemikku võib andmekasutaja taotlusel pikendamist põhjendavate argumentide ja dokumentide alusel pikendada üks kord maksimaalselt
  viieks
  aastaks üks kuu enne andmeloa kehtivusaja lõppu. Erandina artiklist 42 võib terviseandmetele juurdepääsu asutus nõuda suuremaid tasusid, et võtta arvesse kulusid ja riske, mis kaasnevad elektrooniliste terviseandmete talletamisega kauem kui esimesed
  viis
  aastat. Selliste kulude ja tasude vähendamiseks võib terviseandmetele juurdepääsu asutus teha andmekasutajale ettepaneku talletada andmestik väiksema suutlikkusega talletussüsteemis. Turvalises töötlemiskeskkonnas olevad andmed kustutatakse kuue kuu jooksul pärast andmeloa kehtivusaja lõppu. Andmekasutaja soovil säilitab terviseandmetele juurdepääsu asutus taotletava andmestiku loomise valemi.

Andmeluba väljastatakse taotletud eesmärkide täitmiseks vajalikuks ajaks, mis ei ületa
  kümmet
  aastat. Seda ajavahemikku võib andmekasutaja taotlusel pikendamist põhjendavate argumentide ja dokumentide alusel pikendada üks kord maksimaalselt
  kaheks
  aastaks üks kuu enne andmeloa kehtivusaja lõppu. Erandina artiklist 42 võib terviseandmetele juurdepääsu asutus nõuda suuremaid tasusid, et võtta arvesse kulusid ja riske, mis kaasnevad elektrooniliste terviseandmete talletamisega kauem kui esimesed
  kümme
  aastat. Selliste kulude ja tasude vähendamiseks võib terviseandmetele juurdepääsu asutus teha andmekasutajale ettepaneku talletada andmestik väiksema suutlikkusega talletussüsteemis. Turvalises töötlemiskeskkonnas olevad andmed kustutatakse kuue kuu jooksul pärast andmeloa kehtivusaja lõppu. Andmekasutaja soovil säilitab terviseandmetele juurdepääsu asutus taotletava andmestiku loomise valemi.

Motivatsioon

Paljude teadusprojektide puhul on vaja andmeid säilitada kauem kui viis aastat. Muudatusettepanek võimaldab paindlikumalt hinnata, kui pikk on „vajalik aeg“, ja lubab andmeid säilitada kuni kümme aastat. Teisest küljest peaks olema võimalik tähtaega pikendada vähem kui kavandatud viis aastat.

Muudatusettepanek 30

Artikli 47 lõige 3

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui taotleja on andmepäringu alusel taotlenud tulemust anonüümitud, sealhulgas statistilisel kujul, hindab terviseandmetele juurdepääsu asutus seda kahe kuu jooksul ja esitab võimaluse korral tulemuse andmekasutajale kahe kuu jooksul. | Kui taotleja on andmepäringu alusel taotlenud tulemust anonüümitud, sealhulgas statistilisel kujul, hindab terviseandmetele juurdepääsu asutus seda kahe kuu jooksul ja esitab võimaluse korral tulemuse andmekasutajale kahe kuu jooksul.
  Kui neid andmeid ei ole võimalik esitada, põhjendab terviseandmetele juurdepääsu asutus taotlejale keeldumist. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Kui taotleja on andmepäringu alusel taotlenud tulemust anonüümitud, sealhulgas statistilisel kujul, hindab terviseandmetele juurdepääsu asutus seda kahe kuu jooksul ja esitab võimaluse korral tulemuse andmekasutajale kahe kuu jooksul.

Kui taotleja on andmepäringu alusel taotlenud tulemust anonüümitud, sealhulgas statistilisel kujul, hindab terviseandmetele juurdepääsu asutus seda kahe kuu jooksul ja esitab võimaluse korral tulemuse andmekasutajale kahe kuu jooksul.
  Kui neid andmeid ei ole võimalik esitada, põhjendab terviseandmetele juurdepääsu asutus taotlejale keeldumist.

Motivatsioon

Artiklis nähakse ette, et andmed tuleb esitada „võimaluse korral“. Kui andmeid ei ole võimalik esitada, tuleks taotlejale põhjendada, miks see ei ole võimalik.

Muudatusettepanek 31

Artikli 49 lõige 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Kui taotleja taotleb juurdepääsu elektroonilistele terviseandmetele ainult ühelt andmevaldajalt ühes liikmesriigis, võib ta erandina artikli 45 lõikest 1 esitada andmetele juurdepääsu taotluse või andmepäringu otse andmevaldajale. Andmetele juurdepääsu taotlus peab vastama artiklis 45 sätestatud nõuetele ja andmepäring peab vastama artikli 47 nõuetele. Mitut riiki hõlmavad päringud ning mitme andmevaldaja andmestike kombineerimist nõudvad päringud saadetakse terviseandmetele juurdepääsu asutustele. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

1.

Kui taotleja taotleb juurdepääsu elektroonilistele terviseandmetele ainult ühelt andmevaldajalt ühes liikmesriigis, võib ta erandina artikli 45 lõikest 1 esitada andmetele juurdepääsu taotluse või andmepäringu otse andmevaldajale. Andmetele juurdepääsu taotlus peab vastama artiklis 45 sätestatud nõuetele ja andmepäring peab vastama artikli 47 nõuetele. Mitut riiki hõlmavad päringud ning mitme andmevaldaja andmestike kombineerimist nõudvad päringud saadetakse terviseandmetele juurdepääsu asutustele.

| 1. | Kui taotleja taotleb juurdepääsu elektroonilistele terviseandmetele ainult ühelt andmevaldajalt ühes liikmesriigis, võib ta erandina artikli 45 lõikest 1 esitada andmetele juurdepääsu taotluse või andmepäringu otse andmevaldajale.
  Üksik andmevaldaja keeldub andmeloa andmisest, kui pseudonüümimisest hoolimata võib üksikjuhtumeid seostada konkreetse isikuga.
  Andmetele juurdepääsu taotlus peab vastama artiklis 45 sätestatud nõuetele ja andmepäring peab vastama artikli 47 nõuetele. Mitut riiki hõlmavad päringud ning mitme andmevaldaja andmestike kombineerimist nõudvad päringud saadetakse terviseandmetele juurdepääsu asutustele. |
| --- | --- |

1.

Kui taotleja taotleb juurdepääsu elektroonilistele terviseandmetele ainult ühelt andmevaldajalt ühes liikmesriigis, võib ta erandina artikli 45 lõikest 1 esitada andmetele juurdepääsu taotluse või andmepäringu otse andmevaldajale.
  Üksik andmevaldaja keeldub andmeloa andmisest, kui pseudonüümimisest hoolimata võib üksikjuhtumeid seostada konkreetse isikuga.
  Andmetele juurdepääsu taotlus peab vastama artiklis 45 sätestatud nõuetele ja andmepäring peab vastama artikli 47 nõuetele. Mitut riiki hõlmavad päringud ning mitme andmevaldaja andmestike kombineerimist nõudvad päringud saadetakse terviseandmetele juurdepääsu asutustele.

Motivatsioon

Anonüümsus on terviseandmete puhul keskse tähtsusega.

Muudatusettepanek 32

Artikli 50 lõike 1 punkt f

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Terviseandmetele juurdepääsu asutused võimaldavad juurdepääsu elektroonilistele terviseandmetele üksnes turvalises töötlemiskeskkonnas koos tehniliste ja korralduslike meetmete ning turva- ja koostalitlusvõime nõuetega. Eelkõige võtavad nad järgmisi turvameetmeid: | Terviseandmetele juurdepääsu asutused võimaldavad juurdepääsu elektroonilistele terviseandmetele üksnes turvalises töötlemiskeskkonnas koos tehniliste ja korralduslike meetmete ning turva- ja koostalitlusvõime nõuetega. Eelkõige võtavad nad järgmisi turvameetmeid: |
| [...] | [...] |
| f) | tagavad käesolevas artiklis osutatud turvameetmetele vastavuse ja jälgivad seda, et
  vähendada võimalikke julgeolekuohte
  . |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Terviseandmetele juurdepääsu asutused võimaldavad juurdepääsu elektroonilistele terviseandmetele üksnes turvalises töötlemiskeskkonnas koos tehniliste ja korralduslike meetmete ning turva- ja koostalitlusvõime nõuetega. Eelkõige võtavad nad järgmisi turvameetmeid:

Terviseandmetele juurdepääsu asutused võimaldavad juurdepääsu elektroonilistele terviseandmetele üksnes turvalises töötlemiskeskkonnas koos tehniliste ja korralduslike meetmete ning turva- ja koostalitlusvõime nõuetega. Eelkõige võtavad nad järgmisi turvameetmeid:

[...]

[...]

f)

tagavad käesolevas artiklis osutatud turvameetmetele vastavuse ja jälgivad seda, et
  vähendada võimalikke julgeolekuohte
  .

| f) | tagavad käesolevas artiklis osutatud turvameetmetele vastavuse ja jälgivad seda, et
  võimalikud julgeolekuohud minimeerida
  . |
| --- | --- |

f)

tagavad käesolevas artiklis osutatud turvameetmetele vastavuse ja jälgivad seda, et
  võimalikud julgeolekuohud minimeerida
  .

Motivatsioon

Turvameetmete eesmärk peaks olema viia võimalikud julgeolekuohud miinimumini ja mitte neid vähendada.

Muudatusettepanek 33

Artikli 65 lõige 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ühtse Euroopa terviseandmeruumi nõukogu ülesanded | Ühtse Euroopa terviseandmeruumi nõukogu ülesanded |
| 1. | Ühtse Euroopa terviseandmeruumi nõukogul on järgmised ülesanded, mis on seotud elektrooniliste terviseandmete esmase kasutusega vastavalt II ja III peatükile:
  [...] |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Ühtse Euroopa terviseandmeruumi nõukogu ülesanded

Ühtse Euroopa terviseandmeruumi nõukogu ülesanded

1.

Ühtse Euroopa terviseandmeruumi nõukogul on järgmised ülesanded, mis on seotud elektrooniliste terviseandmete esmase kasutusega vastavalt II ja III peatükile:

[...]

| 1. | Ühtse Euroopa terviseandmeruumi nõukogul on järgmised ülesanded, mis on seotud elektrooniliste terviseandmete esmase kasutusega vastavalt II ja III peatükile:
  [...] |
| --- | --- |

1.

Ühtse Euroopa terviseandmeruumi nõukogul on järgmised ülesanded, mis on seotud elektrooniliste terviseandmete esmase kasutusega vastavalt II ja III peatükile:

[...]

| | b) | esitada kirjalikke seisukohti ja vahetada parimaid tavasid küsimustes, mis on seotud käesoleva määruse ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide rakendamise koordineerimisega liikmesriikide tasandil, eelkõige seoses järgmisega: |
| --- | --- | --- |

b)

esitada kirjalikke seisukohti ja vahetada parimaid tavasid küsimustes, mis on seotud käesoleva määruse ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide rakendamise koordineerimisega liikmesriikide tasandil, eelkõige seoses järgmisega:

| | [...] |
| --- | --- |

[...]

| | b) | esitada kirjalikke seisukohti ja vahetada parimaid tavasid küsimustes, mis on seotud käesoleva määruse ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide rakendamise koordineerimisega liikmesriikide tasandil,
  võttes arvesse kohalikku ja piirkondlikku tasandit, ja
  eelkõige seoses järgmisega: |
| --- | --- | --- |

b)

esitada kirjalikke seisukohti ja vahetada parimaid tavasid küsimustes, mis on seotud käesoleva määruse ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide rakendamise koordineerimisega liikmesriikide tasandil,
  võttes arvesse kohalikku ja piirkondlikku tasandit, ja
  eelkõige seoses järgmisega:

| | [...] |
| --- | --- |

[...]

Motivatsioon

Kohaliku ja piirkondliku tasandi kaasamise tähtsuse rõhutamiseks.

II.   POLIITIKASOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Andmeturve ja andmekaitse

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku Euroopa terviseandmeruumi kohta ja rõhutab vajadust võimaldada tervishoiuteenustel sellisest taristust kasu saada, tagades samal ajal patsientide eraelu puutumatuse ja andmeõigused; (2) |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et Euroopa tuleviku konverentsi järeldustes kajastuvad kodanike ootused ELile terviseküsimustes. Eelkõige seoses tervishoiusüsteemide vastupanuvõime ja kvaliteedi tugevdamisega kutsutakse üles looma tervishoiu Euroopa andmeruumi, mis lihtsustaks terviseandmete vahetamist. Individuaalsed terviselood võiks vabatahtlikkuse alusel teha kättesaadavaks individuaalse Euroopa elektroonilise tervisepassi abil, mis on kooskõlas andmekaitse-eeskirjadega; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab heameelt ettepaneku eesmärgi üle luua uusi ja suuremaid võimalusi terviseandmete esmaseks ja teiseseks kasutamiseks patsientide, tervishoiu, teadusuuringute ja kogu ühiskonna hüvanguks. Parem juurdepääs terviseandmetele on kaasaegse tervishoiu arendamise eeltingimus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on veendunud, et patsientide juurdepääs oma terviseandmetele ja võimalus neid tervishoiuasutustega jagada lihtsustavad sujuvat ravi, parandavad patsiendi turvalisust ja suurendavad patsientide võimalust olla aktiivne osaleja oma ravis. Terviseandmete kontrollitud ja privaatsuse kaitset austav kasutamine teadusuuringutes, poliitikakujundamises ja tootearenduses on samuti uute meditsiiniliste edusammude, patsiendi ohutuse suurendamise ja tervishoiutulemuste parema jälgimise oluline eeldus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | juhib tähelepanu sellele, et terviseandmete ja nende jagamise üldine eesmärk on pakkuda patsientidele parimat võimalikku tervishoiuteenust ja tagada osutatavate tervishoiuteenuste kvaliteet. Komitee soovitab samuti hinnata tervishoiusüsteemi olukorda, pöörates erilist tähelepanu küladele ja linnadele, ning arendada ja korraldada hindamise tulemuste põhjal tervishoiusüsteeme, et minimeerida erinevusi ravi kvaliteedis; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on veendunud, et kaupade ja teenuste vaba liikumist ei tohiks pidada tähtsamaks patsientide juurdepääsust heale tervishoiule oma koduriigis ning et seda tuleb võtta arvesse selle määrusega edaspidi tehtavas töös; |
| --- | --- |

6.

| 7. | juhib tähelepanu asjaolule, et terviselood on üks olulisemaid vahendeid tervishoiuteenuste osutajate ja spetsialistide poolt heade ja patsiendile turvaliste tervishoiuteenuste korraldamisel ja osutamisel, mistõttu peab meditsiinidokumente olema võimalik välja töötada kooskõlas Euroopa terviseandmeruumi raames kehtestatud ühiste standarditega, aga ka standarditega, mille iga liikmesriik on lisaks määratlenud riiklikul või piirkondlikul tasandil vastavalt konkreetsetele kohalikele vajadustele; |
| --- | --- |

7.

| 8. | juhib tähelepanu vajadusele selgitada, kas uus määrus hõlmab ka sotsiaalteenuseid, kuna mõnes liikmesriigis registreeritakse sotsiaal- ja terviseandmeid koos, samas kui teistes tehakse seda eraldi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | leiab, et määrus eeldab ulatuslikku arendustööd Euroopa Liidu, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, mis nõuab märkimisväärseid rahalisi, aja- ja inimressursse. Ettepanekus esitatud kuluprognoosides ei ole piisava selgusega määratletud kohalikke ja piirkondlikke kulusid. Kuigi neid kulusid saab kindlasti osaliselt katta erinevatest ELi programmidest, ei ole selge, mil määral kaetakse liikmesriikide üleminekukulud ja kuidas hallata eri osalejate kulusid; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et kuna terviseandmete digiteerimine suurendab küberturvalisuse riske, peavad kõik asjaosalised järgima andmekaitse ja -turbe valdkonnas kõrgeimaid standardeid. Inimestel peab olema kindlustunne, et nende isikustatud terviseandmeid töödeldakse äärmiselt hoolikalt, tuginedes usaldusväärsele raamistikule ning tugevale andmekaitse- ja -turbesüsteemile, mille kaitsemeetmed on piisavad; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et andes kodanikele võimaluse pääseda juurde oma elektroonilistele terviseandmetele ja neid paremini kontrollida, tuleb määruses sätestada, et tähelepanuta ei jäeta haavatavaid rühmi ja eelkõige piiratud digioskustega eakaid või inimesi, kellel on piiratud juurdepääs digitaalsetele vahenditele; (3) |
| --- | --- |

11.

| 12. | peab ülimalt oluliseks füüsiliste isikute enesemääramisõigust, ning rõhutab, et oluline on lisada tagatised määruse (EL) 2016/679 (isikuandmete kaitse üldmäärus) sätete järgimise kohta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et Euroopa terviseandmeruumi loomist raskendab ekspertide ja tehnilise oskusteabe puudumine ning selliste osalejate piiratud arv turul, kellel on vajalikud eriteadmised, et töötada välja ja hallata terviseandmesüsteeme ja taristut, mis vastavad kõrgetele turva- ja andmekaitsenõuetele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub komisjoni üles kaaluma ja esitama ettepanekuid ka selle kohta, kuidas Euroopa Liit saaks toetada täiendava füüsilise taristu arendamist andmete säilitamiseks liikmesriikides, sealhulgas kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

14.

Koostalitlusvõime

| 15. | tunneb muret selle pärast, et selgete suuniste puudumise korral võib Euroopa terviseandmeruumi rakendamine viia lähenemisviiside killustumisele, nagu juhtus isikuandmete kaitse üldmääruse puhul. Killustumine on tingitud ebaühtlasest jõustamisest ja erinevatest tõlgendustest riiklikul või isegi piirkondlikul tasandil ELis; |
| --- | --- |

15.

| 16. | peab seepärast vajalikuks näha ette konkreetsed ühised eeskirjad, tegevusmudelid ja lahendused, et tagada määruse ühetaoline rakendamine kõigis liikmesriikides ning eraelu puutumatuse õigus terviseandmete piiriülesel kasutamisel. Sellega seoses tunneb komitee heameelt ka selle üle, et praeguses ettepanekus on tehtud kohustuslikuks vahetada terviselugusid elektroonilisel kujul; |
| --- | --- |

16.

Andmete kvaliteet

| 17. | märgib, et teadusuuringuteks, poliitikakujundamiseks ja ka tervishoiuteenuste osutamiseks kasutatavad andmed peavad olema usaldusväärsed, ühtse vormiga, sidusad, eesmärgipärased, representatiivsed ja mõõdetavad. Komitee peab tervitatavaks ettepanekus esitatud kriteeriume terviseandmete tüpoloogia ja põhiliste eritunnuste kindlaksmääramiseks, kuid leiab, et rohkem tähelepanu tuleks pöörata kvaliteedinõuetele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | märgib siiski, et mitmed liikmesriigid juba töötavad riiklikul või detsentraliseeritud tasandil selle nimel, et leida digilahendusi andmevahetuseks eri sektorite vahel, samuti paljude muude määruses sisalduvate elementide tarvis. Seepärast oleks soovitav kasutada sellistest algatustest saadud kogemusi ja tugineda neile tulevikus Euroopa terviseandmeruumi kontekstis; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab samuti, et oluline on tagada, et liikmesriikidevahelise andmevahetuse raamistiku väljatöötamine põhineks rahvusvahelistel standarditel, näiteks FHIRi või SNOMED-CT standarditel. Sel viisil muutub Euroopa tasandil tehtav töö asjakohaseks ka kolmandate riikide jaoks, kes juba juhinduvad erinevatest liikmesriikidest ja teevad nendega koostööd, eelkõige seoses sujuva andmevahetusega nende süsteemide vahel; |
| --- | --- |

19.

| 20. | on seisukohal, et kui anda füüsilistele isikutele õigus ja võimalus oma terviseloos andmeid muuta või lisada, võib see põhjustada probleeme kannete kvaliteedis. Komitee kutsub üles põhjalikumalt analüüsima, kuidas neid probleeme lahendada; |
| --- | --- |

20.

Juhtimine

| 21. | rõhutab, et ühtse Euroopa terviseandmeruumi edu tagamiseks on vaja kasutusele võtta mitmetasandilise valitsemise lähenemisviis. Vaja on mitte ainult ELi ja liikmesriikide tasandi, vaid ka kohaliku ja piirkondliku tasandi lahendusi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on seisukohal, et ühtse Euroopa terviseandmeruumi rakendamise üks probleeme on piisavate ressursside ja taristu, sealhulgas füüsilise taristu tagamine riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, et terviseandmeid salvestada, teha need juurdepääsevaks ja neid vahetada tervishoiuteenuste osutamise, teadusuuringute, poliitika ja reguleerivate meetmete kujundamise eesmärgil; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab vajadust selgitada paremini Euroopa terviseandmeruumi nõukogu rolli ja pädevusi. Kõnealune nõukogu koosneb kõigi liikmesriikide digitaalse tervishoiu asutuste ja terviseandmetele juurdepääsu asutuste esindajatest, ent ei ole selge, milline roll on vaatlejatel, ekspertidel, sidusrühmadel ja muudel asjaomastel kolmandatel isikutel või kuidas nad selle töös osalevad; |
| --- | --- |

23.

| 24. | märgib, et ettepanek hõlmab andmete liikmesriikidevahelist standardimist, et neid oleks võimalik vahetada. Sellel võib olla märkimisväärne haldus- ja finantsmõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, kes peavad vajaduse korral integreerima need uued andmestandardid oma olemasolevatesse IT-süsteemidesse ja koolitama oma töötajaid nende standarditega ümber käima; |
| --- | --- |

24.

| 25. | soovib ise osaleda ühtse Euroopa terviseandmeruumi nõukogus kui kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindaja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | toonitab, et praegune ettepanek jätab mänguruumi ettepaneku paljude konkreetsete aspektide rakendamiseks rakendusaktidega. Seepärast on praegu raske mõista, mida see määrus praktikas patsientidele, tervishoiusüsteemidele, teadusasutustele, novaatoritele ja teistele terviseandmete kasutajatele kaasa toob; |
| --- | --- |

26.

Subsidiaarsus

| 27. | on seisukohal, et määruse ettepanek selle praegusel kujul ei näi põhjustavat probleeme subsidiaarsuse põhimõtte järgimise seisukohast seoses kavandatud andmete ülekantavuse ja koostalitlusvõime eesmärkidega, sest neid aspekte ei saa ei liikmesriigid ega kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused eraldi tegutsedes asjakohaselt reguleerida. Lisaks aitavad Euroopa terviseandmeruumi positiivsed aspektid vähendada ebavõrdsust Euroopa Liidu eri piirkondade vahel ja pakkuda kvaliteetset teavet kohalikele vajadustele kohandatud tervishoiupoliitika väljatöötamiseks. Samuti tuleks arvesse võtta selle teaduslikku kasu, kui ollakse teadlik erinevate kasutatavate tervisetehnoloogiate positiivsest ja negatiivsest ning kahjulikust mõjust. Neid tulemusi saab kiiresti kasutada kuni äärepoolsemate või ebasoodsamas olukorras olevate piirkondadeni välja. Siiski tuleb pöörata erilist tähelepanu sellele, et kavandatav määrus ei annaks liidule ülemääraseid volitusi ning austaks liikmesriikide ja piirkondlike või kohalike ametiasutuste õigust otsustada oma tervishoiusüsteemide korralduse üle, arvestades, et mitmed riigid on otsustanud anda piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele suurema vastutuse tervishoiuteenuste korraldamise eest, võimaldades langetada otsuseid nii kodanikulähedasel tasandil kui võimalik. |
| --- | --- |

27.

Brüssel, 8. veebruar 2023

Euroopa Regioonide Komitee president

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

1

(2)  Euroopa Regioonide Komitee arvamus „Euroopa ravimistrateegia ja seadusandlik ettepanek Euroopa Ravimiameti volituste muutmiseks“ (ELT C 300, 27.7.2021, lk 87).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/2102, mis käsitleb avaliku sektori asutuste veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavust (ELT L 327, 2.12.2016, lk 1).

3

---

| 3.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 157/82 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 157/82

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Ühtse turu hädaolukorra mehhanism“

(2023/C 157/11)

| Raportöör: | Muhterem ARAS (DE/Rohelised), Baden-Württembergi liidumaa parlamendi esimees |
| --- | --- |
| Viitedokument: | ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse ühtse turu hädaolukorra mehhanism ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2679/98
  COM(2022) 459 final
  ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrusi (EL) 2016/424, (EL) 2016/425, (EL) 2016/426, (EL) 2019/1009 ja (EL) nr 305/2011 vastavushindamise, ühtsete kirjelduste vastuvõtmise ja turujärelevalve hädaolukorra menetluste osas, mis on tingitud ühtse turu hädaolukorrast
  COM(2022) 461 final
  ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2000/14/EÜ, 2006/42/EÜ, 2010/35/EL, 2013/29/EL, 2014/28/EL, 2014/29/EL, 2014/30/EL, 2014/31/EL, 2014/32/EL, 2014/33/EL, 2014/34/EL, 2014/35/EL, 2014/53/EL ja 2014/68/EL vastavushindamise, ühtsete kirjelduste vastuvõtmise ja turujärelevalve hädaolukorra menetluste osas, mis on tingitud ühtse turu hädaolukorrast
  COM(2022) 462 final |

Raportöör:

Muhterem ARAS (DE/Rohelised), Baden-Württembergi liidumaa parlamendi esimees

Viitedokument:

ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse ühtse turu hädaolukorra mehhanism ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2679/98

COM(2022) 459 final

ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrusi (EL) 2016/424, (EL) 2016/425, (EL) 2016/426, (EL) 2019/1009 ja (EL) nr 305/2011 vastavushindamise, ühtsete kirjelduste vastuvõtmise ja turujärelevalve hädaolukorra menetluste osas, mis on tingitud ühtse turu hädaolukorrast

COM(2022) 461 final

ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2000/14/EÜ, 2006/42/EÜ, 2010/35/EL, 2013/29/EL, 2014/28/EL, 2014/29/EL, 2014/30/EL, 2014/31/EL, 2014/32/EL, 2014/33/EL, 2014/34/EL, 2014/35/EL, 2014/53/EL ja 2014/68/EL vastavushindamise, ühtsete kirjelduste vastuvõtmise ja turujärelevalve hädaolukorra menetluste osas, mis on tingitud ühtse turu hädaolukorrast

COM(2022) 462 final

I.   MUUDATUSETTEPANEKUTE SOOVITUSED

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse ühtse turu hädaolukorra mehhanism ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2679/98

COM(2022) 459 final

Muudatusettepanek 1

Muuta põhjendust 33 järgmiselt:

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Selleks et tagada ühtse turu hädaolukorra ajal kriisi seisukohast oluliste kaupade kättesaadavus, võib komisjon samuti soovitada, et liikmesriigid võtaksid kasutusele oma strateegilised reservid, võttes nõuetekohaselt arvesse solidaarsuse, vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtet. | Selleks et tagada ühtse turu hädaolukorra ajal kriisi seisukohast oluliste kaupade kättesaadavus, võib komisjon samuti soovitada, et liikmesriigid võtaksid kasutusele oma strateegilised reservid, võttes nõuetekohaselt arvesse solidaarsuse, vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtet.
  Seejuures tuleb arvesse võtta erinevaid kohalikke ja piirkondlikke vajadusi, nt äärepoolseimate piirkondade, tihedalt asustatud linnade, maapiirkondade või piirialade vajadusi. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Selleks et tagada ühtse turu hädaolukorra ajal kriisi seisukohast oluliste kaupade kättesaadavus, võib komisjon samuti soovitada, et liikmesriigid võtaksid kasutusele oma strateegilised reservid, võttes nõuetekohaselt arvesse solidaarsuse, vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtet.

Selleks et tagada ühtse turu hädaolukorra ajal kriisi seisukohast oluliste kaupade kättesaadavus, võib komisjon samuti soovitada, et liikmesriigid võtaksid kasutusele oma strateegilised reservid, võttes nõuetekohaselt arvesse solidaarsuse, vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtet.
  Seejuures tuleb arvesse võtta erinevaid kohalikke ja piirkondlikke vajadusi, nt äärepoolseimate piirkondade, tihedalt asustatud linnade, maapiirkondade või piirialade vajadusi.

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

Muudatusettepanek 2

Muuta artikli 1 lõiget 3 järgmiselt:

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid vahetavad nii omavahel kui ka komisjoniga korrapäraselt teavet kõigis küsimustes, mis kuuluvad käesoleva määruse kohaldamisalasse. | Liikmesriigid vahetavad nii omavahel kui ka komisjoni
  , Euroopa Parlamendi, Euroopa Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega korrapäraselt teavet kõigis küsimustes,
  mis kuuluvad käesoleva määruse kohaldamisalasse. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid vahetavad nii omavahel kui ka komisjoniga korrapäraselt teavet kõigis küsimustes, mis kuuluvad käesoleva määruse kohaldamisalasse.

Liikmesriigid vahetavad nii omavahel kui ka komisjoni
  , Euroopa Parlamendi, Euroopa Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega korrapäraselt teavet kõigis küsimustes,
  mis kuuluvad käesoleva määruse kohaldamisalasse.

Motivatsioon

Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel tuleb rakendada paljusid ühtse turu hädaolukorra mehhanismi raames võetud meetmeid. Seepärast tuleks neid vähemalt Euroopa Regioonide Komitee vahendusel teavitada.

Muudatusettepanek 3

Muuta artikli 2 lõiget 8 järgmiselt:

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesolev määrus ei piira liikmesriikide kohustust kaitsta oma julgeolekut ega nende õigust kaitsta muid olulisi riigi funktsioone, sealhulgas tagada riigi territoriaalne terviklikkus ning säilitada avalik kord. | Käesolev määrus ei piira liikmesriikide
  üldist
  kohustust kaitsta oma julgeolekut ega nende õigust kaitsta muid olulisi riigi funktsioone, sealhulgas tagada riigi territoriaalne terviklikkus ning säilitada avalik kord. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Käesolev määrus ei piira liikmesriikide kohustust kaitsta oma julgeolekut ega nende õigust kaitsta muid olulisi riigi funktsioone, sealhulgas tagada riigi territoriaalne terviklikkus ning säilitada avalik kord.

Käesolev määrus ei piira liikmesriikide
  üldist
  kohustust kaitsta oma julgeolekut ega nende õigust kaitsta muid olulisi riigi funktsioone, sealhulgas tagada riigi territoriaalne terviklikkus ning säilitada avalik kord.

Motivatsioon

Selguse huvides tuleb lisada sõna „üldine“, et praktikas säilitada artiklis 16 jj sätestatud vaba liikumise eeskirjad.

Muudatusettepanek 4

Muuta ja täiendada artikli 4 lõiget 3 järgmiselt:

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Nõuanderühma eesistuja on komisjon, kes tagab ka sekretariaaditeenused. Komisjon võib kutsuda koosolekutel vaatlejana osalema
  ka Euroopa Parlamendi esindaja
  , Euroopa Majanduspiirkonna lepingu 49 osaliste hulka kuuluvate EFTA riikide esindajad, ettevõtjate, sidusrühmade organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite esindajad ning eksperdid. Lisaks kutsub komisjon nõuanderühma vastavasisulistel koosolekutel vaatlejana osalema muude kriisi seisukohast oluliste liidu asutuste esindajad. | Nõuanderühma eesistuja on komisjon, kes tagab ka sekretariaaditeenused.
  Nõuanderühma alalised liikmed on ka Euroopa Parlamendi ja Euroopa Regioonide Komitee esindajad.
  Komisjon võib kutsuda koosolekutel vaatlejana osalema Euroopa Majanduspiirkonna lepingu 49 osaliste hulka kuuluvate EFTA riikide esindajad, ettevõtjate, sidusrühmade organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite esindajad ning eksperdid. Lisaks kutsub komisjon nõuanderühma vastavasisulistel koosolekutel vaatlejana osalema muude kriisi seisukohast oluliste liidu asutuste esindajad. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Nõuanderühma eesistuja on komisjon, kes tagab ka sekretariaaditeenused. Komisjon võib kutsuda koosolekutel vaatlejana osalema
  ka Euroopa Parlamendi esindaja
  , Euroopa Majanduspiirkonna lepingu 49 osaliste hulka kuuluvate EFTA riikide esindajad, ettevõtjate, sidusrühmade organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite esindajad ning eksperdid. Lisaks kutsub komisjon nõuanderühma vastavasisulistel koosolekutel vaatlejana osalema muude kriisi seisukohast oluliste liidu asutuste esindajad.

Nõuanderühma eesistuja on komisjon, kes tagab ka sekretariaaditeenused.
  Nõuanderühma alalised liikmed on ka Euroopa Parlamendi ja Euroopa Regioonide Komitee esindajad.
  Komisjon võib kutsuda koosolekutel vaatlejana osalema Euroopa Majanduspiirkonna lepingu 49 osaliste hulka kuuluvate EFTA riikide esindajad, ettevõtjate, sidusrühmade organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite esindajad ning eksperdid. Lisaks kutsub komisjon nõuanderühma vastavasisulistel koosolekutel vaatlejana osalema muude kriisi seisukohast oluliste liidu asutuste esindajad.

Motivatsioon

Euroopa Parlamendi ja Euroopa Regioonide Komitee esindajatel peab olema nõuanderühmas alaline koht, et tagada parlamentaarne kontroll ning kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kes rakendavad ELi õigusakte kohapeal. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on ka need, kes puutuvad otseselt kokku kriiside põhjustatud probleemide ja mõjuga ning saavad neist otse aru anda. Euroopa Regioonide Komitee vahendusel saab nõuanderühmas arvestada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste huvidega.

Muudatusettepanek 5

Muuta artikli 5 lõiget 1 järgmiselt:

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Iga liikmesriik määrab teabevahetuse keskasutuse, mis vastutab käesoleva määruse raames kontaktide, koordineerimise ja teabevahetuse eest teiste liikmesriikide teabevahetuse keskasutustega ja liidu teabevahetuse keskasutusega. Liikmesriigi teabevahetuse keskasutus koordineerib asjaomaseid riiklikke pädevaid asutusi ja kogub neilt teavet. | Iga liikmesriik määrab
  kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kaasates
  teabevahetuse keskasutuse, mis vastutab käesoleva määruse raames kontaktide, koordineerimise ja teabevahetuse eest teiste liikmesriikide teabevahetuse keskasutustega ja liidu teabevahetuse keskasutusega. Liikmesriigi teabevahetuse keskasutus koordineerib asjaomaseid riiklikke,
  piirkondlikke ja kohalikke
  pädevaid asutusi ja kogub neilt teavet. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Iga liikmesriik määrab teabevahetuse keskasutuse, mis vastutab käesoleva määruse raames kontaktide, koordineerimise ja teabevahetuse eest teiste liikmesriikide teabevahetuse keskasutustega ja liidu teabevahetuse keskasutusega. Liikmesriigi teabevahetuse keskasutus koordineerib asjaomaseid riiklikke pädevaid asutusi ja kogub neilt teavet.

Iga liikmesriik määrab
  kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kaasates
  teabevahetuse keskasutuse, mis vastutab käesoleva määruse raames kontaktide, koordineerimise ja teabevahetuse eest teiste liikmesriikide teabevahetuse keskasutustega ja liidu teabevahetuse keskasutusega. Liikmesriigi teabevahetuse keskasutus koordineerib asjaomaseid riiklikke,
  piirkondlikke ja kohalikke
  pädevaid asutusi ja kogub neilt teavet.

Motivatsioon

Kaasata tuleb piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused, sest teabevahetuse keskasutustest üksi teabevahetuse tagamiseks ei piisa. Sõltuvalt liikmesriikide poliitilisest ja põhiseaduslikust struktuurist on võimalik kaasata piirkondlikke või kohalikke asutusi.

Muudatusettepanek 6

Muuta artikli 6 lõike 1 punkti a järgmiselt:

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | ühtse turu valvsusrežiimi ja hädaolukorrarežiimi haldamise pädevusega riiklike ja liidu asutuste koostöö ühtse turu valvsusrežiimi ja hädaolukorrarežiimi ajal kõigis ühtse turu sektorites; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

a)

ühtse turu valvsusrežiimi ja hädaolukorrarežiimi haldamise pädevusega riiklike ja liidu asutuste koostöö ühtse turu valvsusrežiimi ja hädaolukorrarežiimi ajal kõigis ühtse turu sektorites;

| a) | ühtse turu valvsusrežiimi ja hädaolukorrarežiimi haldamise pädevusega
  kohalike, piirkondlike,
  riiklike ja liidu asutuste koostöö ühtse turu valvsusrežiimi ja hädaolukorrarežiimi ajal kõigis ühtse turu sektorites; |
| --- | --- |

a)

ühtse turu valvsusrežiimi ja hädaolukorrarežiimi haldamise pädevusega
  kohalike, piirkondlike,
  riiklike ja liidu asutuste koostöö ühtse turu valvsusrežiimi ja hädaolukorrarežiimi ajal kõigis ühtse turu sektorites;

Motivatsioon

Kaasata tuleb kohalik ja piirkondlik tasand.

Muudatusettepanek 7

Muuta artikli 6 lõike 2 punkti a järgmiselt:

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ülevaade asjaomastest riiklikest pädevatest asutustest, artikli 5 kohaselt määratud teabevahetuse keskasutustest ja artiklis 21 nimetatud ühtsetest kontaktpunktidest, nende kontaktandmetest ning nende rollist ja ülesannetest käesolevas määruses sätestatud valvsusrežiimi ja hädaolukorrarežiimi ajal vastavalt siseriiklikule õiglusele; | ülevaade asjaomastest riiklikest
  ning kohalikest ja piirkondlikest
  pädevatest asutustest, artikli 5 kohaselt määratud teabevahetuse keskasutustest ja artiklis 21 nimetatud ühtsetest kontaktpunktidest, nende kontaktandmetest ning nende rollist ja ülesannetest käesolevas määruses sätestatud valvsusrežiimi ja hädaolukorrarežiimi ajal vastavalt siseriiklikule õiglusele; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

ülevaade asjaomastest riiklikest pädevatest asutustest, artikli 5 kohaselt määratud teabevahetuse keskasutustest ja artiklis 21 nimetatud ühtsetest kontaktpunktidest, nende kontaktandmetest ning nende rollist ja ülesannetest käesolevas määruses sätestatud valvsusrežiimi ja hädaolukorrarežiimi ajal vastavalt siseriiklikule õiglusele;

ülevaade asjaomastest riiklikest
  ning kohalikest ja piirkondlikest
  pädevatest asutustest, artikli 5 kohaselt määratud teabevahetuse keskasutustest ja artiklis 21 nimetatud ühtsetest kontaktpunktidest, nende kontaktandmetest ning nende rollist ja ülesannetest käesolevas määruses sätestatud valvsusrežiimi ja hädaolukorrarežiimi ajal vastavalt siseriiklikule õiglusele;

Motivatsioon

Kaasata tuleb kohalik ja piirkondlik tasand sõltuvalt liikmesriikide struktuurist.

Muudatusettepanek 8

Täiendada ja muuta artikli 8 lõike 3 punkti c järgmiselt:

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| geograafiline piirkond; häire või võimaliku häire mõju ulatus ühtsel turul; mõju konkreetsetele geograafilistele piirkondadele, mis on tarneahela häirete korral eriti haavatavad ja ohustatud, sealhulgas ELi äärepoolseimatele piirkondadele; | geograafiline piirkond; häire või võimaliku häire mõju ulatus ühtsel turul; mõju konkreetsetele geograafilistele piirkondadele, mis on tarneahela häirete korral eriti haavatavad ja ohustatud, sealhulgas
  piirialadele ja
  ELi äärepoolseimatele piirkondadele; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

geograafiline piirkond; häire või võimaliku häire mõju ulatus ühtsel turul; mõju konkreetsetele geograafilistele piirkondadele, mis on tarneahela häirete korral eriti haavatavad ja ohustatud, sealhulgas ELi äärepoolseimatele piirkondadele;

geograafiline piirkond; häire või võimaliku häire mõju ulatus ühtsel turul; mõju konkreetsetele geograafilistele piirkondadele, mis on tarneahela häirete korral eriti haavatavad ja ohustatud, sealhulgas
  piirialadele ja
  ELi äärepoolseimatele piirkondadele;

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

Muudatusettepanek 9

Muuta artikli 9 lõike 1 punkti a järgmiselt:

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui komisjon teeb nõuanderühma esitatud arvamust arvesse võttes kindlaks artikli 3 lõikes 2 nimetatud ohu olemasolu, kehtestab ta oma rakendusaktiga maksimaalselt kuueks kuuks valvsusrežiimi. Selline rakendusakt sisaldab järgmist:






  a) | kriisi võimaliku mõju hinnang; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Kui komisjon teeb nõuanderühma esitatud arvamust arvesse võttes kindlaks artikli 3 lõikes 2 nimetatud ohu olemasolu, kehtestab ta oma rakendusaktiga maksimaalselt kuueks kuuks valvsusrežiimi. Selline rakendusakt sisaldab järgmist:

a)

kriisi võimaliku mõju hinnang;

Kui komisjon teeb nõuanderühma esitatud arvamust arvesse võttes kindlaks artikli 3 lõikes 2 nimetatud ohu olemasolu, kehtestab ta oma rakendusaktiga maksimaalselt kuueks kuuks valvsusrežiimi. Selline rakendusakt sisaldab järgmist:

| a) | kriisi võimaliku mõju hinnang
  , sh piirialade eriolukorra hinnang
  ; |
| --- | --- |

a)

kriisi võimaliku mõju hinnang
  , sh piirialade eriolukorra hinnang
  ;

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

Muudatusettepanek 10

Muuta artikli 11 lõiget 5 järgmiselt:

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Riiklikud pädevad asutused võtavad nõuetekohaselt arvesse halduskoormust, mida teabenõuded võivad tekitada ettevõtjatele, eriti VKEdele, ning hoiavad
  teabenõuded miinimumi
  piires. | Riiklikud pädevad asutused võtavad nõuetekohaselt arvesse halduskoormust, mida teabenõuded võivad tekitada ettevõtjatele, eriti VKEdele, ning hoiavad
  teabenõuete sisu proportsionaalsena ja rangelt artikli 9 täitmiseks vajaliku määra
  piires. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Riiklikud pädevad asutused võtavad nõuetekohaselt arvesse halduskoormust, mida teabenõuded võivad tekitada ettevõtjatele, eriti VKEdele, ning hoiavad
  teabenõuded miinimumi
  piires.

Riiklikud pädevad asutused võtavad nõuetekohaselt arvesse halduskoormust, mida teabenõuded võivad tekitada ettevõtjatele, eriti VKEdele, ning hoiavad
  teabenõuete sisu proportsionaalsena ja rangelt artikli 9 täitmiseks vajaliku määra
  piires.

Motivatsioon

Vältida tuleb ettevõtjate tarbetut koormamist.

Muudatusettepanek 11

Muuta artikli 12 lõike 2 punkti a järgmiselt:

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon võib rakendusaktiga nõuda, et liikmesriigid esitaksid artikli 9 lõike 1 kohaselt vastu võetud rakendusaktis loetletud kaupade kohta järgmist teavet:






  a) | territooriumil olemas olev varu; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Komisjon võib rakendusaktiga nõuda, et liikmesriigid esitaksid artikli 9 lõike 1 kohaselt vastu võetud rakendusaktis loetletud kaupade kohta järgmist teavet:

a)

territooriumil olemas olev varu;

Komisjon võib rakendusaktiga nõuda, et liikmesriigid esitaksid artikli 9 lõike 1 kohaselt vastu võetud rakendusaktis loetletud kaupade kohta järgmist teavet:

| a) | territooriumil olemas olev varu
  ja selle asukoht
  ; |
| --- | --- |

a)

territooriumil olemas olev varu
  ja selle asukoht
  ;

Motivatsioon

Oluline on kontrollida, kus liikmesriigid ladustavad kriisi seisukohast olulisi kaupu, et neid saaks hädaolukorras aegsasti jaotada ka äärepoolsetesse piirkondadesse.

Muudatusettepanek 12

Muuta artikli 12 lõiget 3 järgmiselt:

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Võttes arvesse varusid, mida ettevõtjad hoiavad või loovad oma territooriumil, annavad liikmesriigid endast parima, et luua lõike 1 kohaselt nimetatud strateegilise tähtsusega kaupade strateegiline reserv. Komisjon toetab liikmesriike nende jõupingutuste koordineerimisel ja ühtlustamisel. | Võttes arvesse varusid, mida ettevõtjad hoiavad või loovad oma territooriumil
  , ning territoriaalset tasakaalu, pidades iseäranis silmas saare-, mägi- ja muid äärepoolseid piirkondi,
  annavad liikmesriigid endast parima, et luua lõike 1 kohaselt nimetatud strateegilise tähtsusega kaupade strateegiline reserv. Komisjon toetab liikmesriike nende jõupingutuste koordineerimisel ja ühtlustamisel. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Võttes arvesse varusid, mida ettevõtjad hoiavad või loovad oma territooriumil, annavad liikmesriigid endast parima, et luua lõike 1 kohaselt nimetatud strateegilise tähtsusega kaupade strateegiline reserv. Komisjon toetab liikmesriike nende jõupingutuste koordineerimisel ja ühtlustamisel.

Võttes arvesse varusid, mida ettevõtjad hoiavad või loovad oma territooriumil
  , ning territoriaalset tasakaalu, pidades iseäranis silmas saare-, mägi- ja muid äärepoolseid piirkondi,
  annavad liikmesriigid endast parima, et luua lõike 1 kohaselt nimetatud strateegilise tähtsusega kaupade strateegiline reserv. Komisjon toetab liikmesriike nende jõupingutuste koordineerimisel ja ühtlustamisel.

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

Muudatusettepanek 13

Muuta artikli 15 lõiget 1 järgmiselt:

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui komisjon teeb nõuanderühma arvamust arvesse võttes kindlaks, et ühtse turu hädaolukorrarežiimi on vaja pikendada, teeb ta nõukogule sellekohase ettepaneku. Komisjon teha nõukogule ettepaneku hiljemalt 30 päeva enne selle ajavahemiku lõppu, milleks hädaolukorrarežiim on kehtestatud, juhul kui asjaolude kiireloomulised ja erakorralised muutused ei nõua teisiti. Nõukogu võib ühtse turu hädaolukorrarežiimi pikendada rakendusaktiga, pikendades režiimi korraga maksimaalselt kuue kuu võrra. | Kui komisjon teeb nõuanderühma arvamust arvesse võttes kindlaks, et ühtse turu hädaolukorrarežiimi on vaja pikendada, teeb ta nõukogule sellekohase ettepaneku. Komisjon teha nõukogule ettepaneku hiljemalt 30 päeva enne selle ajavahemiku lõppu, milleks hädaolukorrarežiim on kehtestatud, juhul kui asjaolude kiireloomulised ja erakorralised muutused ei nõua teisiti. Nõukogu võib ühtse turu hädaolukorrarežiimi pikendada rakendusaktiga, pikendades režiimi korraga maksimaalselt kuue kuu võrra.
  Kui seda ei pikendata, aegub ühtse turu hädaolukorrarežiim automaatselt. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Kui komisjon teeb nõuanderühma arvamust arvesse võttes kindlaks, et ühtse turu hädaolukorrarežiimi on vaja pikendada, teeb ta nõukogule sellekohase ettepaneku. Komisjon teha nõukogule ettepaneku hiljemalt 30 päeva enne selle ajavahemiku lõppu, milleks hädaolukorrarežiim on kehtestatud, juhul kui asjaolude kiireloomulised ja erakorralised muutused ei nõua teisiti. Nõukogu võib ühtse turu hädaolukorrarežiimi pikendada rakendusaktiga, pikendades režiimi korraga maksimaalselt kuue kuu võrra.

Kui komisjon teeb nõuanderühma arvamust arvesse võttes kindlaks, et ühtse turu hädaolukorrarežiimi on vaja pikendada, teeb ta nõukogule sellekohase ettepaneku. Komisjon teha nõukogule ettepaneku hiljemalt 30 päeva enne selle ajavahemiku lõppu, milleks hädaolukorrarežiim on kehtestatud, juhul kui asjaolude kiireloomulised ja erakorralised muutused ei nõua teisiti. Nõukogu võib ühtse turu hädaolukorrarežiimi pikendada rakendusaktiga, pikendades režiimi korraga maksimaalselt kuue kuu võrra.
  Kui seda ei pikendata, aegub ühtse turu hädaolukorrarežiim automaatselt.

Motivatsioon

Hädaolukorrameetmed peavad olema alati ajaliselt piiratud ja lõppema automaatselt, et vältida kuritarvitusi. Seda mainitakse artikli 14 („Kehtestamine“) lõikes 3, kuid mitte lõpetamist käsitlevas artiklis, mistõttu lisatakse selgitus.

Muudatusettepanek 14

Muuta artikli 16 lõiget 1 järgmiselt:

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui liikmesriigid võtavad vastu ja kohaldavad riiklikke meetmeid, et reageerida ühtse turu hädaolukorrale ja selle aluseks olevale kriisile, tagavad nad, et nende meetmed vastavad täielikult aluslepingutele ja liidu õigusele, eriti käesolevas artiklis sätestatud nõuetele. | Kui liikmesriigid võtavad vastu ja kohaldavad riiklikke meetmeid, et reageerida ühtse turu hädaolukorrale ja selle aluseks olevale kriisile, tagavad nad, et nende meetmed vastavad täielikult aluslepingutele ja liidu õigusele, eriti käesolevas artiklis sätestatud
  prioriteetsetele
  nõuetele
  , iseäranis mis puudutab Schengeni piirieeskirjade kohaseid meetmeid
  . |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Kui liikmesriigid võtavad vastu ja kohaldavad riiklikke meetmeid, et reageerida ühtse turu hädaolukorrale ja selle aluseks olevale kriisile, tagavad nad, et nende meetmed vastavad täielikult aluslepingutele ja liidu õigusele, eriti käesolevas artiklis sätestatud nõuetele.

Kui liikmesriigid võtavad vastu ja kohaldavad riiklikke meetmeid, et reageerida ühtse turu hädaolukorrale ja selle aluseks olevale kriisile, tagavad nad, et nende meetmed vastavad täielikult aluslepingutele ja liidu õigusele, eriti käesolevas artiklis sätestatud
  prioriteetsetele
  nõuetele
  , iseäranis mis puudutab Schengeni piirieeskirjade kohaseid meetmeid
  .

Motivatsioon

Selleks et ühtse turu hädaolukorra mehhanismi vaba liikumise eeskirjad oleksid praktikas tulemuslikud, peavad need olema Schengeni piirieeskirjade suhtes osaliselt prioriteetsed, vastasel juhul võivad liikmesriigid kehtestada ühepoolseid ja kooskõlastamata piirikontrolle, mis olemuslikult võivad tähendada piiride sulgemist.

Muudatusettepanek 15

Muuta artikli 16 lõiget 2 järgmiselt:

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kõik piirangud on ajaliselt piiratud ja kaotatakse kohe, kui olukord seda võimaldab. Lisaks tuleks kõigi piirangute puhul võtta arvesse piirialade olukorda. | Kõik piirangud on ajaliselt piiratud
  , neid kontrollitakse korrapäraselt
  ja
  need
  kaotatakse kohe, kui olukord seda võimaldab. Lisaks tuleks kõigi piirangute puhul võtta arvesse piirialade olukorda. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Kõik piirangud on ajaliselt piiratud ja kaotatakse kohe, kui olukord seda võimaldab. Lisaks tuleks kõigi piirangute puhul võtta arvesse piirialade olukorda.

Kõik piirangud on ajaliselt piiratud
  , neid kontrollitakse korrapäraselt
  ja
  need
  kaotatakse kohe, kui olukord seda võimaldab. Lisaks tuleks kõigi piirangute puhul võtta arvesse piirialade olukorda.

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

Muudatusettepanek 16

Muuta ja täiendada artikli 16 lõiget 5 järgmiselt:

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid tagavad, et kõigile mõjutatud sidusrühmadele teatatakse kaupade, teenuste ja inimeste, sealhulgas töötajate ja teenuseosutajate vaba liikumist piiravatest meetmetest enne nende jõustumist. Samuti tagavad liikmesriigid pideva dialoogi sidusrühmadega, sealhulgas teabevahetuse sotsiaalpartnerite ja rahvusvaheliste partneritega. | Liikmesriigid tagavad, et kõigile mõjutatud sidusrühmadele
  ning kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele
  teatatakse kaupade, teenuste ja inimeste, sealhulgas töötajate ja teenuseosutajate vaba liikumist piiravatest meetmetest enne nende jõustumist. Samuti tagavad liikmesriigid pideva dialoogi sidusrühmadega, sealhulgas teabevahetuse
  Euroopa Regioonide Komitee
  , sotsiaalpartnerite ja rahvusvaheliste partneritega. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid tagavad, et kõigile mõjutatud sidusrühmadele teatatakse kaupade, teenuste ja inimeste, sealhulgas töötajate ja teenuseosutajate vaba liikumist piiravatest meetmetest enne nende jõustumist. Samuti tagavad liikmesriigid pideva dialoogi sidusrühmadega, sealhulgas teabevahetuse sotsiaalpartnerite ja rahvusvaheliste partneritega.

Liikmesriigid tagavad, et kõigile mõjutatud sidusrühmadele
  ning kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele
  teatatakse kaupade, teenuste ja inimeste, sealhulgas töötajate ja teenuseosutajate vaba liikumist piiravatest meetmetest enne nende jõustumist. Samuti tagavad liikmesriigid pideva dialoogi sidusrühmadega, sealhulgas teabevahetuse
  Euroopa Regioonide Komitee
  , sotsiaalpartnerite ja rahvusvaheliste partneritega.

Motivatsioon

Tagada tuleb kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamine.

Muudatusettepanek 17

Muuta artikli 19 lõiget 2 järgmiselt:

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriik esitab komisjonile avalduse, milles põhjendatakse, miks nimetatud meetme jõustamine on põhjendatud ja proportsionaalne, juhul kui teatatud meetmes ei ole neid põhjusi veel selgitatud. Liikmesriik edastab komisjonile nende
  siseriiklike õigus- ja haldusnormide
  tervikteksti, mis sisaldavad meedet või mida meetmega muudetakse. | Liikmesriik esitab komisjonile avalduse, milles põhjendatakse, miks nimetatud meetme jõustamine on põhjendatud ja proportsionaalne, juhul kui teatatud meetmes ei ole neid põhjusi veel selgitatud. Liikmesriik edastab komisjonile nende
  riigis kohaldatavate asjaomaste õigusnormide
  tervikteksti, mis sisaldavad meedet või mida meetmega muudetakse. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Liikmesriik esitab komisjonile avalduse, milles põhjendatakse, miks nimetatud meetme jõustamine on põhjendatud ja proportsionaalne, juhul kui teatatud meetmes ei ole neid põhjusi veel selgitatud. Liikmesriik edastab komisjonile nende
  siseriiklike õigus- ja haldusnormide
  tervikteksti, mis sisaldavad meedet või mida meetmega muudetakse.

Liikmesriik esitab komisjonile avalduse, milles põhjendatakse, miks nimetatud meetme jõustamine on põhjendatud ja proportsionaalne, juhul kui teatatud meetmes ei ole neid põhjusi veel selgitatud. Liikmesriik edastab komisjonile nende
  riigis kohaldatavate asjaomaste õigusnormide
  tervikteksti, mis sisaldavad meedet või mida meetmega muudetakse.

Motivatsioon

Mõnes liikmesriigis võivad piirkonnad vastu võtta oma või täiendavaid eeskirju, seega ei tuleks mainida mitte ainult siseriiklikke õigusnorme, vaid kõiki asjaomases liikmesriigis kohaldatavaid õigusnorme.

Muudatusettepanek 18

Muuta artikli 21 lõiget 2 järgmiselt:

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid tagavad, et kodanikel, tarbijatel, ettevõtjatel, töötajatel ja nende esindajatel on võimalik taotluse korral saada nende ühtsete kontaktpunktide kaudu pädevatelt asutustelt teavet selle kohta, kuidas nende riiklikke kriisireageerimismeetmeid üldiselt tõlgendatakse ja kohaldatakse. Vajaduse korral kuulub sellise teabe juurde üksikasjalik juhend. Teave sõnastatakse selgelt, arusaadavalt ja mõistetavalt. Teave peab olema ajakohastatud ning seda peab olema kerge elektrooniliste ja kaugvahendite abil kätte saada. | Liikmesriigid tagavad, et kodanikel, tarbijatel,
  kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel,
  ettevõtjatel, töötajatel ja nende esindajatel on võimalik taotluse korral saada nende ühtsete kontaktpunktide kaudu pädevatelt asutustelt teavet selle kohta, kuidas nende riiklikke kriisireageerimismeetmeid üldiselt tõlgendatakse ja kohaldatakse. Vajaduse korral kuulub sellise teabe juurde üksikasjalik juhend. Teave sõnastatakse selgelt, arusaadavalt ja mõistetavalt. Teave peab olema ajakohastatud ning seda peab olema kerge elektrooniliste ja kaugvahendite abil kätte saada. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid tagavad, et kodanikel, tarbijatel, ettevõtjatel, töötajatel ja nende esindajatel on võimalik taotluse korral saada nende ühtsete kontaktpunktide kaudu pädevatelt asutustelt teavet selle kohta, kuidas nende riiklikke kriisireageerimismeetmeid üldiselt tõlgendatakse ja kohaldatakse. Vajaduse korral kuulub sellise teabe juurde üksikasjalik juhend. Teave sõnastatakse selgelt, arusaadavalt ja mõistetavalt. Teave peab olema ajakohastatud ning seda peab olema kerge elektrooniliste ja kaugvahendite abil kätte saada.

Liikmesriigid tagavad, et kodanikel, tarbijatel,
  kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel,
  ettevõtjatel, töötajatel ja nende esindajatel on võimalik taotluse korral saada nende ühtsete kontaktpunktide kaudu pädevatelt asutustelt teavet selle kohta, kuidas nende riiklikke kriisireageerimismeetmeid üldiselt tõlgendatakse ja kohaldatakse. Vajaduse korral kuulub sellise teabe juurde üksikasjalik juhend. Teave sõnastatakse selgelt, arusaadavalt ja mõistetavalt. Teave peab olema ajakohastatud ning seda peab olema kerge elektrooniliste ja kaugvahendite abil kätte saada.

Motivatsioon

Kõigil peaks olema juurdepääs liikmesriikide ühtsetele kontaktpunktidele. Seda võib hõlbustada piirkondlik tasand. See on eriti oluline piiri- ja äärealadel.

Muudatusettepanek 19

Muuta artikli 22 lõiget 2 järgmiselt:

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liidu ühtne kontaktpunkt osutab kodanikele, tarbijatele, ettevõtjatele, töötajatele ja nende esindajatele järgmist abi: [...] | Liidu ühtne kontaktpunkt osutab kodanikele, tarbijatele,
  kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele,
  ettevõtjatele, töötajatele ja nende esindajatele järgmist abi: [...] |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Liidu ühtne kontaktpunkt osutab kodanikele, tarbijatele, ettevõtjatele, töötajatele ja nende esindajatele järgmist abi: [...]

Liidu ühtne kontaktpunkt osutab kodanikele, tarbijatele,
  kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele,
  ettevõtjatele, töötajatele ja nende esindajatele järgmist abi: [...]

Motivatsioon

Tagada tuleb kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamine.

Muudatusettepanek 20

Artikli 24 lõige 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui on tekkinud tõsine kriisiga seotud nappus või selle vahetu oht, võib komisjon paluda, et kriisi seisukohast olulisi tarneahelaid esindavad organisatsioonid või nendes tegutsevad ettevõtjad esitaksid talle kindlaksmääratud tähtajaks vabatahtlikkuse alusel konkreetset teavet kriisi seisukohast oluliste kaupade ja nende osade tootmisvõimsuse ja võimalike olemasolevate varude kohta liidus ja kolmandates riikides asuvates tootmisrajatistes, mida nad käitavad, millega nad sõlmivad lepinguid ja millelt nad ostavad tarneid, samuti teavet kõikide asjaomaste tarneahelahäirete kohta. | Kui on tekkinud tõsine kriisiga seotud nappus või selle vahetu oht, võib komisjon paluda, et kriisi seisukohast olulisi tarneahelaid esindavad organisatsioonid või nendes tegutsevad ettevõtjad esitaksid talle kindlaksmääratud tähtajaks vabatahtlikkuse alusel konkreetset teavet kriisi seisukohast oluliste kaupade ja nende osade tootmisvõimsuse ja võimalike olemasolevate varude kohta liidus ja kolmandates riikides asuvates tootmisrajatistes, mida nad käitavad, millega nad sõlmivad lepinguid ja millelt nad ostavad tarneid, samuti teavet kõikide asjaomaste tarneahelahäirete kohta.
  Komisjon tagab, et ettevõtjate, eelkõige VKEde haldus- ja ärikoormus oleks võimalikult väike, et vastamistähtajad oleksid realistlikud ning et nõuete sisu oleks proportsionaalne ja rangelt vajalik. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Kui on tekkinud tõsine kriisiga seotud nappus või selle vahetu oht, võib komisjon paluda, et kriisi seisukohast olulisi tarneahelaid esindavad organisatsioonid või nendes tegutsevad ettevõtjad esitaksid talle kindlaksmääratud tähtajaks vabatahtlikkuse alusel konkreetset teavet kriisi seisukohast oluliste kaupade ja nende osade tootmisvõimsuse ja võimalike olemasolevate varude kohta liidus ja kolmandates riikides asuvates tootmisrajatistes, mida nad käitavad, millega nad sõlmivad lepinguid ja millelt nad ostavad tarneid, samuti teavet kõikide asjaomaste tarneahelahäirete kohta.

Kui on tekkinud tõsine kriisiga seotud nappus või selle vahetu oht, võib komisjon paluda, et kriisi seisukohast olulisi tarneahelaid esindavad organisatsioonid või nendes tegutsevad ettevõtjad esitaksid talle kindlaksmääratud tähtajaks vabatahtlikkuse alusel konkreetset teavet kriisi seisukohast oluliste kaupade ja nende osade tootmisvõimsuse ja võimalike olemasolevate varude kohta liidus ja kolmandates riikides asuvates tootmisrajatistes, mida nad käitavad, millega nad sõlmivad lepinguid ja millelt nad ostavad tarneid, samuti teavet kõikide asjaomaste tarneahelahäirete kohta.
  Komisjon tagab, et ettevõtjate, eelkõige VKEde haldus- ja ärikoormus oleks võimalikult väike, et vastamistähtajad oleksid realistlikud ning et nõuete sisu oleks proportsionaalne ja rangelt vajalik.

Motivatsioon

Vältida tuleb ettevõtjate tarbetut koormamist.

II.   POLIITIKASOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle võtta vastu ühtse turu hädaolukorra mehhanism, et tagada tulevastes kriisiolukordades ühtse turu toimimine, sealhulgas isikute vaba liikumine; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et COVID-19 pandeemia kontekstis võimaldas ELi koordineeritud tegevus taastada ühtse turu vabadused. Komitee toonitab samuti, et rahvusvahelise õigusega vastuolus olev Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu näitab, kui kiiresti võib tekkida uus kriis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | juhib tähelepanu sellele, et kriisidel võivad olla tõsised tagajärjed ühtsele turule. Komitee rõhutab, et tegelemaks kriisist tingitud erinevustega Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil on olulised vajaduspõhised meetmed ning vajaduspõhine ühtekuuluvuspoliitika, mis samadest eesmärkidest lähtudes edendab kriisidele vastupanu võimet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kinnitab oma seisukohta, et eelkõige tuleb kriiside eest kaitsta kaupade, isikute ja teenuste vaba liikumist. Komitee rõhutab piirialade erilist rolli ühtse turu toimimises; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et kriiside mõju on iseäranis tuntav Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 174 nimetatud piirkondades, sest need on juba silmitsi oma olukorrast tulenevate probleemidega; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on seepärast seisukohal, et ühtse turu jaoks on vaja tugevat üldist ELi kriisiraamistikku, mis täiendaks olemasolevaid ja kavandatavaid sektoripõhiseid eeskirju; |
| --- | --- |

6.

Piirihaldus ühtse turu hädaolukorra mehhanismi raames

| 7. | rõhutab, et kriisiga seotud, eelkõige ühepoolsete ja lühiajaliste piirisulgemiste tõttu kannatavad eelkõige piirialad. See puudutab igasugust piiriülest koostööd sellistes valdkondades nagu haridus, tervishoid ja energia, samuti kaupade transporti, piiriüleseid töötajaid, teenuseosutajaid, aga ka perekondi ja muid inimsuhteid; |
| --- | --- |

7.

| 8. | juhib iseäranis tähelepanu sellele, et kilomeetrite pikkuste ummikute tõttu piiriületuspunktides sarnaneb piirikontroll olemuselt piiride sulgemisele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub seepärast Euroopa Komisjoni üles andma ühtse turu hädaolukorra mehhanismi vaba liikumise eeskirjadele Schengeni piirieeskirjade ees osaliselt prioriteet, et tagada kriisi ajal isikute, teenuste ja kaupade vaba liikumine; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub nõukogu üles alustama pärast määruse jõustumist läbirääkimisi kolmandate riikidega ELi välispiiridel, et jõustada vastavad vaba liikumise eeskirjad; |
| --- | --- |

10.

| 11. | viitab sellega seoses oma arvamusele „Schengeni ala muudetud juhtimine“, (1) milles kutsutakse üles piirama sisepiirikontrolli rangelt kokku kuni 24 kuuga ja selgitama, miks alternatiivsed meetmed ei ole asjakohased; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub ühtlasi nõukogu tungivalt üles lõpetama Euroopa piiriülese mehhanismi loomise blokeerimise, et piiridel saaks hõlpsasti rakendada valitsustevahelisi lahendusi; |
| --- | --- |

12.

Ühtse turu hädaolukorra mehhanism piirkondlikust vaatenurgast

| 13. | peab üldiselt tervitatavaks ettepaneku kohapõhist lähenemisviisi ning selle keskendumist reisimisele ja äritegevusele. Samal ajal nõuab komitee hädaolukorra mehhanismi suuremat territoriaalset suunitlust, et tagada mehhanismi tõhusus kohapeal; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab sellele tuginedes Euroopa Regioonide Komitee esindajate alalist kaasamist nõuanderühma; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab lisaks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamist teabevahetuse keskasutuste kavandamisse ning võrdset juurdepääsu liikmesriikide ühtsetele kontaktpunktidele ja liidu ühtsele kontaktpunktile; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tuletab meelde, et kriisi seisukohast (potentsiaalselt) olulised kaubad on ühtsel turul ebaühtlaselt jaotunud. Komitee rõhutab tungivat vajadust Euroopa reaalse solidaarsuse järele, et tagada selliste kaupade jaotamine tugevalt mõjutatud piirkondadesse. Seoses sellega väljendab komitee heameelt ekspordipiirangute keelu üle; |
| --- | --- |

16.

| 17. | teeb ettepaneku sõnastada asjaomased määratlused ja kriteeriumid kogu ettepaneku ulatuses sidusamalt ning võtta selles kontekstis rohkem arvesse piirkondlikke muresid; |
| --- | --- |

17.

Ühtse turu hädaolukorra mehhanismi juhtimine

| 18. | rõhutab sellega seoses, et vaja on täpsustada individuaalseid määratlusi, et saavutada õiguskindlus ja selgitada, millistel tingimustel ja asjaoludel ning milliste kriiside puhul tuleb hädaolukorra vahendit kasutada; |
| --- | --- |

18.

| 19. | väljendab heameelt kavandatud valgusfoorisüsteemi üle, mis hõlmab kolme etappi – erandolukorra plaanimine, siseturu järelevalve ja ühtse turu hädaolukord –, et paremini kriise ennetada, nendeks valmistuda ja neid ohjata; |
| --- | --- |

19.

| 20. | väljendab suurt heameelt selle üle, et keskendutakse liikmesriikidevahelisele teabevahetusele, kommunikatsioonile ja koordineerimisele, ning julgustab looma tulevaste kriiside jaoks ühise veebipõhise teabe edastamise vahendi, nagu „Re-open EU“ COVID-19 pandeemia ajal; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab vajadust tagada vastastikune täiendavus ja sidusus valdkondlike ja muude üldeeskirjadega, eelkõige Schengeni piirieeskirjadega, et mitte suurendada õiguslikku ebakindlust; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tuletab meelde subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet ning märgib, et komisjoni ettepanek on väga kaugeleulatuv. Seepärast rõhutab komitee, et oluline on tagada mehhanismi rakendamisel piisav kontroll ja läbipaistvus, muu hulgas selleks, et kontrollida ja kompenseerida komisjonile antud volituste võimalikku ulatuslikku laiendamist. Komitee märgib, et seda on võimalik saavutada ainult selgete ja üheselt mõistetavate kriteeriumide ja kvantifitseeritavate künniste abil koos nõuetekohase menetlusega, mis tagab mitte ainult liikmesriikide ja Euroopa Parlamendi, vaid ka riiklike ja piirkondlike parlamentide kaasamise; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et kõik hädaolukorrameetmed peavad tagama tööõiguse ning põhiõiguste, sealhulgas sotsiaalsete, töötajate ja ametiühingute õiguste tulemusliku jõustamise ja täieliku järgimise; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nõuab, et vaadataks läbi tarneahelate järelevalve, ettevõtjatelt teabe kogumise ja prioriteetsete tellimuste täitmise kohustuse vajalikkus ja proportsionaalsus, sest just kriisi ajal peaks ettevõtjate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate lisakoormus olema väike – vähemalt tuleks pikendada lühikesi vastamistähtaegu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | väljendab heameelt strateegilise tähtsusega toodete vastavushindamise kiirendamise üle. Komitee teeb ettepaneku laiendada seda teistele tooterühmadele; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kutsub Euroopa Komisjoni üles muutma ühishanked läbipaistvaks ja tegema järeldused vigadest, mis tehti COVID-19 vaktsiinitootjatega lepingute sõlmimisel; |
| --- | --- |

26.

| 27. | väljendab lõpetuseks heameelt hiljutiste arutelude üle, millel käsitleti Euroopa strateegilise autonoomia tugevdamist kriisist sõltumatult, ja ootab huviga Euroopa Komisjoni seadusandliku akti eelnõu kriitilise tähtsusega toorainete kohta. Sellega seoses kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles lisama oma seadusandliku akti eelnõusse komitee arvamuses „Kriitilise tähtsusega toorainete tegevuskava“ (2) esitatud ettepanekud. |
| --- | --- |

27.

Brüssel, 8. veebruar 2023

Euroopa Regioonide Komitee president

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Schengeni ala muudetud juhtimine“ (COR-2022-01129-00-01) (ELT C 498, 30.12.2022, lk 114).

1

(2)  Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Kriitilise tähtsusega toorainete tegevuskava“ (COR-2020-04292-00-01) (ELT C 175, 7.5.2021, lk 10).

2

---