# Den Europæiske Unions C 188/30.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 188 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 66. årgang30. maj 2023 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 188

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

66. årgang30. maj 2023

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Regionsudvalget |
| | 154. RU-plenarforsamling, 15.3.2023-16.3.2023 |
| 2023/C 188/01 | Det Europæiske Regionsudvalgs resolution om udnyttelse af talent i Europas regioner | 1 |
| 2023/C 188/02 | Det Europæiske Regionsudvalgs resolution om initiativet til styrkelse af den sociale dialog | 6 |
| | UDTALELSER |
| | Regionsudvalget |
| | 154. RU-plenarforsamling, 15.3.2023-16.3.2023 |
| 2023/C 188/03 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om fremtiden for Østpartnerskabet set ud fra et lokalt og regionalt perspektiv | 10 |
| 2023/C 188/04 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om mål og redskaber til fremme af intelligente landdistrikter i Europa | 14 |

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Regionsudvalget

154. RU-plenarforsamling, 15.3.2023-16.3.2023

2023/C 188/01

Det Europæiske Regionsudvalgs resolution om udnyttelse af talent i Europas regioner

1

2023/C 188/02

Det Europæiske Regionsudvalgs resolution om initiativet til styrkelse af den sociale dialog

6

UDTALELSER

Regionsudvalget

154. RU-plenarforsamling, 15.3.2023-16.3.2023

2023/C 188/03

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om fremtiden for Østpartnerskabet set ud fra et lokalt og regionalt perspektiv

10

2023/C 188/04

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om mål og redskaber til fremme af intelligente landdistrikter i Europa

14

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | Regionsudvalget |
| | 154. RU-plenarforsamling, 15.3.2023-16.3.2023 |
| 2023/C 188/05 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om korttidsudlejning af indkvartering: balance mellem lokalsamfundenes, erhvervslivets og rejsendes behov | 19 |
| 2023/C 188/06 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler | 43 |
| 2023/C 188/07 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om forslag til ændring af direktivet om asbest | 70 |
| 2023/C 188/08 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om europæisk retsakt om mediefrihed | 79 |

III   Forberedende retsakter

Regionsudvalget

154. RU-plenarforsamling, 15.3.2023-16.3.2023

2023/C 188/05

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om korttidsudlejning af indkvartering: balance mellem lokalsamfundenes, erhvervslivets og rejsendes behov

19

2023/C 188/06

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler

43

2023/C 188/07

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om forslag til ændring af direktivet om asbest

70

2023/C 188/08

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om europæisk retsakt om mediefrihed

79

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Regionsudvalget

154. RU-plenarforsamling, 15.3.2023-16.3.2023

| 30.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 188/1

---

Det Europæiske Regionsudvalgs resolution om udnyttelse af talent i Europas regioner

(2023/C 188/01)

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG,

der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Udnyttelse af talent i Europas regioner,

Generelle bemærkninger

| 1. | hilser Kommissionens meddelelse om udnyttelse af talent i Europas regioner velkommen og støtter forslagets overordnede mål, navnlig med hensyn til at forebygge uligheder og geografiske skel mellem regioner og byer på basis af deres størrelse og kompetencerne blandt befolkningen i den erhvervsaktive alder; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger den alvorlige udfordring for de regioner, der er i risiko for at falde i en talentudviklingsfælde, hvilket i øjeblikket angår 82 regioner i 16 medlemsstater (dvs. 30 % af EU's befolkning). Disse regioner er hårdt ramt af en nedgang i befolkningen i den erhvervsaktive alder, en lav andel af nyuddannede fra universiteter og højere læreanstalter og en større fraflytning end tilflytning af borgere i alderen 15 til 39 år; |
| --- | --- |

2.

| 3. | påskønner Talent Booster-mekanismen og understreger, at udvalget forventer en hurtig og effektiv gennemførelse af de otte forslag deri på europæisk, lokalt og regionalt niveau; |
| --- | --- |

3.

| 4. | erkender, at der er behov for, at byerne og regionerne hurtigt udnytter potentialet i disse strategier for at skabe skræddersyede, interoperable og stedbaserede økosystemer, der tiltrækker talent. Det er især relevant for de regioner, der står over for en talentudviklingsfælde, og som er særdeles hårdt ramt af lave fødselsrater, en nedgang i befolkningen i den erhvervsaktive alder, en lav andel af nyuddannede fra universiteter og højere læreanstalter samt hjerneflugt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | fremhæver, at de demografiske forandringer og deres mangesidede konsekvenser og territoriale indvirkninger blev taget op i flere af de anbefalinger fra konferencen om Europas fremtid, som EU-institutionerne skal følge op på (navnlig forslag nr. 47.7). Borgerne efterlyste specifikke politikker til at modvirke hjerneflugt fra visse regioner og lande i EU og til at forhindre, at EU mister talenter og arbejdskraft til tredjelande (forslag nr. 47.7), samt til at sikre bæredygtig udvikling og demografisk modstandsdygtighed i regioner, der halter bagefter (forslag nr. 15.9); |
| --- | --- |

5.

| 6. | mener, at regioner, der er særlig hårdt ramt at den grønne og den digitale omstilling, såsom kul- og kulstofintensive regioner og bilproducerende regioner, bør være de primære kandidater til Talent Booster-mekanismen, da et betydeligt antal arbejdstagere i disse regioner vil få behov for opkvalificering og omskoling; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at udnytte det europæiske år for færdigheder i forbindelse med gennemførelsen af deres strategier til at tiltrække og fastholde talent i deres områder. Det europæiske år for færdigheder fremmer politikker for færdigheder og sociale investeringer til at håndtere manglen på arbejdskraft med henblik på at skabe en bedre kvalificeret og fleksibel arbejdsstyrke for fremtiden. Ungdomsorganisationer, herunder politiske partiers ungdomsafdelinger på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan, bør også inddrages tæt for at integrere ungdomsperspektivet og bygge videre på det europæiske ungdomsår; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger i den henseende betydningen af at fremme evidensbaseret politikudformning, herunder behovet for at gennemføre strategiske fremsynsaktiviteter på det passende regionale og lokale niveau samt at benytte fastetablerede fremsynsmetoder til at skabe stedbaserede scenarier og ruste sig til forskellige fremtidsscenarier afhængigt af samspillet mellem forskellige langsigtede tendenser og faktorer; |
| --- | --- |

8.

| 9. | fremhæver betydningen af at investere i initiativer til at skabe balance mellem arbejdsliv og privatliv og opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at udveksle viden om bedste praksis inden for familievenlige politikker. |
| --- | --- |

9.

Udnyttelse af talentudvikling med støtte i stedbaserede politikker

| 10. | Det Europæiske Regionsudvalg fremhæver behovet for at bygge videre på potentialet i mentorordninger og fremme partnerskaber mellem områder (det være sig byer, landområder eller hele regioner) og indarbejde principperne om samarbejde mellem de forskellige myndighedsniveauer for at støtte små byers og landsbyers vigtige rolle med hensyn til at skabe en integreret territorial udvikling; |
| --- | --- |

10.

| 11. | anbefaler Kommissionen at gøre en større indsats for at mindske de regionale forskelle med støtte i stedbaserede politikker gennem en styrket samhørighedspolitik, der tager fat om udfordringen med at udnytte talent i alle EU's regioner og sikrer, at alle regioner i EU har en rimelig chance for at høste fordelene ved det indre marked, hvilket vil få positiv indvirkning på EU's konkurrenceevne; |
| --- | --- |

11.

| 12. | slår til lyd for, at territoriale konsekvensanalyser og landdistriktssikring bliver effektive værktøjer til gennemførelsen af princippet om »ikke at skade samhørigheden«, som Kommissionen indførte i sin 8. samhørighedsrapport (1), og ifølge hvilket »ingen foranstaltninger bør hæmme konvergensprocessen eller bidrage til regionale forskelle«; |
| --- | --- |

12.

| 13. | foreslår at uddybe analysen af de regioner, der er faldet eller risikerer at falde i en talentudviklingsfælde, for at afdække forskellene, udfordringerne og mulighederne inden for disse regioner. Den politiske reaktion bør bestå af et omfattende sæt foranstaltninger, der udarbejdes og gennemføres ved hjælp af skræddersyede tilgange styret af samhørighedspolitikken og suppleret med sektorstrategier; |
| --- | --- |

13.

| 14. | gentager, at det europæiske semester, der har større fokus på partnerskaber og forvaltning på flere niveauer, bør spille en aktiv rolle med hensyn til at fremme de nødvendige reformer, navnlig på arbejdsmarkedet og i uddannelsessystemerne, for at sætte skub i talentudviklingen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | fremhæver, at den digitale og den grønne omstilling, som kræver en grundlæggende ændring af færdigheder, i øjeblikket påvirker EU's arbejdsmarked med hensyn til både kvalitet og omfang. Betydningen af at opkvalificere og omskole arbejdstagere for at forberede dem på nye job eller opgaver inden for deres eksisterende erhverv kombineret med nye arbejdsformer og virksomhedernes fleksibilitet til at tilpasse sig til nye omstændigheder og samfundsmæssige krav er strategiske mål, som de offentlige myndigheder på alle niveauer bør tage fat om og støtte i overensstemmelse med nærhedsprincippet; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger behovet for at videreføre Fonden for Retfærdig Omstilling og, som et instrument for bæredygtig omstilling, udforme en fremtidig Fond for Retfærdig Omstilling (FRO 2.0) baseret på det lokale og regionale perspektiv og på de erfaringer, der er gjort i forbindelse med udarbejdelsen og gennemførelsen af de territoriale planer for retfærdig omstilling. Der vil være behov for detaljerede analyser for at fastslå, hvilke regioner og sektorer, herunder deres tilknyttede forsyningskæder og arbejdsstyrker, der er mest berørt; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mener, at det er nødvendigt at indføre en række politikker for landdistrikterne til at tackle affolkning, som medfører tab af talent, navnlig i de områder, der er hårdest ramt af klimaændringerne, og områder med alvorlige og vedvarende naturbetingede eller demografiske hindringer såsom regionerne i den yderste periferi, øer og mere fjerntliggende og isolerede regioner, hvor adgangen til ressourcer ofte er begrænset. Udvalget gentager, at fremtiden for sådanne områder afhænger af, om de kan fastholde og tiltrække unge talenter til at forfølge deres livsmål dér, og om de unge inddrages fuldt ud i arbejdet med at finde løsninger på de lokale udfordringer; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer til, at uddannelse bliver tilgængelig for alle aldersgrupper og sociale grupper, både fysisk på stedet og gennem fjernadgang, og til at der udveksles viden om innovative tilgange til processer vedrørende færdighedstilegnelse samt udvikles lokale centre, som udbyder en række tjenester, lige fra biblioteker til socialt arbejde. Udvalget er også enig i, at det er vigtigt at udvide arbejds- og uddannelsesudbuddet og fremme foranstaltninger til at forene arbejds- og familieliv; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mener, at det er afgørende at styrke offentlige politikker til at fremme landbrugsbedrifters modernisering og tilpasning til klimaændringerne samt tiltrække unge fagfolk til landbruget og således bidrage til at løse problemet med generationsskiftet. I den forbindelse bør man gentænke og støtte adgangen til programmer for arbejdsmæssig og social integration, uddannelses-, opkvalificerings- og omskolingsmuligheder på lokalt plan samt kulturudbud; |
| --- | --- |

19.

| 20. | fremhæver, at intelligente landsbyer skaber nye muligheder for en diversificeret økonomi i landdistrikterne og adgang til arbejdsmarkedet, og efterlyser intensiv støtte til landdistrikterne med henblik på at opfylde politikprogrammet for 2030, navnlig styrkelse af digitale færdigheder og digital uddannelse, sikre og bæredygtige digitale infrastrukturer, digital omstilling af virksomheder og digitalisering af offentlige tjenester. Udvalget glæder sig over medtagelsen af landdistrikterne i den europæiske erklæring om digitale rettigheder og principper for det digitale årti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | anerkender den vigtige rolle, som kvinder spiller i områder, der er i risiko for affolkning, og fremmer og støtter derfor tiltag, der har til formål at skabe lige muligheder for kvinder inden for innovative, bæredygtige og kreative job og tjenester; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger, at medlemsstaterne bør yde solid støtte til politikker, der fremmer pigers og kvinders deltagelse i STEAM-uddannelserne (informations- og kommunikationsteknologi, videnskab, teknologi, ingeniørvirksomhed, kunst og matematik), og give incitamenter til at skabe job i sektorer, hvor denne viden kan anvendes; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger, at det er afgørende at fremme den digitale omstilling i regioner, der er fanget i en talentudviklingsfælde, blandt andet for at sikre stærk økonomisk, social og territorial samhørighed. Udvalget foreslår, at digital samhørighed fremmes som et mål for Den Europæiske Union, således at der kan anlægges bæredygtig digital infrastruktur til at sikre, at hjemmearbejde, e-tjenester og digital uddannelse bliver tilgængelige for alle. Der bør især være fokus på adgang til digitale værktøjer for dårligt stillede og sårbare grupper; |
| --- | --- |

23.

| 24. | bemærker, at borgere og virksomheder i Europas grænseregioner møder adskillige juridiske og administrative hindringer, der hæmmer den økonomiske vækst og det grænseoverskridende samarbejde, og understreger behovet for et Schengenområde uden grænser for alle medlemsstater for at lette mobiliteten for studerende, arbejdstagere og virksomheder, navnlig i grænseregionerne; |
| --- | --- |

24.

| 25. | fremhæver den rolle, som social innovation spiller for udviklingen af nye idéer, tjenester og modeller til at tage bedre hånd om de samfundsmæssige udfordringer, navnlig inden for beskæftigelse, uddannelse, færdigheder og social inklusion, og dens merværdi for udvikling af lokalsamfund og forbedring af sociale tjenester på lokalt plan. Udvalget fremhæver i den forbindelse den sociale økonomis potentiale inden for erhvervsuddannelse, på universiteterne og på alle uddannelsesniveauer samt inden for aktive beskæftigelsespolitikker og udvikling af færdigheder og kompetencer; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer til at anvende midler fra indsatsområdet social innovation under ESF+ til at styrke innovationskapaciteten og lette overførslen og opskaleringen af innovative løsninger. |
| --- | --- |

26.

Forbedring af effektiviteten på uddannelsesområdet og opfyldelse af arbejdsmarkedets behov

| 27. | Det Europæiske Regionsudvalg bemærker, at selv om situationen varierer meget på tværs af EU, er en af de største udfordringer i forbindelse med udformningen og gennemførelsen af nye standarder og praksisser for uddannelse, i hvor høj grad de opfylder arbejdsmarkedets behov. Kvalifikationskløfter og misforhold mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer forværrer de territorielle uligheder, og der bør tages hånd om dette gennem veludformede, stedbaserede og tilstrækkeligt finansierede politikker; |
| --- | --- |

27.

| 28. | bemærker, at hurtige forandringer på arbejdsmarkedet betyder, at et stigende antal mennesker risikerer at miste deres job på grund af forældede eller manglende færdigheder. Tidssvarende færdigheder og adgang til livslang læring er vigtigere end nogensinde før, særlig i lyset af den kunstige intelligens' voksende indvirkning på det europæiske arbejdsmarked som følge af omfattende automatisering af eksisterende job. Der skal derfor anvendes en helhedsorienteret og fremadskuende tilgang til talentudvikling for mennesker med forskellig uddannelsesmæssig og erhvervsmæssig baggrund; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mener, at det er altafgørende, at de lokale og regionale myndigheder forstår universiteternes og erhvervsuddannelsesudbydernes betydning med hensyn til at fremme dynamiske innovationsøkosystemer gennem strategier for intelligent specialisering og teknologisk og social innovation. Lokale universiteter og polytekniske læreanstalter kan effektivt udnytte talent, udvikle vidensklynger og tiltrække virksomheder til deres områder ved at arbejde sammen med virksomhederne om programmer for videreuddannelse af arbejdstagere i de nye færdigheder, der efterspørges i området. De offentlige myndigheder er ligeledes nødt til at udvikle partnerskaber med universiteterne og være bevidste om behovet for at støtte universiteterne, bl.a. med investeringer i lokal infrastruktur, herunder digital infrastruktur; |
| --- | --- |

29.

| 30. | understreger behovet for ligeledes at skabe betingelser, der giver SMV'er og mikrovirksomheder mulighed for at blive en del af innovationsøkosystemerne med henblik på at optimere deres begrænsede økonomiske og menneskelige ressourcer. I den henseende støtter udvalget Kommissionens holdning om, at SMV'er kan drage fordel af støtte fra digitale innovationsknudepunkter i forbindelse med innovation og digitalisering. |
| --- | --- |

30.

Målrettet indsats for at forbedre tiltrækningen og fastholdelsen af talenter samt deres mobilitet

| 31. | Det Europæiske Regionsudvalg bemærker, at hjerneflugt og lignende problemstillinger i EU skal forstås og evalueres inden for rammerne af flerniveauforvaltning. Udvalget henleder i den forbindelse opmærksomheden på den risiko, som hjerneflugt udgør for det europæiske projekts langsigtede bæredygtighed, navnlig i tilfælde hvor forskellene mellem oprindelsesregionerne og modtagerregionerne vokser. Udvalget foreslår, at de lokale og regionale myndigheder opretter lokale alliancer, der inddrager alle interessenter (offentlige myndigheder, virksomheder, universiteter, NGO'er, osv.), der kan bidrage til at udforme og gennemføre lokale politikker til at modvirke hjerneflugt, samt at arbejdsmarkedets parter opfordres til at spille en aktiv rolle i talentudviklingen; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer i lyset af de øgede muligheder, som hjemmearbejde medfører, de lokale og regionale myndigheder til at gennemføre målrettede oplysningskampagner for at fremme en tilværelse uden for de tæt befolkede byer med fokus på regionernes forskellige attraktive træk; |
| --- | --- |

32.

| 33. | påpeger, at mange regioner i Europa på grund af den demografiske udvikling kun kan overvinde deres arbejdsmarkedskløft gennem lovlig migration. Udvalget understreger, at navnlig innovative virksomheder lider under den stigende mangel på arbejdskraft. RU opfordrer til øget dialog om dette spørgsmål mellem regionale myndigheder, virksomheder, universiteter og NGO'er, navnlig i grænseregioner. Udvalget slår til lyd for gennemsigtige og retfærdige immigrationssystemer, der også opvejer manglen på arbejdskraft på både nationalt og europæisk plan; |
| --- | --- |

33.

| 34. | understreger, at manglen på unge i regioner, som er kendetegnet ved fraflytning, set i lyset af faldende fødselstal er særlig alvorligt for de mindre kommuner med hensyn til at kunne opretholde grundlæggende offentlige tjenester og sætte skub i økonomien, hvilket er helt afgørende faktorer for at kunne fastholde og tiltrække talent; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer til, at der indføres en strategisk tilgang til integrationen af statsborgere fra tredjelande i EU som en potentiel drivkraft for lokal vækst. Udvalget glæder sig over tiltagene i pakken om færdigheder og talent, herunder lanceringen af et nyt onlinejobsøgningsværktøj og det særlige pilotprojekt om EU's talentpulje for personer, som flygter fra Ukraine, og planen om at udvide det til at omfatte kvalificerede arbejdstagere fra tredjelande, som ønsker at migrere til EU. Disse tiltag vil bane vejen for en mere bæredygtig og inkluderende tilgang til arbejdskraftmobilitet og løsninger for tredjelande; |
| --- | --- |

35.

| 36. | fremhæver borgernes anbefalinger fra konferencen om Europas fremtid, herunder anbefalingen om, at EU bør tilskynde medlemsstaterne til at forenkle processen for modtagelse og integration af lovlige migranter og deres adgang til EU's arbejdsmarked og sikre bedre interoperabilitet mellem de forskellige kompetente forvaltninger, bedre kommunikation, lettere anerkendelse af kvalifikationer og mere effektive værktøjer, såsom onlineværktøjer til at matche udbudte og efterspurgte færdigheder; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer til, at borgere fra tredjelande får mulighed for at overføre deres status som fastboende udlænding i EU, for at sikre, at de reelt har mobilitet inden for EU, hvilket kan forbedre deres muligheder for at blive en værdifuld del af det europæiske samfund, gøre det muligt for dem at undgå usikre ansættelsesforhold og i stedet blive ansat i ledige job, hvor der er behov for det, og dermed bidrage til at udligne regionale skævheder; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pålægger sin formand at sende denne resolution til Kommissionen, Europa-Parlamentet, det svenske og det spanske rådsformandskab samt formanden for Det Europæiske Råd. |
| --- | --- |

38.

Bruxelles den 16. marts 2023.

Vasco ALVES CORDEIRO

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  COM(2022) 34 final.

1

---

| 30.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 188/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 188/6

---

Det Europæiske Regionsudvalgs resolution om initiativet til styrkelse af den sociale dialog

(2023/C 188/02)

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG (RU),

| — | der henviser til forslag til Rådets henstilling om Styrkelse af den sociale dialog i Den Europæiske Union (1) |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets henstilling om Styrkelse af den sociale dialog i Den Europæiske Union (1)

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Styrkelse af den sociale dialog i Den Europæiske Union: udnyttelse af dens fulde potentiale til at sikre retfærdige omstillinger (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Styrkelse af den sociale dialog i Den Europæiske Union: udnyttelse af dens fulde potentiale til at sikre retfærdige omstillinger (2),

1.

bifalder Kommissionens initiativ til styrkelse af den sociale dialog, idet initiativet har som sigte at give den sociale dialog en central plads i beslutningstagningen på EU-niveau og nationalt niveau, tager hånd om behovet for en robust social dialog på alle niveauer og udstikker retningslinjer for, hvordan den sociale dialog og de kollektive forhandlinger bedst styrkes;

2.

påpeger, at Unionen i henhold til artikel 152 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) skal lette dialogen mellem arbejdsmarkedets parter med respekt for deres uafhængighed, mens Kommissionen har til opgave at fremme og lette dialogen mellem arbejdsmarkedets parter på EU-plan i henhold til artikel 154 i TEUF. Kommissionens initiativ er tillige en gennemførelsesforanstaltning for princip 8 i den europæiske søjle for sociale rettigheder, hvoraf det følger, at arbejdsmarkedets parter skal høres om udformningen og gennemførelsen af økonomiske politikker, beskæftigelsespolitikker og socialpolitikker. RU understreger derfor vigtigheden af sådanne synergier og fremhæver sin egen opfordring til øget gennemsigtighed, flerniveaudeltagelse, en mere demokratisk proces og meningsfuld inddragelse af arbejdsmarkedets parter i det europæiske semester;

3.

er af den opfattelse, at nationale arbejdsmarkedsreformer skal bidrage til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder. RU forventer, at Kommissionen analyserer arbejdsmarkedsreformerne i de nationale genopretnings- og resiliensplaner, hvad angår disse specifikke aspekter;

4.

understreger, at Kommissionens initiativ er i overensstemmelse med forslagene fra konferencen om Europas fremtid, især forslag nr. 13 om social dialog og kollektive forhandlinger som en metode til at gøre arbejdsmarkederne inklusive og forslag nr. 39.5 om, at passende mekanismer og processer for civil og social dialog bør være garanteret på alle trin i EU's beslutningsproces;

5.

mener, at der er et akut behov for at styrke den sociale dialog på EU-niveau, nationalt og lokalt niveau og på sektorniveau på grund af det store pres, der følger af omstillingernes konsekvenser for arbejdet, og faldet i andelen af arbejdstagere, der er omfattet af kollektive overenskomster (fra 66 % i 2000 til 56 % i 2019);

6.

fremhæver, at arbejdstagere i mindre virksomheder eller med atypiske ansættelsesforhold ofte enten ikke er omfattet af eller er underrepræsenteret i kollektive overenskomster. Udvalget påpeger desuden, at platformsarbejdere ofte forhindres i at udøve deres grundlæggende ret til foreningsfrihed og kollektive forhandlinger, ikke mindst på grund af manglen på fælles kommunikationsmidler og muligheder for at mødes online eller personligt (3);

7.

påpeger, at det er nødvendigt at fremme den sociale dialog, hvis den skal blive standarden for, hvordan EU og medlemsstaterne udvikler politikker med virkninger for arbejdsmarkedet. Dette omfatter bl.a. kollektive overenskomstforhandlinger, støtte til kapacitetsopbygning, betingelserne for en større kollektiv overenskomstdækning og aktiv fremme af den sociale dialogs merværdi;

8.

er enig i Kommissionens vurdering af, at den sociale dialog er et relevant bidrag til social retfærdighed, effektiv krisestyring — især under covid-19 — og en retfærdig håndtering af forandringer. Under pandemien var arbejdsmarkedets parter på lokalt og regionalt niveau afgørende for den fortsatte levering af væsentlige offentlige tjenester trods de vanskelige økonomiske og finansielle betingelser;

9.

er enig i Kommissionens vurdering af, at den sociale dialog langt fra er tilfredsstillende overalt i Europa. Udvalget påpeger, at sektorspecifik social dialog, herunder på lokalt og regionalt niveau, er en helt afgørende forudsætning for at opnå stor kollektiv overenskomstdækning;

10.

opfordrer kraftigt medlemsstaterne til at gennemføre direktivet om passende mindstelønninger (4), som forpligter medlemsstaterne til at sikre, at økonomiske operatører og deres underleverandører i forbindelse med tildeling og udførelse af offentlige indkøbs- og koncessionskontrakter overholder de gældende forpligtelser vedrørende løn og retten til at organisere sig og føre kollektive forhandlinger om lønfastsættelse;

11.

bifalder forslaget om at udnævne en koordinator for den sociale dialog i hvert af Kommissionens generaldirektorater og om i højere grad at inddrage tværfaglige arbejdsmarkedsparter forud for Kommissionens arbejdsprogram. Det vil sikre en mere konsekvent tilgang til høringer af arbejdsmarkedets parter og en fyldestgørende høring af dem i overensstemmelse med artikel 154 i TEUF;

12.

insisterer på, at Kommissionens initiativ følges op af vedvarende administrativ, økonomisk, juridisk og politisk støtte til de europæiske sektorspecifikke arbejdsmarkedsparter og deres nationale medlemsorganisationer til styrkelse af arbejdsmarkedsparternes kapacitet til at deltage i den sociale dialog på både nationalt og europæisk niveau med respekt for deres autonomi, nærhedsprincippet og medlemsstaternes kompetencer;

13.

understreger, at de lokale og regionale myndigheder spiller en afgørende rolle i at fremme den sociale dialog, da de lokale og regionale forvaltninger beskæftiger mere end 12,3 millioner arbejdstagere og leverer en lang række offentlige tjenester (5), ligesom de også er tættest på SMV'erne og den lokale arbejdskraft i regionerne. De lokale og regionale myndigheder har, sammen med arbejdstagerorganisationer, et lokalt kendskab, der er den bedste forudsætning for at have en social dialog og generere holdbare og fleksible aftaler. Medlemsstaterne bør derfor sikre, at der er etableret hensigtsmæssige strukturer for social dialog for at tilskynde til kollektive forhandlinger og tackle relevante udfordringer forbundet med beskæftigelse i de lokale og regionale forvaltninger;

14.

peger på betydningen af det europæiske sektorudvalg for den sociale dialog for lokale og regionale myndigheder som arbejdsgivere (6), når det gælder om at sikre, at de lokale og regionale myndigheders og deres ansattes behov, interesser og særlige forhold tages i betragtning i EU-lovgivningen om organisering og arbejdsvilkår. RU fremhæver endvidere det vigtige arbejde, som dette udvalg hidtil har udført inden for relevante spørgsmål som omstrukturering, digitalisering, migration og bekæmpelse af forskelsbehandling, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, bekæmpelse af vold begået af tredjeparter, ligestilling mellem kønnene osv. og opfordrer partnerne i den sociale dialog til i mere omfattende grad at forpligte sig til at gennemføre anbefalingerne;

15.

henviser til Kommissionens nyligt vedtagne meddelelse om Udnyttelse af talent i Europas regioner, hvori det anføres, at øget inddragelse af arbejdsmarkedets parter i regioner i eller i risiko for at havne i en talentudviklingsfælde forekommer afgørende for udviklingen af stedbaserede løsninger med det sigte at fremme bedre arbejdsvilkår og passende lønninger og tackle manglen på færdigheder og arbejdskraft;

16.

opfordrer de europæiske arbejdsmarkedsparter til at interagere med RU's høringsplatforme som f.eks. netværket af regionale knudepunkter (RegHub) (7), som i 2023 vil gennemføre en høring om arbejdstidsdirektivet (8), et særligt relevant emne for den europæiske sociale dialog;

17.

bemærker, at det er nødvendigt at analysere, hvordan den sociale dialog og de kollektive overenskomstprocedurer påvirkes af privatiseringen af offentlige tjenester, der traditionelt er blevet leveret af nationale, regionale eller lokale myndigheder (energi, vand, transport, posttjenester osv.). Udvalget understreger behovet for at holde fast i den sociale dialog og de kollektive overenskomstprocedurer samt for at indføre foranstaltninger, der forhindrer, at arbejdsvilkårene forringes efter ændringer i ejerskabet;

18.

gør opmærksom på de stadig flere tilfælde af tredjepartsvold, der især rammer kvinder (9), og også arbejdstagere, der er ansat ved lokale og regionale myndigheder, som følge af det store antal kvinder, der er beskæftiget i de tjenester, som typisk leveres af lokale og regionale myndigheder (f.eks. sundheds- og socialtjenester), og den korte afstand mellem dem, der begår, og dem, der udsættes for tredjepartsvold;

19.

fremhæver betydningen af den sociale dialog med hensyn til at forbedre politikken for og dialogen om arbejdskraftmigration og henviser i den forbindelse til sin udtalelse om Lovlig indvandring — tiltrækning af færdigheder og talenter til EU (10) og til de fælles retningslinjer for migration og styrkelse af ikkeforskelsbehandling i de lokale og regionale myndigheder som vedtaget af sektordialogudvalget for lokale og regionale myndigheder (11). I denne sammenhæng gør RU desuden opmærksom på forslag nr. 41.1 fra konferencen om Europas fremtid om at iværksætte en kommunikationskampagne i hele EU med henblik på at øge bevidstheden blandt virksomheder i EU, som ansætter tredjelandsstatsborgere, om det europæiske samarbejdsnetværk for arbejdsformidlinger (EURES), EU's indvandringsportal og EU's redskab for tredjelandsstatsborgeres færdighedsprofiler. Kommissionen bør derudover tilskynde medlemsstaterne til at forenkle proceduren for modtagelse og integration af lovlige migranter og deres adgang til EU's arbejdsmarked;

20.

opfordrer til en styrkelse af ligebehandlingen af arbejdstagere fra tredjelande, især når det gælder arbejdsvilkår, forenings- og organisationsfrihed samt sociale sikringsydelser, idet der bør tages hensyn til intersektionelle former for ulempe såsom køn, alder, seksuel orientering og identitet, religion og andet;

21.

påpeger, at Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) argumenterer for, at myndighederne med ansvar for beskæftigelse ser på spørgsmålet om arbejdskraftmigration i samarbejde med arbejdsmarkedets parter med henblik på at udvikle troværdige og bæredygtige politikker for arbejdskraftmigration og ikkeforskelsbehandling, der er rettighedsbaserede og konsekvente, og som tager højde for de lokale og regionale forhold og dermed kan bidrage til de regionale integrationsprocesser;

22.

glæder sig over de yderligere foranstaltninger i pakken om »færdigheder og talent«, heriblandt etableringen af et EU-pilottalentprojekt, der specifikt er rettet mod personer, der flygter fra Ruslands invasion af Ukraine, samt den foreslåede EU-talentpulje og planen om at udvide den til flygtninge, der bor i EU. RU gør opmærksom på, at der ved udformningen af disse værktøjer skal gøres en større indsats for også at tage de jobsøgendes relevante bløde færdigheder i betragtning og for at udvikle retfærdige, tilgængelige og brugervenlige ordninger for arbejdskraftmigration, da alt for bureaukratiske procedurer kan indvirke på flygtninges adgang til arbejdsmarkedet, og dermed øge risikoen for, at de må påtage sig usikkert arbejde og for, at de bliver udsat for misbrug og udnyttes;

23.

fremhæver Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndigheds rolle i at sikre, at EU-reglerne om arbejdskraftens mobilitet og koordinering af de sociale sikringsordninger håndhæves på en retfærdig, enkel og effektiv måde, herunder gennem informationsformidling, samordnede og fælles tilsyn, øget administrativt samarbejde og fremme af arbejdskraftens mobilitet via især EURES;

24.

bifalder, at spørgsmål vedrørende mangel på færdigheder og om, hvordan man bedst kan opnå en retfærdig omstilling, er medtaget i de europæiske arbejdsmarkedsparters arbejdsprogram. RU fremhæver regionernes og byernes rolle som arbejdsgiver inden for disse områder og opfordrer derfor til, at de repræsenteres på fyldestgørende vis på relevante møder mellem tværfaglige arbejdsmarkedsparter;

25.

glæder sig over Rådets henstilling om sikring af en retfærdig omstilling til klimaneutralitet, herunder behovet for at integrere målene for retfærdig omstilling i den politiske beslutningsproces på alle niveauer og tilskynde de regionale og lokale myndigheder til at spille en aktiv rolle i forbindelse med udviklingen, gennemførelsen og overvågningen af politikker for retfærdig omstilling og aktivt at inddrage arbejdsmarkedets parter på nationalt, regionalt og lokalt plan med respekt for deres uafhængighed;

26.

fremhæver den nøglerolle, som de lokale og regionale myndigheder spiller som arbejdsgivere, og tilskynder til, at de aktivt inddrages med henblik på at sikre passende deltagelse af og skræddersyet kapacitetsopbygning hos arbejdsmarkedets parter med henblik på gennemførelsen af politikker, der støttes med midler fra Den Europæiske Socialfond Plus. Udvalget glæder sig i den sammenhæng over betingelsen om, at mindst 0,25 % af midlerne skal bruges til kapacitetsopbygning hos arbejdsmarkedets parter i de lande, som får en landespecifik henstilling vedrørende social dialog. Værdifulde synergier går tabt, hvis der udelukkende handles på medlemsstatsniveau;

27.

pålægger sin formand at sende denne resolution til Kommissionen, Europa-Parlamentet, det svenske og det spanske rådsformandskab samt formanden for Det Europæiske Råd.

Bruxelles den 16. marts 2023.

Vasco ALVES CORDEIRO

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  COM(2023) 38 final.

1

(2)  COM(2023) 40 final.

2

(3)  Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Forbedring af arbejdsvilkårene for platformsarbejde (EUT C 375 af 30.9.2022, s. 45).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/2041 af 19. oktober 2022 om passende mindstelønninger i Den Europæiske Union (EUT L 275 af 25.10.2022, s. 33).

4

(5)  Eurofound, Representativeness of the European social partner organisations: Local and regional government sector and social services, 2020.

5

Representativeness of the European social partner organisations: Local and regional government sector and social services

(6)  Sektorudvalget for den sociale dialog for lokale og regionale myndigheder består af to gensidigt anerkendte arbejdsmarkedsparter i sektoren for lokale og regionale myndigheder, nemlig De Europæiske Kommuners og Regioners Råd (CEMR) og EPSU (European Federation of Public Service Unions).

6

(7)  https://portal.cor.europa.eu/reghub/Pages/default.aspx.

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/88/EF af 4. november 2003 om visse aspekter i forbindelse med tilrettelæggelse af arbejdstiden (EUT L 299 af 18.11.2003, s. 9).

8

(9)  https://www.etuc.org/en/document/safe-home-safe-work-final-report-national-country-studies.

9

(10)  Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om lovlig migration: Tiltrækning af færdigheder og talent til EU (EUT C 79 af 2.3.2023, s. 59).

10

(11)  Database over sektordialogdokumenter — Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion — Kommissionen (europa.eu).

11

---

UDTALELSER

Regionsudvalget

154. RU-plenarforsamling, 15.3.2023-16.3.2023

| 30.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 188/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 188/10

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om fremtiden for Østpartnerskabet set ud fra et lokalt og regionalt perspektiv

(2023/C 188/03)

| Ordfører: | Alin-Adrian NICA (RO/EPP) |
| --- | --- |
| Basisdokument: | Initiativudtalelse |

Ordfører:

Alin-Adrian NICA (RO/EPP)

Basisdokument:

Initiativudtalelse

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG (RU)

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg mener, at Ruslands krig i Ukraine, som støttes af Belarus, og den vedvarende trussel mod Moldovas og Georgiens territoriale integritet viser det presserende behov for, at EU yder mere robust støtte til, at EU's nabolande kan blive frie og demokratiske stater; |
| --- | --- |

1.

| 2. | henviser til, at EU-medlemsstaterne og de nuværende partnerlande i Østeuropa (Armenien, Aserbajdsjan, Georgien, Moldova og Ukraine) ønsker at videreføre, forny og styrke Østpartnerskabet, så det forbliver det vigtigste forum og den vigtigste ramme for samarbejde med EU's nabolande mod øst; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mener, at det mest kraftfulde, langsigtede europæiske svar på den russiske invasion vil være frie og demokratiske stater i Østeuropa, det sydlige Kaukasus og længere væk med stærke regionale og lokale myndigheder, økonomisk dynamiske byer og modstandsdygtige samfund, der bakker op om europæiske værdier; |
| --- | --- |

3.

| 4. | henviser til, at alle partnerskabslande med alle de rettigheder og forpligtelser, der er fastlagt i Helsinkiaftalerne og OECD's stiftelsesvedtægter, frit kan arbejde imod EU-medlemskab, forudsat at de også opfylder Københavnskriterierne. |
| --- | --- |

4.

II.   OMDEFINERING AF ØSTPARTNERSKABET

| 5. | Det Europæiske Regionsudvalg bifalder Det Europæiske Råds beslutning fra juni 2022 om at tildele Moldova og Ukraine status som EU-kandidatlande og anerkende, at der for Georgien er udsigt til EU-medlemskab engang i fremtiden; |
| --- | --- |

5.

| 6. | roser de betydelige fremskridt, som de tre lande — Georgien, Moldova og Ukraine (trioen) — har gjort i forhold til gennemførelsen af deres associeringsaftaler og vidtgående og brede frihandelsaftaler; |
| --- | --- |

6.

| 7. | glæder sig over den omfattende og udvidede partnerskabsaftale med Armenien, der trådte i kraft den 3. marts 2021, som en milepæl i forbindelserne mellem EU og Armenien; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mener, at »grundprincipperne« fortsat bør være det fælles grundlag for at bringe landene i Østpartnerskabet tættere på hinanden, dvs. en fælles forpligtelse til frihed, demokrati, retsstat og menneskerettigheder, samtidig med at der fortsat arbejdes mod fælles mål som fremme af ligestilling mellem kønnene, beskyttelse af mindretal og deres sprogrettigheder, bekæmpelse af klimaændringer, fremme af den grønne og den digitale omstilling, støtte til et stærkt og uafhængigt civilsamfund, øget modstandsdygtighed og velstand og uddybning af de økonomiske forbindelser. Udvalget understreger, at fortsat støtte til den belarusiske demokratiske opposition på alle myndighedsniveauer samt støtte til civilsamfundet er afgørende for at fremme demokratiske værdier i landet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | peger på den vigtige rolle, som regionale og lokale myndigheder kan spille som forsvarer af »grundprincipperne« i regioner og lokalsamfund og i at nå de fælles mål og samtidig sikre EU's nærhedsprincip ved at bringe de lokale borgere tættere på Den Europæiske Union og dens værdier; |
| --- | --- |

9.

| 10. | fremhæver ikke desto mindre, at der af hensyn til partnerskabets fortsatte fremgang er behov for at omdefinere Østpartnerskabets politiske mål og multilaterale struktur; |
| --- | --- |

10.

| 11. | erkender, at de landespecifikke prioriteter blandt landene i Østpartnerskabet nu efter mere end et årti med samarbejde bevæger sig i forskellige retninger på grund af forskellige udviklingsbehov, nationale prioriteter og ambitioner om integration, men også på grund af Ruslands aggressionspolitik, destabiliserende taktik og desinformation. RU ser derfor med spænding frem til Kommissionens forslag om en vurdering af Østpartnerskabets fremtid; |
| --- | --- |

11.

| 12. | erkender, at Østpartnerskabet fortsat er en relevant ramme, hvis fulde regionale potentiale endnu ikke er udnyttet, og som fortsat kan give mening for alle partnere, hvis det reformeres med henblik på at fastlægge landespecifikke mål i forhold til EU. Fleksible formater og værktøjer inden for denne ramme bør imødekomme såvel nye EU-kandidatlandes som andre partneres behov, samtidig med at de fælles værdier og regler, gensidige interesser og forpligtelser bevares; |
| --- | --- |

12.

| 13. | påpeger, at Østpartnerskabet bør være mere resultatorienteret ved at tilpasse sine værktøjer og operationelle formater for at opfylde partnernes behov, herunder ved at hjælpe de partnere, der er nået længst i udviklingen mod EU-medlemskab; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer både Kommissionen og partnerregeringerne til at inddrage de lokale og regionale myndigheder i fastlæggelsen af de prioriteter for samarbejdet, der har lokal og regional indvirkning (f.eks. energieffektivitet, miljø og klimatilpasning, transportforbindelser, decentralisering og reform af den offentlige forvaltning, støtte til civilsamfundet) og til at inkludere dem i Østpartnerskabets relevante platforme og paneler, som bør udvides til at omfatte repræsentanter for CORLEAP; |
| --- | --- |

14.

| 15. | noterer sig de positive virkninger for almindelige borgeres liv af samarbejdet inden for Østpartnerskabet, men understreger, at synligheden af partnerskabet og EU's bidrag skal øges med udgangspunkt i tidligere resultater. Dette kan også opnås gennem systematisk samarbejde med de lokale og regionale myndigheder og sammenslutninger heraf; |
| --- | --- |

15.

| 16. | bemærker, at det lokale selvstyre, som er en grundpille og hjørnesten i demokratiet, skal understøttes yderligere for at nå målene for Østpartnerskabet, og bifalder Europarådets kongres' arbejde på dette område. |
| --- | --- |

16.

III.   POLITISKE ANBEFALINGER

| 17. | Det Europæiske Regionsudvalg mener, at der bør anlægges en skræddersyet tilgang til målene for Østpartnerskabet, så de afspejler de forskellige behov i EU-kandidatlandene, de potentielle kandidatlande og øvrige partnerlande, da universaltilgangen ikke længere kan forsvares. De landespecifikke behov bør udformes på en måde, hvor der også tages højde for de regionale og lokale samfunds særlige interesser; |
| --- | --- |

17.

| 18. | anbefaler, at Østpartnerskabet fra et geografisk synspunkt gøres mere fleksibelt, således at det f.eks. bliver muligt at samarbejde tættere med nogle lande, f.eks. visse lande i Centralasien, og at der identificeres områder for samarbejde med landene på Vestbalkan; |
| --- | --- |

18.

| 19. | gør opmærksom på, at der også i et fornyet Østpartnerskab må være en regional og lokal netværksdimension gennem politisk dialog (CORLEAP) og territorialt samarbejde. I den forbindelse kan Det Europæiske Regionsudvalg og CORLEAP, via sine medlemmer og partnere, bidrage til gennemførelsen af Østpartnerskabets territoriale dagsorden i form af peer-to-peer-samarbejde og peerlæringsmekanismer; |
| --- | --- |

19.

| 20. | anerkender, at partnerskabet har fungeret godt som en ramme for en række projekter vedrørende god forvaltning og i forhold til at styrke civilsamfundet. Alligevel mener udvalget, at tiltagene for at styrke modstandsdygtigheden bør integreres i alle områder, og at alle myndighedsniveauer bør tilbydes nye redskaber med henblik derpå; |
| --- | --- |

20.

| 21. | peger på, at der inden for Østpartnerskabet bør etableres en platform på flere niveauer med henblik på at lokalisere verdensmålene for bæredygtig udvikling. Realisering af verdensmålene i regionen vil bidrage til, at der bliver indført lokale energiforanstaltninger og installeret alternativer for at skabe miljøvenlige systemer, der er uafhængige af russiske energiressourcer, samtidig med at indkomstmulighederne og modstandsdygtigheden i lokalsamfundene og for borgerne vil blive forbedret; |
| --- | --- |

21.

| 22. | foreslår, at der oprettes et fælles sekretariat for Østpartnerskabet, hvor EU og de enkelte partnere, herunder repræsentanter for det lokale og regionale niveau, er behørigt repræsenteret, med det formål at mobilisere midler og identificere og udforme projekter, der er i overensstemmelse med partnerskabets vigtigste politiske mål. Udvalget mener, at et fælles sekretariat vil styrke medlemmernes ejerskab af projektet og øge gennemsigtigheden, koordineringen og synligheden; |
| --- | --- |

22.

| 23. | anbefaler, at der med det samme iværksættes et projekt om et virtuelt akademi for den lokale og regionale offentlige forvaltning (1) med det sigte at styrke kapacitetsopbygningen hos de lokale og regionale myndigheder i Østpartnerskabet, fremme gennemsigtigheden og god forvaltning, bekæmpe korruption og bistå partnerne med at gennemføre decentraliseringsreformer; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mener, at TAIEX- og twinningprogrammerne bør udvides til at omfatte regionale og lokale myndigheder i østpartnerskabslandene med henblik på at forbedre deres administrative kapacitet. Udvidelsen af netværket af parter, der kan deltage i twinningprojekter, til regionale og lokale myndigheder vil skabe en kaskadeeffekt og bidrage til en lettere gennemførelse af projektmålene; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mener, at øremærkning af finansielle bevillinger til lokale og regionale myndigheder i EU og Østpartnerskabet i den økonomiske plan og investeringsplan på 17 mia. EUR, der er afsat til Østpartnerskabet, ville være en hjælp til at udbrede det grænseoverskridende og territoriale samarbejde, herunder gennem anvendelse af de europæiske grupper for territorialt samarbejde (EGTS'er), og dermed opmuntre til udveksling af bedste praksis og gennemførelse af projekter, der er skræddersyet til de identificerede territoriale mål; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mener, at Østpartnerskabet kunne fokusere mere på praktiske projekter og initiativer for at øge konnektiviteten mellem partnerne i Østpartnerskabet og EU, især inden for fysisk infrastruktur (vej- og jernbanetransport, elnet og digitale kabler, søruter, energisammenkoblinger osv.), og for at integrere dem i EU's digitale marked og telekommunikationsmarked (f.eks. afskaffelse af roamingtakster). Udvalget foreslår derfor, at der med det samme tilbydes muligheder for økonomisk integration af sektorer, herunder skridt i retning af integration i EU's indre marked, og økonomisk bistand på et hidtil uset niveau og i et hidtil uset tempo, bl.a. ved at fremme lokalt og regionalt iværksætteri, navnlig blandt SMV'er i triolandene; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer til, at der etableres en investeringsplatform inden for rammerne af Østpartnerskabet, som skaber sammenhæng med de internationale finansielle institutioners bestræbelser og sætter de lokale og regionale myndigheder i stand til at fremme projekter inden for Østpartnerskabet, når det gælder kapacitetsopbygning, teknisk bistand og god forvaltning. Det kunne være et middel til at fremme bæredygtig territorial udvikling, forebygge sociale og økonomiske forskelle og støtte lokaliseringen og realiseringen af verdensmålene for bæredygtig udvikling i området; |
| --- | --- |

27.

| 28. | foreslår derfor, at der udvikles en model for lokale investeringer i Østpartnerskabet på grundlag af Europarådets Udviklingsbanks erfaringer med det formål at finansiere en lang række sociale og økonomiske projekter, som gennemføres af statslige, lokale og regionale interessenter og offentlige institutioner; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mener, at der for partnerskabslandene bør være fleksibilitet til at vælge de programmer, som er mest relevante for dem, og at de samtidig bør kunne prioritere programmer, der er rettet mod lokale og regionale organer, hvilket vil give Det Europæiske Regionsudvalg en nøglerolle med hensyn til at identificere europæiske partnere, der er klar til at samarbejde med partnere i Østpartnerskabet; |
| --- | --- |

29.

| 30. | anbefaler at prioritere foranstaltninger og projekter, der især er rettet mod den grønne og den digitale omstilling og booste den socioøkonomiske genopretning, og efterlyser, at der vedtages en dagsorden for genopretning, modstandsdygtighed og reformer på det kommende topmøde mellem stats- og regeringscheferne i Østpartnerskabet; |
| --- | --- |

30.

| 31. | understreger, at partnerlandene har undertegnet en samarbejdsaftale med henblik på at bekæmpe forringelsen af miljøet, hvor der især lægges vægt på klimaindsatsen, herunder energi og infrastruktur, samt affaldsreduktion og bevarelse af biodiversiteten; |
| --- | --- |

31.

| 32. | fremhæver, at administrativ decentralisering og en stadig større andel af offentlige anliggender, der håndteres af lokale myndigheder i partnerlandene, er en væsentlig faktor i at sikre og bevare et altomfattende demokrati med henblik på at forbedre borgerdeltagelsen, herunder fremme nye metoder for offentlig høring (borgerpaneler, deltagelsesdemokrati), foranstaltninger til bekæmpelse af korruption, beskyttelse af menneskerettighederne, herunder mindretallenes, en forbedring af retssystemerne og dermed også EU's kerneværdier; |
| --- | --- |

32.

| 33. | anbefaler, at de lokale og regionale myndigheder i Østpartnerskabet samarbejder yderligere med alle partnere, herunder Europarådet og det europæiske politiske fællesskab, med henblik på at fremme politikker for lokal udvikling, som ikke kun handler om EU's udvidelsespolitik. |
| --- | --- |

33.

Bruxelles den 15. marts 2023.

Vasco ALVES CORDEIRO

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Lokale og regionale myndigheder udformer fremtidens Østpartnerskab (EUT C 79 af 10.3.2020, s. 45).

1

---

| 30.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 188/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 188/14

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om mål og redskaber til fremme af intelligente landdistrikter i Europa

(2023/C 188/04)

| Ordfører: | Radim SRŠEŇ (CZ/EPP), Borgmester i Dolní Studénky |
| --- | --- |

Ordfører:

Radim SRŠEŇ (CZ/EPP), Borgmester i Dolní Studénky

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG (RU)

Hvilke udfordringer står vi over for?

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg understreger endnu en gang, at udvalget bakker op om den langsigtede vision for EU's landdistrikter frem mod 2040 (1), som vil støtte den territoriale samhørighed og skabe nye muligheder for at tiltrække innovative virksomheder, sikre adgang til kvalitetsjob, fremme nye og bedre færdigheder, sikre bedre infrastruktur og tjenester og styrke den rolle, som bæredygtige landbrug og diversificerede økonomiske aktiviteter spiller; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, det er afgørende at opnå kulstofneutralitet senest i 2050 ved hjælp af den grønne pagt, hvis det europæiske samfund skal realisere en stigende velstand. Dermed kan man bevare de gode livsbetingelser i EU og støtte den innovation, som skal føre til opfyldelsen af dette mål og sikre EU's konkurrenceevne på globalt plan; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anerkender, at covid-19-pandemien og Ruslands aggression mod Ukraine har vist, at der er et ekstraordinært behov for modstandsdygtighed på alle niveauer i EU — både i kommuner, byer, regioner og medlemsstater; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mener, at gennemførelsen af en række sektorspecifikke og tværgående strategier og politikker (2), som kobler den grønne og den digitale omstilling sammen i den nye geopolitiske kontekst (3), er nøglen til at opfylde vigtige europæiske mål; |
| --- | --- |

4.

| 5. | er overbevist om, at alle disse planer, aktiviteter og al denne støtte kun kan føre til opfyldelsen af et fælles mål, hvis de i tråd med Ledniceerklæringen (4) behandles som en helhed og gennemføres til gavn for alle indbyggere i EU og hele EU's område ved hjælp af alle tilgængelige EU-midler, -politikker og -værktøjer; |
| --- | --- |

5.

| 6. | er overbevist om, at landdistrikterne skal værdsættes som et område, uden hvilket det vil være umuligt at opnå en langsigtet bæredygtig udvikling for EU i tråd med ovennævnte mål; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger, at konceptet »intelligente landsbyer« er en innovativ EU-politik og et redskab til udvikling af landdistrikterne, som kan bidrage til at skabe nyt liv på landet, hvilket er det vigtigste mål for den langsigtede vision for EU's landdistrikter frem mod 2040. |
| --- | --- |

7.

Den nuværende situation vidner om vores sårbarhed

| 8. | Det Europæiske Regionsudvalg anerkender EU's sårbarhed inden for alle tre søjler af den bæredygtige udvikling — samfundet, miljøet og økonomien; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger, at landdistrikterne udgør 80 % af EU's område og er hjem for 30 % af EU's befolkning; |
| --- | --- |

9.

| 10. | anerkender forskellene i levevilkårene mellem landdistrikter og byområder; |
| --- | --- |

10.

| 11. | erkender, at der er risici forbundet med den potentielle mangel på energi fra ikkeeuropæiske kilder, den omfattende jorderosion i en række EU-lande og den potentielle vandmangel; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger nødvendigheden af at tilpasse EU's område til klimaforandringerne, behovet for at sikre biodiversiteten samt nødvendigheden af i stadig stigende omfang at benytte sig af vedvarende energikilder; |
| --- | --- |

12.

| 13. | påpeger, at mange af disse grundlæggende udfordringer for EU ikke kan løses på anden måde end med reel støtte til landdistrikterne, men støtten er stadig ikke tilstrækkelig; |
| --- | --- |

13.

| 14. | er bekymret over den manglende adgang til digitalisering og de mangelfulde infrastrukturer og tjenester, hvilket hæmmer den økonomiske udvikling i landdistrikterne. Dynamiske landdistrikter har brug for de rette betingelser for fjernarbejde og for, at virksomheder kan etablere sig og drives under samme vilkår som i byområderne. Med en stabil internetforbindelse af høj kvalitet bør såvel højteknologiske, datatunge virksomheder som produktionsindustrien kunne operere i tyndt befolkede områder. I dag er der betydelige forskelle i adgangen til internettet, hvor landdistrikter og tyndt befolkede områder er langt bagud i forhold til byområder og byer. Muligheden for at tilbyde velfærdstjenester via bredbåndsnet eller mobilnet er af stor betydning for kommuner og regioner og stiller krav til bedre dækning og højere transmissionshastighed på nettet. I kommuner med dårlig internetforbindelse, risikerer borgerne at blive digitalt udstødt; |
| --- | --- |

14.

| 15. | påpeger endnu en gang, at arbejdsmarkedet er under grundlæggende forandring som følge af digitaliseringen, og at 40 % af EU's befolkning i den arbejdsdygtige alder i 2040 vil have en videregående uddannelse (5), mens den største gruppe på arbejdsmarkedet vil være de »digitale« generationer Y og Z; |
| --- | --- |

15.

| 16. | er overbevist om, at eksempler på gennemførelsen af konceptet intelligente landsbyer viser betydningen af dette nye forandringsinstrument for en helhedsorienteret tilgang til mennesker og jord (6), som forbinder intelligente kommuner, intelligente byer og intelligente regioner i et intelligent EU. |
| --- | --- |

16.

Der er brug for handling

| 17. | Det Europæiske Regionsudvalg er overbevist om, at EU's velstand afhænger af kvaliteten af hele EU's område og skabelsen af ensartede livsbetingelser for borgere i alle aldre overalt i EU, uanset uddannelsesniveau og social status; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer derfor Kommissionen og medlovgiverne til at anlægge et helhedsorienteret syn på EU's udvikling, hvor det anerkendes, at udviklingen af landdistrikterne er vital for alle EU's borgere; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer EU-institutionerne, medlemsstaterne og regionerne til at udnytte det fulde potentiale i konceptet intelligente landsbyer som et nyt, innovativt redskab for EU's politik og for udviklingen af landdistrikterne. Digitale og teknologiske forandringer skaber nye udfordringer, men også nye muligheder for en højere livskvalitet og bedre tjenester i landdistrikterne. De skaber nye muligheder for at diversificere økonomien i landdistrikterne og give adgang til arbejdsmarkedet. Dermed kan de bidrage til at løse de aktuelle demografiske udfordringer, få de unge til at blive i landdistrikterne og bremse den affolkning og hjerneflugt, der har været tendensen; |
| --- | --- |

19.

| 20. | efterlyser mere støtte til landdistrikterne på EU-niveau og medlemsstatsniveau for at fremme udviklingen af intelligente landsbyer og velfungerende forbindelser mellem by og land — med særligt fokus på bjergområder, grænseområder, fjerntliggende områder samt økonomisk, socialt og demografisk truede landdistrikter og øer, der alle skal betragtes som særligt sårbare — hvor livsbetingelserne i landdistrikterne ligner dem i byområderne mest muligt, og hvor landdistrikterne ses som et kulturområde styret af intelligente landsbyer med en diversificeret økonomi, hvoraf en integreret og ikke ubetydelig del er landbruget; |
| --- | --- |

20.

| 21. | fastholder, at alle EU's politikker bør fremme disse områders tiltrækningskraft og beskytte livskvaliteten og landbobefolkningen ved at sikre lige adgang til grundlæggende tjenester og muligheder. Dette vedrører ikke kun samhørighedspolitikken, men også EU-politikkerne for landbruget, det indre marked, konkurrence, miljø og energi, og skal tage hensyn til de skiftende teknologiske muligheder og forandringer i samfundet, som udløses af bestræbelserne på at nå paneuropæiske mål; |
| --- | --- |

21.

| 22. | foreslår, at der anvendes syv principper, når der skabes intelligente landsbyer, nemlig:






  — | princippet om en kursændring, hvor skiftende teknologiske værktøjer gør det muligt at arbejde hjemmefra eller fra lokalsamfundet og få leveret tjenester derhjemme |
| --- | --- | --- |

22.

—

princippet om en kursændring, hvor skiftende teknologiske værktøjer gør det muligt at arbejde hjemmefra eller fra lokalsamfundet og få leveret tjenester derhjemme

| — | princippet om korte afstande, som fører til lokal produktion og lokalt forbrug, og anvendelse af de tre principper om sparsommelighed, produktivitet og effektivitet (7) |
| --- | --- |

—

princippet om korte afstande, som fører til lokal produktion og lokalt forbrug, og anvendelse af de tre principper om sparsommelighed, produktivitet og effektivitet (7)

| — | princippet om modstandsdygtighed for mennesker og lokalsamfund, den lokale økonomi og miljøet |
| --- | --- |

—

princippet om modstandsdygtighed for mennesker og lokalsamfund, den lokale økonomi og miljøet

| — | princippet om én løsning med flere ensartede virkninger, dvs. en helhedsorienteret tilgang |
| --- | --- |

—

princippet om én løsning med flere ensartede virkninger, dvs. en helhedsorienteret tilgang

| — | princippet om samarbejde for at nå frem til effektive løsninger, der forbinder kommunerne med henblik på at løse problemer af fælles interesse, som ikke er bundet af regionernes administrative grænser |
| --- | --- |

—

princippet om samarbejde for at nå frem til effektive løsninger, der forbinder kommunerne med henblik på at løse problemer af fælles interesse, som ikke er bundet af regionernes administrative grænser

| — | princippet om samhørighed og komplementaritet, når intelligente landsbyer og intelligente byer i intelligente regioner udvikles gennem samarbejde i området, både horisontalt og vertikalt, hvor der skabes lige muligheder, og spændingerne mindskes |
| --- | --- |

—

princippet om samhørighed og komplementaritet, når intelligente landsbyer og intelligente byer i intelligente regioner udvikles gennem samarbejde i området, både horisontalt og vertikalt, hvor der skabes lige muligheder, og spændingerne mindskes

| — | princippet om »evidensbaseret« beslutningstagning baseret på åbne data og gennemsigtighed i procedurerne, hvor data genereret med støtte fra offentlige kilder er til rådighed for offentlige forvaltninger, borgere og iværksættere, så der kan findes nye løsninger til udvikling af gode betingelser for menneskers liv, for samfundet og erhvervslivet; |
| --- | --- |

—

princippet om »evidensbaseret« beslutningstagning baseret på åbne data og gennemsigtighed i procedurerne, hvor data genereret med støtte fra offentlige kilder er til rådighed for offentlige forvaltninger, borgere og iværksættere, så der kan findes nye løsninger til udvikling af gode betingelser for menneskers liv, for samfundet og erhvervslivet;

| 23. | mener, at denne tilgang vil kræve en række nye løsninger, som er skræddersyede til forskellige regioner og specifikke landdistrikter, hvilket også indebærer en betydelig støtte til innovation, forskning og udvikling både på EU-niveau og på medlemsstatsniveau; |
| --- | --- |

23.

| 24. | påpeger betydningen af at levere tjenester til alle borgere overalt i EU inden for en frist, som fastlægges med udgangspunkt i de enkelte landdistrikters karakteristika. Der vil være brug for støtte til forskning og udvikling i alle livets områder i et skiftende »intelligent« miljø i landdistrikterne; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer til, at infrastrukturen opbygges i overensstemmelse med dette kriterium, idet der tages hensyn til, at udviklingen af vej- og jernbanetransportinfrastruktur er lige så vigtig som udviklingen af 5G-net og dertil hørende digital infrastruktur; |
| --- | --- |

25.

| 26. | efterlyser intensiv støtte til landdistrikterne med henblik på at opfylde politikprogram I for 2030 (8). Navnlig er der brug for at styrke digitale færdigheder og digital uddannelse, sikre og bæredygtige digitale infrastrukturer, digital omstilling af virksomheder og digitalisering af offentlige tjenester. Udvalget glæder sig over medtagelsen af landdistrikterne i den europæiske erklæring om digitale rettigheder og principper for det digitale årti (9); |
| --- | --- |

26.

| 27. | understreger, at det er nødvendigt at forhindre, at der opstår digitalt udstødte befolkningsgrupper og digitalt udstødte lokalsamfund, så forskellene i samfundet ikke forværres; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer til, at alle realistisk tilgængelige vedvarende energikilder, som potentielt findes i området, udnyttes, og at der ydes massiv støtte til lokalisering af energiproduktion og -forbrug (udvikling af »prosumenter«); |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer til, at der ydes støtte til energieffektiv opførelse og renovering af boliger i landdistrikter for at skabe gode vilkår for nuværende beboere og tiltrække nye beboere; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer til, at der skabes bedre betingelser for udvikling af diversificerede små og mellemstore virksomheder, og for at opstartsvirksomheder kan blive en naturlig del af udviklingen af intelligente kommuner i landdistrikterne; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ser initiativet med opstartslandsbyer som en vigtig del af udviklingen af intelligente landsbyer i deres økonomiske søjle; |
| --- | --- |

31.

| 32. | understreger, at gennemførelsen af strategier for intelligent specialisering er lige vigtig for innovation i hele EU, også i landdistrikterne; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer til, at der udvikles »god forvaltning«, herunder digital offentlig forvaltning, som vil gøre det muligt for befolkningen i landdistrikterne at få fjernadgang til kommunale, regionale og statslige tjenester. Samtidig bør der ske en administrativ forenkling; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer til, at uddannelse bliver tilgængelig for alle aldersgrupper, både fysisk på stedet og gennem fjernadgang, og til at der udvikles lokale centre, som udbyder en række tjenester, lige fra biblioteker til socialt arbejde; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer til, at sundhedspleje og social omsorg af høj kvalitet decentraliseres, forbindes indbyrdes og organiseres, så folk kan bo i deres hjem hele livet igennem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | bemærker, at det er en rigtig god idé at udvikle mulighederne for telemedicin, e-sundhed generelt og nye områder (f.eks. virtual reality), som kan hjælpe på en række områder, fra faglig uddannelse til social pleje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer til, at et integreret redningssystem fungerer ikke blot i de enkelte medlemsstater, men også gennem gensidigt samarbejde på tværs af grænserne — navnlig i grænseområder — hvilket vil gøre det muligt at reagere hurtigt i nødsituationer; |
| --- | --- |

37.

| 38. | efterlyser støtte til udvikling af moderne landbrug og bioøkonomien (og af den blå økonomi i kystområder) med henblik på ansvarlig forvaltning af råstoffer og -materialer inden for rammerne af en cirkulær økonomi. Udvalget er overbevist om, at skovlandbrug, intelligent landbrug, akvaponi og andre områder og praksisser vil lette landbrugernes arbejde og samtidig øge Europas selvforsyning med fødevarer og bidrage til bekæmpelse af erosion; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer til, at der tages højde for en forventet stigning i antallet af personer, som arbejder i kvalificerede job, og som kan arbejde hvor som helst (f.eks. medarbejdere i kreative fag) og gør landdistrikterne til deres hjem; |
| --- | --- |

39.

| 40. | efterlyser støtte til nye løsninger på området, idet det nye europæiske Bauhaus ikke kun gælder for byer, men også er beregnet på at skabe et landskab, hvor der tages hensyn til mangfoldighed, og vi husker på behovet for at bevare og udvikle biodiversiteten; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer til, at der tages økonomisk hensyn til, at evnen til at tilpasse sig klimaforandringerne, opretholdelsen af biodiversiteten og af skovenes kvalitet primært er afhængig af en intelligent udvikling af landdistrikterne. Udvalget peger på, at decentraliseret vandrensning i små kommuner har potentiale til at forbedre vandbindingen i landskabet; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer til, at der skabes betingelser for aktiv mobilitet (infrastruktur til ikkemotoriseret transport) for at gøre det muligt at styrke de lokale beboeres sunde livsstil og videreudvikle den bæredygtige turisme; |
| --- | --- |

42.

| 43. | fremhæver det grundlæggende bidrag, som selvstændig ren mobilitet yder til udviklingen af intelligente landsbyer; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer til, at det sikres, at støtten til socialt arbejde gennemføres på en sådan måde, at man beskytter udsatte befolkningsgrupper, navnlig kvinder. Socialt arbejde fører til forbedring af levevilkårene for marginaliserede befolkningsgrupper i landdistrikterne og til forbedring af fremtidsudsigterne for børn fra udstødte grupper; |
| --- | --- |

44.

| 45. | understreger, at intelligente landsbyer bør blive en integreret del af regionaludviklingspolitikken og skabe synergier med eksisterende værktøjer, f.eks. LEADER/CLLD (lokaludvikling styret af lokalsamfundet). Regeringer og institutioner på alle niveauer bør med dette for øje og på en mere sammenhængende måde inddrage lokale aktionsgrupper i deres planlægning. Intelligente landsbyer, som potentielt kan forvaltes af lokale aktionsgrupper, rummer potentiale for at øge den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed; |
| --- | --- |

45.

| 46. | er overbevist om, at ved at støtte udviklingen af landdistrikterne med ovennævnte foranstaltninger vil man opnå en betydelig styrkelse af Europas modstandsdygtighed og sikre højere livskvalitet, ikke kun i disse områder men også i byerne som følge af forandringerne i landdistrikterne. EU's konkurrenceevne vil blive øget, miljøet vil blive forbedret og den sociale samhørighed vil blive styrket; |
| --- | --- |

46.

| 47. | påpeger, at mængden af udfordringer kræver en stærk koncentration af økonomiske ressourcer og af alle aktiviteterne i landdistrikterne, også med henblik på at styrke forbindelserne mellem by- og landområder. Udvalget mener, det er nødvendigt at forbinde udviklingsværktøjer, mindske fragmenteringen af disse og styrke synergierne mellem LEADER/CLLD, initiativer vedrørende intelligente landsbyer og lokale aktionsgrupper med finansiering fra flere EU-fonde, herunder Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, planerne under den fælles landbrugspolitik og Next Generation EU-midlerne. Alle disse værktøjer er afgørende for at fremme en sammenhængende udvikling af landdistrikterne; |
| --- | --- |

47.

| 48. | efterlyser en gradvis ændring af kriterierne for fordeling af støtte fra EU-kilder, så der tages hensyn til landdistrikternes andel af EU's område og antallet af kommuner i landdistrikterne; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opfordrer til, at samhørighedspolitikken efter 2027 kommer til at omfatte regional målretning og specifik øremærkning på EU-plan til landdistrikter, og støtteniveauet bør nå op på en minimumstærskel i partnerskabsaftalerne. Med tanke på landdistriktsproofing og i overensstemmelse med princippet om »ikke at skade samhørigheden« bør dette også gælde for andre politikker i EU-budgettet, der har en territorial dimension, herunder en eventuel efterfølger til Next Generation EU. |
| --- | --- |

49.

Overvågningssystem

| 50. | Det Europæiske Regionsudvalg bifalder oprettelsen af et landdistriktsobservatorium for fastlæggelse af indikatorer til overvågning af udviklingen i landdistrikterne, eftersom det er afgørende at have adgang til data på mindst NUTS3-niveau i alle EU-lande. Udvalget understreger betydningen af, at medlemsstaterne årligt fremlægger disse data i et åbent dataformat, som er tilgængeligt for offentligheden, herunder det videnskabelige samfund; |
| --- | --- |

50.

| 51. | henleder opmærksomheden på, at det haster med at gå videre end den nye territoriale dagsorden for 2030 og den langsigtede vision for landdistrikterne, hvis man vil nå frem til en ny EU-dagsorden for landdistrikterne, hvor man kan anvende specifikke indikatorer til at kontrollere udnyttelsen af midler fra samhørighedspolitikken i artikel 174-regioner. Indikatorerne bør defineres både som grundlæggende indikatorer for landdistrikternes samlede areal, f.eks. inden for digital infrastruktur, samt som specifikke indikatorer, der tager højde for den særlige situation i de enkelte områder — med specifikke data om bjergområder, øer, landdistrikter, områder med demografisk og industriel tilbagegang osv. Disse indikatorer bør defineres på subregionalt niveau (såsom NUTS 3 og LAU), hvor der findes de største forskelle i udviklingen, og bør anvendes i forbindelse med proofingmekanismerne (rural proofing) i alle EU-politikker; |
| --- | --- |

51.

| 52. | opfordrer Kommissionen til at medtage forslag til mål og indikatorer i sin evalueringsrapport om gennemførelsen af den langsigtede vision for EU's landdistrikter. Udvalget opfordrer også Kommissionen til at overveje, hvordan man kan integrere disse mål i EU's eksisterende overvågningssystemer (f.eks. det europæiske semester); |
| --- | --- |

52.

| 53. | opfordrer medlemsstaterne og regionerne til at samarbejde om oprettelse og anvendelse af disse indikatorer til måling af ændringer i landdistrikterne; |
| --- | --- |

53.

| 54. | erkender, at der er en række muligheder forbundet med systematisk løbende indsamling af data, f.eks. ved hjælp af satellitter, og opfordrer til, at de anvendes hensigtsmæssigt; |
| --- | --- |

54.

| 55. | er klar over, at livskvalitet ikke kun kan vurderes kvantitativt. Udvalget efterlyser derfor EU-støtte til forskningsprojekter, som vil føre til oprettelse af andre, navnlig kvalitative indikatorer og metoder, der gør det muligt at analysere status for og dynamikken i udviklingen i landdistrikterne, hvilket vil muliggøre et helhedsorienteret syn på denne udvikling og støtte til de mest effektive tiltag i den videre udvikling af EU's territorium og samfund. |
| --- | --- |

55.

Bruxelles, den 15. marts 2023.

Vasco ALVES CORDEIRO

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  COM(2021) 345 final.

1

(2)  For eksempel det ottende miljøhandlingsprogram, handlingsplanen for nulforurening af vand, luft og jord, EU's biodiversitetsstrategi for 2030, REPowerEU, det digitale kompas 2030, det politiske program for 2030 Vejen mod det digitale årti.

2

Vejen mod det digitale årti

(3)  COM(2022) 289 final.

3

(4)  https://memportal.cor.europa.eu/Handlers/ViewDoc.ashx?doc=COR-2022-05357-00-00-DECL-TRA-EN.docx

4

(5)  Lutz, W., Goujon, A., Kc, S., Stonawski, M. og Stilianakis, N., Demographic and Human Capital Scenarios for the 21st Century: 2018 assessment for 201 countries, EUR 29113 EN, Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg, 2018, ISBN 978 92-79-78024-0 (online), JRC111148.

5

Demographic and Human Capital Scenarios for the 21st Century: 2018 assessment for 201 countries

(6)  Se eksempler på god praksis fremlagt på konferencen »Innovative Region — Opportunities and Challenges«, der blev afholdt i Jeseník i 2022 som led i det tjekkiske formandskab for Det Europæiske Råd: https://mmr.cz/en/microsites/pres/akce/cz-pres-konference-inovativni-region-prilezitosti.

6

(7)  De tre E'er, economy, efficiency og effectiveness.

7

(8)  COM(2021) 574 final.

8

(9)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/european-declaration-digital-rights-and-principles.

9

---

III Forberedende retsakter

Regionsudvalget

154. RU-plenarforsamling, 15.3.2023-16.3.2023

| 30.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 188/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 188/19

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om korttidsudlejning af indkvartering: balance mellem lokalsamfundenes, erhvervslivets og rejsendes behov

(2023/C 188/05)

| Ordfører: | Roberto CIAMBETTI (ECR/IT), formand for og medlem af regionalrådet i Veneto |
| --- | --- |
| Basisdokument: | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indsamling og videregivelse af data i forbindelse med korttidsudlejning af indkvartering og om ændring af forordning (EU) 2018/1724
  COM/2022/571 final |

Ordfører:

Roberto CIAMBETTI (ECR/IT), formand for og medlem af regionalrådet i Veneto

Basisdokument:

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indsamling og videregivelse af data i forbindelse med korttidsudlejning af indkvartering og om ændring af forordning (EU) 2018/1724

COM/2022/571 final

I.   ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Anbefalet ændring 1

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (1) | Udlejere har i årevis udbudt korttidsudlejning af indkvartering som supplement til andre indlogeringsudbydere såsom hoteller, vandrerhjem og værelsesudlejning med halvpension. Omfanget af korttidsudlejning af indkvartering er vokset betydeligt i hele Unionen som følge af væksten i platformsøkonomien. Selv om korttidsudlejning af indkvartering skaber mange muligheder for gæster, udlejere og hele turismesektorens økosystem, har den hurtige vækst også givet anledning til bekymringer og udfordringer, navnlig for lokalsamfundene og de offentlige myndigheder. En af de største udfordringer er manglen på pålidelige oplysninger om korttidsudlejning af indkvartering, såsom udlejerens identitet, indkvarteringsstedets beliggenhed og udlejningens varighed, hvilket gør det vanskeligt for myndighederne at vurdere virkningen af korttidsudlejning af indkvartering og at udvikle og håndhæve hensigtsmæssige og forholdsmæssige politiske løsninger. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(1)

Udlejere har i årevis udbudt korttidsudlejning af indkvartering som supplement til andre indlogeringsudbydere såsom hoteller, vandrerhjem og værelsesudlejning med halvpension. Omfanget af korttidsudlejning af indkvartering er vokset betydeligt i hele Unionen som følge af væksten i platformsøkonomien. Selv om korttidsudlejning af indkvartering skaber mange muligheder for gæster, udlejere og hele turismesektorens økosystem, har den hurtige vækst også givet anledning til bekymringer og udfordringer, navnlig for lokalsamfundene og de offentlige myndigheder. En af de største udfordringer er manglen på pålidelige oplysninger om korttidsudlejning af indkvartering, såsom udlejerens identitet, indkvarteringsstedets beliggenhed og udlejningens varighed, hvilket gør det vanskeligt for myndighederne at vurdere virkningen af korttidsudlejning af indkvartering og at udvikle og håndhæve hensigtsmæssige og forholdsmæssige politiske løsninger.

| (1) | Udlejere har i årevis udbudt korttidsudlejning af indkvartering som supplement til andre indlogeringsudbydere såsom hoteller, vandrerhjem og værelsesudlejning med halvpension. Omfanget af korttidsudlejning af indkvartering er vokset betydeligt i hele Unionen som følge af væksten i platformsøkonomien.
  Nogle platforme har handlet på en måde, der ikke er i overensstemmelse med love og regler, og har ikke ønsket at samarbejde.
  Selv om korttidsudlejning af indkvartering skaber mange muligheder for gæster, udlejere og hele turismesektorens økosystem, har den hurtige vækst også givet anledning til bekymringer og udfordringer, navnlig for lokalsamfundene og de offentlige myndigheder. En af de største udfordringer er manglen på pålidelige oplysninger om korttidsudlejning af indkvartering, såsom udlejerens identitet, indkvarteringsstedets beliggenhed og udlejningens varighed, hvilket gør det vanskeligt for myndighederne at vurdere virkningen af korttidsudlejning af indkvartering og at udvikle og håndhæve hensigtsmæssige og forholdsmæssige politiske løsninger. |
| --- | --- |

(1)

Udlejere har i årevis udbudt korttidsudlejning af indkvartering som supplement til andre indlogeringsudbydere såsom hoteller, vandrerhjem og værelsesudlejning med halvpension. Omfanget af korttidsudlejning af indkvartering er vokset betydeligt i hele Unionen som følge af væksten i platformsøkonomien.
  Nogle platforme har handlet på en måde, der ikke er i overensstemmelse med love og regler, og har ikke ønsket at samarbejde.
  Selv om korttidsudlejning af indkvartering skaber mange muligheder for gæster, udlejere og hele turismesektorens økosystem, har den hurtige vækst også givet anledning til bekymringer og udfordringer, navnlig for lokalsamfundene og de offentlige myndigheder. En af de største udfordringer er manglen på pålidelige oplysninger om korttidsudlejning af indkvartering, såsom udlejerens identitet, indkvarteringsstedets beliggenhed og udlejningens varighed, hvilket gør det vanskeligt for myndighederne at vurdere virkningen af korttidsudlejning af indkvartering og at udvikle og håndhæve hensigtsmæssige og forholdsmæssige politiske løsninger.

Anbefalet ændring 2

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (3) | Med henblik herpå bør der fastsættes harmoniserede regler for generering og videregivelse af data om korttidsudlejning af indkvartering for derved at forbedre de offentlige myndigheders adgang til data herom og forbedre dataenes kvalitet, hvilket burde sætte dem i stand til at udforme og gennemføre politikker for sådanne tjenesteydelser på en effektiv og forholdsmæssig måde. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(3)

Med henblik herpå bør der fastsættes harmoniserede regler for generering og videregivelse af data om korttidsudlejning af indkvartering for derved at forbedre de offentlige myndigheders adgang til data herom og forbedre dataenes kvalitet, hvilket burde sætte dem i stand til at udforme og gennemføre politikker for sådanne tjenesteydelser på en effektiv og forholdsmæssig måde.

| (3) | Med henblik herpå bør der fastsættes harmoniserede regler for generering og videregivelse af data om korttidsudlejning af indkvartering for derved at forbedre de offentlige myndigheders adgang til data herom og forbedre dataenes kvalitet, hvilket burde sætte dem i stand til at udforme og gennemføre politikker for sådanne tjenesteydelser på en effektiv og forholdsmæssig måde.
  Heri ligger, at der stadig skal være plads til platformene, men med respekt for mål for den offentlige politik såsom tilgængelige og økonomisk overkommelige boliger og beskyttelse af bycentre, især i tider, hvor de økonomiske forhold i Europa forværres. Korttidsudlejning via platforme og indvirkningen heraf må ikke undergrave den store accept af turisme i Europas regioner og byer og forringe livskvaliteten for beboerne. |
| --- | --- |

(3)

Med henblik herpå bør der fastsættes harmoniserede regler for generering og videregivelse af data om korttidsudlejning af indkvartering for derved at forbedre de offentlige myndigheders adgang til data herom og forbedre dataenes kvalitet, hvilket burde sætte dem i stand til at udforme og gennemføre politikker for sådanne tjenesteydelser på en effektiv og forholdsmæssig måde.
  Heri ligger, at der stadig skal være plads til platformene, men med respekt for mål for den offentlige politik såsom tilgængelige og økonomisk overkommelige boliger og beskyttelse af bycentre, især i tider, hvor de økonomiske forhold i Europa forværres. Korttidsudlejning via platforme og indvirkningen heraf må ikke undergrave den store accept af turisme i Europas regioner og byer og forringe livskvaliteten for beboerne.

Anbefalet ændring 3

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (5) | Denne forordning har ikke til formål at sikre efterlevelse af told- og skattereglerne og berører heller ikke medlemsstaternes kompetencer på det strafferetlige område. Den berører således ikke medlemsstaternes eller Unionens kompetence på disse områder eller eventuelle instrumenter i national ret eller EU-ret, der er vedtaget i henhold til en sådan kompetence vedrørende adgang til og videregivelse og anvendelse af data på disse områder. Enhver fremtidig anvendelse til retshåndhævelsesformål eller skatte- og toldformål af de personoplysninger, der behandles i henhold til forordningen, bør derfor være udelukket. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(5)

Denne forordning har ikke til formål at sikre efterlevelse af told- og skattereglerne og berører heller ikke medlemsstaternes kompetencer på det strafferetlige område. Den berører således ikke medlemsstaternes eller Unionens kompetence på disse områder eller eventuelle instrumenter i national ret eller EU-ret, der er vedtaget i henhold til en sådan kompetence vedrørende adgang til og videregivelse og anvendelse af data på disse områder. Enhver fremtidig anvendelse til retshåndhævelsesformål eller skatte- og toldformål af de personoplysninger, der behandles i henhold til forordningen, bør derfor være udelukket.

| (5) | Denne forordning har ikke til formål at sikre efterlevelse af told- og skattereglerne og berører heller ikke medlemsstaternes kompetencer på det strafferetlige område. Den berører således ikke medlemsstaternes eller Unionens kompetence på disse områder eller eventuelle instrumenter i national ret eller EU-ret, der er vedtaget i henhold til en sådan kompetence vedrørende adgang til og videregivelse og anvendelse af data på disse områder. Enhver fremtidig anvendelse til retshåndhævelsesformål eller skatte- og toldformål af de personoplysninger, der behandles i henhold til forordningen, bør derfor være udelukket
  . Inden for alle lovgivningsområder og i forbindelse med enhver håndhævelse omfatter udtrykket »national« også det regionale og kommunale niveau samt landdistrikter
  . |
| --- | --- |

(5)

Denne forordning har ikke til formål at sikre efterlevelse af told- og skattereglerne og berører heller ikke medlemsstaternes kompetencer på det strafferetlige område. Den berører således ikke medlemsstaternes eller Unionens kompetence på disse områder eller eventuelle instrumenter i national ret eller EU-ret, der er vedtaget i henhold til en sådan kompetence vedrørende adgang til og videregivelse og anvendelse af data på disse områder. Enhver fremtidig anvendelse til retshåndhævelsesformål eller skatte- og toldformål af de personoplysninger, der behandles i henhold til forordningen, bør derfor være udelukket
  . Inden for alle lovgivningsområder og i forbindelse med enhver håndhævelse omfatter udtrykket »national« også det regionale og kommunale niveau samt landdistrikter
  .

Anbefalet ændring 4

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (9) | Registreringsprocedurer gør det muligt for de kompetente myndigheder at indsamle oplysninger om udlejere af korttidsudlejning af indkvartering og om deres indkvarteringsenheder. Registreringsnummeret, som er en entydig identifikator for en udlejet indkvarteringsenhed, bør sikre, at de data, der indsamles og videregives af platformene, kan henføres til de pågældende udlejere og indkvarteringsenheder. Hvis de kompetente myndigheder ønsker at modtage data fra udbydere af onlineplatforme for korttidsudlejning, bør de derfor have ansvaret for at indføre eller videreføre registreringsprocedurer for udlejere og deres indkvarteringsenheder, enten på nationalt, regionalt eller lokalt plan. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(9)

Registreringsprocedurer gør det muligt for de kompetente myndigheder at indsamle oplysninger om udlejere af korttidsudlejning af indkvartering og om deres indkvarteringsenheder. Registreringsnummeret, som er en entydig identifikator for en udlejet indkvarteringsenhed, bør sikre, at de data, der indsamles og videregives af platformene, kan henføres til de pågældende udlejere og indkvarteringsenheder. Hvis de kompetente myndigheder ønsker at modtage data fra udbydere af onlineplatforme for korttidsudlejning, bør de derfor have ansvaret for at indføre eller videreføre registreringsprocedurer for udlejere og deres indkvarteringsenheder, enten på nationalt, regionalt eller lokalt plan.

| (9) | Registreringsprocedurer gør det muligt for de kompetente myndigheder at indsamle oplysninger om udlejere af korttidsudlejning af indkvartering og om deres indkvarteringsenheder. Registreringsnummeret, som er en entydig identifikator for en udlejet indkvarteringsenhed, bør sikre, at de data, der indsamles og videregives af platformene, kan henføres til de pågældende udlejere og indkvarteringsenheder. Hvis de kompetente myndigheder ønsker at modtage data fra udbydere af onlineplatforme for korttidsudlejning, bør de derfor have ansvaret for at indføre eller videreføre registreringsprocedurer for udlejere og deres indkvarteringsenheder, enten på nationalt, regionalt eller lokalt plan.
  Registreringsproceduren i medfør af denne forordning berører ikke eventuelle andre indberetningsforpligtelser, f.eks. vedrørende skat, folkeregistrering og statistik. |
| --- | --- |

(9)

Registreringsprocedurer gør det muligt for de kompetente myndigheder at indsamle oplysninger om udlejere af korttidsudlejning af indkvartering og om deres indkvarteringsenheder. Registreringsnummeret, som er en entydig identifikator for en udlejet indkvarteringsenhed, bør sikre, at de data, der indsamles og videregives af platformene, kan henføres til de pågældende udlejere og indkvarteringsenheder. Hvis de kompetente myndigheder ønsker at modtage data fra udbydere af onlineplatforme for korttidsudlejning, bør de derfor have ansvaret for at indføre eller videreføre registreringsprocedurer for udlejere og deres indkvarteringsenheder, enten på nationalt, regionalt eller lokalt plan.
  Registreringsproceduren i medfør af denne forordning berører ikke eventuelle andre indberetningsforpligtelser, f.eks. vedrørende skat, folkeregistrering og statistik.

Begrundelse

Indberetningsforpligtelser for udlejere og platforme i medfør af andre love og regler, som er i overensstemmelse med EU-retten, bør ikke berøres af denne forordning.

Anbefalet ændring 5

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (12) | Medlemsstaterne bør have mulighed for at pålægge udlejerne at indsende yderligere oplysninger og dokumenter, som beviser, at de efterlever de krav, der er fastsat i national lovgivning, eksempelvis sundheds- og sikkerhedskrav og forbrugerbeskyttelseskrav. Navnlig for at sikre lige adgang og inklusion kan medlemsstaterne pålægge udlejerne at oplyse om tilgængeligheden for personer med handicap i de indkvarteringsenheder, der udbydes til korttidsudlejning, i forhold til nationale eller lokale tilgængelighedskrav. Sådanne krav bør imidlertid være i overensstemmelse med principperne om ikkeforskelsbehandling og proportionalitet, hvilket indebærer, at de skal være hensigtsmæssige og nødvendige for at nå et legitimt reguleringsmål, og være i overensstemmelse med traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og direktiv 2006/123/EF. Desuden bør medlemsstaterne kunne pålægge udlejerne at afgive oplysninger i henhold til EU-retten, som vedrører spørgsmål, der ikke er omfattet af denne forordning, såsom indkvartering uden betaling, eksempelvis husning af udsatte personer såsom flygtninge eller personer, der er blevet tildelt midlertidig beskyttelse. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(12)

Medlemsstaterne bør have mulighed for at pålægge udlejerne at indsende yderligere oplysninger og dokumenter, som beviser, at de efterlever de krav, der er fastsat i national lovgivning, eksempelvis sundheds- og sikkerhedskrav og forbrugerbeskyttelseskrav. Navnlig for at sikre lige adgang og inklusion kan medlemsstaterne pålægge udlejerne at oplyse om tilgængeligheden for personer med handicap i de indkvarteringsenheder, der udbydes til korttidsudlejning, i forhold til nationale eller lokale tilgængelighedskrav. Sådanne krav bør imidlertid være i overensstemmelse med principperne om ikkeforskelsbehandling og proportionalitet, hvilket indebærer, at de skal være hensigtsmæssige og nødvendige for at nå et legitimt reguleringsmål, og være i overensstemmelse med traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og direktiv 2006/123/EF. Desuden bør medlemsstaterne kunne pålægge udlejerne at afgive oplysninger i henhold til EU-retten, som vedrører spørgsmål, der ikke er omfattet af denne forordning, såsom indkvartering uden betaling, eksempelvis husning af udsatte personer såsom flygtninge eller personer, der er blevet tildelt midlertidig beskyttelse.

| (12) | Medlemsstaterne bør have mulighed for at pålægge udlejerne at indsende yderligere oplysninger og dokumenter, som beviser, at de efterlever de krav, der er fastsat i national lovgivning, eksempelvis
  skatte-,
  sundheds- og sikkerhedskrav og forbrugerbeskyttelseskrav. Navnlig for at sikre lige adgang og inklusion kan medlemsstaterne pålægge udlejerne at oplyse om tilgængeligheden for personer med handicap i de indkvarteringsenheder, der udbydes til korttidsudlejning, i forhold til nationale eller lokale tilgængelighedskrav. Sådanne krav bør imidlertid være i overensstemmelse med principperne om ikkeforskelsbehandling og proportionalitet, hvilket indebærer, at de skal være hensigtsmæssige og nødvendige for at nå et legitimt reguleringsmål, og være i overensstemmelse med traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og direktiv 2006/123/EF. Desuden bør medlemsstaterne kunne pålægge udlejerne at afgive oplysninger i henhold til EU-retten, som vedrører spørgsmål, der ikke er omfattet af denne forordning, såsom indkvartering uden betaling, eksempelvis husning af udsatte personer såsom flygtninge eller personer, der er blevet tildelt midlertidig beskyttelse. |
| --- | --- |

(12)

Medlemsstaterne bør have mulighed for at pålægge udlejerne at indsende yderligere oplysninger og dokumenter, som beviser, at de efterlever de krav, der er fastsat i national lovgivning, eksempelvis
  skatte-,
  sundheds- og sikkerhedskrav og forbrugerbeskyttelseskrav. Navnlig for at sikre lige adgang og inklusion kan medlemsstaterne pålægge udlejerne at oplyse om tilgængeligheden for personer med handicap i de indkvarteringsenheder, der udbydes til korttidsudlejning, i forhold til nationale eller lokale tilgængelighedskrav. Sådanne krav bør imidlertid være i overensstemmelse med principperne om ikkeforskelsbehandling og proportionalitet, hvilket indebærer, at de skal være hensigtsmæssige og nødvendige for at nå et legitimt reguleringsmål, og være i overensstemmelse med traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og direktiv 2006/123/EF. Desuden bør medlemsstaterne kunne pålægge udlejerne at afgive oplysninger i henhold til EU-retten, som vedrører spørgsmål, der ikke er omfattet af denne forordning, såsom indkvartering uden betaling, eksempelvis husning af udsatte personer såsom flygtninge eller personer, der er blevet tildelt midlertidig beskyttelse.

Anbefalet ændring 6

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (16) | Artikel 31 i forordning (EU) 2022/2065 fastsætter visse due diligence-krav for udbydere af onlineplatforme, der giver forbrugerne mulighed for at indgå fjernsalgsaftaler med erhvervsdrivende. Disse krav gælder for onlineplatforme for så vidt angår korttidsudlejning af indkvartering, der udbydes af udlejere, som kan betegnes som værende »erhvervsdrivende«. Branchen for korttidsudlejning af indkvartering er imidlertid kendetegnet ved, at udlejerne ofte er privatpersoner, som kun lejlighedsvis udbyder korttidsudlejning som en vennetjeneste/gentjeneste, og som ikke nødvendigvis opfylder betingelserne for at kunne betegnes som værende »erhvervsdrivende« i henhold til EU-retten. I overensstemmelse med begrebet og målet om »indbygget overholdelse« i artikel 31 i forordning (EU) 2022/2065 og for at give de kompetente myndigheder mulighed for at kontrollere, om gældende registreringsforpligtelser efterleves, bør der således gælde særlige betingelser for indbygget overholdelse inden for korttidsudlejning af indkvartering, herunder korttidsudlejning, der udbydes af udlejere, som ikke kan betegnes som værende »erhvervsdrivende« i henhold til EU-retten. Onlineplatforme for korttidsudlejning bør sikre, at der ikke udbydes tjenester, hvor der ikke er angivet noget registreringsnummer, i tilfælde, hvor en udlejer har erklæret, at et sådant registreringsnummer finder anvendelse. Dette bør
  ikke udgøre en forpligtelse
  for onlineplatforme for korttidsudlejning af indkvartering
  til løbende at overvåge de tjenester, som udlejerne udbyder på deres platforme, eller
  en generel forpligtelse til at kontrollere oplysningerne med henblik på at fastslå rigtigheden af registreringsnummeret, inden annoncen offentliggøres. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(16)

Artikel 31 i forordning (EU) 2022/2065 fastsætter visse due diligence-krav for udbydere af onlineplatforme, der giver forbrugerne mulighed for at indgå fjernsalgsaftaler med erhvervsdrivende. Disse krav gælder for onlineplatforme for så vidt angår korttidsudlejning af indkvartering, der udbydes af udlejere, som kan betegnes som værende »erhvervsdrivende«. Branchen for korttidsudlejning af indkvartering er imidlertid kendetegnet ved, at udlejerne ofte er privatpersoner, som kun lejlighedsvis udbyder korttidsudlejning som en vennetjeneste/gentjeneste, og som ikke nødvendigvis opfylder betingelserne for at kunne betegnes som værende »erhvervsdrivende« i henhold til EU-retten. I overensstemmelse med begrebet og målet om »indbygget overholdelse« i artikel 31 i forordning (EU) 2022/2065 og for at give de kompetente myndigheder mulighed for at kontrollere, om gældende registreringsforpligtelser efterleves, bør der således gælde særlige betingelser for indbygget overholdelse inden for korttidsudlejning af indkvartering, herunder korttidsudlejning, der udbydes af udlejere, som ikke kan betegnes som værende »erhvervsdrivende« i henhold til EU-retten. Onlineplatforme for korttidsudlejning bør sikre, at der ikke udbydes tjenester, hvor der ikke er angivet noget registreringsnummer, i tilfælde, hvor en udlejer har erklæret, at et sådant registreringsnummer finder anvendelse. Dette bør
  ikke udgøre en forpligtelse
  for onlineplatforme for korttidsudlejning af indkvartering
  til løbende at overvåge de tjenester, som udlejerne udbyder på deres platforme, eller
  en generel forpligtelse til at kontrollere oplysningerne med henblik på at fastslå rigtigheden af registreringsnummeret, inden annoncen offentliggøres.

| (16) | Artikel 31 i forordning (EU) 2022/2065 fastsætter visse due diligence-krav for udbydere af onlineplatforme, der giver forbrugerne mulighed for at indgå fjernsalgsaftaler med erhvervsdrivende. Disse krav gælder for onlineplatforme for så vidt angår korttidsudlejning af indkvartering, der udbydes af udlejere, som kan betegnes som værende »erhvervsdrivende«. Branchen for korttidsudlejning af indkvartering er imidlertid kendetegnet ved, at udlejerne ofte er privatpersoner, som kun lejlighedsvis udbyder korttidsudlejning som en vennetjeneste/gentjeneste, og som ikke nødvendigvis opfylder betingelserne for at kunne betegnes som værende »erhvervsdrivende« i henhold til EU-retten. I overensstemmelse med begrebet og målet om »indbygget overholdelse« i artikel 31 i forordning (EU) 2022/2065 og for at give de kompetente myndigheder mulighed for at kontrollere, om gældende registreringsforpligtelser efterleves, bør der således gælde særlige betingelser for indbygget overholdelse inden for korttidsudlejning af indkvartering, herunder korttidsudlejning, der udbydes af udlejere, som ikke kan betegnes som værende »erhvervsdrivende« i henhold til EU-retten. Onlineplatforme for korttidsudlejning bør sikre, at der ikke udbydes tjenester, hvor der ikke er angivet noget registreringsnummer, i tilfælde, hvor en udlejer har erklæret, at et sådant registreringsnummer finder anvendelse. Dette bør for onlineplatforme for korttidsudlejning af indkvartering
  indebære
  en generel forpligtelse til at kontrollere oplysningerne med henblik på at fastslå rigtigheden af registreringsnummeret, inden annoncen offentliggøres. |
| --- | --- |

(16)

Artikel 31 i forordning (EU) 2022/2065 fastsætter visse due diligence-krav for udbydere af onlineplatforme, der giver forbrugerne mulighed for at indgå fjernsalgsaftaler med erhvervsdrivende. Disse krav gælder for onlineplatforme for så vidt angår korttidsudlejning af indkvartering, der udbydes af udlejere, som kan betegnes som værende »erhvervsdrivende«. Branchen for korttidsudlejning af indkvartering er imidlertid kendetegnet ved, at udlejerne ofte er privatpersoner, som kun lejlighedsvis udbyder korttidsudlejning som en vennetjeneste/gentjeneste, og som ikke nødvendigvis opfylder betingelserne for at kunne betegnes som værende »erhvervsdrivende« i henhold til EU-retten. I overensstemmelse med begrebet og målet om »indbygget overholdelse« i artikel 31 i forordning (EU) 2022/2065 og for at give de kompetente myndigheder mulighed for at kontrollere, om gældende registreringsforpligtelser efterleves, bør der således gælde særlige betingelser for indbygget overholdelse inden for korttidsudlejning af indkvartering, herunder korttidsudlejning, der udbydes af udlejere, som ikke kan betegnes som værende »erhvervsdrivende« i henhold til EU-retten. Onlineplatforme for korttidsudlejning bør sikre, at der ikke udbydes tjenester, hvor der ikke er angivet noget registreringsnummer, i tilfælde, hvor en udlejer har erklæret, at et sådant registreringsnummer finder anvendelse. Dette bør for onlineplatforme for korttidsudlejning af indkvartering
  indebære
  en generel forpligtelse til at kontrollere oplysningerne med henblik på at fastslå rigtigheden af registreringsnummeret, inden annoncen offentliggøres.

Begrundelse

Platforme bør være forpligtet til at kontrollere, at registreringsnummeret er rigtigt.

Anbefalet ændring 7

Betragtning 18

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (18) | Kompetente myndigheder, som ønsker at modtage oplysninger om udlejernes aktiviteter fra onlineplatforme for korttidsudlejning, og som har indført registreringssystemer, bør regelmæssigt kunne indhente aktivitetsdata fra onlineplatformene. Den type data, der kan indhentes, bør være fuldt harmoniseret og bør omfatte oplysninger om det antal overnatninger, som en indkvarteringsenhed udlejes, antal
  indlogerede
  gæster
  i
  indkvarteringsenheden pr. nat, registreringsnummeret samt webadressen til annoncen for den enkelte indkvarteringsenhed, hvilket er nødvendigt for at
  lette identificeringen af
  udlejeren og den indkvarteringsenhed, der udbydes til korttidsudlejning, i tilfælde, hvor registreringsnummeret mangler eller er ukorrekt. Kun platforme, der effektivt har muliggjort direkte transaktioner mellem udlejere og gæster, er omfattet af forpligtelsen til at indberette aktivitetsdata, registreringsnummer og webadressen til annoncen for den enkelte indkvarteringsenhed, idet kun disse platforme er i stand til at indsamle data om f.eks. antal overnatninger, som en indkvarteringsenhed udlejes for, og antal indlogerede gæster i indkvarteringsenheden pr. nat Medlemsstaterne bør ikke indføre eller videreføre tiltag, som pålægger platformene at indberette andre oplysninger om udbydere af korttidsudlejning og deres aktiviteter, end dem, der er fastsat i denne forordning, undtagen som fastsat i EU-retten. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(18)

Kompetente myndigheder, som ønsker at modtage oplysninger om udlejernes aktiviteter fra onlineplatforme for korttidsudlejning, og som har indført registreringssystemer, bør regelmæssigt kunne indhente aktivitetsdata fra onlineplatformene. Den type data, der kan indhentes, bør være fuldt harmoniseret og bør omfatte oplysninger om det antal overnatninger, som en indkvarteringsenhed udlejes, antal
  indlogerede
  gæster
  i
  indkvarteringsenheden pr. nat, registreringsnummeret samt webadressen til annoncen for den enkelte indkvarteringsenhed, hvilket er nødvendigt for at
  lette identificeringen af
  udlejeren og den indkvarteringsenhed, der udbydes til korttidsudlejning, i tilfælde, hvor registreringsnummeret mangler eller er ukorrekt. Kun platforme, der effektivt har muliggjort direkte transaktioner mellem udlejere og gæster, er omfattet af forpligtelsen til at indberette aktivitetsdata, registreringsnummer og webadressen til annoncen for den enkelte indkvarteringsenhed, idet kun disse platforme er i stand til at indsamle data om f.eks. antal overnatninger, som en indkvarteringsenhed udlejes for, og antal indlogerede gæster i indkvarteringsenheden pr. nat Medlemsstaterne bør ikke indføre eller videreføre tiltag, som pålægger platformene at indberette andre oplysninger om udbydere af korttidsudlejning og deres aktiviteter, end dem, der er fastsat i denne forordning, undtagen som fastsat i EU-retten.

| (18) | Kompetente myndigheder, som ønsker at modtage oplysninger om udlejernes aktiviteter fra onlineplatforme for korttidsudlejning, og som har indført registreringssystemer, bør regelmæssigt kunne indhente aktivitetsdata fra onlineplatformene. Den type data, der kan indhentes, bør være fuldt harmoniseret og bør omfatte oplysninger om det antal overnatninger, som en indkvarteringsenhed udlejes,
  det
  antal gæster
  , som
  indkvarteringsenheden
  udlejes til
  pr. nat, registreringsnummeret samt webadressen til annoncen for den enkelte indkvarteringsenhed
  . Hvis registreringsnummeret mangler eller er ukorrekt, bør oplysningerne også omfatte adressen på indkvarteringsenheden, herunder det nøjagtige lejlighedsnummer
  , hvilket er nødvendigt for at
  kunne identificere
  udlejeren og den indkvarteringsenhed, der udbydes til korttidsudlejning. Kun platforme, der effektivt har muliggjort direkte transaktioner mellem udlejere og gæster, er omfattet af forpligtelsen til at indberette aktivitetsdata, registreringsnummer og webadressen til annoncen for den enkelte indkvarteringsenhed, idet kun disse platforme er i stand til at indsamle data om f.eks. antal overnatninger, som en indkvarteringsenhed udlejes for, og antal indlogerede gæster i indkvarteringsenheden pr. nat Medlemsstaterne bør ikke indføre eller videreføre tiltag, som pålægger platformene at indberette andre oplysninger om udbydere af korttidsudlejning og deres aktiviteter, end dem, der er fastsat i denne forordning, undtagen som fastsat i EU-retten. |
| --- | --- |

(18)

Kompetente myndigheder, som ønsker at modtage oplysninger om udlejernes aktiviteter fra onlineplatforme for korttidsudlejning, og som har indført registreringssystemer, bør regelmæssigt kunne indhente aktivitetsdata fra onlineplatformene. Den type data, der kan indhentes, bør være fuldt harmoniseret og bør omfatte oplysninger om det antal overnatninger, som en indkvarteringsenhed udlejes,
  det
  antal gæster
  , som
  indkvarteringsenheden
  udlejes til
  pr. nat, registreringsnummeret samt webadressen til annoncen for den enkelte indkvarteringsenhed
  . Hvis registreringsnummeret mangler eller er ukorrekt, bør oplysningerne også omfatte adressen på indkvarteringsenheden, herunder det nøjagtige lejlighedsnummer
  , hvilket er nødvendigt for at
  kunne identificere
  udlejeren og den indkvarteringsenhed, der udbydes til korttidsudlejning. Kun platforme, der effektivt har muliggjort direkte transaktioner mellem udlejere og gæster, er omfattet af forpligtelsen til at indberette aktivitetsdata, registreringsnummer og webadressen til annoncen for den enkelte indkvarteringsenhed, idet kun disse platforme er i stand til at indsamle data om f.eks. antal overnatninger, som en indkvarteringsenhed udlejes for, og antal indlogerede gæster i indkvarteringsenheden pr. nat Medlemsstaterne bør ikke indføre eller videreføre tiltag, som pålægger platformene at indberette andre oplysninger om udbydere af korttidsudlejning og deres aktiviteter, end dem, der er fastsat i denne forordning, undtagen som fastsat i EU-retten.

Begrundelse

Hvis registreringsnummeret mangler eller er ukorrekt, er webadressen ikke en hjælp til at identificere udlejeren og enheden. Der er behov for den nøjagtige adresse med lejlighedsnummer.

Anbefalet ændring 8

Betragtning 23

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (23) | De fælles digitale kontaktpunkter bør gøre det lettere for onlineplatforme for korttidsudlejning at foretage
  stikprøve
  kontroller for at kontrollere gyldigheden af et registreringsnummer eller rigtigheden af egenerklæringer med henblik på at mindske fejl og uoverensstemmelser med hensyn til dataoverførsel og lette deres efterlevelsesbyrde. Selv om det fælles digitale kontaktpunkt ikke kræver lagring af registreringsnummeret, bør det give mulighed for at foretage stikprøvekontrol enten automatisk ved hjælp af en applikationsprogrammeringsgrænseflade, som gør det muligt at verificere et registreringsnummer i forhold til de opgivne oplysninger i registret i forbindelse med en medlemsstats individuelle registreringsprocedurer, som er forbundet til det fælles digitale kontaktpunkt, eller manuelt, f.eks. ved at indtaste et registreringsnummer i en onlinegrænseflade og modtage en bekræftelse af dets gyldighed. Onlineplatforme for korttidsudlejning bør frit kunne foretage yderligere kontrol gennem det fælles digitale kontaktpunkt. Medlemsstaterne bør fortsat håndhæve registreringsforpligtelserne ved hjælp af de værktøjer, de allerede har til rådighed. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(23)

De fælles digitale kontaktpunkter bør gøre det lettere for onlineplatforme for korttidsudlejning at foretage
  stikprøve
  kontroller for at kontrollere gyldigheden af et registreringsnummer eller rigtigheden af egenerklæringer med henblik på at mindske fejl og uoverensstemmelser med hensyn til dataoverførsel og lette deres efterlevelsesbyrde. Selv om det fælles digitale kontaktpunkt ikke kræver lagring af registreringsnummeret, bør det give mulighed for at foretage stikprøvekontrol enten automatisk ved hjælp af en applikationsprogrammeringsgrænseflade, som gør det muligt at verificere et registreringsnummer i forhold til de opgivne oplysninger i registret i forbindelse med en medlemsstats individuelle registreringsprocedurer, som er forbundet til det fælles digitale kontaktpunkt, eller manuelt, f.eks. ved at indtaste et registreringsnummer i en onlinegrænseflade og modtage en bekræftelse af dets gyldighed. Onlineplatforme for korttidsudlejning bør frit kunne foretage yderligere kontrol gennem det fælles digitale kontaktpunkt. Medlemsstaterne bør fortsat håndhæve registreringsforpligtelserne ved hjælp af de værktøjer, de allerede har til rådighed.

| (23) | De fælles digitale kontaktpunkter bør gøre det lettere for onlineplatforme for korttidsudlejning at foretage kontroller for at kontrollere gyldigheden af et registreringsnummer eller rigtigheden af egenerklæringer med henblik på at mindske fejl og uoverensstemmelser med hensyn til dataoverførsel og lette deres efterlevelsesbyrde. Selv om det fælles digitale kontaktpunkt ikke kræver lagring af registreringsnummeret, bør det give mulighed for at foretage stikprøvekontrol enten automatisk ved hjælp af en applikationsprogrammeringsgrænseflade, som gør det muligt at verificere et registreringsnummer i forhold til de opgivne oplysninger i registret i forbindelse med en medlemsstats individuelle registreringsprocedurer, som er forbundet til det fælles digitale kontaktpunkt, eller manuelt, f.eks. ved at indtaste et registreringsnummer i en onlinegrænseflade og modtage en bekræftelse af dets gyldighed. Onlineplatforme for korttidsudlejning bør frit kunne foretage yderligere kontrol gennem det fælles digitale kontaktpunkt. Medlemsstaterne bør fortsat håndhæve registreringsforpligtelserne ved hjælp af de værktøjer, de allerede har til rådighed. |
| --- | --- |

(23)

De fælles digitale kontaktpunkter bør gøre det lettere for onlineplatforme for korttidsudlejning at foretage kontroller for at kontrollere gyldigheden af et registreringsnummer eller rigtigheden af egenerklæringer med henblik på at mindske fejl og uoverensstemmelser med hensyn til dataoverførsel og lette deres efterlevelsesbyrde. Selv om det fælles digitale kontaktpunkt ikke kræver lagring af registreringsnummeret, bør det give mulighed for at foretage stikprøvekontrol enten automatisk ved hjælp af en applikationsprogrammeringsgrænseflade, som gør det muligt at verificere et registreringsnummer i forhold til de opgivne oplysninger i registret i forbindelse med en medlemsstats individuelle registreringsprocedurer, som er forbundet til det fælles digitale kontaktpunkt, eller manuelt, f.eks. ved at indtaste et registreringsnummer i en onlinegrænseflade og modtage en bekræftelse af dets gyldighed. Onlineplatforme for korttidsudlejning bør frit kunne foretage yderligere kontrol gennem det fælles digitale kontaktpunkt. Medlemsstaterne bør fortsat håndhæve registreringsforpligtelserne ved hjælp af de værktøjer, de allerede har til rådighed.

Begrundelse

Stikprøvekontrol er ikke nok. Registreringsnumre har et bestemt format og kan kontrolleres automatisk, hvilket vil mindske byrden.

Anbefalet ændring 9

Betragtning 26

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (26) | En forholdsmæssig, begrænset og forudsigelig ramme på EU-plan er nødvendig for en gennemsigtig videregivelse af aktivitetsdata og registreringsnumre i overensstemmelse med kravene i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (31). I dette øjemed bør medlemsstaterne udarbejde en liste over de kompetente myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt plan, som har indført eller viderefører en registreringsprocedure med henblik på at anmode om aktivitetsdata for indkvarteringsenheder, der er beliggende på medlemsstaternes område. Sådanne oplysninger bør kun behandles med henblik på at overvåge efterlevelsen af registreringsprocedurer eller gennemførelsesbestemmelser vedrørende adgang til og udbud af korttidsudlejning af indkvartering. I sidstnævnte tilfælde bør en sådan behandling kun være tilladt, hvis de pågældende regler er ikke-diskriminerende, står i et rimeligt forhold til målet og er i overensstemmelse med EU-retten, herunder reglerne om fri udveksling af tjenesteydelser, etableringsfriheden og reglerne i direktiv 2006/123. Med henblik på overholdelse af EU-retten om databeskyttelse bør der i alle regler vedrørende adgang til og udbud af korttidsudlejning af indkvartering angives formålet med behandlingen af oplysningerne i overensstemmelse med kravene i forordning (EU) 2016/679. Aktivitetsdata (undtagen personoplysninger) er også af stor betydning for de kompetente myndigheder, der udvikler sådanne regler som led i bestræbelserne på at fremme et afbalanceret økosystem i turismesektoren, herunder effektive og forholdsmæssige regler for adgang til og udbud af korttidsudlejning af indkvartering. En opbevaringsperiode på højst ét år burde kunne give de kompetente myndigheder mulighed for at sikre efterlevelse af de regler og bestemmelser, der gælder for udlejere eller som vedrører udlejede indkvarteringsenheder, og for at udvikle politikker. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(26)

En forholdsmæssig, begrænset og forudsigelig ramme på EU-plan er nødvendig for en gennemsigtig videregivelse af aktivitetsdata og registreringsnumre i overensstemmelse med kravene i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (31). I dette øjemed bør medlemsstaterne udarbejde en liste over de kompetente myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt plan, som har indført eller viderefører en registreringsprocedure med henblik på at anmode om aktivitetsdata for indkvarteringsenheder, der er beliggende på medlemsstaternes område. Sådanne oplysninger bør kun behandles med henblik på at overvåge efterlevelsen af registreringsprocedurer eller gennemførelsesbestemmelser vedrørende adgang til og udbud af korttidsudlejning af indkvartering. I sidstnævnte tilfælde bør en sådan behandling kun være tilladt, hvis de pågældende regler er ikke-diskriminerende, står i et rimeligt forhold til målet og er i overensstemmelse med EU-retten, herunder reglerne om fri udveksling af tjenesteydelser, etableringsfriheden og reglerne i direktiv 2006/123. Med henblik på overholdelse af EU-retten om databeskyttelse bør der i alle regler vedrørende adgang til og udbud af korttidsudlejning af indkvartering angives formålet med behandlingen af oplysningerne i overensstemmelse med kravene i forordning (EU) 2016/679. Aktivitetsdata (undtagen personoplysninger) er også af stor betydning for de kompetente myndigheder, der udvikler sådanne regler som led i bestræbelserne på at fremme et afbalanceret økosystem i turismesektoren, herunder effektive og forholdsmæssige regler for adgang til og udbud af korttidsudlejning af indkvartering. En opbevaringsperiode på højst ét år burde kunne give de kompetente myndigheder mulighed for at sikre efterlevelse af de regler og bestemmelser, der gælder for udlejere eller som vedrører udlejede indkvarteringsenheder, og for at udvikle politikker.

| (26) | En forholdsmæssig, begrænset og forudsigelig ramme på EU-plan er nødvendig for en gennemsigtig videregivelse af aktivitetsdata og registreringsnumre i overensstemmelse med kravene i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (31). I dette øjemed bør medlemsstaterne udarbejde en liste over de kompetente myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt plan, som har indført eller viderefører en registreringsprocedure med henblik på at anmode om aktivitetsdata for indkvarteringsenheder, der er beliggende på medlemsstaternes område. Sådanne oplysninger bør kun behandles med henblik på at overvåge efterlevelsen af registreringsprocedurer eller gennemførelsesbestemmelser vedrørende adgang til og udbud af korttidsudlejning af indkvartering. I sidstnævnte tilfælde bør en sådan behandling kun være tilladt, hvis de pågældende regler er ikke-diskriminerende, står i et rimeligt forhold til målet og er i overensstemmelse med EU-retten, herunder reglerne om fri udveksling af tjenesteydelser, etableringsfriheden og reglerne i direktiv 2006/123/EF.
  Disse bestemmelser anses kun som overtrådt, hvis overtrædelsen er blevet endeligt fastslået ved en domstol.
  Med henblik på overholdelse af EU-retten om databeskyttelse bør der i alle regler vedrørende adgang til og udbud af korttidsudlejning af indkvartering angives formålet med behandlingen af oplysningerne i overensstemmelse med kravene i forordning (EU) 2016/679. Aktivitetsdata (undtagen personoplysninger) er også af stor betydning for de kompetente myndigheder, der udvikler sådanne regler som led i bestræbelserne på at fremme et afbalanceret økosystem i turismesektoren, herunder effektive og forholdsmæssige regler for adgang til og udbud af korttidsudlejning af indkvartering. En opbevaringsperiode på højst ét år burde kunne give de kompetente myndigheder mulighed for at sikre efterlevelse af de regler og bestemmelser, der gælder for udlejere eller som vedrører udlejede indkvarteringsenheder, og for at udvikle politikker. |
| --- | --- |

(26)

En forholdsmæssig, begrænset og forudsigelig ramme på EU-plan er nødvendig for en gennemsigtig videregivelse af aktivitetsdata og registreringsnumre i overensstemmelse med kravene i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (31). I dette øjemed bør medlemsstaterne udarbejde en liste over de kompetente myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt plan, som har indført eller viderefører en registreringsprocedure med henblik på at anmode om aktivitetsdata for indkvarteringsenheder, der er beliggende på medlemsstaternes område. Sådanne oplysninger bør kun behandles med henblik på at overvåge efterlevelsen af registreringsprocedurer eller gennemførelsesbestemmelser vedrørende adgang til og udbud af korttidsudlejning af indkvartering. I sidstnævnte tilfælde bør en sådan behandling kun være tilladt, hvis de pågældende regler er ikke-diskriminerende, står i et rimeligt forhold til målet og er i overensstemmelse med EU-retten, herunder reglerne om fri udveksling af tjenesteydelser, etableringsfriheden og reglerne i direktiv 2006/123/EF.
  Disse bestemmelser anses kun som overtrådt, hvis overtrædelsen er blevet endeligt fastslået ved en domstol.
  Med henblik på overholdelse af EU-retten om databeskyttelse bør der i alle regler vedrørende adgang til og udbud af korttidsudlejning af indkvartering angives formålet med behandlingen af oplysningerne i overensstemmelse med kravene i forordning (EU) 2016/679. Aktivitetsdata (undtagen personoplysninger) er også af stor betydning for de kompetente myndigheder, der udvikler sådanne regler som led i bestræbelserne på at fremme et afbalanceret økosystem i turismesektoren, herunder effektive og forholdsmæssige regler for adgang til og udbud af korttidsudlejning af indkvartering. En opbevaringsperiode på højst ét år burde kunne give de kompetente myndigheder mulighed for at sikre efterlevelse af de regler og bestemmelser, der gælder for udlejere eller som vedrører udlejede indkvarteringsenheder, og for at udvikle politikker.

Anbefalet ændring 10

Betragtning 34

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (34) | Kommissionen bør regelmæssigt evaluere nærværende forordning og overvåge dens indvirkning på udbuddet af korttidsudlejning af indkvartering via onlineplatforme i Unionen. Denne evaluering bør bl.a. undersøge en eventuel indvirkning på udbydere af onlineplatforme for korttidsudlejning og eventuelle virkninger af den øgede tilgængelighed af data
  på indholdet i og proportionaliteten af nationale, regionale og lokale regler vedrørende korttidsudlejning af indkvartering
  . For at opnå et overblik over udviklingen i sektoren bør evalueringen tage hensyn til medlemsstaternes og de relevante interessenters erfaringer. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(34)

Kommissionen bør regelmæssigt evaluere nærværende forordning og overvåge dens indvirkning på udbuddet af korttidsudlejning af indkvartering via onlineplatforme i Unionen. Denne evaluering bør bl.a. undersøge en eventuel indvirkning på udbydere af onlineplatforme for korttidsudlejning og eventuelle virkninger af den øgede tilgængelighed af data
  på indholdet i og proportionaliteten af nationale, regionale og lokale regler vedrørende korttidsudlejning af indkvartering
  . For at opnå et overblik over udviklingen i sektoren bør evalueringen tage hensyn til medlemsstaternes og de relevante interessenters erfaringer.

| (34) | Kommissionen bør regelmæssigt evaluere nærværende forordning og overvåge dens indvirkning på udbuddet af korttidsudlejning af indkvartering via onlineplatforme i Unionen. Denne evaluering bør bl.a. undersøge en eventuel indvirkning på udbydere af onlineplatforme for korttidsudlejning og eventuelle virkninger af den øgede tilgængelighed
  , anvendelig og kvalitet
  af data. For at opnå et overblik over udviklingen i sektoren bør evalueringen tage hensyn til medlemsstaternes
  kompetente myndigheders
  og de relevante interessenters erfaringer. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen bør regelmæssigt evaluere nærværende forordning og overvåge dens indvirkning på udbuddet af korttidsudlejning af indkvartering via onlineplatforme i Unionen. Denne evaluering bør bl.a. undersøge en eventuel indvirkning på udbydere af onlineplatforme for korttidsudlejning og eventuelle virkninger af den øgede tilgængelighed
  , anvendelig og kvalitet
  af data. For at opnå et overblik over udviklingen i sektoren bør evalueringen tage hensyn til medlemsstaternes
  kompetente myndigheders
  og de relevante interessenters erfaringer.

Begrundelse

Proportionaliteten af reglerne er sikret i kraft af meddelelsesproceduren for nationale, regionale og lokale regler i henhold til servicedirektivet.

Anbefalet ændring 11

Artikel 2, stk. 2 og 3

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   Denne forordning berører ikke: | 2.   Denne forordning berører ikke: |
| a) | nationale, regionale eller lokale regler, der regulerer udlejernes adgang til eller udbud af korttidsudlejning af indkvartering, medmindre andet udtrykkeligt er fastsat i denne forordning |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

2.   Denne forordning berører ikke:

2.   Denne forordning berører ikke:

a)

nationale, regionale eller lokale regler, der regulerer udlejernes adgang til eller udbud af korttidsudlejning af indkvartering, medmindre andet udtrykkeligt er fastsat i denne forordning

| a) | nationale, regionale eller lokale regler, der regulerer udlejernes adgang til eller udbud af korttidsudlejning af indkvartering, medmindre andet udtrykkeligt er fastsat i denne forordning |
| --- | --- |

a)

nationale, regionale eller lokale regler, der regulerer udlejernes adgang til eller udbud af korttidsudlejning af indkvartering, medmindre andet udtrykkeligt er fastsat i denne forordning

| b) | nationale, regionale eller lokale regler for udstykning, arealanvendelse, by- og regionplanlægning
  eller
  byggestandarder |
| --- | --- |

b)

nationale, regionale eller lokale regler for udstykning, arealanvendelse, by- og regionplanlægning
  eller
  byggestandarder

eller

| b) | nationale, regionale eller lokale regler for udstykning, arealanvendelse, by- og regionplanlægning, byggestandarder
  eller boligbyggeri |
| --- | --- |

b)

nationale, regionale eller lokale regler for udstykning, arealanvendelse, by- og regionplanlægning, byggestandarder
  eller boligbyggeri

eller boligbyggeri

| c) | EU-lovgivning eller national lovgivning, der regulerer forebyggelse, efterforskning, afsløring eller retsforfølgning af strafbare handlinger eller fuldbyrdelse af strafferetlige sanktioner |
| --- | --- |

c)

EU-lovgivning eller national lovgivning, der regulerer forebyggelse, efterforskning, afsløring eller retsforfølgning af strafbare handlinger eller fuldbyrdelse af strafferetlige sanktioner

| c) | EU-lovgivning eller national lovgivning, der regulerer forebyggelse, efterforskning, afsløring eller retsforfølgning af strafbare handlinger eller fuldbyrdelse af strafferetlige sanktioner |
| --- | --- |

c)

EU-lovgivning eller national lovgivning, der regulerer forebyggelse, efterforskning, afsløring eller retsforfølgning af strafbare handlinger eller fuldbyrdelse af strafferetlige sanktioner

| d) | EU-lovgivning eller national lovgivning, der regulerer forvaltning, opkrævning, håndhævelse og inddrivelse af skatter, told og andre afgifter. |
| --- | --- |

d)

EU-lovgivning eller national lovgivning, der regulerer forvaltning, opkrævning, håndhævelse og inddrivelse af skatter, told og andre afgifter.

| d) | EU-lovgivning eller national lovgivning, der regulerer forvaltning, opkrævning, håndhævelse og inddrivelse af skatter, told og andre afgifter. |
| --- | --- |

d)

EU-lovgivning eller national lovgivning, der regulerer forvaltning, opkrævning, håndhævelse og inddrivelse af skatter, told og andre afgifter.

3.   Denne forordning berører ikke regler, der er fastsat i andre EU-retsakter, som regulerer andre aspekter af leveringen af tjenester af onlineplatforme til korttidsudlejning og udbud af korttidsudlejning af indkvartering, navnlig:

3.   Denne forordning berører ikke regler, der er fastsat i andre EU-retsakter, som regulerer andre aspekter af leveringen af tjenester af onlineplatforme til korttidsudlejning og udbud af korttidsudlejning af indkvartering, navnlig:

| a) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1150 (37) |
| --- | --- |

a)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1150 (37)

37

| b) | forordning (EU) 2022/2065 |
| --- | --- |

b)

forordning (EU) 2022/2065

| c) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/1925 (38) |
| --- | --- |

c)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/1925 (38)

38

| d) | direktiv 2000/31/EF |
| --- | --- |

d)

direktiv 2000/31/EF

| e) | direktiv 2006/123/EF |
| --- | --- |

e)

direktiv 2006/123/EF

| f) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/1535 (39) |
| --- | --- |

f)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/1535 (39)

39

| g) | Rådets direktiv 2010/24/EU (40)

  og |
| --- | --- |

g)

Rådets direktiv 2010/24/EU (40)

  og

40

og

| h) | Rådets direktiv 2011/16/EU (41). |
| --- | --- |

h)

Rådets direktiv 2011/16/EU (41).

41

| a) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1150 (37) |
| --- | --- |

a)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1150 (37)

37

| b) | forordning (EU) 2022/2065 |
| --- | --- |

b)

forordning (EU) 2022/2065

| c) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/1925 (38) |
| --- | --- |

c)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/1925 (38)

38

| d) | direktiv 2000/31/EF |
| --- | --- |

d)

direktiv 2000/31/EF

| e) | direktiv 2006/123/EF |
| --- | --- |

e)

direktiv 2006/123/EF

| f) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/1535 (39) |
| --- | --- |

f)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/1535 (39)

39

| g) | Rådets direktiv 2010/24/EU (40) |
| --- | --- |

g)

Rådets direktiv 2010/24/EU (40)

40

| h) | Rådets direktiv 2011/16/EU (41)

  og |
| --- | --- |

h)

Rådets direktiv 2011/16/EU (41)

  og

41

og

| i) | forordning (EU) nr. 622/2011
  . |
| --- | --- |

i)

i)

forordning (EU) nr. 622/2011
  .

forordning (EU) nr. 622/2011

Begrundelse

Begrundelse

Der mangler en henvisning til boliglovgivning, f.eks. lejelov, lovgivning om leje af sociale boliger, samt til en vigtig EU-forordning med detaljerede regler for statistik.

Anbefalet ændring 12

Anbefalet ændring 12

Artikel 3, nr. 2), 10) og 11)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2) | »udlejer«: en fysisk eller juridisk person, der udbyder eller har til hensigt at udbyde korttidsudlejning af indkvartering mod betaling via en onlineplatform for korttidsudlejning på enten erhvervsmæssigt eller ikke-erhvervsmæssigt grundlag |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

2)

»udlejer«: en fysisk eller juridisk person, der udbyder eller har til hensigt at udbyde korttidsudlejning af indkvartering mod betaling via en onlineplatform for korttidsudlejning på enten erhvervsmæssigt eller ikke-erhvervsmæssigt grundlag

| 2) | »udlejer«: en fysisk eller juridisk person, der udbyder eller har til hensigt at udbyde korttidsudlejning af indkvartering mod betaling via en onlineplatform for korttidsudlejning på enten erhvervsmæssigt eller ikke-erhvervsmæssigt grundlag
  , på permanent eller midlertidig basis og uafhængigt af, om udlejningen foregår direkte eller via et turistbureau, et marketingselskab eller lignende |
| --- | --- |

2)

»udlejer«: en fysisk eller juridisk person, der udbyder eller har til hensigt at udbyde korttidsudlejning af indkvartering mod betaling via en onlineplatform for korttidsudlejning på enten erhvervsmæssigt eller ikke-erhvervsmæssigt grundlag
  , på permanent eller midlertidig basis og uafhængigt af, om udlejningen foregår direkte eller via et turistbureau, et marketingselskab eller lignende

, på permanent eller midlertidig basis og uafhængigt af, om udlejningen foregår direkte eller via et turistbureau, et marketingselskab eller lignende

| [...] | |
| --- | --- |

[...]

| [...] | |
| --- | --- |

[...]

| 10) | »kompetent myndighed«: en national, regional eller lokal myndighed i en medlemsstat, der har kompetence til at forvalte og håndhæve registreringsprocedurer for korttidsudlejning af indkvartering og/eller til at indsamle data herom |
| --- | --- |

10)

»kompetent myndighed«: en national, regional eller lokal myndighed i en medlemsstat, der har kompetence til at forvalte og håndhæve registreringsprocedurer for korttidsudlejning af indkvartering og/eller til at indsamle data herom

| 10) | »kompetent myndighed«: en national, regional eller lokal myndighed i en medlemsstat, der har kompetence til at forvalte og håndhæve registreringsprocedurer for korttidsudlejning af indkvartering og/eller til at indsamle data herom
  , og/eller myndigheder med ansvar for at kontrollere efterlevelsen af nationale bestemmelser vedrørende »indkvarteringsenheder« og »udlejere«, f.eks. den fysiske planlægning eller bygningsstandarder |
| --- | --- |

10)

»kompetent myndighed«: en national, regional eller lokal myndighed i en medlemsstat, der har kompetence til at forvalte og håndhæve registreringsprocedurer for korttidsudlejning af indkvartering og/eller til at indsamle data herom
  , og/eller myndigheder med ansvar for at kontrollere efterlevelsen af nationale bestemmelser vedrørende »indkvarteringsenheder« og »udlejere«, f.eks. den fysiske planlægning eller bygningsstandarder

, og/eller myndigheder med ansvar for at kontrollere efterlevelsen af nationale bestemmelser vedrørende »indkvarteringsenheder« og »udlejere«, f.eks. den fysiske planlægning eller bygningsstandarder

| 11) | »aktivitetsdata«: det antal overnatninger, som en indkvarteringsenhed udlejes for, og antal indlogerede gæster i indkvarteringsenheden
  pr. nat |
| --- | --- |

11)

»aktivitetsdata«: det antal overnatninger, som en indkvarteringsenhed udlejes for, og antal indlogerede gæster i indkvarteringsenheden
  pr. nat

pr. nat

| 11) | »aktivitetsdata«: det antal overnatninger, som en indkvarteringsenhed udlejes for, og antal indlogerede gæster i indkvarteringsenheden pr. nat |
| --- | --- |

11)

»aktivitetsdata«: det antal overnatninger, som en indkvarteringsenhed udlejes for, og antal indlogerede gæster i indkvarteringsenheden pr. nat

Begrundelse

Begrundelse

I henhold til artikel 4, stk. 1, i direktiv 2006/123/EF forstås ved »tjenesteydelse«: enhver selvstændig erhvervsvirksomhed, der normalt udføres mod betaling. Korttidsudlejning er »tjenesteydelser« i tjenesteydelsesdirektivets forstand og er derfor omfattet af dets anvendelsesområde.

Anbefalet ændring 13

Anbefalet ændring 13

Artikel 4, stk. 2 og stk. 5 (nyt stykke)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterne sikrer, at: | 2.   Medlemsstaterne sikrer, at: |
| a) | registreringsprocedurerne foregår på grundlag af erklæringer fra udlejerne |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

2.   Medlemsstaterne sikrer, at:

2.   Medlemsstaterne sikrer, at:

a)

registreringsprocedurerne foregår på grundlag af erklæringer fra udlejerne

| a) | registreringsprocedurerne foregår på grundlag af erklæringer fra udlejerne |
| --- | --- |

a)

registreringsprocedurerne foregår på grundlag af erklæringer fra udlejerne

| b) | registreringsprocedurerne giver mulighed for automatisk og øjeblikkelig udstedelse af et registreringsnummer for en given indkvarteringsenhed, når udlejeren har indsendt den erklæring, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, og eventuelle dokumenter, der eventuelt måtte kræves i henhold til nævnte artikels stk. 5, stk. 2 |
| --- | --- |

b)

registreringsprocedurerne giver mulighed for automatisk og øjeblikkelig udstedelse af et registreringsnummer for en given indkvarteringsenhed, når udlejeren har indsendt den erklæring, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, og eventuelle dokumenter, der eventuelt måtte kræves i henhold til nævnte artikels stk. 5, stk. 2

| b) | registreringsprocedurerne giver mulighed for automatisk og øjeblikkelig udstedelse af et registreringsnummer for en given indkvarteringsenhed, når udlejeren har indsendt den erklæring, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, og eventuelle dokumenter, der eventuelt måtte kræves i henhold til nævnte artikels stk. 5, stk. 2 |
| --- | --- |

b)

registreringsprocedurerne giver mulighed for automatisk og øjeblikkelig udstedelse af et registreringsnummer for en given indkvarteringsenhed, når udlejeren har indsendt den erklæring, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, og eventuelle dokumenter, der eventuelt måtte kræves i henhold til nævnte artikels stk. 5, stk. 2

| c) | en indkvarteringsenhed ikke er omfattet af mere end én registreringsprocedure |
| --- | --- |

c)

en indkvarteringsenhed ikke er omfattet af mere end én registreringsprocedure

| c) | en indkvarteringsenhed ikke er omfattet af mere end én registreringsprocedure
  i denne forordnings forstand. Dette berører ikke eventuelle andre indberetningsforpligtelser i henhold til EU-lovgivningen, f.eks. vedrørende skat, folkeregistrering og statistik |
| --- | --- |

c)

en indkvarteringsenhed ikke er omfattet af mere end én registreringsprocedure
  i denne forordnings forstand. Dette berører ikke eventuelle andre indberetningsforpligtelser i henhold til EU-lovgivningen, f.eks. vedrørende skat, folkeregistrering og statistik

i denne forordnings forstand. Dette berører ikke eventuelle andre indberetningsforpligtelser i henhold til EU-lovgivningen, f.eks. vedrørende skat, folkeregistrering og statistik

| d) | der forefindes tekniske hjælpemidler, hvormed en udlejer kan ajourføre oplysninger og dokumenter |
| --- | --- |

d)

der forefindes tekniske hjælpemidler, hvormed en udlejer kan ajourføre oplysninger og dokumenter

| d) | der forefindes tekniske hjælpemidler, hvormed en udlejer kan ajourføre oplysninger og dokumenter |
| --- | --- |

d)

der forefindes tekniske hjælpemidler, hvormed en udlejer kan ajourføre oplysninger og dokumenter

| e) | der forefindes tekniske hjælpemidler, hvormed registreringsnumrenes gyldighed kan kontrolleres |
| --- | --- |

e)

der forefindes tekniske hjælpemidler, hvormed registreringsnumrenes gyldighed kan kontrolleres

| e) | der forefindes tekniske hjælpemidler, hvormed registreringsnumrenes gyldighed kan kontrolleres
  . Til det formål oprettes der en fælles struktur for registreringsnumre i henhold til artikel 11 |
| --- | --- |

e)

der forefindes tekniske hjælpemidler, hvormed registreringsnumrenes gyldighed kan kontrolleres
  . Til det formål oprettes der en fælles struktur for registreringsnumre i henhold til artikel 11

. Til det formål oprettes der en fælles struktur for registreringsnumre i henhold til artikel 11

| f) | der forefindes tekniske hjælpemidler, hvormed en udlejer kan at slette en indkvarteringsenhed fra det i punkt 3 omhandlede register |
| --- | --- |

f)

der forefindes tekniske hjælpemidler, hvormed en udlejer kan at slette en indkvarteringsenhed fra det i punkt 3 omhandlede register

| f) | der forefindes tekniske hjælpemidler, hvormed en udlejer kan at slette en indkvarteringsenhed fra det i punkt 3 omhandlede register |
| --- | --- |

f)

der forefindes tekniske hjælpemidler, hvormed en udlejer kan at slette en indkvarteringsenhed fra det i punkt 3 omhandlede register

| g) | udlejere, som ønsker at udbyde korttidsudlejning af indkvartering via en onlineplatform, pålægges at oplyse, om den udbudte indkvarteringsenhed er beliggende i et område, hvor der er indført eller anvendes en registreringsprocedure, og i givet fald pålægges at opgive registreringsnummeret. |
| --- | --- |

g)

udlejere, som ønsker at udbyde korttidsudlejning af indkvartering via en onlineplatform, pålægges at oplyse, om den udbudte indkvarteringsenhed er beliggende i et område, hvor der er indført eller anvendes en registreringsprocedure, og i givet fald pålægges at opgive registreringsnummeret.

| g) | udlejere, som ønsker at udbyde korttidsudlejning af indkvartering via en onlineplatform, pålægges at oplyse, om den udbudte indkvarteringsenhed er beliggende i et område, hvor der er indført eller anvendes en registreringsprocedure, og i givet fald pålægges at opgive registreringsnummeret. |
| --- | --- |

g)

udlejere, som ønsker at udbyde korttidsudlejning af indkvartering via en onlineplatform, pålægges at oplyse, om den udbudte indkvarteringsenhed er beliggende i et område, hvor der er indført eller anvendes en registreringsprocedure, og i givet fald pålægges at opgive registreringsnummeret.

...

...

5.
     
  I områder, hvor der kræves tilladelse (liste i artikel 13, stk. 1, litra c), kan det udstedte registreringsnummer ikke anvendes til at udbyde en indkvarteringsenhed til leje online på en udlejningsplatform, før tilladelsesproceduren er afsluttet, og udlejeren har fået tilladelse fra den kompetente myndighed til at udbyde korttidsudlejning.

Anbefalet ændring 14

Anbefalet ændring 14

Artikel 5, stk. 1 og 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Oplysninger, som udlejerne skal indberette | Oplysninger, som udlejerne skal indberette |
| 1.   I forbindelse med en registrering i henhold til en registreringsprocedure, jf. artikel 4, indsender udlejeren følgende oplysninger i form af en erklæring: | 1.   I forbindelse med en registrering i henhold til en registreringsprocedure, jf. artikel 4, indsender udlejeren følgende oplysninger i form af en erklæring: |
| a) | for hver enkelt indkvarteringsenhed: |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Oplysninger, som udlejerne skal indberette

Oplysninger, som udlejerne skal indberette

1.   I forbindelse med en registrering i henhold til en registreringsprocedure, jf. artikel 4, indsender udlejeren følgende oplysninger i form af en erklæring:

1.   I forbindelse med en registrering i henhold til en registreringsprocedure, jf. artikel 4, indsender udlejeren følgende oplysninger i form af en erklæring:

a)

for hver enkelt indkvarteringsenhed:

| a) | for hver enkelt indkvarteringsenhed: |
| --- | --- |

a)

for hver enkelt indkvarteringsenhed:

| | 1) | indkvarteringsenhedens adresse |
| --- | --- | --- |

1)

indkvarteringsenhedens adresse

| 2) | typen af indkvarteringsenhed |
| --- | --- |

2)

typen af indkvarteringsenhed

| 3) | hvorvidt hele indkvarteringsenheden eller en del af den anvendes af udlejeren som primær eller sekundær bolig eller til andre formål |
| --- | --- |

3)

hvorvidt hele indkvarteringsenheden eller en del af den anvendes af udlejeren som primær eller sekundær bolig eller til andre formål

| 4) | hvor mange gæster der maksimalt kan indlogeres i indkvarteringsenheden |
| --- | --- |

4)

hvor mange gæster der maksimalt kan indlogeres i indkvarteringsenheden

| | 1) | indkvarteringsenhedens adresse |
| --- | --- | --- |

1)

indkvarteringsenhedens adresse

| 2) | typen af indkvarteringsenhed |
| --- | --- |

2)

typen af indkvarteringsenhed

| 3) | hvorvidt hele indkvarteringsenheden eller en del af den anvendes af udlejeren som primær eller sekundær bolig eller til andre formål |
| --- | --- |

3)

hvorvidt hele indkvarteringsenheden eller en del af den anvendes af udlejeren som primær eller sekundær bolig eller til andre formål

| 4) | hvor mange gæster der maksimalt kan indlogeres i indkvarteringsenheden |
| --- | --- |

4)

hvor mange gæster der maksimalt kan indlogeres i indkvarteringsenheden

| 5) | hvorvidt indkvarteringsenheden er omfattet af en tilladelse, og om udlejeren i givet fald har indhentet tilladelse til korttidsudlejning fra den relevante myndighed, forudsat at et sådant krav om tilladelse er i overensstemmelse med EU-retten |
| --- | --- |

5)

5)

hvorvidt indkvarteringsenheden er omfattet af en tilladelse, og om udlejeren i givet fald har indhentet tilladelse til korttidsudlejning fra den relevante myndighed, forudsat at et sådant krav om tilladelse er i overensstemmelse med EU-retten

hvorvidt indkvarteringsenheden er omfattet af en tilladelse, og om udlejeren i givet fald har indhentet tilladelse til korttidsudlejning fra den relevante myndighed, forudsat at et sådant krav om tilladelse er i overensstemmelse med EU-retten

| b) | hvis udlejeren er en fysisk person: |
| --- | --- |

b)

hvis udlejeren er en fysisk person:

| b) | hvis udlejeren er en fysisk person: |
| --- | --- |

b)

hvis udlejeren er en fysisk person:

| | 1) | udlejerens navn |
| --- | --- | --- |

1)

udlejerens navn

| 2) | et nationalt identifikationsnummer eller, hvis dette ikke findes, andre oplysninger, der gør det muligt at identificere vedkommende |
| --- | --- |

2)

et nationalt identifikationsnummer eller, hvis dette ikke findes, andre oplysninger, der gør det muligt at identificere vedkommende

| 3) | deres adresse |
| --- | --- |

3)

deres adresse

| 4) | et telefonnummer, som vedkommende kan nås på |
| --- | --- |

4)

et telefonnummer, som vedkommende kan nås på

| 5) | den e-mailadresse, som den kompetente myndighed kan anvende til skriftlige henvendelser |
| --- | --- |

5)

den e-mailadresse, som den kompetente myndighed kan anvende til skriftlige henvendelser

| | 1) | udlejerens navn |
| --- | --- | --- |

1)

udlejerens navn

| 2) | et nationalt identifikationsnummer eller, hvis dette ikke findes, andre oplysninger, der gør det muligt at identificere vedkommende |
| --- | --- |

2)

et nationalt identifikationsnummer eller, hvis dette ikke findes, andre oplysninger, der gør det muligt at identificere vedkommende

| 3) | deres adresse |
| --- | --- |

3)

deres adresse

| 4) | et telefonnummer, som vedkommende kan nås på |
| --- | --- |

4)

et telefonnummer, som vedkommende kan nås på

| 5) | den e-mailadresse, som den kompetente myndighed kan anvende til skriftlige henvendelser |
| --- | --- |

5)

den e-mailadresse, som den kompetente myndighed kan anvende til skriftlige henvendelser

| c) | hvis udlejeren er en juridisk person: |
| --- | --- |

c)

hvis udlejeren er en juridisk person:

| c) | hvis udlejeren er en juridisk person: |
| --- | --- |

c)

hvis udlejeren er en juridisk person:

| | 1) | udlejerens navn |
| --- | --- | --- |

1)

udlejerens navn

| 2) | det nationale virksomhedsregistreringsnummer |
| --- | --- |

2)

det nationale virksomhedsregistreringsnummer

| 3) | navn på samtlige retlige repræsentanter |
| --- | --- |

3)

navn på samtlige retlige repræsentanter

| 4) | registreret adresse |
| --- | --- |

4)

registreret adresse

| 5) | et telefonnummer til en repræsentant for den juridiske person |
| --- | --- |

5)

et telefonnummer til en repræsentant for den juridiske person

| 6) | en e-mailadresse, som den kompetente myndighed kan anvende til skriftlige henvendelser. |
| --- | --- |

6)

en e-mailadresse, som den kompetente myndighed kan anvende til skriftlige henvendelser.

| | 1) | udlejerens navn |
| --- | --- | --- |

1)

udlejerens navn

| 2) | det nationale virksomhedsregistreringsnummer |
| --- | --- |

2)

det nationale virksomhedsregistreringsnummer

| 3) | navn på samtlige retlige repræsentanter |
| --- | --- |

3)

navn på samtlige retlige repræsentanter

| 4) | registreret adresse |
| --- | --- |

4)

registreret adresse

| 5) | et telefonnummer til en repræsentant for den juridiske person |
| --- | --- |

5)

et telefonnummer til en repræsentant for den juridiske person

| 6) | en e-mailadresse, som den kompetente myndighed kan anvende til skriftlige henvendelser. |
| --- | --- |

6)

en e-mailadresse, som den kompetente myndighed kan anvende til skriftlige henvendelser.

2.   Medlemsstaterne kan kræve, at de oplysninger, der indsendes i henhold til stk. 1, ledsages af relevant dokumentation.

2.   Medlemsstaterne kan kræve, at de oplysninger, der indsendes i henhold til stk. 1
  , litra a, nr. 1 til 4, og litra b og c,
  ledsages af relevant dokumentation.
  Med hensyn til de oplysninger, der er omhandlet i stk. 1, litra a), nr. 5), kan medlemsstaterne, hvis udlejeren erklærer, at indkvarteringsenheden er omfattet af en tilladelse, eller hvis de øvrige oplysninger, der er omhandlet i stk. 1, muliggør en automatisk konstatering af, at der gælder et krav om tilladelse, anmode om en kopi af eller henvisning til tilladelsen.

Begrundelse

Begrundelse

Det bør være ulovligt at annoncere, inden der er opnået tilladelse. I modsat fald undergraves selve formålet med tilladelser. I områder med krav om tilladelse kan der anmodes om en kopi af eller et referencenummer på tilladelsen.

Anbefalet ændring 15

Anbefalet ændring 15

Artikel 6, stk. 5 (nyt)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 5.
     
  Hvis en
  kompetent
  myndighed efter kontrol i henhold til stk. 1 konstaterer, at medlemsstatens gældende regler for adgang til og udbud af korttidsindkvartering forhindrer udbuddet af korttidsindkvartering i en bestemt indkvarteringsenhed, har den beføjelse til at suspendere gyldigheden af registreringsnummeret og påbyde onlineplatforme for korttidsudlejning at slette eller deaktivere alle annoncer vedrørende den pågældende indkvarteringsenhed uden unødig forsinkelse. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

5.
     
  Hvis en
  kompetent
  myndighed efter kontrol i henhold til stk. 1 konstaterer, at medlemsstatens gældende regler for adgang til og udbud af korttidsindkvartering forhindrer udbuddet af korttidsindkvartering i en bestemt indkvarteringsenhed, har den beføjelse til at suspendere gyldigheden af registreringsnummeret og påbyde onlineplatforme for korttidsudlejning at slette eller deaktivere alle annoncer vedrørende den pågældende indkvarteringsenhed uden unødig forsinkelse.

Begrundelse

Begrundelse

Der bør også kunne træffes foranstaltninger i sager, hvor der konstateres overtrædelse af de nationale regler.

Anbefalet ændring 16

Anbefalet ændring 16

Artikel 7

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Indbygget overholdelse | Indbygget overholdelse |
| 1.   Onlineplatforme for korttidsudlejning af indkvartering skal: | 1.   Onlineplatforme for korttidsudlejning af indkvartering skal: |
| a) | udforme
  og
  indrette deres onlinegrænseflade på en sådan måde, at det
  kræves, at udlejerne i en egenerklæring angiver, om
  den indkvarteringsenhed
  , der udbydes til korttidsudlejning,
  er
  beliggende
  i et område, hvor der er indført eller anvendes en registreringsprocedure |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Indbygget overholdelse

Indbygget overholdelse

1.   Onlineplatforme for korttidsudlejning af indkvartering skal:

1.   Onlineplatforme for korttidsudlejning af indkvartering skal:

a)

udforme
  og
  indrette deres onlinegrænseflade på en sådan måde, at det
  kræves, at udlejerne i en egenerklæring angiver, om
  den indkvarteringsenhed
  , der udbydes til korttidsudlejning,
  er
  beliggende
  i et område, hvor der er indført eller anvendes en registreringsprocedure

og

kræves, at udlejerne i en egenerklæring angiver, om

, der udbydes til korttidsudlejning,

beliggende

| a) | udforme, indrette
  og konstant opdatere
  deres onlinegrænseflade på en sådan måde, at det
  er obligatorisk at indtaste registreringsnummeret, hvis adressen på den konkrete indkvarteringsenhed
  er i et område, hvor der er indført eller anvendes en registreringsprocedure
  (liste i artikel 13) |
| --- | --- |

a)

udforme, indrette
  og konstant opdatere
  deres onlinegrænseflade på en sådan måde, at det
  er obligatorisk at indtaste registreringsnummeret, hvis adressen på den konkrete indkvarteringsenhed
  er i et område, hvor der er indført eller anvendes en registreringsprocedure
  (liste i artikel 13)

og konstant opdatere

er obligatorisk at indtaste registreringsnummeret, hvis adressen på den konkrete indkvarteringsenhed

(liste i artikel 13)

| b) | hvis udlejeren erklærer, at den indkvarteringsenhed, der udbydes til korttidsudlejning, er beliggende i et område, hvor der er indført eller anvendes en registreringsprocedure, udforme og indrette deres onlinegrænseflade på sådan en måde, at udlejerne
  har mulighed for
  at identificere indkvarteringsenheden ved hjælp af et registreringsnummer, og sikre, at udlejerne har angivet et registreringsnummer, inden de giver mulighed for at udbyde korttidsudlejning af den pågældende indkvarteringsenhed |
| --- | --- |

b)

hvis udlejeren erklærer, at den indkvarteringsenhed, der udbydes til korttidsudlejning, er beliggende i et område, hvor der er indført eller anvendes en registreringsprocedure, udforme og indrette deres onlinegrænseflade på sådan en måde, at udlejerne
  har mulighed for
  at identificere indkvarteringsenheden ved hjælp af et registreringsnummer, og sikre, at udlejerne har angivet et registreringsnummer, inden de giver mulighed for at udbyde korttidsudlejning af den pågældende indkvarteringsenhed

har mulighed for

| b) | hvis udlejeren erklærer, at den indkvarteringsenhed, der udbydes til korttidsudlejning, er beliggende i et område, hvor der er indført eller anvendes en registreringsprocedure, udforme og indrette deres onlinegrænseflade på sådan en måde, at udlejerne
  forpligtes til
  at identificere indkvarteringsenheden ved hjælp af et registreringsnummer, og sikre, at udlejerne har angivet et registreringsnummer, inden de giver mulighed for at udbyde korttidsudlejning af den pågældende indkvarteringsenhed |
| --- | --- |

b)

hvis udlejeren erklærer, at den indkvarteringsenhed, der udbydes til korttidsudlejning, er beliggende i et område, hvor der er indført eller anvendes en registreringsprocedure, udforme og indrette deres onlinegrænseflade på sådan en måde, at udlejerne
  forpligtes til
  at identificere indkvarteringsenheden ved hjælp af et registreringsnummer, og sikre, at udlejerne har angivet et registreringsnummer, inden de giver mulighed for at udbyde korttidsudlejning af den pågældende indkvarteringsenhed

forpligtes til

| c) | gøre en rimelig indsats for at foretage stikprøvekontrol af
  udlejernes erklæring om
  , hvorvidt der findes en registreringsprocedure, under hensyntagen til den liste, der er stillet til rådighed i henhold til artikel 13, stk. 1, litra a), og, hvor det er relevant, gyldigheden af det registreringsnummer, som udlejeren har angivet, herunder ved brug af de funktionaliteter, der tilbydes af de fælles digitale kontaktpunkter, jf. artikel 10, stk. 2, litra b), efter at have givet udlejeren mulighed for at udbyde korttidsudlejning af indkvartering |
| --- | --- |

c)

gøre en rimelig indsats for at foretage stikprøvekontrol af
  udlejernes erklæring om
  , hvorvidt der findes en registreringsprocedure, under hensyntagen til den liste, der er stillet til rådighed i henhold til artikel 13, stk. 1, litra a), og, hvor det er relevant, gyldigheden af det registreringsnummer, som udlejeren har angivet, herunder ved brug af de funktionaliteter, der tilbydes af de fælles digitale kontaktpunkter, jf. artikel 10, stk. 2, litra b), efter at have givet udlejeren mulighed for at udbyde korttidsudlejning af indkvartering

udlejernes erklæring om

| c) | gøre en rimelig indsats for at foretage stikprøvekontrol af
  mindst 20 % af annoncerne på platformen af
  , hvorvidt der findes en registreringsprocedure, under hensyntagen til den liste, der er stillet til rådighed i henhold til artikel 13, stk. 1, litra a), og, hvor det er relevant, gyldigheden af det registreringsnummer, som udlejeren har angivet, herunder ved brug af de funktionaliteter, der tilbydes af de fælles digitale kontaktpunkter, jf. artikel 10, stk. 2, litra b), efter at have givet udlejeren mulighed for at udbyde korttidsudlejning af indkvartering
  . Platformene bør også udføre yderligere ad hoc-kontroller på anmodning af de kompetente myndigheder. |
| --- | --- |

c)

gøre en rimelig indsats for at foretage stikprøvekontrol af
  mindst 20 % af annoncerne på platformen af
  , hvorvidt der findes en registreringsprocedure, under hensyntagen til den liste, der er stillet til rådighed i henhold til artikel 13, stk. 1, litra a), og, hvor det er relevant, gyldigheden af det registreringsnummer, som udlejeren har angivet, herunder ved brug af de funktionaliteter, der tilbydes af de fælles digitale kontaktpunkter, jf. artikel 10, stk. 2, litra b), efter at have givet udlejeren mulighed for at udbyde korttidsudlejning af indkvartering
  . Platformene bør også udføre yderligere ad hoc-kontroller på anmodning af de kompetente myndigheder.

mindst 20 % af annoncerne på platformen af

. Platformene bør også udføre yderligere ad hoc-kontroller på anmodning af de kompetente myndigheder.

2.   Onlineplatforme for korttidsudlejning underretter uden unødig forsinkelse de kompetente myndigheder og udlejerne om resultaterne af den stikprøvekontrol, der er omhandlet i stk. 1, litra c), vedrørende urigtige opgivelser fra udlejerne eller ugyldige registreringsnumre.

2.   Onlineplatforme for korttidsudlejning underretter uden unødig forsinkelse de kompetente myndigheder,
  den i artikel 14 omhandlede myndighed
  og udlejerne om resultaterne af den stikprøvekontrol, der er omhandlet i stk. 1, litra c), vedrørende urigtige opgivelser fra udlejerne eller ugyldige registreringsnumre
  , og om antallet af korrekte annoncer
  .

3.   Onlineplatforme for korttidsudlejning anbringer i en separat sektion af onlinegrænsefladen, som er umiddelbart og let tilgængelig, en angivelse af, hvilke oplysninger medlemsstaterne skal stille til rådighed i henhold til artikel 17, stk. 1.

3.   Onlineplatforme for korttidsudlejning anbringer i en separat sektion af onlinegrænsefladen, som er umiddelbart og let tilgængelig, en angivelse af, hvilke oplysninger medlemsstaterne skal stille til rådighed i henhold til artikel
  13, stk. 1 og 2, og
  17, stk. 1.

Anbefalet ændring 17

Anbefalet ændring 17

Artikel 9, stk. 1 og stk. 3 (nyt stykke)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Forpligtelse for onlineplatforme for korttidsudlejning til at indsende aktivitetsdata og registreringsnumre | Forpligtelse for onlineplatforme for korttidsudlejning til at indsende aktivitetsdata og registreringsnumre |
| 1.   Hvis en annonce vedrører en indkvarteringsenhed, som er beliggende i et område, der er opført på den liste, der er omhandlet i artikel 13, stk. 1, litra b), indsamler udbydere af onlineplatforme for korttidsudlejning hver måned aktivitetsdata for hver indkvarteringsenhed og indberetter hver måned disse data til det fælles digitale kontaktpunkt i den medlemsstat, hvor indkvarteringsenheden er beliggende, sammen med det tilhørende registreringsnummer, som udlejeren har opgivet, og annoncens webadresse. Overførslen foretages ved brug af automatiske kommunikationsmidler. | 1.   Hvis en annonce vedrører en indkvarteringsenhed, som er beliggende i et område, der er opført på den liste, der er omhandlet i artikel 13, stk. 1, litra b), indsamler udbydere af onlineplatforme for korttidsudlejning hver måned aktivitetsdata for hver indkvarteringsenhed og indberetter hver måned disse data til det fælles digitale kontaktpunkt i den medlemsstat, hvor indkvarteringsenheden er beliggende, sammen med
  adressen på indkvarteringsenheden, herunder det nøjagtige lejlighedsnummer,
  det tilhørende registreringsnummer, som udlejeren har opgivet, og annoncens webadresse. Overførslen foretages ved brug af automatiske kommunikationsmidler. Overførslen foretages ved brug af automatiske kommunikationsmidler.
  ... |
| | 3.
     
  Hvis en kompetent myndighed efter kontrol konstaterer, at der hersker åbenlys og alvorlig tvivl om korrektheden og fuldstændigheden af de indberettede datasæt, har den beføjelse til at påbyde onlineplatforme for korttidsudlejning at berigtige datasættet inden for en rimelig periode, som fastsættes af den kompetente myndighed. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Forpligtelse for onlineplatforme for korttidsudlejning til at indsende aktivitetsdata og registreringsnumre

Forpligtelse for onlineplatforme for korttidsudlejning til at indsende aktivitetsdata og registreringsnumre

1.   Hvis en annonce vedrører en indkvarteringsenhed, som er beliggende i et område, der er opført på den liste, der er omhandlet i artikel 13, stk. 1, litra b), indsamler udbydere af onlineplatforme for korttidsudlejning hver måned aktivitetsdata for hver indkvarteringsenhed og indberetter hver måned disse data til det fælles digitale kontaktpunkt i den medlemsstat, hvor indkvarteringsenheden er beliggende, sammen med det tilhørende registreringsnummer, som udlejeren har opgivet, og annoncens webadresse. Overførslen foretages ved brug af automatiske kommunikationsmidler.

1.   Hvis en annonce vedrører en indkvarteringsenhed, som er beliggende i et område, der er opført på den liste, der er omhandlet i artikel 13, stk. 1, litra b), indsamler udbydere af onlineplatforme for korttidsudlejning hver måned aktivitetsdata for hver indkvarteringsenhed og indberetter hver måned disse data til det fælles digitale kontaktpunkt i den medlemsstat, hvor indkvarteringsenheden er beliggende, sammen med
  adressen på indkvarteringsenheden, herunder det nøjagtige lejlighedsnummer,
  det tilhørende registreringsnummer, som udlejeren har opgivet, og annoncens webadresse. Overførslen foretages ved brug af automatiske kommunikationsmidler. Overførslen foretages ved brug af automatiske kommunikationsmidler.

...

3.
     
  Hvis en kompetent myndighed efter kontrol konstaterer, at der hersker åbenlys og alvorlig tvivl om korrektheden og fuldstændigheden af de indberettede datasæt, har den beføjelse til at påbyde onlineplatforme for korttidsudlejning at berigtige datasættet inden for en rimelig periode, som fastsættes af den kompetente myndighed.

Anbefalet ændring 18

Anbefalet ændring 18

Artikel 12, stk. 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   Den kompetente myndighed gives kun adgang til de oplysninger, der indsendes i henhold til artikel 9, hvis det påtænkte formål med behandlingen er et af følgende: | 2.   Den kompetente myndighed gives kun adgang til de oplysninger, der indsendes i henhold til artikel 9, hvis det påtænkte formål med behandlingen er et af følgende: |
| a) | at overvåge efterlevelsen af de i artikel 8 omhandlede registreringsprocedurer |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

2.   Den kompetente myndighed gives kun adgang til de oplysninger, der indsendes i henhold til artikel 9, hvis det påtænkte formål med behandlingen er et af følgende:

2.   Den kompetente myndighed gives kun adgang til de oplysninger, der indsendes i henhold til artikel 9, hvis det påtænkte formål med behandlingen er et af følgende:

a)

at overvåge efterlevelsen af de i artikel 8 omhandlede registreringsprocedurer

| a) | at overvåge efterlevelsen af de i artikel 8 omhandlede registreringsprocedurer |
| --- | --- |

a)

at overvåge efterlevelsen af de i artikel 8 omhandlede registreringsprocedurer

| b) | at indføre regler for adgang til og udbud af korttidsudlejning af indkvartering
  , forudsat at disse regler er ikke-diskriminerende, forholdsmæssigt afpassede og i overensstemmelse med EU-retten
  . |
| --- | --- |

b)

at indføre regler for adgang til og udbud af korttidsudlejning af indkvartering
  , forudsat at disse regler er ikke-diskriminerende, forholdsmæssigt afpassede og i overensstemmelse med EU-retten
  .

, forudsat at disse regler er ikke-diskriminerende, forholdsmæssigt afpassede og i overensstemmelse med EU-retten

| b) | at indføre regler for adgang til og udbud af korttidsudlejning af indkvartering |
| --- | --- |

b)

at indføre regler for adgang til og udbud af korttidsudlejning af indkvartering

| c) | at kontrollere overholdelsen af nationale regler og i nødvendigt omfang i fuldstændig ikke-anonymiseret form til de respektive myndigheder med ansvar for håndhævelse af de pågældende regler (f.eks. den fysiske planlægning eller byggestandarder). |
| --- | --- |

c)

c)

at kontrollere overholdelsen af nationale regler og i nødvendigt omfang i fuldstændig ikke-anonymiseret form til de respektive myndigheder med ansvar for håndhævelse af de pågældende regler (f.eks. den fysiske planlægning eller byggestandarder).

at kontrollere overholdelsen af nationale regler og i nødvendigt omfang i fuldstændig ikke-anonymiseret form til de respektive myndigheder med ansvar for håndhævelse af de pågældende regler (f.eks. den fysiske planlægning eller byggestandarder).

Begrundelse

Begrundelse

| b) | Se den anbefalede ændring til betragtning 26. |
| --- | --- |

b)

Se den anbefalede ændring til betragtning 26.

| c) | I henhold til artikel 12, stk. 3, kan oplysninger kun videregives til andre myndigheder, hvis det ikke er muligt at identificere enkelte indkvarteringsenheder og udlejere. Af hensyn til håndhævelsen er individuelle data nødvendige. |
| --- | --- |

c)

I henhold til artikel 12, stk. 3, kan oplysninger kun videregives til andre myndigheder, hvis det ikke er muligt at identificere enkelte indkvarteringsenheder og udlejere. Af hensyn til håndhævelsen er individuelle data nødvendige.

Anbefalet ændring 19

Anbefalet ændring 19

Artikel 12, stk. 4

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 4.   Medlemsstaterne aggregerer de aktivitetsdata, der er indhentet i henhold til artikel 9, og indberetter dem månedligt til de nationale statistiske kontorer og Eurostat med henblik på udarbejdelse af statistik i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 (1). Aktivitetsdataene aggregeres på nationalt, regionalt og kommunalt plan og skal omfatte oplysninger om det samlede antal indkvarteringsenheder og om, hvor mange gæster der maksimalt kan indlogeres i hver indkvarteringsenhed i hver geografisk underinddeling. Dataene opdeles efter typen af indkvarteringsenhed som beskrevet i denne forordnings artikel 5, stk. 1, litra a). Medlemsstaterne udpeger den nationale instans, der er ansvarlig for at aggregere data og indberette dem til de nationale statistiske kontorer og til Eurostat. | 4.   Medlemsstaterne aggregerer de aktivitetsdata, der er indhentet i henhold til artikel 9, og indberetter dem månedligt til de nationale
  og i det relevante omfang regionale
  statistiske kontorer og Eurostat med henblik på udarbejdelse af statistik i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 (1). Aktivitetsdataene aggregeres på nationalt, regionalt og kommunalt plan og skal omfatte oplysninger om det samlede antal indkvarteringsenheder og om, hvor mange gæster der maksimalt kan indlogeres i hver indkvarteringsenhed i hver geografisk underinddeling. Dataene opdeles efter typen af indkvarteringsenhed som beskrevet i denne forordnings artikel 5, stk. 1, litra a).
  Dataene bør være tilgængelige for de lokale og regionale myndigheder til brug for politikudformning og til støtte for planlægningen, gennemførelsen og håndhævelsen af lokale regler.
  Medlemsstaterne udpeger den nationale instans, der er ansvarlig for at aggregere data og indberette dem til de nationale statistiske kontorer og til Eurostat. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

4.   Medlemsstaterne aggregerer de aktivitetsdata, der er indhentet i henhold til artikel 9, og indberetter dem månedligt til de nationale statistiske kontorer og Eurostat med henblik på udarbejdelse af statistik i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 (1). Aktivitetsdataene aggregeres på nationalt, regionalt og kommunalt plan og skal omfatte oplysninger om det samlede antal indkvarteringsenheder og om, hvor mange gæster der maksimalt kan indlogeres i hver indkvarteringsenhed i hver geografisk underinddeling. Dataene opdeles efter typen af indkvarteringsenhed som beskrevet i denne forordnings artikel 5, stk. 1, litra a). Medlemsstaterne udpeger den nationale instans, der er ansvarlig for at aggregere data og indberette dem til de nationale statistiske kontorer og til Eurostat.

4.   Medlemsstaterne aggregerer de aktivitetsdata, der er indhentet i henhold til artikel 9, og indberetter dem månedligt til de nationale
  og i det relevante omfang regionale
  statistiske kontorer og Eurostat med henblik på udarbejdelse af statistik i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 (1). Aktivitetsdataene aggregeres på nationalt, regionalt og kommunalt plan og skal omfatte oplysninger om det samlede antal indkvarteringsenheder og om, hvor mange gæster der maksimalt kan indlogeres i hver indkvarteringsenhed i hver geografisk underinddeling. Dataene opdeles efter typen af indkvarteringsenhed som beskrevet i denne forordnings artikel 5, stk. 1, litra a).
  Dataene bør være tilgængelige for de lokale og regionale myndigheder til brug for politikudformning og til støtte for planlægningen, gennemførelsen og håndhævelsen af lokale regler.
  Medlemsstaterne udpeger den nationale instans, der er ansvarlig for at aggregere data og indberette dem til de nationale statistiske kontorer og til Eurostat.

Begrundelse

Begrundelse

Det er vigtigt at medtage en henvisning til regionale statistikker og insistere på, at også de lokale og regionale myndigheder skal se dataene.

Anbefalet ændring 20

Anbefalet ændring 20

Artikel 13, stk. 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Oplysningspligt | Oplysningspligt |
| 1.   Medlemsstaterne udarbejder følgende lister og stiller dem gratis til rådighed: | 1.   Medlemsstaterne udarbejder følgende lister og stiller dem gratis til rådighed: |
| a) | en liste over områder, hvor en registreringsprocedure finder anvendelse, på medlemsstaternes område |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Oplysningspligt

Oplysningspligt

1.   Medlemsstaterne udarbejder følgende lister og stiller dem gratis til rådighed:

1.   Medlemsstaterne udarbejder følgende lister og stiller dem gratis til rådighed:

a)

en liste over områder, hvor en registreringsprocedure finder anvendelse, på medlemsstaternes område

| a) | en liste over områder, hvor en registreringsprocedure finder anvendelse, på medlemsstaternes område |
| --- | --- |

a)

en liste over områder, hvor en registreringsprocedure finder anvendelse, på medlemsstaternes område

| b) | en liste over områder, hvor de kompetente myndigheder har anmodet om data fra udbydere af onlineplatforme for korttidsudlejning. |
| --- | --- |

b)

en liste over områder, hvor de kompetente myndigheder har anmodet om data fra udbydere af onlineplatforme for korttidsudlejning.

| b) | en liste over områder, hvor de kompetente myndigheder har anmodet om data fra udbydere af onlineplatforme for korttidsudlejning |
| --- | --- |

b)

en liste over områder, hvor de kompetente myndigheder har anmodet om data fra udbydere af onlineplatforme for korttidsudlejning

| c) | en liste over områder, hvor der i deres område er krav om tilladelse
  . |
| --- | --- |

c)

c)

en liste over områder, hvor der i deres område er krav om tilladelse
  .

en liste over områder, hvor der i deres område er krav om tilladelse

Begrundelse

Begrundelse

Der kan være krav om tilladelse i et område. En sådan liste over områder er nem at opstille for medlemsstaterne og giver nyttig information til især udlejere. Den er også nyttig i forhold til at undgå ulovlig annoncering.

Anbefalet ændring 21

Anbefalet ændring 21

Artikel 15, stk. 3

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om sanktioner, hvis onlineplatforme for korttidsudlejning overtræder artikel 7, stk. 2
  og
  3,
  og
  artikel 9. Medlemsstaterne sikrer, at disse sanktioner er effektive, står i rimeligt forhold til overtrædelsen og har afskrækkende virkning. | 3.   Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om sanktioner, der finder anvendelse, hvis onlineplatforme for korttidsudlejning
  og udlejere
  overtræder
  artikel 6
  , artikel 7, stk.
  1,
  2
  eller
  3,
  eller
  artikel 9. Medlemsstaterne sikrer, at disse sanktioner er effektive, står i rimeligt forhold til overtrædelsen og har afskrækkende virkning. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

3.   Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om sanktioner, hvis onlineplatforme for korttidsudlejning overtræder artikel 7, stk. 2
  og
  3,
  og
  artikel 9. Medlemsstaterne sikrer, at disse sanktioner er effektive, står i rimeligt forhold til overtrædelsen og har afskrækkende virkning.

3.   Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om sanktioner, der finder anvendelse, hvis onlineplatforme for korttidsudlejning
  og udlejere
  overtræder
  artikel 6
  , artikel 7, stk.
  1,
  2
  eller
  3,
  eller
  artikel 9. Medlemsstaterne sikrer, at disse sanktioner er effektive, står i rimeligt forhold til overtrædelsen og har afskrækkende virkning.

Begrundelse

Begrundelse

Også udlejere kan begå overtrædelser. Overtrædelser af artikler, der fastlægger forpligtelser, bør indebære sanktioner. Konsekvensanalysen og begrundelsen understreger, at der mangler en effektiv ramme, der kan håndhæves.

Anbefalet ændring 22

Anbefalet ændring 22

Artikel 16

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Udvalg | Udvalg |
| 1.   Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011. | 1.   Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011. |
| 2.   Når der henvises til dette stykke, finder artikel
  4
  i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse. | 2.   Når der henvises til dette stykke, finder artikel
  5
  i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Udvalg

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

1.   Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

2.   Når der henvises til dette stykke, finder artikel
  4
  i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.

2.   Når der henvises til dette stykke, finder artikel
  5
  i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.

Begrundelse

Begrundelse

Da der er tale om vigtige beslutninger, bør undersøgelsesproceduren gælde for gennemførelsesretsakter.

Anbefalet ændring 23

Anbefalet ændring 23

Artikel 18

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Evaluering og revision | Evaluering og revision |
| 1.   Tidligst fem år efter forordningens anvendelsesdato evaluerer Kommissionen forordningen og forelægger en rapport med sine hovedkonklusioner for Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg. Denne rapport baseres på de evalueringer, som de nationale tilsynsmyndigheder har indsendt i henhold til artikel 14. | 1.   Tidligst fem år efter forordningens anvendelsesdato evaluerer Kommissionen forordningen og forelægger en rapport med sine hovedkonklusioner for Europa-Parlamentet, Rådet
  , Det Europæiske Regionsudvalg
  og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg. Denne rapport baseres på de evalueringer, som de nationale tilsynsmyndigheder har indsendt i henhold til artikel 14. |
| 2.   Den evaluering, der foretages i henhold til stk. 1, skal navnlig vurdere: | 2.   Den evaluering, der foretages i henhold til stk. 1, skal navnlig vurdere: |
| a) | forordningens indvirkning på de forpligtelser, der pålægges onlineplatforme for korttidsudlejning |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Evaluering og revision

Evaluering og revision

1.   Tidligst fem år efter forordningens anvendelsesdato evaluerer Kommissionen forordningen og forelægger en rapport med sine hovedkonklusioner for Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg. Denne rapport baseres på de evalueringer, som de nationale tilsynsmyndigheder har indsendt i henhold til artikel 14.

1.   Tidligst fem år efter forordningens anvendelsesdato evaluerer Kommissionen forordningen og forelægger en rapport med sine hovedkonklusioner for Europa-Parlamentet, Rådet
  , Det Europæiske Regionsudvalg
  og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg. Denne rapport baseres på de evalueringer, som de nationale tilsynsmyndigheder har indsendt i henhold til artikel 14.

2.   Den evaluering, der foretages i henhold til stk. 1, skal navnlig vurdere:

2.   Den evaluering, der foretages i henhold til stk. 1, skal navnlig vurdere:

a)

forordningens indvirkning på de forpligtelser, der pålægges onlineplatforme for korttidsudlejning

| a) | forordningens indvirkning på de forpligtelser, der pålægges onlineplatforme for korttidsudlejning |
| --- | --- |

a)

forordningens indvirkning på de forpligtelser, der pålægges onlineplatforme for korttidsudlejning

| b) | forordningens indvirkning på tilgængeligheden af data om korttidsudlejning af indkvartering, som udbydes i Unionen af udlejere via onlineplatforme for korttidsudlejning og |
| --- | --- |

b)

forordningens indvirkning på tilgængeligheden af data om korttidsudlejning af indkvartering, som udbydes i Unionen af udlejere via onlineplatforme for korttidsudlejning og

| b) | forordningens indvirkning på tilgængeligheden af data om korttidsudlejning af indkvartering, som udbydes i Unionen af udlejere via onlineplatforme for korttidsudlejning |
| --- | --- |

b)

forordningens indvirkning på tilgængeligheden af data om korttidsudlejning af indkvartering, som udbydes i Unionen af udlejere via onlineplatforme for korttidsudlejning

| c) | så vidt muligt også forordningens indvirkning på indholdet i og proportionaliteten af de nationale lovgivningsmæssige og administrative foranstaltninger vedrørende adgang til og udbud af korttidsudlejning af indkvartering, f.eks. når sådanne tjenester leveres på tværs af grænserne. |
| --- | --- |

c)

så vidt muligt også forordningens indvirkning på indholdet i og proportionaliteten af de nationale lovgivningsmæssige og administrative foranstaltninger vedrørende adgang til og udbud af korttidsudlejning af indkvartering, f.eks. når sådanne tjenester leveres på tværs af grænserne.

| c) | så vidt muligt også forordningens indvirkning på indholdet i og proportionaliteten af de nationale lovgivningsmæssige og administrative foranstaltninger vedrørende adgang til og udbud af korttidsudlejning af indkvartering, f.eks. når sådanne tjenester leveres på tværs af grænserne
  og |
| --- | --- |

c)

så vidt muligt også forordningens indvirkning på indholdet i og proportionaliteten af de nationale lovgivningsmæssige og administrative foranstaltninger vedrørende adgang til og udbud af korttidsudlejning af indkvartering, f.eks. når sådanne tjenester leveres på tværs af grænserne
  og

og

| d) | en vurdering af konsekvenserne for de lokale og regionale myndigheder og deres evne til at udforme politikker baseret på data, som platformene deler med de kompetente myndigheder
  .
  Også tilgængeligheden, kvaliteten og anvendeligheden af data, såvel som hvor godt samarbejdet om håndhævelse og det administrative samarbejde fungerer på tværs af grænserne, skal medtages i vurderingen. |
| --- | --- |

d)

d)

en vurdering af konsekvenserne for de lokale og regionale myndigheder og deres evne til at udforme politikker baseret på data, som platformene deler med de kompetente myndigheder
  .
  Også tilgængeligheden, kvaliteten og anvendeligheden af data, såvel som hvor godt samarbejdet om håndhævelse og det administrative samarbejde fungerer på tværs af grænserne, skal medtages i vurderingen.

en vurdering af konsekvenserne for de lokale og regionale myndigheder og deres evne til at udforme politikker baseret på data, som platformene deler med de kompetente myndigheder

Også tilgængeligheden, kvaliteten og anvendeligheden af data, såvel som hvor godt samarbejdet om håndhævelse og det administrative samarbejde fungerer på tværs af grænserne, skal medtages i vurderingen.

Begrundelse

Begrundelse

Medtagelsen af Det Europæiske Regionsudvalg giver sig selv, og tilføjelsen af den sidste del er for at sikre konsekvens i forhold til punkt 56.

II.   POLITISKE ANBEFALINGER

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG (RU)

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over forslaget til forordning om indsamling og videregivelse af data i forbindelse med korttidsudlejning af indkvartering og om ændring af forordning (EU) 2018/1724 (1) og det overordnede mål om at »harmonisere og strømline rammen for generering og videregivelse af data« og øge gennemsigtigheden i sektoren ved at sikre bedre sporing og ansvarlighed; |
| --- | --- |

1.

Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over forslaget til forordning om indsamling og videregivelse af data i forbindelse med korttidsudlejning af indkvartering og om ændring af forordning (EU) 2018/1724 (1

| 2. | værdsætter, at forslaget sigter mod at øge gennemsigtigheden gennem dataindsamling og -deling, men at det fortsat vil være EU-medlemsstaterne landene, som har kontrollen med regulering af korttidsudlejning, herunder med sundheds- og sikkerhedskrav, boligpolitikken og skattespørgsmål; |
| --- | --- |

2.

værdsætter, at forslaget sigter mod at øge gennemsigtigheden gennem dataindsamling og -deling, men at det fortsat vil være EU-medlemsstaterne landene, som har kontrollen med regulering af korttidsudlejning, herunder med sundheds- og sikkerhedskrav, boligpolitikken og skattespørgsmål;

| 3. | understreger vigtigheden af et velfungerende indre marked, herunder på det digitale område, som en hjørnesten i Unionens vækst og som en forudsætning for, at turismen i Europa kan blomstre, og gentager Rådets konklusioner 9707/19 fra maj 2019, hvori det opfordrer til »større klarhed med hensyn til de regler, der gælder for nye forretningsmodeller, herunder hvad angår udlejningstjenester vedrørende korttidsindkvartering i EU«; |
| --- | --- |

3.

understreger vigtigheden af et velfungerende indre marked, herunder på det digitale område, som en hjørnesten i Unionens vækst og som en forudsætning for, at turismen i Europa kan blomstre, og gentager Rådets konklusioner 9707/19 fra maj 2019, hvori det opfordrer til »større klarhed med hensyn til de regler, der gælder for nye forretningsmodeller, herunder hvad angår udlejningstjenester vedrørende korttidsindkvartering i EU«;

| 4. | anfører, at de lokale offentlige myndigheders ret til at regulere mål af almen interesse på områder, der henhører under deres kompetence (f.eks. boliger og planlægning) er et nøgleelement for opnåelse af samhørighed og et spørgsmål om nærhed; |
| --- | --- |

4.

anfører, at de lokale offentlige myndigheders ret til at regulere mål af almen interesse på områder, der henhører under deres kompetence (f.eks. boliger og planlægning) er et nøgleelement for opnåelse af samhørighed og et spørgsmål om nærhed;

| 5. | mener, at den europæiske retlige ramme respekterer de særlige lokale og regionale forhold; |
| --- | --- |

5.

mener, at den europæiske retlige ramme respekterer de særlige lokale og regionale forhold;

| 6. | forventer, at der med forordningen dels indføres en række klare regler og forpligtelser på EU-niveau, dels stilles et antal instrumenter og valgmuligheder til rådighed, som byer og regioner kan anvende til at overvåge situationen lokalt og regionalt og træffe de politiske valg, som er mest velegnede i forhold til deres konkrete behov. |
| --- | --- |

6.

forventer, at der med forordningen dels indføres en række klare regler og forpligtelser på EU-niveau, dels stilles et antal instrumenter og valgmuligheder til rådighed, som byer og regioner kan anvende til at overvåge situationen lokalt og regionalt og træffe de politiske valg, som er mest velegnede i forhold til deres konkrete behov.

Deleøkonomiske platformes rolle i forbindelse med turisme

Deleøkonomiske platformes rolle i forbindelse med turisme

| 7. | Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at turisme er en strategisk sektor, et redskab til integration og en vigtig drivkraft for social og økonomisk genopretning. Turistbranchen bidrager med mere end 10 % af EU's bruttonationalprodukt, beskæftiger 26 millioner mennesker og tegner sig for 6 % af EU's samlede eksport; |
| --- | --- |

7.

Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at turisme er en strategisk sektor, et redskab til integration og en vigtig drivkraft for social og økonomisk genopretning. Turistbranchen bidrager med mere end 10 % af EU's bruttonationalprodukt, beskæftiger 26 millioner mennesker og tegner sig for 6 % af EU's samlede eksport;

| 8. | minder om, at turismen har lidt enormt som følge af covid-19-pandemien, og at sektoren endnu ikke er tilbage på niveauet før 2020, selv om tallene for 2022 viser, at genopretningen er i gang, og at europæerne har en stærk lyst til at besøge andre lande; |
| --- | --- |

8.

minder om, at turismen har lidt enormt som følge af covid-19-pandemien, og at sektoren endnu ikke er tilbage på niveauet før 2020, selv om tallene for 2022 viser, at genopretningen er i gang, og at europæerne har en stærk lyst til at besøge andre lande;

| 9. | anerkender, at korttidsudlejning af indkvartering udgør en vigtig del af EU's turismeøkosystem. Dette bekræftes af det forhold, at 29 % af overnatninger for øjeblikket reserveres via den slags platforme, og at tallet stiger; |
| --- | --- |

9.

anerkender, at korttidsudlejning af indkvartering udgør en vigtig del af EU's turismeøkosystem. Dette bekræftes af det forhold, at 29 % af overnatninger for øjeblikket reserveres via den slags platforme, og at tallet stiger;

| 10. | anerkender, at korttidsudlejning i mange tilfælde fungerer som en positiv drivkraft for bygningsrenovering og -fornyelse i byer og landsbyer, hvilket også gælder i forhold til bæredygtighed, derved at et stort antal boliger, der ellers ikke ville være på markedet, og bygninger, der ellers ville være forladte, igen tages i brug; |
| --- | --- |

10.

anerkender, at korttidsudlejning i mange tilfælde fungerer som en positiv drivkraft for bygningsrenovering og -fornyelse i byer og landsbyer, hvilket også gælder i forhold til bæredygtighed, derved at et stort antal boliger, der ellers ikke ville være på markedet, og bygninger, der ellers ville være forladte, igen tages i brug;

| 11. | understreger, at mere end 512 millioner overnatninger i EU i 2019 blev reserveret via de fire største platforme inden for sektoren, dvs. gennemsnitligt 1,4 millioner gæster om dagen. Med andre ord blev der reserveret ca. 90 ophold hvert minut og næsten 130 000 ophold hver dag (2); |
| --- | --- |

11.

understreger, at mere end 512 millioner overnatninger i EU i 2019 blev reserveret via de fire største platforme inden for sektoren, dvs. gennemsnitligt 1,4 millioner gæster om dagen. Med andre ord blev der reserveret ca. 90 ophold hvert minut og næsten 130 000 ophold hver dag (2

| 12. | bemærker, at platformenes betydning på regionalt niveau i EU er forskellig; |
| --- | --- |

12.

bemærker, at platformenes betydning på regionalt niveau i EU er forskellig;

| 13. | gør opmærksom på den merværdi, der strømmer bort, som følge af at mange platforme har hovedkontor uden for EU; |
| --- | --- |

13.

gør opmærksom på den merværdi, der strømmer bort, som følge af at mange platforme har hovedkontor uden for EU;

| 14. | henviser til, at korttidsudlejning af indkvartering i de mindre udviklede regioner primært forekommer i landdistrikter, og mener, at EU derfor bør sikre støtte til udlejere af korttidsindkvartering i form af udvikling af deres digitale færdigheder, sprogkundskaber og andre færdigheder af relevans for turisme til gavn for samarbejdet med de lokale myndigheder. I den forbindelse bør der være støtte til de lokale myndigheder, så de kan styrke kapacitetsopbygningen hos udlejerne af korttidsudlejning for at øge tilliden imellem dem. Dette vil bidrage til at øge turismen i landdistrikterne, som efter covid-19 tilfører en merværdi til den lokale og regionale økonomiske udvikling; |
| --- | --- |

14.

henviser til, at korttidsudlejning af indkvartering i de mindre udviklede regioner primært forekommer i landdistrikter, og mener, at EU derfor bør sikre støtte til udlejere af korttidsindkvartering i form af udvikling af deres digitale færdigheder, sprogkundskaber og andre færdigheder af relevans for turisme til gavn for samarbejdet med de lokale myndigheder. I den forbindelse bør der være støtte til de lokale myndigheder, så de kan styrke kapacitetsopbygningen hos udlejerne af korttidsudlejning for at øge tilliden imellem dem. Dette vil bidrage til at øge turismen i landdistrikterne, som efter covid-19 tilfører en merværdi til den lokale og regionale økonomiske udvikling;

| 15. | gør opmærksom på, at 42 byer i EU i 2019, inden pandemien, havde registreret mere end 1 million overnatninger, mens Paris, Barcelona, Lissabon og Rom hver især havde mere end 10 millioner overnatninger. Det er netop byturismen og besøg i byer med en kunstarv samt rejsemål for sol- og strandferie, der i 2020 og 2021 blev hårdest ramt af covid-19; |
| --- | --- |

15.

gør opmærksom på, at 42 byer i EU i 2019, inden pandemien, havde registreret mere end 1 million overnatninger, mens Paris, Barcelona, Lissabon og Rom hver især havde mere end 10 millioner overnatninger. Det er netop byturismen og besøg i byer med en kunstarv samt rejsemål for sol- og strandferie, der i 2020 og 2021 blev hårdest ramt af covid-19;

| 16. | finder det positivt, at rejsende nu i højere grad har fået øjnene op for mindre byer og landdistrikter, og glæder sig over, at flere og flere besøgende vælger ikke at følge de »traditionelle« turistruter. På den baggrund støtter udvalget kraftigt om op målet i EU-strategien (3) om intelligent mobilitet om, at højhastighedstogtrafikken skal fordobles i hele Europa, og det er overbevist om, at moderne og bæredygtige rejseformer vil give et yderligere boost til turismen i landdistrikter; |
| --- | --- |

16.

finder det positivt, at rejsende nu i højere grad har fået øjnene op for mindre byer og landdistrikter, og glæder sig over, at flere og flere besøgende vælger ikke at følge de »traditionelle« turistruter. På den baggrund støtter udvalget kraftigt om op målet i EU-strategien (3

| 17. | understreger, at EU ser sig selv som verdens største turistdestination, men at genopretningen af turismen i EU i de sidste to år hovedsagelig kan tilskrives indenlandsk turisme og turisme inden for Europa. For at gøre det endnu nemmere for EU-borgerne at rejse i EU efterlyser RU en fornyet indsats for at genåbne eksisterende jernbanegrænseovergange (149 af 265 forbindelser er ikke i drift (4)) og dermed fremme nulemissionstransport, puste nyt liv i jernbanenettet i EU og gøre det klar til det 21. århundredes udfordringer gennem størst mulig udnyttelse af den nyeste jernbaneteknologi. |
| --- | --- |

17.

understreger, at EU ser sig selv som verdens største turistdestination, men at genopretningen af turismen i EU i de sidste to år hovedsagelig kan tilskrives indenlandsk turisme og turisme inden for Europa. For at gøre det endnu nemmere for EU-borgerne at rejse i EU efterlyser RU en fornyet indsats for at genåbne eksisterende jernbanegrænseovergange (149 af 265 forbindelser er ikke i drift (4

Konsekvenser for boligsektoren

Konsekvenser for boligsektoren

| 18. | Det Europæiske Regionsudvalg anerkender, at især kommuner i store europæiske byer skal håndtere en voksende efterspørgsel efter indkvartering til overkommelige priser for at kunne tage imod borgere, som ønsker at studere, arbejde eller bo i deres byer. Tilvejebringelse af indkvartering til overkommelige priser er et spørgsmål af almen interesse, og det er de lokale myndigheder, der skal finde de bedst mulige løsninger for at afværge konflikter med dem, som udlejer til turister; |
| --- | --- |

18.

Det Europæiske Regionsudvalg anerkender, at især kommuner i store europæiske byer skal håndtere en voksende efterspørgsel efter indkvartering til overkommelige priser for at kunne tage imod borgere, som ønsker at studere, arbejde eller bo i deres byer. Tilvejebringelse af indkvartering til overkommelige priser er et spørgsmål af almen interesse, og det er de lokale myndigheder, der skal finde de bedst mulige løsninger for at afværge konflikter med dem, som udlejer til turister;

| 19. | påpeger, at korttidsudlejning vedrører to særskilte markeder: boligmarkedet og turismemarkedet. Økonomiske og skattemæssige incitamenter til bygningsrenovering kan derfor fremme omdannelsen af boliger til turistindkvartering med mulighed for kommerciel udnyttelse på bekostning af beboere, studerende og arbejdstagere; |
| --- | --- |

19.

påpeger, at korttidsudlejning vedrører to særskilte markeder: boligmarkedet og turismemarkedet. Økonomiske og skattemæssige incitamenter til bygningsrenovering kan derfor fremme omdannelsen af boliger til turistindkvartering med mulighed for kommerciel udnyttelse på bekostning af beboere, studerende og arbejdstagere;

| 20. | mener, at den enkelte kompetente myndighed bør beslutte, om korttidsudlejning skal foregå i bygninger med sociale boliger; |
| --- | --- |

20.

mener, at den enkelte kompetente myndighed bør beslutte, om korttidsudlejning skal foregå i bygninger med sociale boliger;

| 21. | understreger, at boligmarkedet i høj grad påvirkes i områder med stærk aktivitet på onlineplatforme (5) i form af stigende husleje og ejendomspriser og dermed færre tilgængelige boliger for lokalbefolkningen. |
| --- | --- |

21.

understreger, at boligmarkedet i høj grad påvirkes i områder med stærk aktivitet på onlineplatforme (5

| 22. | understreger, at der skal være plads til platformene, men at det er helt afgørende, at der er respekt for mål for den offentlige politik såsom tilgængelige og økonomisk overkommelige boliger og beskyttelse af bycentre, især i tider, hvor de økonomiske forhold i Europa forværres. Korttidsudlejning via platforme og indvirkningen heraf må ikke undergrave den store accept af turisme i Europas regioner og byer og forringe livskvaliteten for beboerne. |
| --- | --- |

22.

understreger, at der skal være plads til platformene, men at det er helt afgørende, at der er respekt for mål for den offentlige politik såsom tilgængelige og økonomisk overkommelige boliger og beskyttelse af bycentre, især i tider, hvor de økonomiske forhold i Europa forværres. Korttidsudlejning via platforme og indvirkningen heraf må ikke undergrave den store accept af turisme i Europas regioner og byer og forringe livskvaliteten for beboerne.

Dataudveksling

Dataudveksling

| 23. | Det Europæiske Regionsudvalg mener derfor, at de obligatoriske krav om udveksling af oplysninger bør være bindende for platforme på markedet for korttidsudlejning under overholdelse af databeskyttelsesreglerne, da adgang til disse oplysninger er nødvendige for, at myndighederne kan sikre, at der findes boliger til overkommelige priser; |
| --- | --- |

23.

Det Europæiske Regionsudvalg mener derfor, at de obligatoriske krav om udveksling af oplysninger bør være bindende for platforme på markedet for korttidsudlejning under overholdelse af databeskyttelsesreglerne, da adgang til disse oplysninger er nødvendige for, at myndighederne kan sikre, at der findes boliger til overkommelige priser;

| 24. | finder det bekymrende, at platformene har svært ved at dele kritiske oplysninger med myndighederne, selv om der er tegn på større tilgængelighed, hvilket vil hjælpe de lokale og regionale myndigheder med at træffe informerede politiske beslutninger og forenkle anvendelsen og fortolkningen af de lokale regler; |
| --- | --- |

24.

finder det bekymrende, at platformene har svært ved at dele kritiske oplysninger med myndighederne, selv om der er tegn på større tilgængelighed, hvilket vil hjælpe de lokale og regionale myndigheder med at træffe informerede politiske beslutninger og forenkle anvendelsen og fortolkningen af de lokale regler;

| 25. | gør opmærksom på den administrative byrde, som påhviler de offentlige myndigheder, der skal håndtere et stigende antal klager fra borgerne og er tvunget til at undersøge anmeldelser om ulovlige aktiviteter inden for korttidsudlejning med henblik på at udstede bøder. Udvalget fordømmer kraftigt, at lokale og regionale myndigheder er tvunget til at bekæmpe ulovlig virksomhed ad rettens vej for at sikre, at de gældende regler håndhæves; |
| --- | --- |

25.

gør opmærksom på den administrative byrde, som påhviler de offentlige myndigheder, der skal håndtere et stigende antal klager fra borgerne og er tvunget til at undersøge anmeldelser om ulovlige aktiviteter inden for korttidsudlejning med henblik på at udstede bøder. Udvalget fordømmer kraftigt, at lokale og regionale myndigheder er tvunget til at bekæmpe ulovlig virksomhed ad rettens vej for at sikre, at de gældende regler håndhæves;

| 26. | henviser til EU-Domstolens dom C-674/20 (6), hvorefter det ikke er i strid med EU-retten at kræve, at udbydere af ejendomsformidlingstjenester og især operatører af elektroniske indkvarteringsplatforme indsender bestemte oplysninger om transaktioner i forbindelse med turistindkvartering til de kompetente skattemyndigheder; |
| --- | --- |

26.

henviser til EU-Domstolens dom C-674/20 (6

| 27. | præciserer, at EU-lovgivningen om e-handel, direktiv 2000/31/EF (7), som sikrer platformes ret til at levere tjenester en bloc, ikke undtager dem fra de lokale og regionale regler for indsamling af skatteoplysninger; |
| --- | --- |

27.

præciserer, at EU-lovgivningen om e-handel, direktiv 2000/31/EF (7

| 28. | minder om EU-Domstolens dom C-390/18 (8), hvori platforme betegnes som »leverandører af formidlingstjenester« snarere end »udbydere af indkvartering«, og bemærker, at de ikke kan behandles som onlineejendomsmæglere; |
| --- | --- |

28.

minder om EU-Domstolens dom C-390/18 (8

| 29. | understreger, at platforme fra og med 1. januar 2023 skal indberette visse oplysninger til skattemyndighederne om den indtægt, de modtager fra dem, der lejer indkvartering via platformene (direktiv (EU) 2021/514) (9). Forventningen er, at denne forpligtelse vil øge overholdelsen af skattereglerne og gøre det nemmere for de offentlige myndigheder at få ram på ulovlige operatører. Udvalget understreger i den henseende vigtigheden af overensstemmelse mellem forskellige retsakter; |
| --- | --- |

29.

understreger, at platforme fra og med 1. januar 2023 skal indberette visse oplysninger til skattemyndighederne om den indtægt, de modtager fra dem, der lejer indkvartering via platformene (direktiv (EU) 2021/514) (9

| 30. | håber, at reglerne i forslaget til forordning også kommer til at finde anvendelse for kortudlejningstjenester, som ikke foregår via onlineplatforme, så man forhindrer en eventuel forskelsbehandling mellem udlejere, eftersom korttidsudlejning, der ikke foregår via platforme, ikke er underlagt registreringsforpligtelser og risikerer at undslippe de offentlige myndigheders kontrol; |
| --- | --- |

30.

håber, at reglerne i forslaget til forordning også kommer til at finde anvendelse for kortudlejningstjenester, som ikke foregår via onlineplatforme, så man forhindrer en eventuel forskelsbehandling mellem udlejere, eftersom korttidsudlejning, der ikke foregår via platforme, ikke er underlagt registreringsforpligtelser og risikerer at undslippe de offentlige myndigheders kontrol;

| 31. | forventer, at platformene efter overenskomst med de nationale, regionale og lokale myndigheder indfører procedurer, der kan fjerne ulovlige annoncer på deres sider; |
| --- | --- |

31.

forventer, at platformene efter overenskomst med de nationale, regionale og lokale myndigheder indfører procedurer, der kan fjerne ulovlige annoncer på deres sider;

| 32. | understreger, at der til gavn for samarbejdet med de lokale myndigheder er behov for at sikre støtte til kapacitetsopbygning, udvikling af digitale færdigheder og muligheder for udlejere af korttidsindkvartering i landdistrikter og mindre udviklede regioner; |
| --- | --- |

32.

understreger, at der til gavn for samarbejdet med de lokale myndigheder er behov for at sikre støtte til kapacitetsopbygning, udvikling af digitale færdigheder og muligheder for udlejere af korttidsindkvartering i landdistrikter og mindre udviklede regioner;

| 33. | er bekymret for, at maksimumsperioden for opbevaring af oplysninger, der i forordningsforslagets artikel 12, stk. 3, er defineret som »højst i ét år«, vil vise sig at være for kort, og opfordrer til, at den forlænges til mindst to år. |
| --- | --- |

33.

er bekymret for, at maksimumsperioden for opbevaring af oplysninger, der i forordningsforslagets artikel 12, stk. 3, er defineret som »højst i ét år«, vil vise sig at være for kort, og opfordrer til, at den forlænges til mindst to år.

Lokale og regionale løsninger

Lokale og regionale løsninger

| 34. | Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at et stort antal byer og regioner i EU har indført individuelle foranstaltninger til overvågning eller begrænsning af korttidsudlejning i deres byer. Der er bl.a. tale om et loft for antallet af dage, en bestemt ejendom kan lejes ud, skatteopkrævning og forbud mod korttidsudlejning i bestemte bygninger eller bestemte områder; |
| --- | --- |

34.

Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at et stort antal byer og regioner i EU har indført individuelle foranstaltninger til overvågning eller begrænsning af korttidsudlejning i deres byer. Der er bl.a. tale om et loft for antallet af dage, en bestemt ejendom kan lejes ud, skatteopkrævning og forbud mod korttidsudlejning i bestemte bygninger eller bestemte områder;

| 35. | gentager, at der er behov for, at de nationale, regionale og lokale myndigheder får større skønsbeføjelser til at fastlægge hensigtsmæssige regler for indkvarteringstjenester, herunder obligatorisk registrering, loft for tilladelser og specifikke politikker for zoneplanlægning samt begrænsning af perioden for korttidsudlejning og regler for at forhindre »turistificering« og de deraf følgende tomme bycentre og forringelse af livskvaliteten til skade for beboerne; |
| --- | --- |

35.

gentager, at der er behov for, at de nationale, regionale og lokale myndigheder får større skønsbeføjelser til at fastlægge hensigtsmæssige regler for indkvarteringstjenester, herunder obligatorisk registrering, loft for tilladelser og specifikke politikker for zoneplanlægning samt begrænsning af perioden for korttidsudlejning og regler for at forhindre »turistificering« og de deraf følgende tomme bycentre og forringelse af livskvaliteten til skade for beboerne;

| 36. | bemærker, at ingen foranstaltninger må forvride markedet eller fremme én form for indkvartering frem for andre. Der skal desuden tages højde for, at markedet for turistindkvartering er varieret, så man ikke udelukkende har fokus på byerne, da platformene også er aktive i landdistrikter og på rejsemål for sol- og strandferie. |
| --- | --- |

36.

bemærker, at ingen foranstaltninger må forvride markedet eller fremme én form for indkvartering frem for andre. Der skal desuden tages højde for, at markedet for turistindkvartering er varieret, så man ikke udelukkende har fokus på byerne, da platformene også er aktive i landdistrikter og på rejsemål for sol- og strandferie.

Regulering af korttidsudlejning

Regulering af korttidsudlejning

| 37. | Det Europæiske Regionsudvalg mener, at der i den nuværende situation mangler klarhed vedrørende de gældende regler for udbydere af korttidsudlejning og for lokale og regionale myndigheder. På den baggrund bifalder udvalget, at forslaget til forordning sigter mod at forbedre indsamlingen og udvekslingen af oplysninger mellem platforme og myndigheder; |
| --- | --- |

37.

Det Europæiske Regionsudvalg mener, at der i den nuværende situation mangler klarhed vedrørende de gældende regler for udbydere af korttidsudlejning og for lokale og regionale myndigheder. På den baggrund bifalder udvalget, at forslaget til forordning sigter mod at forbedre indsamlingen og udvekslingen af oplysninger mellem platforme og myndigheder;

| 38. | bemærker, at adskillige byer, regioner og medlemsstater, inden forslaget blev offentliggjort, har forsøgt at regulere denne nye sektor med en række forskellige krav såsom loft for overnatninger, registrerings- og tilladelsesordninger, zoneplanlægningskrav og udstedelse af licenser; |
| --- | --- |

38.

bemærker, at adskillige byer, regioner og medlemsstater, inden forslaget blev offentliggjort, har forsøgt at regulere denne nye sektor med en række forskellige krav såsom loft for overnatninger, registrerings- og tilladelsesordninger, zoneplanlægningskrav og udstedelse af licenser;

| 39. | understreger, at disse foranstaltninger har haft begrænset succes på grund af manglende samarbejdsvilje fra deleplatformene med hensyn til at imødekomme de offentlige myndigheders anmodninger om udlevering af oplysninger. Udvalget opfatter derfor en forordning som det rette juridiske instrument til at øge gennemsigtigheden og strømline datastrømmene; |
| --- | --- |

39.

understreger, at disse foranstaltninger har haft begrænset succes på grund af manglende samarbejdsvilje fra deleplatformene med hensyn til at imødekomme de offentlige myndigheders anmodninger om udlevering af oplysninger. Udvalget opfatter derfor en forordning som det rette juridiske instrument til at øge gennemsigtigheden og strømline datastrømmene;

| 40. | finder det højst beklageligt, at Kommissionen vurderer de lokale og regionale registrerings- eller reguleringsordninger til at være »tunge«, »ineffektive og uensartede«; |
| --- | --- |

40.

finder det højst beklageligt, at Kommissionen vurderer de lokale og regionale registrerings- eller reguleringsordninger til at være »tunge«, »ineffektive og uensartede«;

| 41. | understreger, at der i 22 medlemsstater findes et registreringssystem. Disse systemer er forskellige med hensyn til rækkevidde, procedurer, krav og håndhævelsesmekanismer, herunder den grad af samarbejde, som forventes af platformene; |
| --- | --- |

41.

understreger, at der i 22 medlemsstater findes et registreringssystem. Disse systemer er forskellige med hensyn til rækkevidde, procedurer, krav og håndhævelsesmekanismer, herunder den grad af samarbejde, som forventes af platformene;

| 42. | minder om, at beslutningen om at oprette et registreringssystem ifølge forslaget til forordning ligger hos medlemsstaterne og de ansvarlige myndigheder. Hvis de opretter et registreringssystem, får de adgang til dataene; |
| --- | --- |

42.

minder om, at beslutningen om at oprette et registreringssystem ifølge forslaget til forordning ligger hos medlemsstaterne og de ansvarlige myndigheder. Hvis de opretter et registreringssystem, får de adgang til dataene;

| 43. | støtter Kommissionens forslag om at udvikle registreringssystemer i EU, der ligner hinanden og er interoperable, for at sikre, at udlejere og platforme overholder ensartede registreringsregler i hele EU. Dette kan eventuelt også mindske administrationsomkostningerne for myndighederne. Udvalget mener, at indbygget overholdelse kan indarbejdes i registreringsproceduren; |
| --- | --- |

43.

støtter Kommissionens forslag om at udvikle registreringssystemer i EU, der ligner hinanden og er interoperable, for at sikre, at udlejere og platforme overholder ensartede registreringsregler i hele EU. Dette kan eventuelt også mindske administrationsomkostningerne for myndighederne. Udvalget mener, at indbygget overholdelse kan indarbejdes i registreringsproceduren;

| 44. | er af den opfattelse, at de offentlige myndigheder i kraft af forordningen vil kunne udforme bedre politikker for forvaltning af korttidsudlejning med mere målrettede og hensigtsmæssige regler, der kan håndhæves mere effektivt; |
| --- | --- |

44.

er af den opfattelse, at de offentlige myndigheder i kraft af forordningen vil kunne udforme bedre politikker for forvaltning af korttidsudlejning med mere målrettede og hensigtsmæssige regler, der kan håndhæves mere effektivt;

| 45. | er imidlertid bekymret over de administrative omkostninger, som de offentlige myndigheder ifølge forslaget skal afholde til indførelsen af registreringssystemer og kvikskranker; |
| --- | --- |

45.

er imidlertid bekymret over de administrative omkostninger, som de offentlige myndigheder ifølge forslaget skal afholde til indførelsen af registreringssystemer og kvikskranker;

| 46. | gør opmærksom på, at omkostningerne til registreringssystemet og sammenkoblingen med den nationale kvikskranke skal afholdes af de kompetente lokale myndigheder i området, og understreger, at tilpasningen til det nye system muligvis kræver mere tid; |
| --- | --- |

46.

gør opmærksom på, at omkostningerne til registreringssystemet og sammenkoblingen med den nationale kvikskranke skal afholdes af de kompetente lokale myndigheder i området, og understreger, at tilpasningen til det nye system muligvis kræver mere tid;

| 47. | gør opmærksom på, at det fortsat er medlemsstaterne (nationale, regionale eller lokale myndigheder), der fastsætter reglerne for adgang til og udbud af korttidsindkvartering. Etablering af godkendelsesordninger for adgang til og udbud af korttidsindkvartering er stadig muligt. |
| --- | --- |

47.

gør opmærksom på, at det fortsat er medlemsstaterne (nationale, regionale eller lokale myndigheder), der fastsætter reglerne for adgang til og udbud af korttidsindkvartering. Etablering af godkendelsesordninger for adgang til og udbud af korttidsindkvartering er stadig muligt.

Markedsandele og udlejere

Markedsandele og udlejere

| 48. | Det Europæiske Regionsudvalg ønsker, at definitionerne undersøges nærmere, og forventer, at der fastlægges én række af kriterier for at skelne mellem de forskellige typer af ejere (professionelle udlejere, private udlejere og ejere, hvis ejendomme forvaltes af en ejendomsadministrator) med det sigte at garantere reel adgang til markedet og fjerne unødvendige markedshindringer, især for små operatører; |
| --- | --- |

48.

Det Europæiske Regionsudvalg ønsker, at definitionerne undersøges nærmere, og forventer, at der fastlægges én række af kriterier for at skelne mellem de forskellige typer af ejere (professionelle udlejere, private udlejere og ejere, hvis ejendomme forvaltes af en ejendomsadministrator) med det sigte at garantere reel adgang til markedet og fjerne unødvendige markedshindringer, især for små operatører;

| 49. | understreger, at Kommissionens forslag er i fuld overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet. Det åbner forskellige muligheder for de kompetente myndigheder, overlader beslutningen om indførelse af et registreringssystem til disse myndigheder og griber ikke ind i anden regulering af offentlig interesse; |
| --- | --- |

49.

understreger, at Kommissionens forslag er i fuld overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet. Det åbner forskellige muligheder for de kompetente myndigheder, overlader beslutningen om indførelse af et registreringssystem til disse myndigheder og griber ikke ind i anden regulering af offentlig interesse;

| 50. | opfordrer til en markedsvurdering for at anslå graden af professionalisering i værtssamfundet; |
| --- | --- |

50.

opfordrer til en markedsvurdering for at anslå graden af professionalisering i værtssamfundet;

| 51. | håber, at et enkelt registreringsnummer vil være tilstrækkeligt til at vurdere antallet af bygninger/enheder, som en enkelt fysisk eller juridisk person forvalter; |
| --- | --- |

51.

håber, at et enkelt registreringsnummer vil være tilstrækkeligt til at vurdere antallet af bygninger/enheder, som en enkelt fysisk eller juridisk person forvalter;

| 52. | beder Kommissionen om i samarbejde med medlemsstaterne at offentliggøre en rapport med en beskrivelse af markedet og vurderinger af de forskellige operatørers markedsandele, herunder for specifikke segmenter såsom professionelle udlejere og private udlejere (peer-to-peer), indkvarteringsmuligheder i landdistrikter og små byer vs. turistcentre, operatører og formidlere, der udbyder grænseoverskridende tjenester, vs. lokale tjenester, og opdatere informationen i konsekvensanalysen; |
| --- | --- |

52.

beder Kommissionen om i samarbejde med medlemsstaterne at offentliggøre en rapport med en beskrivelse af markedet og vurderinger af de forskellige operatørers markedsandele, herunder for specifikke segmenter såsom professionelle udlejere og private udlejere (peer-to-peer), indkvarteringsmuligheder i landdistrikter og små byer vs. turistcentre, operatører og formidlere, der udbyder grænseoverskridende tjenester, vs. lokale tjenester, og opdatere informationen i konsekvensanalysen;

| 53. | anfører, at der bør gælde strengere regler for professionelle udlejere af korttidsindkvartering (»kommercielle operatører«) end for private udlejere (peer-to-peer). |
| --- | --- |

53.

anfører, at der bør gælde strengere regler for professionelle udlejere af korttidsindkvartering (»kommercielle operatører«) end for private udlejere (peer-to-peer).

Registrering

Registrering

| 54. | Det Europæiske Regionsudvalg efterlyser en præcisering af, om beslutningen om at oprette et registreringssystem (sammen med den digitale kvikskranke) udelukkende er et nationalt ansvar, eller om den også kan træffes af den pågældende medlemsstats lokale og regionale myndigheder, hvis de ønsker dette; |
| --- | --- |

54.

Det Europæiske Regionsudvalg efterlyser en præcisering af, om beslutningen om at oprette et registreringssystem (sammen med den digitale kvikskranke) udelukkende er et nationalt ansvar, eller om den også kan træffes af den pågældende medlemsstats lokale og regionale myndigheder, hvis de ønsker dette;

| 55. | påskønner, at der i forslaget fastlægges en fælles tilgang til registreringsprocedurerne, hvor hver enkelt indkvarteringsenhed tildeles ét nationalt registreringsnummer for at sikre større gennemsigtighed og sporbarhed; |
| --- | --- |

55.

påskønner, at der i forslaget fastlægges en fælles tilgang til registreringsprocedurerne, hvor hver enkelt indkvarteringsenhed tildeles ét nationalt registreringsnummer for at sikre større gennemsigtighed og sporbarhed;

| 56. | er bekymret over, at det efter de foreslåede regler bliver muligt automatisk og øjeblikkeligt at udstede et registreringsnummer, og at udlejerne med det samme kan påbegynde deres aktivitet. Udvalget forstår, at registrering ikke indebærer kontrol, men forventer flere oplysninger om, hvordan de kompetente myndigheder kan begrænse udstedelsen af registreringsnumre i områder eller enheder, der er omfattet af lokale bestemmelser, der forbyder korttidsudlejning. Som et minimum bør der være krav om dokumentation for retten til at disponere over indkvarteringsenheden allerede ved registreringen; |
| --- | --- |

56.

er bekymret over, at det efter de foreslåede regler bliver muligt automatisk og øjeblikkeligt at udstede et registreringsnummer, og at udlejerne med det samme kan påbegynde deres aktivitet. Udvalget forstår, at registrering ikke indebærer kontrol, men forventer flere oplysninger om, hvordan de kompetente myndigheder kan begrænse udstedelsen af registreringsnumre i områder eller enheder, der er omfattet af lokale bestemmelser, der forbyder korttidsudlejning. Som et minimum bør der være krav om dokumentation for retten til at disponere over indkvarteringsenheden allerede ved registreringen;

| 57. | forventer større klarhed i artikel 6, hvad angår sanktioner, hvis platformene ikke fjerner eller sletter ulovlige annoncer, og mener, at forordningen udtrykkeligt bør fastsætte, at medlemsstaternes kompetente myndigheder har sanktionsbeføjelser over for de platforme, der ikke overholder de gældende regler. |
| --- | --- |

57.

forventer større klarhed i artikel 6, hvad angår sanktioner, hvis platformene ikke fjerner eller sletter ulovlige annoncer, og mener, at forordningen udtrykkeligt bør fastsætte, at medlemsstaternes kompetente myndigheder har sanktionsbeføjelser over for de platforme, der ikke overholder de gældende regler.

Kontrol og evaluering

Kontrol og evaluering

| 58. | Det Europæiske Regionsudvalg efterspørger yderligere præcisering af artikel 7, stk. 1, litra c), hvorefter platforme skal »gøre en rimelig indsats for at foretage stikprøvekontrol af udlejernes erklæring«, idet det mener, at udtryk som »en rimelig indsats« og »stikprøvekontrol« kan vise sig for vage og åbne mulighed for fortolkning. Ligeledes mener udvalget, at opgaver som stikprøvekontrol og indberetning af resultater til de kompetente myndigheder bør udføres mindst én gang i kvartalet; |
| --- | --- |

58.

Det Europæiske Regionsudvalg efterspørger yderligere præcisering af artikel 7, stk. 1, litra c), hvorefter platforme skal »gøre en rimelig indsats for at foretage stikprøvekontrol af udlejernes erklæring«, idet det mener, at udtryk som »en rimelig indsats« og »stikprøvekontrol« kan vise sig for vage og åbne mulighed for fortolkning. Ligeledes mener udvalget, at opgaver som stikprøvekontrol og indberetning af resultater til de kompetente myndigheder bør udføres mindst én gang i kvartalet;

| 59. | fremhæver, at registreringsproceduren i medfør af denne forordning ikke berører eventuelle andre indberetningsforpligtelser, f.eks. vedrørende skat, folkeregistrering og statistik; |
| --- | --- |

59.

fremhæver, at registreringsproceduren i medfør af denne forordning ikke berører eventuelle andre indberetningsforpligtelser, f.eks. vedrørende skat, folkeregistrering og statistik;

| 60. | er af den opfattelse, at den evaluering, der skal foretages tre år efter forordningens ikrafttræden, også indebærer en vurdering af konsekvenserne for de lokale og regionale myndigheder og deres mulighed for at udforme politikker på grundlag af data, som platformene udveksler med de kompetente myndigheder. Også tilgængeligheden, kvaliteten og anvendeligheden af data, samt hvor godt samarbejdet om håndhævelse og det administrative samarbejde fungerer på tværs af grænserne, bør medtages; |
| --- | --- |

60.

er af den opfattelse, at den evaluering, der skal foretages tre år efter forordningens ikrafttræden, også indebærer en vurdering af konsekvenserne for de lokale og regionale myndigheder og deres mulighed for at udforme politikker på grundlag af data, som platformene udveksler med de kompetente myndigheder. Også tilgængeligheden, kvaliteten og anvendeligheden af data, samt hvor godt samarbejdet om håndhævelse og det administrative samarbejde fungerer på tværs af grænserne, bør medtages;

| 61. | mener, at grænsefladens udformning, jf. forordningens artikel 7 om indbygget overholdelse, bør sikre, at der genereres et obligatorisk afkrydsningsfelt til angivelse af indkvarteringsenhedens registreringsnummer i annoncer om korttidsudlejning på platforme. Udvalget mener desuden, at dette obligatoriske afkrydsningsfelt bør genereres automatisk, når en udlejer forsøger at lægge en annonce ud på en platform i et område med en registreringsprocedure, fremfor at det er en frivillig angivelse af udlejeren selv. Udvalget påpeger samtidig, at eftersom artikel 13, stk. 1, litra a), forpligter medlemsstaterne til at føre ajourførte lister over områder, hvor en registreringsprocedure finder anvendelse, vil platformene have de tekniske hjælpemidler, som det kræver at foretage denne kontrol automatisk, uden at det medfører betydelige omkostninger; |
| --- | --- |

61.

mener, at grænsefladens udformning, jf. forordningens artikel 7 om indbygget overholdelse, bør sikre, at der genereres et obligatorisk afkrydsningsfelt til angivelse af indkvarteringsenhedens registreringsnummer i annoncer om korttidsudlejning på platforme. Udvalget mener desuden, at dette obligatoriske afkrydsningsfelt bør genereres automatisk, når en udlejer forsøger at lægge en annonce ud på en platform i et område med en registreringsprocedure, fremfor at det er en frivillig angivelse af udlejeren selv. Udvalget påpeger samtidig, at eftersom artikel 13, stk. 1, litra a), forpligter medlemsstaterne til at føre ajourførte lister over områder, hvor en registreringsprocedure finder anvendelse, vil platformene have de tekniske hjælpemidler, som det kræver at foretage denne kontrol automatisk, uden at det medfører betydelige omkostninger;

| 62. | tvivler på, at udlejernes egen angivelse af, om den indkvarteringsenhed, der udbydes til korttidsudlejning, er beliggende i et område, hvor der er indført eller anvendes en registreringsprocedure, er tilstrækkelig. Udvalget foreslår i stedet, at grænsefladen udformes på en sådan måde, at det i disse tilfælde er obligatorisk at angive registreringsnummeret. |
| --- | --- |

62.

tvivler på, at udlejernes egen angivelse af, om den indkvarteringsenhed, der udbydes til korttidsudlejning, er beliggende i et område, hvor der er indført eller anvendes en registreringsprocedure, er tilstrækkelig. Udvalget foreslår i stedet, at grænsefladen udformes på en sådan måde, at det i disse tilfælde er obligatorisk at angive registreringsnummeret.

Bruxelles den 15. marts 2023.

Vasco ALVES CORDEIRO

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(31)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

31

(31)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

31

(37)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1150 af 20. juni 2019 om fremme af retfærdighed og gennemsigtighed for brugere af onlineformidlingstjenester (EUT L 186 af 11.7.2019, s. 57).

37

(38)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/1925 af 14. september 2022 om åbne og fair markeder i den digitale sektor og om ændring af direktiv (EU) 2019/1937 og (EU) 2020/1828 (forordningen om digitale markeder) (EUT L 265 af 12.10.2022, s. 1).

38

(39)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/1535 af 9. september 2015 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske forskrifter samt forskrifter for informationssamfundets tjenester (EUT L 241 af 17.9.2015, s. 1).

39

(40)  Rådets direktiv 2010/24/EU af 16. marts 2010 om gensidig bistand ved inddrivelse af fordringer i forbindelse med skatter, afgifter og andre foranstaltninger (EUT L 84 af 31.3.2010, s. 1).

40

(41)  Rådets direktiv 2011/16/EU af 15. februar 2011 om administrativt samarbejde på beskatningsområdet og om ophævelse af direktiv 77/799/EØF (EUT L 64 af 11.3.2011, s. 1).

41

(37)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1150 af 20. juni 2019 om fremme af retfærdighed og gennemsigtighed for brugere af onlineformidlingstjenester (EUT L 186 af 11.7.2019, s. 57).

37

(38)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/1925 af 14. september 2022 om åbne og fair markeder i den digitale sektor og om ændring af direktiv (EU) 2019/1937 og (EU) 2020/1828 (forordningen om digitale markeder) (EUT L 265 af 12.10.2022, s. 1).

38

(39)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/1535 af 9. september 2015 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske forskrifter samt forskrifter for informationssamfundets tjenester (EUT L 241 af 17.9.2015, s. 1).

39

(40)  Rådets direktiv 2010/24/EU af 16. marts 2010 om gensidig bistand ved inddrivelse af fordringer i forbindelse med skatter, afgifter og andre foranstaltninger (EUT L 84 af 31.3.2010, s. 1).

40

(41)  Rådets direktiv 2011/16/EU af 15. februar 2011 om administrativt samarbejde på beskatningsområdet og om ophævelse af direktiv 77/799/EØF (EUT L 64 af 11.3.2011, s. 1).

41

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 af 11. marts 2009 om europæiske statistikker og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1101/2008 om fremsendelse af fortrolige statistiske oplysninger til De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor, Rådets forordning (EF) nr. 322/97 om EF-statistikker og Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom om nedsættelse af et udvalg for De Europæiske Fællesskabers statistiske program (EUT L 87 af 31.3.2009, s. 164).

1

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 af 11. marts 2009 om europæiske statistikker og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1101/2008 om fremsendelse af fortrolige statistiske oplysninger til De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor, Rådets forordning (EF) nr. 322/97 om EF-statistikker og Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom om nedsættelse af et udvalg for De Europæiske Fællesskabers statistiske program (EUT L 87 af 31.3.2009, s. 164).

1

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1724 af 2. oktober 2018 om oprettelse af en fælles digital portal, der giver adgang til oplysninger, procedurer og bistands- og problemløsningstjenester, og om ændring af forordning (EU) nr. 1024/2012 (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 1).

1

(2)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Short-stay_accommodation_offered_via_online_collaborative_economy_platforms.

2

(3)  https://transport.ec.europa.eu/transport-themes/mobility-strategy_da.

3

(4)  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/information/publications/reports/2018/comprehensive-analysis-of-the-existing-cross-border-rail-transport-connections-and-missing-links-on-the-internal-eu-borders.

4

(5)  https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0094119020300498.

5

(6)  Sag C 674/20, Domstolens dom (Anden Afdeling) af 27. april 2022, anmodning om præjudiciel afgørelse indgivet af Cour constitutionnelle (Belgien) den 10. december 2020 — Airbnb Ireland UC mod Région de Bruxelles-Capitale (EUT C 237 af 20.6.2022, s. 13), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?uri=CELEX:62020CN0674.

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF af 8. juni 2000 om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel, i det indre marked (»Direktivet om elektronisk handel«) (EFT L 178 af 17.7.2000, s. 1), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/ALL/?uri=CELEX:32000L0031.

7

(8)  Sag C-390/18, Domstolens dom (Store Afdeling) af 19. december 2019 (Anmodning om præjudiciel afgørelse indgivet af Juge d'instruction du tribunal de grande instance de Paris), straffesag mod X (EUT C 61 af 24.2.2020, s. 8).

8

(9)  Rådets direktiv (EU) 2021/514 af 22. marts 2021 om ændring af direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbejde på beskatningsområdet (EUT L 104 af 25.3.2021, s. 1).

9

---

| 30.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 188/43 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 188/43

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler

(2023/C 188/06)

| Ordfører: | Heinz-Joachim HÖFER (DE/PES), medlem af byrådet i Altenkirchen (Westerwald) |
| --- | --- |
| Basisdokument: | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler og om ændring af forordning (EU) 2021/2115
  COM(2022) 305 final |

Ordfører:

Heinz-Joachim HÖFER (DE/PES), medlem af byrådet i Altenkirchen (Westerwald)

Basisdokument:

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler og om ændring af forordning (EU) 2021/2115

COM(2022) 305 final

I.   ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Anbefalet ændring 1

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (5) | For at sikre, at målene i Unionens retlige ramme for bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler opfyldes fuldt ud, er det nødvendigt at tilpasse denne ramme ved at fastsætte klarere og direkte anvendelige regler for operatørerne. Derudover bør en række regler præciseres, herunder reglerne om integreret bekæmpelse af skadegørere, begrænsninger for brug af plantebeskyttelsesmidler og inspektion af udstyr, der anvendes til at udbringe plantebeskyttelsesmidler. Direktiv 2009/128/EF bør derfor ophæves og erstattes af en forordning. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(5)

For at sikre, at målene i Unionens retlige ramme for bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler opfyldes fuldt ud, er det nødvendigt at tilpasse denne ramme ved at fastsætte klarere og direkte anvendelige regler for operatørerne. Derudover bør en række regler præciseres, herunder reglerne om integreret bekæmpelse af skadegørere, begrænsninger for brug af plantebeskyttelsesmidler og inspektion af udstyr, der anvendes til at udbringe plantebeskyttelsesmidler. Direktiv 2009/128/EF bør derfor ophæves og erstattes af en forordning.

| (5) | For at sikre, at målene i Unionens retlige ramme for bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler opfyldes fuldt ud, er det nødvendigt at tilpasse denne ramme ved at fastsætte klarere og direkte anvendelige regler for operatørerne
  og styrke grænsekontrollen, således at importen opfylder de samme kriterier som dem, der håndhæves på EU's område. Det skal sikres, at der ikke importeres fødevarer, planter eller blomster, der er behandlet med plantebeskyttelsesmidler (pesticider, fungicider osv.), der er forbudt i EU
  . Derudover bør en række regler præciseres, herunder reglerne om integreret bekæmpelse af skadegørere, begrænsninger for brug af plantebeskyttelsesmidler og inspektion af udstyr, der anvendes til at udbringe plantebeskyttelsesmidler. Direktiv 2009/128/EF bør derfor ophæves og erstattes af en forordning. |
| --- | --- |

(5)

For at sikre, at målene i Unionens retlige ramme for bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler opfyldes fuldt ud, er det nødvendigt at tilpasse denne ramme ved at fastsætte klarere og direkte anvendelige regler for operatørerne
  og styrke grænsekontrollen, således at importen opfylder de samme kriterier som dem, der håndhæves på EU's område. Det skal sikres, at der ikke importeres fødevarer, planter eller blomster, der er behandlet med plantebeskyttelsesmidler (pesticider, fungicider osv.), der er forbudt i EU
  . Derudover bør en række regler præciseres, herunder reglerne om integreret bekæmpelse af skadegørere, begrænsninger for brug af plantebeskyttelsesmidler og inspektion af udstyr, der anvendes til at udbringe plantebeskyttelsesmidler. Direktiv 2009/128/EF bør derfor ophæves og erstattes af en forordning.

Anbefalet ændring 2

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (9) | I den endelige rapport fra konferencen om Europas fremtid, som blev offentliggjort den 9. maj 2022, anmoder borgerne i relation til forslagene vedrørende landbrug, fødevareproduktion, biodiversitet og økosystemer og forurening først og fremmest Unionen om en væsentlig reduktion i brugen af kemiske pesticider og gødningsstoffer, i overensstemmelse med de eksisterende mål, samtidig med at fødevaresikkerheden sikres, og støtte til forskning med henblik på udvikling af mere bæredygtige og naturbaserede alternativer. Borgerne efterlyser mere forskning og innovation, bl.a. i teknologiske løsninger vedrørende bæredygtig produktion, resistens i planter og præcisionslandbrug, og mere omfattende kommunikation, rådgivningsordninger og uddannelse for og fra landbrugere, og anmoder tillige Unionen om at beskytte insekterne, navnlig indenlandske, bestøvende insekter. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(9)

I den endelige rapport fra konferencen om Europas fremtid, som blev offentliggjort den 9. maj 2022, anmoder borgerne i relation til forslagene vedrørende landbrug, fødevareproduktion, biodiversitet og økosystemer og forurening først og fremmest Unionen om en væsentlig reduktion i brugen af kemiske pesticider og gødningsstoffer, i overensstemmelse med de eksisterende mål, samtidig med at fødevaresikkerheden sikres, og støtte til forskning med henblik på udvikling af mere bæredygtige og naturbaserede alternativer. Borgerne efterlyser mere forskning og innovation, bl.a. i teknologiske løsninger vedrørende bæredygtig produktion, resistens i planter og præcisionslandbrug, og mere omfattende kommunikation, rådgivningsordninger og uddannelse for og fra landbrugere, og anmoder tillige Unionen om at beskytte insekterne, navnlig indenlandske, bestøvende insekter.

| (9) | I den endelige rapport fra konferencen om Europas fremtid, som blev offentliggjort den 9. maj 2022, anmoder borgerne i relation til forslagene vedrørende landbrug, fødevareproduktion, biodiversitet og økosystemer og forurening først og fremmest Unionen om en væsentlig reduktion i brugen af kemiske pesticider og gødningsstoffer, i overensstemmelse med de eksisterende mål, samtidig med at fødevaresikkerheden sikres, og støtte til forskning med henblik på udvikling af mere bæredygtige og naturbaserede alternativer. Borgerne efterlyser mere forskning og innovation, bl.a. i teknologiske løsninger vedrørende bæredygtig produktion, resistens i planter og præcisionslandbrug, og mere omfattende kommunikation, rådgivningsordninger og uddannelse for og fra landbrugere, og anmoder tillige Unionen om at beskytte insekterne, navnlig indenlandske, bestøvende insekter.
  Borgerne anbefaler endvidere, at princippet om, at forureneren betaler, anvendes, hvilket også bør indgå i afgiftsforanstaltningerne. |
| --- | --- |

(9)

I den endelige rapport fra konferencen om Europas fremtid, som blev offentliggjort den 9. maj 2022, anmoder borgerne i relation til forslagene vedrørende landbrug, fødevareproduktion, biodiversitet og økosystemer og forurening først og fremmest Unionen om en væsentlig reduktion i brugen af kemiske pesticider og gødningsstoffer, i overensstemmelse med de eksisterende mål, samtidig med at fødevaresikkerheden sikres, og støtte til forskning med henblik på udvikling af mere bæredygtige og naturbaserede alternativer. Borgerne efterlyser mere forskning og innovation, bl.a. i teknologiske løsninger vedrørende bæredygtig produktion, resistens i planter og præcisionslandbrug, og mere omfattende kommunikation, rådgivningsordninger og uddannelse for og fra landbrugere, og anmoder tillige Unionen om at beskytte insekterne, navnlig indenlandske, bestøvende insekter.
  Borgerne anbefaler endvidere, at princippet om, at forureneren betaler, anvendes, hvilket også bør indgå i afgiftsforanstaltningerne.

Anbefalet ændring 3

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (12) | Formålet med jord til bord-strategien er at gøre væsentlige fremskridt i retning af at reducere brugen af kemiske plantebeskyttelsesmidler på en økonomisk bæredygtig måde. For at kunne nå dette mål er det nødvendigt at fastsætte kvantificerede mål på EU- og medlemsstatsplan for reduktion af brugen af og risikoen ved kemiske plantebeskyttelsesmidler samt brugen af mere farlige plantebeskyttelsesmidler. Der bør opstilles nationale mål i national ret for at sikre tilfredsstillende fremskridt og den fornødne ansvarlighed i forhold til disse. Medlemsstaterne bør også nå disse bindende nationale mål inden udgangen af 2030. Reduktionen i brugen af kemiske plantebeskyttelsesmidler forventes at ville mindske arbejdsmiljørisiciene væsentligt for professionelle brugere. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(12)

Formålet med jord til bord-strategien er at gøre væsentlige fremskridt i retning af at reducere brugen af kemiske plantebeskyttelsesmidler på en økonomisk bæredygtig måde. For at kunne nå dette mål er det nødvendigt at fastsætte kvantificerede mål på EU- og medlemsstatsplan for reduktion af brugen af og risikoen ved kemiske plantebeskyttelsesmidler samt brugen af mere farlige plantebeskyttelsesmidler. Der bør opstilles nationale mål i national ret for at sikre tilfredsstillende fremskridt og den fornødne ansvarlighed i forhold til disse. Medlemsstaterne bør også nå disse bindende nationale mål inden udgangen af 2030. Reduktionen i brugen af kemiske plantebeskyttelsesmidler forventes at ville mindske arbejdsmiljørisiciene væsentligt for professionelle brugere.

| (12) | Formålet med jord til bord-strategien er at gøre væsentlige fremskridt i retning af at reducere brugen af kemiske plantebeskyttelsesmidler på en økonomisk bæredygtig måde. For at kunne nå dette mål er det nødvendigt at fastsætte kvantificerede mål på EU- og medlemsstatsplan for reduktion af brugen af og risikoen ved kemiske plantebeskyttelsesmidler samt brugen af mere farlige plantebeskyttelsesmidler. Der bør opstilles nationale mål i national ret for at sikre tilfredsstillende fremskridt og den fornødne ansvarlighed i forhold til disse. Medlemsstaterne bør også nå disse bindende nationale mål inden udgangen af 2030. Reduktionen i brugen af kemiske plantebeskyttelsesmidler forventes at ville mindske arbejdsmiljørisiciene væsentligt for professionelle brugere
  , men også for borgere og forbrugere og navnlig for sårbare grupper
  . |
| --- | --- |

(12)

Formålet med jord til bord-strategien er at gøre væsentlige fremskridt i retning af at reducere brugen af kemiske plantebeskyttelsesmidler på en økonomisk bæredygtig måde. For at kunne nå dette mål er det nødvendigt at fastsætte kvantificerede mål på EU- og medlemsstatsplan for reduktion af brugen af og risikoen ved kemiske plantebeskyttelsesmidler samt brugen af mere farlige plantebeskyttelsesmidler. Der bør opstilles nationale mål i national ret for at sikre tilfredsstillende fremskridt og den fornødne ansvarlighed i forhold til disse. Medlemsstaterne bør også nå disse bindende nationale mål inden udgangen af 2030. Reduktionen i brugen af kemiske plantebeskyttelsesmidler forventes at ville mindske arbejdsmiljørisiciene væsentligt for professionelle brugere
  , men også for borgere og forbrugere og navnlig for sårbare grupper
  .

Anbefalet ændring 4

Betragtning 13a (ny betragtning)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (13a) | I arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »Drivers of Food Security« anerkender Kommissionen, at »jord, vand, biodiversitet og luft er grundlæggende forudsætninger for fødevareproduktion«, og den konkluderer, at »den aktuelle intensive landbrugsmodel med højt input, der er baseret på kemiske pesticider, sandsynligvis vil udgøre en trussel mod fødevaresikkerheden på mellemlang sigt som følge af tabet af biodiversitet, den sandsynlige stigning i antallet af skadegørere, forringelsen af jordbundens sundhed og tabet af bestøvere, som er afgørende for landbrugsproduktionen«. Den understreger endvidere nødvendigheden af at nå pesticidreduktionsmålene for at garantere fødevaresikkerheden i EU på lang sigt. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(13a)

I arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »Drivers of Food Security« anerkender Kommissionen, at »jord, vand, biodiversitet og luft er grundlæggende forudsætninger for fødevareproduktion«, og den konkluderer, at »den aktuelle intensive landbrugsmodel med højt input, der er baseret på kemiske pesticider, sandsynligvis vil udgøre en trussel mod fødevaresikkerheden på mellemlang sigt som følge af tabet af biodiversitet, den sandsynlige stigning i antallet af skadegørere, forringelsen af jordbundens sundhed og tabet af bestøvere, som er afgørende for landbrugsproduktionen«. Den understreger endvidere nødvendigheden af at nå pesticidreduktionsmålene for at garantere fødevaresikkerheden i EU på lang sigt.

Begrundelse

Reduktion af pesticider er nødvendig for at sikre fødevaresikkerheden.

Anbefalet ændring 5

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (14) | Medlemsstaterne bør udarbejde og offentliggøre nationale handlingsplaner. For at medlemsstaternes nationale handlingsplaner skal kunne være effektive, bør de indeholde kvantitative målsætninger, henvisninger til bindende nationale reduktionsmål for 2030 som fastsat i national ret samt tilhørende vejledende mål fastsat i de nationale handlingsplaner, foranstaltninger, tidsplaner og indikatorer til reduktion af risici ved og virkninger af brug af pesticider for menneskers sundhed og miljøet. Dette vil muliggøre en struktureret tilgang til fastsættelsen af kvantitative målsætninger og mål og sikre en klar sammenhæng med de nationale reduktionsmål for 2030. For at overvåge overholdelsen af denne forordning bør medlemsstaterne også forpligtes til hvert år at rapportere om mål og præcise kvantitative data vedrørende overholdelsen af bestemmelserne om brug, uddannelse, udbringningsudstyr og integreret bekæmpelse af skadegørere. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(14)

Medlemsstaterne bør udarbejde og offentliggøre nationale handlingsplaner. For at medlemsstaternes nationale handlingsplaner skal kunne være effektive, bør de indeholde kvantitative målsætninger, henvisninger til bindende nationale reduktionsmål for 2030 som fastsat i national ret samt tilhørende vejledende mål fastsat i de nationale handlingsplaner, foranstaltninger, tidsplaner og indikatorer til reduktion af risici ved og virkninger af brug af pesticider for menneskers sundhed og miljøet. Dette vil muliggøre en struktureret tilgang til fastsættelsen af kvantitative målsætninger og mål og sikre en klar sammenhæng med de nationale reduktionsmål for 2030. For at overvåge overholdelsen af denne forordning bør medlemsstaterne også forpligtes til hvert år at rapportere om mål og præcise kvantitative data vedrørende overholdelsen af bestemmelserne om brug, uddannelse, udbringningsudstyr og integreret bekæmpelse af skadegørere.

| (14) | Medlemsstaterne bør udarbejde og offentliggøre nationale handlingsplaner. For at medlemsstaternes nationale handlingsplaner skal kunne være effektive, bør de indeholde kvantitative målsætninger, henvisninger til bindende nationale reduktionsmål for 2030 som fastsat i national ret samt tilhørende vejledende mål fastsat i de nationale handlingsplaner, foranstaltninger, tidsplaner og indikatorer til reduktion af risici ved og virkninger af brug af pesticider for menneskers sundhed og miljøet. Dette vil muliggøre en struktureret tilgang til fastsættelsen af kvantitative målsætninger og mål og sikre en klar sammenhæng med de nationale reduktionsmål for 2030. For at overvåge overholdelsen af denne forordning bør medlemsstaterne også forpligtes til hvert år at rapportere om mål og præcise kvantitative data vedrørende overholdelsen af bestemmelserne om brug, uddannelse, udbringningsudstyr og integreret bekæmpelse af skadegørere.
  Kommissionen kan med bistand fra en ekspertgruppe bestående af miljøforskere og civilsamfundet foretage efterfølgende kontrol af de pågældende nationale handlingsplaner for at sikre gennemsigtighed i udtalelserne. |
| --- | --- |

(14)

Medlemsstaterne bør udarbejde og offentliggøre nationale handlingsplaner. For at medlemsstaternes nationale handlingsplaner skal kunne være effektive, bør de indeholde kvantitative målsætninger, henvisninger til bindende nationale reduktionsmål for 2030 som fastsat i national ret samt tilhørende vejledende mål fastsat i de nationale handlingsplaner, foranstaltninger, tidsplaner og indikatorer til reduktion af risici ved og virkninger af brug af pesticider for menneskers sundhed og miljøet. Dette vil muliggøre en struktureret tilgang til fastsættelsen af kvantitative målsætninger og mål og sikre en klar sammenhæng med de nationale reduktionsmål for 2030. For at overvåge overholdelsen af denne forordning bør medlemsstaterne også forpligtes til hvert år at rapportere om mål og præcise kvantitative data vedrørende overholdelsen af bestemmelserne om brug, uddannelse, udbringningsudstyr og integreret bekæmpelse af skadegørere.
  Kommissionen kan med bistand fra en ekspertgruppe bestående af miljøforskere og civilsamfundet foretage efterfølgende kontrol af de pågældende nationale handlingsplaner for at sikre gennemsigtighed i udtalelserne.

Anbefalet ændring 6

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (16) | Gennemførelsen af politikker og foranstaltninger inden for bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler har indvirkning på miljøet, folkesundheden og arbejdsforholdene. Medlemsstaterne bør derfor sikre, at offentligheden og arbejdsmarkedets parter får tilstrækkelige muligheder for at deltage i og blive hørt om udarbejdelsen af medlemsstaternes nationale handlingsplaner i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/42/EF (24), i det omfang det er relevant. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(16)

Gennemførelsen af politikker og foranstaltninger inden for bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler har indvirkning på miljøet, folkesundheden og arbejdsforholdene. Medlemsstaterne bør derfor sikre, at offentligheden og arbejdsmarkedets parter får tilstrækkelige muligheder for at deltage i og blive hørt om udarbejdelsen af medlemsstaternes nationale handlingsplaner i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/42/EF (24), i det omfang det er relevant.

| (16) | Gennemførelsen af politikker og foranstaltninger inden for bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler har indvirkning på miljøet, folkesundheden og arbejdsforholdene. Medlemsstaterne bør derfor sikre, at
  de lokale og regionale myndigheder inden for rammerne af deres kompetencer,
  offentligheden og arbejdsmarkedets parter får tilstrækkelige muligheder for at deltage i og blive hørt om udarbejdelsen af medlemsstaternes nationale handlingsplaner i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/42/EF (24), i det omfang det er relevant. |
| --- | --- |

(16)

Gennemførelsen af politikker og foranstaltninger inden for bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler har indvirkning på miljøet, folkesundheden og arbejdsforholdene. Medlemsstaterne bør derfor sikre, at
  de lokale og regionale myndigheder inden for rammerne af deres kompetencer,
  offentligheden og arbejdsmarkedets parter får tilstrækkelige muligheder for at deltage i og blive hørt om udarbejdelsen af medlemsstaternes nationale handlingsplaner i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/42/EF (24), i det omfang det er relevant.

Anbefalet ændring 7

Betragtning 24

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (24) | For at sikre, at plantebeskyttelsesmidler og det relevante udbringningsudstyr anvendes på en måde, der beskytter menneskers sundhed og miljøet, er det nødvendigt at fastsætte generelle krav til professionelle brugere med hensyn til den uddannelse, der kræves for at kunne bruge visse plantebeskyttelsesmidler eller visse typer udbringningsudstyr, brug af mere farlige plantebeskyttelsesmidler og nødvendigheden af at overholde inspektionskravene vedrørende udbringningsudstyr i professionel brug. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(24)

For at sikre, at plantebeskyttelsesmidler og det relevante udbringningsudstyr anvendes på en måde, der beskytter menneskers sundhed og miljøet, er det nødvendigt at fastsætte generelle krav til professionelle brugere med hensyn til den uddannelse, der kræves for at kunne bruge visse plantebeskyttelsesmidler eller visse typer udbringningsudstyr, brug af mere farlige plantebeskyttelsesmidler og nødvendigheden af at overholde inspektionskravene vedrørende udbringningsudstyr i professionel brug.

| (24) | For at sikre, at plantebeskyttelsesmidler og det relevante udbringningsudstyr anvendes på en måde, der beskytter menneskers sundhed og miljøet, er det nødvendigt at fastsætte generelle krav til professionelle brugere med hensyn til den uddannelse, der kræves for at kunne bruge visse plantebeskyttelsesmidler eller visse typer udbringningsudstyr, brug af mere farlige plantebeskyttelsesmidler og nødvendigheden af at overholde inspektionskravene vedrørende udbringningsudstyr i professionel brug.
  Samtidig bør ikkeprofessionelle brugere, som ikke er uddannet, have forbud mod at anvende kemiske plantebeskyttelsesmidler, så man undgår situationer, hvor menneskers sikkerhed eller miljøsikkerheden bringes i fare. |
| --- | --- |

(24)

For at sikre, at plantebeskyttelsesmidler og det relevante udbringningsudstyr anvendes på en måde, der beskytter menneskers sundhed og miljøet, er det nødvendigt at fastsætte generelle krav til professionelle brugere med hensyn til den uddannelse, der kræves for at kunne bruge visse plantebeskyttelsesmidler eller visse typer udbringningsudstyr, brug af mere farlige plantebeskyttelsesmidler og nødvendigheden af at overholde inspektionskravene vedrørende udbringningsudstyr i professionel brug.
  Samtidig bør ikkeprofessionelle brugere, som ikke er uddannet, have forbud mod at anvende kemiske plantebeskyttelsesmidler, så man undgår situationer, hvor menneskers sikkerhed eller miljøsikkerheden bringes i fare.

Anbefalet ændring 8

Betragtning 24a (ny betragtning)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (24a) | Miljøovervågning er nødvendigt for at undersøge eventuelle virkninger på menneskers sundhed og miljøet som følge af anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler. EU's overvågningskrav har aktuelt kun fokus på vand. For præcist at vurdere, om målene i denne forordning med hensyn til reduktion af risikoen ved plantebeskyttelsesmidler er opfyldt, indfører medlemsstaterne omfattende programmer til overvågning af forekomsten af restkoncentrationer af aktivstoffer og deres metabolitter i miljøet, vandet, dyr og mennesker. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(24a)

Miljøovervågning er nødvendigt for at undersøge eventuelle virkninger på menneskers sundhed og miljøet som følge af anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler. EU's overvågningskrav har aktuelt kun fokus på vand. For præcist at vurdere, om målene i denne forordning med hensyn til reduktion af risikoen ved plantebeskyttelsesmidler er opfyldt, indfører medlemsstaterne omfattende programmer til overvågning af forekomsten af restkoncentrationer af aktivstoffer og deres metabolitter i miljøet, vandet, dyr og mennesker.

Anbefalet ændring 9

Betragtning 24b (ny betragtning)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (24b) | I Kommissionens gennemførelsesplan »En jordpagt for Europa« bemærkes det, at 83 % af landbrugsjorden i EU er forurenet med pesticidrester, mens et intensivt landbrug og et overforbrug af pesticider sandsynligvis vil forværre situationen yderligere i fremtiden. Der henvises specifikt til, at pesticiders høje jordpersistens og toksicitet over for ikkemålarter udgør en trussel mod jordbundens sundhed. Derfor bør der tages behørigt højde for jordbundsbeskyttelsens vigtighed ved gennemførelsen af bestemmelserne i denne forordning. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(24b)

I Kommissionens gennemførelsesplan »En jordpagt for Europa« bemærkes det, at 83 % af landbrugsjorden i EU er forurenet med pesticidrester, mens et intensivt landbrug og et overforbrug af pesticider sandsynligvis vil forværre situationen yderligere i fremtiden. Der henvises specifikt til, at pesticiders høje jordpersistens og toksicitet over for ikkemålarter udgør en trussel mod jordbundens sundhed. Derfor bør der tages behørigt højde for jordbundsbeskyttelsens vigtighed ved gennemførelsen af bestemmelserne i denne forordning.

Anbefalet ændring 10

Betragtning 25

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (25) | Det kan have særligt negative virkninger at bruge plantebeskyttelsesmidler i visse områder, der i vid udstrækning benyttes af den brede offentlighed eller af sårbare grupper, lokalsamfund, hvor mennesker bor og arbejder, og økologisk følsomme områder, såsom Natura 2000-områder, der er beskyttede i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF (33) og Rådets direktiv 92/43/EØF (34). Hvor der anvendes plantebeskyttelsesmidler i områder, der benyttes af den brede offentlighed, er der stor sandsynlighed for, at mennesker eksponeres for de pågældende plantebeskyttelsesmidler. For at beskytte menneskers sundhed og miljøet bør det derfor være forbudt at bruge plantebeskyttelsesmidler i følsomme områder og inden for en afstand af 3 meter fra sådanne områder. Undtagelser fra forbuddet bør kun være mulige, hvis bestemte betingelser er opfyldt, og beslutninger om sådanne undtagelser bør skulle træffes fra sag til sag. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(25)

Det kan have særligt negative virkninger at bruge plantebeskyttelsesmidler i visse områder, der i vid udstrækning benyttes af den brede offentlighed eller af sårbare grupper, lokalsamfund, hvor mennesker bor og arbejder, og økologisk følsomme områder, såsom Natura 2000-områder, der er beskyttede i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF (33) og Rådets direktiv 92/43/EØF (34). Hvor der anvendes plantebeskyttelsesmidler i områder, der benyttes af den brede offentlighed, er der stor sandsynlighed for, at mennesker eksponeres for de pågældende plantebeskyttelsesmidler. For at beskytte menneskers sundhed og miljøet bør det derfor være forbudt at bruge plantebeskyttelsesmidler i følsomme områder og inden for en afstand af 3 meter fra sådanne områder. Undtagelser fra forbuddet bør kun være mulige, hvis bestemte betingelser er opfyldt, og beslutninger om sådanne undtagelser bør skulle træffes fra sag til sag.

| (25) | Det kan have særligt negative virkninger at bruge plantebeskyttelsesmidler i visse områder, der i vid udstrækning benyttes af den brede offentlighed eller af sårbare grupper, lokalsamfund, hvor mennesker bor og arbejder, og økologisk følsomme områder, såsom Natura 2000-områder, der er beskyttede i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF (33) og Rådets direktiv 92/43/EØF (34). Hvor der anvendes plantebeskyttelsesmidler i områder, der benyttes af den brede offentlighed, er der stor sandsynlighed for, at mennesker eksponeres for de pågældende plantebeskyttelsesmidler. For at beskytte menneskers sundhed og miljøet bør det derfor være forbudt at bruge plantebeskyttelsesmidler i følsomme områder og inden for en afstand af 3 meter fra sådanne områder. Undtagelser fra forbuddet bør kun være mulige, hvis bestemte betingelser er opfyldt, og beslutninger om sådanne undtagelser bør skulle træffes fra sag til sag.
  Stødpudezonerne bør udvides til 50 meter for områder, som primært frekventeres af sårbare grupper, og ved brug af meget farlige plantebeskyttelsesmidler. Undtagelser fra forbuddet bør kun være mulige for plantebeskyttelsesmidler, der er godkendt i henhold til forordning (EU) 2018/848, til videreførelse af eksisterende landbrugsaktiviteter, eller hvis bestemte strenge betingelser er opfyldt, og beslutninger om sådanne undtagelser bør skulle træffes fra sag til sag. |
| --- | --- |

(25)

Det kan have særligt negative virkninger at bruge plantebeskyttelsesmidler i visse områder, der i vid udstrækning benyttes af den brede offentlighed eller af sårbare grupper, lokalsamfund, hvor mennesker bor og arbejder, og økologisk følsomme områder, såsom Natura 2000-områder, der er beskyttede i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF (33) og Rådets direktiv 92/43/EØF (34). Hvor der anvendes plantebeskyttelsesmidler i områder, der benyttes af den brede offentlighed, er der stor sandsynlighed for, at mennesker eksponeres for de pågældende plantebeskyttelsesmidler. For at beskytte menneskers sundhed og miljøet bør det derfor være forbudt at bruge plantebeskyttelsesmidler i følsomme områder og inden for en afstand af 3 meter fra sådanne områder. Undtagelser fra forbuddet bør kun være mulige, hvis bestemte betingelser er opfyldt, og beslutninger om sådanne undtagelser bør skulle træffes fra sag til sag.
  Stødpudezonerne bør udvides til 50 meter for områder, som primært frekventeres af sårbare grupper, og ved brug af meget farlige plantebeskyttelsesmidler. Undtagelser fra forbuddet bør kun være mulige for plantebeskyttelsesmidler, der er godkendt i henhold til forordning (EU) 2018/848, til videreførelse af eksisterende landbrugsaktiviteter, eller hvis bestemte strenge betingelser er opfyldt, og beslutninger om sådanne undtagelser bør skulle træffes fra sag til sag.

Begrundelse

Videnskaben tyder på, at effektive stødpudezoner bør være flere hundrede meter brede for at forhindre pesticidtilførsler. En nylig undersøgelse af pesticidforurening af offentlige legepladser viste, at næsten halvdelen af legepladserne var forurenet med mindst ét pesticid og en fjerdedel med mere end et (herunder hormonforstyrrende stoffer), hvilket viser, at det vil være nødvendigt med en afstand på endda 100 meter for at forhindre enhver forurening med pesticider. En opfølgningsundersøgelse viser, at afbødende foranstaltninger, der er endnu strengere end Kommissionens forslag om 3 meter, ikke var tilstrækkelige til at forhindre, at børn og offentligheden eksponeres for farlige pesticider.

Anbefalet ændring 11

Betragtning 26

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (26) | Vandmiljøet og drikkevandsforsyningen er særligt følsomme over for plantebeskyttelsesmidler. For at beskytte vandmiljøet bør det derfor være forbudt at bruge plantebeskyttelsesmidler i og omkring overfladevandområder. Medlemsstaterne bør indføre egnede foranstaltninger til at undgå forringelse af overflade- og grundvand samt kyst- og havvand og gøre det muligt at opnå en god tilstand for overflade- og grundvand, således at vandmiljøet og drikkevandsforsyningen beskyttes mod virkningerne af plantebeskyttelsesmidler. Dertil kommer, at det er vigtigt, at professionelle brugere uddannes i, hvordan man minimerer eller helt undgår brug af visse plantebeskyttelsesmidler, der er klassificeret som »skadelig for vandlevende organismer, med langvarige virkninger«, »meget giftig med langvarige virkninger for vandlevende organismer« eller »giftig for vandlevende organismer, med langvarige virkninger«. Det er også vigtigt, at professionelle brugere uddannes i betydningen af at prioritere lavrisikoplantebeskyttelsesmidler eller ikke-kemiske alternativer, brug af afdriftsreducerende teknologi og risikobegrænsende foranstaltninger. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(26)

Vandmiljøet og drikkevandsforsyningen er særligt følsomme over for plantebeskyttelsesmidler. For at beskytte vandmiljøet bør det derfor være forbudt at bruge plantebeskyttelsesmidler i og omkring overfladevandområder. Medlemsstaterne bør indføre egnede foranstaltninger til at undgå forringelse af overflade- og grundvand samt kyst- og havvand og gøre det muligt at opnå en god tilstand for overflade- og grundvand, således at vandmiljøet og drikkevandsforsyningen beskyttes mod virkningerne af plantebeskyttelsesmidler. Dertil kommer, at det er vigtigt, at professionelle brugere uddannes i, hvordan man minimerer eller helt undgår brug af visse plantebeskyttelsesmidler, der er klassificeret som »skadelig for vandlevende organismer, med langvarige virkninger«, »meget giftig med langvarige virkninger for vandlevende organismer« eller »giftig for vandlevende organismer, med langvarige virkninger«. Det er også vigtigt, at professionelle brugere uddannes i betydningen af at prioritere lavrisikoplantebeskyttelsesmidler eller ikke-kemiske alternativer, brug af afdriftsreducerende teknologi og risikobegrænsende foranstaltninger.

| (26) | Vandmiljøet og drikkevandsforsyningen er særligt følsomme over for plantebeskyttelsesmidler. For at beskytte vandmiljøet bør det derfor være forbudt at bruge plantebeskyttelsesmidler i og omkring overfladevandområder. Medlemsstaterne bør indføre egnede foranstaltninger til at
  forhindre, at der jævnligt findes uacceptable koncentrationer af pesticider i miljøet og
  undgå
  yderligere
  forringelse af overflade- og grundvand samt kyst- og havvand og gøre det muligt at opnå en god tilstand for overflade- og grundvand, således at vandmiljøet og drikkevandsforsyningen beskyttes mod virkningerne af plantebeskyttelsesmidler.
  I den forbindelse er det nødvendigt, at drikkevandsleverandører regelmæssigt får fuld adgang til specifikke data om aktivstoffer i de pesticider, der anvendes i de vandbeskyttelsesområder, som de har ansvaret for. Disse data skal være tilstrækkeligt specificeret efter tid og sted.
  Dertil kommer, at det er vigtigt, at professionelle brugere uddannes i, hvordan man minimerer eller helt undgår brug af visse plantebeskyttelsesmidler, der er klassificeret som »skadelig for vandlevende organismer, med langvarige virkninger«, »meget giftig med langvarige virkninger for vandlevende organismer« eller »giftig for vandlevende organismer, med langvarige virkninger«. Det er også vigtigt, at professionelle brugere uddannes i betydningen af at prioritere lavrisikoplantebeskyttelsesmidler eller ikke-kemiske alternativer, brug af afdriftsreducerende teknologi og risikobegrænsende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(26)

Vandmiljøet og drikkevandsforsyningen er særligt følsomme over for plantebeskyttelsesmidler. For at beskytte vandmiljøet bør det derfor være forbudt at bruge plantebeskyttelsesmidler i og omkring overfladevandområder. Medlemsstaterne bør indføre egnede foranstaltninger til at
  forhindre, at der jævnligt findes uacceptable koncentrationer af pesticider i miljøet og
  undgå
  yderligere
  forringelse af overflade- og grundvand samt kyst- og havvand og gøre det muligt at opnå en god tilstand for overflade- og grundvand, således at vandmiljøet og drikkevandsforsyningen beskyttes mod virkningerne af plantebeskyttelsesmidler.
  I den forbindelse er det nødvendigt, at drikkevandsleverandører regelmæssigt får fuld adgang til specifikke data om aktivstoffer i de pesticider, der anvendes i de vandbeskyttelsesområder, som de har ansvaret for. Disse data skal være tilstrækkeligt specificeret efter tid og sted.
  Dertil kommer, at det er vigtigt, at professionelle brugere uddannes i, hvordan man minimerer eller helt undgår brug af visse plantebeskyttelsesmidler, der er klassificeret som »skadelig for vandlevende organismer, med langvarige virkninger«, »meget giftig med langvarige virkninger for vandlevende organismer« eller »giftig for vandlevende organismer, med langvarige virkninger«. Det er også vigtigt, at professionelle brugere uddannes i betydningen af at prioritere lavrisikoplantebeskyttelsesmidler eller ikke-kemiske alternativer, brug af afdriftsreducerende teknologi og risikobegrænsende foranstaltninger.

Begrundelse

Den regelmæssige og udbredte forekomst af pesticider i vandløb i koncentrationer, som ifølge EU's godkendelsesprocedurer slet ikke burde forekomme på dette niveau, og som derfor har en betydelig negativ indvirkning på biodiversiteten og ligevægten i naturen, understreger behovet for foranstaltninger, der kan etablere en acceptabel status quo.

Drikkevandsforsyningen er i høj grad af almen interesse, og drikkevandsleverandørerne skal have mulighed for at overvåge og sikre drikkevandskvaliteten ved hjælp af alle de påkrævede oplysninger.

Anbefalet ændring 12

Betragtning 27

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (27) | Med præcisionslandbrug menes landbrugsstyringssystemer, hvor dyrkningsmetoderne nøjes tilpasses til de lokale forhold, herunder dem, der gør sig gældende inden for de enkelte jordparceller. Anvendelse af eksisterende teknologi, herunder brug af Unionens rumdata og -tjenester (Galileo og Copernicus), kan potentielt reducere brugen af pesticider væsentligt. Det er derfor nødvendigt at etablere en lovramme, der tilskynder til udvikling af præcisionslandbrug. Udbringning af plantebeskyttelsesmidler fra et luftfartøj, herunder fra fly, helikoptere og droner, er normalt mindre præcis end andre udbringningsmetoder og kan derfor potentielt have alvorlige negative virkninger for menneskers sundhed og miljøet. Udbringning fra luften bør derfor forbydes, med begrænsede undtagelser — afgjort fra sag til sag — i tilfælde, hvor denne form for udbringning har mindre negativ indvirkning på menneskers sundhed og miljøet end alle alternative udbringningsmetoder, eller hvor der ikke er nogen brugbar alternativ udbringningsmetode til rådighed. Det er også nødvendigt at registrere antallet af udbringninger fra luften, der foretages på grundlag af udstedte tilladelser til udbringning fra luften, med henblik på at få klare data for, hvor mange af de udbringninger fra luften, som der gives tilladelse til, der rent faktisk finder sted. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(27)

Med præcisionslandbrug menes landbrugsstyringssystemer, hvor dyrkningsmetoderne nøjes tilpasses til de lokale forhold, herunder dem, der gør sig gældende inden for de enkelte jordparceller. Anvendelse af eksisterende teknologi, herunder brug af Unionens rumdata og -tjenester (Galileo og Copernicus), kan potentielt reducere brugen af pesticider væsentligt. Det er derfor nødvendigt at etablere en lovramme, der tilskynder til udvikling af præcisionslandbrug. Udbringning af plantebeskyttelsesmidler fra et luftfartøj, herunder fra fly, helikoptere og droner, er normalt mindre præcis end andre udbringningsmetoder og kan derfor potentielt have alvorlige negative virkninger for menneskers sundhed og miljøet. Udbringning fra luften bør derfor forbydes, med begrænsede undtagelser — afgjort fra sag til sag — i tilfælde, hvor denne form for udbringning har mindre negativ indvirkning på menneskers sundhed og miljøet end alle alternative udbringningsmetoder, eller hvor der ikke er nogen brugbar alternativ udbringningsmetode til rådighed. Det er også nødvendigt at registrere antallet af udbringninger fra luften, der foretages på grundlag af udstedte tilladelser til udbringning fra luften, med henblik på at få klare data for, hvor mange af de udbringninger fra luften, som der gives tilladelse til, der rent faktisk finder sted.

| (27) | Med præcisionslandbrug menes landbrugsstyringssystemer, hvor dyrkningsmetoderne nøjes tilpasses til de lokale forhold, herunder dem, der gør sig gældende inden for de enkelte jordparceller. Anvendelse af eksisterende teknologi, herunder brug af Unionens rumdata og -tjenester (Galileo og Copernicus), kan potentielt reducere brugen af
  og risiciene ved
  pesticider væsentligt. Det er derfor nødvendigt at etablere en lovramme, der tilskynder til udvikling af præcisionslandbrug. Udbringning af plantebeskyttelsesmidler fra et luftfartøj, herunder fra fly, helikoptere og droner, er normalt mindre præcis end andre udbringningsmetoder og kan derfor potentielt have alvorlige negative virkninger for menneskers sundhed og miljøet.
  Den teknologiske udvikling gennem de senere år, viser imidlertid stor præcision og et stort potentiale med hensyn til fremtidige innovationer og applikationer.
  Udbringning fra luften bør derfor forbydes, med begrænsede undtagelser — afgjort fra sag til sag — i tilfælde, hvor denne form for udbringning har mindre negativ indvirkning på menneskers sundhed og miljøet end alle alternative udbringningsmetoder, eller hvor der ikke er nogen brugbar alternativ udbringningsmetode til rådighed.
  Denne tilgang bør altid underkastes en revision og vurdering på grundlag af de teknologiske innovationer, der er specifikke for præcisionslandbrug.
  Det er også nødvendigt at registrere antallet af udbringninger fra luften, der foretages på grundlag af udstedte tilladelser til udbringning fra luften, med henblik på at få klare data for, hvor mange af de udbringninger fra luften, som der gives tilladelse til, der rent faktisk finder sted. |
| --- | --- |

(27)

Med præcisionslandbrug menes landbrugsstyringssystemer, hvor dyrkningsmetoderne nøjes tilpasses til de lokale forhold, herunder dem, der gør sig gældende inden for de enkelte jordparceller. Anvendelse af eksisterende teknologi, herunder brug af Unionens rumdata og -tjenester (Galileo og Copernicus), kan potentielt reducere brugen af
  og risiciene ved
  pesticider væsentligt. Det er derfor nødvendigt at etablere en lovramme, der tilskynder til udvikling af præcisionslandbrug. Udbringning af plantebeskyttelsesmidler fra et luftfartøj, herunder fra fly, helikoptere og droner, er normalt mindre præcis end andre udbringningsmetoder og kan derfor potentielt have alvorlige negative virkninger for menneskers sundhed og miljøet.
  Den teknologiske udvikling gennem de senere år, viser imidlertid stor præcision og et stort potentiale med hensyn til fremtidige innovationer og applikationer.
  Udbringning fra luften bør derfor forbydes, med begrænsede undtagelser — afgjort fra sag til sag — i tilfælde, hvor denne form for udbringning har mindre negativ indvirkning på menneskers sundhed og miljøet end alle alternative udbringningsmetoder, eller hvor der ikke er nogen brugbar alternativ udbringningsmetode til rådighed.
  Denne tilgang bør altid underkastes en revision og vurdering på grundlag af de teknologiske innovationer, der er specifikke for præcisionslandbrug.
  Det er også nødvendigt at registrere antallet af udbringninger fra luften, der foretages på grundlag af udstedte tilladelser til udbringning fra luften, med henblik på at få klare data for, hvor mange af de udbringninger fra luften, som der gives tilladelse til, der rent faktisk finder sted.

Begrundelse

Det ikke hensigtsmæssigt kun at fokusere på brugen.

Anbefalet ændring 13

Betragtning 30

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (30) | Grundet betydningen af rådgivning om brug af plantebeskyttelsesmidler som et middel til at fremme brug af dem på en måde, der beskytter menneskers sundhed og miljøet i overensstemmelse med integreret bekæmpelse af skadegørere, er det vigtigt, at rådgiverne har den fornødne uddannelse. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(30)

Grundet betydningen af rådgivning om brug af plantebeskyttelsesmidler som et middel til at fremme brug af dem på en måde, der beskytter menneskers sundhed og miljøet i overensstemmelse med integreret bekæmpelse af skadegørere, er det vigtigt, at rådgiverne har den fornødne uddannelse.

| (30) | Grundet betydningen af rådgivning om brug af plantebeskyttelsesmidler som et middel til at fremme brug af dem på en måde, der beskytter menneskers sundhed og miljøet i overensstemmelse med integreret bekæmpelse af skadegørere, er det vigtigt, at rådgiverne har den fornødne uddannelse
  , og at de er uafhængige af de virksomheder, der fremstiller (eller markedsfører) disse plantebeskyttelsesmidler
  . |
| --- | --- |

(30)

Grundet betydningen af rådgivning om brug af plantebeskyttelsesmidler som et middel til at fremme brug af dem på en måde, der beskytter menneskers sundhed og miljøet i overensstemmelse med integreret bekæmpelse af skadegørere, er det vigtigt, at rådgiverne har den fornødne uddannelse
  , og at de er uafhængige af de virksomheder, der fremstiller (eller markedsfører) disse plantebeskyttelsesmidler
  .

Begrundelse

Producenter og distributører af pesticider.

Anbefalet ændring 14

Betragtning 31

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (31) | Salg af et plantebeskyttelsesmiddel er et vigtigt element i distributionskæden, fordi distributørerne i forbindelse med salget har mulighed for at give de oplysninger, der er nødvendige for at sikre en korrekt anvendelse af det pågældende produkt. Køberen eller slutbrugeren bør på salgstidspunktet have adgang til specifik vejledning om sikkerhedsinstrukser vedrørende menneskers sundhed og miljøet, så de har mulighed for at få besvaret spørgsmål, der vil lette en korrekt anvendelse af det pågældende plantebeskyttelsesmiddel. For ikke-professionelle brugere bør der på salgsstedet foreligge generelle oplysninger om sikker anvendelse, håndtering og opbevaring af plantebeskyttelsesmidler og om bortskaffelse af emballagen til de pågældende produkter, eftersom disse brugere generelt ikke har den samme praktiske viden som professionelle brugere. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(31)

Salg af et plantebeskyttelsesmiddel er et vigtigt element i distributionskæden, fordi distributørerne i forbindelse med salget har mulighed for at give de oplysninger, der er nødvendige for at sikre en korrekt anvendelse af det pågældende produkt. Køberen eller slutbrugeren bør på salgstidspunktet have adgang til specifik vejledning om sikkerhedsinstrukser vedrørende menneskers sundhed og miljøet, så de har mulighed for at få besvaret spørgsmål, der vil lette en korrekt anvendelse af det pågældende plantebeskyttelsesmiddel. For ikke-professionelle brugere bør der på salgsstedet foreligge generelle oplysninger om sikker anvendelse, håndtering og opbevaring af plantebeskyttelsesmidler og om bortskaffelse af emballagen til de pågældende produkter, eftersom disse brugere generelt ikke har den samme praktiske viden som professionelle brugere.

| (31) | Salg af et plantebeskyttelsesmiddel er et vigtigt element i distributionskæden, fordi distributørerne i forbindelse med salget har mulighed for at give de oplysninger, der er nødvendige for at sikre en korrekt anvendelse af det pågældende produkt. Køberen eller slutbrugeren bør på salgstidspunktet have adgang til specifik vejledning om sikkerhedsinstrukser vedrørende menneskers sundhed og miljøet, så de har mulighed for at få besvaret spørgsmål, der vil lette en korrekt anvendelse af det pågældende plantebeskyttelsesmiddel. For ikke-professionelle brugere bør der på salgsstedet foreligge generelle oplysninger om sikker anvendelse, håndtering og opbevaring af plantebeskyttelsesmidler og om bortskaffelse af emballagen til de pågældende produkter, eftersom disse brugere generelt ikke har den samme praktiske viden som professionelle brugere.
  For at sikre sammenhæng bør der i forordning (EF) nr. 1107/2009 indføres et forbud mod at eksportere pesticider og aktive stoffer i pesticider, der er forbudt i Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

(31)

Salg af et plantebeskyttelsesmiddel er et vigtigt element i distributionskæden, fordi distributørerne i forbindelse med salget har mulighed for at give de oplysninger, der er nødvendige for at sikre en korrekt anvendelse af det pågældende produkt. Køberen eller slutbrugeren bør på salgstidspunktet have adgang til specifik vejledning om sikkerhedsinstrukser vedrørende menneskers sundhed og miljøet, så de har mulighed for at få besvaret spørgsmål, der vil lette en korrekt anvendelse af det pågældende plantebeskyttelsesmiddel. For ikke-professionelle brugere bør der på salgsstedet foreligge generelle oplysninger om sikker anvendelse, håndtering og opbevaring af plantebeskyttelsesmidler og om bortskaffelse af emballagen til de pågældende produkter, eftersom disse brugere generelt ikke har den samme praktiske viden som professionelle brugere.
  For at sikre sammenhæng bør der i forordning (EF) nr. 1107/2009 indføres et forbud mod at eksportere pesticider og aktive stoffer i pesticider, der er forbudt i Den Europæiske Union.

Begrundelse

Det er indlysende, at kemikalier, der ikke længere må anvendes i EU på grund af negative virkninger for miljøet eller menneskers sundhed, heller ikke må eksporteres fra EU. Dette gælder både for pesticider og deres aktivstoffer.

Anbefalet ændring 15

Betragtning 33a (ny betragtning)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (33a) | Effektiviteten af plantebeskyttelsesmidler bør regelmæssigt kontrolleres af de organer, der er ansvarlige for vurdering og godkendelse af plantebeskyttelsesmidler. For at mindske brugen af pesticider, og hvis der er opstået resistens i de populationer af skadegørere, som produktet anvendes på, bør tilladelsen til anvendelse begrænses kraftigt eller trækkes tilbage for at forhindre, at produkter, der er blevet ineffektive, forbliver på markedet. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(33a)

Effektiviteten af plantebeskyttelsesmidler bør regelmæssigt kontrolleres af de organer, der er ansvarlige for vurdering og godkendelse af plantebeskyttelsesmidler. For at mindske brugen af pesticider, og hvis der er opstået resistens i de populationer af skadegørere, som produktet anvendes på, bør tilladelsen til anvendelse begrænses kraftigt eller trækkes tilbage for at forhindre, at produkter, der er blevet ineffektive, forbliver på markedet.

Begrundelse

I landbruget bør der træffes alle relevante foranstaltninger for at begrænse resistens og dens negative virkninger, og det bør sikres, at resistens ikke fører til, at et pesticid erstattes med et andet, som er endnu mere problematisk for mennesker eller miljø.

Anbefalet ændring 16

Betragtning 34

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (34) | I betragtning af de mulige risici for menneskers sundhed og miljøet ved brug af plantebeskyttelsesmidler bør offentligheden have adgang til
  bedre
  oplysninger om den samlede virkning af brugen af sådanne produkter gennem oplysningsprogrammer, information fra
  distributørerne
  og andre passende foranstaltninger. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(34)

I betragtning af de mulige risici for menneskers sundhed og miljøet ved brug af plantebeskyttelsesmidler bør offentligheden have adgang til
  bedre
  oplysninger om den samlede virkning af brugen af sådanne produkter gennem oplysningsprogrammer, information fra
  distributørerne
  og andre passende foranstaltninger.

| (34) | I betragtning af de mulige risici for menneskers sundhed og miljøet ved brug af plantebeskyttelsesmidler bør offentligheden have
  bedre
  adgang til oplysninger om
  den europæiske godkendelsesprocedure, princippet om uskadelighed for miljøet og sundheden ved den rigtige anvendelse af godkendte plantebeskyttelsesmidler og
  den samlede virkning af brugen af sådanne produkter gennem oplysningsprogrammer, information fra
  uafhængige miljø- og sundhedsmyndigheder
  og andre passende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(34)

I betragtning af de mulige risici for menneskers sundhed og miljøet ved brug af plantebeskyttelsesmidler bør offentligheden have
  bedre
  adgang til oplysninger om
  den europæiske godkendelsesprocedure, princippet om uskadelighed for miljøet og sundheden ved den rigtige anvendelse af godkendte plantebeskyttelsesmidler og
  den samlede virkning af brugen af sådanne produkter gennem oplysningsprogrammer, information fra
  uafhængige miljø- og sundhedsmyndigheder
  og andre passende foranstaltninger.

Begrundelse

Kun disse myndigheder kan sikre formidlingen af relevant information, der ikke tager hensyn til særinteresser.

Anbefalet ændring 17

Betragtning 35

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (35) | Med henblik på at sikre en bedre indsigt i tendenserne for så vidt angår tilfælde af akut forgiftning og kronisk forgiftning som følge af menneskers eksponering for plantebeskyttelsesmidler bør de enkelte medlemsstater indsamle oplysninger om disse tendenser. Kommissionen bør desuden overvåge de generelle tendenser på EU-plan. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(35)

Med henblik på at sikre en bedre indsigt i tendenserne for så vidt angår tilfælde af akut forgiftning og kronisk forgiftning som følge af menneskers eksponering for plantebeskyttelsesmidler bør de enkelte medlemsstater indsamle oplysninger om disse tendenser. Kommissionen bør desuden overvåge de generelle tendenser på EU-plan.

| (35) | Med henblik på at sikre en bedre indsigt i tendenserne for så vidt angår tilfælde af akut forgiftning og kronisk forgiftning som følge af menneskers eksponering for plantebeskyttelsesmidler bør de enkelte medlemsstater indsamle oplysninger om disse tendenser. Kommissionen bør desuden overvåge de generelle tendenser på EU-plan.
  Der bør navnlig planlægges opfølgningsundersøgelser af særligt udsatte (brugere) og sårbare grupper (f.eks. gravide kvinder og børn). Undersøgelser, som allerede gennemføres i enkelte medlemsstater. |
| --- | --- |

(35)

Med henblik på at sikre en bedre indsigt i tendenserne for så vidt angår tilfælde af akut forgiftning og kronisk forgiftning som følge af menneskers eksponering for plantebeskyttelsesmidler bør de enkelte medlemsstater indsamle oplysninger om disse tendenser. Kommissionen bør desuden overvåge de generelle tendenser på EU-plan.
  Der bør navnlig planlægges opfølgningsundersøgelser af særligt udsatte (brugere) og sårbare grupper (f.eks. gravide kvinder og børn). Undersøgelser, som allerede gennemføres i enkelte medlemsstater.

Begrundelse

Der skal fremsættes mere specifikke forslag, så der tages tilstrækkeligt højde for den vigtige beskyttelse af menneskers sundhed.

Anbefalet ændring 18

Betragtning 35a (ny betragtning)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (35a) | Når pesticider blandes, bør den kombinerede indvirkning på miljøet og menneskers sundhed undersøges og afspejles tydeligere i godkendelsespraksis for at mindske brugen af pesticider og give borgerne relevante og gennemsigtige oplysninger om den samlede virkning af anvendelsen af disse produkter. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(35a)

Når pesticider blandes, bør den kombinerede indvirkning på miljøet og menneskers sundhed undersøges og afspejles tydeligere i godkendelsespraksis for at mindske brugen af pesticider og give borgerne relevante og gennemsigtige oplysninger om den samlede virkning af anvendelsen af disse produkter.

Begrundelse

Hele godkendelsesprocessen for pesticider er rettet mod individuelle aktivstoffer og deres sammensætning. Talrige undersøgelser har påvist de potentielle risici for miljø og menneskers sundhed ved kombinationen af aktivstoffer. Samlet set kan disse risici ikke udledes af data om individuelle pesticider.

Anbefalet ændring 19

Betragtning 43

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (43) | Med henblik på håndhævelsen af de forpligtelser, der fastsættes ved denne forordning, bør medlemsstaterne fastsætte regler om sanktioner for overtrædelse af forordningen og sikre, at disse regler håndhæves. Sanktionerne bør være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning. Det er også vigtigt at fastsætte bestemmelser om, at medlemsstaterne kan få dækket omkostninger i forbindelse med opfyldelsen af forpligtelserne i henhold til denne forordning ved hjælp af gebyrer eller afgifter, så det sikres, at de kompetente myndigheder har tilstrækkelige finansielle ressourcer til rådighed. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(43)

Med henblik på håndhævelsen af de forpligtelser, der fastsættes ved denne forordning, bør medlemsstaterne fastsætte regler om sanktioner for overtrædelse af forordningen og sikre, at disse regler håndhæves. Sanktionerne bør være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning. Det er også vigtigt at fastsætte bestemmelser om, at medlemsstaterne kan få dækket omkostninger i forbindelse med opfyldelsen af forpligtelserne i henhold til denne forordning ved hjælp af gebyrer eller afgifter, så det sikres, at de kompetente myndigheder har tilstrækkelige finansielle ressourcer til rådighed.

| (43) | Med henblik på håndhævelsen af de forpligtelser, der fastsættes ved denne forordning, bør medlemsstaterne fastsætte regler om sanktioner for overtrædelse af forordningen og sikre, at disse regler håndhæves. Sanktionerne bør være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning. Det er også vigtigt at fastsætte bestemmelser om, at medlemsstaterne kan få dækket omkostninger i forbindelse med opfyldelsen af forpligtelserne i henhold til denne forordning ved hjælp af gebyrer eller afgifter,
  eller risikobaserede afgifter på plantebeskyttelsesmidler
  , så det sikres, at de kompetente myndigheder har tilstrækkelige finansielle ressourcer til rådighed. |
| --- | --- |

(43)

Med henblik på håndhævelsen af de forpligtelser, der fastsættes ved denne forordning, bør medlemsstaterne fastsætte regler om sanktioner for overtrædelse af forordningen og sikre, at disse regler håndhæves. Sanktionerne bør være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning. Det er også vigtigt at fastsætte bestemmelser om, at medlemsstaterne kan få dækket omkostninger i forbindelse med opfyldelsen af forpligtelserne i henhold til denne forordning ved hjælp af gebyrer eller afgifter,
  eller risikobaserede afgifter på plantebeskyttelsesmidler
  , så det sikres, at de kompetente myndigheder har tilstrækkelige finansielle ressourcer til rådighed.

Anbefalet ændring 20

Betragtning 43a (ny betragtning)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (43a) | Det er nødvendigt med tilstrækkelig finansiering til gennemførelsen af integreret bekæmpelse af skadegørere. Oprettelsen af en statslig fond kan bidrage til at fremme gennemførelsen og udbredelsen af integreret bekæmpelse af skadegørere og gøre de hermed forbundne foranstaltninger mere attraktive for landbrugerne, f.eks. ved at yde kompensation i tilfælde af et dokumenteret indkomsttab. De finansielle midler til denne fond kunne bl.a. komme fra risikobaserede afgifter på plantebeskyttelsesmidler, bidrag fra detailhandlere eller betaling af bøder. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(43a)

Det er nødvendigt med tilstrækkelig finansiering til gennemførelsen af integreret bekæmpelse af skadegørere. Oprettelsen af en statslig fond kan bidrage til at fremme gennemførelsen og udbredelsen af integreret bekæmpelse af skadegørere og gøre de hermed forbundne foranstaltninger mere attraktive for landbrugerne, f.eks. ved at yde kompensation i tilfælde af et dokumenteret indkomsttab. De finansielle midler til denne fond kunne bl.a. komme fra risikobaserede afgifter på plantebeskyttelsesmidler, bidrag fra detailhandlere eller betaling af bøder.

Anbefalet ændring 21

Artikel 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Ved d
  enne forordning fastsætte
  s der
  regler for bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler, idet der fastsættes mål, som skal opfyldes inden udgangen af 2030, for reduktion af brugen af og risikoen ved kemiske plantebeskyttelsesmidler og fastsætte
  s
  krav til brug, opbevaring, salg og bortskaffelse af plantebeskyttelsesmidler og til udbringningsudstyr,
  ligesom der fastsættes regler om
  uddannelse og bevidstgørelse
  samt gennemførelse af integreret bekæmpelse af skadegørere
  . | D
  enne forordning
  har til formål at mindske risiciene ved og virkningerne af pesticidanvendelse på menneskers sundhed og miljøet og mindske afhængigheden af pesticider. Den
  fastsætte
  r
  regler for bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler, idet der fastsættes mål, som skal opfyldes inden udgangen af 2030, for reduktion af brugen af og risikoen ved kemiske plantebeskyttelsesmidler
  ved at fremme og gennemføre integreret bekæmpelse af skadegørere baseret på ikkekemiske forebyggende og alternative metoder og teknikker samt ved at tilskynde til en omstilling til landbrugsmetoder med lavt input
  og
  ved at
  fastsætte krav til brug, opbevaring, salg og bortskaffelse af plantebeskyttelsesmidler og til udbringningsudstyr,
  arbejdstagerbeskyttelse og
  uddannelse
  , uafhængig rådgivning
  og bevidstgørelse. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Ved d
  enne forordning fastsætte
  s der
  regler for bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler, idet der fastsættes mål, som skal opfyldes inden udgangen af 2030, for reduktion af brugen af og risikoen ved kemiske plantebeskyttelsesmidler og fastsætte
  s
  krav til brug, opbevaring, salg og bortskaffelse af plantebeskyttelsesmidler og til udbringningsudstyr,
  ligesom der fastsættes regler om
  uddannelse og bevidstgørelse
  samt gennemførelse af integreret bekæmpelse af skadegørere
  .

D
  enne forordning
  har til formål at mindske risiciene ved og virkningerne af pesticidanvendelse på menneskers sundhed og miljøet og mindske afhængigheden af pesticider. Den
  fastsætte
  r
  regler for bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler, idet der fastsættes mål, som skal opfyldes inden udgangen af 2030, for reduktion af brugen af og risikoen ved kemiske plantebeskyttelsesmidler
  ved at fremme og gennemføre integreret bekæmpelse af skadegørere baseret på ikkekemiske forebyggende og alternative metoder og teknikker samt ved at tilskynde til en omstilling til landbrugsmetoder med lavt input
  og
  ved at
  fastsætte krav til brug, opbevaring, salg og bortskaffelse af plantebeskyttelsesmidler og til udbringningsudstyr,
  arbejdstagerbeskyttelse og
  uddannelse
  , uafhængig rådgivning
  og bevidstgørelse.

Begrundelse

Dette giver et mere præcist udtryk for denne forordnings mål og målsætninger, idet der fokuseres på reduktion af risici og gennemførelse af alternative metoder i landbruget med det endelige mål at opnå et bæredygtigt fødevaresystem.

Anbefalet ændring 22

Artikel 3, nr. 16), litra a)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| a) | et område, der benyttes af den brede offentlighed, såsom en offentlig park eller have, et rekreativt område, en sportsplads eller en offentlig sti |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

a)

et område, der benyttes af den brede offentlighed, såsom en offentlig park eller have, et rekreativt område, en sportsplads eller en offentlig sti

| a) | et område, der benyttes af den brede offentlighed, såsom en offentlig park eller have, et rekreativt område, en sportsplads, en offentlig sti
  og alle boligområder |
| --- | --- |

a)

et område, der benyttes af den brede offentlighed, såsom en offentlig park eller have, et rekreativt område, en sportsplads, en offentlig sti
  og alle boligområder

Anbefalet ændring 23

Artikel 3, nr. 16), litra f), nr. i)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| i) | ethvert område, der er beskyttet i henhold til direktiv 2000/60/EF, omfattende eventuelle beskyttelseszoner samt ændringer af de pågældende områder på grundlag af resultaterne af risikovurderingen for drikkevandsudvindingssteder i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2020/2184 (47) |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

i)

ethvert område, der er beskyttet i henhold til direktiv 2000/60/EF, omfattende eventuelle beskyttelseszoner samt ændringer af de pågældende områder på grundlag af resultaterne af risikovurderingen for drikkevandsudvindingssteder i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2020/2184 (47)

| i) | ethvert område, der er beskyttet i henhold til direktiv 2000/60/EF, omfattende eventuelle beskyttelseszoner samt ændringer af de pågældende områder på grundlag af resultaterne af risikovurderingen for drikkevandsudvindingssteder i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2020/2184 (47)

  med undtagelse af zoner, der er sårbare over for nitrat, næringsstoffer og byspildevand, som ikke falder ind under definitionen af følsomme områder, og som de planlagte restriktioner ikke finder anvendelse på |
| --- | --- |

i)

ethvert område, der er beskyttet i henhold til direktiv 2000/60/EF, omfattende eventuelle beskyttelseszoner samt ændringer af de pågældende områder på grundlag af resultaterne af risikovurderingen for drikkevandsudvindingssteder i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2020/2184 (47)

  med undtagelse af zoner, der er sårbare over for nitrat, næringsstoffer og byspildevand, som ikke falder ind under definitionen af følsomme områder, og som de planlagte restriktioner ikke finder anvendelse på

Anbefalet ændring 24

Artikel 3, nr. 16), litra f), nr. ii)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| ii) | lokaliteter af fællesskabsbetydning på den liste, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, i direktiv 92/43/EØF, og særlige bevaringsområder udpeget i henhold til samme direktivs artikel 4, stk. 4, samt særligt beskyttede områder udlagt i henhold til artikel 4 i direktiv 2009/147/EF og ethvert andet nationalt, regionalt eller lokalt beskyttet område, som medlemsstaterne har indberettet til CDDA-databasen over nationalt udpegede beskyttede områder |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

ii)

lokaliteter af fællesskabsbetydning på den liste, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, i direktiv 92/43/EØF, og særlige bevaringsområder udpeget i henhold til samme direktivs artikel 4, stk. 4, samt særligt beskyttede områder udlagt i henhold til artikel 4 i direktiv 2009/147/EF og ethvert andet nationalt, regionalt eller lokalt beskyttet område, som medlemsstaterne har indberettet til CDDA-databasen over nationalt udpegede beskyttede områder

| ii) | lokaliteter af fællesskabsbetydning på den liste, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, i direktiv 92/43/EØF, og særlige bevaringsområder udpeget i henhold til samme direktivs artikel 4, stk. 4, samt særligt beskyttede områder udlagt i henhold til artikel 4 i direktiv 2009/147/EF og ethvert andet nationalt, regionalt eller lokalt beskyttet område, som medlemsstaterne har indberettet til CDDA-databasen over nationalt udpegede beskyttede områder
  , og som disse medlemsstater ønsker at inkludere blandt de områder, der nyder godt af dette beskyttelsesniveau |
| --- | --- |

ii)

lokaliteter af fællesskabsbetydning på den liste, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, i direktiv 92/43/EØF, og særlige bevaringsområder udpeget i henhold til samme direktivs artikel 4, stk. 4, samt særligt beskyttede områder udlagt i henhold til artikel 4 i direktiv 2009/147/EF og ethvert andet nationalt, regionalt eller lokalt beskyttet område, som medlemsstaterne har indberettet til CDDA-databasen over nationalt udpegede beskyttede områder
  , og som disse medlemsstater ønsker at inkludere blandt de områder, der nyder godt af dette beskyttelsesniveau

Begrundelse

For at fokusere beskyttelsen på de mest relevante følsomme områder kan medlemsstaterne overveje at fjerne henvisninger til disse områder fra definitionen af følsomme områder i forordningen.

Anbefalet ændring 25

Artikel 8, stk. 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Senest den ... [Publikationskontoret: Indsæt venligst datoen — 18 måneder efter den dato, hvorfra denne forordning finder anvendelse] udarbejder hver medlemsstat en national handlingsplan og offentliggør denne på et websted, idet planen skal indeholde følgende oplysninger: | 1.   Senest den ... [Publikationskontoret: Indsæt venligst datoen — 18 måneder efter den dato, hvorfra denne forordning finder anvendelse] udarbejder hver medlemsstat en national handlingsplan og offentliggør denne på et websted, idet planen skal indeholde følgende oplysninger: |
| a) | de nationale reduktionsmål for 2030 vedtaget i overensstemmelse med kapitel II |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.   Senest den ... [Publikationskontoret: Indsæt venligst datoen — 18 måneder efter den dato, hvorfra denne forordning finder anvendelse] udarbejder hver medlemsstat en national handlingsplan og offentliggør denne på et websted, idet planen skal indeholde følgende oplysninger:

1.   Senest den ... [Publikationskontoret: Indsæt venligst datoen — 18 måneder efter den dato, hvorfra denne forordning finder anvendelse] udarbejder hver medlemsstat en national handlingsplan og offentliggør denne på et websted, idet planen skal indeholde følgende oplysninger:

a)

de nationale reduktionsmål for 2030 vedtaget i overensstemmelse med kapitel II

| a) | plantesundhedsstatus for organismer, der er skadelige for afgrøder, og tendenser, navnlig udviklingen af resistens, der tyder på forekomst af nye organismer |
| --- | --- |

a)

plantesundhedsstatus for organismer, der er skadelige for afgrøder, og tendenser, navnlig udviklingen af resistens, der tyder på forekomst af nye organismer

plantesundhedsstatus for organismer, der er skadelige for afgrøder, og tendenser, navnlig udviklingen af resistens, der tyder på forekomst af nye organismer

| b) | oplysninger om de nationale reduktionsmål for 2030 som fastsat i artikel 9 |
| --- | --- |

b)

oplysninger om de nationale reduktionsmål for 2030 som fastsat i artikel 9

| b) | de nationale reduktionsmål for 2030 vedtaget i overensstemmelse med kapitel II |
| --- | --- |

b)

b)

de nationale reduktionsmål for 2030 vedtaget i overensstemmelse med kapitel II

| c) | nærmere oplysninger om planlagte fremskridt med hensyn til de elementer, der er relevante for implementeringen af denne forordning, og som er opført i bilag II, del 2 |
| --- | --- |

c)

nærmere oplysninger om planlagte fremskridt med hensyn til de elementer, der er relevante for implementeringen af denne forordning, og som er opført i bilag II, del 2

| c) | oplysninger om de nationale reduktionsmål for 2030 som fastsat i artikel 9 |
| --- | --- |

c)

c)

oplysninger om de nationale reduktionsmål for 2030 som fastsat i artikel 9

| d) | et link til de relevante dele af strategiske planer udarbejdet under den fælles landbrugspolitik i henhold til forordning (EU) 2021/2115, der indeholder planer for en forøgelse af det udnyttede landbrugsareal, der anvendes til økologisk landbrug, og beskriver, hvordan planerne vil bidrage til at nå målet i meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En jord til bord-strategi for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem (1) — om, at andelen af det samlede udnyttede landbrugsareal, der dyrkes økologisk, skal være nået op på 25 % inden udgangen af 2030 |
| --- | --- |

d)

et link til de relevante dele af strategiske planer udarbejdet under den fælles landbrugspolitik i henhold til forordning (EU) 2021/2115, der indeholder planer for en forøgelse af det udnyttede landbrugsareal, der anvendes til økologisk landbrug, og beskriver, hvordan planerne vil bidrage til at nå målet i meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En jord til bord-strategi for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem (1) — om, at andelen af det samlede udnyttede landbrugsareal, der dyrkes økologisk, skal være nået op på 25 % inden udgangen af 2030

1

| d) | nærmere oplysninger om planlagte fremskridt med hensyn til de elementer, der er relevante for implementeringen af denne forordning, og som er opført i bilag II, del 2 |
| --- | --- |

d)

d)

nærmere oplysninger om planlagte fremskridt med hensyn til de elementer, der er relevante for implementeringen af denne forordning, og som er opført i bilag II, del 2

| e) | en liste over udbringningsudstyr i professionel brug, som medlemsstaten anvender andre inspektionskrav for i henhold til artikel 32, stk. 1 |
| --- | --- |

e)

en liste over udbringningsudstyr i professionel brug, som medlemsstaten anvender andre inspektionskrav for i henhold til artikel 32, stk. 1

| e) | et link til de relevante dele af strategiske planer udarbejdet under den fælles landbrugspolitik i henhold til forordning (EU) 2021/2115, der indeholder planer for en forøgelse af det udnyttede landbrugsareal, der anvendes til økologisk landbrug, og beskriver, hvordan planerne vil bidrage til at nå målet i meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En jord til bord-strategi for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem (1) — om, at andelen af det samlede udnyttede landbrugsareal, der dyrkes økologisk, skal være nået op på 25 % inden udgangen af 2030 |
| --- | --- |

e)

e)

et link til de relevante dele af strategiske planer udarbejdet under den fælles landbrugspolitik i henhold til forordning (EU) 2021/2115, der indeholder planer for en forøgelse af det udnyttede landbrugsareal, der anvendes til økologisk landbrug, og beskriver, hvordan planerne vil bidrage til at nå målet i meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En jord til bord-strategi for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem (1) — om, at andelen af det samlede udnyttede landbrugsareal, der dyrkes økologisk, skal være nået op på 25 % inden udgangen af 2030

1

| f) | oplysninger om de anslåede årlige mængder plantebeskyttelsesmidler, der er anvendt ulovligt eller er beslaglagt som led i foranstaltninger til bekæmpelse af svig i de foregående 3 år, og om eventuelle planlagte foranstaltninger i den forbindelse |
| --- | --- |

f)

oplysninger om de anslåede årlige mængder plantebeskyttelsesmidler, der er anvendt ulovligt eller er beslaglagt som led i foranstaltninger til bekæmpelse af svig i de foregående 3 år, og om eventuelle planlagte foranstaltninger i den forbindelse

| f) | en liste over udbringningsudstyr i professionel brug, som medlemsstaten anvender andre inspektionskrav for i henhold til artikel 32, stk. 1 |
| --- | --- |

f)

f)

en liste over udbringningsudstyr i professionel brug, som medlemsstaten anvender andre inspektionskrav for i henhold til artikel 32, stk. 1

| g) | nationale foranstaltninger til fremme af professionelle brugeres anvendelse af ikke-kemiske metoder via økonomiske incitamenter i overensstemmelse med EU-lovgivningen om statsstøtte |
| --- | --- |

g)

nationale foranstaltninger til fremme af professionelle brugeres anvendelse af ikke-kemiske metoder via økonomiske incitamenter i overensstemmelse med EU-lovgivningen om statsstøtte

| g) | oplysninger om de anslåede årlige mængder plantebeskyttelsesmidler, der er anvendt ulovligt eller er beslaglagt som led i foranstaltninger til bekæmpelse af svig i de foregående 3 år, og om eventuelle planlagte foranstaltninger i den forbindelse |
| --- | --- |

g)

g)

oplysninger om de anslåede årlige mængder plantebeskyttelsesmidler, der er anvendt ulovligt eller er beslaglagt som led i foranstaltninger til bekæmpelse af svig i de foregående 3 år, og om eventuelle planlagte foranstaltninger i den forbindelse

| h) | planlagte og vedtagne foranstaltninger med det formål at fremme — eller ved hjælp af bindende krav fastsat i national ret sikre — innovation og udvikling og anvendelse af ikke-kemiske metoder til bekæmpelse af skadegørere |
| --- | --- |

h)

planlagte og vedtagne foranstaltninger med det formål at fremme — eller ved hjælp af bindende krav fastsat i national ret sikre — innovation og udvikling og anvendelse af ikke-kemiske metoder til bekæmpelse af skadegørere

| h) | nationale foranstaltninger til fremme af professionelle brugeres anvendelse af ikke-kemiske metoder via økonomiske incitamenter i overensstemmelse med EU-lovgivningen om statsstøtte |
| --- | --- |

h)

h)

nationale foranstaltninger til fremme af professionelle brugeres anvendelse af ikke-kemiske metoder via økonomiske incitamenter i overensstemmelse med EU-lovgivningen om statsstøtte

| i) | andre planlagte og vedtagne foranstaltninger med det formål at fremme — eller ved hjælp af bindende krav fastsat i national ret sikre — bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler i overensstemmelse med principperne for integreret bekæmpelse af skadegørere, herunder principperne i afgrødespecifikke regler, jf. artikel 15, stk. 1. |
| --- | --- |

i)

andre planlagte og vedtagne foranstaltninger med det formål at fremme — eller ved hjælp af bindende krav fastsat i national ret sikre — bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler i overensstemmelse med principperne for integreret bekæmpelse af skadegørere, herunder principperne i afgrødespecifikke regler, jf. artikel 15, stk. 1.

| i) | planlagte og vedtagne foranstaltninger med det formål at fremme — eller ved hjælp af bindende krav fastsat i national ret sikre — innovation og udvikling og anvendelse af ikke-kemiske metoder til bekæmpelse af skadegørere |
| --- | --- |

i)

i)

planlagte og vedtagne foranstaltninger med det formål at fremme — eller ved hjælp af bindende krav fastsat i national ret sikre — innovation og udvikling og anvendelse af ikke-kemiske metoder til bekæmpelse af skadegørere

| j) | andre planlagte og vedtagne foranstaltninger med det formål at fremme — eller ved hjælp af bindende krav fastsat i national ret sikre — bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler i overensstemmelse med principperne for integreret bekæmpelse af skadegørere, herunder principperne i afgrødespecifikke regler, jf. artikel 15, stk. 1. |
| --- | --- |

j)

j)

andre planlagte og vedtagne foranstaltninger med det formål at fremme — eller ved hjælp af bindende krav fastsat i national ret sikre — bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler i overensstemmelse med principperne for integreret bekæmpelse af skadegørere, herunder principperne i afgrødespecifikke regler, jf. artikel 15, stk. 1.

Hver medlemsstat underretter uden ophold Kommissionen om den første offentliggørelse af sin nationale handlingsplan.

Hver medlemsstat underretter uden ophold Kommissionen om den første offentliggørelse af sin nationale handlingsplan
  , således at Kommissionen kan foretage efterfølgende kontrol af de pågældende nationale handlingsplaner
  .

, således at Kommissionen kan foretage efterfølgende kontrol af de pågældende nationale handlingsplaner

Anbefalet ændring 26

Anbefalet ændring 26

Artikel 9, stk. 1, litra a)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| a) | en liste over som minimum de 5 aktivstoffer, der har størst indflydelse på tendensen med hensyn til reduktion af brugen af og risikoen ved kemiske plantebeskyttelsesmidler og af brugen af de mere farlige plantebeskyttelsesmidler, som fastslået efter metoden i bilag I, i de 3 år, der går forud for vedtagelsen af den nationale handlingsplan |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

a)

en liste over som minimum de 5 aktivstoffer, der har størst indflydelse på tendensen med hensyn til reduktion af brugen af og risikoen ved kemiske plantebeskyttelsesmidler og af brugen af de mere farlige plantebeskyttelsesmidler, som fastslået efter metoden i bilag I, i de 3 år, der går forud for vedtagelsen af den nationale handlingsplan

| a) | en liste over som minimum de 5 aktivstoffer, der har størst
  negativ
  indflydelse på tendensen med hensyn til reduktion af brugen af og risikoen ved kemiske plantebeskyttelsesmidler og af brugen af de mere farlige plantebeskyttelsesmidler, som fastslået efter metoden i bilag I, i de 3 år, der går forud for vedtagelsen af den nationale handlingsplan |
| --- | --- |

a)

en liste over som minimum de 5 aktivstoffer, der har størst
  negativ
  indflydelse på tendensen med hensyn til reduktion af brugen af og risikoen ved kemiske plantebeskyttelsesmidler og af brugen af de mere farlige plantebeskyttelsesmidler, som fastslået efter metoden i bilag I, i de 3 år, der går forud for vedtagelsen af den nationale handlingsplan

negativ

Begrundelse

Begrundelse

Formuleringen er uklar. De aktivstoffer, der bidrager mest til, at den ønskede risikoreduktion ikke er større, er særlig interessante.

Anbefalet ændring 27

Anbefalet ændring 27

Artikel 13, stk. 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Professionelle brugeres og rådgiveres forpligtelser i relation til integreret bekæmpelse af skadegørere | Professionelle brugeres og rådgiveres forpligtelser i relation til integreret bekæmpelse af skadegørere |
| 1.   Professionelle brugere skal anvende foranstaltninger, der ikke kræver brug af kemiske plantebeskyttelsesmidler, til
  forebyggelse eller
  udryddelse af skadegørere,
  inden de tyr til brug af kemiske
  plantebeskyttelsesmidler. | 1.   Professionelle brugere skal
  altid anvende ikkekemiske forebyggelsesforanstaltninger såsom passende dyrkningspraksis. Når tiltag er nødvendige, skal professionelle brugere først
  anvende foranstaltninger, der ikke kræver brug af kemiske plantebeskyttelsesmidler til udryddelse af skadegørere
  , i overensstemmelse med det integrerede hierarki til bekæmpelse af skadegørere. Kemiske
  plantebeskyttelsesmidler
  kan kun anvendes, hvis andre ikkekemiske forebyggende foranstaltninger eller en kombination af sådanne foranstaltninger ikke har haft den nødvendige virkning. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Professionelle brugeres og rådgiveres forpligtelser i relation til integreret bekæmpelse af skadegørere

Professionelle brugeres og rådgiveres forpligtelser i relation til integreret bekæmpelse af skadegørere

1.   Professionelle brugere skal anvende foranstaltninger, der ikke kræver brug af kemiske plantebeskyttelsesmidler, til
  forebyggelse eller
  udryddelse af skadegørere,
  inden de tyr til brug af kemiske
  plantebeskyttelsesmidler.

1.   Professionelle brugere skal
  altid anvende ikkekemiske forebyggelsesforanstaltninger såsom passende dyrkningspraksis. Når tiltag er nødvendige, skal professionelle brugere først
  anvende foranstaltninger, der ikke kræver brug af kemiske plantebeskyttelsesmidler til udryddelse af skadegørere
  , i overensstemmelse med det integrerede hierarki til bekæmpelse af skadegørere. Kemiske
  plantebeskyttelsesmidler
  kan kun anvendes, hvis andre ikkekemiske forebyggende foranstaltninger eller en kombination af sådanne foranstaltninger ikke har haft den nødvendige virkning.

Anbefalet ændring 28

Anbefalet ændring 28

Artikel 13, stk. 2

| Kommissionens forslag | Anbefalet ændring |
| --- | --- |
| 2.   En professionel brugers fortegnelser som omhandlet i artikel 14, stk. 1, skal dokumentere, at vedkommende har
  overvejet
  alle
  følgende
  muligheder: | 2.   En professionel brugers fortegnelser som omhandlet i artikel 14, stk. 1, skal dokumentere, at vedkommende har
  anvendt
  alle
  de anvendelige
  muligheder
  fra listen nedenfor før der anvendes kemiske plantebeskyttelsesmidler
  : |
| — | sædskifte |

Kommissionens forslag

Anbefalet ændring

2.   En professionel brugers fortegnelser som omhandlet i artikel 14, stk. 1, skal dokumentere, at vedkommende har
  overvejet
  alle
  følgende
  muligheder:

2.   En professionel brugers fortegnelser som omhandlet i artikel 14, stk. 1, skal dokumentere, at vedkommende har
  anvendt
  alle
  de anvendelige
  muligheder
  fra listen nedenfor før der anvendes kemiske plantebeskyttelsesmidler
  :

—

sædskifte

| — | et bred
  t sædskifte
  , herunder blanding af forskellige sorter, samdyrkning eller polykultur |
| --- | --- |

—

et bred
  t sædskifte
  , herunder blanding af forskellige sorter, samdyrkning eller polykultur

et bred

, herunder blanding af forskellige sorter, samdyrkning eller polykultur

| — | anvendelse af moderne dyrkningsmetoder, herunder falsk såbedsteknik, såtidspunkter og -tæthed, undersåning, samdyrkning, pløjefri dyrkning, beskæring og direkte såning |
| --- | --- |

—

anvendelse af moderne dyrkningsmetoder, herunder falsk såbedsteknik, såtidspunkter og -tæthed, undersåning, samdyrkning, pløjefri dyrkning, beskæring og direkte såning

| — | anvendelse af moderne dyrkningsmetoder, herunder falsk såbedsteknik, såtidspunkter og -tæthed, undersåning, samdyrkning,
  ikkekemisk
  pløjefri dyrkning, beskæring og direkte såning |
| --- | --- |

—

anvendelse af moderne dyrkningsmetoder, herunder falsk såbedsteknik, såtidspunkter og -tæthed, undersåning, samdyrkning,
  ikkekemisk
  pløjefri dyrkning, beskæring og direkte såning

ikkekemisk

| — | anvendelse af resistente eller tolerante kultivarer samt frø og plantemateriale, der er af høj kvalitet eller certificeret |
| --- | --- |

—

anvendelse af resistente eller tolerante kultivarer samt frø og plantemateriale, der er af høj kvalitet eller certificeret

| — | anvendelse af resistente eller tolerante kultivarer samt frø og plantemateriale, der er af høj kvalitet eller certificeret |
| --- | --- |

—

anvendelse af resistente eller tolerante kultivarer samt frø og plantemateriale, der er af høj kvalitet eller certificeret

| — | brug af
  afbalanceret
  gødskning, kalkning og vandings- eller afvandingsmetoder |
| --- | --- |

—

brug af
  afbalanceret
  gødskning, kalkning og vandings- eller afvandingsmetoder

afbalanceret

| — | regenerativ jorddyrkning, herunder
  brug af
  grøn gødning, gødskning med organisk materiale eller jorddækning |
| --- | --- |

—

regenerativ jorddyrkning, herunder
  brug af
  grøn gødning, gødskning med organisk materiale eller jorddækning

regenerativ jorddyrkning, herunder

grøn gødning, gødskning med organisk materiale eller jorddækning

| — | forebyggelse af spredning af skadegørere ved hjælp af hygiejneforanstaltninger, herunder ved jævnlig rensning af maskiner og udstyr |
| --- | --- |

—

forebyggelse af spredning af skadegørere ved hjælp af hygiejneforanstaltninger, herunder ved jævnlig rensning af maskiner og udstyr

| — | undgå overdreven
  gødskning, kalkning og
  begrænse
  vandings- eller afvandingsmetoder |
| --- | --- |

—

undgå overdreven
  gødskning, kalkning og
  begrænse
  vandings- eller afvandingsmetoder

undgå overdreven

begrænse

| — | beskyttelse og forøgelse af vigtige nytteorganismer, herunder gennem gavnlige plantebeskyttelsestiltag eller brug af økologiske infrastrukturer på og uden for produktionssteder |
| --- | --- |

—

beskyttelse og forøgelse af vigtige nytteorganismer, herunder gennem gavnlige plantebeskyttelsestiltag eller brug af økologiske infrastrukturer på og uden for produktionssteder

| — | forebyggelse af spredning af skadegørere ved hjælp af hygiejneforanstaltninger, herunder ved jævnlig rensning af maskiner og udstyr |
| --- | --- |

—

forebyggelse af spredning af skadegørere ved hjælp af hygiejneforanstaltninger, herunder ved jævnlig rensning af maskiner og udstyr

| — | udelukkelse af skadegørere ved brug af beskyttede strukturer, net og andre fysiske barrierer. |
| --- | --- |

—

udelukkelse af skadegørere ved brug af beskyttede strukturer, net og andre fysiske barrierer.

| — | beskyttelse og forøgelse af vigtige nytteorganismer, herunder gennem gavnlige plantebeskyttelsestiltag eller brug af økologiske infrastrukturer på og uden for produktionssteder |
| --- | --- |

—

beskyttelse og forøgelse af vigtige nytteorganismer, herunder gennem gavnlige plantebeskyttelsestiltag eller brug af økologiske infrastrukturer på og uden for produktionssteder

| — | udelukkelse af skadegørere ved brug af beskyttede strukturer, net og andre fysiske barrierer. |
| --- | --- |

—

udelukkelse af skadegørere ved brug af beskyttede strukturer, net og andre fysiske barrierer.

Anbefalet ændring 29

Anbefalet ændring 29

Artikel 13, stk. 3, litra c)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| c) | rådgivning fra professionelt kvalificerede rådgivere. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

c)

rådgivning fra professionelt kvalificerede rådgivere.

| c) | rådgivning fra professionelt kvalificerede
  , uafhængige
  rådgivere. |
| --- | --- |

c)

rådgivning fra professionelt kvalificerede
  , uafhængige
  rådgivere.

, uafhængige

Begrundelse

Begrundelse

Rådgivningen skal være neutral.

Anbefalet ændring 30

Anbefalet ændring 30

Artikel 14

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Professionelle brugeres fortegnelser over forebyggende foranstaltninger og indgreb til beskyttelse af afgrøder og over rådgivning om brug af plantebeskyttelsesmidler | Professionelle brugeres fortegnelser over forebyggende foranstaltninger og indgreb til beskyttelse af afgrøder og over rådgivning om brug af plantebeskyttelsesmidler |
| 1.   En professionel bruger, der
  træffer en forebyggende foranstaltning eller
  foretager et indgreb, skal registrere følgende oplysninger i det i artikel 16 omhandlede elektroniske register over integreret bekæmpelse af skadegørere og brug af plantebeskyttelsesmidler, som dækker det område, den professionelle bruger opererer i: | 1.   En professionel bruger, der foretager et
  (forebyggende eller helbredende)
  indgreb, skal registrere følgende oplysninger i det i artikel 16 omhandlede elektroniske register over integreret bekæmpelse af skadegørere og brug af plantebeskyttelsesmidler, som dækker det område, den professionelle bruger opererer i: |
| a) | alle forebyggende foranstaltninger eller
  indgreb samt begrundelsen herfor, herunder fastlæggelse og vurdering af skadegørerniveauet
  , hvis den medlemsstat, som den professionelle bruger opererer i, ikke har vedtaget afgrødespecifikke regler for den pågældende afgrøde og det pågældende område |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Professionelle brugeres fortegnelser over forebyggende foranstaltninger og indgreb til beskyttelse af afgrøder og over rådgivning om brug af plantebeskyttelsesmidler

Professionelle brugeres fortegnelser over forebyggende foranstaltninger og indgreb til beskyttelse af afgrøder og over rådgivning om brug af plantebeskyttelsesmidler

1.   En professionel bruger, der
  træffer en forebyggende foranstaltning eller
  foretager et indgreb, skal registrere følgende oplysninger i det i artikel 16 omhandlede elektroniske register over integreret bekæmpelse af skadegørere og brug af plantebeskyttelsesmidler, som dækker det område, den professionelle bruger opererer i:

1.   En professionel bruger, der foretager et
  (forebyggende eller helbredende)
  indgreb, skal registrere følgende oplysninger i det i artikel 16 omhandlede elektroniske register over integreret bekæmpelse af skadegørere og brug af plantebeskyttelsesmidler, som dækker det område, den professionelle bruger opererer i:

a)

alle forebyggende foranstaltninger eller
  indgreb samt begrundelsen herfor, herunder fastlæggelse og vurdering af skadegørerniveauet
  , hvis den medlemsstat, som den professionelle bruger opererer i, ikke har vedtaget afgrødespecifikke regler for den pågældende afgrøde og det pågældende område

indgreb samt begrundelsen herfor, herunder fastlæggelse og vurdering af skadegørerniveauet

| a) | alle forebyggende foranstaltninger eller
  en kombination af forskellige (forebyggende eller helbredende) foranstaltninger
  , hvis den medlemsstat, som den professionelle bruger opererer i, ikke har vedtaget afgrødespecifikke regler for den pågældende afgrøde og det pågældende område |
| --- | --- |

a)

alle forebyggende foranstaltninger eller
  en kombination af forskellige (forebyggende eller helbredende) foranstaltninger
  , hvis den medlemsstat, som den professionelle bruger opererer i, ikke har vedtaget afgrødespecifikke regler for den pågældende afgrøde og det pågældende område

en kombination af forskellige (forebyggende eller helbredende) foranstaltninger

| b) | alle forebyggende foranstaltninger eller
  indgreb samt begrundelsen herfor, herunder fastlæggelse og vurdering af skadegørerniveauet
  , under henvisning til målbare kriterier fastsat i gældende afgrødespecifikke regler, hvis den medlemsstat, som den professionelle bruger opererer i, har vedtaget afgrødespecifikke regler for den pågældende afgrøde og det pågældende område. |
| --- | --- |

b)

alle forebyggende foranstaltninger eller
  indgreb samt begrundelsen herfor, herunder fastlæggelse og vurdering af skadegørerniveauet
  , under henvisning til målbare kriterier fastsat i gældende afgrødespecifikke regler, hvis den medlemsstat, som den professionelle bruger opererer i, har vedtaget afgrødespecifikke regler for den pågældende afgrøde og det pågældende område.

indgreb samt begrundelsen herfor, herunder fastlæggelse og vurdering af skadegørerniveauet

| b) | alle forebyggende foranstaltninger eller
  en kombination af forskellige (forebyggende eller helbredende) foranstaltninger
  , under henvisning til målbare kriterier fastsat i gældende afgrødespecifikke regler, hvis den medlemsstat, som den professionelle bruger opererer i, har vedtaget afgrødespecifikke regler for den pågældende afgrøde og det pågældende område. |
| --- | --- |

b)

alle forebyggende foranstaltninger eller
  en kombination af forskellige (forebyggende eller helbredende) foranstaltninger
  , under henvisning til målbare kriterier fastsat i gældende afgrødespecifikke regler, hvis den medlemsstat, som den professionelle bruger opererer i, har vedtaget afgrødespecifikke regler for den pågældende afgrøde og det pågældende område.

en kombination af forskellige (forebyggende eller helbredende) foranstaltninger

2.   En professionel bruger skal i det i artikel 16 omhandlede elektroniske register over integreret bekæmpelse af skadegørere og brug af plantebeskyttelsesmidler registrere en elektronisk fortegnelse over navnet på sin rådgiver og datoerne for og indholdet af den rådgivning, brugeren har modtaget i henhold til artikel 26, stk. 3. Den professionelle bruger skal efter anmodning stille disse fortegnelser til rådighed for den i artikel 15, stk. 2, omhandlede kompetente myndighed.

2.   En professionel bruger skal i det i artikel 16 omhandlede elektroniske register over integreret bekæmpelse af skadegørere og brug af plantebeskyttelsesmidler registrere en elektronisk fortegnelse over navnet på sin rådgiver og datoerne for og indholdet af den rådgivning, brugeren har modtaget i henhold til artikel 26, stk. 3. Den professionelle bruger skal efter anmodning stille disse fortegnelser til rådighed for den i artikel 15, stk. 2, omhandlede kompetente myndighed.

3.   En professionel bruger skal indføre en elektronisk fortegnelse over enhver udbringning af et plantebeskyttelsesmiddel, jf. artikel 67 i forordning (EF) nr. 1107/2009, i det i artikel 16 omhandlede elektroniske register over integreret bekæmpelse af skadegørere og brug af plantebeskyttelsesmidler. En professionel bruger skal ligeledes registrere en elektronisk fortegnelse, hvoraf det fremgår, hvorvidt midlet er udbragt med fly eller med landbaseret udstyr. I tilfælde af udbringning fra luften skal en professionel bruger angive, hvilken type udstyr der er anvendt.

3.   En professionel bruger skal indføre en elektronisk fortegnelse over enhver udbringning af et plantebeskyttelsesmiddel, jf. artikel 67 i forordning (EF) nr. 1107/2009, i det i artikel 16 omhandlede elektroniske register over integreret bekæmpelse af skadegørere og brug af plantebeskyttelsesmidler. En professionel bruger skal ligeledes registrere en elektronisk fortegnelse, hvoraf det fremgår, hvorvidt midlet er udbragt med fly eller med landbaseret udstyr. I tilfælde af udbringning fra luften skal en professionel bruger angive, hvilken type udstyr der er anvendt.

4.   
  Med henblik på at overvåge, hvilke fremskridt der gøres med at reducere risiciene ved og de negative virkninger for menneskers sundhed og miljøet af brugen af plantebeskyttelsesmidler, er det nødvendigt at revidere det system med harmoniserede risikoindikatorer, der indførtes ved direktiv 2009/128/EF på en måde, så det reelt bliver i stand til at opfylde de to mål om at reducere henholdsvis den anvendte mængde af og risikoen ved plantebeskyttelsesmidler
  .
  Revisionen af systemet med harmoniserede risikoindikatorer foretages inden for rammerne af artikel 35 i denne forordning.

4.   Med henblik på at sikre en ensartet struktur i de oplysninger, professionelle brugere skal registrere i det elektroniske register over integreret bekæmpelse af skadegørere og brug af plantebeskyttelsesmidler i overensstemmelse med stk. 1, 2 og 3, kan Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter fastlægge en standardmodel til sådanne registreringer. En sådan model skal indeholde felter til indlæsning af fortegnelser, der skal føres i henhold til artikel 67 i forordning (EF) nr. 1107/2009, og skal kræve anvendelse af et individuelt ID. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 41, stk. 2.

5.
     Med henblik på at sikre en ensartet struktur i de oplysninger, professionelle brugere skal registrere i det elektroniske register over integreret bekæmpelse af skadegørere og brug af plantebeskyttelsesmidler i overensstemmelse med stk. 1, 2 og 3, kan Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter fastlægge en standardmodel til sådanne registreringer. En sådan model skal indeholde felter til indlæsning af fortegnelser, der skal føres i henhold til artikel 67 i forordning (EF) nr. 1107/2009, og skal kræve anvendelse af et individuelt ID. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 41, stk. 2.

Begrundelse

Begrundelse

På kort sigt rejser det nuværende forslag om en harmoniseret risikoindikator for pesticider følgende alvorlige problemer:

| — | Alle godkendte aktivstoffer får den samme faktor (i dette tilfælde 8), og deres enorme forskelle i toksicitet ignoreres fuldstændigt i det senere forløb. |
| --- | --- |

—

Alle godkendte aktivstoffer får den samme faktor (i dette tilfælde 8), og deres enorme forskelle i toksicitet ignoreres fuldstændigt i det senere forløb.

| — | Inden for en gruppe stoffer med samme vægtningsfaktor er den anvendte mængde derfor igen yderst afgørende for, hvordan stoffer fra denne gruppe i sidste ende indarbejdes i den harmoniserede risikoindikator. |
| --- | --- |

—

Inden for en gruppe stoffer med samme vægtningsfaktor er den anvendte mængde derfor igen yderst afgørende for, hvordan stoffer fra denne gruppe i sidste ende indarbejdes i den harmoniserede risikoindikator.

| — | Den naturlige kronologi for de grupper, som et pesticid tilhører, er: godkendt for øjeblikket -> kandidat til substitution -> ikke længere godkendt, hvilket er forbundet med en stadig faldende anvendelse i landbruget. Fastsættelsen af vægtningsfaktorerne i henhold til den rækkefølge som er beskrevet ovenfor, betyder uundgåeligt, at den harmoniserede risikoindikator, der er beregnet ved hjælp af disse vægtningsfaktorer, i sidste ende kun kan falde, og at dette fald endda »fremskyndes« af de højere vægtningsfaktorer. |
| --- | --- |

—

Den naturlige kronologi for de grupper, som et pesticid tilhører, er: godkendt for øjeblikket -> kandidat til substitution -> ikke længere godkendt, hvilket er forbundet med en stadig faldende anvendelse i landbruget. Fastsættelsen af vægtningsfaktorerne i henhold til den rækkefølge som er beskrevet ovenfor, betyder uundgåeligt, at den harmoniserede risikoindikator, der er beregnet ved hjælp af disse vægtningsfaktorer, i sidste ende kun kan falde, og at dette fald endda »fremskyndes« af de højere vægtningsfaktorer.

Den harmoniserede risikoindikator viser derfor ofte faldende risici, hvilket kun skyldes dens udformning. Det antydes, at der er tale om en faldende risiko, hvilket der reelt set slet ikke eller i det mindste ikke behøver at være tale om. Dette er heller ikke i overensstemmelse med målene for en gennemsigtig EU-kemikaliepolitik og den europæiske grønne pagt.

Anbefalet ændring 31

Anbefalet ændring 31

Artikel 15, stk. 7

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 7.   Hver medlemsstat revurderer hvert år sine afgrødespecifikke regler og ajourfører dem som fornødent, f.eks. hvis det er nødvendigt for at afspejle ændringer i tilgængeligheden af værktøjer til bekæmpelse af skadegørere. | 7.   Hver medlemsstat revurderer hvert år sine afgrødespecifikke regler og ajourfører dem som fornødent, f.eks. hvis det er nødvendigt for at afspejle ændringer i tilgængeligheden af værktøjer til bekæmpelse af skadegørere
  , og revurderer hvert femte år udviklingen af resistens over for behandlingen i de berørte populationer af skadegørere
  . |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

7.   Hver medlemsstat revurderer hvert år sine afgrødespecifikke regler og ajourfører dem som fornødent, f.eks. hvis det er nødvendigt for at afspejle ændringer i tilgængeligheden af værktøjer til bekæmpelse af skadegørere.

7.   Hver medlemsstat revurderer hvert år sine afgrødespecifikke regler og ajourfører dem som fornødent, f.eks. hvis det er nødvendigt for at afspejle ændringer i tilgængeligheden af værktøjer til bekæmpelse af skadegørere
  , og revurderer hvert femte år udviklingen af resistens over for behandlingen i de berørte populationer af skadegørere
  .

Anbefalet ændring 32

Anbefalet ændring 32

Artikel 16, stk. 8 (nyt stykke)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 8.
     
  Fortegnelserne bør udvides til at omfatte ikkelandbrugsmæssige områder såsom anvendelse af pesticider i skove og på offentlige steder, veje og jernbaner. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

8.
     
  Fortegnelserne bør udvides til at omfatte ikkelandbrugsmæssige områder såsom anvendelse af pesticider i skove og på offentlige steder, veje og jernbaner.

Anbefalet ændring 33

Anbefalet ændring 33

Artikel 16, stk. 9 (nyt stykke)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 9.
     
  Registrene skal gøres tilgængelige for offentligheden (dog skal beskyttelsen af personoplysninger garanteres). I lyset af udledningerne til miljøet er offentlighedens interesse vigtigere end fortroligheden af data. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

9.
     
  Registrene skal gøres tilgængelige for offentligheden (dog skal beskyttelsen af personoplysninger garanteres). I lyset af udledningerne til miljøet er offentlighedens interesse vigtigere end fortroligheden af data.

Anbefalet ændring 34

Anbefalet ændring 34

Artikel 18, stk. 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Brug af plantebeskyttelsesmidler i følsomme områder | Brug af plantebeskyttelsesmidler i følsomme områder |
| 1.   Brug af plantebeskyttelsesmidler er til enhver tid forbudt i følsomme områder og inden for en afstand af 3 meter fra sådanne områder. Denne stødpudezone på 3 meter må ikke reduceres ved brug af alternative risikoreduktionsteknikker. | 1.   Brug af plantebeskyttelsesmidler er til enhver tid forbudt i følsomme områder og inden for en afstand af 3 meter fra sådanne områder. Denne stødpudezone på 3 meter må ikke reduceres ved brug af alternative risikoreduktionsteknikker.
  For følsomme områder, der anvendes af sårbare grupper, skal stødpudezonen være 50 meter. Der skal også overholdes en stødpudezone på 50 meter ved anvendelse af de mere farlige pesticider. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Brug af plantebeskyttelsesmidler i følsomme områder

Brug af plantebeskyttelsesmidler i følsomme områder

1.   Brug af plantebeskyttelsesmidler er til enhver tid forbudt i følsomme områder og inden for en afstand af 3 meter fra sådanne områder. Denne stødpudezone på 3 meter må ikke reduceres ved brug af alternative risikoreduktionsteknikker.

1.   Brug af plantebeskyttelsesmidler er til enhver tid forbudt i følsomme områder og inden for en afstand af 3 meter fra sådanne områder. Denne stødpudezone på 3 meter må ikke reduceres ved brug af alternative risikoreduktionsteknikker.
  For følsomme områder, der anvendes af sårbare grupper, skal stødpudezonen være 50 meter. Der skal også overholdes en stødpudezone på 50 meter ved anvendelse af de mere farlige pesticider.

Begrundelse

Begrundelse

Videnskaben tyder på, at effektive stødpudezoner bør være flere hundrede meter brede for at forhindre pesticidtilførsler. En nylig undersøgelse af pesticidforurening af offentlige legepladser viste, at næsten halvdelen af legepladserne var forurenet med mindst ét pesticid og en fjerdedel med mere end et (herunder hormonforstyrrende stoffer), hvilket viser, at det vil være nødvendigt med en afstand på endda 100 meter for at forhindre enhver forurening med pesticider. En opfølgningsundersøgelse har vist, at foranstaltninger, der er endnu strengere end Kommissionens forslag om 3 meter, ikke var tilstrækkelige til at forhindre, at børn og offentligheden eksponeres for farlige pesticider.

Anbefalet ændring 35

Anbefalet ændring 35

Artikel 18, stk. 2a

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Medlemsstaterne fastlægger en klar procedure og metoder til løsning af problemet med forekomst af skadegørere i følsomme områder med tilgængelige alternative ikkekemiske løsninger, begyndende med forebyggelse, overvågning, fysiske og mekaniske metoder og biokontrol. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

2a.
     
  Medlemsstaterne fastlægger en klar procedure og metoder til løsning af problemet med forekomst af skadegørere i følsomme områder med tilgængelige alternative ikkekemiske løsninger, begyndende med forebyggelse, overvågning, fysiske og mekaniske metoder og biokontrol.

Anbefalet ændring 36

Anbefalet ændring 36

Artikel 18, stk. 3

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 3.   Uanset stk. 1 kan en kompetent myndighed udpeget af en medlemsstat give en professionel bruger tilladelse til at bruge et plantebeskyttelsesmiddel i et følsomt område i et begrænset tidsrum med en præcist angivet start- og slutdato, idet dette tidsrum skal være så kort som muligt og ikke må overstige
  60
  dage, og idet følgende betingelser alle skal være opfyldt: | 3.   Uanset stk. 1 kan en kompetent myndighed udpeget af en medlemsstat give en professionel bruger tilladelse til at bruge et plantebeskyttelsesmiddel i et følsomt område i et begrænset tidsrum med en præcist angivet start- og slutdato, idet dette tidsrum skal være så kort som muligt og ikke må overstige
  90
  dage, og idet følgende betingelser alle skal være opfyldt: |
| a) | Der er en dokumenteret alvorlig og ekstraordinær risiko for spredning af
  karantæne
  skadegørere eller invasive ikke-hjemmehørende arter. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

3.   Uanset stk. 1 kan en kompetent myndighed udpeget af en medlemsstat give en professionel bruger tilladelse til at bruge et plantebeskyttelsesmiddel i et følsomt område i et begrænset tidsrum med en præcist angivet start- og slutdato, idet dette tidsrum skal være så kort som muligt og ikke må overstige
  60
  dage, og idet følgende betingelser alle skal være opfyldt:

3.   Uanset stk. 1 kan en kompetent myndighed udpeget af en medlemsstat give en professionel bruger tilladelse til at bruge et plantebeskyttelsesmiddel i et følsomt område i et begrænset tidsrum med en præcist angivet start- og slutdato, idet dette tidsrum skal være så kort som muligt og ikke må overstige
  90
  dage, og idet følgende betingelser alle skal være opfyldt:

a)

Der er en dokumenteret alvorlig og ekstraordinær risiko for spredning af
  karantæne
  skadegørere eller invasive ikke-hjemmehørende arter.

karantæne

| a) | Der er en dokumenteret alvorlig og ekstraordinær risiko for spredning af skadegørere eller invasive ikke-hjemmehørende arter. |
| --- | --- |

a)

Der er en dokumenteret alvorlig og ekstraordinær risiko for spredning af skadegørere eller invasive ikke-hjemmehørende arter.

| b) | Der findes ingen teknisk gennemførlig alternativ bekæmpelsesmetode med lavere risiko til inddæmning af spredningen af
  karantæne
  skadegørere eller invasive ikke-hjemmehørende arter. |
| --- | --- |

b)

Der findes ingen teknisk gennemførlig alternativ bekæmpelsesmetode med lavere risiko til inddæmning af spredningen af
  karantæne
  skadegørere eller invasive ikke-hjemmehørende arter.

karantæne

| b) | Der findes ingen teknisk gennemførlig alternativ bekæmpelsesmetode med lavere risiko til inddæmning af spredningen af skadegørere eller invasive ikke-hjemmehørende arter. |
| --- | --- |

b)

Der findes ingen teknisk gennemførlig alternativ bekæmpelsesmetode med lavere risiko til inddæmning af spredningen af skadegørere eller invasive ikke-hjemmehørende arter.

Anbefalet ændring 37

Anbefalet ændring 37

Artikel 19

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Foranstaltninger til beskyttelse af vandmiljøet og drikkevandet | Foranstaltninger til beskyttelse af vandmiljøet og drikkevandet |
| 1.   Brug af plantebeskyttelsesmidler er til enhver tid forbudt på overfladevand og inden for en afstand af 3 meter fra sådant vand. Denne stødpudezone på 3 meter må ikke reduceres ved brug af alternative risikoreduktionsteknikker. | 1.   Brug af plantebeskyttelsesmidler er til enhver tid forbudt på overfladevand og inden for en afstand af 3 meter fra sådant vand. Denne stødpudezone på 3 meter må ikke reduceres ved brug af alternative risikoreduktionsteknikker. |
| 2.   Medlemsstaterne kan etablere større obligatoriske stødpudezoner omkring overfladevand. | 2.   Medlemsstaterne kan etablere større obligatoriske stødpudezoner omkring overfladevand. |
| 3.   Senest den ... [Publikationskontoret: Indsæt venligst den dato, hvorfra denne forordning finder anvendelse] skal medlemsstaterne have indført egnede foranstaltninger til at undgå forringelse af tilstanden af overflade- og grundvand samt kyst- og havvand og gøre det muligt at opnå en god tilstand for overflade- og grundvand, således at vandmiljøet og drikkevandsforsyningen beskyttes mod virkningerne af plantebeskyttelsesmidler, med henblik på som minimum at nå de mål, der er fastsat i direktiv 2000/60/EF, 2006/118/EF, 2008/105/EF, 2008/56/EF og (EU) 2020/2184. | 3.   Senest den ... [Publikationskontoret: Indsæt venligst den dato, hvorfra denne forordning finder anvendelse] skal medlemsstaterne have indført egnede foranstaltninger til
  straks
  at
  forbyde de allerede eksisterende pesticidudledninger, der resulterer i uacceptable miljøkoncentrationer og
  undgå
  yderligere
  forringelse af tilstanden af overflade- og grundvand samt kyst- og havvand og gøre det muligt at opnå en god tilstand for overflade- og grundvand, således at vandmiljøet og drikkevandsforsyningen beskyttes mod virkningerne af plantebeskyttelsesmidler, med henblik på som minimum at nå de mål, der er fastsat i direktiv 2000/60/EF, 2006/118/EF, 2008/105/EF, 2008/56/EF og (EU) 2020/2184. |
| | 4.
     
  I den forbindelse er det nødvendigt, at drikkevandsleverandører regelmæssigt får fuld adgang til specifikke data om aktivstoffer i de pesticider, der anvendes i de vandbeskyttelsesområder, som de har ansvaret for. Disse data skal være tilstrækkeligt specificeret efter tid og sted. Sådanne data bør også stilles til rådighed for offentligheden i en passende form.






  5.
     
  Anvendelse af kemiske plantebeskyttelsesmidler bør forbydes på stærkt permeable overflader eller anden infrastruktur i nærheden af overfladevand eller grundvand eller på befæstede overflader med stor risiko for afstrømning til overfladevand eller kloaksystemer.






  6.
     
  Medlemsstaterne fastlægger beskyttede zoner for overfladevand og grundvand, der anvendes til indvinding af drikkevand, hvor anvendelse eller opbevaring af pesticider er forbudt. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Foranstaltninger til beskyttelse af vandmiljøet og drikkevandet

Foranstaltninger til beskyttelse af vandmiljøet og drikkevandet

1.   Brug af plantebeskyttelsesmidler er til enhver tid forbudt på overfladevand og inden for en afstand af 3 meter fra sådant vand. Denne stødpudezone på 3 meter må ikke reduceres ved brug af alternative risikoreduktionsteknikker.

1.   Brug af plantebeskyttelsesmidler er til enhver tid forbudt på overfladevand og inden for en afstand af 3 meter fra sådant vand. Denne stødpudezone på 3 meter må ikke reduceres ved brug af alternative risikoreduktionsteknikker.

2.   Medlemsstaterne kan etablere større obligatoriske stødpudezoner omkring overfladevand.

2.   Medlemsstaterne kan etablere større obligatoriske stødpudezoner omkring overfladevand.

3.   Senest den ... [Publikationskontoret: Indsæt venligst den dato, hvorfra denne forordning finder anvendelse] skal medlemsstaterne have indført egnede foranstaltninger til at undgå forringelse af tilstanden af overflade- og grundvand samt kyst- og havvand og gøre det muligt at opnå en god tilstand for overflade- og grundvand, således at vandmiljøet og drikkevandsforsyningen beskyttes mod virkningerne af plantebeskyttelsesmidler, med henblik på som minimum at nå de mål, der er fastsat i direktiv 2000/60/EF, 2006/118/EF, 2008/105/EF, 2008/56/EF og (EU) 2020/2184.

3.   Senest den ... [Publikationskontoret: Indsæt venligst den dato, hvorfra denne forordning finder anvendelse] skal medlemsstaterne have indført egnede foranstaltninger til
  straks
  at
  forbyde de allerede eksisterende pesticidudledninger, der resulterer i uacceptable miljøkoncentrationer og
  undgå
  yderligere
  forringelse af tilstanden af overflade- og grundvand samt kyst- og havvand og gøre det muligt at opnå en god tilstand for overflade- og grundvand, således at vandmiljøet og drikkevandsforsyningen beskyttes mod virkningerne af plantebeskyttelsesmidler, med henblik på som minimum at nå de mål, der er fastsat i direktiv 2000/60/EF, 2006/118/EF, 2008/105/EF, 2008/56/EF og (EU) 2020/2184.

4.
     
  I den forbindelse er det nødvendigt, at drikkevandsleverandører regelmæssigt får fuld adgang til specifikke data om aktivstoffer i de pesticider, der anvendes i de vandbeskyttelsesområder, som de har ansvaret for. Disse data skal være tilstrækkeligt specificeret efter tid og sted. Sådanne data bør også stilles til rådighed for offentligheden i en passende form.

5.
     
  Anvendelse af kemiske plantebeskyttelsesmidler bør forbydes på stærkt permeable overflader eller anden infrastruktur i nærheden af overfladevand eller grundvand eller på befæstede overflader med stor risiko for afstrømning til overfladevand eller kloaksystemer.

6.
     
  Medlemsstaterne fastlægger beskyttede zoner for overfladevand og grundvand, der anvendes til indvinding af drikkevand, hvor anvendelse eller opbevaring af pesticider er forbudt.

Begrundelse

Begrundelse

Den regelmæssige og udbredte forekomst af pesticider i vandløb i koncentrationer, som ifølge EU's godkendelsesprocedurer slet ikke burde forekomme på dette niveau, og som derfor har en betydelig negativ indvirkning på biodiversiteten og ligevægten i naturen, understreger behovet for foranstaltninger, der kan etablere en acceptabel status quo.

Drikkevandsforsyningen er i høj grad af almen interesse, og drikkevandsleverandørerne skal have mulighed for at overvåge og sikre drikkevandskvaliteten ved hjælp af alle de påkrævede oplysninger.

Anbefalet ændring 38

Anbefalet ændring 38

Artikel 19a (ny artikel)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | Udvidet producentansvar |
| | 1.
     
  Medlemsstaterne træffer foranstaltninger til at sikre, at enhver producent, der bringer et plantebeskyttelsesmiddel i omsætning, bærer et udvidet producentansvar. |
| | 2.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at der indføres ordninger for udvidet producentansvar vedrørende alle plantebeskyttelsesmidler samt deres metabolitter i henhold til artikel 8 og 8, litra a i direktiv 2008/98/EF. |
| | 3.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at producenter af plantebeskyttelsesmidler dækker omkostningerne i henhold til bestemmelserne om udvidet producentansvar i direktiv 2008/98/EF samt følgende omkostninger, for så vidt de ikke allerede er omfattet af førstnævnte omkostninger |
| | a) | investerings- og driftsomkostninger afholdt af drikkevandsforsyningsselskaber for at overholde parameterværdierne for pesticider og deres metabolitter, som er fastsat i bilag I, del B, i direktiv (EU) 2020/2184 |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Udvidet producentansvar

Udvidet producentansvar

1.
     
  Medlemsstaterne træffer foranstaltninger til at sikre, at enhver producent, der bringer et plantebeskyttelsesmiddel i omsætning, bærer et udvidet producentansvar.

2.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at der indføres ordninger for udvidet producentansvar vedrørende alle plantebeskyttelsesmidler samt deres metabolitter i henhold til artikel 8 og 8, litra a i direktiv 2008/98/EF.

3.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at producenter af plantebeskyttelsesmidler dækker omkostningerne i henhold til bestemmelserne om udvidet producentansvar i direktiv 2008/98/EF samt følgende omkostninger, for så vidt de ikke allerede er omfattet af førstnævnte omkostninger

a)

a)

investerings- og driftsomkostninger afholdt af drikkevandsforsyningsselskaber for at overholde parameterværdierne for pesticider og deres metabolitter, som er fastsat i bilag I, del B, i direktiv (EU) 2020/2184

investerings- og driftsomkostninger afholdt af drikkevandsforsyningsselskaber for at overholde parameterværdierne for pesticider og deres metabolitter, som er fastsat i bilag I, del B, i direktiv (EU) 2020/2184

| b | omkostningerne ved indsamling og verificering af data om produkter, der er bragt i omsætning. |
| --- | --- |

b

b

omkostningerne ved indsamling og verificering af data om produkter, der er bragt i omsætning.

omkostningerne ved indsamling og verificering af data om produkter, der er bragt i omsætning.

4.
     
  De omkostninger, der skal afholdes, jf. stk. 3, må ikke være højere, end hvad der er nødvendigt for, at de tjenester, der er omhandlet deri, kan leveres på en omkostningseffektiv måde, og skal fastsættes på gennemsigtig vis mellem de berørte aktører.

5.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at de omkostninger, hver producent skal afholde i henhold til stk. 3, fastsættes på grundlag af miljø- og sundhedsrisiciene forbundet med de plantebeskyttelsesmidler, der bringes i omsætning.

6.
     
  Medlemsstaterne fastlægger nøje alle relevante involverede aktørers roller og ansvarsområder.

7.
     
  Hver medlemsstat tillader, at en producent, der er etableret i en anden medlemsstat, men markedsfører produkter på førstnævntes marked, udpeger en juridisk eller fysisk person, der er etableret på dens område, som bemyndiget repræsentant med henblik på opfyldelsen af producentens forpligtelser under ordninger for udvidet producentansvar på dens område.

Anbefalet ændring 39

Anbefalet ændring 39

Artikel 27, stk. 3, litra a)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| a) | de potentielle risici for menneskers sundhed og miljøet ved akutte eller kroniske virkninger i forbindelse med brug af plantebeskyttelsesmidler |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

a)

de potentielle risici for menneskers sundhed og miljøet ved akutte eller kroniske virkninger i forbindelse med brug af plantebeskyttelsesmidler

| a) | de potentielle risici for menneskers sundhed og miljøet ved akutte eller kroniske virkninger i forbindelse med brug af plantebeskyttelsesmidler |
| --- | --- |

a)

de potentielle risici for menneskers sundhed og miljøet ved akutte eller kroniske virkninger i forbindelse med brug af plantebeskyttelsesmidler

| aa) | de potentielle risici for menneskers sundhed og miljøet ved kombineret brug af plantebeskyttelsesmidler og manglende data om virkningerne af en kombineret brug af plantebeskyttelsesmidler, der ikke vurderes i forbindelse med anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler |
| --- | --- |

aa)

aa)

de potentielle risici for menneskers sundhed og miljøet ved kombineret brug af plantebeskyttelsesmidler og manglende data om virkningerne af en kombineret brug af plantebeskyttelsesmidler, der ikke vurderes i forbindelse med anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler

de potentielle risici for menneskers sundhed og miljøet ved kombineret brug af plantebeskyttelsesmidler og manglende data om virkningerne af en kombineret brug af plantebeskyttelsesmidler, der ikke vurderes i forbindelse med anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler

Anbefalet ændring 40

Anbefalet ændring 40

Artikel 28, stk. 2-4 (nyt stykke)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   Senest den 31. august hvert år forelægger hver enkelt medlemsstat Kommissionen en rapport med følgende oplysninger: | 2.   Senest den 31. august hvert år forelægger hver enkelt medlemsstat Kommissionen en rapport med følgende oplysninger: |
| a) | antal tilfælde af akut og kronisk forgiftning som følge af menneskers eksponering for plantebeskyttelsesmidler i det foregående kalenderår |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

2.   Senest den 31. august hvert år forelægger hver enkelt medlemsstat Kommissionen en rapport med følgende oplysninger:

2.   Senest den 31. august hvert år forelægger hver enkelt medlemsstat Kommissionen en rapport med følgende oplysninger:

a)

antal tilfælde af akut og kronisk forgiftning som følge af menneskers eksponering for plantebeskyttelsesmidler i det foregående kalenderår

| a) | antal tilfælde af akut og kronisk forgiftning som følge af menneskers eksponering for plantebeskyttelsesmidler i det foregående kalenderår |
| --- | --- |

a)

antal tilfælde af akut og kronisk forgiftning som følge af menneskers eksponering for plantebeskyttelsesmidler i det foregående kalenderår

| b) | de i stk. 1 angivne oplysninger for hvert enkelt tilfælde af forgiftning |
| --- | --- |

b)

de i stk. 1 angivne oplysninger for hvert enkelt tilfælde af forgiftning

| b) | de i stk. 1 angivne oplysninger for hvert enkelt tilfælde af forgiftning |
| --- | --- |

b)

de i stk. 1 angivne oplysninger for hvert enkelt tilfælde af forgiftning

| c) | antallet af erhvervssygdomme som følge af anvendelse af og/eller eksponering for plantebeskyttelsesmidler i det foregående år. |
| --- | --- |

c)

c)

antallet af erhvervssygdomme som følge af anvendelse af og/eller eksponering for plantebeskyttelsesmidler i det foregående år.

antallet af erhvervssygdomme som følge af anvendelse af og/eller eksponering for plantebeskyttelsesmidler i det foregående år.

3.   Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter med henblik på at fastlægge formatet for indgivelse af de i stk. 2 omhandlede oplysninger og data. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 41, stk. 2.

3.   Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter med henblik på at fastlægge formatet for indgivelse af de i stk. 2 omhandlede oplysninger og data. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 41, stk. 2.

4.
     
  Erhvervssygdomme som følge af anvendelse af og/eller eksponering for plantebeskyttelsesmidler i det foregående år:

| a) | hver medlemsstat udpeger en kompetent myndighed, der har ansvaret for at oprette et system til anmeldelse, anerkendelse og tildeling af rimelig kompensation for erhvervssygdomme, der opstår som følge af anvendelse af og/eller eksponering for plantebeskyttelsesmidler |
| --- | --- |

a)

a)

hver medlemsstat udpeger en kompetent myndighed, der har ansvaret for at oprette et system til anmeldelse, anerkendelse og tildeling af rimelig kompensation for erhvervssygdomme, der opstår som følge af anvendelse af og/eller eksponering for plantebeskyttelsesmidler

hver medlemsstat udpeger en kompetent myndighed, der har ansvaret for at oprette et system til anmeldelse, anerkendelse og tildeling af rimelig kompensation for erhvervssygdomme, der opstår som følge af anvendelse af og/eller eksponering for plantebeskyttelsesmidler

| b) | medlemsstaterne sikrer, at de udpegede myndigheder råder over tilstrækkeligt personale og tilstrækkelige ressourcer til at udføre deres opgaver korrekt, hvilket også omfatter gennemførelsen af effektive inspektioner |
| --- | --- |

b)

b)

medlemsstaterne sikrer, at de udpegede myndigheder råder over tilstrækkeligt personale og tilstrækkelige ressourcer til at udføre deres opgaver korrekt, hvilket også omfatter gennemførelsen af effektive inspektioner

medlemsstaterne sikrer, at de udpegede myndigheder råder over tilstrækkeligt personale og tilstrækkelige ressourcer til at udføre deres opgaver korrekt, hvilket også omfatter gennemførelsen af effektive inspektioner

| c) | medlemsstaterne sikrer, at de bindende nationale grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering (BOELV) ved anvendelse af og/eller eksponering for aktivstoffer i plantebeskyttelsesmidler overvåges, overholdes og anvendes |
| --- | --- |

c)

c)

medlemsstaterne sikrer, at de bindende nationale grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering (BOELV) ved anvendelse af og/eller eksponering for aktivstoffer i plantebeskyttelsesmidler overvåges, overholdes og anvendes

medlemsstaterne sikrer, at de bindende nationale grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering (BOELV) ved anvendelse af og/eller eksponering for aktivstoffer i plantebeskyttelsesmidler overvåges, overholdes og anvendes

| d) | medlemsstaterne sikrer, at enhver professionel bruger, herunder arbejdstagere, har adgang til officiel dokumentation, der angiver arten af det plantebeskyttelsesmiddel, der anvendes i forbindelse med vedkommendes erhvervsmæssige aktivitet, og eksponeringsperioden |
| --- | --- |

d)

d)

medlemsstaterne sikrer, at enhver professionel bruger, herunder arbejdstagere, har adgang til officiel dokumentation, der angiver arten af det plantebeskyttelsesmiddel, der anvendes i forbindelse med vedkommendes erhvervsmæssige aktivitet, og eksponeringsperioden

medlemsstaterne sikrer, at enhver professionel bruger, herunder arbejdstagere, har adgang til officiel dokumentation, der angiver arten af det plantebeskyttelsesmiddel, der anvendes i forbindelse med vedkommendes erhvervsmæssige aktivitet, og eksponeringsperioden

| e) | arbejdsgiverne skal stille de officielle dokumenter, der er omhandlet i stk. 4, til rådighed for alle de arbejdstagere, der er beskæftiget i deres virksomhed |
| --- | --- |

e)

e)

arbejdsgiverne skal stille de officielle dokumenter, der er omhandlet i stk. 4, til rådighed for alle de arbejdstagere, der er beskæftiget i deres virksomhed

arbejdsgiverne skal stille de officielle dokumenter, der er omhandlet i stk. 4, til rådighed for alle de arbejdstagere, der er beskæftiget i deres virksomhed

| f) | medlemsstaterne sikrer, at den i stk. 5 omhandlede forpligtelse overholdes, og anvender sanktioner, der er effektive, har afskrækkende virkning og står i et rimeligt forhold til en manglende overholdelse af dette krav |
| --- | --- |

f)

f)

medlemsstaterne sikrer, at den i stk. 5 omhandlede forpligtelse overholdes, og anvender sanktioner, der er effektive, har afskrækkende virkning og står i et rimeligt forhold til en manglende overholdelse af dette krav

medlemsstaterne sikrer, at den i stk. 5 omhandlede forpligtelse overholdes, og anvender sanktioner, der er effektive, har afskrækkende virkning og står i et rimeligt forhold til en manglende overholdelse af dette krav

| g) | medlemsstaterne letter indberetningen af erhvervssygdomme i forbindelse med anvendelse af og/eller eksponering for plantebeskyttelsesmidler ved at indføre tilgængelige og effektive indberetningsmekanismer |
| --- | --- |

g)

g)

medlemsstaterne letter indberetningen af erhvervssygdomme i forbindelse med anvendelse af og/eller eksponering for plantebeskyttelsesmidler ved at indføre tilgængelige og effektive indberetningsmekanismer

medlemsstaterne letter indberetningen af erhvervssygdomme i forbindelse med anvendelse af og/eller eksponering for plantebeskyttelsesmidler ved at indføre tilgængelige og effektive indberetningsmekanismer

| h) | medlemsstaterne er forpligtet til at sikre anerkendelse af disse sygdomme og en rimelig erstatning. |
| --- | --- |

h)

h)

medlemsstaterne er forpligtet til at sikre anerkendelse af disse sygdomme og en rimelig erstatning.

medlemsstaterne er forpligtet til at sikre anerkendelse af disse sygdomme og en rimelig erstatning.

Anbefalet ændring 41

Anbefalet ændring 41

Artikel 33a (ny artikel)

| Kommissionens forslag | Anbefalet ændring |
| --- | --- |
| | Overvågning af pesticidrester





  1.
     
  Medlemsstaterne træffer rutinemæssige foranstaltninger til gennemførelse af specifikke, repræsentative overvågningsprogrammer for restkoncentrationer af aktivstoffer og deres metabolitter i vandressourcer, grundvand, jord, luft/støv/nedbør, biota og mennesker.






  2.
     
  Nuværende overvågningsprogrammer og -indikatorer skal evalueres og om nødvendigt tilpasses, og nye programmer skal eventuelt skræddersyes, så der generes brugbare overvågningsdata. Medlemsstaterne træffer om nødvendigt yderligere foranstaltninger til at sikre, at brug af plantebeskyttelsesmidler lever op til bestemmelserne i artikel 4 og 29 i forordning (EF) nr. 1107/2009.






  3.
     
  Resultaterne af overvågningsprogrammerne skal indgives til Kommissionen og offentliggøres på det websted, der er omhandlet i artikel 8. Kommissionen gennemgår resultaterne og vurderer, om det er nødvendigt med lovgivningsmæssige ændringer. |

Kommissionens forslag

Anbefalet ændring

Overvågning af pesticidrester

Overvågning af pesticidrester

1.
     
  Medlemsstaterne træffer rutinemæssige foranstaltninger til gennemførelse af specifikke, repræsentative overvågningsprogrammer for restkoncentrationer af aktivstoffer og deres metabolitter i vandressourcer, grundvand, jord, luft/støv/nedbør, biota og mennesker.

2.
     
  Nuværende overvågningsprogrammer og -indikatorer skal evalueres og om nødvendigt tilpasses, og nye programmer skal eventuelt skræddersyes, så der generes brugbare overvågningsdata. Medlemsstaterne træffer om nødvendigt yderligere foranstaltninger til at sikre, at brug af plantebeskyttelsesmidler lever op til bestemmelserne i artikel 4 og 29 i forordning (EF) nr. 1107/2009.

3.
     
  Resultaterne af overvågningsprogrammerne skal indgives til Kommissionen og offentliggøres på det websted, der er omhandlet i artikel 8. Kommissionen gennemgår resultaterne og vurderer, om det er nødvendigt med lovgivningsmæssige ændringer.

Anbefalet ændring 42

Anbefalet ændring 42

Artikel 36, stk. 2, litra a)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| a) | angives, hvilke fem aktivstoffer der
  er af størst betydning for
  resultatet |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

a)

angives, hvilke fem aktivstoffer der
  er af størst betydning for
  resultatet

er af størst betydning for

| a) | angives, hvilke fem aktivstoffer der
  har størst negativ indvirkning på
  resultatet |
| --- | --- |

a)

angives, hvilke fem aktivstoffer der
  har størst negativ indvirkning på
  resultatet

har størst negativ indvirkning på

Begrundelse

Begrundelse

Budskabet bliver tydeligere.

II.   POLITISKE ANBEFALINGER

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG (RU)

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg støtter udtrykkeligt tiltag til at reducere anvendelsen af kemiske plantebeskyttelsesmidler, deres risici samt garantere bæredygtige fødevaresystemer. Det bør imidlertid sikres, at de fastsatte forpligtelser ikke medfører yderligere bureaukrati; |
| --- | --- |

1.

Det Europæiske Regionsudvalg støtter udtrykkeligt tiltag til at reducere anvendelsen af kemiske plantebeskyttelsesmidler, deres risici samt garantere bæredygtige fødevaresystemer. Det bør imidlertid sikres, at de fastsatte forpligtelser ikke medfører yderligere bureaukrati;

| 2. | minder om, at udvalget i sin udtalelse om reformen af den fælles landbrugspolitik opfordrede til, at der indarbejdes fælles, kvantificerede, målbare og opnåelige fælles europæiske mål for de nationale strategiske planer i forordningen om den fælles landbrugspolitik (1) inden 2027, hvor anvendelsen af pesticider i medlemsstaterne reduceres med mindst 30 % i forhold til 2017; |
| --- | --- |

2.

minder om, at udvalget i sin udtalelse om reformen af den fælles landbrugspolitik opfordrede til, at der indarbejdes fælles, kvantificerede, målbare og opnåelige fælles europæiske mål for de nationale strategiske planer i forordningen om den fælles landbrugspolitik (1

| 3. | mener, at Kommissionen bør arbejde på en løbende og struktureret revision, ved hjælp af delegerede retsakter og i overensstemmelse med artikel 35 i denne forordning, af indikatorerne, hvor toksicitet i tilstrækkelig grad skal betragtes adskilt fra mængden af pesticider under hensyntagen til den brede vifte af forskellig toksicitet, der hidtil f.eks. behandles i en harmoniseret risikoindikatorgruppe med samme vægtningsfaktor, således at der tages højde for deres toksicitet på differentieret vis; |
| --- | --- |

3.

mener, at Kommissionen bør arbejde på en løbende og struktureret revision, ved hjælp af delegerede retsakter og i overensstemmelse med artikel 35 i denne forordning, af indikatorerne, hvor toksicitet i tilstrækkelig grad skal betragtes adskilt fra mængden af pesticider under hensyntagen til den brede vifte af forskellig toksicitet, der hidtil f.eks. behandles i en harmoniseret risikoindikatorgruppe med samme vægtningsfaktor, således at der tages højde for deres toksicitet på differentieret vis;

| 4. | opfordrer til, at de nationale handlingsplaner fremsendes til Kommissionen, således at den kan foretage efterfølgende kontrol af de pågældende nationale handlingsplaner med støtte fra en uafhængig ekspertgruppe, hvor der deltager repræsentanter for civilsamfundet, så der sikres gennemsigtighed i procedurerne; |
| --- | --- |

4.

opfordrer til, at de nationale handlingsplaner fremsendes til Kommissionen, således at den kan foretage efterfølgende kontrol af de pågældende nationale handlingsplaner med støtte fra en uafhængig ekspertgruppe, hvor der deltager repræsentanter for civilsamfundet, så der sikres gennemsigtighed i procedurerne;

| 5. | opfordrer Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet til at kontrollere effektiviteten af de godkendte pesticider med stor regelmæssighed og revidere godkendelserne, så snart der er konstateret resistens i de bestande af skadegørere, der er berørt af produktet, således at produktet ikke anvendes unødigt, når det ikke længere er effektivt; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet til at kontrollere effektiviteten af de godkendte pesticider med stor regelmæssighed og revidere godkendelserne, så snart der er konstateret resistens i de bestande af skadegørere, der er berørt af produktet, således at produktet ikke anvendes unødigt, når det ikke længere er effektivt;

| 6. | opfordrer EU til at finansiere forskningsprojekter, der skal undersøge den hidtil ukendte indvirkning på menneskers sundhed og den biologiske mangfoldighed af en kombineret brug af pesticider; |
| --- | --- |

6.

opfordrer EU til at finansiere forskningsprojekter, der skal undersøge den hidtil ukendte indvirkning på menneskers sundhed og den biologiske mangfoldighed af en kombineret brug af pesticider;

| 7. | bemærker, at privat og offentlig forskning i biologisk og integreret bekæmpelse af skadegørere har gjort betydelige fremskridt i det seneste årti og nu tilbyder alternativer til 40 % af de syntetiske pesticidanvendelser. Udvalget ser gerne, at EU's forskningsprogram øger sin støtte til disse programmer yderligere, således at målet om at halvere anvendelsen af pesticider inden 2030 kan opfyldes som et minimum; |
| --- | --- |

7.

bemærker, at privat og offentlig forskning i biologisk og integreret bekæmpelse af skadegørere har gjort betydelige fremskridt i det seneste årti og nu tilbyder alternativer til 40 % af de syntetiske pesticidanvendelser. Udvalget ser gerne, at EU's forskningsprogram øger sin støtte til disse programmer yderligere, således at målet om at halvere anvendelsen af pesticider inden 2030 kan opfyldes som et minimum;

| 8. | tilskynder EU til at revidere tilgangen baseret på den harmoniserede risikoindikator grundigt, således at der ud over mængden i særlig grad tages højde for toksiciteten. Udvalget opfordrer EU til at foretage en detaljeret validering af de prognoser, der baseres på henholdsvis en harmoniseret risikoindikator eller en alternativ tilgang og sikre, at en reduktion af den beregnede risikoværdi også reelt fører til en reduktion af den negative indvirkning af pesticider på miljøet og menneskers sundhed. Udvalget opfordrer Kommissionen til at foretage en struktureret revision for at sikre, at der opnås pålidelige resultater af de eksisterende indikatorer; |
| --- | --- |

8.

tilskynder EU til at revidere tilgangen baseret på den harmoniserede risikoindikator grundigt, således at der ud over mængden i særlig grad tages højde for toksiciteten. Udvalget opfordrer EU til at foretage en detaljeret validering af de prognoser, der baseres på henholdsvis en harmoniseret risikoindikator eller en alternativ tilgang og sikre, at en reduktion af den beregnede risikoværdi også reelt fører til en reduktion af den negative indvirkning af pesticider på miljøet og menneskers sundhed. Udvalget opfordrer Kommissionen til at foretage en struktureret revision for at sikre, at der opnås pålidelige resultater af de eksisterende indikatorer;

| 9. | opfordrer til, at EU i overensstemmelse med Domstolens dom af 1. oktober 2019 finansierer udarbejdelsen af eksperimentelle undersøgelser af langtidstoksiciteten af pesticider i deres komplette sammensætning før der gives tilladelse til markedsføring af disse på det europæiske marked; |
| --- | --- |

9.

opfordrer til, at EU i overensstemmelse med Domstolens dom af 1. oktober 2019 finansierer udarbejdelsen af eksperimentelle undersøgelser af langtidstoksiciteten af pesticider i deres komplette sammensætning før der gives tilladelse til markedsføring af disse på det europæiske marked;

| 10. | gør opmærksom på, at fødevaresikkerheden ikke må bringes i fare som følge af en alt for hurtig tilpasningsproces i den nuværende krisesituation; |
| --- | --- |

10.

gør opmærksom på, at fødevaresikkerheden ikke må bringes i fare som følge af en alt for hurtig tilpasningsproces i den nuværende krisesituation;

| 11. | påpeger desuden, at den reducerede anvendelse af pesticider og reduktionen af toksicitet forbedrer landbrugsbedrifternes modstandsdygtighed over for økonomiske kriser, energi- og miljøkriser; |
| --- | --- |

11.

påpeger desuden, at den reducerede anvendelse af pesticider og reduktionen af toksicitet forbedrer landbrugsbedrifternes modstandsdygtighed over for økonomiske kriser, energi- og miljøkriser;

| 12. | gør derudover opmærksom på, at en sænkning af standarderne for bæredygtig fødevareproduktion i forbindelse med den nuværende krise ikke kun medfører miljøomkostninger, men også kan øge prisudsvingene; |
| --- | --- |

12.

gør derudover opmærksom på, at en sænkning af standarderne for bæredygtig fødevareproduktion i forbindelse med den nuværende krise ikke kun medfører miljøomkostninger, men også kan øge prisudsvingene;

| 13. | opfordrer medlemsstaterne til at styrke deres foranstaltninger til støtte for landbrugernes reduktion af anvendelsen af pesticider og deres risici inden for rammerne af deres strategiplaner under den fælles landbrugspolitik; |
| --- | --- |

13.

opfordrer medlemsstaterne til at styrke deres foranstaltninger til støtte for landbrugernes reduktion af anvendelsen af pesticider og deres risici inden for rammerne af deres strategiplaner under den fælles landbrugspolitik;

| 14. | beklager, at Kommissionen foreslår, at de nødvendige midler kommer fra den fælles landbrugspolitik i en periode på fem år, men uden at fonden tilføres nye midler; |
| --- | --- |

14.

beklager, at Kommissionen foreslår, at de nødvendige midler kommer fra den fælles landbrugspolitik i en periode på fem år, men uden at fonden tilføres nye midler;

| 15. | beklager, at de nationale strategiplaner, der er valideret af Kommissionen, er meget uambitiøse set i forhold til at reducere mængderne af pesticider og især deres risici, hvilket betyder, at EU's mål ikke vil blive nået; |
| --- | --- |

15.

beklager, at de nationale strategiplaner, der er valideret af Kommissionen, er meget uambitiøse set i forhold til at reducere mængderne af pesticider og især deres risici, hvilket betyder, at EU's mål ikke vil blive nået;

| 16. | opfordrer EU til at forbyde importen af fødevarer, der behandles med pesticider, der ikke er godkendt i Europa, og som bringer borgernes sundhed og miljøet i fare. Dette vil også skabe fair konkurrencevilkår for vores producenter; |
| --- | --- |

16.

opfordrer EU til at forbyde importen af fødevarer, der behandles med pesticider, der ikke er godkendt i Europa, og som bringer borgernes sundhed og miljøet i fare. Dette vil også skabe fair konkurrencevilkår for vores producenter;

| 17. | opfordrer Kommissionen til med henblik på at sikre sammenhæng med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 (2) at forbyde eksporten fra Europa til tredjelande af pesticider og aktivstoffer i pesticider, der ikke er godkendt; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen til med henblik på at sikre sammenhæng med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 (2

| 18. | minder EU-institutionerne om, at borgerne inden for rammerne af konferencen om Europas fremtid opfordrede EU-institutionerne til at træffe effektive foranstaltninger, der skal fremme og sikre et grønnere og mere klimavenligt landbrug; |
| --- | --- |

18.

minder EU-institutionerne om, at borgerne inden for rammerne af konferencen om Europas fremtid opfordrede EU-institutionerne til at træffe effektive foranstaltninger, der skal fremme og sikre et grønnere og mere klimavenligt landbrug;

| 19. | minder om de europæiske regioners og lokale myndigheders rolle i gennemførelsen af den europæiske grønne pagt, navnlig som følge af deres rolle i forbindelse med gennemførelsen og overvågningen af den fælles landbrugspolitik; |
| --- | --- |

19.

minder om de europæiske regioners og lokale myndigheders rolle i gennemførelsen af den europæiske grønne pagt, navnlig som følge af deres rolle i forbindelse med gennemførelsen og overvågningen af den fælles landbrugspolitik;

| 20. | opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at informere deres borgere om farerne ved anvendelsen af pesticider; |
| --- | --- |

20.

opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at informere deres borgere om farerne ved anvendelsen af pesticider;

| 21. | efterlyser et forbud mod salg af de mere farlige kemiske plantebeskyttelsesmidler til kunder, der ikke er erhvervskunder; |
| --- | --- |

21.

efterlyser et forbud mod salg af de mere farlige kemiske plantebeskyttelsesmidler til kunder, der ikke er erhvervskunder;

| 22. | opfordrer til et forbud mod, at kunder, der ikke er erhvervskunder, anvender kemiske plantebeskyttelsesmidler; |
| --- | --- |

22.

opfordrer til et forbud mod, at kunder, der ikke er erhvervskunder, anvender kemiske plantebeskyttelsesmidler;

| 23. | fremhæver de europæiske regionale og lokale myndigheders ret til at lægge planer for deres område under overholdelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet. |
| --- | --- |

23.

fremhæver de europæiske regionale og lokale myndigheders ret til at lægge planer for deres område under overholdelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet.

Bruxelles, den 15. marts 2023.

Vasco ALVES CORDEIRO

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/42/EF af 27. juni 2001 om vurdering af bestemte planers og programmers indvirkning på miljøet (EFT L 197 af 21.7.2001, s. 30)

24

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/42/EF af 27. juni 2001 om vurdering af bestemte planers og programmers indvirkning på miljøet (EFT L 197 af 21.7.2001, s. 30)

24

(33)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af vilde fugle (EUT L 20 af 26.1.2010, s. 7).

33

(34)  Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7).

34

(33)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af vilde fugle (EUT L 20 af 26.1.2010, s. 7).

33

(34)  Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7).

34

(47)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2020/2184 af 16. december 2020 om kvaliteten af drikkevand (EUT L 435 af 23.12.2020, s. 1).

47

(47)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2020/2184 af 16. december 2020 om kvaliteten af drikkevand (EUT L 435 af 23.12.2020, s. 1).

47

(1)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En jord til bord-strategi for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem (COM(2020) 381 final).

1

(1)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — »En jord til bord-strategi for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem« (COM(2020) 381 final).

1

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/2116 af 2. december 2021 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1306/2013 (EUT L 435 af 6.12.2021, s. 187).

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1).

2

---

| 30.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 188/70 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 188/70

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om forslag til ændring af direktivet om asbest

(2023/C 188/07)

| Ordfører: | Hanna ZDANOWSKA (PL/EPP), borgmester i Łódź |
| --- | --- |
| Basisdokument: | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2009/148/EF om beskyttelse af arbejdstagere mod farerne ved under arbejdet at være udsat for asbest
  COM(2022) 489 final |

Ordfører:

Hanna ZDANOWSKA (PL/EPP), borgmester i Łódź

Basisdokument:

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2009/148/EF om beskyttelse af arbejdstagere mod farerne ved under arbejdet at være udsat for asbest

COM(2022) 489 final

I.   ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Anbefalet ændring 1

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (3) | Asbest er et meget farligt kræftfremkaldende stof, som stadig påvirker forskellige økonomiske sektorer såsom byggeri og renovering, råstofudvinding, affaldshåndtering og brandbekæmpelse, hvor arbejdstagerne er i stor risiko for at blive eksponeret. Asbestfibre klassificeres som kræftfremkaldende stoffer 1A i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/200865. Når luftbårne asbestfibre indåndes, kan de føre til alvorlige sygdomme såsom mesotheliom og lungekræft, og de første sygdomstegn kan i gennemsnit tage 30 år om at vise sig fra eksponeringstidspunktet, hvilket i sidste ende fører til arbejdsrelaterede dødsfald. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(3)

Asbest er et meget farligt kræftfremkaldende stof, som stadig påvirker forskellige økonomiske sektorer såsom byggeri og renovering, råstofudvinding, affaldshåndtering og brandbekæmpelse, hvor arbejdstagerne er i stor risiko for at blive eksponeret. Asbestfibre klassificeres som kræftfremkaldende stoffer 1A i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/200865. Når luftbårne asbestfibre indåndes, kan de føre til alvorlige sygdomme såsom mesotheliom og lungekræft, og de første sygdomstegn kan i gennemsnit tage 30 år om at vise sig fra eksponeringstidspunktet, hvilket i sidste ende fører til arbejdsrelaterede dødsfald.

| (3) | Asbest er et meget farligt kræftfremkaldende stof, som stadig påvirker forskellige økonomiske sektorer såsom byggeri og renovering, råstofudvinding,
  energiindustrien, den kemiske industri, transport,
  affaldshåndtering og brandbekæmpelse, hvor arbejdstagerne er i stor risiko for at blive eksponeret. Asbestfibre klassificeres som kræftfremkaldende stoffer 1A i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/200865. Når luftbårne asbestfibre indåndes, kan de føre til alvorlige sygdomme såsom mesotheliom og lungekræft, og de første sygdomstegn kan i gennemsnit tage 30 år om at vise sig fra eksponeringstidspunktet, hvilket i sidste ende fører til arbejdsrelaterede dødsfald. |
| --- | --- |

(3)

Asbest er et meget farligt kræftfremkaldende stof, som stadig påvirker forskellige økonomiske sektorer såsom byggeri og renovering, råstofudvinding,
  energiindustrien, den kemiske industri, transport,
  affaldshåndtering og brandbekæmpelse, hvor arbejdstagerne er i stor risiko for at blive eksponeret. Asbestfibre klassificeres som kræftfremkaldende stoffer 1A i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/200865. Når luftbårne asbestfibre indåndes, kan de føre til alvorlige sygdomme såsom mesotheliom og lungekræft, og de første sygdomstegn kan i gennemsnit tage 30 år om at vise sig fra eksponeringstidspunktet, hvilket i sidste ende fører til arbejdsrelaterede dødsfald.

Begrundelse

Tilføjelse til listen over sektorer, hvor der ofte er blevet anvendt asbest, og som nu kan udgøre en risiko for arbejdstageres og beboeres helbred.

Anbefalet ændring 2

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (5) | Den europæiske kræfthandlingsplan (1) støtter behovet for en indsats inden for beskyttelse af arbejdstagerne mod kræftfremkaldende stoffer. Bedre beskyttelse af arbejdstagere, der udsættes for asbest, vil også være vigtig i forbindelse med den grønne omstilling og gennemførelsen af den europæiske grønne pagt, herunder navnlig renoveringsbølgen for Europa (2). Borgernes anbefalinger inden for rammerne af konferencen om Europas fremtid (3) fremhævede også betydningen af rimelige arbejdsvilkår, navnlig revisionen af direktiv 2009/148/EF. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(5)

Den europæiske kræfthandlingsplan (1) støtter behovet for en indsats inden for beskyttelse af arbejdstagerne mod kræftfremkaldende stoffer. Bedre beskyttelse af arbejdstagere, der udsættes for asbest, vil også være vigtig i forbindelse med den grønne omstilling og gennemførelsen af den europæiske grønne pagt, herunder navnlig renoveringsbølgen for Europa (2). Borgernes anbefalinger inden for rammerne af konferencen om Europas fremtid (3) fremhævede også betydningen af rimelige arbejdsvilkår, navnlig revisionen af direktiv 2009/148/EF.

| (5) | Den europæiske kræfthandlingsplan (1) støtter behovet for en indsats inden for beskyttelse af arbejdstagerne mod kræftfremkaldende stoffer. Bedre beskyttelse af arbejdstagere, der udsættes for asbest,
  og personer, der direkte eller indirekte eksponeres herfor som følge af tredjemands erhvervsmæssige aktiviteter, navnlig på steder, hvor der foregår istandsættelse, renovering, afmontering eller nedrivning, eller på asbestdeponeringsanlæg,
  vil også være vigtig i forbindelse med den grønne omstilling og gennemførelsen af den europæiske grønne pagt, herunder navnlig renoveringsbølgen for Europa (2). Borgernes anbefalinger inden for rammerne af konferencen om Europas fremtid (3) fremhævede også betydningen af rimelige arbejdsvilkår, navnlig revisionen af direktiv 2009/148/EF. |
| --- | --- |

(5)

Den europæiske kræfthandlingsplan (1) støtter behovet for en indsats inden for beskyttelse af arbejdstagerne mod kræftfremkaldende stoffer. Bedre beskyttelse af arbejdstagere, der udsættes for asbest,
  og personer, der direkte eller indirekte eksponeres herfor som følge af tredjemands erhvervsmæssige aktiviteter, navnlig på steder, hvor der foregår istandsættelse, renovering, afmontering eller nedrivning, eller på asbestdeponeringsanlæg,
  vil også være vigtig i forbindelse med den grønne omstilling og gennemførelsen af den europæiske grønne pagt, herunder navnlig renoveringsbølgen for Europa (2). Borgernes anbefalinger inden for rammerne af konferencen om Europas fremtid (3) fremhævede også betydningen af rimelige arbejdsvilkår, navnlig revisionen af direktiv 2009/148/EF.

Begrundelse

Den grønne omstilling, som alle tilstræber, og EU's ambition om at øge renoveringsprocenten for bygninger som led i renoveringsbølgen kan samtidig føre til øget eksponering for asbest — ikke kun for byggearbejdere, men også for personer, der ikke er involveret (beboere i nabobygninger og forbigående).

Anbefalet ændring 3

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (8) | Der bør fastsættes en revideret grænseværdi i dette direktiv i lyset af de foreliggende oplysninger, herunder ajourført videnskabelig dokumentation og tekniske data, baseret på en grundig vurdering af de socioøkonomiske virkninger og tilgængeligheden af måleprotokoller og -teknikker for eksponering på arbejdspladsen. Disse oplysninger bør baseres på udtalelser fra Udvalget for Risikovurdering (RAC) under Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA), der er nedsat ved forordning (EF) nr. 1907/2006, og udtalelser fra Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen (ACSH), der er nedsat ved Rådets afgørelse af 22. juli 2003 (1). |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(8)

Der bør fastsættes en revideret grænseværdi i dette direktiv i lyset af de foreliggende oplysninger, herunder ajourført videnskabelig dokumentation og tekniske data, baseret på en grundig vurdering af de socioøkonomiske virkninger og tilgængeligheden af måleprotokoller og -teknikker for eksponering på arbejdspladsen. Disse oplysninger bør baseres på udtalelser fra Udvalget for Risikovurdering (RAC) under Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA), der er nedsat ved forordning (EF) nr. 1907/2006, og udtalelser fra Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen (ACSH), der er nedsat ved Rådets afgørelse af 22. juli 2003 (1).

| (8) | Der bør fastsættes en revideret grænseværdi i dette direktiv i lyset af de foreliggende oplysninger, herunder ajourført videnskabelig dokumentation og tekniske data, baseret på en grundig vurdering af de socioøkonomiske virkninger og tilgængeligheden af måleprotokoller og -teknikker for eksponering på arbejdspladsen. Disse oplysninger bør baseres på
  forskellige muligheder i
  udtalelser fra Udvalget for Risikovurdering (RAC) under Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA), der er nedsat ved forordning (EF) nr. 1907/2006, og udtalelser fra Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen (ACSH), der er nedsat ved Rådets afgørelse af 22. juli 2003 (1). |
| --- | --- |

(8)

Der bør fastsættes en revideret grænseværdi i dette direktiv i lyset af de foreliggende oplysninger, herunder ajourført videnskabelig dokumentation og tekniske data, baseret på en grundig vurdering af de socioøkonomiske virkninger og tilgængeligheden af måleprotokoller og -teknikker for eksponering på arbejdspladsen. Disse oplysninger bør baseres på
  forskellige muligheder i
  udtalelser fra Udvalget for Risikovurdering (RAC) under Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA), der er nedsat ved forordning (EF) nr. 1907/2006, og udtalelser fra Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen (ACSH), der er nedsat ved Rådets afgørelse af 22. juli 2003 (1).

Begrundelse

Udtalelserne fra ovennævnte organer indeholder forskellige muligheder, hvad angår grænseværdierne for erhvervsmæssig eksponering for asbest og forholdet mellem eksponering og risiko.

Anbefalet ændring 4

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (9) | Under hensyntagen til den relevante videnskabelige ekspertise og en afbalanceret tilgang, der samtidig sikrer en passende beskyttelse af arbejdstagerne på EU-plan
  og undgår uforholdsmæssigt store økonomiske ulemper og byrder for de berørte erhvervsdrivende (herunder SMV'er)
  , bør der fastsættes en revideret OEL på 0,01 fibre/cm3 som et tidsvægtet gennemsnit (TWA) på otte timer. Denne afbalancerede tilgang understøttes af et folkesundhedsmål, der sigter mod den
  nødvendige
  sikre fjernelse af asbest. Det er også blevet overvejet at foreslå en OEL, der tager hensyn til økonomiske og tekniske overvejelser for at muliggøre en effektiv fjernelse. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(9)

Under hensyntagen til den relevante videnskabelige ekspertise og en afbalanceret tilgang, der samtidig sikrer en passende beskyttelse af arbejdstagerne på EU-plan
  og undgår uforholdsmæssigt store økonomiske ulemper og byrder for de berørte erhvervsdrivende (herunder SMV'er)
  , bør der fastsættes en revideret OEL på 0,01 fibre/cm3 som et tidsvægtet gennemsnit (TWA) på otte timer. Denne afbalancerede tilgang understøttes af et folkesundhedsmål, der sigter mod den
  nødvendige
  sikre fjernelse af asbest. Det er også blevet overvejet at foreslå en OEL, der tager hensyn til økonomiske og tekniske overvejelser for at muliggøre en effektiv fjernelse.

| (9) | Under hensyntagen til den relevante videnskabelige ekspertise og en afbalanceret tilgang, der samtidig sikrer en passende beskyttelse af arbejdstagerne på EU-plan
  , og i betragtning af hvad der allerede er gennemført i nogle EU-medlemsstater, og som bekræfter gennemførligheden af den nye OEL
  , bør der fastsættes en revideret OEL på 0,01 fibre/cm3 som et tidsvægtet gennemsnit (TWA) på otte timer
  , og gennemføres en OEL på 0,002 fibre/cm3 senest 3 år efter dette direktivs ikrafttræden
  . Denne afbalancerede tilgang understøttes af et folkesundhedsmål, der sigter mod den sikre fjernelse af asbest. Det er også blevet overvejet at foreslå en
  gradvis reduktion af
  OEL, der tager hensyn til økonomiske og tekniske overvejelser for at muliggøre en effektiv fjernelse. |
| --- | --- |

(9)

Under hensyntagen til den relevante videnskabelige ekspertise og en afbalanceret tilgang, der samtidig sikrer en passende beskyttelse af arbejdstagerne på EU-plan
  , og i betragtning af hvad der allerede er gennemført i nogle EU-medlemsstater, og som bekræfter gennemførligheden af den nye OEL
  , bør der fastsættes en revideret OEL på 0,01 fibre/cm3 som et tidsvægtet gennemsnit (TWA) på otte timer
  , og gennemføres en OEL på 0,002 fibre/cm3 senest 3 år efter dette direktivs ikrafttræden
  . Denne afbalancerede tilgang understøttes af et folkesundhedsmål, der sigter mod den sikre fjernelse af asbest. Det er også blevet overvejet at foreslå en
  gradvis reduktion af
  OEL, der tager hensyn til økonomiske og tekniske overvejelser for at muliggøre en effektiv fjernelse.

Begrundelse

I Nederlandene er den nationale OEL for asbest, der har været gældende siden 2016, 0,002 fibre/cm3 (målt med raster-elektronmikroskopi-SEM/EDXA). Denne bindende grænseværdi er baseret på rapporten fra 2010 fra det nederlandske sundhedsråd — en vigtig kilde, som ECHA anvender til at udlede sit ERR.

Anbefalet ændring 5

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (11) | Selv om optisk
  mikroskopi
  ikke
  giver mulighed for at tælle de mindste sundhedsskadelige fibre,
  er
  det
  i øjeblikket den mest anvendte metode til regelmæssig måling af asbest. Da det
  er muligt at måle en OEL
  svarende til
  0,01 f/cm3 med fasekontrastmikroskop (PCM)
  , er der ikke behov for en overgangsperiode for gennemførelsen af den reviderede OEL
  . I overensstemmelse med udtalelsen fra Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen bør der
  anvendes
  en mere moderne og følsom metode baseret på elektronmikroskopi, samtidig med at der tages hensyn til behovet for
  en passende tilpasningsperiode
  og for mere harmonisering på EU-plan af forskellige elektronmikroskopimetoder. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(11)

Selv om optisk
  mikroskopi
  ikke
  giver mulighed for at tælle de mindste sundhedsskadelige fibre,
  er
  det
  i øjeblikket den mest anvendte metode til regelmæssig måling af asbest. Da det
  er muligt at måle en OEL
  svarende til
  0,01 f/cm3 med fasekontrastmikroskop (PCM)
  , er der ikke behov for en overgangsperiode for gennemførelsen af den reviderede OEL
  . I overensstemmelse med udtalelsen fra Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen bør der
  anvendes
  en mere moderne og følsom metode baseret på elektronmikroskopi, samtidig med at der tages hensyn til behovet for
  en passende tilpasningsperiode
  og for mere harmonisering på EU-plan af forskellige elektronmikroskopimetoder.

| (11) | Optisk
  mikroskopi giver
  ikke
  mulighed for at tælle de mindste sundhedsskadelige fibre,
  og
  det er
  ikke
  muligt at måle en OEL
  på under
  0,01 f/cm3 med fasekontrastmikroskop (PCM). I overensstemmelse med udtalelsen fra Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen bør der
  gradvist indføres
  en mere moderne og følsom metode baseret på elektronmikroskopi, samtidig med at der tages hensyn til behovet for
  tilpasning
  og for mere harmonisering på EU-plan af forskellige elektronmikroskopimetoder. |
| --- | --- |

(11)

Optisk
  mikroskopi giver
  ikke
  mulighed for at tælle de mindste sundhedsskadelige fibre,
  og
  det er
  ikke
  muligt at måle en OEL
  på under
  0,01 f/cm3 med fasekontrastmikroskop (PCM). I overensstemmelse med udtalelsen fra Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen bør der
  gradvist indføres
  en mere moderne og følsom metode baseret på elektronmikroskopi, samtidig med at der tages hensyn til behovet for
  tilpasning
  og for mere harmonisering på EU-plan af forskellige elektronmikroskopimetoder.

Begrundelse

I henhold til RAC's udtalelse om videnskabelig evaluering af grænseværdier for asbest på arbejdspladsen, der blev offentliggjort den 21. juni 2021, betragtes PCM på nuværende tidspunkt ikke længere som en avanceret målemetode for asbest i arbejdsmiljøet.

Anbefalet ændring 6

Betragtning 14a (ny):

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (14a) | Medlemsstaterne opfordres til at harmonisere deres nationale standarder og procedurer for anerkendelse af asbestrelaterede sygdomme samt oprette et register over asbestrelaterede sygdomme. Det er vigtigt at indarbejde en særlig ordning for pleje og behandling af personer med asbestrelaterede sygdomme for alle arbejdstagere (nuværende og forhenværende) i sektorer med risiko for eksponering for asbest samt medlemmer af deres familier og andre personer, der eksponeres for deres miljø. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(14a)

Medlemsstaterne opfordres til at harmonisere deres nationale standarder og procedurer for anerkendelse af asbestrelaterede sygdomme samt oprette et register over asbestrelaterede sygdomme. Det er vigtigt at indarbejde en særlig ordning for pleje og behandling af personer med asbestrelaterede sygdomme for alle arbejdstagere (nuværende og forhenværende) i sektorer med risiko for eksponering for asbest samt medlemmer af deres familier og andre personer, der eksponeres for deres miljø.

Begrundelse

I øjeblikket er det kun erhvervsmæssige asbestrelaterede sygdomme, der er udpeget. Manglen på omfattende og sammenlignelige oplysninger fra medlemsstaterne gør det ikke muligt at give en pålidelig forudsigelse af dødeligheden som følge af bl.a. pleuramesoteliom eller en ordentlig vurdering af asbestrelaterede risici. Det er med til at forværre ulighederne i de nationale kompensationsordninger. Det er derfor også vigtigt at supplere asbestpolitikken på sundhedsområdet med et register over asbestrelaterede sygdomme (de mest gængse kilder til information om antallet af asbestrelaterede sygdomme bygger på erhvervssygdomme).

Anbefalet ændring 7

Betragtning 16a (ny):

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | (16a) | Eftersom asbestrelaterede sygdomme har en lang latenstid, og der er begrænset bevidsthed om risiciene forbundet med eksponering for asbest, vil Kommissionen sammen med medlemsstaterne umiddelbart efter direktivets ikrafttræden gennemføre regelmæssige, intensive og målrettede informations- og oplysningskampagner om risiciene ved eksponering for asbest og passende former for beskyttelse. Disse tiltag bør være rettet mod:







  — | arbejdstagere og deres familier |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(16a)

—

arbejdstagere og deres familier

| — | arbejdsgivere |
| --- | --- |

—

arbejdsgivere

| — | bygningsejere og -forvaltere |
| --- | --- |

—

bygningsejere og -forvaltere

| — | lokale og regionale myndigheder |
| --- | --- |

—

lokale og regionale myndigheder

| — | beboere i områder med mange gamle bygninger |
| --- | --- |

—

beboere i områder med mange gamle bygninger

| — | sundhedstjenester for at øge radiologers og praktiserende lægers opmærksomhed på og færdigheder inden for anerkendelse og behandling af asbestrelaterede sygdomme. |
| --- | --- |

—

sundhedstjenester for at øge radiologers og praktiserende lægers opmærksomhed på og færdigheder inden for anerkendelse og behandling af asbestrelaterede sygdomme.

Begrundelse

Selv om asbest har være forbudt i EU siden 2005, og der tilsyneladende er udbredt kendskab til de asbestrelaterede risici, har både arbejdstagere og arbejdsgivere (navnlig i byggebranchen) og beboerne selv samt ansatte i lokale og regionale myndigheder eller boligkooperativer/foreninger begrænset praktisk viden.

Anbefalet ændring 8

Artikel 1, nr. 4)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 4) | Artikel 7, stk. 6, første afsnit, affattes således:
  »Optællingen af fibre skal
  så vidt muligt
  udføres ved hjælp af et fasekontrast-mikroskop (PCM) i overensstemmelse med den metode, som Verdenssundhedsorganisationen (WHO) anbefalede i 1997 (*1),
  eller om muligt efter en anden metode, der giver tilsvarende eller bedre resultater, såsom en metode baseret på
  elektronmikroskopi (EM). |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

4)

Artikel 7, stk. 6, første afsnit, affattes således:

»Optællingen af fibre skal
  så vidt muligt
  udføres ved hjælp af et fasekontrast-mikroskop (PCM) i overensstemmelse med den metode, som Verdenssundhedsorganisationen (WHO) anbefalede i 1997 (*1),
  eller om muligt efter en anden metode, der giver tilsvarende eller bedre resultater, såsom en metode baseret på
  elektronmikroskopi (EM).

| 4) | Artikel 7, stk. 6, første afsnit, affattes således:
  »Optællingen af fibre skal
  i overgangsperioden
  udføres ved hjælp af et fasekontrast-mikroskop (PCM) i overensstemmelse med den metode, som Verdenssundhedsorganisationen (WHO) anbefalede i 1997 (*2),
  hvorimod gennemførelsen af en OEL på 0,002 fibre/cm3 kræver
  elektronmikroskopi (EM). |
| --- | --- |

4)

Artikel 7, stk. 6, første afsnit, affattes således:

»Optællingen af fibre skal
  i overgangsperioden
  udføres ved hjælp af et fasekontrast-mikroskop (PCM) i overensstemmelse med den metode, som Verdenssundhedsorganisationen (WHO) anbefalede i 1997 (*2),
  hvorimod gennemførelsen af en OEL på 0,002 fibre/cm3 kræver
  elektronmikroskopi (EM).

Begrundelse

Da optisk mikroskopi ikke kan måle en OEL på under 0,01 f/cm3 med et fasekontrast-mikroskop, bør der anvendes en mere moderne og følsom metode baseret på elektronmikroskopi i overensstemmelse med udtalelsen fra Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen.

Anbefalet ændring 9

Artikel 1 — nr. 4a) (nyt)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 4a) | I artikel 7 indsættes som stk. 7:




  »7.
     
  I betragtning af de høje omkostninger ved laboratorieudstyr af høj kvalitet til forskning i asbestfibre anbefales det at oprette certificeringscentre i større bycentre, som drives på vegne af interessenterne og med henblik på overvågning. Laboratorier, som foretager asbestanalyse, skal være akkrediteret i overensstemmelse med den gældende standard for kvalitetsstyringssystemer for testlaboratorier.« |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

4a)

»7.
     
  I betragtning af de høje omkostninger ved laboratorieudstyr af høj kvalitet til forskning i asbestfibre anbefales det at oprette certificeringscentre i større bycentre, som drives på vegne af interessenterne og med henblik på overvågning. Laboratorier, som foretager asbestanalyse, skal være akkrediteret i overensstemmelse med den gældende standard for kvalitetsstyringssystemer for testlaboratorier.«

Begrundelse

Begrundelse

Det er nødvendigt at sikre, at der findes velfungerende (og medfinansierede) certificerede laboratorier med passende testudstyr. Det vil mindske den økonomiske byrde for arbejdsgiverne og tillige sikre pålidelig forskning. Akkreditering af laboratorier i henhold til standarden for kvalitetsstyringssystemer vil garantere, at laboratorierne har kompetencen til at foretage pålidelige analyser. Det vil også sikre en ensartet kontrol med laboratorier i alle EU-lande.

Anbefalet ændring 10

Anbefalet ændring 10

Artikel 1, nr. 5)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 5) | Artikel 8 affattes således:

  »Artikel 8
  Arbejdsgiveren sikrer, at ingen arbejdstager udsættes for en koncentration af asbest i luften, der overstiger 0,01 fibre pr. cm3 udregnet i forhold til et tidsvægtet gennemsnit (TWA) på otte timer.« |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

5)

Artikel 8 affattes således:

»Artikel 8

Arbejdsgiveren sikrer, at ingen arbejdstager udsættes for en koncentration af asbest i luften, der overstiger 0,01 fibre pr. cm3 udregnet i forhold til et tidsvægtet gennemsnit (TWA) på otte timer.«

| 5) | Artikel 8 affattes således:

  »Artikel 8
  Arbejdsgiveren sikrer, at ingen arbejdstager udsættes for en koncentration af asbest i luften, der overstiger 0,01 fibre pr. cm3 udregnet i forhold til et tidsvægtet gennemsnit (TWA) på otte timer
  , idet der gennemføres en OEL på 0,002 fibre/cm3 senest 3 år efter dette direktivs ikrafttræden
  .« |
| --- | --- |

5)

Artikel 8 affattes således:

»Artikel 8

Arbejdsgiveren sikrer, at ingen arbejdstager udsættes for en koncentration af asbest i luften, der overstiger 0,01 fibre pr. cm3 udregnet i forhold til et tidsvægtet gennemsnit (TWA) på otte timer
  , idet der gennemføres en OEL på 0,002 fibre/cm3 senest 3 år efter dette direktivs ikrafttræden
  .«

Begrundelse

Begrundelse

Den foreslåede totrinstilgang til ændringerne af den bindende grænseværdi tager højde for behovet for en overgangsperiode for tilpasningen. Den foreslåede mere ambitiøse OEL har desuden været gældende i Nederlandene siden 2016 og er baseret på rapporten fra 2010 fra det nederlandske sundhedsråd — en vigtig kilde, som ECHA anvender til at udlede sit ERR.

Anbefalet ændring 11

Anbefalet ændring 11

Artikel 1 — nr. 6a) (nyt)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 6a) | Artikel 15 affattes således:




  »Artikel 15




  Inden der udføres arbejde med nedrivning eller fjernelse af asbest, skal virksomhederne fremlægge dokumentation for deres og deres arbejdstageres certificering på dette område (bl.a. i forbindelse med efteruddannelse). Certificeringen udfærdiges i overensstemmelse med national lovgivning og/eller praksis og i overensstemmelse med EU's retningslinjer, som udarbejdes af Kommissionen i samarbejde med trepartsudvalget Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen.« |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

6a)

6a)

Artikel 15 affattes således:

»Artikel 15

Inden der udføres arbejde med nedrivning eller fjernelse af asbest, skal virksomhederne fremlægge dokumentation for deres og deres arbejdstageres certificering på dette område (bl.a. i forbindelse med efteruddannelse). Certificeringen udfærdiges i overensstemmelse med national lovgivning og/eller praksis og i overensstemmelse med EU's retningslinjer, som udarbejdes af Kommissionen i samarbejde med trepartsudvalget Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen.«

Begrundelse

Begrundelse

Giver sig selv.

II.   POLITISKE ANBEFALINGER

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG (RU)

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over Kommissionens arbejde med revisionen af direktivet om beskyttelse af arbejdstagere mod farerne ved under arbejdet at være udsat for asbest, som blandt andet skal forhindre en ny bølge af asbestofre i forbindelse med gennemførelsen af de ambitiøse mål for renoveringsbølgen. Udvalget efterlyser samtidig yderligere tiltag til effektivt og sammenhængende at forebygge arbejdsrelateret kræft; |
| --- | --- |

1.

Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over Kommissionens arbejde med revisionen af direktivet om beskyttelse af arbejdstagere mod farerne ved under arbejdet at være udsat for asbest, som blandt andet skal forhindre en ny bølge af asbestofre i forbindelse med gennemførelsen af de ambitiøse mål for renoveringsbølgen. Udvalget efterlyser samtidig yderligere tiltag til effektivt og sammenhængende at forebygge arbejdsrelateret kræft;

| 2. | bemærker, at man i direktivet behandler asbest på en meget fragmenteret måde, idet problemet begrænses til beskyttelse af arbejdstagere mod sikkerheds- og sundhedsrisici som følge af eksponering for asbest på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

2.

bemærker, at man i direktivet behandler asbest på en meget fragmenteret måde, idet problemet begrænses til beskyttelse af arbejdstagere mod sikkerheds- og sundhedsrisici som følge af eksponering for asbest på arbejdspladsen;

| 3. | påpeger, at:






  — | 80 % af den anvendte asbest fandtes i byggematerialer |
| --- | --- | --- |

3.

påpeger, at:

—

80 % af den anvendte asbest fandtes i byggematerialer

| — | over 220 millioner bygninger eller strukturer er bygget længe før forbuddet mod asbest (en stor del af dem kan stadig indeholde asbest) |
| --- | --- |

—

over 220 millioner bygninger eller strukturer er bygget længe før forbuddet mod asbest (en stor del af dem kan stadig indeholde asbest)

| — | 78 % af de erhvervsrelaterede kræftformer, der anerkendes i EU, er relateret til asbest |
| --- | --- |

—

78 % af de erhvervsrelaterede kræftformer, der anerkendes i EU, er relateret til asbest

| — | den gennemsnitlige tid mellem eksponeringen og de første symptomer er 30 år |
| --- | --- |

—

den gennemsnitlige tid mellem eksponeringen og de første symptomer er 30 år

| — | det anslås, at mellem 4,1 og 7,3 millioner arbejdstagere i øjeblikket udsættes for de skadelige virkninger af asbestfibre; |
| --- | --- |

—

det anslås, at mellem 4,1 og 7,3 millioner arbejdstagere i øjeblikket udsættes for de skadelige virkninger af asbestfibre;

| 4. | anbefaler en totrinstilgang, hvor der 3 år efter indførelsen af den bindende grænseværdi på 0,01 fibre/cm3 indføres en mere ambitiøs OEL på 0,002 fibre/cm3. Udvalget opfordrer ligeledes indtrængende til, at optisk mikroskopi gradvist erstattes af den mere nøjagtige elektronmikroskopi, der er egnet til påvisning af asbest ved OEL'er på under 0,01 fibre/cm3; |
| --- | --- |

4.

anbefaler en totrinstilgang, hvor der 3 år efter indførelsen af den bindende grænseværdi på 0,01 fibre/cm3

3

3

| 5. | bemærker med bekymring, at det aktuelle omfang af asbestfjernelse i EU langt fra er tilfredsstillende og varierer fra medlemsstat til medlemsstat, hvilket også gælder for anvendelsen af handlingsstrategier, opgørelses- og overvågningsmetoder og metoder til fjernelse af asbest; |
| --- | --- |

5.

bemærker med bekymring, at det aktuelle omfang af asbestfjernelse i EU langt fra er tilfredsstillende og varierer fra medlemsstat til medlemsstat, hvilket også gælder for anvendelsen af handlingsstrategier, opgørelses- og overvågningsmetoder og metoder til fjernelse af asbest;

| 6. | opfordrer Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) eller, hvis det er relevant, et andet kompetent europæisk organ til at udvikle en ensartet tilgang til påvisning af asbestholdige produkter. Det vil være hensigtsmæssigt med et register over potentielt asbestholdige produkter for at gøre tidlig påvisning lettere for medlemsstaterne. Udvalget bifalder desuden Kommissionens forslag om et lovgivningsinitiativ med titlen asbestscreening, -registrering og -overvågning, hvis formål er at slå bro over kløften mellem de nationale tiltag på området. Indførelsen af obligatorisk screening og registrering af asbest i bygninger og udviklingen af nationale strategier for asbestfjernelse bør føre til gennemførelse af en koordineret og sammenlignelig tilgang i hele EU og dermed skabe et sikrere miljø og et højere beskyttelsesniveau for EU-borgerne. Direktivet bør også tage højde for behovet for at beskytte beredskabstjenester (herunder brandmænd, politi, læger og redningsarbejdere) mod de risici, der er forbundet med eksponering for asbest ved at oprette en ajourført og tilgængelig database med pålidelige data om infrastruktur med bekræftet eller sandsynlig forekomst af asbest; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) eller, hvis det er relevant, et andet kompetent europæisk organ til at udvikle en ensartet tilgang til påvisning af asbestholdige produkter. Det vil være hensigtsmæssigt med et register over potentielt asbestholdige produkter for at gøre tidlig påvisning lettere for medlemsstaterne. Udvalget bifalder desuden Kommissionens forslag om et lovgivningsinitiativ med titlen asbestscreening, -registrering og -overvågning, hvis formål er at slå bro over kløften mellem de nationale tiltag på området. Indførelsen af obligatorisk screening og registrering af asbest i bygninger og udviklingen af nationale strategier for asbestfjernelse bør føre til gennemførelse af en koordineret og sammenlignelig tilgang i hele EU og dermed skabe et sikrere miljø og et højere beskyttelsesniveau for EU-borgerne. Direktivet bør også tage højde for behovet for at beskytte beredskabstjenester (herunder brandmænd, politi, læger og redningsarbejdere) mod de risici, der er forbundet med eksponering for asbest ved at oprette en ajourført og tilgængelig database med pålidelige data om infrastruktur med bekræftet eller sandsynlig forekomst af asbest;

| 7. | bemærker, at medlemsstaterne og EU-institutionerne for at sikre, at direktivet bliver vellykket, bør inddrage de lokale og regionale myndigheder aktivt i alle faser af koordineringen og gennemførelsen af det reviderede direktiv; |
| --- | --- |

7.

bemærker, at medlemsstaterne og EU-institutionerne for at sikre, at direktivet bliver vellykket, bør inddrage de lokale og regionale myndigheder aktivt i alle faser af koordineringen og gennemførelsen af det reviderede direktiv;

| 8. | støtter vedtagelsen af en fælles EU-ramme, der skal gøre det lettere at opdage og på en forsvarlig måde fjerne asbest i EU's bygningsmasse. Udvalget opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle og tilskynde til gennemførelse af en fælles systemisk og systematisk tilgang til at håndtere problemet med asbest (fra opgørelsesmetoden til informations- og oplysningskampagner, programmer til at støtte beboere, kontrahenter og lokale og regionale myndigheder i at fjerne asbest og løsninger til sundhedsbeskyttelse og asbestlagring); |
| --- | --- |

8.

støtter vedtagelsen af en fælles EU-ramme, der skal gøre det lettere at opdage og på en forsvarlig måde fjerne asbest i EU's bygningsmasse. Udvalget opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle og tilskynde til gennemførelse af en fælles systemisk og systematisk tilgang til at håndtere problemet med asbest (fra opgørelsesmetoden til informations- og oplysningskampagner, programmer til at støtte beboere, kontrahenter og lokale og regionale myndigheder i at fjerne asbest og løsninger til sundhedsbeskyttelse og asbestlagring);

| 9. | finder det bekymrende, at det i nogle EU-medlemsstater er tilladt selv at fjerne asbestholdige produkter. Udvalget påpeger, at der, i lyset af at uddannelse af arbejdstagere er afgørende for at forebygge risici ved erhvervsmæssig eksponering for asbest, er behov for europæiske retningslinjer for certificering af de nødvendige færdigheder for at sikre samme standarder i hele EU. Udvalget opfordrer derfor kraftigt til, at der udstikkes europæiske retningslinjer for certificering af de færdigheder, som kræves af arbejdstagere med henblik på sikker fjernelse af asbestholdige komponenter; |
| --- | --- |

9.

finder det bekymrende, at det i nogle EU-medlemsstater er tilladt selv at fjerne asbestholdige produkter. Udvalget påpeger, at der, i lyset af at uddannelse af arbejdstagere er afgørende for at forebygge risici ved erhvervsmæssig eksponering for asbest, er behov for europæiske retningslinjer for certificering af de nødvendige færdigheder for at sikre samme standarder i hele EU. Udvalget opfordrer derfor kraftigt til, at der udstikkes europæiske retningslinjer for certificering af de færdigheder, som kræves af arbejdstagere med henblik på sikker fjernelse af asbestholdige komponenter;

| 10. | opfordrer Kommissionen til at oprette mekanismer til på sikker vis at fremskynde udryddelsen af asbest ved hjælp af oplysning, mere effektiv uddannelse og beskyttelse af arbejdstagere og beboere gennem effektive, attraktive og målrettede uddannelses- og informationsprogrammer (herunder blandt lokale og regionale myndigheder og ansatte i sundhedsvæsenet); |
| --- | --- |

10.

opfordrer Kommissionen til at oprette mekanismer til på sikker vis at fremskynde udryddelsen af asbest ved hjælp af oplysning, mere effektiv uddannelse og beskyttelse af arbejdstagere og beboere gennem effektive, attraktive og målrettede uddannelses- og informationsprogrammer (herunder blandt lokale og regionale myndigheder og ansatte i sundhedsvæsenet);

| 11. | bemærker, at den grønne omstilling, som alle tilstræber, og EU's ambition om at øge renoveringsprocenten for bygninger som led i renoveringsbølgen samtidig kan føre til øget eksponering for asbest, navnlig for byggearbejdere. Det er derfor vigtigt at indføre løsninger til at overvåge fjernelsen af asbest mere effektivt og et særligt system for sundhedspleje og behandling af personer med asbestrelaterede sygdomme (for nuværende og forhenværende arbejdstagere i sektorer, der er udsat for asbest); |
| --- | --- |

11.

bemærker, at den grønne omstilling, som alle tilstræber, og EU's ambition om at øge renoveringsprocenten for bygninger som led i renoveringsbølgen samtidig kan føre til øget eksponering for asbest, navnlig for byggearbejdere. Det er derfor vigtigt at indføre løsninger til at overvåge fjernelsen af asbest mere effektivt og et særligt system for sundhedspleje og behandling af personer med asbestrelaterede sygdomme (for nuværende og forhenværende arbejdstagere i sektorer, der er udsat for asbest);

| 12. | gør opmærksom på, at der er behov for at iværksætte og yde økonomisk støtte til forsknings- og udviklingscentres innovative aktiviteter inden for sikker bortskaffelse, bevarelse og opbevaring af asbest (f.eks. inden for rammerne af Horisont). I de fleste lande deponeres farligt affald stadig i deponeringsanlæg eller i særlige lagringsfaciliteter for asbestaffald. Øget fjernelse af asbest er ensbetydende med en betydelig forøgelse af opbevaringsarealet til dette farlige mineral. Samtidig anbefaler udvalget, at der etableres et netværk af byer og regioner, som skal håndtere problemer og konsekvenserne som følge af asbest i deres område. Målet er at udvikle et samarbejde om udveksling af praksis og oprette partnerskaber med henblik på at gennemføre fælles tværnationale forskningsprojekter, der medfinansieres af EU; |
| --- | --- |

12.

gør opmærksom på, at der er behov for at iværksætte og yde økonomisk støtte til forsknings- og udviklingscentres innovative aktiviteter inden for sikker bortskaffelse, bevarelse og opbevaring af asbest (f.eks. inden for rammerne af Horisont). I de fleste lande deponeres farligt affald stadig i deponeringsanlæg eller i særlige lagringsfaciliteter for asbestaffald. Øget fjernelse af asbest er ensbetydende med en betydelig forøgelse af opbevaringsarealet til dette farlige mineral. Samtidig anbefaler udvalget, at der etableres et netværk af byer og regioner, som skal håndtere problemer og konsekvenserne som følge af asbest i deres område. Målet er at udvikle et samarbejde om udveksling af praksis og oprette partnerskaber med henblik på at gennemføre fælles tværnationale forskningsprojekter, der medfinansieres af EU;

| 13. | bemærker, at hovedårsagen til det langsomme tempo i fjernelsen af asbest er, at der kun ydes finansiering til demontering og bortskaffelse af asbestprodukter (navnlig Eternittage). Ofte har beboerne ikke penge til byggematerialer og -tjenester til udskiftning af deres tag, og de undlader derfor at foretage investeringer. Der er behov for nye støtteordninger og incitamenter (f.eks. skattelettelser og subsidier); |
| --- | --- |

13.

bemærker, at hovedårsagen til det langsomme tempo i fjernelsen af asbest er, at der kun ydes finansiering til demontering og bortskaffelse af asbestprodukter (navnlig Eternittage). Ofte har beboerne ikke penge til byggematerialer og -tjenester til udskiftning af deres tag, og de undlader derfor at foretage investeringer. Der er behov for nye støtteordninger og incitamenter (f.eks. skattelettelser og subsidier);

| 14. | tilslutter sig efterlysningen af en europæisk strategi for fjernelse af asbest med det sigte at beskytte arbejdstagere, som er eksponeret for asbest, og minimere miljøpåvirkningen fra asbest. En sådan strategi vil sikre en integreret tilgang til forskellige politikker og gennemføre systemiske og effektive løsninger i alle medlemsstater vedrørende opgørelses- og overvågningsmetoder, sikker bortskaffelse og opbevaring samt uddannelse; |
| --- | --- |

14.

tilslutter sig efterlysningen af en europæisk strategi for fjernelse af asbest med det sigte at beskytte arbejdstagere, som er eksponeret for asbest, og minimere miljøpåvirkningen fra asbest. En sådan strategi vil sikre en integreret tilgang til forskellige politikker og gennemføre systemiske og effektive løsninger i alle medlemsstater vedrørende opgørelses- og overvågningsmetoder, sikker bortskaffelse og opbevaring samt uddannelse;

| 15. | understreger, at lokale og regionale myndigheder bør have direkte adgang til de europæiske struktur- og investeringsfonde med henblik på at gennemføre planer for sikker fjernelse af asbest — indsatsen vil ikke have nogen effektiv virkning, hvis ikke kommunerne og regionerne modtager direkte støtte; |
| --- | --- |

15.

understreger, at lokale og regionale myndigheder bør have direkte adgang til de europæiske struktur- og investeringsfonde med henblik på at gennemføre planer for sikker fjernelse af asbest — indsatsen vil ikke have nogen effektiv virkning, hvis ikke kommunerne og regionerne modtager direkte støtte;

| 16. | opfordrer til etablering af en finansiel ramme under ESI-fondene til at støtte bygningsejere og dermed knytte sikker fjernelse af asbest til andre offentlige politikker og programmer (såsom energieffektivitet, bedre levevilkår, socialt boligbyggeri og sygdomsforebyggelse). |
| --- | --- |

16.

opfordrer til etablering af en finansiel ramme under ESI-fondene til at støtte bygningsejere og dermed knytte sikker fjernelse af asbest til andre offentlige politikker og programmer (såsom energieffektivitet, bedre levevilkår, socialt boligbyggeri og sygdomsforebyggelse).

Bruxelles, den 16. marts 2023.

Vasco ALVES CORDEIRO

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  https://ec.europa.eu/health/system/files/2022-02/eu_cancer-plan_en_0.pdf.

1

(2)  Renoveringsbølgen: fordobling af renoveringsprocenten for at reducere emissionerne, sætte skub i genopretningen og mindske energifattigdom (COM(2020) 662 final).

2

(3)  Konferencen om Europas fremtid. Rapport om det endelige resultat (maj 2022). https://prod-cofe-platform.s3.eu-central-1.amazonaws.com/3pfjgpgqu43jg93skmw8fezzw46n?response-content-disposition=inline%3B%20filename%3D%222022.2472_DA_04.pdf%22%3B%20filename%2A%3DUTF-8%27%272022.2472_DA_04.pdf&response-content-type=application%2Fpdf&X-Amz-Algorithm=AWS4-HMAC-SHA256&X-Amz-Credential=AKIA3LJJXGZPDFYVOW5V%2F20230213%2Feu-central-1%2Fs3%2Faws4_request&X-Amz-Date=20230213T144657Z&X-Amz-Expires=300&X-Amz-SignedHeaders=host&X-Amz-Signature=f6b83b5e3d8c5605e5ab80b58b3f20be30ebdc8c45d12f0bac907de749a51624.

3

(1)  https://ec.europa.eu/health/system/files/2022-02/eu_cancer-plan_en_0.pdf.

1

(2)  Renoveringsbølgen: fordobling af renoveringsprocenten for at reducere emissionerne, sætte skub i genopretningen og mindske energifattigdom (COM(2020) 662 final).

2

(3)  Konferencen om Europas fremtid. Rapport om det endelige resultat (maj 2022). https://prod-cofe-platform.s3.eu-central-1.amazonaws.com/3pfjgpgqu43jg93skmw8fezzw46n?response-content-disposition=inline%3B%20filename%3D%222022.2472_DA_04.pdf%22%3B%20filename%2A%3DUTF-8%27%272022.2472_DA_04.pdf&response-content-type=application%2Fpdf&X-Amz-Algorithm=AWS4-HMAC-SHA256&X-Amz-Credential=AKIA3LJJXGZPDFYVOW5V%2F20230213%2Feu-central-1%2Fs3%2Faws4_request&X-Amz-Date=20230213T144657Z&X-Amz-Expires=300&X-Amz-SignedHeaders=host&X-Amz-Signature=f6b83b5e3d8c5605e5ab80b58b3f20be30ebdc8c45d12f0bac907de749a51624.

3

(1)  Rådets afgørelse af 22. juli 2003 om nedsættelse af et rådgivende udvalg for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen (EUT C 218 af 13.9.2003, s. 1).

1

(1)  Rådets afgørelse af 22. juli 2003 om nedsættelse af et rådgivende udvalg for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen (EUT C 218 af 13.9.2003, s. 1).

1

(*1)  Bestemmelse af fiberkoncentrationen i luften. Anbefalet metode: optisk mikroskopi med fasekontrast (membranfiltermetoden). ISBN 92 4 154496 1, WHO, Genève, 1997.«

*1

(*2)  Bestemmelse af fiberkoncentrationen i luften. Anbefalet metode: optisk mikroskopi med fasekontrast (membranfiltermetoden). ISBN 92 4 154496 1, WHO, Genève, 1997.«

*2

---

| 30.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 188/79 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 188/79

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om europæisk retsakt om mediefrihed

(2023/C 188/08)

| Ordfører: | Mark SPEICH (DE/EPP), statssekretær for forbundsanliggender samt europæiske og internationale anliggender og medier (Nordrhein-Westfalen) |
| --- | --- |
| Basisdokumenter: | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af en fælles ramme for medietjenester i det indre marked (europæisk retsakt om mediefrihed) og om ændring af direktiv 2010/13/EU
  COM(2022) 457 final
  Kommissionens henstilling om interne sikkerhedsforanstaltninger til redaktionel uafhængighed og gennemsigtighed med hensyn til ejerskab i mediesektoren
  C(2022) 6536 final |

Ordfører:

Mark SPEICH (DE/EPP), statssekretær for forbundsanliggender samt europæiske og internationale anliggender og medier (Nordrhein-Westfalen)

Basisdokumenter:

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af en fælles ramme for medietjenester i det indre marked (europæisk retsakt om mediefrihed) og om ændring af direktiv 2010/13/EU

COM(2022) 457 final

Kommissionens henstilling om interne sikkerhedsforanstaltninger til redaktionel uafhængighed og gennemsigtighed med hensyn til ejerskab i mediesektoren

C(2022) 6536 final

I.   ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af en fælles ramme for medietjenester i det indre marked (europæisk retsakt om mediefrihed) og om ændring af direktiv 2010/13/EU

COM(2022) 457 final

Anbefalet ændring 1

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (2) | I betragtning af deres unikke rolle
  er beskyttelse af mediefrihed og -pluralisme et væsentligt element i et velfungerende indre marked for medietjenester (eller »det indre mediemarked«). Dette marked har ændret sig væsentligt siden begyndelsen af det nye århundrede og er blevet stadig mere digitalt og internationalt.
  Det giver mange økonomiske muligheder, men står også over for en række udfordringer. Unionen bør
  hjælpe
  mediesektoren
  med at
  udnytte disse muligheder i det indre marked og samtidig
  beskytte de værdier, såsom beskyttelse af de grundlæggende rettigheder, der er fælles for Unionen og dens medlemsstater. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(2)

I betragtning af deres unikke rolle
  er beskyttelse af mediefrihed og -pluralisme et væsentligt element i et velfungerende indre marked for medietjenester (eller »det indre mediemarked«). Dette marked har ændret sig væsentligt siden begyndelsen af det nye århundrede og er blevet stadig mere digitalt og internationalt.
  Det giver mange økonomiske muligheder, men står også over for en række udfordringer. Unionen bør
  hjælpe
  mediesektoren
  med at
  udnytte disse muligheder i det indre marked og samtidig
  beskytte de værdier, såsom beskyttelse af de grundlæggende rettigheder, der er fælles for Unionen og dens medlemsstater.

| (2) | I betragtning af deres unikke rolle
  skal der lægges særlig vægt på at beskytte mediernes frihed og pluralisme i det indre marked for så vidt angår medietjenester. Det indre marked for medietjenester har ændret sig fundamentalt i de seneste årtier og er blevet stadig mere digitalt og internationalt.
  Det giver mange økonomiske muligheder, men står også over for en række udfordringer. Unionen bør
  støtte
  mediesektoren
  i at
  udnytte disse muligheder i det indre marked og samtidig
  arbejde på at sikre, at Unionens og medlemsstaternes fælles værdier såsom de grundlæggende rettigheder beskyttes. |
| --- | --- |

(2)

I betragtning af deres unikke rolle
  skal der lægges særlig vægt på at beskytte mediernes frihed og pluralisme i det indre marked for så vidt angår medietjenester. Det indre marked for medietjenester har ændret sig fundamentalt i de seneste årtier og er blevet stadig mere digitalt og internationalt.
  Det giver mange økonomiske muligheder, men står også over for en række udfordringer. Unionen bør
  støtte
  mediesektoren
  i at
  udnytte disse muligheder i det indre marked og samtidig
  arbejde på at sikre, at Unionens og medlemsstaternes fælles værdier såsom de grundlæggende rettigheder beskyttes.

Begrundelse

Der skal tages hensyn til mediernes særlige rolle som et økonomisk og kulturelt gode og til Den Europæiske Unions og medlemsstaternes respektive kompetencer som følge af denne rolle.

Anbefalet ændring 2

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (3) | I det digitale medieområde får borgere og virksomheder i stigende grad adgang til og forbruger medieindhold, der er umiddelbart tilgængeligt på deres personlige enheder, på tværs af grænserne. Globale onlineplatforme fungerer som gateways til medieindhold med forretningsmodeller, der har en tendens til at afbryde adgangen til medietjenester og forstærke polariserende indhold og desinformation. Disse platforme er også vigtige udbydere af onlinereklamer, som har omdirigeret finansielle ressourcer fra mediesektoren, hvilket har påvirket dens finansielle bæredygtighed og dermed mangfoldigheden af det indhold, der tilbydes. Da medietjenester er viden- og kapitalintensive, er de nødt til at have en vis størrelse for at forblive konkurrencedygtige og trives på det indre marked. I den forbindelse
  er
  muligheden for at tilbyde tjenester på tværs af grænserne og opnå investeringer, herunder fra eller i andre medlemsstater,
  særlig vigtig
  . |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(3)

I det digitale medieområde får borgere og virksomheder i stigende grad adgang til og forbruger medieindhold, der er umiddelbart tilgængeligt på deres personlige enheder, på tværs af grænserne. Globale onlineplatforme fungerer som gateways til medieindhold med forretningsmodeller, der har en tendens til at afbryde adgangen til medietjenester og forstærke polariserende indhold og desinformation. Disse platforme er også vigtige udbydere af onlinereklamer, som har omdirigeret finansielle ressourcer fra mediesektoren, hvilket har påvirket dens finansielle bæredygtighed og dermed mangfoldigheden af det indhold, der tilbydes. Da medietjenester er viden- og kapitalintensive, er de nødt til at have en vis størrelse for at forblive konkurrencedygtige og trives på det indre marked. I den forbindelse
  er
  muligheden for at tilbyde tjenester på tværs af grænserne og opnå investeringer, herunder fra eller i andre medlemsstater,
  særlig vigtig
  .

| (3) | I det digitale medieområde får borgere og virksomheder i stigende grad adgang til og forbruger medieindhold, der er umiddelbart tilgængeligt på deres personlige enheder, på tværs af grænserne. Globale onlineplatforme
  og søgemaskiner
  fungerer som gateways til medieindhold med forretningsmodeller, der har en tendens til at afbryde adgangen til medietjenester og forstærke polariserende indhold og desinformation. Disse platforme er også vigtige udbydere af onlinereklamer, som har omdirigeret finansielle ressourcer fra mediesektoren, hvilket har påvirket dens finansielle bæredygtighed og dermed mangfoldigheden af det indhold, der tilbydes.
  Disse markedsdeltagere skal derfor inddrages tilstrækkeligt for at sikre uafhængighed og mangfoldighed blandt medierne.
  Da medietjenester er viden- og kapitalintensive, er de nødt til at have en vis størrelse for at forblive konkurrencedygtige og trives på det indre marked. I den forbindelse
  kan
  muligheden for at tilbyde tjenester på tværs af grænserne og opnå investeringer, herunder fra eller i andre medlemsstater,
  være af særlig stor betydning
  .


  Samtidig kan virksomhedernes vækst imidlertid begrænse mangfoldigheden for så vidt angår indhold og udbud på hjemmemarkedet og yderligere øge presset på lokale eller regionalt aktive markedsaktører. |
| --- | --- |

(3)

I det digitale medieområde får borgere og virksomheder i stigende grad adgang til og forbruger medieindhold, der er umiddelbart tilgængeligt på deres personlige enheder, på tværs af grænserne. Globale onlineplatforme
  og søgemaskiner
  fungerer som gateways til medieindhold med forretningsmodeller, der har en tendens til at afbryde adgangen til medietjenester og forstærke polariserende indhold og desinformation. Disse platforme er også vigtige udbydere af onlinereklamer, som har omdirigeret finansielle ressourcer fra mediesektoren, hvilket har påvirket dens finansielle bæredygtighed og dermed mangfoldigheden af det indhold, der tilbydes.
  Disse markedsdeltagere skal derfor inddrages tilstrækkeligt for at sikre uafhængighed og mangfoldighed blandt medierne.
  Da medietjenester er viden- og kapitalintensive, er de nødt til at have en vis størrelse for at forblive konkurrencedygtige og trives på det indre marked. I den forbindelse
  kan
  muligheden for at tilbyde tjenester på tværs af grænserne og opnå investeringer, herunder fra eller i andre medlemsstater,
  være af særlig stor betydning
  .

Samtidig kan virksomhedernes vækst imidlertid begrænse mangfoldigheden for så vidt angår indhold og udbud på hjemmemarkedet og yderligere øge presset på lokale eller regionalt aktive markedsaktører.

Begrundelse

Der skal tages højde for enhver relevant udvikling på markedet.

Anbefalet ændring 3

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (4) | Det indre marked for medietjenester er imidlertid ikke tilstrækkeligt integreret. En række nationale restriktioner hæmmer den frie bevægelighed på det indre marked. Navnlig forskellige
  nationale regler for og tilgange til mediepluralisme og redaktionel uafhængighed
  , utilstrækkeligt
  samarbejde mellem nationale tilsynsmyndigheder eller -organer
  samt uigennemsigtig
  og uretfærdig fordeling af offentlige og private økonomiske ressourcer
  gør det vanskeligt for aktører på mediemarkedet at operere og ekspandere på tværs af grænserne og
  fører til ulige konkurrencevilkår
  i hele Unionen
  . Integriteten af det indre marked for medietjenester kan også anfægtes af udbydere, der systematisk deltager i desinformation, herunder informationsmanipulation og indblanding, og misbruger det indre markeds friheder, herunder af statskontrollerede medietjenesteudbydere, der finansieres af visse tredjelande. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(4)

Det indre marked for medietjenester er imidlertid ikke tilstrækkeligt integreret. En række nationale restriktioner hæmmer den frie bevægelighed på det indre marked. Navnlig forskellige
  nationale regler for og tilgange til mediepluralisme og redaktionel uafhængighed
  , utilstrækkeligt
  samarbejde mellem nationale tilsynsmyndigheder eller -organer
  samt uigennemsigtig
  og uretfærdig fordeling af offentlige og private økonomiske ressourcer
  gør det vanskeligt for aktører på mediemarkedet at operere og ekspandere på tværs af grænserne og
  fører til ulige konkurrencevilkår
  i hele Unionen
  . Integriteten af det indre marked for medietjenester kan også anfægtes af udbydere, der systematisk deltager i desinformation, herunder informationsmanipulation og indblanding, og misbruger det indre markeds friheder, herunder af statskontrollerede medietjenesteudbydere, der finansieres af visse tredjelande.

| (4) | Med velfungerende
  nationale regler for og tilgange til mediepluralisme og redaktionel uafhængighed
  tages der hensyn til behovene på nationalt, regionalt og lokalt plan i overensstemmelse med medlemsstaternes grundlæggende pligt til at træffe passende foranstaltninger til sikring af mediepluralisme. Ved udarbejdelsen af disse foranstaltninger vil fælles minimumsstandarder, der fastsættes under hensyntagen til medlemsstaternes kulturelle suverænitet, sandsynligvis fremme det indre marked og forhindre uhensigtsmæssige nationale restriktioner for den frie bevægelighed i det indre marked. Med henblik herpå bør
  samarbejde
  t
  mellem nationale tilsynsmyndigheder eller -organer
  også forbedres. Uigennemsigtig
  og uretfærdig fordeling af offentlige og private økonomiske ressourcer fører til ulige konkurrencevilkår
  , hvilket også kan hæmme konkurrencen i forlagssektoren
  . Integriteten af det indre marked for medietjenester kan også anfægtes af udbydere, der systematisk deltager i desinformation, herunder informationsmanipulation og indblanding, og misbruger det indre markeds friheder, herunder af statskontrollerede medietjenesteudbydere, der finansieres af visse tredjelande. |
| --- | --- |

(4)

Med velfungerende
  nationale regler for og tilgange til mediepluralisme og redaktionel uafhængighed
  tages der hensyn til behovene på nationalt, regionalt og lokalt plan i overensstemmelse med medlemsstaternes grundlæggende pligt til at træffe passende foranstaltninger til sikring af mediepluralisme. Ved udarbejdelsen af disse foranstaltninger vil fælles minimumsstandarder, der fastsættes under hensyntagen til medlemsstaternes kulturelle suverænitet, sandsynligvis fremme det indre marked og forhindre uhensigtsmæssige nationale restriktioner for den frie bevægelighed i det indre marked. Med henblik herpå bør
  samarbejde
  t
  mellem nationale tilsynsmyndigheder eller -organer
  også forbedres. Uigennemsigtig
  og uretfærdig fordeling af offentlige og private økonomiske ressourcer fører til ulige konkurrencevilkår
  , hvilket også kan hæmme konkurrencen i forlagssektoren
  . Integriteten af det indre marked for medietjenester kan også anfægtes af udbydere, der systematisk deltager i desinformation, herunder informationsmanipulation og indblanding, og misbruger det indre markeds friheder, herunder af statskontrollerede medietjenesteudbydere, der finansieres af visse tredjelande.

Begrundelse

Den Europæiske Unions og medlemsstaternes respektive kompetencer skal afspejles behørigt.

Anbefalet ændring 4

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (5) | Som reaktion på udfordringerne for mediepluralisme og mediefrihed online har nogle medlemsstater desuden truffet lovgivningsmæssige foranstaltninger, og andre medlemsstater vil sandsynligvis gøre det samme, med risiko for at fremme forskellene i de nationale tilgange til og begrænsninger af den frie bevægelighed på det indre marked. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(5)

Som reaktion på udfordringerne for mediepluralisme og mediefrihed online har nogle medlemsstater desuden truffet lovgivningsmæssige foranstaltninger, og andre medlemsstater vil sandsynligvis gøre det samme, med risiko for at fremme forskellene i de nationale tilgange til og begrænsninger af den frie bevægelighed på det indre marked.

Begrundelse

Det forekommer uhensigtsmæssigt at betragte foranstaltninger til beskyttelse af mediepluralisme, som medlemsstaterne har truffet i overensstemmelse med deres nationale ansvar og kompetence, som en hindring for det indre marked.

Anbefalet ændring 5

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (6) | Modtagere af medietjenester i Unionen (fysiske personer, der er statsborgere i medlemsstaterne eller har rettigheder i henhold til EU-retten, og juridiske personer, der er etableret i Unionen) bør kunne nyde godt af friheden til at modtage gratis og pluralistiske medietjenester i det indre marked. Ved at fremme den grænseoverskridende strøm af medietjenester bør der sikres et minimumsniveau for beskyttelse af modtagere af medietjenester i det indre marked. Dette ville være i overensstemmelse med retten til at modtage og meddele oplysninger i henhold til artikel 11 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«). Det er derfor nødvendigt at harmonisere visse aspekter af de nationale regler vedrørende medietjenester. I den endelige rapport fra konferencen om Europas fremtid opfordrede borgerne EU til yderligere at fremme mediernes uafhængighed og pluralisme, navnlig ved at indføre lovgivning om trusler mod mediernes uafhængighed gennem EU-dækkende minimumsstandarder. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(6)

Modtagere af medietjenester i Unionen (fysiske personer, der er statsborgere i medlemsstaterne eller har rettigheder i henhold til EU-retten, og juridiske personer, der er etableret i Unionen) bør kunne nyde godt af friheden til at modtage gratis og pluralistiske medietjenester i det indre marked. Ved at fremme den grænseoverskridende strøm af medietjenester bør der sikres et minimumsniveau for beskyttelse af modtagere af medietjenester i det indre marked. Dette ville være i overensstemmelse med retten til at modtage og meddele oplysninger i henhold til artikel 11 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«). Det er derfor nødvendigt at harmonisere visse aspekter af de nationale regler vedrørende medietjenester. I den endelige rapport fra konferencen om Europas fremtid opfordrede borgerne EU til yderligere at fremme mediernes uafhængighed og pluralisme, navnlig ved at indføre lovgivning om trusler mod mediernes uafhængighed gennem EU-dækkende minimumsstandarder.

Begrundelse

Forordningen bør have fokus på Den Europæiske Unions kompetence.

Anbefalet ændring 6

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (7) | Med henblik på denne forordning bør definitionen af en medietjeneste begrænses til tjenester som defineret i traktaten og bør derfor omfatte enhver form for økonomisk aktivitet. Denne definition bør udelukke brugergenereret indhold, der uploades til en onlineplatform, medmindre det udgør en erhvervsmæssig aktivitet, der normalt udføres mod vederlag (uanset om det er af finansiel eller anden art). Den bør også udelukke rent privat korrespondance, såsom e-mails, samt alle tjenester, der ikke har udbud af audiovisuelle programmer eller lydprogrammer eller pressepublikationer som deres hovedformål, dvs. når indholdet kun er accessorisk i forhold til tjenesten og ikke dens hovedformål, såsom reklamer eller oplysninger vedrørende et produkt eller en tjeneste leveret af websteder, der ikke tilbyder medietjenester. Definitionen af en medietjeneste bør navnlig omfatte TV- eller radioudsendelser, audiovisuelle on-demand-medietjenester, audio-podcasts eller pressepublikationer. Virksomhedskommunikation og distribution af informations- eller reklamemateriale til offentlige eller private enheder bør ikke være omfattet af denne definition. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(7)

Med henblik på denne forordning bør definitionen af en medietjeneste begrænses til tjenester som defineret i traktaten og bør derfor omfatte enhver form for økonomisk aktivitet. Denne definition bør udelukke brugergenereret indhold, der uploades til en onlineplatform, medmindre det udgør en erhvervsmæssig aktivitet, der normalt udføres mod vederlag (uanset om det er af finansiel eller anden art). Den bør også udelukke rent privat korrespondance, såsom e-mails, samt alle tjenester, der ikke har udbud af audiovisuelle programmer eller lydprogrammer eller pressepublikationer som deres hovedformål, dvs. når indholdet kun er accessorisk i forhold til tjenesten og ikke dens hovedformål, såsom reklamer eller oplysninger vedrørende et produkt eller en tjeneste leveret af websteder, der ikke tilbyder medietjenester. Definitionen af en medietjeneste bør navnlig omfatte TV- eller radioudsendelser, audiovisuelle on-demand-medietjenester, audio-podcasts eller pressepublikationer. Virksomhedskommunikation og distribution af informations- eller reklamemateriale til offentlige eller private enheder bør ikke være omfattet af denne definition.

| (7) | Med henblik på denne forordning bør definitionen af en medietjeneste begrænses til tjenester som defineret i traktaten og bør derfor omfatte enhver form for
  grænseoverskridende
  økonomisk aktivitet. Denne definition bør udelukke brugergenereret indhold, der uploades til en onlineplatform, medmindre det udgør en erhvervsmæssig aktivitet, der normalt udføres mod vederlag (uanset om det er af finansiel eller anden art). Den bør også udelukke rent privat korrespondance, såsom e-mails, samt alle tjenester, der ikke har udbud af audiovisuelle programmer eller lydprogrammer eller pressepublikationer som deres hovedformål, dvs. når indholdet kun er accessorisk i forhold til tjenesten og ikke dens hovedformål, såsom reklamer eller oplysninger vedrørende et produkt eller en tjeneste leveret af websteder, der ikke tilbyder medietjenester. Definitionen af en medietjeneste bør navnlig omfatte TV- eller radioudsendelser, audiovisuelle on-demand-medietjenester, audio-podcasts eller pressepublikationer. Virksomhedskommunikation og distribution af informations- eller reklamemateriale til offentlige eller private enheder bør ikke være omfattet af denne definition. |
| --- | --- |

(7)

Med henblik på denne forordning bør definitionen af en medietjeneste begrænses til tjenester som defineret i traktaten og bør derfor omfatte enhver form for
  grænseoverskridende
  økonomisk aktivitet. Denne definition bør udelukke brugergenereret indhold, der uploades til en onlineplatform, medmindre det udgør en erhvervsmæssig aktivitet, der normalt udføres mod vederlag (uanset om det er af finansiel eller anden art). Den bør også udelukke rent privat korrespondance, såsom e-mails, samt alle tjenester, der ikke har udbud af audiovisuelle programmer eller lydprogrammer eller pressepublikationer som deres hovedformål, dvs. når indholdet kun er accessorisk i forhold til tjenesten og ikke dens hovedformål, såsom reklamer eller oplysninger vedrørende et produkt eller en tjeneste leveret af websteder, der ikke tilbyder medietjenester. Definitionen af en medietjeneste bør navnlig omfatte TV- eller radioudsendelser, audiovisuelle on-demand-medietjenester, audio-podcasts eller pressepublikationer. Virksomhedskommunikation og distribution af informations- eller reklamemateriale til offentlige eller private enheder bør ikke være omfattet af denne definition.

Begrundelse

Forordningen bør have fokus på Den Europæiske Unions kompetence.

Anbefalet ændring 7

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (10) | Statslig reklame bør forstås bredt som omfattende salgsfremmende eller selvpromoverende aktiviteter, der udøves af, for eller på vegne af en lang række offentlige myndigheder eller enheder, herunder regeringer, tilsynsmyndigheder eller -organer samt statsejede virksomheder eller andre statskontrollerede enheder i forskellige sektorer, på nationalt eller regionalt plan, eller lokale regeringer i territoriale enheder med mere end
  1 mio.
  indbyggere. Definitionen af statslig reklame bør dog ikke omfatte nødmeddelelser fra offentlige myndigheder, som er nødvendige, f.eks. i tilfælde af natur- eller sundhedskatastrofer, ulykker eller andre pludselige hændelser, der kan forvolde skade på enkeltpersoner. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(10)

Statslig reklame bør forstås bredt som omfattende salgsfremmende eller selvpromoverende aktiviteter, der udøves af, for eller på vegne af en lang række offentlige myndigheder eller enheder, herunder regeringer, tilsynsmyndigheder eller -organer samt statsejede virksomheder eller andre statskontrollerede enheder i forskellige sektorer, på nationalt eller regionalt plan, eller lokale regeringer i territoriale enheder med mere end
  1 mio.
  indbyggere. Definitionen af statslig reklame bør dog ikke omfatte nødmeddelelser fra offentlige myndigheder, som er nødvendige, f.eks. i tilfælde af natur- eller sundhedskatastrofer, ulykker eller andre pludselige hændelser, der kan forvolde skade på enkeltpersoner.

| (10) | Statslig reklame bør forstås bredt som omfattende salgsfremmende eller selvpromoverende aktiviteter, der udøves af, for eller på vegne af en lang række offentlige myndigheder eller enheder, herunder regeringer, tilsynsmyndigheder eller organer samt statsejede virksomheder eller andre statskontrollerede enheder i forskellige sektorer, på
  EU-plan,
  nationalt plan eller regionalt plan, eller lokale regeringer i territoriale enheder med mere end
  100 000
  indbyggere
  , hvor indbyggerkriteriet skal ses i en indbyrdes sammenhæng med fastlæggelsen af en minimumstærskel for årlige udgifter
  . Definitionen af statslig reklame bør dog ikke omfatte nødmeddelelser fra offentlige myndigheder, som er nødvendige, f.eks. i tilfælde af natur- eller sundhedskatastrofer, ulykker eller andre pludselige hændelser, der kan forvolde skade på enkeltpersoner
  , forudsat at dette ikke indebærer mere end godtgørelse af medietjenesteudbyderens udgifter
  . |
| --- | --- |

(10)

Statslig reklame bør forstås bredt som omfattende salgsfremmende eller selvpromoverende aktiviteter, der udøves af, for eller på vegne af en lang række offentlige myndigheder eller enheder, herunder regeringer, tilsynsmyndigheder eller organer samt statsejede virksomheder eller andre statskontrollerede enheder i forskellige sektorer, på
  EU-plan,
  nationalt plan eller regionalt plan, eller lokale regeringer i territoriale enheder med mere end
  100 000
  indbyggere
  , hvor indbyggerkriteriet skal ses i en indbyrdes sammenhæng med fastlæggelsen af en minimumstærskel for årlige udgifter
  . Definitionen af statslig reklame bør dog ikke omfatte nødmeddelelser fra offentlige myndigheder, som er nødvendige, f.eks. i tilfælde af natur- eller sundhedskatastrofer, ulykker eller andre pludselige hændelser, der kan forvolde skade på enkeltpersoner
  , forudsat at dette ikke indebærer mere end godtgørelse af medietjenesteudbyderens udgifter
  .

Begrundelse

Den Europæiske Union bør også selv være omfattet af krav om gennemsigtighed. Samtidig er tærsklen på 1 million indbyggere urealistisk for mindre medlemsstater. Ved at sænke indbyggertærsklen og se den i sammenhæng med en minimumstærskel for årlige udgifter reduceres risikoen for smuthuller til at omgå gennemsigtighed, uden at der skabes uforholdsmæssige administrative byrder i forbindelse med rapporteringskrav.

Anbefalet ændring 8

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (11) | For at
  sikre, at samfundet høster fordelene ved
  det indre
  medie
  marked, er det vigtigt
  ikke blot
  at garantere de grundlæggende frihed
  er i henhold til
  traktaten,
  men også den retssikkerhed, som er nødvendige for, at modtagerne af medietjenester kan nyde godt af de tilsvarende fordele
  .
  Sådanne modtagere bør have adgang til medietjenester af høj kvalitet, som er produceret af journalister og redaktører på en uafhængig måde og i overensstemmelse med journalistiske standarder, og som dermed leverer pålidelige oplysninger, herunder nyheds- og aktualitetsindhold. En sådan ret indebærer ikke nogen tilsvarende forpligtelse for en given medietjenesteudbyder til at overholde standarder, der ikke udtrykkeligt er fastsat ved lov. Sådanne medietjenester af høj kvalitet er også en modgift mod desinformation, herunder udenlandsk informationsmanipulation og indblanding. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(11)

For at
  sikre, at samfundet høster fordelene ved
  det indre
  medie
  marked, er det vigtigt
  ikke blot
  at garantere de grundlæggende frihed
  er i henhold til
  traktaten,
  men også den retssikkerhed, som er nødvendige for, at modtagerne af medietjenester kan nyde godt af de tilsvarende fordele
  .
  Sådanne modtagere bør have adgang til medietjenester af høj kvalitet, som er produceret af journalister og redaktører på en uafhængig måde og i overensstemmelse med journalistiske standarder, og som dermed leverer pålidelige oplysninger, herunder nyheds- og aktualitetsindhold. En sådan ret indebærer ikke nogen tilsvarende forpligtelse for en given medietjenesteudbyder til at overholde standarder, der ikke udtrykkeligt er fastsat ved lov. Sådanne medietjenester af høj kvalitet er også en modgift mod desinformation, herunder udenlandsk informationsmanipulation og indblanding.

| (11) | For at
  tage passende hensyn til medietjenester i deres rolle som kulturgoder i
  det indre marked er det vigtigt at garantere de grundlæggende frihed
  srettigheder, der er nedfældet i
  traktaten,
  og samtidig bevare Unionens kulturelle mangfoldighed i lyset af forpligtelsen til i henhold til grundlæggende ret at sikre mangfoldighed i medierne og beskytte brugernes informationsfrihed
  .
  Med henblik herpå skal det understreges, at medlemsstaterne er ansvarlige for at udforme deres respektive nationale mediesystemer på grundlag af fælles værdier og under hensyntagen til medlemsstaternes kulturelle suverænitet og forskellige forfatningsmæssige traditioner. |
| --- | --- |

(11)

For at
  tage passende hensyn til medietjenester i deres rolle som kulturgoder i
  det indre marked er det vigtigt at garantere de grundlæggende frihed
  srettigheder, der er nedfældet i
  traktaten,
  og samtidig bevare Unionens kulturelle mangfoldighed i lyset af forpligtelsen til i henhold til grundlæggende ret at sikre mangfoldighed i medierne og beskytte brugernes informationsfrihed
  .
  Med henblik herpå skal det understreges, at medlemsstaterne er ansvarlige for at udforme deres respektive nationale mediesystemer på grundlag af fælles værdier og under hensyntagen til medlemsstaternes kulturelle suverænitet og forskellige forfatningsmæssige traditioner.

Begrundelse

Den Europæiske Unions og medlemsstaternes respektive kompetencer skal afspejles behørigt.

Anbefalet ændring 9

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (13) | Den frie udveksling af pålidelige oplysninger
  er afgørende i et velfungerende indre marked for medietjenester.
  Udbud af medietjenester bør
  derfor
  ikke være underlagt begrænsninger, der er i strid med
  denne forordning eller andre bestemmelser i EU-retten, såsom Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU, der fastsætter de foranstaltninger, som er nødvendige for at beskytte brugerne mod ulovligt og skadeligt indhold
  . Begrænsninger kan også skyldes foranstaltninger, der anvendes af nationale
  offentlige
  myndigheder i overensstemmelse med EU-retten. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(13)

Den frie udveksling af pålidelige oplysninger
  er afgørende i et velfungerende indre marked for medietjenester.
  Udbud af medietjenester bør
  derfor
  ikke være underlagt begrænsninger, der er i strid med
  denne forordning eller andre bestemmelser i EU-retten, såsom Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU, der fastsætter de foranstaltninger, som er nødvendige for at beskytte brugerne mod ulovligt og skadeligt indhold
  . Begrænsninger kan også skyldes foranstaltninger, der anvendes af nationale
  offentlige
  myndigheder i overensstemmelse med EU-retten.

| (13) | Den frie udveksling af pålidelige oplysninger
  bør så vidt muligt sikres. Det skal derfor i overensstemmelse med medlemsstaternes nationale forfatninger og i henhold til artikel 11 og andre grundlæggende rettigheder, navnlig Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, dvs. ytringsfriheden og retten til fri erhvervsudøvelse, og under overholdelse af de grundlæggende friheder i det indre marked pålægges medlemsstaterne at sikre passende lovgivningsmæssige og administrative rammer, der på en effektiv og hensigtsmæssig måde garanterer mediepluralisme og redaktionel uafhængighed.
  Udbud af medietjenester bør ikke være underlagt begrænsninger, der er i strid med
  disse grundlæggende principper og ikke er i overensstemmelse med EU-retten
  . Begrænsninger kan også skyldes foranstaltninger, der anvendes af nationale myndigheder i overensstemmelse med EU-retten. |
| --- | --- |

(13)

Den frie udveksling af pålidelige oplysninger
  bør så vidt muligt sikres. Det skal derfor i overensstemmelse med medlemsstaternes nationale forfatninger og i henhold til artikel 11 og andre grundlæggende rettigheder, navnlig Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, dvs. ytringsfriheden og retten til fri erhvervsudøvelse, og under overholdelse af de grundlæggende friheder i det indre marked pålægges medlemsstaterne at sikre passende lovgivningsmæssige og administrative rammer, der på en effektiv og hensigtsmæssig måde garanterer mediepluralisme og redaktionel uafhængighed.
  Udbud af medietjenester bør ikke være underlagt begrænsninger, der er i strid med
  disse grundlæggende principper og ikke er i overensstemmelse med EU-retten
  . Begrænsninger kan også skyldes foranstaltninger, der anvendes af nationale myndigheder i overensstemmelse med EU-retten.

Begrundelse

Den Europæiske Unions og medlemsstaternes respektive kompetencer skal afspejles behørigt.

Anbefalet ændring 10

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (14) | Beskyttelsen af den redaktionelle uafhængighed er en forudsætning for udøvelsen af medietjenesteudbydernes virksomhed og deres faglige integritet. Redaktionel uafhængighed er særlig vigtig for medietjenesteudbydere, der leverer nyheds- og aktualitetsindhold i betragtning af deres samfundsmæssige rolle som et offentligt gode.
  Medietjenesteudbydere bør kunne udøve deres økonomiske aktiviteter frit på det indre marked og konkurrere på lige fod i et stadig mere online miljø, hvor information strømmer på tværs af grænserne. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(14)

Beskyttelsen af den redaktionelle uafhængighed er en forudsætning for udøvelsen af medietjenesteudbydernes virksomhed og deres faglige integritet. Redaktionel uafhængighed er særlig vigtig for medietjenesteudbydere, der leverer nyheds- og aktualitetsindhold i betragtning af deres samfundsmæssige rolle som et offentligt gode.
  Medietjenesteudbydere bør kunne udøve deres økonomiske aktiviteter frit på det indre marked og konkurrere på lige fod i et stadig mere online miljø, hvor information strømmer på tværs af grænserne.

| (14) | Medietjenesteudbydere bør kunne udøve deres økonomiske aktiviteter
  så
  frit
  som muligt
  på det indre marked
  , opretholde deres redaktionelle uafhængighed med dette for øje
  og konkurrere på lige fod i et stadig mere online miljø, hvor information strømmer på tværs af grænserne. |
| --- | --- |

(14)

Medietjenesteudbydere bør kunne udøve deres økonomiske aktiviteter
  så
  frit
  som muligt
  på det indre marked
  , opretholde deres redaktionelle uafhængighed med dette for øje
  og konkurrere på lige fod i et stadig mere online miljø, hvor information strømmer på tværs af grænserne.

Begrundelse

Den Europæiske Unions og medlemsstaternes respektive kompetencer skal afspejles behørigt. Desuden bør redaktionel frihed tages i betragtning som et muligt middel til at sikre mangfoldighed i medierne.

Anbefalet ændring 11

Betragtning 18

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (18) | Public service-medier, der er oprettet af medlemsstaterne, spiller en særlig rolle
  på det indre mediemarked
  ved at sikre, at borgere og virksomheder har adgang til information af høj kvalitet og upartisk mediedækning som led i deres opgaver. Public service-medier kan imidlertid
  være særligt udsat for risikoen for indblanding i betragtning
  af deres institutionelle nærhed til staten og den offentlige finansiering, de modtager.
  Denne risiko kan forværres af uensartede sikkerhedsforanstaltninger i forbindelse med uafhængig forvaltning og en afbalanceret dækning af public service-medier i hele Unionen. Denne situation kan føre til partisk eller delvis mediedækning, forvride konkurrencen på det indre mediemarked og påvirke adgangen til uafhængige og upartiske medietjenester negativt. Med udgangspunkt i de internationale standarder, som Europarådet har udviklet i denne henseende, er det derfor nødvendigt at indføre retlige garantier for public service-mediernes uafhængige funktion i hele Unionen. Det er også nødvendigt at sikre, at public service-medieudbydere, uden at det berører anvendelsen af Unionens statsstøtteregler, modtager tilstrækkelig og stabil finansiering til at opfylde deres opgave, som muliggør forudsigelighed i deres planlægning. En sådan finansiering bør helst besluttes og afsættes på flerårig basis i overensstemmelse med public service-medieudbydernes public serviceopgaver for at undgå potentiel utilbørlig påvirkning fra årlige budgetforhandlinger.
  Kravene i denne forordning berører ikke medlemsstaternes kompetence til at finansiere public service-medier som fastsat i protokol nr. 29 om offentlig radio- og tv-virksomhed i medlemsstaterne, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(18)

Public service-medier, der er oprettet af medlemsstaterne, spiller en særlig rolle
  på det indre mediemarked
  ved at sikre, at borgere og virksomheder har adgang til information af høj kvalitet og upartisk mediedækning som led i deres opgaver. Public service-medier kan imidlertid
  være særligt udsat for risikoen for indblanding i betragtning
  af deres institutionelle nærhed til staten og den offentlige finansiering, de modtager.
  Denne risiko kan forværres af uensartede sikkerhedsforanstaltninger i forbindelse med uafhængig forvaltning og en afbalanceret dækning af public service-medier i hele Unionen. Denne situation kan føre til partisk eller delvis mediedækning, forvride konkurrencen på det indre mediemarked og påvirke adgangen til uafhængige og upartiske medietjenester negativt. Med udgangspunkt i de internationale standarder, som Europarådet har udviklet i denne henseende, er det derfor nødvendigt at indføre retlige garantier for public service-mediernes uafhængige funktion i hele Unionen. Det er også nødvendigt at sikre, at public service-medieudbydere, uden at det berører anvendelsen af Unionens statsstøtteregler, modtager tilstrækkelig og stabil finansiering til at opfylde deres opgave, som muliggør forudsigelighed i deres planlægning. En sådan finansiering bør helst besluttes og afsættes på flerårig basis i overensstemmelse med public service-medieudbydernes public serviceopgaver for at undgå potentiel utilbørlig påvirkning fra årlige budgetforhandlinger.
  Kravene i denne forordning berører ikke medlemsstaternes kompetence til at finansiere public service-medier som fastsat i protokol nr. 29 om offentlig radio- og tv-virksomhed i medlemsstaterne, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

| (18) | Public service-medier, der er oprettet af medlemsstaterne, spiller en særlig rolle
  i at garantere mediepluralisme
  ved at sikre, at borgere og virksomheder har adgang til information af høj kvalitet og upartisk mediedækning som led i deres opgaver. Public service-medier kan imidlertid
  påvirke udbuddet af private medietjenester i det indre marked på grund
  af deres institutionelle nærhed til staten og den offentlige finansiering, de modtager.
  Det er derfor nødvendigt i overensstemmelse med de internationale standarder, som Europarådet har udviklet i denne henseende, at støtte medlemsstaternes oprettelse af public service-medier, men samtidig fastlægge fælles minimumsstandarder til dette formål under hensyntagen til principperne for det indre marked og under overholdelse af protokol nr. 29, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
  Kravene i denne forordning berører ikke medlemsstaternes kompetence til at finansiere public service-medier som fastsat i protokol nr. 29 om offentlig radio- og tv-virksomhed i medlemsstaterne, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. |
| --- | --- |

(18)

Public service-medier, der er oprettet af medlemsstaterne, spiller en særlig rolle
  i at garantere mediepluralisme
  ved at sikre, at borgere og virksomheder har adgang til information af høj kvalitet og upartisk mediedækning som led i deres opgaver. Public service-medier kan imidlertid
  påvirke udbuddet af private medietjenester i det indre marked på grund
  af deres institutionelle nærhed til staten og den offentlige finansiering, de modtager.
  Det er derfor nødvendigt i overensstemmelse med de internationale standarder, som Europarådet har udviklet i denne henseende, at støtte medlemsstaternes oprettelse af public service-medier, men samtidig fastlægge fælles minimumsstandarder til dette formål under hensyntagen til principperne for det indre marked og under overholdelse af protokol nr. 29, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
  Kravene i denne forordning berører ikke medlemsstaternes kompetence til at finansiere public service-medier som fastsat i protokol nr. 29 om offentlig radio- og tv-virksomhed i medlemsstaterne, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

Begrundelse

Der skal tages hensyn til de offentlige mediers særlige rolle i henhold til Amsterdamprotokollen.

Anbefalet ændring 12

Betragtning 19

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (19) | Det er afgørende for modtagerne af medietjenester, at de med sikkerhed ved, hvem der ejer og står bag nyhedsmedierne, så de kan identificere og forstå potentielle interessekonflikter, som er en forudsætning for at danne velinformerede meninger og dermed deltage aktivt i et demokrati. En sådan gennemsigtighed er også et effektivt redskab til at begrænse risikoen for indblanding i redaktionel uafhængighed. Det er derfor nødvendigt at indføre fælles oplysningskrav for alle relevante medietjenesteudbydere i hele Unionen, som bør omfatte forholdsmæssige krav om offentliggørelse af oplysninger om ejerskab.
  I denne forbindelse bør de foranstaltninger, som medlemsstaterne har truffet
  i henhold til artikel 30, stk. 9, i direktiv (EU) 2015/849,
  ikke berøres.
  De relevante udbydere bør offentliggøre de krævede oplysninger på deres websteder eller på et andet medium, der er let og direkte tilgængeligt. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(19)

Det er afgørende for modtagerne af medietjenester, at de med sikkerhed ved, hvem der ejer og står bag nyhedsmedierne, så de kan identificere og forstå potentielle interessekonflikter, som er en forudsætning for at danne velinformerede meninger og dermed deltage aktivt i et demokrati. En sådan gennemsigtighed er også et effektivt redskab til at begrænse risikoen for indblanding i redaktionel uafhængighed. Det er derfor nødvendigt at indføre fælles oplysningskrav for alle relevante medietjenesteudbydere i hele Unionen, som bør omfatte forholdsmæssige krav om offentliggørelse af oplysninger om ejerskab.
  I denne forbindelse bør de foranstaltninger, som medlemsstaterne har truffet
  i henhold til artikel 30, stk. 9, i direktiv (EU) 2015/849,
  ikke berøres.
  De relevante udbydere bør offentliggøre de krævede oplysninger på deres websteder eller på et andet medium, der er let og direkte tilgængeligt.

| (19) | Det er afgørende for modtagerne af medietjenester, at de med sikkerhed ved, hvem der ejer og står bag nyhedsmedierne, så de kan identificere og forstå potentielle interessekonflikter, som er en forudsætning for at danne velinformerede meninger og dermed deltage aktivt i et demokrati. En sådan gennemsigtighed er også et effektivt redskab til at begrænse risikoen for indblanding i redaktionel uafhængighed. Det er derfor nødvendigt at indføre fælles oplysningskrav for alle relevante medietjenesteudbydere i hele Unionen, som bør omfatte forholdsmæssige krav om offentliggørelse af oplysninger om ejerskab.
  Dette bør stemme overens med de krav, der i princippet gælder for audiovisuelle medietjenester
  i henhold til artikel 30, stk. 9, i direktiv (EU) 2015/849,
  men bør ikke berøre de foranstaltninger, som medlemsstaterne træffer i andre henseender.
  De relevante udbydere bør offentliggøre de krævede oplysninger på deres websteder eller på et andet medium, der er let og direkte tilgængeligt. |
| --- | --- |

(19)

Det er afgørende for modtagerne af medietjenester, at de med sikkerhed ved, hvem der ejer og står bag nyhedsmedierne, så de kan identificere og forstå potentielle interessekonflikter, som er en forudsætning for at danne velinformerede meninger og dermed deltage aktivt i et demokrati. En sådan gennemsigtighed er også et effektivt redskab til at begrænse risikoen for indblanding i redaktionel uafhængighed. Det er derfor nødvendigt at indføre fælles oplysningskrav for alle relevante medietjenesteudbydere i hele Unionen, som bør omfatte forholdsmæssige krav om offentliggørelse af oplysninger om ejerskab.
  Dette bør stemme overens med de krav, der i princippet gælder for audiovisuelle medietjenester
  i henhold til artikel 30, stk. 9, i direktiv (EU) 2015/849,
  men bør ikke berøre de foranstaltninger, som medlemsstaterne træffer i andre henseender.
  De relevante udbydere bør offentliggøre de krævede oplysninger på deres websteder eller på et andet medium, der er let og direkte tilgængeligt.

Begrundelse

Uoverensstemmelser med gældende lovgivning bør undgås.

Anbefalet ændring 13

Betragtning 20

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (20) | Mediernes integritet kræver også en proaktiv tilgang til at fremme nyhedsmedieselskabers redaktionelle uafhængighed, navnlig gennem interne sikkerhedsforanstaltninger.
  Når den overordnede redaktionelle linje er aftalt mellem ejere og redaktører, bør medietjenesteudbydere træffe forholdsmæssige foranstaltninger for at sikre redaktørernes frihed til at træffe individuelle beslutninger i forbindelse med deres erhvervsmæssige virksomhed. Målet om at beskytte redaktører mod utilbørlig indblanding i deres beslutninger om specifikt indhold som led i deres daglige arbejde bidrager til at sikre lige vilkår på det indre marked for medietjenester samt kvaliteten af sådanne tjenester. Dette formål er ligeledes i overensstemmelse med den grundlæggende ret til at modtage og meddele oplysninger i henhold til chartrets artikel 11. I lyset af disse overvejelser bør medietjenesteudbydere også sikre gennemsigtighed med hensyn til faktiske eller potentielle interessekonflikter for deres tjenestemodtagere. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(20)

Mediernes integritet kræver også en proaktiv tilgang til at fremme nyhedsmedieselskabers redaktionelle uafhængighed, navnlig gennem interne sikkerhedsforanstaltninger.
  Når den overordnede redaktionelle linje er aftalt mellem ejere og redaktører, bør medietjenesteudbydere træffe forholdsmæssige foranstaltninger for at sikre redaktørernes frihed til at træffe individuelle beslutninger i forbindelse med deres erhvervsmæssige virksomhed. Målet om at beskytte redaktører mod utilbørlig indblanding i deres beslutninger om specifikt indhold som led i deres daglige arbejde bidrager til at sikre lige vilkår på det indre marked for medietjenester samt kvaliteten af sådanne tjenester. Dette formål er ligeledes i overensstemmelse med den grundlæggende ret til at modtage og meddele oplysninger i henhold til chartrets artikel 11. I lyset af disse overvejelser bør medietjenesteudbydere også sikre gennemsigtighed med hensyn til faktiske eller potentielle interessekonflikter for deres tjenestemodtagere.

| (20) | Mediernes integritet kræver også en proaktiv tilgang til at fremme nyhedsmedieselskabers redaktionelle uafhængighed, navnlig gennem interne sikkerhedsforanstaltninger.
  Medietjenesteudbydere bør overveje foranstaltninger, der gør det muligt for redaktionelle medarbejdere at arbejde tilstrækkeligt frit. Disse foranstaltninger kan bidrage til at forbedre konkurrencevilkårene i det indre marked og højne tjenesternes kvalitet. Dette formål er ligeledes i overensstemmelse med den grundlæggende ret til at modtage og meddele oplysninger i henhold til chartrets artikel 11. |
| --- | --- |

(20)

Mediernes integritet kræver også en proaktiv tilgang til at fremme nyhedsmedieselskabers redaktionelle uafhængighed, navnlig gennem interne sikkerhedsforanstaltninger.
  Medietjenesteudbydere bør overveje foranstaltninger, der gør det muligt for redaktionelle medarbejdere at arbejde tilstrækkeligt frit. Disse foranstaltninger kan bidrage til at forbedre konkurrencevilkårene i det indre marked og højne tjenesternes kvalitet. Dette formål er ligeledes i overensstemmelse med den grundlæggende ret til at modtage og meddele oplysninger i henhold til chartrets artikel 11.

Begrundelse

Der skal tages hensyn til en differentieret opfattelse af redaktionel frihed.

Anbefalet ændring 14

Betragtning 21

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (21) | For at mindske de reguleringsmæssige byrder bør mikrovirksomheder som omhandlet i artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU (50) undtages fra kravene vedrørende information og
  interne sikkerheds
  foranstaltninger med henblik på at
  sikre
  de enkelte redaktionelle beslutningers uafhængighed.
  Desuden bør medietjenesteudbydere frit kunne skræddersy de interne sikkerhedsforanstaltninger til deres behov, navnlig hvis de er små og mellemstore virksomheder som omhandlet i nævnte artikel.
  Henstillingen, der ledsager denne forordning, indeholder et katalog over frivillige interne sikkerhedsforanstaltninger, der kan vedtages i medievirksomheder i denne henseende. Denne forordning bør ikke fortolkes således, at ejerne af private medietjenesteudbydere fratages deres beføjelse til at fastsætte strategiske eller generelle mål og fremme deres virksomheders vækst og finansielle levedygtighed. I denne henseende anerkendes det i denne forordning, at målet om at fremme redaktionel uafhængighed skal forenes med private medieejeres legitime rettigheder og interesser. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(21)

For at mindske de reguleringsmæssige byrder bør mikrovirksomheder som omhandlet i artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU (50) undtages fra kravene vedrørende information og
  interne sikkerheds
  foranstaltninger med henblik på at
  sikre
  de enkelte redaktionelle beslutningers uafhængighed.
  Desuden bør medietjenesteudbydere frit kunne skræddersy de interne sikkerhedsforanstaltninger til deres behov, navnlig hvis de er små og mellemstore virksomheder som omhandlet i nævnte artikel.
  Henstillingen, der ledsager denne forordning, indeholder et katalog over frivillige interne sikkerhedsforanstaltninger, der kan vedtages i medievirksomheder i denne henseende. Denne forordning bør ikke fortolkes således, at ejerne af private medietjenesteudbydere fratages deres beføjelse til at fastsætte strategiske eller generelle mål og fremme deres virksomheders vækst og finansielle levedygtighed. I denne henseende anerkendes det i denne forordning, at målet om at fremme redaktionel uafhængighed skal forenes med private medieejeres legitime rettigheder og interesser.

| (21) | For at mindske de reguleringsmæssige byrder bør mikrovirksomheder som omhandlet i artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU (50) undtages fra kravene vedrørende information og foranstaltninger med henblik på at
  fremme
  de enkelte redaktionelle beslutningers uafhængighed. Henstillingen, der ledsager denne forordning, indeholder et katalog over frivillige interne sikkerhedsforanstaltninger, der kan vedtages i medievirksomheder i denne henseende. Denne forordning bør ikke fortolkes således, at ejerne af private medietjenesteudbydere fratages deres beføjelse til at fastsætte strategiske eller generelle mål og fremme deres virksomheders vækst og finansielle levedygtighed. I denne henseende anerkendes det i denne forordning, at målet om at fremme redaktionel uafhængighed skal forenes med private medieejeres legitime rettigheder og interesser. |
| --- | --- |

(21)

For at mindske de reguleringsmæssige byrder bør mikrovirksomheder som omhandlet i artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU (50) undtages fra kravene vedrørende information og foranstaltninger med henblik på at
  fremme
  de enkelte redaktionelle beslutningers uafhængighed. Henstillingen, der ledsager denne forordning, indeholder et katalog over frivillige interne sikkerhedsforanstaltninger, der kan vedtages i medievirksomheder i denne henseende. Denne forordning bør ikke fortolkes således, at ejerne af private medietjenesteudbydere fratages deres beføjelse til at fastsætte strategiske eller generelle mål og fremme deres virksomheders vækst og finansielle levedygtighed. I denne henseende anerkendes det i denne forordning, at målet om at fremme redaktionel uafhængighed skal forenes med private medieejeres legitime rettigheder og interesser.

Begrundelse

Der skal tages hensyn til en differentieret opfattelse af redaktionel frihed.

Anbefalet ændring 15

Betragtning 22

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (22) | Uafhængige nationale tilsynsmyndigheder eller -organer er afgørende for en korrekt anvendelse af medielovgivningen i hele Unionen. De nationale tilsynsmyndigheder eller -organer, der er omhandlet i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU, er bedst placeret til at sikre en korrekt anvendelse af kravene vedrørende reguleringssamarbejde og et velfungerende marked for medietjenester, jf. kapitel III i denne forordning. For at sikre en konsekvent anvendelse af denne forordning og anden EU-lovgivning på medieområdet er det nødvendigt at oprette et uafhængigt rådgivende organ på EU-plan, der samler sådanne myndigheder eller organer og koordinerer deres foranstaltninger. Gruppen af Europæiske Tilsynsmyndigheder for Audiovisuelle Medietjenester (ERGA), der blev oprettet ved direktiv 2010/13/EU, har været afgørende for at fremme en konsekvent gennemførelse af dette direktiv. Det Europæiske Råd for Medietjenester (»rådet«) bør derfor bygge på ERGA og erstatte det. Dette kræver en målrettet ændring af direktiv 2010/13/EU for at slette dets artikel 30b, der opretter ERGA, og erstatte henvisningerne til ERGA og dets opgaver som følge heraf. Ændringen af direktiv 2010/13/EU ved denne forordning er berettiget i dette tilfælde, da den er begrænset til en bestemmelse, som ikke behøver at blive gennemført af medlemsstaterne, og som er rettet til EU-institutionerne. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(22)

Uafhængige nationale tilsynsmyndigheder eller -organer er afgørende for en korrekt anvendelse af medielovgivningen i hele Unionen. De nationale tilsynsmyndigheder eller -organer, der er omhandlet i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU, er bedst placeret til at sikre en korrekt anvendelse af kravene vedrørende reguleringssamarbejde og et velfungerende marked for medietjenester, jf. kapitel III i denne forordning. For at sikre en konsekvent anvendelse af denne forordning og anden EU-lovgivning på medieområdet er det nødvendigt at oprette et uafhængigt rådgivende organ på EU-plan, der samler sådanne myndigheder eller organer og koordinerer deres foranstaltninger. Gruppen af Europæiske Tilsynsmyndigheder for Audiovisuelle Medietjenester (ERGA), der blev oprettet ved direktiv 2010/13/EU, har været afgørende for at fremme en konsekvent gennemførelse af dette direktiv. Det Europæiske Råd for Medietjenester (»rådet«) bør derfor bygge på ERGA og erstatte det. Dette kræver en målrettet ændring af direktiv 2010/13/EU for at slette dets artikel 30b, der opretter ERGA, og erstatte henvisningerne til ERGA og dets opgaver som følge heraf. Ændringen af direktiv 2010/13/EU ved denne forordning er berettiget i dette tilfælde, da den er begrænset til en bestemmelse, som ikke behøver at blive gennemført af medlemsstaterne, og som er rettet til EU-institutionerne.

| (22) | Uafhængige nationale tilsynsmyndigheder eller -organer er afgørende for en korrekt anvendelse af medielovgivningen i hele Unionen. De nationale tilsynsmyndigheder eller -organer, der er omhandlet i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU
  , eller andre tilsynsmyndigheder, der er udpeget af medlemsstaterne i overensstemmelse med kravene i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU
  , er bedst placeret til at sikre en korrekt anvendelse af kravene vedrørende reguleringssamarbejde og et velfungerende marked for medietjenester, jf. kapitel III i denne forordning. For at sikre en konsekvent anvendelse af denne forordning og anden EU-lovgivning på medieområdet er det nødvendigt at oprette et uafhængigt rådgivende organ på EU-plan, der samler sådanne myndigheder eller organer og koordinerer deres foranstaltninger. Gruppen af Europæiske Tilsynsmyndigheder for Audiovisuelle Medietjenester (ERGA), der blev oprettet ved direktiv 2010/13/EU, har været afgørende for at fremme en konsekvent gennemførelse af dette direktiv. Det Europæiske Råd for Medietjenester (»rådet«) bør derfor bygge på ERGA og erstatte det. Dette kræver en målrettet ændring af direktiv 2010/13/EU for at slette dets artikel 30b, der opretter ERGA, og erstatte henvisningerne til ERGA og dets opgaver som følge heraf. Ændringen af direktiv 2010/13/EU ved denne forordning er berettiget i dette tilfælde, da den er begrænset til en bestemmelse, som ikke behøver at blive gennemført af medlemsstaterne, og som er rettet til EU-institutionerne. |
| --- | --- |

(22)

Uafhængige nationale tilsynsmyndigheder eller -organer er afgørende for en korrekt anvendelse af medielovgivningen i hele Unionen. De nationale tilsynsmyndigheder eller -organer, der er omhandlet i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU
  , eller andre tilsynsmyndigheder, der er udpeget af medlemsstaterne i overensstemmelse med kravene i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU
  , er bedst placeret til at sikre en korrekt anvendelse af kravene vedrørende reguleringssamarbejde og et velfungerende marked for medietjenester, jf. kapitel III i denne forordning. For at sikre en konsekvent anvendelse af denne forordning og anden EU-lovgivning på medieområdet er det nødvendigt at oprette et uafhængigt rådgivende organ på EU-plan, der samler sådanne myndigheder eller organer og koordinerer deres foranstaltninger. Gruppen af Europæiske Tilsynsmyndigheder for Audiovisuelle Medietjenester (ERGA), der blev oprettet ved direktiv 2010/13/EU, har været afgørende for at fremme en konsekvent gennemførelse af dette direktiv. Det Europæiske Råd for Medietjenester (»rådet«) bør derfor bygge på ERGA og erstatte det. Dette kræver en målrettet ændring af direktiv 2010/13/EU for at slette dets artikel 30b, der opretter ERGA, og erstatte henvisningerne til ERGA og dets opgaver som følge heraf. Ændringen af direktiv 2010/13/EU ved denne forordning er berettiget i dette tilfælde, da den er begrænset til en bestemmelse, som ikke behøver at blive gennemført af medlemsstaterne, og som er rettet til EU-institutionerne.

Begrundelse

Der skal tages højde for de forskellige strukturer inden for medietilsyn.

Anbefalet ændring 16

Betragtning 23

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (23) | Rådet bør samle højtstående repræsentanter for de nationale tilsynsmyndigheder eller -organer, der er omhandlet i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU, og som er udpeget af sådanne myndigheder eller organer. I tilfælde, hvor medlemsstaterne har flere relevante regulerende myndigheder eller organer, herunder på regionalt plan, bør der vælges en fælles repræsentant ved hjælp af passende procedurer, og
  stemmeretten bør fortsat være begrænset til én repræsentant for hver medlemsstat. Dette bør ikke berøre de øvrige nationale tilsynsmyndigheders eller -organers mulighed for at deltage, alt efter hvad der er relevant, i rådets møder
  . Rådet bør også have mulighed for
  efter aftale med Kommissionen
  at indbyde eksperter og observatører, herunder navnlig tilsynsmyndigheder eller -organer fra kandidatlande, potentielle kandidatlande, EØS-lande eller ad hoc-delegerede fra andre kompetente nationale myndigheder, til at deltage i sine møder. På grund af mediesektorens følsomhed og i henhold til praksis med ERGA-afgørelser vedtaget i overensstemmelse med dens forretningsorden bør rådet vedtage sine afgørelser med et flertal på to tredjedele af stemmerne. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(23)

Rådet bør samle højtstående repræsentanter for de nationale tilsynsmyndigheder eller -organer, der er omhandlet i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU, og som er udpeget af sådanne myndigheder eller organer. I tilfælde, hvor medlemsstaterne har flere relevante regulerende myndigheder eller organer, herunder på regionalt plan, bør der vælges en fælles repræsentant ved hjælp af passende procedurer, og
  stemmeretten bør fortsat være begrænset til én repræsentant for hver medlemsstat. Dette bør ikke berøre de øvrige nationale tilsynsmyndigheders eller -organers mulighed for at deltage, alt efter hvad der er relevant, i rådets møder
  . Rådet bør også have mulighed for
  efter aftale med Kommissionen
  at indbyde eksperter og observatører, herunder navnlig tilsynsmyndigheder eller -organer fra kandidatlande, potentielle kandidatlande, EØS-lande eller ad hoc-delegerede fra andre kompetente nationale myndigheder, til at deltage i sine møder. På grund af mediesektorens følsomhed og i henhold til praksis med ERGA-afgørelser vedtaget i overensstemmelse med dens forretningsorden bør rådet vedtage sine afgørelser med et flertal på to tredjedele af stemmerne.

| (23) | Rådet bør samle højtstående repræsentanter for de nationale tilsynsmyndigheder eller -organer, der er omhandlet i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU, og som er udpeget af sådanne myndigheder eller organer. I tilfælde, hvor medlemsstaterne har flere relevante regulerende myndigheder eller organer, herunder på regionalt plan
  , og selv- eller samreguleringsordninger
  , bør der vælges en fælles repræsentant ved hjælp af passende procedurer og
  om nødvendigt indføres supplerende procedurer for inddragelse af tilsynsmyndigheder eller -organer, navnlig selv- eller samreguleringsorganer. Den udpegede repræsentants stemmeret bør være begrænset til én repræsentant for hver medlemsstat
  . Rådet bør også have mulighed for at indbyde eksperter og observatører, herunder navnlig tilsynsmyndigheder eller -organer fra kandidatlande, potentielle kandidatlande, EØS-lande eller ad hoc-delegerede fra andre kompetente nationale myndigheder, til at deltage i sine møder. På grund af mediesektorens følsomhed og i henhold til praksis med ERGA-afgørelser vedtaget i overensstemmelse med dens forretningsorden bør rådet vedtage sine afgørelser med et flertal på to tredjedele af stemmerne. |
| --- | --- |

(23)

Rådet bør samle højtstående repræsentanter for de nationale tilsynsmyndigheder eller -organer, der er omhandlet i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU, og som er udpeget af sådanne myndigheder eller organer. I tilfælde, hvor medlemsstaterne har flere relevante regulerende myndigheder eller organer, herunder på regionalt plan
  , og selv- eller samreguleringsordninger
  , bør der vælges en fælles repræsentant ved hjælp af passende procedurer og
  om nødvendigt indføres supplerende procedurer for inddragelse af tilsynsmyndigheder eller -organer, navnlig selv- eller samreguleringsorganer. Den udpegede repræsentants stemmeret bør være begrænset til én repræsentant for hver medlemsstat
  . Rådet bør også have mulighed for at indbyde eksperter og observatører, herunder navnlig tilsynsmyndigheder eller -organer fra kandidatlande, potentielle kandidatlande, EØS-lande eller ad hoc-delegerede fra andre kompetente nationale myndigheder, til at deltage i sine møder. På grund af mediesektorens følsomhed og i henhold til praksis med ERGA-afgørelser vedtaget i overensstemmelse med dens forretningsorden bør rådet vedtage sine afgørelser med et flertal på to tredjedele af stemmerne.

Begrundelse

Der skal tages højde for de forskellige strukturer inden for medietilsyn.

Anbefalet ændring 17

Betragtning 24

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (24) | Uden at det berører de beføjelser, som Kommissionen er tillagt ved traktaterne, er det vigtigt, at Kommissionen og rådet arbejder tæt sammen.
  Rådet bør
  navnlig
  aktivt støtte Kommissionen i dens opgaver med at sikre
  konsekvent
  anvendelse af denne forordning og
  de nationale regler til
  gennemførelse af direktiv 2010/13/EU. Med henblik herpå bør rådet navnlig rådgive og bistå Kommissionen om
  reguleringsmæssige,
  tekniske eller praktiske aspekter af anvendelsen af EU-retten, fremme samarbejde og effektiv udveksling af oplysninger, erfaringer og bedste praksis og udarbejde udtalelser
  efter aftale med Kommissionen eller efter dennes anmodning
  i de tilfælde, der er omhandlet i denne forordning. For at rådet kan udføre sine opgaver effektivt, bør det kunne trække på ekspertisen og de menneskelige ressourcer i et sekretariat, der stilles til rådighed af Kommissionen.
  Kommissionens sekretariat
  bør yde rådet administrativ og organisatorisk støtte og hjælpe det med at udføre sine opgaver. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(24)

Uden at det berører de beføjelser, som Kommissionen er tillagt ved traktaterne, er det vigtigt, at Kommissionen og rådet arbejder tæt sammen.
  Rådet bør
  navnlig
  aktivt støtte Kommissionen i dens opgaver med at sikre
  konsekvent
  anvendelse af denne forordning og
  de nationale regler til
  gennemførelse af direktiv 2010/13/EU. Med henblik herpå bør rådet navnlig rådgive og bistå Kommissionen om
  reguleringsmæssige,
  tekniske eller praktiske aspekter af anvendelsen af EU-retten, fremme samarbejde og effektiv udveksling af oplysninger, erfaringer og bedste praksis og udarbejde udtalelser
  efter aftale med Kommissionen eller efter dennes anmodning
  i de tilfælde, der er omhandlet i denne forordning. For at rådet kan udføre sine opgaver effektivt, bør det kunne trække på ekspertisen og de menneskelige ressourcer i et sekretariat, der stilles til rådighed af Kommissionen.
  Kommissionens sekretariat
  bør yde rådet administrativ og organisatorisk støtte og hjælpe det med at udføre sine opgaver.

| (24) | Rådets arbejde bør være uafhængigt og fri for politisk indflydelse. Kommissionen bør ud over sin beføjelse til at høre rådet eller udøve sin rolle som »traktaternes vogter« derfor ikke have nogen afgørende indflydelse på rådets arbejde.
  Rådet bør aktivt støtte Kommissionen i dens opgaver med at sikre
  ensartet
  anvendelse af denne forordning og gennemførelse af direktiv 2010/13/EU. Med henblik herpå bør rådet navnlig rådgive og bistå Kommissionen om tekniske eller praktiske aspekter af anvendelsen af EU-retten, fremme samarbejde og effektiv udveksling af oplysninger, erfaringer og bedste praksis og udarbejde udtalelser i de tilfælde, der er omhandlet i denne forordning. For at rådet kan udføre sine opgaver effektivt, bør det kunne trække på ekspertisen og de menneskelige ressourcer i et sekretariat, der stilles til rådighed af Kommissionen.
  Det sekretariat, der stilles til rådighed af Kommissionen,
  bør yde rådet både administrativ og organisatorisk støtte og hjælpe det med at udføre sine opgaver.
  For at sikre, at rådets arbejde er uafhængigt og af ikkestatslig karakter, bør sekretariatet have tilstrækkelige finansielle og menneskelige ressourcer. Sekretariatet bør i sit indholdsmæssige arbejde være uafhængigt af Kommissionen og kun være underlagt rådets ledelse, dvs. dets formand eller næstformand. |
| --- | --- |

(24)

Rådets arbejde bør være uafhængigt og fri for politisk indflydelse. Kommissionen bør ud over sin beføjelse til at høre rådet eller udøve sin rolle som »traktaternes vogter« derfor ikke have nogen afgørende indflydelse på rådets arbejde.
  Rådet bør aktivt støtte Kommissionen i dens opgaver med at sikre
  ensartet
  anvendelse af denne forordning og gennemførelse af direktiv 2010/13/EU. Med henblik herpå bør rådet navnlig rådgive og bistå Kommissionen om tekniske eller praktiske aspekter af anvendelsen af EU-retten, fremme samarbejde og effektiv udveksling af oplysninger, erfaringer og bedste praksis og udarbejde udtalelser i de tilfælde, der er omhandlet i denne forordning. For at rådet kan udføre sine opgaver effektivt, bør det kunne trække på ekspertisen og de menneskelige ressourcer i et sekretariat, der stilles til rådighed af Kommissionen.
  Det sekretariat, der stilles til rådighed af Kommissionen,
  bør yde rådet både administrativ og organisatorisk støtte og hjælpe det med at udføre sine opgaver.
  For at sikre, at rådets arbejde er uafhængigt og af ikkestatslig karakter, bør sekretariatet have tilstrækkelige finansielle og menneskelige ressourcer. Sekretariatet bør i sit indholdsmæssige arbejde være uafhængigt af Kommissionen og kun være underlagt rådets ledelse, dvs. dets formand eller næstformand.

Begrundelse

Det skal sikres, at rådets arbejde er uafhængigt.

Anbefalet ændring 18

Betragtning 26

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (26) | For at sikre en effektiv håndhævelse af
  EU's medielovgivning
  , forhindre mulig omgåelse af de gældende
  medieregler
  fra useriøse medietjenesteudbyderes side og
  for at undgå, at der opstår
  yderligere hindringer
  på det indre marked for medietjenester,
  er det vigtigt
  at skabe klare og juridisk bindende rammer for, at
  nationale tilsynsmyndigheder eller -organer
  kan samarbejde effektivt og virkningsfuldt. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(26)

For at sikre en effektiv håndhævelse af
  EU's medielovgivning
  , forhindre mulig omgåelse af de gældende
  medieregler
  fra useriøse medietjenesteudbyderes side og
  for at undgå, at der opstår
  yderligere hindringer
  på det indre marked for medietjenester,
  er det vigtigt
  at skabe klare og juridisk bindende rammer for, at
  nationale tilsynsmyndigheder eller -organer
  kan samarbejde effektivt og virkningsfuldt.

| (26) | For at sikre en effektiv håndhævelse af
  EU-foranstaltninger vedrørende medierne
  , forhindre mulig omgåelse af de gældende
  regler
  fra useriøse medietjenesteudbyderes side og
  forebygge
  yderligere hindringer
  for levering af medietjenester i det indre marked
  er det vigtigt
  med et effektivt og virkningsfuldt samarbejde mellem
  nationale tilsynsmyndigheder eller -organer. |
| --- | --- |

(26)

For at sikre en effektiv håndhævelse af
  EU-foranstaltninger vedrørende medierne
  , forhindre mulig omgåelse af de gældende
  regler
  fra useriøse medietjenesteudbyderes side og
  forebygge
  yderligere hindringer
  for levering af medietjenester i det indre marked
  er det vigtigt
  med et effektivt og virkningsfuldt samarbejde mellem
  nationale tilsynsmyndigheder eller -organer.

Begrundelse

Den gældende kompetencefordeling skal bevares.

Anbefalet ændring 19

Betragtning 30

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (30) | De tilsynsmyndigheder eller -organer, der er omhandlet i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU, har specifik praktisk ekspertise, der sætter dem i stand til effektivt at afveje medietjenesteudbydernes og -modtagernes interesser og samtidig sikre respekten for ytringsfriheden. Dette er navnlig afgørende, når det drejer sig om at beskytte det indre marked mod aktiviteter, der udøves af medietjenesteudbydere, som er etableret uden for Unionen, og som er rettet mod målgrupper i Unionen, hvor de bl.a. i betragtning af den kontrol, som tredjelande kan udøve over dem, kan skade eller udgøre en risiko for skade for den offentlige sikkerhed og forsvaret. I denne forbindelse er det nødvendigt at styrke koordineringen mellem nationale tilsynsmyndigheder eller -organer med henblik på sammen at imødegå mulige trusler mod den offentlige sikkerhed og forsvaret som følge af sådanne medietjenester
  og give en retlig ramme for at sikre effektiviteten og den mulige koordinering af de nationale foranstaltninger, der vedtages i overensstemmelse med Unionens medielovgivning
  . For at sikre, at medietjenester, der er suspenderet i visse medlemsstater i henhold til artikel 3, stk. 3, og artikel 3, stk. 5, i direktiv 2010/13/EU, ikke fortsat leveres via satellit eller andre midler i disse medlemsstater, bør der også være en mekanisme for fremskyndet gensidigt samarbejde og bistand til rådighed for at sikre den effektive virkning af de relevante nationale foranstaltninger i overensstemmelse med EU-retten.
  Det er desuden nødvendigt at koordinere de nationale foranstaltninger, der kan vedtages for at imødegå trusler mod den offentlige sikkerhed og forsvar fra medietjenester, som er etableret uden for Unionen, og som er rettet mod målgrupper i Unionen, herunder muligheden for, at rådet efter aftale med Kommissionen kan afgive udtalelser om sådanne foranstaltninger, hvis det er relevant. I den forbindelse skal risiciene for den offentlige sikkerhed og forsvaret vurderes på grundlag af alle relevante faktuelle og retlige elementer på nationalt og europæisk plan. Dette berører ikke Unionens kompetence i henhold til artikel 215 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(30)

De tilsynsmyndigheder eller -organer, der er omhandlet i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU, har specifik praktisk ekspertise, der sætter dem i stand til effektivt at afveje medietjenesteudbydernes og -modtagernes interesser og samtidig sikre respekten for ytringsfriheden. Dette er navnlig afgørende, når det drejer sig om at beskytte det indre marked mod aktiviteter, der udøves af medietjenesteudbydere, som er etableret uden for Unionen, og som er rettet mod målgrupper i Unionen, hvor de bl.a. i betragtning af den kontrol, som tredjelande kan udøve over dem, kan skade eller udgøre en risiko for skade for den offentlige sikkerhed og forsvaret. I denne forbindelse er det nødvendigt at styrke koordineringen mellem nationale tilsynsmyndigheder eller -organer med henblik på sammen at imødegå mulige trusler mod den offentlige sikkerhed og forsvaret som følge af sådanne medietjenester
  og give en retlig ramme for at sikre effektiviteten og den mulige koordinering af de nationale foranstaltninger, der vedtages i overensstemmelse med Unionens medielovgivning
  . For at sikre, at medietjenester, der er suspenderet i visse medlemsstater i henhold til artikel 3, stk. 3, og artikel 3, stk. 5, i direktiv 2010/13/EU, ikke fortsat leveres via satellit eller andre midler i disse medlemsstater, bør der også være en mekanisme for fremskyndet gensidigt samarbejde og bistand til rådighed for at sikre den effektive virkning af de relevante nationale foranstaltninger i overensstemmelse med EU-retten.
  Det er desuden nødvendigt at koordinere de nationale foranstaltninger, der kan vedtages for at imødegå trusler mod den offentlige sikkerhed og forsvar fra medietjenester, som er etableret uden for Unionen, og som er rettet mod målgrupper i Unionen, herunder muligheden for, at rådet efter aftale med Kommissionen kan afgive udtalelser om sådanne foranstaltninger, hvis det er relevant. I den forbindelse skal risiciene for den offentlige sikkerhed og forsvaret vurderes på grundlag af alle relevante faktuelle og retlige elementer på nationalt og europæisk plan. Dette berører ikke Unionens kompetence i henhold til artikel 215 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

| (30) | De tilsynsmyndigheder eller -organer, der er omhandlet i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU, har specifik praktisk ekspertise, der sætter dem i stand til effektivt at afveje medietjenesteudbydernes og -modtagernes interesser og samtidig sikre respekten for ytringsfriheden. Dette er navnlig afgørende, når det drejer sig om at beskytte det indre marked mod aktiviteter, der udøves af medietjenesteudbydere, som er etableret uden for Unionen, og som er rettet mod målgrupper i Unionen, hvor de bl.a. i betragtning af den kontrol, som tredjelande kan udøve over dem, kan skade eller udgøre en risiko for skade for den offentlige sikkerhed og forsvaret. I denne forbindelse er det nødvendigt at styrke koordineringen mellem nationale tilsynsmyndigheder eller -organer med henblik på sammen at imødegå mulige trusler mod den offentlige sikkerhed og forsvaret som følge af sådanne medietjenester. For at sikre, at medietjenester, der er suspenderet i visse medlemsstater i henhold til artikel 3, stk. 3, og artikel 3, stk. 5, i direktiv 2010/13/EU, ikke fortsat leveres via satellit eller andre midler i disse medlemsstater, bør der også være en mekanisme for fremskyndet gensidigt samarbejde og bistand til rådighed for at sikre den effektive virkning af de relevante nationale foranstaltninger i overensstemmelse med EU-retten. |
| --- | --- |

(30)

De tilsynsmyndigheder eller -organer, der er omhandlet i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU, har specifik praktisk ekspertise, der sætter dem i stand til effektivt at afveje medietjenesteudbydernes og -modtagernes interesser og samtidig sikre respekten for ytringsfriheden. Dette er navnlig afgørende, når det drejer sig om at beskytte det indre marked mod aktiviteter, der udøves af medietjenesteudbydere, som er etableret uden for Unionen, og som er rettet mod målgrupper i Unionen, hvor de bl.a. i betragtning af den kontrol, som tredjelande kan udøve over dem, kan skade eller udgøre en risiko for skade for den offentlige sikkerhed og forsvaret. I denne forbindelse er det nødvendigt at styrke koordineringen mellem nationale tilsynsmyndigheder eller -organer med henblik på sammen at imødegå mulige trusler mod den offentlige sikkerhed og forsvaret som følge af sådanne medietjenester. For at sikre, at medietjenester, der er suspenderet i visse medlemsstater i henhold til artikel 3, stk. 3, og artikel 3, stk. 5, i direktiv 2010/13/EU, ikke fortsat leveres via satellit eller andre midler i disse medlemsstater, bør der også være en mekanisme for fremskyndet gensidigt samarbejde og bistand til rådighed for at sikre den effektive virkning af de relevante nationale foranstaltninger i overensstemmelse med EU-retten.

Begrundelse

Rådets beføjelser bør primært omfatte grænseoverskridende spørgsmål.

Anbefalet ændring 20

Betragtning 31

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (31) | Meget store onlineplatforme fungerer for mange brugere som en gateway for adgang til medietjenester. Medietjenesteudbydere, der har et redaktionelt ansvar for deres indhold, spiller en vigtig rolle i distributionen af information og i udøvelsen af informationsfriheden online. Når de udøver et sådant redaktionelt ansvar, forventes de at handle omhyggeligt og give oplysninger, der er pålidelige og respekterer de grundlæggende rettigheder i overensstemmelse med de lovgivningsmæssige eller selvregulerende krav, de er underlagt i medlemsstaterne.
  Hvis udbydere af meget store onlineplatforme mener, at indhold leveret af sådanne medietjenesteudbydere er uforeneligt med deres vilkår og betingelser, selv om det ikke bidrager til en systemisk risiko som omhandlet i artikel 26 i forordning (EU) 2022/XXX [retsakten om digitale tjenester], bør de derfor, også i lyset af brugernes informationsfrihed, tage behørigt hensyn til mediefrihed og -pluralisme i overensstemmelse med forordning (EU) 2022/XXX [retsakten om digitale tjenester] og så tidligt som muligt give medietjenesteudbydere de nødvendige forklaringer som deres erhvervsbrugere i begrundelsen i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1150. For at minimere indvirkningen af enhver begrænsning af dette indhold på brugernes informationsfrihed bør meget store onlineplatforme bestræbe sig på at indgive begrundelsen, inden begrænsningen får virkning, uden at det berører deres forpligtelser i henhold til forordning (EU) 2022/XXX [retsakten om digitale tjenester]. Denne forordning bør navnlig ikke forhindre en udbyder af en meget stor onlineplatform i hurtigt at træffe foranstaltninger enten mod ulovligt indhold, der udbredes via dens tjeneste, eller for at afbøde de systemiske risici, som udbredelsen af visse former for indhold gennem dens tjeneste udgør, i overensstemmelse med EU-retten, navnlig i henhold til forordning (EU) 2022/XXX [retsakten om digitale tjenester]. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(31)

Meget store onlineplatforme fungerer for mange brugere som en gateway for adgang til medietjenester. Medietjenesteudbydere, der har et redaktionelt ansvar for deres indhold, spiller en vigtig rolle i distributionen af information og i udøvelsen af informationsfriheden online. Når de udøver et sådant redaktionelt ansvar, forventes de at handle omhyggeligt og give oplysninger, der er pålidelige og respekterer de grundlæggende rettigheder i overensstemmelse med de lovgivningsmæssige eller selvregulerende krav, de er underlagt i medlemsstaterne.
  Hvis udbydere af meget store onlineplatforme mener, at indhold leveret af sådanne medietjenesteudbydere er uforeneligt med deres vilkår og betingelser, selv om det ikke bidrager til en systemisk risiko som omhandlet i artikel 26 i forordning (EU) 2022/XXX [retsakten om digitale tjenester], bør de derfor, også i lyset af brugernes informationsfrihed, tage behørigt hensyn til mediefrihed og -pluralisme i overensstemmelse med forordning (EU) 2022/XXX [retsakten om digitale tjenester] og så tidligt som muligt give medietjenesteudbydere de nødvendige forklaringer som deres erhvervsbrugere i begrundelsen i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1150. For at minimere indvirkningen af enhver begrænsning af dette indhold på brugernes informationsfrihed bør meget store onlineplatforme bestræbe sig på at indgive begrundelsen, inden begrænsningen får virkning, uden at det berører deres forpligtelser i henhold til forordning (EU) 2022/XXX [retsakten om digitale tjenester]. Denne forordning bør navnlig ikke forhindre en udbyder af en meget stor onlineplatform i hurtigt at træffe foranstaltninger enten mod ulovligt indhold, der udbredes via dens tjeneste, eller for at afbøde de systemiske risici, som udbredelsen af visse former for indhold gennem dens tjeneste udgør, i overensstemmelse med EU-retten, navnlig i henhold til forordning (EU) 2022/XXX [retsakten om digitale tjenester].

| (31) | Meget store onlineplatforme
  og meget store søgemaskiner
  fungerer for mange brugere som en gateway for adgang til medietjenester. Medietjenesteudbydere, der har et redaktionelt ansvar for deres indhold, spiller en vigtig rolle i distributionen af information og i udøvelsen af informationsfriheden online. Når de udøver et sådant redaktionelt ansvar, forventes de at handle omhyggeligt og give oplysninger, der er pålidelige og respekterer de grundlæggende rettigheder i overensstemmelse med de lovgivningsmæssige eller selvregulerende krav, de er underlagt i medlemsstaterne.
  Derfor skal udbydere af meget store onlineplatforme og meget store søgemaskiner også tage behørigt hensyn til brugernes informationsfrihed, mediefrihed og -pluralisme i overensstemmelse med forordning (EU) 2022/2065 [forordningen om digitale tjenester]. Denne forordning bør ikke forhindre en udbyder af en meget stor onlineplatform eller en meget stor søgemaskine i at træffe øjeblikkelige foranstaltninger i overensstemmelse med EU-retten, navnlig forordning (EU) 2022/2065 [forordningen om digitale tjenester], for at bekæmpe ulovligt indhold, der distribueres via dens tjeneste, eller afbøde de systemiske risici, som distributionen af visse former for indhold gennem dens tjeneste udgør. |
| --- | --- |

(31)

Meget store onlineplatforme
  og meget store søgemaskiner
  fungerer for mange brugere som en gateway for adgang til medietjenester. Medietjenesteudbydere, der har et redaktionelt ansvar for deres indhold, spiller en vigtig rolle i distributionen af information og i udøvelsen af informationsfriheden online. Når de udøver et sådant redaktionelt ansvar, forventes de at handle omhyggeligt og give oplysninger, der er pålidelige og respekterer de grundlæggende rettigheder i overensstemmelse med de lovgivningsmæssige eller selvregulerende krav, de er underlagt i medlemsstaterne.
  Derfor skal udbydere af meget store onlineplatforme og meget store søgemaskiner også tage behørigt hensyn til brugernes informationsfrihed, mediefrihed og -pluralisme i overensstemmelse med forordning (EU) 2022/2065 [forordningen om digitale tjenester]. Denne forordning bør ikke forhindre en udbyder af en meget stor onlineplatform eller en meget stor søgemaskine i at træffe øjeblikkelige foranstaltninger i overensstemmelse med EU-retten, navnlig forordning (EU) 2022/2065 [forordningen om digitale tjenester], for at bekæmpe ulovligt indhold, der distribueres via dens tjeneste, eller afbøde de systemiske risici, som distributionen af visse former for indhold gennem dens tjeneste udgør.

Begrundelse

Der bør tages hensyn til den vigtige rolle, som store formidlingstjenester har med hensyn til at gøre medieindhold tilgængeligt.

Anbefalet ændring 21

Betragtning 32

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (32) | I betragtning af den forventede positive indvirkning på den frie udveksling af tjenesteydelser og ytringsfriheden er det
  endvidere
  berettiget, at
  hvis medietjenesteudbydere
  overholder visse reguleringsmæssige eller selvregulerende standarder,
  behandles deres klager over afgørelser truffet af udbydere af meget store onlineplatforme med prioritet og uden unødig forsinkelse. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(32)

I betragtning af den forventede positive indvirkning på den frie udveksling af tjenesteydelser og ytringsfriheden er det
  endvidere
  berettiget, at
  hvis medietjenesteudbydere
  overholder visse reguleringsmæssige eller selvregulerende standarder,
  behandles deres klager over afgørelser truffet af udbydere af meget store onlineplatforme med prioritet og uden unødig forsinkelse.

| (32) | I betragtning af den forventede positive indvirkning på den frie udveksling af tjenesteydelser og ytringsfriheden er det
  også
  berettiget, at
  medietjenesteudbyderes indhold eller udbud i de tilfælde, hvor udbyderne
  overholder visse reguleringsmæssige eller selvregulerende standarder,
  ikke med det samme blokeres, slettes eller på anden måde udelukkes fra distribution eller offentliggørelse af platformsudbyderen eller søgemaskinen. |
| --- | --- |

(32)

I betragtning af den forventede positive indvirkning på den frie udveksling af tjenesteydelser og ytringsfriheden er det
  også
  berettiget, at
  medietjenesteudbyderes indhold eller udbud i de tilfælde, hvor udbyderne
  overholder visse reguleringsmæssige eller selvregulerende standarder,
  ikke med det samme blokeres, slettes eller på anden måde udelukkes fra distribution eller offentliggørelse af platformsudbyderen eller søgemaskinen.

Begrundelse

Der bør tages hensyn til den vigtige rolle, som store formidlingstjenester har med hensyn til at gøre medieindhold tilgængeligt.

Anbefalet ændring 22

Betragtning 33

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (33) | Med henblik herpå bør udbydere af meget store onlineplatforme stille en funktion til rådighed på deres onlinegrænseflade for at gøre det muligt for medietjenesteudbydere at erklære, at de opfylder visse krav, samtidig med at de bevarer muligheden for
  ikke at acceptere
  en sådan egenerklæring, hvis de mener, at disse betingelser ikke er opfyldt. Udbydere af meget store onlineplatforme kan basere sig på oplysninger om overholdelse af disse krav, såsom den maskinlæsbare standard i Journalism Trust Initiative eller andre relevante adfærdskodekser. Retningslinjer fra Kommissionen kan være nyttige med henblik på at fremme en effektiv gennemførelse af en sådan funktion, herunder om vilkårene for inddragelse af relevante civilsamfundsorganisationer i revisionen af erklæringerne, om høring af tilsynsmyndigheden i etableringslandet, hvor det er relevant, og om håndtering af ethvert potentielt misbrug af funktionaliteten. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(33)

Med henblik herpå bør udbydere af meget store onlineplatforme stille en funktion til rådighed på deres onlinegrænseflade for at gøre det muligt for medietjenesteudbydere at erklære, at de opfylder visse krav, samtidig med at de bevarer muligheden for
  ikke at acceptere
  en sådan egenerklæring, hvis de mener, at disse betingelser ikke er opfyldt. Udbydere af meget store onlineplatforme kan basere sig på oplysninger om overholdelse af disse krav, såsom den maskinlæsbare standard i Journalism Trust Initiative eller andre relevante adfærdskodekser. Retningslinjer fra Kommissionen kan være nyttige med henblik på at fremme en effektiv gennemførelse af en sådan funktion, herunder om vilkårene for inddragelse af relevante civilsamfundsorganisationer i revisionen af erklæringerne, om høring af tilsynsmyndigheden i etableringslandet, hvor det er relevant, og om håndtering af ethvert potentielt misbrug af funktionaliteten.

| (33) | Med henblik herpå bør udbydere af meget store onlineplatforme
  eller meget store søgemaskiner
  stille en funktion til rådighed på deres onlinegrænseflade for at gøre det muligt for medietjenesteudbydere at erklære, at de opfylder visse krav,
  og oplyse, hvilken form for tilsyn de er underlagt,
  samtidig med at de bevarer muligheden for
  at få
  en sådan egenerklæring
  verificeret
  , hvis de mener, at disse betingelser ikke er opfyldt. Udbydere af meget store onlineplatforme kan basere sig på oplysninger om overholdelse af disse krav, såsom den maskinlæsbare standard i Journalism Trust Initiative eller andre relevante adfærdskodekser. Retningslinjer fra Kommissionen kan være nyttige med henblik på at fremme en effektiv gennemførelse af en sådan funktion, herunder om vilkårene for inddragelse af relevante civilsamfundsorganisationer i revisionen af erklæringerne, om høring af tilsynsmyndigheden i etableringslandet, hvor det er relevant, og om håndtering af ethvert potentielt misbrug af funktionaliteten. |
| --- | --- |

(33)

Med henblik herpå bør udbydere af meget store onlineplatforme
  eller meget store søgemaskiner
  stille en funktion til rådighed på deres onlinegrænseflade for at gøre det muligt for medietjenesteudbydere at erklære, at de opfylder visse krav,
  og oplyse, hvilken form for tilsyn de er underlagt,
  samtidig med at de bevarer muligheden for
  at få
  en sådan egenerklæring
  verificeret
  , hvis de mener, at disse betingelser ikke er opfyldt. Udbydere af meget store onlineplatforme kan basere sig på oplysninger om overholdelse af disse krav, såsom den maskinlæsbare standard i Journalism Trust Initiative eller andre relevante adfærdskodekser. Retningslinjer fra Kommissionen kan være nyttige med henblik på at fremme en effektiv gennemførelse af en sådan funktion, herunder om vilkårene for inddragelse af relevante civilsamfundsorganisationer i revisionen af erklæringerne, om høring af tilsynsmyndigheden i etableringslandet, hvor det er relevant, og om håndtering af ethvert potentielt misbrug af funktionaliteten.

Begrundelse

Der bør tages hensyn til den vigtige rolle, som store formidlingstjenester har med hensyn til at gøre medieindhold tilgængeligt, samtidig med at alle metoder, der gør det lettere at kontrollere overholdelsen af specifikke krav, bør hilses velkommen.

Anbefalet ændring 23

Betragtning 35

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (35) | Udbydere af meget store onlineplatforme bør samarbejde med medietjenesteudbydere, der overholder standarderne for troværdighed og gennemsigtighed, og som mener, at udbydere af meget store onlineplatforme ofte
  pålægger begrænsninger på
  deres indhold uden tilstrækkeligt grundlag for at finde en mindelig løsning for at
  bringe eventuelle uberettigede restriktioner til ophør og
  undgå
  dem
  i fremtiden. Udbydere af meget store onlineplatforme bør deltage i sådanne udvekslinger i god tro, idet der lægges særlig vægt på at beskytte mediefriheden og informationsfriheden. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(35)

Udbydere af meget store onlineplatforme bør samarbejde med medietjenesteudbydere, der overholder standarderne for troværdighed og gennemsigtighed, og som mener, at udbydere af meget store onlineplatforme ofte
  pålægger begrænsninger på
  deres indhold uden tilstrækkeligt grundlag for at finde en mindelig løsning for at
  bringe eventuelle uberettigede restriktioner til ophør og
  undgå
  dem
  i fremtiden. Udbydere af meget store onlineplatforme bør deltage i sådanne udvekslinger i god tro, idet der lægges særlig vægt på at beskytte mediefriheden og informationsfriheden.

| (35) | Udbydere af meget store onlineplatforme bør samarbejde med medietjenesteudbydere, der overholder standarderne for troværdighed og gennemsigtighed, og som mener, at udbydere af meget store onlineplatforme
  eller meget store søgemaskiner
  ofte
  modsætter sig
  deres indhold uden tilstrækkeligt grundlag, for at finde en mindelig løsning for at undgå
  indsigelser
  i fremtiden. Udbydere af meget store onlineplatforme bør deltage i sådanne udvekslinger i god tro, idet der lægges særlig vægt på at beskytte mediefriheden og informationsfriheden. |
| --- | --- |

(35)

Udbydere af meget store onlineplatforme bør samarbejde med medietjenesteudbydere, der overholder standarderne for troværdighed og gennemsigtighed, og som mener, at udbydere af meget store onlineplatforme
  eller meget store søgemaskiner
  ofte
  modsætter sig
  deres indhold uden tilstrækkeligt grundlag, for at finde en mindelig løsning for at undgå
  indsigelser
  i fremtiden. Udbydere af meget store onlineplatforme bør deltage i sådanne udvekslinger i god tro, idet der lægges særlig vægt på at beskytte mediefriheden og informationsfriheden.

Begrundelse

Der bør tages hensyn til den vigtige rolle, som store formidlingstjenester har med hensyn til at gøre medieindhold tilgængeligt.

Anbefalet ændring 24

Betragtning 37

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (37) | Modtagere af audiovisuelle medietjenester bør kunne vælge det audiovisuelle indhold, de ønsker at se, i overensstemmelse med deres præferencer. Deres frihed på dette område kan imidlertid begrænses af handelspraksis i mediesektoren, dvs. aftaler om prioritering af indhold mellem producenter af enheder eller udbydere af brugergrænseflader, der kontrollerer eller forvalter adgangen til og brugen af audiovisuelle medietjenester, såsom forbundne TV-apparater, og medietjenesteudbydere. Prioriteringen kan f.eks. gennemføres på en enheds startskærm, gennem hardware- eller softwaregenveje, applikationer og søgeområder, som har konsekvenser for modtagernes visningsadfærd, og som kan blive uretmæssigt tilskyndet til at vælge visse audiovisuelle medietilbud frem for andre. Tjenestemodtagere bør have mulighed for på en enkel og brugervenlig måde at ændre standardindstillingerne for en enhed eller brugergrænseflade, der kontrollerer og forvalter adgangen til og brugen af audiovisuelle medietjenester, uden at dette berører foranstaltninger til at sikre en passende fremtrædende placering af audiovisuelle medietjenester af almen interesse, der gennemfører artikel 7a i direktiv 2010/13/EF, og som træffes med henblik på at tilgodese legitime almene samfundspolitiske hensyn. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(37)

Modtagere af audiovisuelle medietjenester bør kunne vælge det audiovisuelle indhold, de ønsker at se, i overensstemmelse med deres præferencer. Deres frihed på dette område kan imidlertid begrænses af handelspraksis i mediesektoren, dvs. aftaler om prioritering af indhold mellem producenter af enheder eller udbydere af brugergrænseflader, der kontrollerer eller forvalter adgangen til og brugen af audiovisuelle medietjenester, såsom forbundne TV-apparater, og medietjenesteudbydere. Prioriteringen kan f.eks. gennemføres på en enheds startskærm, gennem hardware- eller softwaregenveje, applikationer og søgeområder, som har konsekvenser for modtagernes visningsadfærd, og som kan blive uretmæssigt tilskyndet til at vælge visse audiovisuelle medietilbud frem for andre. Tjenestemodtagere bør have mulighed for på en enkel og brugervenlig måde at ændre standardindstillingerne for en enhed eller brugergrænseflade, der kontrollerer og forvalter adgangen til og brugen af audiovisuelle medietjenester, uden at dette berører foranstaltninger til at sikre en passende fremtrædende placering af audiovisuelle medietjenester af almen interesse, der gennemfører artikel 7a i direktiv 2010/13/EF, og som træffes med henblik på at tilgodese legitime almene samfundspolitiske hensyn.

| (37) | Modtagere af audiovisuelle medietjenester bør kunne vælge det audiovisuelle indhold, de ønsker at se, i overensstemmelse med deres præferencer. Deres frihed på dette område kan imidlertid begrænses af handelspraksis i mediesektoren, dvs. aftaler om prioritering af indhold mellem producenter af enheder eller udbydere af brugergrænseflader, der kontrollerer eller forvalter adgangen til og brugen af audiovisuelle medietjenester, såsom forbundne TV-apparater, og medietjenesteudbydere. Prioriteringen kan f.eks. gennemføres på en enheds startskærm, gennem hardware- eller softwaregenveje, applikationer og søgeområder, som har konsekvenser for modtagernes visningsadfærd, og som kan blive uretmæssigt tilskyndet til at vælge visse audiovisuelle medietilbud frem for andre. Tjenestemodtagere bør have mulighed for på en enkel og brugervenlig måde at ændre standardindstillingerne for en enhed eller brugergrænseflade, der kontrollerer og forvalter adgangen til og brugen af audiovisuelle medietjenester, uden at dette berører foranstaltninger til at sikre en passende fremtrædende placering af audiovisuelle medietjenester af almen interesse, der
  navnlig, men ikke udelukkende,
  gennemfører artikel 7a i direktiv 2010/13/EF, og som træffes med henblik på at tilgodese legitime almene samfundspolitiske hensyn. |
| --- | --- |

(37)

Modtagere af audiovisuelle medietjenester bør kunne vælge det audiovisuelle indhold, de ønsker at se, i overensstemmelse med deres præferencer. Deres frihed på dette område kan imidlertid begrænses af handelspraksis i mediesektoren, dvs. aftaler om prioritering af indhold mellem producenter af enheder eller udbydere af brugergrænseflader, der kontrollerer eller forvalter adgangen til og brugen af audiovisuelle medietjenester, såsom forbundne TV-apparater, og medietjenesteudbydere. Prioriteringen kan f.eks. gennemføres på en enheds startskærm, gennem hardware- eller softwaregenveje, applikationer og søgeområder, som har konsekvenser for modtagernes visningsadfærd, og som kan blive uretmæssigt tilskyndet til at vælge visse audiovisuelle medietilbud frem for andre. Tjenestemodtagere bør have mulighed for på en enkel og brugervenlig måde at ændre standardindstillingerne for en enhed eller brugergrænseflade, der kontrollerer og forvalter adgangen til og brugen af audiovisuelle medietjenester, uden at dette berører foranstaltninger til at sikre en passende fremtrædende placering af audiovisuelle medietjenester af almen interesse, der
  navnlig, men ikke udelukkende,
  gennemfører artikel 7a i direktiv 2010/13/EF, og som træffes med henblik på at tilgodese legitime almene samfundspolitiske hensyn.

Begrundelse

Medlemsstaternes kompetence til at sikre mediepluralisme bør ikke begrænses.

Anbefalet ændring 25

Betragtning 39

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (39) | Det er også afgørende, at rådet har beføjelse til at afgive udtalelse
  efter anmodning fra Kommissionen
  , når nationale foranstaltninger sandsynligvis vil påvirke det indre marked
  for medietjenesters funktion
  . Dette er f.eks. tilfældet, når en national administrativ foranstaltning er rettet til en medietjenesteudbyder, der udbyder sine tjenester til mere end én medlemsstat
  , eller når den pågældende medietjenesteudbyder har en betydelig indflydelse på dannelsen af den offentlige mening i medlemsstaten
  . |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(39)

Det er også afgørende, at rådet har beføjelse til at afgive udtalelse
  efter anmodning fra Kommissionen
  , når nationale foranstaltninger sandsynligvis vil påvirke det indre marked
  for medietjenesters funktion
  . Dette er f.eks. tilfældet, når en national administrativ foranstaltning er rettet til en medietjenesteudbyder, der udbyder sine tjenester til mere end én medlemsstat
  , eller når den pågældende medietjenesteudbyder har en betydelig indflydelse på dannelsen af den offentlige mening i medlemsstaten
  .

| (39) | Det er også afgørende, at rådet har beføjelse til at afgive udtalelse, når nationale foranstaltninger
  vedrørende medietjenester
  sandsynligvis vil påvirke det indre marked. Dette er f.eks. tilfældet, når en national administrativ foranstaltning er rettet til en medietjenesteudbyder, der udbyder sine tjenester til mere end én medlemsstat. |
| --- | --- |

(39)

Det er også afgørende, at rådet har beføjelse til at afgive udtalelse, når nationale foranstaltninger
  vedrørende medietjenester
  sandsynligvis vil påvirke det indre marked. Dette er f.eks. tilfældet, når en national administrativ foranstaltning er rettet til en medietjenesteudbyder, der udbyder sine tjenester til mere end én medlemsstat.

Begrundelse

Fokus bør være på spørgsmål vedrørende det indre marked.

Anbefalet ændring 26

Betragtning 40

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (40) | Medierne spiller en afgørende rolle med hensyn til at forme den offentlige mening og hjælpe borgerne med at deltage i demokratiske processer. Derfor bør medlemsstaterne fastsætte regler og procedurer i deres retssystemer for at sikre vurdering af mediemarkedsfusioner, der kan have en betydelig indvirkning på mediepluralismen
  eller
  den redaktionelle uafhængighed. Sådanne regler og procedurer kan påvirke friheden til at levere medietjenester i det indre marked og skal udformes korrekt og være gennemsigtige, objektive, forholdsmæssige og ikkediskriminerende. Mediemarkedsfusioner, der er underlagt sådanne regler, bør forstås således, at de omfatter fusioner, der kan resultere i, at en enkelt enhed kontrollerer eller har væsentlige interesser i medietjenester, som har væsentlig indflydelse på dannelsen af den offentlige mening på et givet mediemarked, inden for en mediedelsektor eller på tværs af forskellige mediesektorer i en eller flere medlemsstater. Et vigtigt kriterium, der skal tages i betragtning, er reduktionen af konkurrerende synspunkter på dette marked som følge af fusionen. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(40)

Medierne spiller en afgørende rolle med hensyn til at forme den offentlige mening og hjælpe borgerne med at deltage i demokratiske processer. Derfor bør medlemsstaterne fastsætte regler og procedurer i deres retssystemer for at sikre vurdering af mediemarkedsfusioner, der kan have en betydelig indvirkning på mediepluralismen
  eller
  den redaktionelle uafhængighed. Sådanne regler og procedurer kan påvirke friheden til at levere medietjenester i det indre marked og skal udformes korrekt og være gennemsigtige, objektive, forholdsmæssige og ikkediskriminerende. Mediemarkedsfusioner, der er underlagt sådanne regler, bør forstås således, at de omfatter fusioner, der kan resultere i, at en enkelt enhed kontrollerer eller har væsentlige interesser i medietjenester, som har væsentlig indflydelse på dannelsen af den offentlige mening på et givet mediemarked, inden for en mediedelsektor eller på tværs af forskellige mediesektorer i en eller flere medlemsstater. Et vigtigt kriterium, der skal tages i betragtning, er reduktionen af konkurrerende synspunkter på dette marked som følge af fusionen.

| (40) | Medierne spiller en afgørende rolle med hensyn til at forme den offentlige mening og hjælpe borgerne med at deltage i demokratiske processer. Derfor bør medlemsstaterne fastsætte regler og procedurer i deres retssystemer for at sikre vurdering af mediemarkedsfusioner, der kan have en betydelig indvirkning på mediepluralismen
  , herunder
  den redaktionelle uafhængighed. Sådanne regler og procedurer kan påvirke friheden til at levere medietjenester i det indre marked og skal udformes korrekt og være gennemsigtige, objektive, forholdsmæssige og ikkediskriminerende. Mediemarkedsfusioner, der er underlagt sådanne regler, bør forstås således, at de omfatter fusioner, der kan resultere i, at en enkelt enhed kontrollerer eller har væsentlige interesser i medietjenester, som har væsentlig indflydelse på dannelsen af den offentlige mening på et givet mediemarked, inden for en mediedelsektor eller på tværs af forskellige mediesektorer i en eller flere medlemsstater. Et vigtigt kriterium, der skal tages i betragtning, er reduktionen af konkurrerende synspunkter på dette marked som følge af fusionen. |
| --- | --- |

(40)

Medierne spiller en afgørende rolle med hensyn til at forme den offentlige mening og hjælpe borgerne med at deltage i demokratiske processer. Derfor bør medlemsstaterne fastsætte regler og procedurer i deres retssystemer for at sikre vurdering af mediemarkedsfusioner, der kan have en betydelig indvirkning på mediepluralismen
  , herunder
  den redaktionelle uafhængighed. Sådanne regler og procedurer kan påvirke friheden til at levere medietjenester i det indre marked og skal udformes korrekt og være gennemsigtige, objektive, forholdsmæssige og ikkediskriminerende. Mediemarkedsfusioner, der er underlagt sådanne regler, bør forstås således, at de omfatter fusioner, der kan resultere i, at en enkelt enhed kontrollerer eller har væsentlige interesser i medietjenester, som har væsentlig indflydelse på dannelsen af den offentlige mening på et givet mediemarked, inden for en mediedelsektor eller på tværs af forskellige mediesektorer i en eller flere medlemsstater. Et vigtigt kriterium, der skal tages i betragtning, er reduktionen af konkurrerende synspunkter på dette marked som følge af fusionen.

Begrundelse

Fokus bør være på spørgsmål vedrørende det indre marked.

Anbefalet ændring 27

Betragtning 41

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (41) | Nationale tilsynsmyndigheder eller -organer, som har særlig ekspertise inden for mediepluralisme, bør
  inddrages i vurderingen af
  mediemarkedsfusioners indvirkning på mediepluralismen
  og den redaktionelle uafhængighed
  , hvis de ikke selv er de udpegede myndigheder eller organer. For
  at fremme retssikkerheden og sikre, at reglerne og procedurerne reelt er rettet mod
  at beskytte mediepluralisme
  og redaktionel uafhængighed,
  er det vigtigt på forhånd at fastsætte objektive, ikkediskriminerende og forholdsmæssige kriterier for anmeldelse og vurdering af mediemarkedsfusioners indvirkning på mediepluralisme
  og redaktionel uafhængighed
  . |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(41)

Nationale tilsynsmyndigheder eller -organer, som har særlig ekspertise inden for mediepluralisme, bør
  inddrages i vurderingen af
  mediemarkedsfusioners indvirkning på mediepluralismen
  og den redaktionelle uafhængighed
  , hvis de ikke selv er de udpegede myndigheder eller organer. For
  at fremme retssikkerheden og sikre, at reglerne og procedurerne reelt er rettet mod
  at beskytte mediepluralisme
  og redaktionel uafhængighed,
  er det vigtigt på forhånd at fastsætte objektive, ikkediskriminerende og forholdsmæssige kriterier for anmeldelse og vurdering af mediemarkedsfusioners indvirkning på mediepluralisme
  og redaktionel uafhængighed
  .

| (41) | Nationale tilsynsmyndigheder eller -organer, som har særlig ekspertise inden for mediepluralisme, bør
  vurdere
  mediemarkedsfusioners indvirkning på mediepluralismen, hvis de ikke selv er de udpegede myndigheder eller organer. For
  reelt
  at beskytte mediepluralisme er det vigtigt på forhånd at fastsætte objektive, ikkediskriminerende og forholdsmæssige kriterier for anmeldelse og vurdering af mediemarkedsfusioners indvirkning på mediepluralisme. |
| --- | --- |

(41)

Nationale tilsynsmyndigheder eller -organer, som har særlig ekspertise inden for mediepluralisme, bør
  vurdere
  mediemarkedsfusioners indvirkning på mediepluralismen, hvis de ikke selv er de udpegede myndigheder eller organer. For
  reelt
  at beskytte mediepluralisme er det vigtigt på forhånd at fastsætte objektive, ikkediskriminerende og forholdsmæssige kriterier for anmeldelse og vurdering af mediemarkedsfusioners indvirkning på mediepluralisme.

Begrundelse

De nationale tilsynsmyndigheder eller -organer er ansvarlige for at vurdere mediekoncentrationer inden for landets grænser.

Anbefalet ændring 28

Betragtning 42

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (42) | Når en mediemarkedsfusion udgør en fusion, der er omfattet af Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (55), bør anvendelsen af denne forordning eller af regler og procedurer, som medlemsstaterne har vedtaget på grundlag af denne forordning, ikke berøre anvendelsen af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 139/2004. Alle foranstaltninger, der træffes af de udpegede eller involverede nationale tilsynsmyndigheder eller -organer på grundlag af deres vurdering af mediemarkedsfusioners indvirkning på mediepluralisme
  og redaktionel uafhængighed
  , bør derfor have til formål at beskytte legitime interesser som omhandlet i artikel 21, stk. 4, tredje afsnit, i forordning (EF) nr. 139/2004 og bør være i overensstemmelse med de generelle principper og andre bestemmelser i EU-retten. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(42)

Når en mediemarkedsfusion udgør en fusion, der er omfattet af Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (55), bør anvendelsen af denne forordning eller af regler og procedurer, som medlemsstaterne har vedtaget på grundlag af denne forordning, ikke berøre anvendelsen af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 139/2004. Alle foranstaltninger, der træffes af de udpegede eller involverede nationale tilsynsmyndigheder eller -organer på grundlag af deres vurdering af mediemarkedsfusioners indvirkning på mediepluralisme
  og redaktionel uafhængighed
  , bør derfor have til formål at beskytte legitime interesser som omhandlet i artikel 21, stk. 4, tredje afsnit, i forordning (EF) nr. 139/2004 og bør være i overensstemmelse med de generelle principper og andre bestemmelser i EU-retten.

| (42) | Når en mediemarkedsfusion udgør en fusion, der er omfattet af Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (55), bør anvendelsen af denne forordning eller af regler og procedurer, som medlemsstaterne har vedtaget på grundlag af denne forordning, ikke berøre anvendelsen af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 139/2004. Alle foranstaltninger, der træffes af de udpegede eller involverede nationale tilsynsmyndigheder eller -organer på grundlag af deres vurdering af mediemarkedsfusioners indvirkning på mediepluralisme, bør derfor have til formål at beskytte
  mediefriheden og mediernes pluralisme, idet der tages hensyn til vigtigheden af redaktionel uafhængighed, som
  legitime interesser som omhandlet i artikel 21, stk. 4, tredje afsnit, i forordning (EF) nr. 139/2004 og bør være i overensstemmelse med de generelle principper og andre bestemmelser i EU-retten. |
| --- | --- |

(42)

Når en mediemarkedsfusion udgør en fusion, der er omfattet af Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (55), bør anvendelsen af denne forordning eller af regler og procedurer, som medlemsstaterne har vedtaget på grundlag af denne forordning, ikke berøre anvendelsen af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 139/2004. Alle foranstaltninger, der træffes af de udpegede eller involverede nationale tilsynsmyndigheder eller -organer på grundlag af deres vurdering af mediemarkedsfusioners indvirkning på mediepluralisme, bør derfor have til formål at beskytte
  mediefriheden og mediernes pluralisme, idet der tages hensyn til vigtigheden af redaktionel uafhængighed, som
  legitime interesser som omhandlet i artikel 21, stk. 4, tredje afsnit, i forordning (EF) nr. 139/2004 og bør være i overensstemmelse med de generelle principper og andre bestemmelser i EU-retten.

Begrundelse

Betydningen af mediernes pluralisme bør fremhæves.

Anbefalet ændring 29

Betragtning 43

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (43) | Rådet bør have beføjelse til at afgive udtalelser om udkast til afgørelser eller udtalelser fra de udpegede eller involverede nationale tilsynsmyndigheder eller -organer, hvis de anmeldelsespligtige fusioner kan påvirke det indre mediemarked. Dette vil f.eks. være tilfældet, når sådanne fusioner involverer mindst én virksomhed, der er etableret i en anden medlemsstat eller opererer i mere end én medlemsstat
  , eller resulterer i, at medietjenesteudbydere har en betydelig indflydelse på dannelsen af den offentlige mening på et bestemt mediemarked
  .
  Hvis fusionen ikke er blevet vurderet af de relevante nationale myndigheder eller organer for dens indvirkning på mediepluralismen og den redaktionelle uafhængighed, eller hvis de nationale tilsynsmyndigheder eller -organer ikke har hørt rådet om en given mediemarkedsfusion, men hvor mediemarkedsfusionen anses for at kunne påvirke det indre marked for medietjenesters funktion, bør rådet desuden kunne afgive en udtalelse efter anmodning fra Kommissionen. Under alle omstændigheder bevarer Kommissionen muligheden for at afgive sine egne udtalelser efter rådets udtalelser. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(43)

Rådet bør have beføjelse til at afgive udtalelser om udkast til afgørelser eller udtalelser fra de udpegede eller involverede nationale tilsynsmyndigheder eller -organer, hvis de anmeldelsespligtige fusioner kan påvirke det indre mediemarked. Dette vil f.eks. være tilfældet, når sådanne fusioner involverer mindst én virksomhed, der er etableret i en anden medlemsstat eller opererer i mere end én medlemsstat
  , eller resulterer i, at medietjenesteudbydere har en betydelig indflydelse på dannelsen af den offentlige mening på et bestemt mediemarked
  .
  Hvis fusionen ikke er blevet vurderet af de relevante nationale myndigheder eller organer for dens indvirkning på mediepluralismen og den redaktionelle uafhængighed, eller hvis de nationale tilsynsmyndigheder eller -organer ikke har hørt rådet om en given mediemarkedsfusion, men hvor mediemarkedsfusionen anses for at kunne påvirke det indre marked for medietjenesters funktion, bør rådet desuden kunne afgive en udtalelse efter anmodning fra Kommissionen. Under alle omstændigheder bevarer Kommissionen muligheden for at afgive sine egne udtalelser efter rådets udtalelser.

| (43) | Rådet bør have beføjelse til at afgive udtalelser om udkast til afgørelser eller udtalelser fra de udpegede eller involverede nationale tilsynsmyndigheder eller -organer, hvis de anmeldelsespligtige fusioner kan påvirke det indre mediemarked. Dette vil f.eks. være tilfældet, når sådanne fusioner involverer mindst én virksomhed, der er etableret i en anden medlemsstat eller opererer i mere end én medlemsstat.
  Kommissionen bør have mulighed for at afgive sine egne udtalelser efter rådets udtalelser. |
| --- | --- |

(43)

Rådet bør have beføjelse til at afgive udtalelser om udkast til afgørelser eller udtalelser fra de udpegede eller involverede nationale tilsynsmyndigheder eller -organer, hvis de anmeldelsespligtige fusioner kan påvirke det indre mediemarked. Dette vil f.eks. være tilfældet, når sådanne fusioner involverer mindst én virksomhed, der er etableret i en anden medlemsstat eller opererer i mere end én medlemsstat.
  Kommissionen bør have mulighed for at afgive sine egne udtalelser efter rådets udtalelser.

Begrundelse

Fokus bør være på spørgsmål vedrørende det indre marked.

Anbefalet ændring 30

Betragtning 44

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (44) | Med henblik på
  at sikre pluralistiske mediemarkeder bør
  de nationale myndigheder eller organer og rådet tage hensyn til et sæt kriterier.
  Der bør navnlig tages hensyn til indvirkningen på mediepluralismen, herunder navnlig indvirkningen på dannelsen af den offentlige mening, under hensyntagen til onlinemiljøet.
  Samtidig bør det overvejes, om andre medieforetagender, der leverer et andet og alternativt indhold, stadig vil eksistere side om side på de(t) pågældende marked(er) efter den pågældende mediemarkedsfusion. Vurderingen af garantierne for redaktionel uafhængighed bør omfatte en undersøgelse af potentielle risici for utilbørlig indblanding fra den potentielle ejers, ledelses eller ledelsesstrukturs side i den erhvervede eller fusionerede enheds individuelle redaktionelle beslutninger. Der bør også tages hensyn til eksisterende eller påtænkte interne sikkerhedsforanstaltninger, der har til formål at bevare uafhængigheden af de enkelte redaktionelle beslutninger i de involverede medievirksomheder. Ved vurderingen af de potentielle virkninger bør den pågældende fusions virkninger på den eller de fusionerede enheders økonomiske bæredygtighed også tages i betragtning, og om de uden fusionen ville være økonomisk bæredygtige i den forstand, at de på mellemlang sigt ville være i stand til fortsat at levere og videreudvikle økonomisk levedygtige, tilstrækkeligt finansierede og teknologisk tilpassede medietjenester af høj kvalitet på markedet. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(44)

Med henblik på
  at sikre pluralistiske mediemarkeder bør
  de nationale myndigheder eller organer og rådet tage hensyn til et sæt kriterier.
  Der bør navnlig tages hensyn til indvirkningen på mediepluralismen, herunder navnlig indvirkningen på dannelsen af den offentlige mening, under hensyntagen til onlinemiljøet.
  Samtidig bør det overvejes, om andre medieforetagender, der leverer et andet og alternativt indhold, stadig vil eksistere side om side på de(t) pågældende marked(er) efter den pågældende mediemarkedsfusion. Vurderingen af garantierne for redaktionel uafhængighed bør omfatte en undersøgelse af potentielle risici for utilbørlig indblanding fra den potentielle ejers, ledelses eller ledelsesstrukturs side i den erhvervede eller fusionerede enheds individuelle redaktionelle beslutninger. Der bør også tages hensyn til eksisterende eller påtænkte interne sikkerhedsforanstaltninger, der har til formål at bevare uafhængigheden af de enkelte redaktionelle beslutninger i de involverede medievirksomheder. Ved vurderingen af de potentielle virkninger bør den pågældende fusions virkninger på den eller de fusionerede enheders økonomiske bæredygtighed også tages i betragtning, og om de uden fusionen ville være økonomisk bæredygtige i den forstand, at de på mellemlang sigt ville være i stand til fortsat at levere og videreudvikle økonomisk levedygtige, tilstrækkeligt finansierede og teknologisk tilpassede medietjenester af høj kvalitet på markedet.

| (44) | For
  at sikre pluralistiske mediemarkeder bør
  medlemsstaterne fastlægge en række relevante kriterier, der skal tages hensyn til.
  Der bør navnlig tages hensyn til indvirkningen på mediepluralismen, herunder navnlig indvirkningen på dannelsen af den offentlige mening, under hensyntagen til onlinemiljøet.
  Når der træffes afgørelse om en fusions lovlighed, bør der tages hensyn til, om den overtagende og erhvervede enhed ville forblive økonomisk levedygtige uden fusionen, om der findes alternativer til at sikre deres økonomiske levedygtighed, og om der er mulige og effektive foranstaltninger til fortsat at sikre mediepluralismen på trods af en fusion. |
| --- | --- |

(44)

For
  at sikre pluralistiske mediemarkeder bør
  medlemsstaterne fastlægge en række relevante kriterier, der skal tages hensyn til.
  Der bør navnlig tages hensyn til indvirkningen på mediepluralismen, herunder navnlig indvirkningen på dannelsen af den offentlige mening, under hensyntagen til onlinemiljøet.
  Når der træffes afgørelse om en fusions lovlighed, bør der tages hensyn til, om den overtagende og erhvervede enhed ville forblive økonomisk levedygtige uden fusionen, om der findes alternativer til at sikre deres økonomiske levedygtighed, og om der er mulige og effektive foranstaltninger til fortsat at sikre mediepluralismen på trods af en fusion.

Begrundelse

Det bør stå klart, at medlemsstaterne har ret og pligt til at træffe afgørelse om kriterier, der er i overensstemmelse med de fastsatte principper.

Anbefalet ændring 31

Betragtning 50

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (50) | Risiciene for det indre mediemarkeds funktion og modstandsdygtighed bør overvåges regelmæssigt som led i bestræbelserne på at forbedre funktionen af det indre marked for medietjenester. En sådan overvågning bør sigte mod at tilvejebringe detaljerede data og kvalitative vurderinger af det indre markeds modstandsdygtighed for medietjenester
  , herunder med hensyn til graden af markedsfusion på nationalt og regionalt plan og risikoen for udenlandsk informationsmanipulation og indblanding
  . Den bør gennemføres uafhængigt på grundlag af en solid liste over centrale resultatindikatorer, der udarbejdes og ajourføres regelmæssigt af Kommissionen i samråd med rådet. I betragtning af den hastigt skiftende karakter af risici og den teknologiske udvikling på det indre mediemarked bør overvågningen omfatte fremadrettede øvelser såsom stresstest for at vurdere det indre mediemarkeds fremtidige modstandsdygtighed
  , for at advare om sårbarheder omkring mediepluralisme og redaktionel uafhængighed
  og for at bidrage til bestræbelserne på at forbedre forvaltningen, datakvaliteten og risikostyringen. Overvågningen bør navnlig omfatte omfanget af grænseoverskridende aktiviteter og investeringer
  , reguleringssamarbejde og lovgivningsmæssig konvergens inden for medielovgivning, hindringer for udbud af medietjenester, herunder i et digitalt miljø,
  samt gennemsigtighed og retfærdig fordeling af økonomiske ressourcer på det indre mediemarked. Den bør også tage hensyn til bredere tendenser på det indre mediemarked og de nationale mediemarkeder
  samt til national lovgivning, der påvirker medietjenesteudbydere
  .
  Desuden bør overvågningen give et overblik over de foranstaltninger, som medietjenesteudbydere har truffet for at sikre de enkelte redaktionelle beslutningers uafhængighed, herunder dem, der foreslås i den ledsagende henstilling
  . For at sikre de højeste standarder for en sådan overvågning bør rådet inddrages behørigt, da det samler enheder med specialiseret mediemarkedsekspertise. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(50)

Risiciene for det indre mediemarkeds funktion og modstandsdygtighed bør overvåges regelmæssigt som led i bestræbelserne på at forbedre funktionen af det indre marked for medietjenester. En sådan overvågning bør sigte mod at tilvejebringe detaljerede data og kvalitative vurderinger af det indre markeds modstandsdygtighed for medietjenester
  , herunder med hensyn til graden af markedsfusion på nationalt og regionalt plan og risikoen for udenlandsk informationsmanipulation og indblanding
  . Den bør gennemføres uafhængigt på grundlag af en solid liste over centrale resultatindikatorer, der udarbejdes og ajourføres regelmæssigt af Kommissionen i samråd med rådet. I betragtning af den hastigt skiftende karakter af risici og den teknologiske udvikling på det indre mediemarked bør overvågningen omfatte fremadrettede øvelser såsom stresstest for at vurdere det indre mediemarkeds fremtidige modstandsdygtighed
  , for at advare om sårbarheder omkring mediepluralisme og redaktionel uafhængighed
  og for at bidrage til bestræbelserne på at forbedre forvaltningen, datakvaliteten og risikostyringen. Overvågningen bør navnlig omfatte omfanget af grænseoverskridende aktiviteter og investeringer
  , reguleringssamarbejde og lovgivningsmæssig konvergens inden for medielovgivning, hindringer for udbud af medietjenester, herunder i et digitalt miljø,
  samt gennemsigtighed og retfærdig fordeling af økonomiske ressourcer på det indre mediemarked. Den bør også tage hensyn til bredere tendenser på det indre mediemarked og de nationale mediemarkeder
  samt til national lovgivning, der påvirker medietjenesteudbydere
  .
  Desuden bør overvågningen give et overblik over de foranstaltninger, som medietjenesteudbydere har truffet for at sikre de enkelte redaktionelle beslutningers uafhængighed, herunder dem, der foreslås i den ledsagende henstilling
  . For at sikre de højeste standarder for en sådan overvågning bør rådet inddrages behørigt, da det samler enheder med specialiseret mediemarkedsekspertise.

| (50) | Risiciene for det indre mediemarkeds funktion og modstandsdygtighed bør overvåges regelmæssigt som led i bestræbelserne på at forbedre funktionen af det indre marked for medietjenester. En sådan overvågning bør sigte mod at tilvejebringe detaljerede data og kvalitative vurderinger af det indre markeds modstandsdygtighed for
  så vidt angår
  medietjenester.
  Udviklingen på medlemsstatsniveau bør også medtages, navnlig for at tage hensyn til samspillet mellem det indre marked og de nationale markeder og indvirkningen på mediernes frihed og pluralisme på de forskellige niveauer.
  Den bør gennemføres uafhængigt på grundlag af en solid liste over centrale resultatindikatorer, der udarbejdes og ajourføres regelmæssigt af Kommissionen i samråd med rådet. I betragtning af den hastigt skiftende karakter af risici og den teknologiske udvikling på det indre mediemarked bør overvågningen omfatte fremadrettede øvelser såsom stresstest for at vurdere det indre mediemarkeds fremtidige modstandsdygtighed og for at bidrage til bestræbelserne på at forbedre forvaltningen, datakvaliteten og risikostyringen. Overvågningen bør navnlig omfatte omfanget af grænseoverskridende aktiviteter og investeringer samt gennemsigtighed og retfærdig fordeling af økonomiske ressourcer på det indre mediemarked. Den bør også tage hensyn til bredere tendenser på det indre mediemarked og de nationale mediemarkeder. For at sikre de højeste standarder for en sådan overvågning bør rådet inddrages behørigt, da det samler enheder med specialiseret mediemarkedsekspertise. |
| --- | --- |

(50)

Risiciene for det indre mediemarkeds funktion og modstandsdygtighed bør overvåges regelmæssigt som led i bestræbelserne på at forbedre funktionen af det indre marked for medietjenester. En sådan overvågning bør sigte mod at tilvejebringe detaljerede data og kvalitative vurderinger af det indre markeds modstandsdygtighed for
  så vidt angår
  medietjenester.
  Udviklingen på medlemsstatsniveau bør også medtages, navnlig for at tage hensyn til samspillet mellem det indre marked og de nationale markeder og indvirkningen på mediernes frihed og pluralisme på de forskellige niveauer.
  Den bør gennemføres uafhængigt på grundlag af en solid liste over centrale resultatindikatorer, der udarbejdes og ajourføres regelmæssigt af Kommissionen i samråd med rådet. I betragtning af den hastigt skiftende karakter af risici og den teknologiske udvikling på det indre mediemarked bør overvågningen omfatte fremadrettede øvelser såsom stresstest for at vurdere det indre mediemarkeds fremtidige modstandsdygtighed og for at bidrage til bestræbelserne på at forbedre forvaltningen, datakvaliteten og risikostyringen. Overvågningen bør navnlig omfatte omfanget af grænseoverskridende aktiviteter og investeringer samt gennemsigtighed og retfærdig fordeling af økonomiske ressourcer på det indre mediemarked. Den bør også tage hensyn til bredere tendenser på det indre mediemarked og de nationale mediemarkeder. For at sikre de højeste standarder for en sådan overvågning bør rådet inddrages behørigt, da det samler enheder med specialiseret mediemarkedsekspertise.

Begrundelse

Kommissionens opgaver bør være koncentreret om aspekter vedrørende det indre marked. Dette bør nødvendigvis omfatte en hensyntagen til udviklingen på medlemsstaternes mediemarkeder, navnlig da disse kan interagere med det indre marked. Et overblik over og varsling om mulige sårbarheder kan også bidrage til at udvikle passende foranstaltninger til sikring af mediefrihed og -pluralisme.

Anbefalet ændring 32

Betragtning 51

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| (51) | For at bane vejen for en korrekt gennemførelse af denne forordning bør dens bestemmelser
  om uafhængige mediemyndigheder, rådet og de nødvendige ændringer af direktiv 2010/13/EU (artikel 7-12 og 27 i denne forordning)
  finde anvendelse
  3
  måneder efter lovens ikrafttræden
  , mens alle andre bestemmelser i denne forordning finder anvendelse seks måneder efter denne forordnings ikrafttræden
  .
  Dette er navnlig nødvendigt for at sikre, at rådet oprettes i tide til at sikre en vellykket gennemførelse af forordningen. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

(51)

For at bane vejen for en korrekt gennemførelse af denne forordning bør dens bestemmelser
  om uafhængige mediemyndigheder, rådet og de nødvendige ændringer af direktiv 2010/13/EU (artikel 7-12 og 27 i denne forordning)
  finde anvendelse
  3
  måneder efter lovens ikrafttræden
  , mens alle andre bestemmelser i denne forordning finder anvendelse seks måneder efter denne forordnings ikrafttræden
  .
  Dette er navnlig nødvendigt for at sikre, at rådet oprettes i tide til at sikre en vellykket gennemførelse af forordningen.

| (51) | For at bane vejen for en korrekt gennemførelse af denne forordning bør dens bestemmelser
  grundlæggende
  finde anvendelse
  20
  måneder efter lovens ikrafttræden. |
| --- | --- |

(51)

For at bane vejen for en korrekt gennemførelse af denne forordning bør dens bestemmelser
  grundlæggende
  finde anvendelse
  20
  måneder efter lovens ikrafttræden.

Begrundelse

Da medlemsstaterne kan være nødt til at tilpasse deres nationale lovgivning, bør forordningen indeholde en passende tidsplan.

Anbefalet ændring 33

Artikel 1, stk. 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   I denne forordning fastsættes fælles regler for et velfungerende indre marked
  for
  medietjenester, herunder oprettelse af Det Europæiske Råd for Medietjenester, samtidig med at kvaliteten af medietjenester
  bevares
  . | 1.   I denne forordning fastsættes fælles regler for et velfungerende indre marked
  hvad angår
  medietjenester, herunder oprettelse af Det Europæiske Råd for Medietjenester, samtidig med at
  det tilstræbes at bevare
  kvaliteten af medietjenester.




  2.
     
  Forordningen


  fastlægger, i det omfang det er nødvendigt for at nå det i stk. 1 fastsatte mål, fælles grundlæggende principper som minimumsstandarder for medietjenesters sikre og uhindrede virksomhed og journalisters aktivitet, samtidig med at mediernes uafhængighed og pluralisme sikres. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.   I denne forordning fastsættes fælles regler for et velfungerende indre marked
  for
  medietjenester, herunder oprettelse af Det Europæiske Råd for Medietjenester, samtidig med at kvaliteten af medietjenester
  bevares
  .

1.   I denne forordning fastsættes fælles regler for et velfungerende indre marked
  hvad angår
  medietjenester, herunder oprettelse af Det Europæiske Råd for Medietjenester, samtidig med at
  det tilstræbes at bevare
  kvaliteten af medietjenester.

2.
     
  Forordningen


  fastlægger, i det omfang det er nødvendigt for at nå det i stk. 1 fastsatte mål, fælles grundlæggende principper som minimumsstandarder for medietjenesters sikre og uhindrede virksomhed og journalisters aktivitet, samtidig med at mediernes uafhængighed og pluralisme sikres.

Begrundelse

Begrundelse

Forordningens formål og anvendelsesområde bør afspejle EU's kompetenceområde og derfor klart henvise til harmonisering af det indre marked. Medietjenester er en del af det indre marked, men man kan ikke gå ud fra, at »det indre marked for medietjenester« er homogent. Navnlig ikke eftersom medierne i alle deres udtryksformer på trods af den konstante mediekonvergens ikke kan betragtes som ét enkelt marked set fra forbrugernes perspektiv. For at give en meningsfuld beskrivelse af forordningens anvendelsesområde og præcisere formålet med den bør det desuden gøres klart, at formålet med retsakten er at udarbejde fælles minimumsstandarder for medietjenesteudbyderes og journalisters aktiviteter og at fremme grænseoverskridende aktiviteter i lyset af mediernes uafhængighed og pluralisme.

Anbefalet ændring 34

Anbefalet ændring 34

Artikel 1, stk. 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2
  .   Denne forordning berører ikke regler, der er fastsat i: | 3.
     Denne forordning berører ikke regler, der er fastsat i: |
| a) | direktiv 2000/31/EF |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

2
  .   Denne forordning berører ikke regler, der er fastsat i:

3.
     Denne forordning berører ikke regler, der er fastsat i:

a)

direktiv 2000/31/EF

| b) | direktiv 2019/790/EU |
| --- | --- |

b)

direktiv 2019/790/EU

...

| a) | direktiv 2000/31/EF |
| --- | --- |

a)

direktiv 2000/31/EF

| b) | direktiv 2010/13/EU, med undtagelse af de ændringer, der indføres ved artikel 27 i denne forordning |
| --- | --- |

b)

direktiv 2010/13/EU, med undtagelse af de ændringer, der indføres ved artikel 27 i denne forordning

direktiv 2010/13/EU, med undtagelse af de ændringer, der indføres ved artikel 27 i denne forordning

| c) | direktiv 2019/790/EU |
| --- | --- |

c)

direktiv 2019/790/EU

...

Begrundelse

Begrundelse

Den standard, der er fastsat i direktivet om audiovisuelle medietjenester (2010/13/EU), bør bevares. Det præciseres således, at kravene deri heller ikke berøres af de yderligere bestemmelser i denne retsakt.

Anbefalet ændring 35

Anbefalet ændring 35

Artikel 1, stk. 3

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 3.
     
  Denne forordning berører ikke medlemsstaternes mulighed for at vedtage mere detaljerede regler på de områder, der er omfattet af kapitel II og kapitel III, afdeling 5, forudsat at disse regler er i overensstemmelse med EU-retten. | 4.
     
  Medlemsstaterne kan kræve, at medietjenester under deres jurisdiktion overholder mere detaljerede eller strengere bestemmelser på de områder, der er omfattet af denne forordning, forudsat at disse bestemmelser er i overensstemmelse med EU-retten. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

3.
     
  Denne forordning berører ikke medlemsstaternes mulighed for at vedtage mere detaljerede regler på de områder, der er omfattet af kapitel II og kapitel III, afdeling 5, forudsat at disse regler er i overensstemmelse med EU-retten.

4.
     
  Medlemsstaterne kan kræve, at medietjenester under deres jurisdiktion overholder mere detaljerede eller strengere bestemmelser på de områder, der er omfattet af denne forordning, forudsat at disse bestemmelser er i overensstemmelse med EU-retten.

Begrundelse

Begrundelse

Ifølge EU's traktater har medlemsstaterne kompetence på området kulturel suverænitet og dermed medieregulering. EU skal respektere den kulturelle mangfoldighed og har kun supplerende og understøttende kompetence på dette område, som er beskyttet af artikel 167 sammenholdt med artikel 6, litra c), i TEUF. Harmonisering bør derfor ligesom i direktivet om audiovisuelle medietjenester ikke gå videre end minimumsstandarder.

Anbefalet ændring 36

Anbefalet ændring 36

Artikel 2, nr. 3)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 3) | »public service-medieudbyder«: en medietjenesteudbyder, der har fået overdraget en public serviceopgave
  i henhold til national ret
  ,
  eller
  som modtager national offentlig finansiering til udførelsen af en sådan opgave |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

3)

»public service-medieudbyder«: en medietjenesteudbyder, der har fået overdraget en public serviceopgave
  i henhold til national ret
  ,
  eller
  som modtager national offentlig finansiering til udførelsen af en sådan opgave

i henhold til national ret

eller

| 3) | »public service-medieudbyder«: en medietjenesteudbyder, der har fået overdraget en public serviceopgave,
  og
  som modtager national offentlig finansiering til udførelsen af en sådan opgave |
| --- | --- |

3)

»public service-medieudbyder«: en medietjenesteudbyder, der har fået overdraget en public serviceopgave,
  og
  som modtager national offentlig finansiering til udførelsen af en sådan opgave

og

Begrundelse

Begrundelse

Finansiering er en afgørende faktor for en public service-ydelses relevans for det indre marked og et vigtigt element i public service-medier. Udtrykket »opgave« er desuden for bredt til på fornuftig vis at begrænse anvendelsesområdet. Det kunne for eksempel også uretmæssigt dække over private medietjenesteudbydere, som ved lov er underlagt krav om pluralisme.

Anbefalet ændring 37

Anbefalet ændring 37

Artikel 2, nr. 10)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 10) | »udbyder af meget stor onlineplatform«: en udbyder af en onlineplatform, der er blevet udpeget som en meget stor onlineplatform i henhold til artikel
  25
  , stk. 4, i forordning (EU) 2022/
  XXX
  [retsakten om digitale tjenester] |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

10)

10)

»udbyder af meget stor onlineplatform«: en udbyder af en onlineplatform, der er blevet udpeget som en meget stor onlineplatform i henhold til artikel
  25
  , stk. 4, i forordning (EU) 2022/
  XXX
  [retsakten om digitale tjenester]

25

XXX

| 10) | »udbyder af meget stor onlineplatform«: en udbyder af en onlineplatform, der er blevet udpeget som en meget stor onlineplatform i henhold til artikel
  33
  , stk. 4, i forordning (EU) 2022/
  2065
  [retsakten om digitale tjenester] |
| --- | --- |

10)

10)

»udbyder af meget stor onlineplatform«: en udbyder af en onlineplatform, der er blevet udpeget som en meget stor onlineplatform i henhold til artikel
  33
  , stk. 4, i forordning (EU) 2022/
  2065
  [retsakten om digitale tjenester]

33

2065

| 11) | »udbyder af meget stor søgemaskine«: en udbyder af en søgemaskine, der er blevet udpeget som en meget stor søgemaskine i henhold til artikel 33, stk. 4, i forordning (EU) 2022/2065 [retsakten om digitale tjenester] |
| --- | --- |

11)

11)

»udbyder af meget stor søgemaskine«: en udbyder af en søgemaskine, der er blevet udpeget som en meget stor søgemaskine i henhold til artikel 33, stk. 4, i forordning (EU) 2022/2065 [retsakten om digitale tjenester]

Begrundelse

Begrundelse

Tilføjelse af definitionen fra retsakten om digitale tjenester (1) med henblik på indarbejdelse i artikel 17.

1

Anbefalet ændring 38

Anbefalet ændring 38

Artikel 2, nr. 15)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 15) | »statslig reklame«: placering, offentliggørelse eller udbredelse i en hvilken som helst medietjeneste af et salgsfremmende eller selvpromoverende budskab, normalt mod betaling eller anden modydelse, af, for eller på vegne af en
  national eller regional
  offentlig myndighed, såsom nationale, føderale eller regionale regeringer, tilsynsmyndigheder eller -organer samt statsejede virksomheder eller andre statskontrollerede enheder på nationalt eller regionalt plan eller enhver lokal forvaltning i en territorial enhed med mere end
  1 million
  indbyggere |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

15)

15)

»statslig reklame«: placering, offentliggørelse eller udbredelse i en hvilken som helst medietjeneste af et salgsfremmende eller selvpromoverende budskab, normalt mod betaling eller anden modydelse, af, for eller på vegne af en
  national eller regional
  offentlig myndighed, såsom nationale, føderale eller regionale regeringer, tilsynsmyndigheder eller -organer samt statsejede virksomheder eller andre statskontrollerede enheder på nationalt eller regionalt plan eller enhver lokal forvaltning i en territorial enhed med mere end
  1 million
  indbyggere

national eller regional

1 million

| 15) | »statslig reklame«: placering, offentliggørelse eller udbredelse i en hvilken som helst medietjeneste af et salgsfremmende eller selvpromoverende budskab, normalt mod betaling eller anden modydelse, af, for eller på vegne af en offentlig myndighed, såsom
  EU-myndigheder eller
  nationale, føderale eller regionale regeringer, tilsynsmyndigheder eller -organer samt statsejede virksomheder eller andre statskontrollerede enheder på nationalt eller regionalt plan eller enhver lokal forvaltning i en territorial enhed med mere end
  100 000
  indbyggere,
  hvor indbyggerkriteriet skal ses i en indbyrdes sammenhæng med fastlæggelsen af en minimumstærskel for årlige udgifter |
| --- | --- |

15)

15)

»statslig reklame«: placering, offentliggørelse eller udbredelse i en hvilken som helst medietjeneste af et salgsfremmende eller selvpromoverende budskab, normalt mod betaling eller anden modydelse, af, for eller på vegne af en offentlig myndighed, såsom
  EU-myndigheder eller
  nationale, føderale eller regionale regeringer, tilsynsmyndigheder eller -organer samt statsejede virksomheder eller andre statskontrollerede enheder på nationalt eller regionalt plan eller enhver lokal forvaltning i en territorial enhed med mere end
  100 000
  indbyggere,
  hvor indbyggerkriteriet skal ses i en indbyrdes sammenhæng med fastlæggelsen af en minimumstærskel for årlige udgifter

EU-myndigheder eller

100 000

hvor indbyggerkriteriet skal ses i en indbyrdes sammenhæng med fastlæggelsen af en minimumstærskel for årlige udgifter

Begrundelse

Begrundelse

For så vidt angår statslig reklame, bør EU også selv medtages. Samtidig er tærsklen på 1 million indbyggere urealistisk for mindre medlemsstater. Ved at sænke indbyggertærsklen og se den i sammenhæng med en minimumstærskel for årlige udgifter reduceres risikoen for smuthuller til at omgå gennemsigtighed, uden at der skabes uforholdsmæssige administrative byrder i forbindelse med rapporteringskrav.

Anbefalet ændring 39

Anbefalet ændring 39

Artikel 3

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Rettigheder for modtagere af medietjenester




  Modtagere af medietjenester i Unionen har ret til at modtage en mangfoldighed af nyheds- og aktualitetsindhold, der er produceret med respekt for medietjenesteudbydernes redaktionelle frihed, til gavn for den offentlige debat. | Sikring af mediefrihed og -pluralisme




  Medlemsstaterne skal sikre, med forbehold af deres nationale forfatningslove og i overensstemmelse med artikel 11 og andre grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og med respekt for de grundlæggende friheder i det indre marked, passende lovgivningsmæssige og administrative rammer til at sikre mediernes effektive pluralisme og uafhængighed, i forbindelse med hvilket der også skal tages hensyn til brugernes situation. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Rettigheder for modtagere af medietjenester

Rettigheder for modtagere af medietjenester

Modtagere af medietjenester i Unionen har ret til at modtage en mangfoldighed af nyheds- og aktualitetsindhold, der er produceret med respekt for medietjenesteudbydernes redaktionelle frihed, til gavn for den offentlige debat.

Modtagere af medietjenester i Unionen har ret til at modtage en mangfoldighed af nyheds- og aktualitetsindhold, der er produceret med respekt for medietjenesteudbydernes redaktionelle frihed, til gavn for den offentlige debat.

Sikring af mediefrihed og -pluralisme

Sikring af mediefrihed og -pluralisme

Medlemsstaterne skal sikre, med forbehold af deres nationale forfatningslove og i overensstemmelse med artikel 11 og andre grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og med respekt for de grundlæggende friheder i det indre marked, passende lovgivningsmæssige og administrative rammer til at sikre mediernes effektive pluralisme og uafhængighed, i forbindelse med hvilket der også skal tages hensyn til brugernes situation.

Medlemsstaterne skal sikre, med forbehold af deres nationale forfatningslove og i overensstemmelse med artikel 11 og andre grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og med respekt for de grundlæggende friheder i det indre marked, passende lovgivningsmæssige og administrative rammer til at sikre mediernes effektive pluralisme og uafhængighed, i forbindelse med hvilket der også skal tages hensyn til brugernes situation.

Begrundelse

Begrundelse

Informationsfrihed er en juridisk anerkendt grundlæggende rettighed. Den skal dog defineres nærmere og vejes op imod andre retlige interesser. Omfanget af denne lovbestemte rettighed er uklart i denne forbindelse og bør defineres nærmere i juridisk henseende. Med hensyn til lokale og regionale udbud er det tvivlsomt, om standarden er relevant for det indre marked.

Derimod har medlemsstaterne ret og pligt til at sikre en mangfoldighed af meninger og medier og dermed til at udforme deres medieregulering. De har i forbindelse med udformningen af deres medieregulering pligt til at respektere de grundlæggende friheder i det indre marked, for så vidt disse vedrører grænseoverskridende udbud af medietjenester. Som Kommissionen har anført i sin rapport om retsstatsprincippet, har langt de fleste medlemsstater således allerede effektive regler for et mangfoldigt medielandskab med uafhængige medier, der er i overensstemmelse med de europæiske værdier, standarder og mål. Dette bør ikke mindske medlemsstaternes bestræbelser på fortsat at opfylde deres forpligtelser med det størst mulige engagement, navnlig hvor der er tydelige mangler, i lyset af de mangler, der også er blevet konstateret, og den negative tendens med hensyn til mediernes uafhængighed og mangfoldighed.

Retsakten bør derfor understrege denne forpligtelse og forankre den i lovgivningen, så EU og medlemsstaterne i fællesskab kan afhjælpe systemiske mangler uden at hæmme mediesystemerne.

Anbefalet ændring 40

Anbefalet ændring 40

Artikel 4, stk. 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Medietjenesteudbyderes rettigheder



  1.   
  Medietjenesteudbydere har ret til at
  udøve deres økonomiske aktiviteter i det indre marked uden andre begrænsninger end dem, der er tilladt i henhold til EU-retten. | Mediernes uafhængighed



  1.   
  Medlemsstaterne sørger for passende foranstaltninger for at sikre, at medietjenesteudbydere kan
  udøve deres økonomiske aktiviteter i det indre marked uden andre begrænsninger end dem, der er tilladt i henhold til EU-retten. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Medietjenesteudbyderes rettigheder

Medietjenesteudbyderes rettigheder

1.   
  Medietjenesteudbydere har ret til at
  udøve deres økonomiske aktiviteter i det indre marked uden andre begrænsninger end dem, der er tilladt i henhold til EU-retten.

Mediernes uafhængighed

Mediernes uafhængighed

1.   
  Medlemsstaterne sørger for passende foranstaltninger for at sikre, at medietjenesteudbydere kan
  udøve deres økonomiske aktiviteter i det indre marked uden andre begrænsninger end dem, der er tilladt i henhold til EU-retten.

Begrundelse

Begrundelse

Den rettighed, der er fastsat i den foreslåede forordning, er fortsat vag og synes derfor næppe at kunne håndhæves. Hvis medietjenesteudbydere imidlertid kan gøre deres krav direkte gældende for retten på grundlag af denne rettighed, vil det give dem mulighed for at anfægte en medlemsstats foranstaltninger vedrørende en medietjenesteudbyder, herunder eventuelle berettigede foranstaltninger truffet af tilsynsmyndighederne. Da medietjenesteudbyderes og journalisters rettigheder, som er sikret ved de grundlæggende rettigheder og frihedsrettighederne, skal defineres yderligere og som sådan indgår i en medlemsstats retssystem, bør medlemsstaterne være forpligtet til at overholde disse rettigheder på passende vis.

Anbefalet ændring 41

Anbefalet ændring 41

Artikel 4, stk. 2, litra a)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| a) | direkte eller indirekte gribe ind i eller forsøge at påvirke medietjenesteudbyderes redaktionelle politikker og beslutninger |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

a)

direkte eller indirekte gribe ind i eller forsøge at påvirke medietjenesteudbyderes redaktionelle politikker og beslutninger

| a) | direkte eller indirekte gribe ind i eller forsøge at påvirke medietjenesteudbyderes redaktionelle politikker og beslutninger. Dette berører ikke lovgivningsmæssige krav og håndhævelsen heraf med hensyn til opfyldelsen af målsætninger af almen interesse, navnlig med hensyn til mangfoldighed, ulovligt indhold og beskyttelse af mindreårige i medierne, eller fastlæggelsen af public service-mediers offentlige serviceopgaver |
| --- | --- |

a)

direkte eller indirekte gribe ind i eller forsøge at påvirke medietjenesteudbyderes redaktionelle politikker og beslutninger. Dette berører ikke lovgivningsmæssige krav og håndhævelsen heraf med hensyn til opfyldelsen af målsætninger af almen interesse, navnlig med hensyn til mangfoldighed, ulovligt indhold og beskyttelse af mindreårige i medierne, eller fastlæggelsen af public service-mediers offentlige serviceopgaver

. Dette berører ikke lovgivningsmæssige krav og håndhævelsen heraf med hensyn til opfyldelsen af målsætninger af almen interesse, navnlig med hensyn til mangfoldighed, ulovligt indhold og beskyttelse af mindreårige i medierne, eller fastlæggelsen af public service-mediers offentlige serviceopgaver

Begrundelse

Begrundelse

Det bør præciseres, at forbuddet mod at påvirke medietjenesteudbyderes redaktionelle strategier eller beslutninger ikke omfatter foranstaltninger truffet af de nationale tilsynsmyndigheder eller -organer, som skal sikre overholdelse eller håndhævelse af lovgivningsmæssige krav, navnlig med hensyn til medietjenesteudbyderes udbud.

Anbefalet ændring 42

Anbefalet ændring 42

Artikel 5

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Sikkerhedsforanstaltninger for public service-medieudbyderes uafhængige funktion | Public service-medier |
| 1.
     
  Public service-medieudbydere skal på en upartisk måde tilvejebringe en mangfoldighed af oplysninger og meninger til deres publikum i overensstemmelse med deres public serviceopgave. | 1.
     
  Medlemsstaterne kan etablere public service-medier, der opfylder deres demokratiske, sociale og kulturelle behov. |
| 2.
     
  Lederen af public service-medieudbydernes ledelse og medlemmerne af bestyrelsen udpeges efter en gennemsigtig, åben og ikkediskriminerende procedure og på grundlag af gennemsigtige, objektive, ikkediskriminerende og forholdsmæssige kriterier, der på forhånd er fastlagt i national ret. | 2.
     
  Finansieringen af public service-medier skal tjene til public service-opgavens udførelse og tage højde for behovet for at udføre denne opgave. Med henblik herpå indfører medlemsstaterne mekanismer til at sikre tilstrækkelig finansiering på et forudsigeligt grundlag og opfyldelse af den opgave, der er fastsat ved lov eller på grundlag af lovbestemte procedurer. |
| Varigheden af deres embedsperiode fastsættes ved national lovgivning og skal være passende og tilstrækkelig til at sikre public service-udbyderens faktiske uafhængighed. De kan kun undtagelsesvis afskediges inden udløbet af deres mandat, hvis de ikke længere opfylder de retligt foruddefinerede betingelser for udførelsen af deres opgaver, som på forhånd er fastsat i national ret, eller på grund af særlig ulovlig adfærd eller alvorlig forseelse som fastsat på forhånd i national ret. | |
| Afgørelser om afskedigelse skal være behørigt begrundet, være underlagt forudgående underretning af den berørte person og give mulighed for domstolsprøvelse. Begrundelsen for afskedigelsen skal gøres offentligt tilgængelig. | |
| 3.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at public service-medieudbydere har tilstrækkelige og stabile finansielle ressourcer til at udføre deres public serviceopgaver. Disse ressourcer skal være af en sådan art, at den redaktionelle uafhængighed sikres. | 3.
     
  Uden at det berører medlemsstaternes kompetence til at tildele, definere og organisere public service-opgaven, træffer medlemsstaterne foranstaltninger til at sikre, at public service-mediernes tjenester tager hensyn til behovet for at sikre pluralisme. Med henblik herpå bør public service-udbydere navnlig have pligt til at dække så bredt et udsnit af emner og meninger som muligt på en afbalanceret måde og overholde principperne om objektivitet og upartiskhed i rapporteringen. |
| 4.
     
  Medlemsstaterne udpeger en eller flere uafhængige myndigheder eller organer til at overvåge overholdelsen af stk. 1-3. | 4.
     
  Ved definering og organisering af deres public service-medier sørger medlemsstaterne for passende foranstaltninger til at sikre mediernes redaktionelle uafhængighed og for deres tilsynsmyndigheders eller -organers afhængighed. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Sikkerhedsforanstaltninger for public service-medieudbyderes uafhængige funktion

Sikkerhedsforanstaltninger for public service-medieudbyderes uafhængige funktion

Public service-medier

Public service-medier

1.
     
  Public service-medieudbydere skal på en upartisk måde tilvejebringe en mangfoldighed af oplysninger og meninger til deres publikum i overensstemmelse med deres public serviceopgave.

1.
     
  Medlemsstaterne kan etablere public service-medier, der opfylder deres demokratiske, sociale og kulturelle behov.

2.
     
  Lederen af public service-medieudbydernes ledelse og medlemmerne af bestyrelsen udpeges efter en gennemsigtig, åben og ikkediskriminerende procedure og på grundlag af gennemsigtige, objektive, ikkediskriminerende og forholdsmæssige kriterier, der på forhånd er fastlagt i national ret.

2.
     
  Finansieringen af public service-medier skal tjene til public service-opgavens udførelse og tage højde for behovet for at udføre denne opgave. Med henblik herpå indfører medlemsstaterne mekanismer til at sikre tilstrækkelig finansiering på et forudsigeligt grundlag og opfyldelse af den opgave, der er fastsat ved lov eller på grundlag af lovbestemte procedurer.

Varigheden af deres embedsperiode fastsættes ved national lovgivning og skal være passende og tilstrækkelig til at sikre public service-udbyderens faktiske uafhængighed. De kan kun undtagelsesvis afskediges inden udløbet af deres mandat, hvis de ikke længere opfylder de retligt foruddefinerede betingelser for udførelsen af deres opgaver, som på forhånd er fastsat i national ret, eller på grund af særlig ulovlig adfærd eller alvorlig forseelse som fastsat på forhånd i national ret.

Varigheden af deres embedsperiode fastsættes ved national lovgivning og skal være passende og tilstrækkelig til at sikre public service-udbyderens faktiske uafhængighed. De kan kun undtagelsesvis afskediges inden udløbet af deres mandat, hvis de ikke længere opfylder de retligt foruddefinerede betingelser for udførelsen af deres opgaver, som på forhånd er fastsat i national ret, eller på grund af særlig ulovlig adfærd eller alvorlig forseelse som fastsat på forhånd i national ret.

Afgørelser om afskedigelse skal være behørigt begrundet, være underlagt forudgående underretning af den berørte person og give mulighed for domstolsprøvelse. Begrundelsen for afskedigelsen skal gøres offentligt tilgængelig.

Afgørelser om afskedigelse skal være behørigt begrundet, være underlagt forudgående underretning af den berørte person og give mulighed for domstolsprøvelse. Begrundelsen for afskedigelsen skal gøres offentligt tilgængelig.

3.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at public service-medieudbydere har tilstrækkelige og stabile finansielle ressourcer til at udføre deres public serviceopgaver. Disse ressourcer skal være af en sådan art, at den redaktionelle uafhængighed sikres.

3.
     
  Uden at det berører medlemsstaternes kompetence til at tildele, definere og organisere public service-opgaven, træffer medlemsstaterne foranstaltninger til at sikre, at public service-mediernes tjenester tager hensyn til behovet for at sikre pluralisme. Med henblik herpå bør public service-udbydere navnlig have pligt til at dække så bredt et udsnit af emner og meninger som muligt på en afbalanceret måde og overholde principperne om objektivitet og upartiskhed i rapporteringen.

4.
     
  Medlemsstaterne udpeger en eller flere uafhængige myndigheder eller organer til at overvåge overholdelsen af stk. 1-3.

4.
     
  Ved definering og organisering af deres public service-medier sørger medlemsstaterne for passende foranstaltninger til at sikre mediernes redaktionelle uafhængighed og for deres tilsynsmyndigheders eller -organers afhængighed.

Begrundelse

Begrundelse

Public service-medier opererer i sagens natur på nationalt plan og er delvis decentraliserede i medlemsstaterne, og deres aktiviteter har kun begrænset indvirkning på det indre marked. Deres interne organisation har ikke nogen mærkbar forbindelse hermed.

Det er op til de enkelte medlemsstater at udforme og definere public service-mediesektoren. Bestemmelserne er derfor hverken forenelige med EU's kompetencer eller tilstrækkeligt fleksible til at imødekomme de eventuelt skiftende krav til medietjenesteudbydere med en public service-opgave.

I betragtning af medlemsstaternes ret til selv at træffe afgørelse om strukturen, organiseringen og finansieringen af deres public service-medier bør de grundlæggende krav til integration af public service-medier i det indre marked, som allerede gælder for public service-radio- og TV-selskaber i henhold til Amsterdamprotokollen, forankres. I den henseende bør det præciseres, at medlemsstaterne frit kan oprette og finansiere public service-medier i overensstemmelse med deres demokratiske, sociale og kulturelle behov.

Anbefalet ændring 43

Anbefalet ændring 43

Artikel 6, stk. 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Forpligtelser
  for medietjenesteudbydere, der leverer nyheds- og aktualitetsindhold | Gennemsigtighedsforpligtelser
  for medietjenesteudbydere, der leverer nyheds- og aktualitetsindhold |
| 1.   
  Medietjenesteudbydere
  , der leverer nyheds- og aktualitetsindhold,
  skal gøre
  følgende oplysninger let
  og
  direkte tilgængelige for modtagerne af deres tjenester: | 1.   
  Medlemsstaterne sikrer, at medietjenesteudbydere
  , der leverer nyheds- og aktualitetsindhold,
  som minimum gør
  følgende oplysninger let, direkte
  og permanent
  tilgængelige for modtagerne af deres tjenester: |
| a) | deres juridiske navn og kontaktoplysninger |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Forpligtelser
  for medietjenesteudbydere, der leverer nyheds- og aktualitetsindhold

Forpligtelser

Gennemsigtighedsforpligtelser
  for medietjenesteudbydere, der leverer nyheds- og aktualitetsindhold

Gennemsigtighedsforpligtelser

1.   
  Medietjenesteudbydere
  , der leverer nyheds- og aktualitetsindhold,
  skal gøre
  følgende oplysninger let
  og
  direkte tilgængelige for modtagerne af deres tjenester:

1.   
  Medlemsstaterne sikrer, at medietjenesteudbydere
  , der leverer nyheds- og aktualitetsindhold,
  som minimum gør
  følgende oplysninger let, direkte
  og permanent
  tilgængelige for modtagerne af deres tjenester:

a)

deres juridiske navn og kontaktoplysninger

| a) | deres juridiske navn, den fysiske adresse, hvor de er etableret,
  og kontaktoplysninger, herunder som minimum deres e-mailadresse eller website, så de kan kontaktes hurtigt på en direkte og effektiv måde |
| --- | --- |

a)

deres juridiske navn, den fysiske adresse, hvor de er etableret,
  og kontaktoplysninger, herunder som minimum deres e-mailadresse eller website, så de kan kontaktes hurtigt på en direkte og effektiv måde

, den fysiske adresse, hvor de er etableret,

, herunder som minimum deres e-mailadresse eller website, så de kan kontaktes hurtigt på en direkte og effektiv måde

| b) | navn(e) på deres direkte eller indirekte ejer(e) med kapitalandele, der giver dem mulighed for at øve indflydelse på operationen og den strategiske beslutningstagning |
| --- | --- |

b)

navn(e) på deres direkte eller indirekte ejer(e) med kapitalandele, der giver dem mulighed for at øve indflydelse på operationen og den strategiske beslutningstagning

| b) | navn(e) på deres direkte eller indirekte ejer(e) med kapitalandele, der giver dem mulighed for at øve indflydelse på operationen og den strategiske beslutningstagning |
| --- | --- |

b)

navn(e) på deres direkte eller indirekte ejer(e) med kapitalandele, der giver dem mulighed for at øve indflydelse på operationen og den strategiske beslutningstagning

| c) | navn(e) på deres reelle ejere, jf. artikel 3, nr. 6), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849. |
| --- | --- |

c)

navn(e) på deres reelle ejere, jf. artikel 3, nr. 6), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849.

| c) | navn(e) på deres reelle ejere, jf. artikel 3, nr. 6), i direktiv (EU) 2015/849. |
| --- | --- |

c)

navn(e) på deres reelle ejere, jf. artikel 3, nr. 6), i direktiv (EU) 2015/849.

Denne bestemmelse berører ikke yderligere foranstaltninger i henhold til artikel 5 i direktiv 2010/13/EU.

Denne bestemmelse berører ikke yderligere foranstaltninger i henhold til artikel 5 i direktiv 2010/13/EU.

Begrundelse

Begrundelse

Medlemsstaternes rolle skal anerkendes behørigt.

Anbefalet ændring 44

Anbefalet ændring 44

Artikel 6, stk. 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   Med forbehold af nationale forfatningslove, der er i overensstemmelse med chartret,
  træffer
  medietjenesteudbydere, som leverer nyheds- og aktualitetsindhold, foranstaltninger, som de finder passende med henblik på at sikre
  de enkelte
  redaktionelle beslutningers uafhængighed.
  Sådanne foranstaltninger skal navnlig tage sigte på at:










  a) | sikre, at redaktører frit kan træffe individuelle redaktionelle beslutninger i forbindelse med udøvelsen af deres erhverv |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

2.   Med forbehold af nationale forfatningslove, der er i overensstemmelse med chartret,
  træffer
  medietjenesteudbydere, som leverer nyheds- og aktualitetsindhold, foranstaltninger, som de finder passende med henblik på at sikre
  de enkelte
  redaktionelle beslutningers uafhængighed.
  Sådanne foranstaltninger skal navnlig tage sigte på at:

a)

sikre, at redaktører frit kan træffe individuelle redaktionelle beslutninger i forbindelse med udøvelsen af deres erhverv

| b) | sikre, at enhver part, der har interesser i medietjenesteudbydere, afslører enhver faktisk eller potentiel interessekonflikt, der kan påvirke udbuddet af nyheds- og aktualitetsindhold. |
| --- | --- |

b)

sikre, at enhver part, der har interesser i medietjenesteudbydere, afslører enhver faktisk eller potentiel interessekonflikt, der kan påvirke udbuddet af nyheds- og aktualitetsindhold.

2.   Med forbehold af nationale forfatningslove, der er i overensstemmelse med chartret,
  tager
  medietjenesteudbydere, som leverer nyheds- og aktualitetsindhold,
  højde for
  foranstaltninger, som de finder passende med henblik på at sikre redaktionelle beslutningers uafhængighed.

Begrundelse

Begrundelse

Sikringen af den interne mediefrihed i betydningen redaktionel frihed er ikke et absolut krav som følge af grundlæggende rettigheder, heller ikke i lyset af de forskellige nationale forfatningsmæssige traditioner. Redaktionelle medarbejderes uafhængighed skal som et instrument til at sikre mangfoldighed anskues på en differentieret måde og står i modsætning til selve iværksætterfriheden og mediefriheden. Der bør derfor fokuseres på gennemsigtighedskrav, der giver brugeren mulighed for at genkende og klassificere den potentielle baggrund for visse tendenser. Eventuelle yderligere foranstaltninger vedrørende redaktionel frihed bør overlades til de selvregulerende mekanismer.

Anbefalet ændring 45

Anbefalet ændring 45

Artikel 7, stk. 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   De nationale tilsynsmyndigheder eller -organer, der er omhandlet i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU, er ansvarlige for anvendelsen af kapitel III i denne forordning. | 1.   De nationale tilsynsmyndigheder eller -organer, der er omhandlet i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU, er ansvarlige for anvendelsen af kapitel III i denne forordning
  for så vidt angår en audiovisuel medietjenestes levering af en tjeneste eller indhold i henhold til artikel 1, stk. 1, litra a), i direktiv 2010/13/EU
  .
  De nationale tilsynsmyndigheder eller -organer, der er omhandlet i stk. 1, er også ansvarlige for anvendelsen af kapitel III i denne forordning i andre henseender, medmindre og i det omfang en medlemsstat har udpeget andre nationale tilsynsmyndigheder eller -organer eller indført et system med selvregulering eller samregulering. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.   De nationale tilsynsmyndigheder eller -organer, der er omhandlet i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU, er ansvarlige for anvendelsen af kapitel III i denne forordning.

1.   De nationale tilsynsmyndigheder eller -organer, der er omhandlet i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU, er ansvarlige for anvendelsen af kapitel III i denne forordning
  for så vidt angår en audiovisuel medietjenestes levering af en tjeneste eller indhold i henhold til artikel 1, stk. 1, litra a), i direktiv 2010/13/EU
  .
  De nationale tilsynsmyndigheder eller -organer, der er omhandlet i stk. 1, er også ansvarlige for anvendelsen af kapitel III i denne forordning i andre henseender, medmindre og i det omfang en medlemsstat har udpeget andre nationale tilsynsmyndigheder eller -organer eller indført et system med selvregulering eller samregulering.

Begrundelse

Begrundelse

De kompetente myndigheders kompetence i henhold til direktivet om audiovisuelle medier (2010/13/EU) (2) bør kun række ud over indhold eller udbud af audiovisuelle medietjenester og brugergenererede videoer, som defineret i direktiv 2010/13/EU, hvis og i det omfang der ikke er etableret andre myndigheder eller organer, herunder systemer med selvregulering som dem, der ofte anvendes for pressen, på nationalt plan for andre mediesektorer. I henhold til artikel 7, stk. 2, gælder kravene i direktiv 2010/13/EU vedrørende tilsyn med uafhængige medier samt princippet om tilstrækkelig finansiering for alle statslige tilsynsorganer.

2

Anbefalet ændring 46

Anbefalet ændring 46

Artikel 10, stk. 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Rådets struktur

  1.   Rådet består af repræsentanter for de nationale tilsynsmyndigheder eller -organer, der er omhandlet i artikel
  30 i direktiv 2010/13/EU
  . | Rådets struktur

  1.   Rådet består af repræsentanter for de nationale tilsynsmyndigheder eller -organer, der er omhandlet i artikel
  7, stk. 1, i denne forordning
  . |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Rådets struktur

1.   Rådet består af repræsentanter for de nationale tilsynsmyndigheder eller -organer, der er omhandlet i artikel
  30 i direktiv 2010/13/EU
  .

Rådets struktur

1.   Rådet består af repræsentanter for de nationale tilsynsmyndigheder eller -organer, der er omhandlet i artikel
  7, stk. 1, i denne forordning
  .

Begrundelse

Begrundelse

Organet skal bestå af repræsentanter for de nationale tilsynsmyndigheder eller -organer, der i henhold til national lovgivning har ansvaret for tilsynet med medietjenesteudbydere. Dermed sikres det, at det ikke kun er myndigheder eller organer med ansvar for audiovisuelle medier, der er omfattet, hvorved der tages hensyn til det differentierede ansvar på nationalt plan, som i nogle tilfælde er delt både med hensyn til funktion og geografi. Under alle omstændigheder tages der kun hensyn til offentlige myndigheder eller organer, hvis de opfylder kravene i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU.

Anbefalet ændring 47

Anbefalet ændring 47

Artikel 10, stk. 3

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 3.   Hvis en medlemsstat har mere end én national tilsynsmyndighed eller mere end ét nationalt tilsynsorgan, koordinerer disse tilsynsmyndigheder eller -organer med hinanden efter behov og udpeger en fælles repræsentant, der udøver stemmeretten. | 3.   Hvis en medlemsstat har mere end én national tilsynsmyndighed eller mere end ét nationalt tilsynsorgan, koordinerer disse tilsynsmyndigheder eller -organer, herunder selvregulerende og samregulerende systemer, med hinanden efter behov og udpeger en fælles repræsentant, der udøver stemmeretten. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

3.   Hvis en medlemsstat har mere end én national tilsynsmyndighed eller mere end ét nationalt tilsynsorgan, koordinerer disse tilsynsmyndigheder eller -organer med hinanden efter behov og udpeger en fælles repræsentant, der udøver stemmeretten.

3.   Hvis en medlemsstat har mere end én national tilsynsmyndighed eller mere end ét nationalt tilsynsorgan, koordinerer disse tilsynsmyndigheder eller -organer, herunder selvregulerende og samregulerende systemer, med hinanden efter behov og udpeger en fælles repræsentant, der udøver stemmeretten.

Begrundelse

Begrundelse

Selvregulerende og samregulerende organer bør inddrages inden for rammerne af deres respektive ansvarsområde.

Anbefalet ændring 48

Anbefalet ændring 48

Artikel 10, stk. 4

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 4.   Rådet repræsenteres af sin formand. Rådet vælger en formand blandt sine medlemmer med et flertal på to tredjedele af sine stemmeberettigede medlemmer. Formandens mandatperiode er på
  to år
  . | 4.   Rådet repræsenteres af sin formand. Rådet vælger en formand
  og en næstformand
  blandt sine medlemmer med et flertal på to tredjedele af sine stemmeberettigede medlemmer. Formandens
  og næstformandens
  mandatperiode er på
  ét år
  .
  Formanden og næstformanden kan genvælges én gang for en periode på højst ét år.




  Hvis det ikke er muligt for formanden at udføre sit hverv, udøver næstformanden formandens fulde beføjelser. Rådet fastlægger nærmere detaljer i sin forretningsorden. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

4.   Rådet repræsenteres af sin formand. Rådet vælger en formand blandt sine medlemmer med et flertal på to tredjedele af sine stemmeberettigede medlemmer. Formandens mandatperiode er på
  to år
  .

4.   Rådet repræsenteres af sin formand. Rådet vælger en formand
  og en næstformand
  blandt sine medlemmer med et flertal på to tredjedele af sine stemmeberettigede medlemmer. Formandens
  og næstformandens
  mandatperiode er på
  ét år
  .
  Formanden og næstformanden kan genvælges én gang for en periode på højst ét år.

Hvis det ikke er muligt for formanden at udføre sit hverv, udøver næstformanden formandens fulde beføjelser. Rådet fastlægger nærmere detaljer i sin forretningsorden.

Begrundelse

Begrundelse

Som det er tilfældet med ERGA, bør formandens mandatperiode være på ét år med mulighed for genvalg én gang. Dette vil også gøre det muligt for mindre nationale tilsynsorganer at blive inddraget via en formand.

For at sikre rådets handleevne bør det besluttes at udpege en næstformand.

Anbefalet ændring 49

Anbefalet ændring 49

Artikel 10, stk. 5

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 5.   
  Kommissionen udpeger en repræsentant til rådet. Kommissionens repræsentant deltager i alle rådets aktiviteter og møder uden stemmeret.
  Formanden for rådet holder Kommissionen underrettet om rådets igangværende og planlagte aktiviteter. Rådet
  hører Kommissionen i forbindelse med
  udarbejdelsen af sit arbejdsprogram og de vigtigste resultater. | 5.   Formanden for rådet holder Kommissionen underrettet om rådets igangværende og planlagte aktiviteter. Rådet
  giver Kommissionen mulighed for at komme med input til
  udarbejdelsen af sit arbejdsprogram og de vigtigste resultater.
  Det aflægger årligt rapport til medlemsstaterne. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

5.   
  Kommissionen udpeger en repræsentant til rådet. Kommissionens repræsentant deltager i alle rådets aktiviteter og møder uden stemmeret.
  Formanden for rådet holder Kommissionen underrettet om rådets igangværende og planlagte aktiviteter. Rådet
  hører Kommissionen i forbindelse med
  udarbejdelsen af sit arbejdsprogram og de vigtigste resultater.

5.   Formanden for rådet holder Kommissionen underrettet om rådets igangværende og planlagte aktiviteter. Rådet
  giver Kommissionen mulighed for at komme med input til
  udarbejdelsen af sit arbejdsprogram og de vigtigste resultater.
  Det aflægger årligt rapport til medlemsstaterne.

Begrundelse

Begrundelse

For at sikre rådets uafhængighed skal Kommissionen ikke nødvendigvis deltage i alle rådsmøder. Den bør dog have en grundlæggende ret til information. Desuden bør Kommissionen have mulighed for at fremsætte bemærkninger og forslag til rådets arbejdsprogram. Oplysninger om rådets arbejde bør også stilles til rådighed for medlemsstaterne, da dets arbejde og resultater kan være af interesse for disse med henblik på den videre udvikling af deres nationale retlige rammer.

Anbefalet ændring 50

Anbefalet ændring 50

Artikel 10, stk. 6

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 6.   Rådet kan
  efter aftale med Kommissionen
  indbyde eksperter og observatører til at deltage i møderne. | 6.   Rådet kan indbyde eksperter
  , repræsentanter for Kommissionen
  og observatører til at deltage i møderne. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

6.   Rådet kan
  efter aftale med Kommissionen
  indbyde eksperter og observatører til at deltage i møderne.

6.   Rådet kan indbyde eksperter
  , repræsentanter for Kommissionen
  og observatører til at deltage i møderne.

Begrundelse

Begrundelse

Rådet bør have mulighed for at føre drøftelser med tredjeparter, navnlig eksperter, uden Kommissionens samtykke. Rådet bør også overveje at indbyde Kommissionen til at deltage i møderne.

Anbefalet ændring 51

Anbefalet ændring 51

Artikel 10, stk. 8

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 8.   Rådet vedtager sin forretningsorden med et flertal på to tredjedele af sine stemmeberettigede medlemmer
  efter aftale med Kommissionen
  . | 8.   Rådet vedtager sin forretningsorden med et flertal på to tredjedele af sine stemmeberettigede medlemmer.


  Inden rådet træffer sin afgørelse, giver det Kommissionen mulighed for at fremsætte bemærkninger. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

8.   Rådet vedtager sin forretningsorden med et flertal på to tredjedele af sine stemmeberettigede medlemmer
  efter aftale med Kommissionen
  .

8.   Rådet vedtager sin forretningsorden med et flertal på to tredjedele af sine stemmeberettigede medlemmer.

Inden rådet træffer sin afgørelse, giver det Kommissionen mulighed for at fremsætte bemærkninger.

Begrundelse

Begrundelse

For at sikre rådets uafhængighed vedtager det sin egen forretningsorden, som det er tilfældet med ERGA. Den bør ikke kræve godkendelse fra Kommissionen. Det vil dog være rimeligt at give Kommissionen mulighed for på forhånd at fremsætte bemærkninger til procedurereglerne.

Anbefalet ændring 52

Anbefalet ændring 52

Artikel 11, stk. 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Rådets sekretariat

  1.   Rådet har et sekretariat, som varetages af Kommissionen. | Rådets sekretariat

  1.   Rådet har et sekretariat, som varetages af Kommissionen
  med tilstrækkeligt personale og tilstrækkelige materielle ressourcer
  .
  Sekretariatets personale er kun underlagt formandens instrukser. Det kan kun gøres til genstand for instrukser fra Kommissionen, i det omfang dets uafhængighed i udøvelsen af dets hverv ikke derved bringes i fare. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Rådets sekretariat

1.   Rådet har et sekretariat, som varetages af Kommissionen.

Rådets sekretariat

1.   Rådet har et sekretariat, som varetages af Kommissionen
  med tilstrækkeligt personale og tilstrækkelige materielle ressourcer
  .
  Sekretariatets personale er kun underlagt formandens instrukser. Det kan kun gøres til genstand for instrukser fra Kommissionen, i det omfang dets uafhængighed i udøvelsen af dets hverv ikke derved bringes i fare.

Begrundelse

Begrundelse

Det er glædeligt, at det nye råd skal bistås af et sekretariat, så det kan udføre sine opgaver.

Dets funktionsdygtighed kan kun sikres, hvis Kommissionen stiller tilstrækkeligt personale og tilstrækkelige materielle ressourcer til rådighed for sekretariatet. For at opretholde et uafhængigt og ikkestatsligt tilsyn skal det sikres, at sekretariatets personale kun er underlagt instrukser fra rådets formand eller, i dennes fravær, næstformanden. For så vidt angår tjenstlige anliggender, kan personalet kun gøres til genstand for instrukser fra Kommissionen, i det omfang dets uafhængighed i udøvelsen af dets hverv ikke derved bringes i fare.

Anbefalet ændring 53

Anbefalet ændring 53

Artikel 11, stk. 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   
  Sekretariatets hovedopgave er at bidrage til udførelsen af Rådets opgaver som fastsat i denne forordning og i direktiv 2010/13/EU. | |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

2.   
  Sekretariatets hovedopgave er at bidrage til udførelsen af Rådets opgaver som fastsat i denne forordning og i direktiv 2010/13/EU.

Begrundelse

Begrundelse

Udvidelsen er overflødig i forhold til stk. 3 og bør ikke forstås som en udvidelse af en selvstændig opgave.

Anbefalet ændring 54

Anbefalet ændring 54

Artikel 11, stk. 3

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 3.
     Sekretariatet yder administrativ og organisatorisk støtte til rådets aktiviteter. Sekretariatet bistår også rådet i udførelsen af dets opgaver. | 2.
     Sekretariatet yder administrativ og organisatorisk støtte til rådets aktiviteter. Sekretariatet bistår også
  , efter instruks fra formanden,
  rådet i udførelsen af dets opgaver. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

3.
     Sekretariatet yder administrativ og organisatorisk støtte til rådets aktiviteter. Sekretariatet bistår også rådet i udførelsen af dets opgaver.

2.
     Sekretariatet yder administrativ og organisatorisk støtte til rådets aktiviteter. Sekretariatet bistår også
  , efter instruks fra formanden,
  rådet i udførelsen af dets opgaver.

Begrundelse

Begrundelse

Det bør præciseres, at sekretariatets funktion og rolle udelukkende er at støtte og bistå rådet.

Anbefalet ændring 55

Anbefalet ændring 55

Artikel 12, indledningen

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Rådets opgaver
  Uden at det berører de beføjelser, der er tillagt Kommissionen ved traktaterne, fremmer rådet en effektiv og konsekvent anvendelse af denne forordning og af
  nationale regler til
  gennemførelse af direktiv 2010/13/EU i hele Unionen. Rådet skal: | Rådets opgaver
  Uden at det berører de beføjelser, der er tillagt Kommissionen ved traktaterne, fremmer rådet en effektiv og konsekvent anvendelse af denne forordning og af
  en konsekvent
  gennemførelse af direktiv 2010/13/EU i hele Unionen. Rådet skal: |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Rådets opgaver

Uden at det berører de beføjelser, der er tillagt Kommissionen ved traktaterne, fremmer rådet en effektiv og konsekvent anvendelse af denne forordning og af
  nationale regler til
  gennemførelse af direktiv 2010/13/EU i hele Unionen. Rådet skal:

nationale regler til

Rådets opgaver

Uden at det berører de beføjelser, der er tillagt Kommissionen ved traktaterne, fremmer rådet en effektiv og konsekvent anvendelse af denne forordning og af
  en konsekvent
  gennemførelse af direktiv 2010/13/EU i hele Unionen. Rådet skal:

en konsekvent

Begrundelse

Begrundelse

For at bevare medlemsstaternes kompetencer og opretholde et fundamentalt decentraliseret tilsyn, der fastlægges af medlemsstaterne, bør det ikke overvejes at føre direkte tilsyn med nationale foranstaltninger fra rådets side, hvilket vil kræve, at dette anvender og fortolker den nationale lovgivning. Med hensyn til direktivet om audiovisuelle medietjenester (2010/13/EU) bør rådet snarere begrænse sig til dets gennemførelse. Dette svarer til artikel 30b, stk. 3, i direktiv 2010/13/EU, som fastsætter en »konsekvent gennemførelse af dette direktiv« som en opgave for ERGA. Denne tilgang bør videreføres og præciseres i overensstemmelse hermed.

Anbefalet ændring 56

Anbefalet ændring 56

Artikel 12, litra b)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| b) | fremme samarbejde og effektiv udveksling af oplysninger, erfaringer og bedste praksis mellem de nationale tilsynsmyndigheder eller -organer om anvendelsen af EU-regler
  og nationale regler
  for medietjenester, herunder denne forordning og direktiv 2010/13/EU, navnlig for så vidt angår artikel 3, 4 og 7 i nævnte direktiv |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

b)

fremme samarbejde og effektiv udveksling af oplysninger, erfaringer og bedste praksis mellem de nationale tilsynsmyndigheder eller -organer om anvendelsen af EU-regler
  og nationale regler
  for medietjenester, herunder denne forordning og direktiv 2010/13/EU, navnlig for så vidt angår artikel 3, 4 og 7 i nævnte direktiv

og nationale regler

| b) | fremme samarbejde og effektiv udveksling af oplysninger, erfaringer og bedste praksis mellem de nationale tilsynsmyndigheder eller -organer om anvendelsen af EU-regler for medietjenester, herunder denne forordning og direktiv 2010/13/EU, navnlig for så vidt angår artikel 3, 4 og 7 i nævnte direktiv |
| --- | --- |

b)

fremme samarbejde og effektiv udveksling af oplysninger, erfaringer og bedste praksis mellem de nationale tilsynsmyndigheder eller -organer om anvendelsen af EU-regler for medietjenester, herunder denne forordning og direktiv 2010/13/EU, navnlig for så vidt angår artikel 3, 4 og 7 i nævnte direktiv

Begrundelse

Begrundelse

Rådets opgaver bør begrænses til EU-forordninger og deres gennemførelse i national ret, men bør ikke omfatte en gennemgang af anvendelsen af national ret. Dette bør alene være de nationale tilsynsmyndigheders opgave.

Anbefalet ændring 57

Anbefalet ændring 57

Artikel 12, litra c)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| c) | rådgive Kommissionen
  , hvis den anmoder herom,
  om
  reguleringsmæssige,
  tekniske eller praktiske aspekter, der er relevante for en ensartet anvendelse af denne forordning og gennemførelsen af direktiv 2010/13/EU, samt alle andre spørgsmål vedrørende medietjenester inden for dens kompetence. Hvis Kommissionen anmoder om rådgivning eller udtalelser fra rådet, kan den fastsætte en tidsfrist under hensyntagen til, hvor meget sagen haster |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

c)

rådgive Kommissionen
  , hvis den anmoder herom,
  om
  reguleringsmæssige,
  tekniske eller praktiske aspekter, der er relevante for en ensartet anvendelse af denne forordning og gennemførelsen af direktiv 2010/13/EU, samt alle andre spørgsmål vedrørende medietjenester inden for dens kompetence. Hvis Kommissionen anmoder om rådgivning eller udtalelser fra rådet, kan den fastsætte en tidsfrist under hensyntagen til, hvor meget sagen haster

, hvis den anmoder herom,

reguleringsmæssige,

| c) | rådgive Kommissionen om tekniske eller praktiske aspekter, der er relevante for en ensartet anvendelse af denne forordning og gennemførelsen af direktiv 2010/13/EU, samt alle andre spørgsmål vedrørende medietjenester inden for dens kompetence. Hvis Kommissionen anmoder om rådgivning eller udtalelser fra rådet, kan den fastsætte en
  rimelig
  tidsfrist under hensyntagen til, hvor meget sagen haster
  . I tilfælde, hvor de er af almen interesse, bør rådet stille sine konklusioner til rådighed for medlemsstaterne. |
| --- | --- |

c)

rådgive Kommissionen om tekniske eller praktiske aspekter, der er relevante for en ensartet anvendelse af denne forordning og gennemførelsen af direktiv 2010/13/EU, samt alle andre spørgsmål vedrørende medietjenester inden for dens kompetence. Hvis Kommissionen anmoder om rådgivning eller udtalelser fra rådet, kan den fastsætte en
  rimelig
  tidsfrist under hensyntagen til, hvor meget sagen haster
  . I tilfælde, hvor de er af almen interesse, bør rådet stille sine konklusioner til rådighed for medlemsstaterne.

rimelig

. I tilfælde, hvor de er af almen interesse, bør rådet stille sine konklusioner til rådighed for medlemsstaterne.

Begrundelse

Begrundelse

Reguleringsmæssige spørgsmål er lovgiverens og ikke tilsynsmyndighedens ansvar og bør derfor ikke være omfattet af rådets opgaver i denne forbindelse. Endvidere bør rådets konklusioner af almen interesse også stilles til rådighed for medlemsstaterne, da de også kan være af betydning for dem.

Anbefalet ændring 58

Anbefalet ændring 58

Artikel 12, litra e)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| e) | i forståelse med Kommissionen
  udarbejde udtalelser om: |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

e)

i forståelse med Kommissionen
  udarbejde udtalelser om:

i forståelse med Kommissionen

| e) | udarbejde udtalelser om: |
| --- | --- |

e)

udarbejde udtalelser om:

| | i) | anmodninger om samarbejde og gensidig bistand mellem nationale tilsynsmyndigheder eller -organer i overensstemmelse med artikel 13, stk. 7, i denne forordning |
| --- | --- | --- |

i)

anmodninger om samarbejde og gensidig bistand mellem nationale tilsynsmyndigheder eller -organer i overensstemmelse med artikel 13, stk. 7, i denne forordning

| | i) | anmodninger om samarbejde og gensidig bistand mellem nationale tilsynsmyndigheder eller -organer i overensstemmelse med artikel 13, stk. 7, i denne forordning |
| --- | --- | --- |

i)

anmodninger om samarbejde og gensidig bistand mellem nationale tilsynsmyndigheder eller -organer i overensstemmelse med artikel 13, stk. 7, i denne forordning

| | ii) | anmodninger om håndhævelsesforanstaltninger i tilfælde af uenighed mellem den anmodende myndighed eller det anmodende organ og den anmodede myndighed eller det anmodede organ
  om de foranstaltninger, der anbefales
  i henhold til artikel 14, stk.
  4
  , i denne forordning |
| --- | --- | --- |

ii)

anmodninger om håndhævelsesforanstaltninger i tilfælde af uenighed mellem den anmodende myndighed eller det anmodende organ og den anmodede myndighed eller det anmodede organ
  om de foranstaltninger, der anbefales
  i henhold til artikel 14, stk.
  4
  , i denne forordning

om de foranstaltninger, der anbefales

4

| | ii) | anmodninger om håndhævelsesforanstaltninger
  fra de nationale tilsynsmyndigheders eller -organers side
  i tilfælde af uenighed mellem den anmodende myndighed eller det anmodende organ og den anmodede myndighed eller det anmodede organ i henhold til artikel 14, stk.
  3
  , i denne forordning |
| --- | --- | --- |

ii)

anmodninger om håndhævelsesforanstaltninger
  fra de nationale tilsynsmyndigheders eller -organers side
  i tilfælde af uenighed mellem den anmodende myndighed eller det anmodende organ og den anmodede myndighed eller det anmodede organ i henhold til artikel 14, stk.
  3
  , i denne forordning

fra de nationale tilsynsmyndigheders eller -organers side

3

| | iii) | nationale foranstaltninger vedrørende medietjenesteudbydere, der er etableret uden for Unionen, jf. artikel 16, stk. 2, i denne forordning |
| --- | --- | --- |

iii)

nationale foranstaltninger vedrørende medietjenesteudbydere, der er etableret uden for Unionen, jf. artikel 16, stk. 2, i denne forordning

| | iii) | nationale foranstaltninger
  fra de nationale tilsynsmyndigheders eller -organers side
  vedrørende medietjenesteudbydere, der er etableret uden for Unionen, jf. artikel 16, stk. 2, i denne forordning |
| --- | --- | --- |

iii)

nationale foranstaltninger
  fra de nationale tilsynsmyndigheders eller -organers side
  vedrørende medietjenesteudbydere, der er etableret uden for Unionen, jf. artikel 16, stk. 2, i denne forordning

fra de nationale tilsynsmyndigheders eller -organers side

| | iv) | faktorer i henhold til artikel 21, stk. 3, i denne forordning eller, efter anmodning fra en national tilsynsmyndighed eller et nationalt tilsynsorgan, indvirkningen på mediepluralismen og det indre markeds funktion af en anmeldelsespligtig mediemarkedsfusion, jf. artikel 21, stk. 4, i denne forordning. |
| --- | --- | --- |

iv)

iv)

faktorer i henhold til artikel 21, stk. 3, i denne forordning eller, efter anmodning fra en national tilsynsmyndighed eller et nationalt tilsynsorgan, indvirkningen på mediepluralismen og det indre markeds funktion af en anmeldelsespligtig mediemarkedsfusion, jf. artikel 21, stk. 4, i denne forordning.

faktorer i henhold til artikel 21, stk. 3, i denne forordning eller, efter anmodning fra en national tilsynsmyndighed eller et nationalt tilsynsorgan, indvirkningen på mediepluralismen og det indre markeds funktion af en anmeldelsespligtig mediemarkedsfusion, jf. artikel 21, stk. 4, i denne forordning.

Begrundelse

Begrundelse

For at sikre, at tilsynet er uafhængigt og politisk neutralt, bør rådet kunne handle på eget initiativ og ikke i samråd med Kommissionen inden for samarbejde og håndhævelsesforanstaltninger og over for tredjepartsudbydere. Det bør også præciseres, at rådet har til opgave at rådgive de nationale tilsynsmyndigheder eller -organer om praktiske spørgsmål.

Endvidere er der behov for opfølgende tilpasninger som følge af ændringer af artikel 14 og 21 i denne forordning.

Anbefalet ændring 59

Anbefalet ændring 59

Artikel 12, litra f)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| f) | efter anmodning fra Kommissionen udarbejde udtalelser om: |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

f)

efter anmodning fra Kommissionen udarbejde udtalelser om:

| f) | efter anmodning fra Kommissionen udarbejde udtalelser om foranstaltninger
  fra de nationale myndigheders eller organers side
  , der sandsynligvis vil påvirke det indre marked for medietjenesters funktion i overensstemmelse med artikel 20, stk.
  2
  , i denne forordning |
| --- | --- |

f)

efter anmodning fra Kommissionen udarbejde udtalelser om foranstaltninger
  fra de nationale myndigheders eller organers side
  , der sandsynligvis vil påvirke det indre marked for medietjenesters funktion i overensstemmelse med artikel 20, stk.
  2
  , i denne forordning

fra de nationale myndigheders eller organers side

2

| | i) | nationale
  foranstaltninger, der sandsynligvis vil påvirke det indre marked for medietjenesters funktion i overensstemmelse med artikel 20, stk.
  4
  , i denne forordning |
| --- | --- | --- |

i)

i)

nationale
  foranstaltninger, der sandsynligvis vil påvirke det indre marked for medietjenesters funktion i overensstemmelse med artikel 20, stk.
  4
  , i denne forordning

nationale

4

| ii) | mediemarkedsfusioner, som sandsynligvis vil påvirke det indre marked for medietjenesters funktion, jf. artikel 22, stk. 1, i denne forordning |
| --- | --- |

ii)

ii)

mediemarkedsfusioner, som sandsynligvis vil påvirke det indre marked for medietjenesters funktion, jf. artikel 22, stk. 1, i denne forordning

mediemarkedsfusioner, som sandsynligvis vil påvirke det indre marked for medietjenesters funktion, jf. artikel 22, stk. 1, i denne forordning

Begrundelse

Begrundelse

I henhold til den foreslåede ændring af artikel 20 bør det præciseres, at gennemgangen udelukkende vedrører foranstaltninger, der træffes af de nationale tilsynsmyndigheder, og således ikke indeholder nogen lovgivningsmæssige foranstaltninger.

I tråd med den foreslåede udeladelse af artikel 22 er der behov for en konsekvensændring i litra f), nr. ii).

Anbefalet ændring 60

Anbefalet ændring 60

Artikel 12, litra h)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| h) | bistå Kommissionen med at udarbejde retningslinjer for: |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

h)

bistå Kommissionen med at udarbejde retningslinjer for:

| h) | bistå Kommissionen med at udarbejde retningslinjer for anvendelsen af artikel 23, stk. 1, 2 og 3, i henhold til artikel 23, stk. 4, i denne forordning |
| --- | --- |

h)

bistå Kommissionen med at udarbejde retningslinjer for anvendelsen af artikel 23, stk. 1, 2 og 3, i henhold til artikel 23, stk. 4, i denne forordning

| | i) | anvendelsen af denne forordning og de nationale regler til gennemførelse af direktiv 2010/13 i overensstemmelse med artikel 15, stk. 2, i denne forordning |
| --- | --- | --- |

i)

i)

anvendelsen af denne forordning og de nationale regler til gennemførelse af direktiv 2010/13 i overensstemmelse med artikel 15, stk. 2, i denne forordning

anvendelsen af denne forordning og de nationale regler til gennemførelse af direktiv 2010/13 i overensstemmelse med artikel 15, stk. 2, i denne forordning

| ii) | faktorer, der skal tages i betragtning ved anvendelsen af kriterierne for vurdering af virkningen af mediemarkedsfusioner, jf. artikel 21, stk. 3, i denne forordning |
| --- | --- |

ii)

ii)

faktorer, der skal tages i betragtning ved anvendelsen af kriterierne for vurdering af virkningen af mediemarkedsfusioner, jf. artikel 21, stk. 3, i denne forordning

faktorer, der skal tages i betragtning ved anvendelsen af kriterierne for vurdering af virkningen af mediemarkedsfusioner, jf. artikel 21, stk. 3, i denne forordning

| iii) | anvendelsen af artikel 23, stk. 1, 2 og 3, i henhold til artikel 23, stk. 4, i denne forordning |
| --- | --- |

iii)

iii)

anvendelsen af artikel 23, stk. 1, 2 og 3, i henhold til artikel 23, stk. 4, i denne forordning

Begrundelse

Begrundelse

I overensstemmelse med de foreslåede ændringer i artikel 15, stk. 2, og artikel 21, stk. 3, i denne forordning udgår litra h), nr. i) og ii).

Anbefalet ændring 61

Anbefalet ændring 61

Artikel 13, stk. 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   En national tilsynsmyndighed eller et nationalt tilsynsorgan kan når som helst anmode om (»anmodende myndighed«) samarbejde eller gensidig bistand fra en eller flere nationale tilsynsmyndigheder eller -organer (»anmodede myndigheder«) med henblik på at udveksle oplysninger eller træffe foranstaltninger, der er relevante for en konsekvent og effektiv anvendelse af denne forordning eller
  de nationale foranstaltninger til gennemførelse
  af direktiv 2010/13/EU. | 1.   En national tilsynsmyndighed eller et nationalt tilsynsorgan kan når som helst anmode om (»anmodende myndighed«) samarbejde eller gensidig bistand fra en eller flere nationale tilsynsmyndigheder eller -organer (»anmodede myndigheder«) med henblik på at udveksle oplysninger eller træffe foranstaltninger, der er relevante for en konsekvent og effektiv anvendelse af denne forordning eller
  for gennemførelsen
  af direktiv 2010/13/EU. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.   En national tilsynsmyndighed eller et nationalt tilsynsorgan kan når som helst anmode om (»anmodende myndighed«) samarbejde eller gensidig bistand fra en eller flere nationale tilsynsmyndigheder eller -organer (»anmodede myndigheder«) med henblik på at udveksle oplysninger eller træffe foranstaltninger, der er relevante for en konsekvent og effektiv anvendelse af denne forordning eller
  de nationale foranstaltninger til gennemførelse
  af direktiv 2010/13/EU.

1.   En national tilsynsmyndighed eller et nationalt tilsynsorgan kan når som helst anmode om (»anmodende myndighed«) samarbejde eller gensidig bistand fra en eller flere nationale tilsynsmyndigheder eller -organer (»anmodede myndigheder«) med henblik på at udveksle oplysninger eller træffe foranstaltninger, der er relevante for en konsekvent og effektiv anvendelse af denne forordning eller
  for gennemførelsen
  af direktiv 2010/13/EU.

Begrundelse

Begrundelse

Rådets opgave bør være at bistå, når der anmodes herom, i spørgsmål vedrørende gennemførelsen af direktivet om audiovisuelle medietjenester (2010/13/EU) og ikke ved anvendelsen af national ret til gennemførelse af direktivet. Sidstnævnte kan kun være de nationale myndigheders eller organers opgave.

Anbefalet ændring 62

Anbefalet ændring 62

Artikel 13, stk. 4

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 4.   Den anmodede myndighed kan kun afslå at imødekomme anmodningen i følgende tilfælde: | 4.   Den anmodede myndighed kan kun afslå at imødekomme anmodningen i følgende tilfælde: |
| a) | Den er ikke kompetent med hensyn til genstanden for anmodningen eller de foranstaltninger, den anmodes om at træffe. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

4.   Den anmodede myndighed kan kun afslå at imødekomme anmodningen i følgende tilfælde:

4.   Den anmodede myndighed kan kun afslå at imødekomme anmodningen i følgende tilfælde:

a)

Den er ikke kompetent med hensyn til genstanden for anmodningen eller de foranstaltninger, den anmodes om at træffe.

| a) | Den er ikke kompetent med hensyn til genstanden for anmodningen eller de foranstaltninger, den anmodes om at træffe. |
| --- | --- |

a)

Den er ikke kompetent med hensyn til genstanden for anmodningen eller de foranstaltninger, den anmodes om at træffe.

| b) | Efterkommelse af anmodningen vil være i strid med denne forordning, direktiv 2010/13/EU eller anden EU-lovgivning eller medlemsstatslovgivning, der er i overensstemmelse med EU-retten, som den anmodede myndighed er underlagt. |
| --- | --- |

b)

Efterkommelse af anmodningen vil være i strid med denne forordning, direktiv 2010/13/EU eller anden EU-lovgivning eller medlemsstatslovgivning, der er i overensstemmelse med EU-retten, som den anmodede myndighed er underlagt.

| b) | Efterkommelse af anmodningen vil være i strid med denne forordning, direktiv 2010/13/EU eller anden EU-lovgivning eller medlemsstatslovgivning, der er i overensstemmelse med EU-retten, som den anmodede myndighed er underlagt. |
| --- | --- |

b)

Efterkommelse af anmodningen vil være i strid med denne forordning, direktiv 2010/13/EU eller anden EU-lovgivning eller medlemsstatslovgivning, der er i overensstemmelse med EU-retten, som den anmodede myndighed er underlagt.

Den anmodede myndighed begrunder ethvert afslag på at imødekomme en anmodning.

Den anmodede myndighed begrunder ethvert afslag på at imødekomme en anmodning
  og henviser, når det er nødvendigt og muligt, til den kompetente myndighed
  .

og henviser, når det er nødvendigt og muligt, til den kompetente myndighed

Begrundelse

Begrundelse

I tilfælde af afslag på grund af kompetence bør den myndighed, som ifølge den nægtende myndighed er kompetent, også angives, hvis det er muligt. Dette vil gøre det muligt for den anmodende myndighed at følge op på sin anmodning uden yderligere forsinkelse.

Anbefalet ændring 63

Anbefalet ændring 63

Artikel 13, stk. 5

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 5.   Den anmodede myndighed underretter den anmodende myndighed om
  de opnåede resultater eller om forløbet af
  de foranstaltninger, der er truffet som svar på anmodningen. | 5.   Den anmodede myndighed underretter
  uden unødig forsinkelse
  den anmodende myndighed om
  sit afslag på at imødekomme en anmodning eller om
  de foranstaltninger, der er truffet som svar på anmodningen
  , samt om de opnåede fremskridt og resultater
  . |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

5.   Den anmodede myndighed underretter den anmodende myndighed om
  de opnåede resultater eller om forløbet af
  de foranstaltninger, der er truffet som svar på anmodningen.

5.   Den anmodede myndighed underretter
  uden unødig forsinkelse
  den anmodende myndighed om
  sit afslag på at imødekomme en anmodning eller om
  de foranstaltninger, der er truffet som svar på anmodningen
  , samt om de opnåede fremskridt og resultater
  .

Begrundelse

Begrundelse

Af hensyn til en effektiv procedure bør det præciseres, at den anmodede myndighed også skal afvise en anmodning inden for en passende tidsfrist. Oplysningerne kan med fordel begynde med de foranstaltninger, der træffes af den anmodede myndighed. Disse kan følges op af yderligere skridt.

Anbefalet ændring 64

Anbefalet ændring 64

Artikel 13, stk. 6

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 6.
     
  Den anmodede myndighed gør sit yderste for at behandle og besvare anmodningen uden unødig forsinkelse. Den anmodede myndighed fremlægger foreløbige resultater inden for en periode på 14 kalenderdage fra modtagelsen af anmodningen med efterfølgende regelmæssige opdateringer om, hvordan gennemførelsen af anmodningen skrider frem. I tilfælde af anmodninger om fremskyndet samarbejde eller gensidig bistand skal den anmodede myndighed behandle og besvare anmodningen inden for 14 kalenderdage. | |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

6.
     
  Den anmodede myndighed gør sit yderste for at behandle og besvare anmodningen uden unødig forsinkelse. Den anmodede myndighed fremlægger foreløbige resultater inden for en periode på 14 kalenderdage fra modtagelsen af anmodningen med efterfølgende regelmæssige opdateringer om, hvordan gennemførelsen af anmodningen skrider frem. I tilfælde af anmodninger om fremskyndet samarbejde eller gensidig bistand skal den anmodede myndighed behandle og besvare anmodningen inden for 14 kalenderdage.

Begrundelse

Begrundelse

Bestemmelsen i stk. 6 forekommer overflødig og har ingen merværdi i forhold til bestemmelsen i stk. 5, som allerede fastsætter, at et afslag kun kan træffes i snævert definerede tilfælde. Den påtænkte forpligtelse til at »gøre sit yderste« for at handle er ikke klar og synes ikke at kunne håndhæves. Fristerne synes også at være for stringente, og i det omfang de går ud over en »unødig forsinkelse«, er de unødvendige. Uden at sætte spørgsmålstegn ved kravet om procedurens effektivitet og seriøsiteten af den anmodede myndigheds eller det anmodede organs behandling af anmodningen bør det sikres, at navnlig tilsynsmyndigheder, der er strukturelt mindre bredt funderede, også kan udføre deres opgaver korrekt.

Anbefalet ændring 65

Anbefalet ændring 65

Artikel 13, stk. 7

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 7.
     Hvis den anmodende myndighed ikke mener, at de foranstaltninger, som den anmodede myndighed har truffet, er tilstrækkelige til at imødekomme og besvare anmodningen, underretter den uden unødig forsinkelse den anmodede myndighed herom og redegør for grundene til sin holdning. Hvis den anmodede myndighed ikke er enig i denne holdning, eller hvis den anmodede myndigheds reaktion mangler, kan begge myndigheder indbringe sagen for rådet. Senest 14 kalenderdage efter modtagelsen af denne henvisning
  afgiver
  rådet
  efter aftale med Kommissionen en udtalelse om sagen, herunder anbefalede foranstaltninger. Den anmodede myndighed gør sit yderste for at tage hensyn til rådets udtalelse
  . | 6.
     Hvis den anmodende myndighed ikke mener, at de foranstaltninger, som den anmodede myndighed har truffet, er tilstrækkelige til at imødekomme og besvare anmodningen, underretter den uden unødig forsinkelse den anmodede myndighed herom og redegør for grundene til sin holdning. Hvis den anmodede myndighed ikke er enig i denne holdning, eller hvis den anmodede myndigheds reaktion mangler, kan begge myndigheder indbringe sagen for rådet. Senest 14 kalenderdage efter modtagelsen af denne henvisning
  arbejder
  rådet
  hen imod en mindelig løsning med inddragelse af de berørte tilsynsmyndigheder eller -organer. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

7.
     Hvis den anmodende myndighed ikke mener, at de foranstaltninger, som den anmodede myndighed har truffet, er tilstrækkelige til at imødekomme og besvare anmodningen, underretter den uden unødig forsinkelse den anmodede myndighed herom og redegør for grundene til sin holdning. Hvis den anmodede myndighed ikke er enig i denne holdning, eller hvis den anmodede myndigheds reaktion mangler, kan begge myndigheder indbringe sagen for rådet. Senest 14 kalenderdage efter modtagelsen af denne henvisning
  afgiver
  rådet
  efter aftale med Kommissionen en udtalelse om sagen, herunder anbefalede foranstaltninger. Den anmodede myndighed gør sit yderste for at tage hensyn til rådets udtalelse
  .

6.
     Hvis den anmodende myndighed ikke mener, at de foranstaltninger, som den anmodede myndighed har truffet, er tilstrækkelige til at imødekomme og besvare anmodningen, underretter den uden unødig forsinkelse den anmodede myndighed herom og redegør for grundene til sin holdning. Hvis den anmodede myndighed ikke er enig i denne holdning, eller hvis den anmodede myndigheds reaktion mangler, kan begge myndigheder indbringe sagen for rådet. Senest 14 kalenderdage efter modtagelsen af denne henvisning
  arbejder
  rådet
  hen imod en mindelig løsning med inddragelse af de berørte tilsynsmyndigheder eller -organer.

Begrundelse

Begrundelse

Indvirkningen af rådets udtalelse kan ikke defineres klart. Desuden vil rådet muligvis gribe ind i procedurer, der er omfattet af den respektive nationale lovgivning. En indgriben fra rådets side ville tilsidesætte de nationale tilsynsmyndigheders kompetence. Derfor forekommer en tvistbilæggelsesmekanisme generelt mere hensigtsmæssig og effektiv. Der er allerede fastsat en tilsvarende mekanisme i artikel 14, stk. 4, i den foreslåede forordning.

Anbefalet ændring 66

Anbefalet ændring 66

Artikel 14, stk. 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   Den anmodede nationale myndighed eller det anmodede nationale organ underretter uden unødig forsinkelse
  og inden for 30 kalenderdage
  den anmodende nationale myndighed eller det anmodende nationale organ om de foranstaltninger, der er truffet eller planlagt i henhold til stk. 1. | 2.   Den anmodede nationale myndighed eller det anmodede nationale organ underretter uden unødig forsinkelse den anmodende nationale myndighed eller det anmodende nationale organ om de foranstaltninger, der er truffet eller planlagt i henhold til stk. 1. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

2.   Den anmodede nationale myndighed eller det anmodede nationale organ underretter uden unødig forsinkelse
  og inden for 30 kalenderdage
  den anmodende nationale myndighed eller det anmodende nationale organ om de foranstaltninger, der er truffet eller planlagt i henhold til stk. 1.

2.   Den anmodede nationale myndighed eller det anmodede nationale organ underretter uden unødig forsinkelse den anmodende nationale myndighed eller det anmodende nationale organ om de foranstaltninger, der er truffet eller planlagt i henhold til stk. 1.

Begrundelse

Begrundelse

Fristen synes at være for stringent og er ikke umiddelbart begrundet i forhold til den frist på 14 dage, der er fastsat i artikel 13 med henblik på at sikre, at proceduren forløber så hurtig som muligt. Derfor bør en fast frist også udelades her.

Anbefalet ændring 67

Anbefalet ændring 67

Artikel 14, stk. 4

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 4.   Hvis der ikke er fundet en mindelig løsning efter mægling fra rådets side, kan den anmodende nationale myndighed eller det anmodende nationale organ eller den anmodede nationale myndighed eller det anmodede nationale organ anmode rådet om at afgive en udtalelse om sagen. Rådet vurderer i sin udtalelse, om den anmodede myndighed eller det anmodede organ har efterkommet en anmodning som omhandlet i stk. 1. Hvis rådet finder, at den anmodede myndighed ikke har efterkommet en sådan anmodning, anbefaler rådet foranstaltninger til at efterkomme anmodningen. Rådet afgiver udtalelse
  efter aftale med Kommissionen
  uden unødig forsinkelse. | 4.   Hvis der ikke er fundet en mindelig løsning efter mægling fra rådets side, kan den anmodende nationale myndighed eller det anmodende nationale organ eller den anmodede nationale myndighed eller det anmodede nationale organ anmode rådet om at afgive en udtalelse om sagen. Rådet vurderer i sin udtalelse, om den anmodede myndighed eller det anmodede organ har efterkommet en anmodning som omhandlet i stk. 1. Hvis rådet finder, at den anmodede myndighed ikke har efterkommet en sådan anmodning, anbefaler rådet foranstaltninger til at efterkomme anmodningen. Rådet afgiver udtalelse uden unødig forsinkelse. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

4.   Hvis der ikke er fundet en mindelig løsning efter mægling fra rådets side, kan den anmodende nationale myndighed eller det anmodende nationale organ eller den anmodede nationale myndighed eller det anmodede nationale organ anmode rådet om at afgive en udtalelse om sagen. Rådet vurderer i sin udtalelse, om den anmodede myndighed eller det anmodede organ har efterkommet en anmodning som omhandlet i stk. 1. Hvis rådet finder, at den anmodede myndighed ikke har efterkommet en sådan anmodning, anbefaler rådet foranstaltninger til at efterkomme anmodningen. Rådet afgiver udtalelse
  efter aftale med Kommissionen
  uden unødig forsinkelse.

4.   Hvis der ikke er fundet en mindelig løsning efter mægling fra rådets side, kan den anmodende nationale myndighed eller det anmodende nationale organ eller den anmodede nationale myndighed eller det anmodede nationale organ anmode rådet om at afgive en udtalelse om sagen. Rådet vurderer i sin udtalelse, om den anmodede myndighed eller det anmodede organ har efterkommet en anmodning som omhandlet i stk. 1. Hvis rådet finder, at den anmodede myndighed ikke har efterkommet en sådan anmodning, anbefaler rådet foranstaltninger til at efterkomme anmodningen. Rådet afgiver udtalelse uden unødig forsinkelse.

Begrundelse

Begrundelse

Af hensyn til at sikre rådets neutralitet og uafhængighed bør der ikke lægges op til at koordinere udtalelsen med Kommissionen. I stedet bør det overlades til rådet at videreudvikle den procedure, der fører til en mindelig aftale. Desuden bør der være en forpligtelse til at underrette Kommissionen om de opnåede resultater og yderligere skridt.

Anbefalet ændring 68

Anbefalet ændring 68

Artikel 14, stk. 5

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 5.
     
  Den anmodede nationale myndighed eller det anmodede nationale organ underretter uden unødig forsinkelse og senest 30 kalenderdage efter modtagelsen af den i stk. 4 omhandlede udtalelse rådet, Kommissionen og den anmodende myndighed eller det anmodende organ om de foranstaltninger, der er truffet eller planlagt i forbindelse med udtalelsen. | 5.
     
  Rådet underretter Kommissionen om de opnåede resultater, navnlig om de foranstaltninger, der er truffet eller planlagt af den anmodede myndighed eller det anmodede organ. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

5.
     
  Den anmodede nationale myndighed eller det anmodede nationale organ underretter uden unødig forsinkelse og senest 30 kalenderdage efter modtagelsen af den i stk. 4 omhandlede udtalelse rådet, Kommissionen og den anmodende myndighed eller det anmodende organ om de foranstaltninger, der er truffet eller planlagt i forbindelse med udtalelsen.

5.
     
  Rådet underretter Kommissionen om de opnåede resultater, navnlig om de foranstaltninger, der er truffet eller planlagt af den anmodede myndighed eller det anmodede organ.

Begrundelse

Begrundelse

Ud over Kommissionens generelle ret til deltagelse og information bør rådet underrette Kommissionen om resultaterne af forligsproceduren, navnlig om de foranstaltninger, der er truffet eller planlagt af den anmodede myndighed. Dette vil sikre en informationsstrøm til Kommissionen, der er forenelig med principperne om uafhængighed og statsneutralitet i forbindelse med medietilsyn, og samtidig sætte Kommissionen i stand til at udfylde sin rolle som »traktaternes vogter«.

Anbefalet ændring 69

Anbefalet ændring 69

Artikel 15, stk. 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Rådet fremmer udveksling af bedste praksis mellem de nationale tilsynsmyndigheder eller -organer og hører interessenter
  , hvor det er relevant, og i tæt samarbejde med Kommissionen
  om
  reguleringsmæssige,
  tekniske eller praktiske aspekter, der er relevante for en konsekvent og effektiv anvendelse af denne forordning og
  af de nationale regler til gennemførelse
  af direktiv 2010/13/EU. | 1.   Rådet fremmer udveksling af bedste praksis mellem de nationale tilsynsmyndigheder eller -organer og hører interessenter om tekniske eller praktiske aspekter, der er relevante for en konsekvent og effektiv anvendelse af denne forordning og
  for gennemførelsen
  af direktiv 2010/13/EU. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.   Rådet fremmer udveksling af bedste praksis mellem de nationale tilsynsmyndigheder eller -organer og hører interessenter
  , hvor det er relevant, og i tæt samarbejde med Kommissionen
  om
  reguleringsmæssige,
  tekniske eller praktiske aspekter, der er relevante for en konsekvent og effektiv anvendelse af denne forordning og
  af de nationale regler til gennemførelse
  af direktiv 2010/13/EU.

1.   Rådet fremmer udveksling af bedste praksis mellem de nationale tilsynsmyndigheder eller -organer og hører interessenter om tekniske eller praktiske aspekter, der er relevante for en konsekvent og effektiv anvendelse af denne forordning og
  for gennemførelsen
  af direktiv 2010/13/EU.

Begrundelse

Begrundelse

Det forekommer hensigtsmæssigt for rådet at fremme udveksling mellem nationale tilsynsmyndigheder eller -organer. Kommissionen kan deltage i denne udveksling. Den bør dog hverken have en bestemmende eller medbestemmende funktion. Som i artikel 12 bør rådets opgaver med hensyn til direktivet om audiovisuelle medietjenester (2010/13/EU) desuden begrænses til dets gennemførelse. Anvendelsen af national lovgivning bør fortsat ligge hos de nationale tilsynsmyndigheder og -organer.

Desuden forekommer det ikke nødvendigt, at rådet gennemfører målrettede høringer af interessenter i denne forbindelse. I henhold til artikel 10, stk. 6, i dette forslag til forordning vil rådet frit kunne høre eksperter under sine drøftelser. Videreudviklingen af lovgivningen bør imidlertid ikke være rådets opgave som medietilsynsmyndighed og dermed som en reguleret del af selve den udøvende magt.

Anbefalet ændring 70

Anbefalet ændring 70

Artikel 15, stk. 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   Hvis Kommissionen udsteder retningslinjer vedrørende anvendelsen af denne forordning eller de nationale regler til gennemførelse af direktiv 2010/13/EU, bistår rådet den ved at yde ekspertise om
  reguleringsmæssige,
  tekniske eller praktiske aspekter
  , navnlig med hensyn til: | 2.   Hvis Kommissionen udsteder retningslinjer vedrørende anvendelsen af denne forordning eller de nationale regler til gennemførelse af direktiv 2010/13/EU, bistår rådet den ved at yde ekspertise om tekniske eller praktiske aspekter. |
| a) | den passende fremtrædende placering af audiovisuelle medietjenester af almen interesse i henhold til artikel 7a i direktiv 2010/13/EU |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

2.   Hvis Kommissionen udsteder retningslinjer vedrørende anvendelsen af denne forordning eller de nationale regler til gennemførelse af direktiv 2010/13/EU, bistår rådet den ved at yde ekspertise om
  reguleringsmæssige,
  tekniske eller praktiske aspekter
  , navnlig med hensyn til:

2.   Hvis Kommissionen udsteder retningslinjer vedrørende anvendelsen af denne forordning eller de nationale regler til gennemførelse af direktiv 2010/13/EU, bistår rådet den ved at yde ekspertise om tekniske eller praktiske aspekter.

a)

a)

den passende fremtrædende placering af audiovisuelle medietjenester af almen interesse i henhold til artikel 7a i direktiv 2010/13/EU

den passende fremtrædende placering af audiovisuelle medietjenester af almen interesse i henhold til artikel 7a i direktiv 2010/13/EU

| b) | at gøre oplysninger om ejerskabsstrukturen hos medietjenesteudbydere tilgængelige, jf. artikel 5, stk. 2, i direktiv 2010/13/EU. |
| --- | --- |

b)

b)

at gøre oplysninger om ejerskabsstrukturen hos medietjenesteudbydere tilgængelige, jf. artikel 5, stk. 2, i direktiv 2010/13/EU.

at gøre oplysninger om ejerskabsstrukturen hos medietjenesteudbydere tilgængelige, jf. artikel 5, stk. 2, i direktiv 2010/13/EU.

Begrundelse

Begrundelse

Rådets input bør vedrøre tekniske og praktiske spørgsmål, som det er tilfældet med ERGA i artikel 30b i direktiv 2010/13/EU.

Artikel 7a i direktiv 2010/13/EU giver medlemsstaterne en høj grad af fleksibilitet, når det drejer sig om at definere krav vedrørende søgbarheden af indhold af almen interesse og i den forbindelse en fremtrædende placering af dette. Denne tilgang og det mål, der forfølges med den, bør ikke undermineres af Kommissionens retningslinjebeføjelse. Rådet bør højst kunne offentliggøre (ikkebindende) udtalelser om empiriske data, der er indsamlet via nationale tilsynsmyndigheder eller -organer, og som kan bruges som en indikation for medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger.

Anbefalet ændring 71

Anbefalet ændring 71

Artikel 16, stk. 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Rådet koordinerer de nationale tilsynsmyndigheders eller -organers foranstaltninger vedrørende udbredelsen af eller adgangen til medietjenester fra medietjenesteudbydere, der er etableret uden for Unionen, og som er rettet mod målgrupper i Unionen, når sådanne medietjenester, bl.a. i lyset af den kontrol, som tredjelande kan udøve over dem, skader eller udgør en alvorlig og graverende risiko for at skade den offentlige sikkerhed og det offentlige forsvar. | 1.   Rådet koordinerer de nationale tilsynsmyndigheders eller -organers foranstaltninger vedrørende udbredelsen af eller adgangen til medietjenester fra medietjenesteudbydere, der er etableret uden for Unionen
  , men som er underlagt en medlemsstats jurisdiktion i henhold til artikel 2, stk. 4, i direktiv 2010/13/EU
  , og som er rettet mod målgrupper i Unionen, når sådanne medietjenester, bl.a. i lyset af den kontrol, som tredjelande kan udøve over dem, skader eller udgør en alvorlig og graverende risiko for at skade den offentlige sikkerhed og det offentlige forsvar. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.   Rådet koordinerer de nationale tilsynsmyndigheders eller -organers foranstaltninger vedrørende udbredelsen af eller adgangen til medietjenester fra medietjenesteudbydere, der er etableret uden for Unionen, og som er rettet mod målgrupper i Unionen, når sådanne medietjenester, bl.a. i lyset af den kontrol, som tredjelande kan udøve over dem, skader eller udgør en alvorlig og graverende risiko for at skade den offentlige sikkerhed og det offentlige forsvar.

1.   Rådet koordinerer de nationale tilsynsmyndigheders eller -organers foranstaltninger vedrørende udbredelsen af eller adgangen til medietjenester fra medietjenesteudbydere, der er etableret uden for Unionen
  , men som er underlagt en medlemsstats jurisdiktion i henhold til artikel 2, stk. 4, i direktiv 2010/13/EU
  , og som er rettet mod målgrupper i Unionen, når sådanne medietjenester, bl.a. i lyset af den kontrol, som tredjelande kan udøve over dem, skader eller udgør en alvorlig og graverende risiko for at skade den offentlige sikkerhed og det offentlige forsvar.

Begrundelse

Begrundelse

Det forbedrede samarbejde mellem de nationale tilsynsmyndigheder hilses velkommen i tilfælde, hvor der er en alvorlig og graverende risiko for skade på den offentlige sikkerhed og forsvaret. Den planlagte nye mekanisme bør supplere mekanismerne i direktivet om audiovisuelle medietjenester (2010/13/EU) for at opnå en bedre effektivitet. Mekanismen bør f.eks. finde anvendelse, når der forekommer en grænseoverskridende situation, der berører flere medlemsstater.

Direktiv 2010/13/EU indeholder bestemmelser om en medlemsstats jurisdiktion i visse tilfælde, hvor en virksomhed ikke er etableret i Unionen, f.eks. når signaler fra tredjelande sendes via et teknisk uplink i en EU-medlemsstat. I sådanne tilfælde er der behov for passende koordinering mellem målmedlemsstaten og den medlemsstat, der udøver jurisdiktion over medietjenesteudbyderen.

Rent nationale spørgsmål bør dog ikke koordineres af rådet. Når det drejer sig om at begrænse signaler, der sendes direkte til medlemsstater uden for EU, er der således ikke behov for yderligere obligatoriske samarbejdsmekanismer, da medlemsstaterne selv kan træffe håndhævelsesforanstaltninger i overensstemmelse med det gældende markedspladsprincip. I den forbindelse ville obligatorisk anvendelse af en samarbejdsmekanisme være temmelig hindrende for håndhævelsen og på utilbørlig vis begrænse medlemsstaternes suverænitet.

Anbefalet ændring 72

Anbefalet ændring 72

Artikel 16, stk. 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   Rådet kan
  efter aftale med Kommissionen
  afgive udtalelser om passende
  nationale
  foranstaltninger i henhold til stk. 1.
  Alle kompetente nationale myndigheder, herunder de nationale tilsynsmyndigheder eller -organer, gør deres yderste for at tage hensyn til rådets udtalelser. | 2.   Rådet kan
  efter anmodning fra de nationale tilsynsmyndigheder eller -organer i mindst to berørte medlemsstater
  afgive udtalelser om passende foranstaltninger i henhold til stk. 1. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

2.   Rådet kan
  efter aftale med Kommissionen
  afgive udtalelser om passende
  nationale
  foranstaltninger i henhold til stk. 1.
  Alle kompetente nationale myndigheder, herunder de nationale tilsynsmyndigheder eller -organer, gør deres yderste for at tage hensyn til rådets udtalelser.

2.   Rådet kan
  efter anmodning fra de nationale tilsynsmyndigheder eller -organer i mindst to berørte medlemsstater
  afgive udtalelser om passende foranstaltninger i henhold til stk. 1.

Begrundelse

Begrundelse

Rådet bør kunne fremsætte henstillinger om foranstaltninger. For at sikre mediernes uafhængighed og ikkestatslige karakter bør disse ikke skulle koordineres med Kommissionen. Den nationale tilsynsmyndighed eller det nationale tilsynsorgan kan kun behandle rådets henstilling, hvis der foreligger et tilsvarende retsgrundlag. Uden et sådant retsgrundlag bør den nationale tilsynsmyndighed eller det nationale tilsynsorgan ikke pålægges nogen gennemførelsesforpligtelse.

Anbefalet ændring 73

Anbefalet ændring 73

Artikel 17

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Medietjenesteudbyderes indhold på meget store onlineplatforme | Medietjenesteudbyderes indhold på meget store onlineplatforme
  og i meget store søgemaskiner |
| 1.
     Udbydere af meget store onlineplatforme stiller en funktion til rådighed, der gør det muligt for modtagere af deres tjenester at erklære, at: | 1.
     
  Udbydere af meget store onlineplatforme og udbydere af meget store søgemaskiner respekterer retten til ytringsfrihed og mediefrihed og bidrager på passende vis til mediepluralismen. |
| a) | det er en medietjenesteudbyder som defineret i artikel 2, nr. 2) |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Medietjenesteudbyderes indhold på meget store onlineplatforme

Medietjenesteudbyderes indhold på meget store onlineplatforme
  og i meget store søgemaskiner

og i meget store søgemaskiner

1.
     Udbydere af meget store onlineplatforme stiller en funktion til rådighed, der gør det muligt for modtagere af deres tjenester at erklære, at:

1.
     
  Udbydere af meget store onlineplatforme og udbydere af meget store søgemaskiner respekterer retten til ytringsfrihed og mediefrihed og bidrager på passende vis til mediepluralismen.

a)

det er en medietjenesteudbyder som defineret i artikel 2, nr. 2)

| b) | det er redaktionelt uafhængigt af medlemsstaterne og tredjelande |
| --- | --- |

b)

det er redaktionelt uafhængigt af medlemsstaterne og tredjelande

| c) | det er underlagt lovgivningsmæssige krav til udøvelsen af redaktionelt ansvar i en eller flere medlemsstater eller tilslutter sig en samregulerings- eller selvreguleringsmekanisme, der styrer redaktionelle standarder, og som er bredt anerkendt og accepteret i den relevante mediesektor i en eller flere medlemsstater. |
| --- | --- |

c)

det er underlagt lovgivningsmæssige krav til udøvelsen af redaktionelt ansvar i en eller flere medlemsstater eller tilslutter sig en samregulerings- eller selvreguleringsmekanisme, der styrer redaktionelle standarder, og som er bredt anerkendt og accepteret i den relevante mediesektor i en eller flere medlemsstater.

2.
     Hvis en udbyder af en meget stor onlineplatform beslutter at
  suspendere leveringen af sine onlineformidlingstjenester i forbindelse med
  indhold leveret af en medietjenesteudbyder, der har indgivet en erklæring i henhold til denne artikels stk.
  1
  , med den begrundelse, at dette indhold er uforeneligt med dens vilkår og betingelser, uden at dette indhold bidrager til en systemisk risiko som omhandlet i artikel 26 i forordning (EU) 2022/
  XXX
  [retsakten om digitale tjenester], træffer den alle mulige foranstaltninger, i det omfang det er i overensstemmelse med dens forpligtelser i henhold til EU-retten, herunder forordning (EU) 2022/
  XXX
  [retsakten om digitale tjenester], til at meddele den pågældende medietjenesteudbyder den begrundelse, der ledsager denne beslutning, jf. artikel 4, stk. 1, i forordning (EU) 2019/1150
  , inden suspensionen får virkning
  .

2.   Udbydere af meget store onlineplatforme
  og meget store søgemaskiner
  stiller en funktion til rådighed, der gør det muligt for modtagere af deres tjenester at erklære, at:

| a) | det er en medietjenesteudbyder som defineret i artikel 2, nr. 2) |
| --- | --- |

a)

det er en medietjenesteudbyder som defineret i artikel 2, nr. 2)

| b) | det er redaktionelt uafhængigt af medlemsstaterne og tredjelande |
| --- | --- |

b)

det er redaktionelt uafhængigt af medlemsstaterne og tredjelande

| c) | det er underlagt lovgivningsmæssige krav til udøvelsen af redaktionelt ansvar i en eller flere medlemsstater eller tilslutter sig en samregulerings- eller selvreguleringsmekanisme, der styrer redaktionelle standarder, og som er bredt anerkendt og accepteret i den relevante mediesektor i en eller flere medlemsstater |
| --- | --- |

c)

det er underlagt lovgivningsmæssige krav til udøvelsen af redaktionelt ansvar i en eller flere medlemsstater eller tilslutter sig en samregulerings- eller selvreguleringsmekanisme, der styrer redaktionelle standarder, og som er bredt anerkendt og accepteret i den relevante mediesektor i en eller flere medlemsstater

| d) | det er underlagt tilsyn af en uafhængig national tilsynsmyndighed eller et uafhængigt nationalt tilsynsorgan eller tilsyn af en selv- eller samreguleringsmekanisme med angivelse af navn og kontaktoplysninger. Udbydere af meget store onlineplatforme og udbydere af meget store søgemaskiner kan anmode den respektive tilsynsmyndighed om at bekræfte oplysningerne fra medietjenesteudbyderen. |
| --- | --- |

d)

d)

det er underlagt tilsyn af en uafhængig national tilsynsmyndighed eller et uafhængigt nationalt tilsynsorgan eller tilsyn af en selv- eller samreguleringsmekanisme med angivelse af navn og kontaktoplysninger. Udbydere af meget store onlineplatforme og udbydere af meget store søgemaskiner kan anmode den respektive tilsynsmyndighed om at bekræfte oplysningerne fra medietjenesteudbyderen.

det er underlagt tilsyn af en uafhængig national tilsynsmyndighed eller et uafhængigt nationalt tilsynsorgan eller tilsyn af en selv- eller samreguleringsmekanisme med angivelse af navn og kontaktoplysninger. Udbydere af meget store onlineplatforme og udbydere af meget store søgemaskiner kan anmode den respektive tilsynsmyndighed om at bekræfte oplysningerne fra medietjenesteudbyderen.

3.
     Udbydere af meget store onlineplatforme træffer alle de nødvendige tekniske og organisatoriske foranstaltninger for at sikre, at klager i henhold til artikel 11 i forordning (EU) 2019/1150 fra medietjenesteudbydere, der har indgivet en erklæring i henhold til nærværende artikels stk. 1, behandles og afgøres med prioritet og uden unødig forsinkelse.

3.
     Hvis en udbyder af en meget stor onlineplatform
  eller en udbyder af en meget stor søgemaskine, der giver mulighed for formidling af programmer eller pressepublikationer,
  beslutter at
  fjerne eller hindre adgangen til eller på anden måde gribe ind i en tjeneste eller
  indhold leveret af en medietjenesteudbyder, der har indgivet en erklæring i henhold til denne artikels stk.
  2
  , med den begrundelse, at dette indhold er uforeneligt med dens vilkår og betingelser, uden at dette indhold bidrager til en systemisk risiko som omhandlet i artikel 26 i forordning (EU) 2022/
  2065
  (retsakten om digitale tjenester), træffer den alle mulige foranstaltninger, i det omfang det er i overensstemmelse med dens forpligtelser i henhold til EU-retten, herunder forordning (EU) 2022/
  2065
  [retsakten om digitale tjenester], til at meddele den pågældende medietjenesteudbyder
  og den kompetente tilsynsmyndighed eller det udpegede organ
  den begrundelse, der ledsager denne beslutning, jf. artikel 4, stk. 1, i forordning (EU) 2019/1150.

4.
     Hvis en medietjenesteudbyder, der har indgivet en erklæring i henhold til stk. 1, mener, at en udbyder af meget store onlineplatforme ofte
  begrænser eller suspenderer leveringen af sine tjenester i forbindelse med
  indhold leveret af medietjenesteudbyderen
  uden tilstrækkelig grund
  , indleder udbyderen af en meget stor onlineplatform en meningsfuld og effektiv dialog med medietjenesteudbyderen efter dennes anmodning i god tro med henblik på at finde en mindelig løsning til
  at bringe uberettigede begrænsninger eller suspensioner til ophør og undgå dem i
  fremtiden. Medietjenesteudbyderen kan underrette rådet om resultatet af sådanne udvekslinger.

4.   
  Hvis medietjenesteudbyderen inden for 24 timer giver den meget store onlineplatform tilstrækkelig grund til at antage, at den pågældende tjeneste eller det pågældende indhold ikke er uforenelig(t) med platformens vilkår og betingelser, kan platformen undlade at gennemføre sin afgørelse. Hvis den meget store onlineplatform efter behørig overvejelse stadig anser den pågældende tjeneste eller det pågældende indhold for uforenelig(t) med dens vilkår og betingelser, kan den stadig indbringe sagen for den kompetente tilsynsmyndighed eller det kompetente tilsynsorgan, som uden unødig forsinkelse afgør, om indgrebet baseret på platformens vilkår og betingelser er foreneligt med ytringsfriheden og mediefriheden. Indtil der er truffet en sådan afgørelse, gennemfører platformen ikke den påtænkte afgørelse.

Udbydere af meget store onlineplatforme træffer alle de nødvendige tekniske og organisatoriske foranstaltninger for at sikre, at klager i henhold til artikel 11 i forordning (EU) 2019/1150 fra medietjenesteudbydere, der har indgivet en erklæring i henhold til nærværende artikels stk. 1, behandles og afgøres med prioritet og uden unødig forsinkelse.

5.
     Udbydere af meget store onlineplatforme offentliggør årligt oplysninger om:

| a) | antallet af tilfælde, hvor de har pålagt begrænsninger eller suspensioner med den begrundelse, at det indhold, der leveres af en medietjenesteudbyder, der har afgivet en erklæring i overensstemmelse med denne artikels stk. 1, er uforeneligt med deres vilkår og betingelser |
| --- | --- |

a)

antallet af tilfælde, hvor de har pålagt begrænsninger eller suspensioner med den begrundelse, at det indhold, der leveres af en medietjenesteudbyder, der har afgivet en erklæring i overensstemmelse med denne artikels stk. 1, er uforeneligt med deres vilkår og betingelser

| b) | begrundelsen for at indføre sådanne begrænsninger. |
| --- | --- |

b)

begrundelsen for at indføre sådanne begrænsninger.

5.
     Hvis en medietjenesteudbyder, der har indgivet en erklæring i henhold til stk. 1, mener, at en udbyder af meget store onlineplatforme ofte
  klager over, at en tjeneste eller
  indhold leveret af medietjenesteudbyderen
  er uforenelig(t) med medietjenesteudbyderens vilkår og betingelser
  , indleder udbyderen af en meget stor onlineplatform en meningsfuld og effektiv dialog med medietjenesteudbyderen efter dennes anmodning i god tro med henblik på at finde en mindelig løsning til fremtiden. Medietjenesteudbyderen kan underrette rådet om resultatet af sådanne udvekslinger.

6.
     Med henblik på at fremme en konsekvent og effektiv gennemførelse af denne artikel kan Kommissionen udstede retningslinjer for fastlæggelse af formen og detaljerne i den erklæring, der er omhandlet i stk. 1.

6.
     Udbydere af meget store onlineplatforme offentliggør årligt oplysninger om:

| a) | antallet af tilfælde, hvor de har pålagt begrænsninger eller suspensioner med den begrundelse, at
  den tjeneste eller
  det indhold, der leveres af en medietjenesteudbyder, der har afgivet en erklæring i overensstemmelse med denne artikels stk. 1, er uforeneligt med deres vilkår og betingelser |
| --- | --- |

a)

antallet af tilfælde, hvor de har pålagt begrænsninger eller suspensioner med den begrundelse, at
  den tjeneste eller
  det indhold, der leveres af en medietjenesteudbyder, der har afgivet en erklæring i overensstemmelse med denne artikels stk. 1, er uforeneligt med deres vilkår og betingelser

den tjeneste eller

| b) | begrundelsen for at indføre sådanne begrænsninger. |
| --- | --- |

b)

begrundelsen for at indføre sådanne begrænsninger.

7.
     Med henblik på at fremme en konsekvent og effektiv gennemførelse af denne artikel kan Kommissionen udstede retningslinjer for fastlæggelse af formen og detaljerne i den erklæring, der er omhandlet i stk. 1.

Begrundelse

Begrundelse

I betragtning af formidlingstjenesternes stigende betydning for søgbarheden af og adgangen til medieindhold og navnlig deres betydning for regionale og lokale medietjenesteudbyderes udbud og indhold bør meget store onlineplatforme samt meget store søgemaskiner påtage sig deres ansvar i denne henseende på en bestemt måde.

På grund af deres fremtrædende position på markedet, deres generelt åbne orientering, brugernes store afhængighed og inddragelsen af platformsoperatørernes og andre tredjeparters berørte interesser skal retten til at bestemme brugen, som giver platformen ret til efter en afvejning af parternes modstridende grundlæggende rettigheder og interesser og tredjeparters interesser at kræve, at brugerne overholder visse kommunikationsstandarder i de generelle vilkår og betingelser, der går ud over de strafferetlige krav, ikke kun være begrænset af lighedsprincippet, som kræver, at i det mindste alle udbud behandles ens, men også af sikringen af mediefrihed og -pluralisme.

Med henblik herpå bør der indføres en mekanisme, der tager hensyn til medietjenesternes fremtrædende rolle, og som inddrager de allerede eksisterende nationale tilsynsmyndigheder for at sikre overholdelse af retlige standarder.

Anbefalet ændring 74

Anbefalet ændring 74

Artikel 19, stk. 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Ret til tilpasning af udbuddet af audiovisuelle medier

  1.   Brugerne har ret til let at ændre standardindstillingerne for enhver enhed eller brugergrænseflade, der kontrollerer eller forvalter adgangen til og brugen af audiovisuelle medietjenester, med henblik på at tilpasse udbuddet af audiovisuelle medier til deres interesser eller præferencer i overensstemmelse med lovgivningen. Denne bestemmelse berører
  ikke
  nationale foranstaltninger til gennemførelse af artikel 7a i direktiv 2010/13/EU. | Ret til tilpasning af udbuddet af audiovisuelle medier

  1.   Brugerne har ret til let at ændre standardindstillingerne for enhver enhed eller brugergrænseflade, der kontrollerer eller forvalter adgangen til og brugen af audiovisuelle medietjenester, med henblik på at tilpasse udbuddet af audiovisuelle medier til deres interesser eller præferencer i overensstemmelse med lovgivningen. Denne bestemmelse berører
  hverken
  nationale foranstaltninger til gennemførelse af artikel 7a i direktiv 2010/13/EU
  eller andre nationale foranstaltninger vedrørende søgbarheden af medietjenester eller indhold for at sikre mediepluralisme
  . |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Ret til tilpasning af udbuddet af audiovisuelle medier

1.   Brugerne har ret til let at ændre standardindstillingerne for enhver enhed eller brugergrænseflade, der kontrollerer eller forvalter adgangen til og brugen af audiovisuelle medietjenester, med henblik på at tilpasse udbuddet af audiovisuelle medier til deres interesser eller præferencer i overensstemmelse med lovgivningen. Denne bestemmelse berører
  ikke
  nationale foranstaltninger til gennemførelse af artikel 7a i direktiv 2010/13/EU.

Ret til tilpasning af udbuddet af audiovisuelle medier

1.   Brugerne har ret til let at ændre standardindstillingerne for enhver enhed eller brugergrænseflade, der kontrollerer eller forvalter adgangen til og brugen af audiovisuelle medietjenester, med henblik på at tilpasse udbuddet af audiovisuelle medier til deres interesser eller præferencer i overensstemmelse med lovgivningen. Denne bestemmelse berører
  hverken
  nationale foranstaltninger til gennemførelse af artikel 7a i direktiv 2010/13/EU
  eller andre nationale foranstaltninger vedrørende søgbarheden af medietjenester eller indhold for at sikre mediepluralisme
  .

Begrundelse

Begrundelse

Tilføjelsen har til formål at sikre, at reglerne om søgbarhed også er gyldige og kan videreudvikles ud over artikel 7a i direktiv 2010/13/EU om audiovisuelle medietjenester, da de tjener til at sikre pluralisme.

Anbefalet ændring 75

Anbefalet ændring 75

Artikel 20, stk. 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.
     
  Enhver national procedure, der anvendes med henblik på udarbejdelse eller vedtagelse af en reguleringsmæssig eller administrativ foranstaltning som omhandlet i stk. 1, skal være underlagt klare tidsfrister, der er fastsat på forhånd. | |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

2.
     
  Enhver national procedure, der anvendes med henblik på udarbejdelse eller vedtagelse af en reguleringsmæssig eller administrativ foranstaltning som omhandlet i stk. 1, skal være underlagt klare tidsfrister, der er fastsat på forhånd.

Begrundelse

Begrundelse

Grundtanken bag bestemmelsen er forståelig, men princippet synes ikke at være hensigtsmæssigt i alle tilfælde. Navnlig i forbindelse med udarbejdelse eller udstedelse af en lovbestemmelse eller en forvaltningsakt i sager på eget initiativ som omhandlet i stk. 1 kan der ikke uden videre kræves en specifik frist, som er fastsat på forhånd.

Anbefalet ændring 76

Anbefalet ændring 76

Artikel 20, stk. 4

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 4.
     Rådet udarbejder efter anmodning fra Kommissionen en udtalelse, hvis en
  national lovgivningsmæssig eller administrativ
  foranstaltning kan forventes at påvirke det indre marked for medietjenesters funktion.
  Efter udtalelse fra rådet, og uden at det berører dens beføjelser i henhold til traktaterne, kan Kommissionen afgive sin egen udtalelse om sagen. Udtalelser fra rådet og, hvor det er relevant, fra Kommissionen
  gøres offentligt tilgængelige. | 3.
     Rådet udarbejder efter anmodning fra Kommissionen en udtalelse, hvis en foranstaltning
  truffet af en national tilsynsmyndighed eller et nationalt tilsynsorgan
  kan forventes at påvirke det indre marked for medietjenesters funktion.
  Rådets udtalelser
  gøres offentligt tilgængelige. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

4.
     Rådet udarbejder efter anmodning fra Kommissionen en udtalelse, hvis en
  national lovgivningsmæssig eller administrativ
  foranstaltning kan forventes at påvirke det indre marked for medietjenesters funktion.
  Efter udtalelse fra rådet, og uden at det berører dens beføjelser i henhold til traktaterne, kan Kommissionen afgive sin egen udtalelse om sagen. Udtalelser fra rådet og, hvor det er relevant, fra Kommissionen
  gøres offentligt tilgængelige.

3.
     Rådet udarbejder efter anmodning fra Kommissionen en udtalelse, hvis en foranstaltning
  truffet af en national tilsynsmyndighed eller et nationalt tilsynsorgan
  kan forventes at påvirke det indre marked for medietjenesters funktion.
  Rådets udtalelser
  gøres offentligt tilgængelige.

Begrundelse

Begrundelse

Det er fortsat uklart, hvordan lovgivningsmæssige og administrative foranstaltninger adskiller sig fra hinanden. Med sin sammensætning af repræsentanter for de nationale udøvende organer, som selv er underlagt national lovgivning, synes rådet ikke egnet til at evaluere lovgivningsmæssige foranstaltninger.

Kommissionen bør forblive i sin rolle som traktaternes vogter og høre rådet i overensstemmelse hermed om tekniske eller andre faglige spørgsmål. Rådet skal derfor have mulighed for efter anmodning fra Kommissionen at give sin vurdering af de foranstaltninger, der er truffet af de nationale tilsynsorganer, når disse påvirker det indre marked.

Anbefalet ændring 77

Anbefalet ændring 77

Artikel 21, stk. 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Vurdering af mediemarkedsfusioner

  1.   Medlemsstaterne fastsætter i deres nationale retssystemer materielle og proceduremæssige regler, der sikrer
  en vurdering af mediemarkedsfusioner, som kan have en betydelig indvirkning på mediepluralismen og den redaktionelle uafhængighed
  . Disse regler skal: | Vurdering af mediemarkedsfusioner

  1.   Medlemsstaterne fastsætter i deres nationale retssystemer materielle og proceduremæssige regler, der sikrer
  , at fusioner på mediemarkedet vurderes med henblik på at sikre mediepluralisme, og omfatter passende foranstaltninger til at sikre, opretholde og fremme mediepluralisme, samtidig med at der tages hensyn til vigtigheden af redaktionel uafhængighed
  . Disse regler skal: |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Vurdering af mediemarkedsfusioner

1.   Medlemsstaterne fastsætter i deres nationale retssystemer materielle og proceduremæssige regler, der sikrer
  en vurdering af mediemarkedsfusioner, som kan have en betydelig indvirkning på mediepluralismen og den redaktionelle uafhængighed
  . Disse regler skal:

Vurdering af mediemarkedsfusioner

1.   Medlemsstaterne fastsætter i deres nationale retssystemer materielle og proceduremæssige regler, der sikrer
  , at fusioner på mediemarkedet vurderes med henblik på at sikre mediepluralisme, og omfatter passende foranstaltninger til at sikre, opretholde og fremme mediepluralisme, samtidig med at der tages hensyn til vigtigheden af redaktionel uafhængighed
  . Disse regler skal:

Begrundelse

Begrundelse

For at undgå begrænsninger af de grundlæggende frihedsrettigheders anvendelsesområde bør medlemsstaternes opgave præciseres, så de kan (og skal) træffe foranstaltninger til at sikre mediepluralisme inden for rammerne af lovgivningen om mediemarkedsfusioner.

Anbefalet ændring 78

Anbefalet ændring 78

Artikel 21, stk. 1, litra b)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| b) | kræve, at parterne i en mediemarkedsfusion, der kan have en betydelig indvirkning på mediepluralismen
  og
  den redaktionelle uafhængighed, på forhånd anmelder denne fusion til de relevante nationale myndigheder eller organer |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

b)

kræve, at parterne i en mediemarkedsfusion, der kan have en betydelig indvirkning på mediepluralismen
  og
  den redaktionelle uafhængighed, på forhånd anmelder denne fusion til de relevante nationale myndigheder eller organer

og

| b) | kræve, at parterne i en mediemarkedsfusion, der kan have en betydelig indvirkning på mediepluralismen
  , herunder
  den redaktionelle uafhængighed, på forhånd anmelder denne fusion til de relevante nationale myndigheder eller organer |
| --- | --- |

b)

kræve, at parterne i en mediemarkedsfusion, der kan have en betydelig indvirkning på mediepluralismen
  , herunder
  den redaktionelle uafhængighed, på forhånd anmelder denne fusion til de relevante nationale myndigheder eller organer

, herunder

Begrundelse

Begrundelse

Redaktionel frihed kan være en del af sikringen af mediepluralisme.

Anbefalet ændring 79

Anbefalet ændring 79

Artikel 21, stk. 1, litra d)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| d) | på forhånd fastsætte
  objektive, ikkediskriminerende og forholdsmæssige
  kriterier for
  anmeldelse af mediemarkedsfusioner, der kan have en betydelig indvirkning på mediepluralisme og redaktionel uafhængighed, og for
  vurdering af mediemarkedsfusioners indvirkning på mediepluralisme
  og
  redaktionel uafhængighed. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

d)

på forhånd fastsætte
  objektive, ikkediskriminerende og forholdsmæssige
  kriterier for
  anmeldelse af mediemarkedsfusioner, der kan have en betydelig indvirkning på mediepluralisme og redaktionel uafhængighed, og for
  vurdering af mediemarkedsfusioners indvirkning på mediepluralisme
  og
  redaktionel uafhængighed.

objektive, ikkediskriminerende og forholdsmæssige

anmeldelse af mediemarkedsfusioner, der kan have en betydelig indvirkning på mediepluralisme og redaktionel uafhængighed, og for

og

| d) | på forhånd fastsætte kriterier for vurdering af mediemarkedsfusioners indvirkning på mediepluralisme
  , herunder
  redaktionel uafhængighed |
| --- | --- |

d)

på forhånd fastsætte kriterier for vurdering af mediemarkedsfusioners indvirkning på mediepluralisme
  , herunder
  redaktionel uafhængighed

, herunder

Begrundelse

Begrundelse

Anmeldelsen af fusioner følger allerede af litra b), og kravene generelt (»objektive, ikkediskriminerende og forholdsmæssige« kriterier og deres gennemsigtighed) er allerede fastsat i litra a). Desuden er redaktionel frihed ikke et uafhængigt kriterium, men et muligt element i sikringen af mediepluralisme.

Anbefalet ændring 80

Anbefalet ændring 80

Artikel 21, stk. 1, litra e) (nyt litra)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | e) | på forhånd og i overensstemmelse med principperne i artikel 3 fastsætte kriterier eller benchmarks for den kompetente nationale tilsynsmyndigheds eller det kompetente nationale tilsynsorgans identifikation og fastsættelse af kriterier, i forhold til hvilke en fusions antagelighed skal vurderes. Ved afgørelsen af, om en fusion kan antages, skal der også tages hensyn til, om den overtagende og erhvervede enhed ville forblive økonomisk levedygtige uden fusionen, om der findes alternativer til at sikre deres økonomiske levedygtighed, og om der er mulige og effektive foranstaltninger i henhold til litra f) |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

e)

e)

på forhånd og i overensstemmelse med principperne i artikel 3 fastsætte kriterier eller benchmarks for den kompetente nationale tilsynsmyndigheds eller det kompetente nationale tilsynsorgans identifikation og fastsættelse af kriterier, i forhold til hvilke en fusions antagelighed skal vurderes. Ved afgørelsen af, om en fusion kan antages, skal der også tages hensyn til, om den overtagende og erhvervede enhed ville forblive økonomisk levedygtige uden fusionen, om der findes alternativer til at sikre deres økonomiske levedygtighed, og om der er mulige og effektive foranstaltninger i henhold til litra f)

på forhånd og i overensstemmelse med principperne i artikel 3 fastsætte kriterier eller benchmarks for den kompetente nationale tilsynsmyndigheds eller det kompetente nationale tilsynsorgans identifikation og fastsættelse af kriterier, i forhold til hvilke en fusions antagelighed skal vurderes. Ved afgørelsen af, om en fusion kan antages, skal der også tages hensyn til, om den overtagende og erhvervede enhed ville forblive økonomisk levedygtige uden fusionen, om der findes alternativer til at sikre deres økonomiske levedygtighed, og om der er mulige og effektive foranstaltninger i henhold til litra f)

Begrundelse

Begrundelse

Medlemsstaterne bør på forhånd og i overensstemmelse med principperne i artikel 3 fastsætte kriterier eller benchmarks for den kompetente nationale tilsynsmyndigheds eller det kompetente nationale tilsynsorgans identifikation og fastsættelse af kriterier, i forhold til hvilke en fusions antagelighed skal vurderes.

Når der træffes afgørelse om en fusions antagelighed, skal der også tages hensyn til, om den overtagende og erhvervede enhed ville forblive økonomisk levedygtige uden fusionen, om der findes alternativer til at sikre deres økonomiske levedygtighed, og om der er mulige og effektive foranstaltninger i henhold til litra f).

Anbefalet ændring 81

Anbefalet ændring 81

Artikel 21, stk. 1, litra f) (nyt litra)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | f) | på forhånd fastlægge foranstaltninger eller benchmarks for identifikation og fastsættelse af foranstaltninger, som i overensstemmelse med artikel 3 kan pålægges den pågældende enhed i tilfælde af en fusion med henblik på at sikre, opretholde og fremme mediepluralisme og redaktionel uafhængighed. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

f)

f)

på forhånd fastlægge foranstaltninger eller benchmarks for identifikation og fastsættelse af foranstaltninger, som i overensstemmelse med artikel 3 kan pålægges den pågældende enhed i tilfælde af en fusion med henblik på at sikre, opretholde og fremme mediepluralisme og redaktionel uafhængighed.

på forhånd fastlægge foranstaltninger eller benchmarks for identifikation og fastsættelse af foranstaltninger, som i overensstemmelse med artikel 3 kan pålægges den pågældende enhed i tilfælde af en fusion med henblik på at sikre, opretholde og fremme mediepluralisme og redaktionel uafhængighed.

Begrundelse

Begrundelse

Medlemsstaterne bør også på forhånd fastlægge foranstaltninger eller kriterier for fastsættelse af foranstaltninger, der kan pålægges den pågældende enhed i tilfælde af en fusion i overensstemmelse med artikel 3, med henblik på at sikre, bevare og fremme mediepluralisme og mediernes uafhængighed. Ved afgørelsen af, om en fusion er antagelig, bør det også overvejes, om de overtagende og erhvervede enheder ville forblive økonomisk levedygtige uden fusionen, og om der findes alternativer til at sikre deres økonomiske levedygtighed.

Anbefalet ændring 82

Anbefalet ændring 82

Artikel 21, stk. 1, andet afsnit

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| De
  n
  vurdering, der er omhandlet i dette stykke, skal være
  forskellig fra
  de konkurrenceretlige vurderinger, herunder dem, der er fastsat i fusionskontrolreglerne. De
  n
  berører ikke artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 139/2004, hvor det er relevant. | De vurdering
  er og foranstaltninger
  , der er omhandlet i dette stykke, skal være
  mere vidtgående end
  de konkurrenceretlige vurderinger, herunder dem, der er fastsat i fusionskontrolreglerne. De berører ikke artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 139/2004, hvor det er relevant. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

De
  n
  vurdering, der er omhandlet i dette stykke, skal være
  forskellig fra
  de konkurrenceretlige vurderinger, herunder dem, der er fastsat i fusionskontrolreglerne. De
  n
  berører ikke artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 139/2004, hvor det er relevant.

n

forskellig fra

n

De vurdering
  er og foranstaltninger
  , der er omhandlet i dette stykke, skal være
  mere vidtgående end
  de konkurrenceretlige vurderinger, herunder dem, der er fastsat i fusionskontrolreglerne. De berører ikke artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 139/2004, hvor det er relevant.

er og foranstaltninger

mere vidtgående end

Begrundelse

Begrundelse

Forholdet mellem de vurderinger, der her betragtes som forskellige, er fortsat uklart. Med ændringen kommer det til at fremgå, at den her omhandlede vurdering med elementer, der sikrer pluralisme, er mere end blot en konkurrenceretlig kontrol og dermed om nødvendigt kan tilsidesætte konkurrenceretten, også med hensyn til resultatet.

Anbefalet ændring 83

Anbefalet ændring 83

Artikel 21, stk. 2, indledningen

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   I den vurdering, der er omhandlet i stk. 1,
  tages
  følgende elementer i betragtning: | 2.   I den vurdering, der er omhandlet i stk. 1,
  bør især
  følgende elementer
  tages
  i betragtning: |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

2.   I den vurdering, der er omhandlet i stk. 1,
  tages
  følgende elementer i betragtning:

2.   I den vurdering, der er omhandlet i stk. 1,
  bør især
  følgende elementer
  tages
  i betragtning:

Begrundelse

Begrundelse

De vurderingskriterier, der indføres ved artikel 21, bør være koncentreret om aspekterne ved at bevare mangfoldigheden. Vurderingen bør også tage højde for, om der findes muligheder — og i så fald hvilke — for at modvirke de begrænsninger af eller trusler mod mediepluralismen, der kan opstå som følge af en fusion, ved hjælp af supplerende beskyttelsesforanstaltninger.

Anbefalet ændring 84

Anbefalet ændring 84

Artikel 21, stk. 2, litra a)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| a) | fusionens indvirkning på mediepluralismen
  , herunder
  dens indvirkning på dannelse
  n af den offentlige mening og
  på mangfoldigheden af medieaktører på markedet, under hensyntagen til onlinemiljøet og parternes interesser, forbindelser eller aktiviteter i andre medievirksomheder eller ikkemedievirksomheder |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

a)

fusionens indvirkning på mediepluralismen
  , herunder
  dens indvirkning på dannelse
  n af den offentlige mening og
  på mangfoldigheden af medieaktører på markedet, under hensyntagen til onlinemiljøet og parternes interesser, forbindelser eller aktiviteter i andre medievirksomheder eller ikkemedievirksomheder

, herunder

n af den offentlige mening og

| a) | fusionens indvirkning på mediepluralismen
  på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt niveau, navnlig
  dens indvirkning på
  den frie menings
  dannelse, på mangfoldigheden af medieaktører
  og på indhold
  på markedet,
  herunder tjenesteudbyderes økonomiske og redaktionelle uafhængighed samt tjenesters og indholds mangfoldighed og tilgængelighed,
  under hensyntagen til onlinemiljøet og parternes interesser, forbindelser eller aktiviteter i andre medievirksomheder eller ikkemedievirksomheder |
| --- | --- |

a)

fusionens indvirkning på mediepluralismen
  på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt niveau, navnlig
  dens indvirkning på
  den frie menings
  dannelse, på mangfoldigheden af medieaktører
  og på indhold
  på markedet,
  herunder tjenesteudbyderes økonomiske og redaktionelle uafhængighed samt tjenesters og indholds mangfoldighed og tilgængelighed,
  under hensyntagen til onlinemiljøet og parternes interesser, forbindelser eller aktiviteter i andre medievirksomheder eller ikkemedievirksomheder

på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt niveau, navnlig

den frie menings

og på indhold

herunder tjenesteudbyderes økonomiske og redaktionelle uafhængighed samt tjenesters og indholds mangfoldighed og tilgængelighed,

Begrundelse

Begrundelse

Det bør præciseres, at forskellige niveauer (ud over det europæiske niveau) skal tages i betragtning. Der bør ikke være nogen forudbestemt vægtning af niveauerne. Den frie meningsdannelse bør fremhæves. Det bør tilføjes, at ikke alene tjenesters, men også indholds mangfoldighed skal bevares, og at der skal lægges særlig vægt på adgang og søgbarhed som en særlig udfordring for sikringen af mangfoldighed, navnlig når det gælder onlinemiljøet.

Anbefalet ændring 85

Anbefalet ændring 85

Artikel 21, stk. 2, litra c)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| c) | om den overtagende og erhvervede enhed uden fusionen ville forblive økonomisk bæredygtig, og om der findes mulige alternativer til at sikre dens økonomiske bæredygtighed. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

c)

c)

om den overtagende og erhvervede enhed uden fusionen ville forblive økonomisk bæredygtig, og om der findes mulige alternativer til at sikre dens økonomiske bæredygtighed.

om den overtagende og erhvervede enhed uden fusionen ville forblive økonomisk bæredygtig, og om der findes mulige alternativer til at sikre dens økonomiske bæredygtighed.

Begrundelse

Begrundelse

Økonomisk bæredygtighed er ikke et vigtigt spørgsmål for vurderingen af fusionen, hvad angår bevarelse af mangfoldigheden. For at nå målet om konsekvent at sikre pluralisme skal der fokuseres på journalistisk konkurrence og spørgsmålet om, hvorvidt eller hvordan pluralismen kan beskyttes eller understøttes gennem foranstaltninger til sikring af mediernes mangfoldighed. Set ud fra et mangfoldighedsperspektiv er enhver fusion ikke nødvendigvis berettiget, hvis den pågældende virksomheds økonomiske levedygtighed uanset hvad ville være gået tabt uden fusionen, som der i den henseende ikke er noget alternativ til. Fusionen ville imidlertid være berettiget, hvis mangfoldigheden på markedet i modsat fald (i endnu højere grad) ville komme til at lide skade.

Anbefalet ændring 86

Anbefalet ændring 86

Artikel 21, stk. 3

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 3.   
  Kommissionen kan med bistand fra rådet udstede retningslinjer for
  de faktorer, der
  skal tages i betragtning ved
  anvendelsen af
  kriterierne for de nationale tilsynsmyndigheders eller -organers vurdering af
  mediemarkedsfusioner
  s indvirkning
  på mediepluralismen
  og den redaktionelle uafhængighed
  . | 3.   
  Rådet kan afgive udtalelser om
  de faktorer, der
  kan vise sig at være relevante for
  anvendelsen af
  de elementer, der henvises til i punkt 2, hvilket gør det muligt at vurdere indvirkningen af de
  mediemarkedsfusioner
  , der er relevante for det indre marked,
  på mediepluralismen. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

3.   
  Kommissionen kan med bistand fra rådet udstede retningslinjer for
  de faktorer, der
  skal tages i betragtning ved
  anvendelsen af
  kriterierne for de nationale tilsynsmyndigheders eller -organers vurdering af
  mediemarkedsfusioner
  s indvirkning
  på mediepluralismen
  og den redaktionelle uafhængighed
  .

3.   
  Rådet kan afgive udtalelser om
  de faktorer, der
  kan vise sig at være relevante for
  anvendelsen af
  de elementer, der henvises til i punkt 2, hvilket gør det muligt at vurdere indvirkningen af de
  mediemarkedsfusioner
  , der er relevante for det indre marked,
  på mediepluralismen.

Begrundelse

Begrundelse

Kommissionen bør ikke træffe konkrete tiltag, der begrænser medlemsstaternes muligheder for at imødekomme nationale, regionale og/eller lokale behov, når de anvender og vægter faktorerne.

Rådets udtalelser kan vejlede de nationale tilsynsmyndigheder i, hvordan de kan imødekomme behov på nationalt, regionalt og lokalt niveau inden for rammerne af deres kompetencer og udformningen af nationale foranstaltninger. Det bør være klart, at denne udtalelse kun henviser til elementerne i punkt 2 og ikke udtømmende dækker vurderingen af mediekoncentrationer i den henseende, for at gøre det muligt for de nationale myndigheder at foretage en vurdering på grundlag af yderligere nødvendige kriterier.

Anbefalet ændring 87

Anbefalet ændring 87

Artikel 21, stk. 4

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 4.   Den nationale tilsynsmyndighed eller det nationale tilsynsorgan
  hører
  på forhånd rådet om
  enhver udtalelse eller beslutning, den har til hensigt at vedtage, om en vurdering af indvirkningen på mediepluralismen og den redaktionelle uafhængighed af
  en anmeldelsespligtig mediemarkedsfusion, hvis sådanne fusioner kan påvirke det indre markeds funktion. | 4.   Den nationale tilsynsmyndighed eller det nationale tilsynsorgan
  oplyser
  på forhånd rådet om en anmeldelsespligtig mediemarkedsfusion, hvis sådanne fusioner kan påvirke det indre markeds funktion.


  Den nationale tilsynsmyndighed eller det nationale tilsynsorgan kan forud for en beslutning eller foranstaltning anmode rådet om en udtalelse om indvirkningen af en anmeldelsespligtig mediemarkedsfusion på mediepluralismen og det indre markeds funktion. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

4.   Den nationale tilsynsmyndighed eller det nationale tilsynsorgan
  hører
  på forhånd rådet om
  enhver udtalelse eller beslutning, den har til hensigt at vedtage, om en vurdering af indvirkningen på mediepluralismen og den redaktionelle uafhængighed af
  en anmeldelsespligtig mediemarkedsfusion, hvis sådanne fusioner kan påvirke det indre markeds funktion.

4.   Den nationale tilsynsmyndighed eller det nationale tilsynsorgan
  oplyser
  på forhånd rådet om en anmeldelsespligtig mediemarkedsfusion, hvis sådanne fusioner kan påvirke det indre markeds funktion.

Den nationale tilsynsmyndighed eller det nationale tilsynsorgan kan forud for en beslutning eller foranstaltning anmode rådet om en udtalelse om indvirkningen af en anmeldelsespligtig mediemarkedsfusion på mediepluralismen og det indre markeds funktion.

Begrundelse

Begrundelse

I lyset af reguleringsbeføjelserne bør kun de fusioner, der er relevante for det indre marked, undtages fra de bindende krav i artikel 21. I alle andre tilfælde bør kravene ikke være mere vidtgående end anbefalinger.

Der bør ikke være nogen forpligtelse for den nationale tilsynsmyndighed eller det nationale tilsynsorgan til at høre rådet dels for at bevare den nationale myndigheds kompetence, dels for at undgå at forsinke procedurerne på nationalt plan. Den kompetente nationale tilsynsmyndighed bør dog gøre rådet opmærksom på relevante sager, så det er underrettet herom. Rådet bør også have ret til at tage stilling i alle de tilfælde, hvor det finder det relevant for det indre marked.

Anbefalet ændring 88

Anbefalet ændring 88

Artikel 21, stk. 5

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 5.   
  Senest 14 kalenderdage efter modtagelsen af den høring, der er omhandlet i stk. 4, udarbejder
  rådet en udtalelse
  om det udkast til national udtalelse eller beslutning, som det har fået forelagt
  , under hensyntagen til de elementer, der er omhandlet i stk. 2, og fremsender den
  ne udtalelse
  til den rådgivende myndighed og Kommissionen. | 5.   
  Såfremt
  rådet
  anmodes om
  en udtalelse,
  udarbejder det straks denne
  under hensyntagen til de elementer, der er omhandlet i stk. 2, og fremsender den til den rådgivende myndighed og Kommissionen. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

5.   
  Senest 14 kalenderdage efter modtagelsen af den høring, der er omhandlet i stk. 4, udarbejder
  rådet en udtalelse
  om det udkast til national udtalelse eller beslutning, som det har fået forelagt
  , under hensyntagen til de elementer, der er omhandlet i stk. 2, og fremsender den
  ne udtalelse
  til den rådgivende myndighed og Kommissionen.

5.   
  Såfremt
  rådet
  anmodes om
  en udtalelse,
  udarbejder det straks denne
  under hensyntagen til de elementer, der er omhandlet i stk. 2, og fremsender den til den rådgivende myndighed og Kommissionen.

Begrundelse

Begrundelse

Tidsfristen synes at være stram og kan sågar vise sig at være for kort i komplekse sager.

Anbefalet ændring 89

Anbefalet ændring 89

Artikel 21, stk. 6

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 6.   
  Den nationale tilsynsmyndighed eller det nationale tilsynsorgan, der er omhandlet i stk. 4, tager størst muligt hensyn til den i stk. 5 omhandlede udtalelse. Hvis myndigheden ikke helt eller delvist følger udtalelsen, forelægger den rådet og Kommissionen en begrundet begrundelse for sin holdning senest 30 kalenderdage efter modtagelsen af udtalelsen.
  Uden at dette berører Kommissionens beføjelser i henhold til traktaterne, kan den afgive sin egen udtalelse om spørgsmålet. | 6.   Uden at dette berører Kommissionens beføjelser i henhold til traktaterne, kan den afgive sin egen udtalelse om spørgsmålet. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

6.   
  Den nationale tilsynsmyndighed eller det nationale tilsynsorgan, der er omhandlet i stk. 4, tager størst muligt hensyn til den i stk. 5 omhandlede udtalelse. Hvis myndigheden ikke helt eller delvist følger udtalelsen, forelægger den rådet og Kommissionen en begrundet begrundelse for sin holdning senest 30 kalenderdage efter modtagelsen af udtalelsen.
  Uden at dette berører Kommissionens beføjelser i henhold til traktaterne, kan den afgive sin egen udtalelse om spørgsmålet.

6.   Uden at dette berører Kommissionens beføjelser i henhold til traktaterne, kan den afgive sin egen udtalelse om spørgsmålet.

Begrundelse

Begrundelse

Kommissionen bør have mulighed for at reagere på udtalelsen. En forpligtelse af den kompetente nationale myndighed synes ikke at være hensigtsmæssig i denne sammenhæng, da fusionen skal vurderes endeligt inden for rammerne af national ret. Kommissionen kan i sin egenskab af »traktaternes vogter« frit kontrollere, om der findes passende forordninger, og sikre, at de anvendes i henhold til EU-retten.

Anbefalet ændring 90

Anbefalet ændring 90

Artikel 21, stk. 7 (nyt stykke)

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 7.
     
  Udtalelser fra rådet og, hvor det er relevant, fra Kommissionen gøres offentligt tilgængelige. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

7.
     
  Udtalelser fra rådet og, hvor det er relevant, fra Kommissionen gøres offentligt tilgængelige.

Begrundelse

Begrundelse

Stk. 3 i artikel 22 overtages som følge af de foreslåede ændringer af artikel 22.

Anbefalet ændring 91

Anbefalet ændring 91

Artikel 22, stk. 1

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| Udtalelser om mediemarkedsfusioner

  1.   I mangel af en vurdering eller høring i henhold til artikel 21 udarbejder rådet
  efter anmodning fra Kommissionen
  en udtalelse om en mediemarkedsfusions indvirkning på mediepluralismen og den redaktionelle uafhængighed, når en mediemarkedsfusion sandsynligvis vil påvirke det indre marked for medietjenesters funktion. Rådet baserer sin udtalelse på de elementer, der er fastsat i artikel 21, stk. 2. Rådet kan gøre Kommissionen opmærksom på mediemarkedsfusioner, der sandsynligvis vil påvirke det indre marked for medietjenesters funktion. | Udtalelser om mediemarkedsfusioner

  1.   I mangel af en vurdering eller høring i henhold til artikel 21 udarbejder rådet en udtalelse om en mediemarkedsfusions indvirkning på mediepluralismen og den redaktionelle uafhængighed, når en mediemarkedsfusion sandsynligvis vil påvirke det indre marked for medietjenesters funktion. Rådet baserer sin udtalelse på de elementer, der er fastsat i artikel 21, stk. 2. Rådet kan gøre Kommissionen opmærksom på mediemarkedsfusioner, der sandsynligvis vil påvirke det indre marked for medietjenesters funktion. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

Udtalelser om mediemarkedsfusioner

1.   I mangel af en vurdering eller høring i henhold til artikel 21 udarbejder rådet
  efter anmodning fra Kommissionen
  en udtalelse om en mediemarkedsfusions indvirkning på mediepluralismen og den redaktionelle uafhængighed, når en mediemarkedsfusion sandsynligvis vil påvirke det indre marked for medietjenesters funktion. Rådet baserer sin udtalelse på de elementer, der er fastsat i artikel 21, stk. 2. Rådet kan gøre Kommissionen opmærksom på mediemarkedsfusioner, der sandsynligvis vil påvirke det indre marked for medietjenesters funktion.

Udtalelser om mediemarkedsfusioner

1.   I mangel af en vurdering eller høring i henhold til artikel 21 udarbejder rådet en udtalelse om en mediemarkedsfusions indvirkning på mediepluralismen og den redaktionelle uafhængighed, når en mediemarkedsfusion sandsynligvis vil påvirke det indre marked for medietjenesters funktion. Rådet baserer sin udtalelse på de elementer, der er fastsat i artikel 21, stk. 2. Rådet kan gøre Kommissionen opmærksom på mediemarkedsfusioner, der sandsynligvis vil påvirke det indre marked for medietjenesters funktion.

Begrundelse

Begrundelse

Rådet bør kunne udarbejde en udtalelse på eget initiativ uden at skulle anmodes herom af Kommissionen.

Anbefalet ændring 92

Anbefalet ændring 92

Artikel 24, stk. 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   Offentlige myndigheder, herunder nationale, føderale eller regionale regeringer, tilsynsmyndigheder eller -organer samt statsejede virksomheder eller andre statskontrollerede enheder på nationalt eller regionalt plan eller lokale regeringer i territoriale enheder med over
  1 million
  indbyggere, offentliggør nøjagtige, omfattende, forståelige, detaljerede og årlige oplysninger om deres reklameudgifter, der er tildelt medietjenesteudbydere, og som mindst skal indeholde følgende oplysninger: | 2.   Offentlige myndigheder, herunder
  EU-myndigheder,
  nationale, føderale eller regionale regeringer, tilsynsmyndigheder eller -organer samt statsejede virksomheder eller andre statskontrollerede enheder på nationalt eller regionalt plan eller lokale regeringer i territoriale enheder med over
  100 000
  indbyggere
  , hvor indbyggerkriteriet skal ses i en indbyrdes sammenhæng med fastlæggelsen af en minimumstærskel for årlige udgifter
  , offentliggør nøjagtige, omfattende, forståelige, detaljerede og årlige oplysninger om deres reklameudgifter, der er tildelt medietjenesteudbydere, og som mindst skal indeholde følgende oplysninger: |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

2.   Offentlige myndigheder, herunder nationale, føderale eller regionale regeringer, tilsynsmyndigheder eller -organer samt statsejede virksomheder eller andre statskontrollerede enheder på nationalt eller regionalt plan eller lokale regeringer i territoriale enheder med over
  1 million
  indbyggere, offentliggør nøjagtige, omfattende, forståelige, detaljerede og årlige oplysninger om deres reklameudgifter, der er tildelt medietjenesteudbydere, og som mindst skal indeholde følgende oplysninger:

2.   Offentlige myndigheder, herunder
  EU-myndigheder,
  nationale, føderale eller regionale regeringer, tilsynsmyndigheder eller -organer samt statsejede virksomheder eller andre statskontrollerede enheder på nationalt eller regionalt plan eller lokale regeringer i territoriale enheder med over
  100 000
  indbyggere
  , hvor indbyggerkriteriet skal ses i en indbyrdes sammenhæng med fastlæggelsen af en minimumstærskel for årlige udgifter
  , offentliggør nøjagtige, omfattende, forståelige, detaljerede og årlige oplysninger om deres reklameudgifter, der er tildelt medietjenesteudbydere, og som mindst skal indeholde følgende oplysninger:

Begrundelse

Begrundelse

Den foreslåede ændring er i tråd med definitionen af »statslig reklame« i artikel 2.

Anbefalet ændring 93

Anbefalet ændring 93

Artikel 25

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen sikrer en uafhængig overvågning af det indre marked
  for
  medietjenester,
  herunder
  risici for og fremskridt med hensyn til dets funktion og modstandsdygtighed. Resultaterne af overvågningen skal være genstand for samråd med rådet. | 1.   Kommissionen sikrer en uafhængig overvågning af det indre marked
  , for så vidt angår
  medietjenester,
  når det gælder
  risici for og fremskridt med hensyn til dets funktion og modstandsdygtighed. Resultaterne af overvågningen skal være genstand for samråd med rådet. |
| 2.   Kommissionen fastlægger i samråd med rådet de centrale resultatindikatorer, der skal anvendes i forbindelse med den overvågning, der er omhandlet i stk. 1. | 2.   Kommissionen fastlægger i samråd med rådet de centrale resultatindikatorer, der skal anvendes i forbindelse med den overvågning, der er omhandlet i stk. 1. |
| 3.   Overvågningen skal omfatte: | 3.   Overvågningen skal omfatte: |
| a) | en detaljeret analyse af mediemarkedernes modstandsdygtighed i alle medlemsstater, herunder med hensyn til mediefusionsniveauet
  og risiciene for udenlandsk informationsmanipulation og indblanding |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

1.   Kommissionen sikrer en uafhængig overvågning af det indre marked
  for
  medietjenester,
  herunder
  risici for og fremskridt med hensyn til dets funktion og modstandsdygtighed. Resultaterne af overvågningen skal være genstand for samråd med rådet.

1.   Kommissionen sikrer en uafhængig overvågning af det indre marked
  , for så vidt angår
  medietjenester,
  når det gælder
  risici for og fremskridt med hensyn til dets funktion og modstandsdygtighed. Resultaterne af overvågningen skal være genstand for samråd med rådet.

2.   Kommissionen fastlægger i samråd med rådet de centrale resultatindikatorer, der skal anvendes i forbindelse med den overvågning, der er omhandlet i stk. 1.

2.   Kommissionen fastlægger i samråd med rådet de centrale resultatindikatorer, der skal anvendes i forbindelse med den overvågning, der er omhandlet i stk. 1.

3.   Overvågningen skal omfatte:

3.   Overvågningen skal omfatte:

a)

en detaljeret analyse af mediemarkedernes modstandsdygtighed i alle medlemsstater, herunder med hensyn til mediefusionsniveauet
  og risiciene for udenlandsk informationsmanipulation og indblanding

og risiciene for udenlandsk informationsmanipulation og indblanding

| a) | en detaljeret analyse af mediemarkedernes modstandsdygtighed i alle medlemsstater, herunder med hensyn til mediefusionsniveauet |
| --- | --- |

a)

en detaljeret analyse af mediemarkedernes modstandsdygtighed i alle medlemsstater, herunder med hensyn til mediefusionsniveauet

| b) | en oversigt over og en fremadrettet vurdering af det indre markeds modstandsdygtighed for medietjenester som helhed |
| --- | --- |

b)

en oversigt over og en fremadrettet vurdering af det indre markeds modstandsdygtighed for medietjenester som helhed

| b) | en oversigt over og en fremadrettet vurdering af det indre markeds modstandsdygtighed for medietjenester som helhed. |
| --- | --- |

b)

en oversigt over og en fremadrettet vurdering af det indre markeds modstandsdygtighed for medietjenester som helhed.

| c) | en oversigt over de foranstaltninger, som medietjenesteudbydere har truffet for at sikre de enkelte redaktionelle beslutningers uafhængighed
  . |
| --- | --- |

c)

c)

en oversigt over de foranstaltninger, som medietjenesteudbydere har truffet for at sikre de enkelte redaktionelle beslutningers uafhængighed
  .

en oversigt over de foranstaltninger, som medietjenesteudbydere har truffet for at sikre de enkelte redaktionelle beslutningers uafhængighed

4.   Overvågningen foretages årligt, og resultaterne heraf gøres offentligt tilgængelige.

4.   Overvågningen foretages årligt, og resultaterne heraf gøres offentligt tilgængelige.

Begrundelse

Begrundelse

Kommissionens opgaver bør i overensstemmelse med dens kompetence have fokus på aspekter vedrørende det indre marked som helhed. I den forbindelse kan hensynet til de nationale markeder også være et vigtigt element i en evaluering.

Anbefalet ændring 94

Anbefalet ændring 94

Artikel 28, stk. 2

| Kommissionens forslag | RU's ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   Denne forordning anvendes fra den [
  seks
  måneder efter ikrafttrædelsen]. | 2.   Denne forordning anvendes fra den [
  20
  måneder efter ikrafttrædelsen]. |
| Artikel
  7-12 og 27 anvendes dog fra den [tre måneder efter ikrafttrædelsen] og artikel
  19, stk. 2, fra den [48 måneder efter ikrafttrædelsen]. | Artikel 19, stk. 2,
  anvendes dog
  fra den [48 måneder efter ikrafttrædelsen]. |

Kommissionens forslag

RU's ændringsforslag

2.   Denne forordning anvendes fra den [
  seks
  måneder efter ikrafttrædelsen].

2.   Denne forordning anvendes fra den [
  20
  måneder efter ikrafttrædelsen].

Artikel
  7-12 og 27 anvendes dog fra den [tre måneder efter ikrafttrædelsen] og artikel
  19, stk. 2, fra den [48 måneder efter ikrafttrædelsen].

7-12 og 27 anvendes dog fra den [tre måneder efter ikrafttrædelsen] og artikel

Artikel 19, stk. 2,
  anvendes dog
  fra den [48 måneder efter ikrafttrædelsen].

anvendes dog

Begrundelse

Begrundelse

Ikrafttrædelsen bør udvides, da der er behov for yderligere gennemførelse i medlemsstaterne.

II.   POLITISKE ANBEFALINGER

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG (RU)

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg støtter kraftigt bestræbelserne på at sikre mediefrihed, -pluralisme og -uafhængighed samt journalisters sikkerhed som en forudsætning for at bevare det europæiske informationsområdes integritet og sikre, at det europæiske demokrati fungerer på alle niveauer — det regionale, lokale, nationale og europæiske niveau. Udvalget noterer sig i den henseende de tilstræbte mål med Kommissionens initiativ til et forslag til forordning om oprettelse af en fælles ramme for medietjenester i det indre marked og den ledsagende henstilling om interne sikkerhedsforanstaltninger til redaktionel uafhængighed og gennemsigtighed med hensyn til ejerskab i mediesektoren; |
| --- | --- |

1.

Det Europæiske Regionsudvalg støtter kraftigt bestræbelserne på at sikre mediefrihed, -pluralisme og -uafhængighed samt journalisters sikkerhed som en forudsætning for at bevare det europæiske informationsområdes integritet og sikre, at det europæiske demokrati fungerer på alle niveauer — det regionale, lokale, nationale og europæiske niveau. Udvalget noterer sig i den henseende de tilstræbte mål med Kommissionens initiativ til et forslag til forordning om oprettelse af en fælles ramme for medietjenester i det indre marked og den ledsagende henstilling om interne sikkerhedsforanstaltninger til redaktionel uafhængighed og gennemsigtighed med hensyn til ejerskab i mediesektoren;

| 2. | finder det altafgørende at sikre et yderst pluralistisk, økonomisk levedygtigt, innovativt, uafhængigt og pålideligt medielandskab i Europa, der kan nå ud til alle samfundsgrupper. Dette er meget vigtigt for såvel Den Europæiske Union og dens demokratier som for borgerne, forbrugerne og virksomhederne; |
| --- | --- |

2.

finder det altafgørende at sikre et yderst pluralistisk, økonomisk levedygtigt, innovativt, uafhængigt og pålideligt medielandskab i Europa, der kan nå ud til alle samfundsgrupper. Dette er meget vigtigt for såvel Den Europæiske Union og dens demokratier som for borgerne, forbrugerne og virksomhederne;

| 3. | understreger behovet for strenge bindende gennemsigtighedskrav vedrørende fordeling af statslig reklame. Udvalget vurderer dog, at det i et stort antal mindre EU-medlemsstater ikke vil være muligt at anvende fritagelsen fra kravene for territoriale enheder med over 1 million indbyggere, hvormed der reelt skabes et smuthul, der kan bruges til at undgå gennemsigtighed. Udvalget opfordrer derfor til at sænke denne tærskel betydeligt til 100 000 indbyggere. Udvalget opfordrer desuden Kommissionen til at se indbyggerkriteriet i en indbyrdes sammenhæng med fastlæggelsen af en minimumstærskel for årlige udgifter; |
| --- | --- |

3.

understreger behovet for strenge bindende gennemsigtighedskrav vedrørende fordeling af statslig reklame. Udvalget vurderer dog, at det i et stort antal mindre EU-medlemsstater ikke vil være muligt at anvende fritagelsen fra kravene for territoriale enheder med over 1 million indbyggere, hvormed der reelt skabes et smuthul, der kan bruges til at undgå gennemsigtighed. Udvalget opfordrer derfor til at sænke denne tærskel betydeligt til 100 000 indbyggere. Udvalget opfordrer desuden Kommissionen til at se indbyggerkriteriet i en indbyrdes sammenhæng med fastlæggelsen af en minimumstærskel for årlige udgifter;

| 4. | gentager på det kraftigste, at nærhedsprincippet, proportionalitetsprincippet og forvaltning på flere myndighedsniveauer er centrale principper for og grundlæggende aspekter af EU's funktionsmåde og demokratiske ansvarlighed. Udvalget understreger, at retsakten i form af et direktiv bedre ville tjene disse principper, samtidig med at initiativets mål stadig nås; |
| --- | --- |

4.

gentager på det kraftigste, at nærhedsprincippet, proportionalitetsprincippet og forvaltning på flere myndighedsniveauer er centrale principper for og grundlæggende aspekter af EU's funktionsmåde og demokratiske ansvarlighed. Udvalget understreger, at retsakten i form af et direktiv bedre ville tjene disse principper, samtidig med at initiativets mål stadig nås;

| 5. | understreger, at regionerne i mange medlemsstater spiller en rolle med hensyn til at regulere og støtte mediesektoren og den kulturelle sektor, og beklager, at forslaget til forordning ikke udtrykkeligt anerkender denne kompetence; |
| --- | --- |

5.

understreger, at regionerne i mange medlemsstater spiller en rolle med hensyn til at regulere og støtte mediesektoren og den kulturelle sektor, og beklager, at forslaget til forordning ikke udtrykkeligt anerkender denne kompetence;

| 6. | advarer om de mulige negative virkninger af overregulering af de veletablerede mediesystemer i EU's medlemsstater, hvor mediefrihed og -pluralisme er sikret. I bestræbelserne på at forbedre mediernes mangfoldighed og uafhængighed må initiativet ikke skade de velfungerende mediesystemer, der findes i de fleste EU-medlemsstater; |
| --- | --- |

6.

advarer om de mulige negative virkninger af overregulering af de veletablerede mediesystemer i EU's medlemsstater, hvor mediefrihed og -pluralisme er sikret. I bestræbelserne på at forbedre mediernes mangfoldighed og uafhængighed må initiativet ikke skade de velfungerende mediesystemer, der findes i de fleste EU-medlemsstater;

| 7. | maner i den forbindelse til forsigtighed i forbindelse med initiativer, der sigter mod at harmonisere og centralisere reguleringen af medierne på europæisk plan. Dette vedrører både den europæiske kompetencefordeling og bevarelsen af kulturel mangfoldighed i Den Europæiske Union samt den eventuelle indvirkning på mediepluralismen, navnlig på regionalt og lokalt plan, hvis der kun anlægges et rent indre marked-perspektiv; |
| --- | --- |

7.

maner i den forbindelse til forsigtighed i forbindelse med initiativer, der sigter mod at harmonisere og centralisere reguleringen af medierne på europæisk plan. Dette vedrører både den europæiske kompetencefordeling og bevarelsen af kulturel mangfoldighed i Den Europæiske Union samt den eventuelle indvirkning på mediepluralismen, navnlig på regionalt og lokalt plan, hvis der kun anlægges et rent indre marked-perspektiv;

| 8. | sætter endvidere spørgsmålstegn ved hensigtsmæssigheden af at regulere mediesystemer med hjemmel i artikel 114 i TEUF som eneste retsgrundlag for kompetencen vedrørende det indre marked, i betragtning af at medietjenester ud over markedsdimensionen spiller en vigtig rolle på områderne kultur, uddannelse, social inklusion og beskyttelse af ytringsfriheden; |
| --- | --- |

8.

sætter endvidere spørgsmålstegn ved hensigtsmæssigheden af at regulere mediesystemer med hjemmel i artikel 114 i TEUF som eneste retsgrundlag for kompetencen vedrørende det indre marked, i betragtning af at medietjenester ud over markedsdimensionen spiller en vigtig rolle på områderne kultur, uddannelse, social inklusion og beskyttelse af ytringsfriheden;

| 9. | opfordrer til, at det i den henseende tydeliggøres, at det er medlemsstaternes ansvar at beskytte mediefriheden og -pluralismen, og at det anerkendes, at disse mål indebærer mere end blot at fremme det indre marked; |
| --- | --- |

9.

opfordrer til, at det i den henseende tydeliggøres, at det er medlemsstaternes ansvar at beskytte mediefriheden og -pluralismen, og at det anerkendes, at disse mål indebærer mere end blot at fremme det indre marked;

| 10. | advarer mod at begrænse medlemsstaternes mulighed for at anvende andre eller strengere regler på de områder, der er omfattet af forordningen. Det skal fortsat være muligt at indføre mere vidtrækkende eller detaljerede bestemmelser for at sikre mediernes mangfoldighed i medlemsstaternes respektive forfatningsmæssige traditioner, som i tvivlstilfælde bør have forrang for markedsøkonomiske overvejelser; |
| --- | --- |

10.

advarer mod at begrænse medlemsstaternes mulighed for at anvende andre eller strengere regler på de områder, der er omfattet af forordningen. Det skal fortsat være muligt at indføre mere vidtrækkende eller detaljerede bestemmelser for at sikre mediernes mangfoldighed i medlemsstaternes respektive forfatningsmæssige traditioner, som i tvivlstilfælde bør have forrang for markedsøkonomiske overvejelser;

| 11. | understreger, at tilsynet med sikringen af mediepluralisme skal følge kompetencestrukturen. For så vidt som dette tilsyn foregår på områder, der ikke udelukkende vedrører det indre marked, skal der tages tilstrækkeligt hensyn til medlemsstaternes kulturelle suverænitet; |
| --- | --- |

11.

understreger, at tilsynet med sikringen af mediepluralisme skal følge kompetencestrukturen. For så vidt som dette tilsyn foregår på områder, der ikke udelukkende vedrører det indre marked, skal der tages tilstrækkeligt hensyn til medlemsstaternes kulturelle suverænitet;

| 12. | understreger endvidere, at der ikke må være overlappende medietilsyn på europæisk plan, hvad angår beskyttelse af mediepluralisme, herunder redaktionel uafhængighed, at medlemsstaternes pligt til og ansvar for at sikre mediepluralisme i stedet skal gennemføres effektivt, og at det skal sikres, at principperne om et uafhængigt tilsyn med medierne uden politisk indflydelse overholdes; |
| --- | --- |

12.

understreger endvidere, at der ikke må være overlappende medietilsyn på europæisk plan, hvad angår beskyttelse af mediepluralisme, herunder redaktionel uafhængighed, at medlemsstaternes pligt til og ansvar for at sikre mediepluralisme i stedet skal gennemføres effektivt, og at det skal sikres, at principperne om et uafhængigt tilsyn med medierne uden politisk indflydelse overholdes;

| 13. | anerkender behovet for et tættere samarbejde mellem medietilsynsmyndigheder og anmoder om, at der tages behørigt hensyn til det foreslåede Europæiske Råd for Medietjenesters uafhængighed af politisk og erhvervsmæssig indflydelse. Udvalget anmoder desuden om, at rådets sammensætning afspejler de forskellige medlemsstaters lovgivningsmæssige struktur og traditioner; |
| --- | --- |

13.

anerkender behovet for et tættere samarbejde mellem medietilsynsmyndigheder og anmoder om, at der tages behørigt hensyn til det foreslåede Europæiske Råd for Medietjenesters uafhængighed af politisk og erhvervsmæssig indflydelse. Udvalget anmoder desuden om, at rådets sammensætning afspejler de forskellige medlemsstaters lovgivningsmæssige struktur og traditioner;

| 14. | opfordrer til, at meget store onlineplatforme pålægges konkrete forpligtelser, der rækker ud over en simpel forudgående begrundelse for indførelsen af en begrænsning, med henblik på at beskytte journalistisk redaktionelt indhold i onlinesektoren; |
| --- | --- |

14.

opfordrer til, at meget store onlineplatforme pålægges konkrete forpligtelser, der rækker ud over en simpel forudgående begrundelse for indførelsen af en begrænsning, med henblik på at beskytte journalistisk redaktionelt indhold i onlinesektoren;

| 15. | gentager sit tilsagn om at fortsætte bestræbelserne på at sikre demokratisk modstandsdygtighed, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder, navnlig i lyset af de voksende trusler om indblanding i den europæiske demokratiske orden. Udvalget støtter kraftigt alle bestræbelser på at sikre en åben, retfærdig og pluralistisk politisk debat. |
| --- | --- |

15.

gentager sit tilsagn om at fortsætte bestræbelserne på at sikre demokratisk modstandsdygtighed, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder, navnlig i lyset af de voksende trusler om indblanding i den europæiske demokratiske orden. Udvalget støtter kraftigt alle bestræbelser på at sikre en åben, retfærdig og pluralistisk politisk debat.

Bruxelles, den 16. marts 2023.

Vasco ALVES CORDEIRO

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(50)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU af 26. juni 2013 om årsregnskaber, konsoliderede regnskaber og tilhørende beretninger for visse virksomhedsformer, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/43/EF og om ophævelse af Rådets direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF (EUT L 182 af 29.6.2013, s. 19).

50

(50)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU af 26. juni 2013 om årsregnskaber, konsoliderede regnskaber og tilhørende beretninger for visse virksomhedsformer, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/43/EF og om ophævelse af Rådets direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF (EUT L 182 af 29.6.2013, s. 19).

50

(55)  Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 af 20. januar 2004 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (»EF-fusionsforordningen«) (EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1).

55

(55)  Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 af 20. januar 2004 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (»EF-fusionsforordningen«) (EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1).

55

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/2065 af 19. oktober 2022 om et indre marked for digitale tjenester og om ændring af direktiv 2000/31/EF (forordning om digitale tjenester) (EUT L 277 af 27.10.2022, s. 1).

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU af 10. marts 2010 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) (EUT L 95 af 15.4.2010, s. 1).

2

---