# Službeni list C 188/30.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 188 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 66.30. svibnja 2023. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 188

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 66.30. svibnja 2023.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | REZOLUCIJE |
| | Odbor regija |
| | 154. plenarno zasjedanje OR-a, 15.3.2023.–16.3.2023. |
| 2023/C 188/01 | Rezolucija Europskog odbora regija o temi Iskorištavanje talenta u europskim regijama | 1 |
| 2023/C 188/02 | Rezolucija Europskog odbora regija o inicijativi za jačanje socijalnog dijaloga | 6 |
| | MIŠLJENJA |
| | Odbor regija |
| | 154. plenarno zasjedanje OR-a, 15.3.2023.–16.3.2023. |
| 2023/C 188/03 | Mišljenje Europskog odbora regija o temi Budućnost Istočnog partnerstva iz lokalne i regionalne perspektive | 10 |
| 2023/C 188/04 | Mišljenje Europskog odbora regija o temi Ciljevi i alati za pametnu ruralnu Europu | 14 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Odbor regija

154. plenarno zasjedanje OR-a, 15.3.2023.–16.3.2023.

2023/C 188/01

Rezolucija Europskog odbora regija o temi Iskorištavanje talenta u europskim regijama

1

2023/C 188/02

Rezolucija Europskog odbora regija o inicijativi za jačanje socijalnog dijaloga

6

MIŠLJENJA

Odbor regija

154. plenarno zasjedanje OR-a, 15.3.2023.–16.3.2023.

2023/C 188/03

Mišljenje Europskog odbora regija o temi Budućnost Istočnog partnerstva iz lokalne i regionalne perspektive

10

2023/C 188/04

Mišljenje Europskog odbora regija o temi Ciljevi i alati za pametnu ruralnu Europu

14

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Odbor regija |
| | 154. plenarno zasjedanje OR-a, 15.3.2023.–16.3.2023. |
| 2023/C 188/05 | Mišljenje Europskog odbora regija o temi Kratkoročno iznajmljivanje smještaja: usklađivanje potreba lokalnih zajednica, poduzetnika i turista | 19 |
| 2023/C 188/06 | Mišljenje Europskog odbora regija o temi Održiva upotreba pesticida | 43 |
| 2023/C 188/07 | Mišljenje Europskog odbora regija o prijedlogu Direktive o azbestu | 70 |
| 2023/C 188/08 | Mišljenje Europskog odbora regija – Europski akt o slobodi medija | 79 |

III   Pripremni akti

Odbor regija

154. plenarno zasjedanje OR-a, 15.3.2023.–16.3.2023.

2023/C 188/05

Mišljenje Europskog odbora regija o temi Kratkoročno iznajmljivanje smještaja: usklađivanje potreba lokalnih zajednica, poduzetnika i turista

19

2023/C 188/06

Mišljenje Europskog odbora regija o temi Održiva upotreba pesticida

43

2023/C 188/07

Mišljenje Europskog odbora regija o prijedlogu Direktive o azbestu

70

2023/C 188/08

Mišljenje Europskog odbora regija – Europski akt o slobodi medija

79

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Odbor regija

154. plenarno zasjedanje OR-a, 15.3.2023.–16.3.2023.

| 30.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 188/1

---

Rezolucija Europskog odbora regija o temi „Iskorištavanje talenta u europskim regijama”

(2023/C 188/01)

EUROPSKI ODBOR REGIJA (OR),

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o temi „Iskorištavanje talenta u europskim regijama”;

Opće napomene

| 1. | pozdravlja komunikaciju Europske komisije o temi „Iskorištavanje talenta u europskim regijama” i podržava njezine opće ciljeve, posebno u pogledu sprečavanja nejednakosti i teritorijalnih razlika među regijama i gradovima s obzirom na veličinu i kompetencije njihova radno sposobnog stanovništva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da se regije kojima prijeti rizik da upadnu u „zamku nedovoljnog razvoja talenata” suočavaju s velikim izazovom. Naime, tom su riziku trenutačno izložene 82 regije u 16 država članica (koje čine gotovo 30 % stanovništva EU-a) i one su teško pogođene padom broja radno sposobnog stanovništva, niskim udjelom visokoobrazovanih osoba te negativnom mobilnošću stanovništva u dobi od 15 do 39 godina; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja mehanizam za poticanje talenata i ističe svoja očekivanja u pogledu brze i uspješne provedbe osam prijedloga u okviru tog mehanizma na europskoj, lokalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uviđa da gradovi i regije moraju brzo iskoristiti potencijal tih strategija kako bi stvorili prilagođene, interoperabilne i lokalizirane ekosustave za privlačenje talenata. To je posebno važno za regije koje se već nalaze u „zamci nedovoljnog razvoja talenata” jer su one posebno pogođene niskom stopom nataliteta, padom broja radno sposobnog stanovništva, niskim udjelom visokoobrazovanih osoba i odljevom mozgova; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da se o demografskim promjenama, njihovim višestrukim posljedicama i teritorijalnom učinku govori u nekoliko preporuka Konferencije o budućnosti Europe, u skladu s kojima institucije EU-a trebaju postupati (posebno u prijedlogu br. 47.7.). Građani traže konkretne politike kako bi se izbjegao odljev mozgova iz nekih regija i zemalja unutar EU-a i odljev europskih talenata i radne snage u treće zemlje (prijedlog br. 47.7.) te kako bi se osigurali održivi razvoj i demografska otpornost regija koje zaostaju (prijedlog br. 15.9.); |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da su regije koje su posebno pogođene zelenom i digitalnom tranzicijom, kao što su regije s intenzivnom potrošnjom ugljena i visokim emisijama ugljika i regije s automobilskom industrijom, glavni kandidati za primjenu mehanizma za poticanje talenata jer će u njima velikom broju radnika biti potrebno usavršavanje i prekvalifikacija; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva lokalne i regionalne vlasti da pri provedbi svoje strategije za privlačenje i zadržavanje talenata iskoriste Europsku godinu vještina, kojom se promiču politike u vezi s vještinama i socijalna ulaganja kako bi se problemom nedostatka radne snage bavilo tako da se dobije kvalificiranija i prilagodljivija radna snaga za budućnost. Organizacije mladih, uključujući ogranke mladih u političkim strankama na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini, također bi trebale biti usko uključene u angažiranje mladih i ostavštinu Europske godine mladih; |
| --- | --- |

7.

| 8. | u tom kontekstu naglašava važnost razvoja politika koje se temelje na dokazima, uključujući potrebu za primjenom strateškog predviđanja na odgovarajućoj regionalnoj i lokalnoj razini, kao i za primjenom utvrđene metodologije predviđanja kako bi se mogli izraditi lokalizirani scenariji i kako bismo se pripremili za razne opcije u budućnosti u skladu s interakcijom raznih dugoročnih trendova i čimbenika; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe važnost namjenskih ulaganja u inicijative za postizanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života te potiče lokalne i regionalne vlasti da razmjenjuju primjere najbolje prakse u pogledu politika prilagođenih obitelji; |
| --- | --- |

9.

Iskorištavanje prilika za razvoj talenata uz potporu lokaliziranih politika

| 10. | ističe da je potrebno iskoristiti potencijal programâ mentorstva i promicati partnerstva među raznim područjima (bez obzira na to je li riječ o gradovima, ruralnim područjima ili cijelim regijama) i uključiti načela suradnje u višerazinskom upravljanju kako bi se podržala ključna uloga malih gradova i sela u integriranom teritorijalnom razvoju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | preporučuje Europskoj komisiji da pojača napore za smanjenje regionalnih razlika uz potporu lokaliziranih politika jačanjem kohezijske politike usmjerene na iskorištavanje talenta pojedinaca u svim regijama EU-a i da osigura da sve regije u Europskoj uniji ravnopravno imaju priliku iskoristiti prednosti jedinstvenog tržišta, što bi imalo pozitivan učinak na konkurentnost EU-a; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zalaže se za to da procjene teritorijalnog učinka i procjene učinka na ruralna područja postanu istinsko sredstvo za provedbu načela „nenanošenja štete koheziji” koje je Europska komisija unijela u svoje Osmo izvješće o koheziji (1), prema kojem „nijedno djelovanje ne bi trebalo ometati proces konvergencije ili pridonijeti regionalnim razlikama”; |
| --- | --- |

12.

| 13. | predlaže produbljivanje analize za regije koje se nalaze u „zamci nedovoljnog razvoja talenata” ili kojima prijeti rizik da u nju upadnu kako bi se utvrdile različitosti, izazovi i prilike za pojedine regije. Odgovor politike trebao bi obuhvaćati širok skup mjera koji bi bio osmišljen i koji bi se provodio u skladu s prilagođenim pristupom prema načelima kohezijske politike, a dopunjavale bi ga sektorske strategije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponavlja da bi europski semestar s većim naglaskom na partnerstvu i višerazinskom upravljanju trebao imati aktivnu ulogu u poticanju potrebnih reformi, posebno na tržištu rada i u sustavima obrazovanja i osposobljavanja kako bi se potaknuo razvoj talenata; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da digitalna i zelena tranzicija, koje iziskuju temeljitu promjenu vještina, trenutačno utječu na kvalitetu i brojke na tržištu rada EU-a. Važnost usavršavanja i prekvalifikacije radnika kako bi ih se pripremilo za nova radna mjesta ili nove zadaće u okviru postojećih zanimanja, u kombinaciji s novim načinima rada i fleksibilnošću poduzeća da se prilagode novim okolnostima i društvenim zahtjevima, strateški su ciljevi na kojima javna tijela moraju raditi i koje moraju podupirati na svim razinama upravljanja i u skladu s načelom supsidijarnosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe potrebu za daljnjom primjenom Fonda za pravednu tranziciju i osmišljavanjem budućeg Fonda za pravednu tranziciju (FPT 2.0), kao instrumenta održive tranzicije, na temelju lokalne i regionalne perspektive te iskustva stečenog izradom i provedbom teritorijalnih planova za pravednu tranziciju. Bit će potrebne detaljne analize kako bi se utvrdilo koje su regije i sektori odnosno s njima povezani lanci opskrbe i radna snaga najviše pogođeni; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da je potrebno uvesti niz politika za ruralna područja kako bi se poradilo na problemu depopulacije koji dovodi do gubitka talenta, posebno u područjima koja su najteže pogođena klimatskim promjenama i područjima s teškim i trajnim prirodnim ili demografskim preprekama, kao što su najudaljenije regije, otoci te teže dostupne i izolirane regije, u kojima je pristup resursima često ograničeniji. Odbor ponavlja da budućnost tih područja ovisi o zadržavanju i privlačenju mladih talenata koji bi tamo mogli ostvarivati svoje životne ciljeve te o potpunom uključivanju mladih u traženje rješenja za lokalne izazove; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva na to da obrazovanje i osposobljavanje budu dostupni svim dobnim i društvenim skupinama, kako fizički na licu mjesta tako i na daljinu, kao i na razmjenu znanja o inovativnim pristupima postupcima stjecanja vještina i razvoj društvenih centara koji nude niz usluga, od knjižnica do socijalnog rada; također se slaže da je važno proširiti mogućnosti za rad i osposobljavanje te poticati mjere za promicanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života; |
| --- | --- |

18.

| 19. | smatra da je za rješavanje problema generacijske obnove ključno ojačati javne politike kojima se promiče modernizacija i prilagodba poljoprivrednih gospodarstava klimatskim promjenama te poticati mlade stručnjake da rade u poljoprivrednom sektoru. U tu svrhu treba preosmisliti i podržati pristup programima socijalne integracije i integracije na tržište rada, mogućnostima obrazovanja, usavršavanja i prekvalifikacije koje se nude na lokalnoj razini, kao i kulturnim aktivnostima; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe da pametna sela stvaraju nove prilike za diversificiranu ruralnu ekonomiju i pristup tržištu rada te traži intenzivnu potporu za ruralna područja kako bi ona mogla ostvariti program politike do 2030., posebno jačanjem digitalnih vještina i obrazovanja, sigurne i održive digitalne infrastrukture, digitalne transformacije poslovanja i digitalizacije javnih usluga; pozdravlja uključivanje ruralnih područja u Europsku deklaraciju o digitalnim pravima i načelima za digitalno desetljeće; |
| --- | --- |

20.

| 21. | prepoznaje važnu ulogu žena u područjima kojima prijeti depopulacija i stoga promiče i podupire mjere za stvaranje jednakih mogućnosti za žene u okviru inovativnih, održivih i kreativnih radnih mjesta i usluga; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da države članice moraju odlučno poduprijeti politike kojima se potiče sudjelovanje djevojčica i žena u obrazovanju u području informacijske i komunikacijske tehnologije, prirodnih znanosti, tehnologije, inženjerstva, umjetnosti i matematike (STEAM) i osigurati poticaje za otvaranje radnih mjesta u sektorima u kojima se njihovo znanje može primijeniti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava da je poticanje digitalne tranzicije regija koje su zahvaćene „zamkom nedovoljnog razvoja talenata” ključno i da je ono, osim toga, u interesu snažne gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije. OR predlaže promicanje digitalne kohezije kao jednog od ciljeva Europske unije kako bi se mogla uspostaviti odgovarajuća digitalna infrastruktura kako bi rad na daljinu, e-usluge i digitalno obrazovanje bili dostupni svima. Posebnu pozornost treba posvetiti pristupu ugroženih i ranjivih skupina digitalnim tehnologijama; |
| --- | --- |

23.

| 24. | napominje da se građani i poduzeća u europskim pograničnim regijama suočavaju s brojnim pravnim i administrativnim preprekama koje koče gospodarski rast i prekograničnu suradnju te naglašava potrebu za šengenskim područjem bez granica za sve države članice kako bi se olakšala mobilnost studenata, radnika i poduzeća, posebno u pograničnim regijama; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe ulogu socijalnih inovacija u razvoju novih ideja, usluga i modela za bolje rješavanje društvenih problema, posebno u području zapošljavanja, obrazovanja, vještina i socijalne uključenosti, te njihovu dodanu vrijednost za razvoj zajednice i poboljšanje socijalnih usluga na terenu. Odbor u tom smislu ističe potencijal socijalne ekonomije u području strukovnog osposobljavanja, na sveučilištima i na svim razinama obrazovanja, te u aktivnim politikama zapošljavanja i u razvoju vještina i kompetencija; |
| --- | --- |

25.

| 26. | potiče iskorištavanje sredstava Europskog socijalnog fonda plus za socijalne inovacije kako bi se ojačali inovacijski kapaciteti i olakšao prijenos i unapređenje inovativnih rješenja; |
| --- | --- |

26.

Djelotvornije obrazovanje i odgovaranje na potrebe tržišta rada

| 27. | napominje da, iako se situacija uvelike razlikuje diljem EU-a, jedan od glavnih izazova pri osmišljavanju i provedbi novih standarda i primjera prakse za obrazovanje i osposobljavanje jest u kojoj se mjeri njima uspješno odgovara na potrebe tržišta rada. Nedostatak vještina i njihova neusklađenost s potrebama tržišta rada pogoršavaju teritorijalne razlike, a to treba prevladati dobro osmišljenim, lokaliziranim i na odgovarajući način financiranim politikama; |
| --- | --- |

27.

| 28. | primjećuje da uslijed brzih promjena na tržištu rada sve većem broju ljudi prijeti gubitak posla zbog zastarjelih vještina ili zbog nedostatnih kompetencija. Najnovije vještine i pristup cjeloživotnom učenju važniji su nego ikad prije, posebno ima li se u vidu sve veći utjecaj umjetne inteligencije na europsko tržište rada zbog opsežne automatizacije postojećih radnih mjesta. Stoga se za razvoj talenata za osobe različitih obrazovanja i profesionalnih iskustava mora primijeniti holistički pristup usmjeren na budućnost; |
| --- | --- |

28.

| 29. | smatra da je ključno da lokalne i regionalne vlasti razumiju važnost sveučilišta i pružatelja strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u poticanju dinamičnih inovacijskih ekosustava s pomoću strategija pametne specijalizacije te tehnoloških i socijalnih inovacija. Lokalna sveučilišta i veleučilišta mogu djelotvorno iskoristiti talent, razviti klastere znanja i privući poduzeća u svoja područja tako što će s njima surađivati na programima osposobljavanja radnika za nove vještine potrebne u tom području. Isto tako, tijela javne vlasti trebaju razvijati suradnju sa sveučilištima i biti svjesna potrebe za pružanjem potpore sveučilištima, među ostalim putem ulaganja u lokalnu infrastrukturu, što podrazumijeva i onu digitalnu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava da je također potrebno stvoriti uvjete za MSP-ove i mikropoduzeća kako bi oni postali dio inovacijskih ekosustava i tako optimizirali svoje ograničene proračunske i ljudske resurse. Odbor stoga podržava stajalište Komisije da MSP-ovi mogu imati koristi od potpore koju centri za digitalne inovacije nude i za inovacije i digitalizaciju; |
| --- | --- |

30.

Ciljano poboljšanje privlačenja, zadržavanja i mobilnosti talenata

| 31. | napominje da odljev mozgova i povezane pojave u EU-u treba razumjeti i ocijeniti u kontekstu višerazinskog upravljanja. U tom pogledu skreće pozornost na rizik koji odljev mozgova predstavlja za dugoročnu održivost europskog projekta, posebno u predjelima gdje se povećavaju razlike između regija iz kojih ljudi odlaze i regija u koje se naseljavaju; predlaže da lokalne i regionalne vlasti uspostave lokalne saveze koji bi obuhvaćali sve dionike (javna tijela, poduzeća, sveučilišta, nevladine organizacije itd.) i koji bi doprinijeli osmišljavanju i provedbi lokalnih politika za ublažavanje odljeva mozgova te da pozovu socijalne partnere da preuzmu aktivnu ulogu u razvoju talenata; |
| --- | --- |

31.

| 32. | s obzirom na sve veće mogućnosti koje nudi rad na daljinu, potiče lokalne i regionalne vlasti da provode ciljane informativne kampanje kojima se nastoji promicati život izvan gusto naseljenih gradova i da naglasak stave na brojne privlačne značajke regija; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ističe da zbog demografskih trendova mnoge europske regije mogu prevladati svoje nedostatke na tržištu rada samo zakonitim migracijama; naglašava da su inovativna poduzeća posebno pogođena sve većim nedostatkom radne snage; poziva na veći dijalog o tim pitanjima između regionalnih vlasti, poduzeća, visokoškolskih ustanova i nevladinih organizacija, posebno u pograničnim regijama; zalaže se za transparentne i poštene imigracijske sustave kao odgovor, među ostalim, na manjak radne snage kako na nacionalnoj tako i na europskoj razini; |
| --- | --- |

33.

| 34. | naglašava da odlazak mladih ljudi iz regija koje obilježava emigracija i smanjenje nataliteta stavlja manje općine u iznimno nepovoljan položaj u pogledu kontinuiteta pružanja ključnih javnih usluga i poticanja gospodarstva, a to su glavni čimbenici za zadržavanje talenata na lokalnim područjima i njihovo privlačenje; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva na provedbu strateškog pristupa integraciji državljana trećih zemalja u EU kao potencijalnog pokretača lokalnog rasta. Odbor pozdravlja mjere utvrđene u paketu o vještinama i talentima, uključujući pokretanje novog internetskog alata za traženje posla, pilot-inicijative za bazu talenata EU-a posebno namijenjene izbjeglicama iz Ukrajine, kao i plan da se taj alat proširi na kvalificirane radnike izvan EU-a koji izraze interes za useljavanje u EU, čime se otvara put prema održivijem i uključivijem pristupu mobilnosti radne snage i rješenjima iz trećih zemalja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naglašava preporuke građana iznesene tijekom Konferencije o budućnosti Europe, uključujući preporuku da EU potiče države članice da pojednostave postupak prihvata i integracije zakonitih migranata i njihov pristup tržištu rada u EU-u te da osiguraju bolju interoperabilnost među različitim nadležnim upravama, bolju komunikaciju, lakše priznavanje kvalifikacija i učinkovitije instrumente, primjerice povezivanje ponude i potražnje vještina na internetu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva na to da se državljanima trećih zemalja omogući prijenos statusa osobe s dugotrajnim boravištem u EU-u kako bi im se osigurala istinska mobilnost unutar EU-a, čime bi se poboljšali njihovi izgledi da postanu vrijedna sastavnica europskoga društva, omogućilo im se da izbjegnu nesigurna radna mjesta i umjesto toga popune radna mjesta kad za to postoji potreba, što bi pak doprinijelo otklanjanju regionalnih neravnoteža; |
| --- | --- |

37.

| 38. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Europskoj komisiji, Europskom parlamentu, švedskom i španjolskom predsjedništvu Vijeća EU-a i predsjedniku Europskog vijeća. |
| --- | --- |

38.

Bruxelles, 16. ožujka 2023.

Predsjednik Europskog odbora regija

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COM(2022) 34 final.

1

---

| 30.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 188/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 188/6

---

Rezolucija Europskog odbora regija o inicijativi za jačanje socijalnog dijaloga

(2023/C 188/02)

EUROPSKI ODBOR REGIJA (OR),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog preporuke Vijeća o jačanju socijalnog dijaloga u Europskoj uniji (1); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog preporuke Vijeća o jačanju socijalnog dijaloga u Europskoj uniji (1);

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Jačanje socijalnog dijaloga u Europskoj uniji: iskorištavanje njegova punog potencijala za upravljanje pravednim tranzicijama” (2); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Jačanje socijalnog dijaloga u Europskoj uniji: iskorištavanje njegova punog potencijala za upravljanje pravednim tranzicijama” (2);

1.

pozdravlja inicijativu Europske komisije za jačanje socijalnog dijaloga jer nastoji socijalni dijalog staviti u središte donošenja odluka na europskoj i nacionalnoj razini, odgovara na potrebu za snažnim socijalnim dijalogom na svim razinama i pruža smjernice o tome kako najbolje ojačati socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje;

2.

ističe da, u skladu s člankom 152. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), Unija olakšava dijalog među socijalnim partnerima, poštujući njihovu autonomiju, dok je Komisija odgovorna za promicanje i olakšavanje europskog socijalnog dijaloga, u skladu s člankom 154. UFEU-a. Inicijativa Komisije predstavlja i provedbenu mjeru za 8. načelo europskog stupa socijalnih prava, prema kojemu se sa socijalnim partnerima mora savjetovati o osmišljavanju i provedbi gospodarskih i socijalnih politika i politika zapošljavanja. OR stoga naglašava važnost takvih sinergija, ističući svoj zahtjev za većom transparentnošću, višerazinskim sudjelovanjem, demokratizacijom i istinskim uključivanjem socijalnih partnera u europski semestar;

3.

smatra da reforme tržišta rada na nacionalnoj razini moraju doprinijeti provedbi europskog stupa socijalnih prava. OR očekuje da će Komisija analizirati reforme radnog zakonodavstva iz nacionalnih planova za oporavak i otpornost u kontekstu tih posebnih aspekata;

4.

naglašava da je inicijativa Komisije u skladu s prijedlozima Konferencije o budućnosti Europe, a posebno s prijedlogom br. 13 o socijalnom dijalogu i kolektivnom pregovaranju kao načinu za postizanje uključivosti tržišta rada te s prijedlogom br. 39.5, u skladu s kojim bi u svakoj fazi postupka donošenja odluka EU-a trebalo osigurati odgovarajuće mehanizme i postupke civilnog i socijalnog dijaloga;

5.

smatra da postoji hitna potreba za jačanjem socijalnog dijaloga na razini EU-a te na nacionalnoj, lokalnoj i sektorskoj razini zbog brojnih pritisaka koji proizlaze iz posljedica tranzicija na rad i smanjenja udjela radnika obuhvaćenih kolektivnim ugovorima (sa 66 % u 2000. na 56 % u 2019.);

6.

naglašava da radnici u manjim poduzećima ili u nestandardnim oblicima zaposlenja često nisu obuhvaćeni kolektivnim ugovorima ili su u njima nedovoljno zastupljeni. Odbor također napominje da radnici koji rade putem platformi često ne mogu ostvarivati svoja temeljna prava na slobodu udruživanja i kolektivno pregovaranje, među ostalim i zbog nedostatka zajedničkih sredstava komunikacije i mogućnosti da se sastaju fizički li putem interneta (3);

7.

ističe da socijalni dijalog treba promicati i na međusektorskoj i na sektorskoj razini kako bi postao standardni način na koji EU i države članice osmišljavaju politike koje utječu na svijet rada. To bi trebalo podrazumijevati kolektivno pregovaranje, potporu izgradnji kapaciteta, osiguravanje uvjeta za veću pokrivenost kolektivnim pregovaranjem i aktivno promicanje dodane vrijednosti socijalnog dijaloga;

8.

slaže se s ocjenom Komisije da socijalni dijalog na relevantan način doprinosi osiguravanju socijalne pravednosti, učinkovitom upravljanju krizama, posebno tijekom pandemije bolesti COVID-19, i pravednom upravljanju promjenama; tijekom pandemije, socijalni partneri na lokalnoj i regionalnoj razini bili su od ključne važnosti za kontinuirano pružanje osnovnih javnih usluga usprkos teškoj ekonomskoj i financijskoj situaciji;

9.

slaže se s Komisijom da nigdje u Europi još ni izbliza nije postignut odgovarajući socijalni dijalog; podsjeća da je sektorski socijalni dijalog, uključujući onaj na lokalnoj i regionalnoj razini, temeljni preduvjet za široku pokrivenost kolektivnim pregovaranjem;

10.

potiče države članice da provedu Direktivu o primjerenim minimalnim plaćama (4), kojom se od država članica zahtijeva da pri dodjeli i izvršavanju ugovora o javnoj nabavi ili koncesijama osiguraju da gospodarski subjekti i njihovi podugovaratelji poštuju primjenjive obveze u pogledu plaća, prava na organiziranje i kolektivno pregovaranje o određivanju plaća;

11.

pozdravlja prijedlog o imenovanju koordinatora za socijalni dijalog u svakoj glavnoj upravi Komisije i obvezivanju na veću uključenost međusektorskih socijalnih partnera prije donošenja programa rada Komisije. Time bi se osigurao dosljedniji pristup savjetovanjima sa socijalnim partnerima i zajamčilo da se, u skladu s člankom 154. UFEU-a, ta savjetovanja pravilno provode;

12.

smatra da nakon inicijative Komisije mora uslijediti trajna administrativna, financijska, pravna i politička potpora europskim sektorskim socijalnim partnerima i njihovim nacionalnim ograncima kako bi se ojačali kapaciteti socijalnih partnera za sudjelovanje u socijalnom dijalogu na nacionalnoj i europskoj razini, uz poštovanje njihove autonomije, načela supsidijarnosti i nadležnosti država članica;

13.

naglašava da su lokalne i regionalne vlasti ključne za promicanje socijalnog dijaloga jer lokalne i regionalne javne uprave zapošljavaju više od 12,3 milijuna radnika koji pružaju širok raspon javnih usluga (5) i jer su i dalje najbliže MSP-ovima i lokalnoj radnoj snazi u regijama. Lokalne i regionalne vlasti, zajedno sa sindikatima, posjeduju lokalno znanje, koje je najbolja osnova za održavanje socijalnog dijaloga i sklapanje fleksibilnih i održivih sporazuma. Države članice stoga bi trebale osigurati uspostavu odgovarajućih struktura socijalnog dijaloga kako bi se potaknulo kolektivno pregovaranje i prevladali relevantni izazovi u vezi sa zapošljavanjem u lokalnim i regionalnim upravama;

14.

ističe da je Europski odbor za sektorski dijalog važan za lokalne i regionalne poslodavce (6) jer osigurava da se potrebe, interesi i posebnosti jedinica lokalne i regionalne samouprave i njihovih radnika i radnica uzimaju u obzir u zakonodavstvu EU-a o organizaciji i uvjetima rada. OR također ističe znatan dosadašnji rad tog odbora na relevantnim pitanjima kao što su restrukturiranje, digitalizacija, migracije i borba protiv diskriminacije, zdravlje i sigurnost na radu, borba protiv nasilja trećih strana, rodna ravnopravnost itd. te poziva partnere u socijalnom dijalogu da se u većoj mjeri posvete provedbi preporuka;

15.

upućuje na nedavno donesenu Komunikaciju Komisije o iskorištavanju talenata u europskim regijama, u kojoj se navodi da se jačanje sudjelovanja socijalnih partnera u regijama koje se suočavaju ili im prijeti suočavanje sa zamkom nedovoljnog razvoja talenata, čini ključnim za razvoj lokaliziranih rješenja za potporu boljim radnim uvjetima i odgovarajućim plaćama te za rješavanje problema nedostatka vještina i radne snage;

16.

poziva europske socijalne partnere da se povežu s OR-ovim platformama za savjetovanje poput Mreže regionalnih središta (RegHubs) (7), koja će 2023. jedno od svojih savjetovanja posvetiti Direktivi o radnom vremenu (8), što je tema od posebne važnosti za europski socijalni dijalog;

17.

napominje da je potrebno analizirati učinak privatizacije javnih usluga koje tradicionalno pružaju nacionalna, regionalna ili lokalna tijela (energija, voda, prijevoz, poštanske usluge itd.) na socijalni dijalog i postupke kolektivnog pregovaranja; ponovno ističe potrebu za provođenjem socijalnog dijaloga i postupaka kolektivnog pregovaranja, kao i za uvođenjem mjera za izbjegavanje pogoršanja radnih uvjeta nakon promjene vlasništva;

18.

ukazuje na porast stope nasilja od strane trećih osoba, pogotovo nad ženama (9), što utječe i na osoblje zaposleno u lokalnim i regionalnim tijelima vlasti zbog visoke zastupljenosti žena u službama tih tijela (npr. zdravstvene i socijalne službe) i blizine počinitelja i žrtava nasilja od strane trećih osoba;

19.

naglašava važnost socijalnog dijaloga za poboljšanje politika i dijaloga u području migracija radne snage te u tom pogledu upućuje na svoje mišljenje „Zakonita migracija – Privlačenje vještina i talenata u EU” (10) i na zajedničke smjernice o migracijama i jačanju borbe protiv diskriminacije unutar lokalnih i regionalnih vlasti koje je usvojio Odbor za sektorski dijalog o lokalnim i regionalnim vlastima (11). S tim u vezi OR upućuje i na prijedlog Konferencije o budućnosti Europe br. 41.1 o pokretanju komunikacijske kampanje u cijelom EU-u čiji je cilj podizanje svijesti među poduzećima iz EU-a koja zapošljavaju državljane trećih zemalja o postojanju Europske mreže službi za zapošljavanje (EURES), portala EU-a o useljavanju i alata EU-a za profiliranje vještina državljana trećih zemalja. Osim toga, Komisija bi trebala poticati države članice da pojednostave postupak prihvata i integracije zakonitih migranata i olakšaju im pristup tržištu rada EU-a;

20.

poziva na ulaganje većih napora u jednako postupanje prema radnicima i radnicama koji dolaze iz zemalja koje nisu članice EU-a, posebno u pogledu radnih uvjeta, slobode udruživanja i povezivanja te socijalnih naknada, pri čemu valja voditi računa o intersekcijskim aspektima nepovoljnog položaja kao što su spol, dob, seksualna orijentacija i identitet, vjera i drugi;

21.

ističe da se Međunarodna organizacija rada zalaže za to da se tijela nadležna za rad u suradnji sa socijalnim partnerima bave migracijom radne snage kako bi se razvile vjerodostojne i održive politike migracije radne snage i politike za borbu protiv diskriminacije koje su dosljedne i utemeljene na pravima, kojima se uzimaju u obzir lokalne i regionalne okolnosti i koje kao takve mogu doprinijeti regionalnim procesima uključivanja;

22.

pozdravlja daljnje mjere navedene u paketu za vještine i talente, uključujući osmišljavanje pilot-projekta EU-a za talente posebno namijenjenog osobama koje bježe od ruske invazije Ukrajine, i predloženu bazu talenata iz EU-a, kao i plan za njezino proširenje na izbjeglice koje prebivaju u EU-u. OR ističe da pri osmišljavanju tih alata više pažnje treba posvećivati mekim vještinama koje tražitelji i tražiteljice zaposlenja mogu ponuditi te raditi na razvijanju pravednih, pristupačnih i jednostavnih programa migracije radne snage jer pretjerano birokratski postupci mogu utjecati na pristup izbjeglica tržištu rada i u većoj ih mjeri izložiti nesigurnom zapošljavanju, zlostavljanju i iskorištavanju;

23.

ističe ulogu Europskog nadzornog tijela za rad (ELA) u osiguravanju pravedne, jednostavne i djelotvorne provedbe propisa EU-a o mobilnosti radne snage i koordinaciji sustava socijalne sigurnosti, među ostalim pružanjem informacija, usklađenim i zajedničkim inspekcijama, pojačanom administrativnom suradnjom, kao i promicanjem mobilnosti radnika, posebno putem EURES-a;

24.

pozdravlja uključivanje pitanja povezanih s nedostatkom vještina i najboljim načinima postizanja pravedne tranzicije u program rada socijalnih partnera EU-a. OR ističe ulogu regija i gradova kao poslodavaca u tim područjima i stoga traži njihovu odgovarajuću zastupljenost na relevantnim sastancima međusektorskih socijalnih partnera;

25.

pozdravlja Preporuku Vijeća o osiguravanju pravedne tranzicije prema klimatskoj neutralnosti, uključujući potrebu za integracijom ciljeva pravedne tranzicije u oblikovanje politika na svim razinama i poticanjem regionalnih i lokalnih vlasti da preuzmu aktivnu ulogu u razvoju, provedbi i praćenju politika pravedne tranzicije i da aktivno uključe socijalne partnere na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, poštujući pritom njihovu autonomiju;

26.

ističe ključnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti kao poslodavaca i potiče njihovo aktivno sudjelovanje u osiguravanju odgovarajuće uključenosti i prilagođene izgradnje kapaciteta socijalnih partnera u okviru provedbe politika koje se podupiru iz Europskog socijalnog fonda plus. U tom kontekstu pozdravlja zahtjev da se najmanje 0,25 % sredstava izdvoji za potporu izgradnji kapaciteta socijalnih partnera u zemljama koje su dobile preporuku u vezi sa socijalnim dijalogom. Poduzimanje mjera isključivo na razini država članica spriječit će stvaranje vrijednih sinergija;

27.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Europskoj komisiji, Europskom parlamentu, švedskom i španjolskom predsjedništvu Vijeća EU-a i predsjedniku Europskog vijeća.

Bruxelles, 16. ožujka 2023.

Predsjednik Europskog odbora regija

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COM(2023) 38 final.

1

(2)  COM(2023) 40 final.

2

(3)  Mišljenje Europskog odbora regija – Poboljšanje radnih uvjeta u radu putem platformi (SL C 375, 30.9.2022., str. 45.).

3

(4)  Direktiva (EU) 2022/2041 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. listopada 2022. o primjerenim minimalnim plaćama u Europskoj uniji (SL L 275, 25.10.2022., str. 33.).

4

(5)  Eurofound, Representativeness of the European social partner organisations: Local and regional government sector and social services (Zastupljenost europskih organizacija socijalnih partnera: Sektor lokalne i regionalne uprave i socijalne usluge), 2020.

5

Representativeness of the European social partner organisations: Local and regional government sector and social services

(6)  Odbor za sektorski dijalog o lokalnim i regionalnim vlastima sastoji se od predstavnika dvaju uzajamno priznatih sektorskih socijalnih partnera u sektoru lokalnih i regionalnih vlasti: Vijeća europskih općina i regija (CEMR) i Europske federacije sindikata javnih službi (EPSU).

6

(7)  https://portal.cor.europa.eu/reghub/Pages/default.aspx.

7

(8)  Direktiva 2003/88/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. studenoga 2003. o određenim vidovima organizacije radnog vremena (SL L 299, 18.11.2003., str. 9.).

8

(9)  https://www.etuc.org/en/document/safe-home-safe-work-final-report-national-country-studies.

9

(10)  Mišljenje Europskog odbora regija o zakonitoj migraciji: privlačenje vještina i talenata u EU (SL C 79, 2.3.2023., str. 59.).

10

(11)  Baza tekstova o socijalnom dijalogu – Zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivanje – Europska komisija (europa.eu).

11

---

MIŠLJENJA

Odbor regija

154. plenarno zasjedanje OR-a, 15.3.2023.–16.3.2023.

| 30.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 188/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 188/10

---

Mišljenje Europskog odbora regija o temi „Budućnost Istočnog partnerstva iz lokalne i regionalne perspektive”

(2023/C 188/03)

| Izvjestitelj: | Alin-Adrian NICA (RO/EPP) |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | Samoinicijativno mišljenje |

Izvjestitelj:

Alin-Adrian NICA (RO/EPP)

Referentni dokument:

Samoinicijativno mišljenje

I.   PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA (OR),

| 1. | budući da ruski rat u Ukrajini, u kojem Rusiji pomaže Bjelorusija, i stalna prijetnja teritorijalnoj cjelovitosti Moldavije i Gruzije pokazuju da EU hitno treba snažnije poduprijeti slobodan i demokratski put zemalja u susjedstvu EU-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | budući da su se države članice EU-a i sadašnje istočnoeuropske partnerske zemlje (Armenija, Azerbajdžan, Gruzija, Republika Moldavija i Ukrajina) obvezale na nastavak, obnovu i jačanje Istočnog partnerstva kako bi ono ostalo vodeći forum i okvir za suradnju sa susjednim zemljama istočno od EU-a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | budući da će najmoćniji dugoročni europski odgovor na rusku invaziju biti činjenica da u istočnoj Europi, južnom Kavkazu i šire postoje slobodne i demokratske države, sa snažnim regionalnim i lokalnim vlastima, gospodarski dinamičnim gradovima i otpornim društvima predanima europskim vrijednostima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | budući da su sve partnerske zemlje sa svim pravima i obvezama sadržanima u Helsinškim sporazumima i osnivačkim statutima OESS-a slobodne zadržati europsku perspektivu, pod uvjetom da ispunjavaju i kriterije iz Kopenhagena; |
| --- | --- |

4.

II.   REDEFINIRANJE ISTOČNOG PARTNERSTVA

| 5. | pozdravlja odluku Europskog vijeća iz lipnja 2022. o dodjeli statusa zemalja kandidatkinja za članstvo u EU-u Republici Moldaviji i Ukrajini te o priznavanju buduće europske perspektive za Gruziju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | cijeni znatan napredak triju zemalja, Gruzije, Moldavije i Ukrajine („trojka”), u provedbi njihovih sporazuma o pridruživanju i detaljnih i sveobuhvatnih sporazuma o slobodnoj trgovini; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja stupanje na snagu Sveobuhvatnog i pojačanog sporazuma o partnerstvu Armenije 3. ožujka 2021. kao važnu etapu u odnosima EU-a i Armenije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smatra da bi „temeljna pitanja”, tj. zajednička predanost slobodi, demokraciji, vladavini prava i ljudskim pravima, trebala ostati zajednička osnova za zbližavanje Istočnog partnerstva, a uz to treba nastaviti rad na zajedničkim ciljevima kao što su promicanje rodne ravnopravnosti, zaštita manjina i jezičnih prava, borba protiv klimatskih promjena, napredak u ostvarivanju zelene i digitalne tranzicije, pružanje potpore snažnom i neovisnom civilnom društvu, povećanje otpornosti i blagostanja te produbljivanje gospodarskih odnosa; naglašava da su kontinuirana potpora bjeloruskoj demokratskoj oporbi na svim razinama upravljanja, kao i potpora civilnom društvu, ključni za promicanje demokratskih vrijednosti u toj zemlji; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe važnu ulogu koju regionalne i lokalne vlasti mogu imati u obrani „temeljnih pitanja” u regijama i lokalnim zajednicama te u postizanju zajedničkih ciljeva, a da pritom jamče načelo supsidijarnosti EU-a približavanjem građana iz raznih regija Europskoj uniji i njezinim vrijednostima; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava, međutim, da je potrebno redefinirati ciljeve politike Istočnog partnerstva i njegovu multilateralnu strukturu kako bi partnerstvo i dalje uspješno funkcioniralo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uviđa da se nakon više od desetljeća suradnje Istočnog partnerstva prioriteti pojedinih zemalja unutar tog partnerstva sada razlikuju zbog njihovih različitih razvojnih potreba, nacionalnih prioriteta i težnji u pogledu integracije, ali i zbog ruske politike agresije, destabilizirajuće taktike i dezinformacija. OR stoga s nestrpljenjem iščekuje prijedlog Europske komisije o procjeni budućnosti Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

11.

| 12. | potvrđuje da je Istočno partnerstvo i dalje relevantan okvir koji nije do kraja iskoristio svoj regionalni potencijal i koji može i dalje imati svrhu za sve partnere, pod uvjetom da se reformira kako bi za svaku zemlju definiralo specifične ciljeve u odnosu na EU. Fleksibilna struktura i fleksibilni alati unutar tog okvira trebali bi odgovoriti na potrebe novih zemalja kandidatkinja za članstvo u EU-u i drugih partnera, uz istodobno očuvanje zajedničkih vrijednosti i pravila, zajedničkih interesa i obveza; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe da bi Istočno partnerstvo trebalo biti više usmjereno na rezultate na način da prilagodi svoje alate i načine rada kako bi se odgovorilo na potrebe partnera, među ostalim pružanjem pomoći najnaprednijim partnerima na putu prema članstvu u EU-u; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva i Europsku komisiju i partnerske vlade da uključe regionalne i lokalne vlasti u utvrđivanje prioriteta suradnje s teritorijalnim učinkom (npr. u području energetske učinkovitosti, okoliša i prilagodbe klimatskim promjenama, prometne povezanosti, decentralizacije i reforme javne uprave te potpore civilnom društvu) te u rad relevantnih platformi i panela Istočnog partnerstva, koje bi trebalo proširiti tako da u njima budu zastupljeni predstavnici CORLEAP-a; |
| --- | --- |

14.

| 15. | prima na znanje pozitivne učinke suradnje Istočnog partnerstva na život građana, ali naglašava činjenicu da je potrebno na temelju dosadašnjih postignuća povećati vidljivost partnerstva i doprinos EU-a; to bi se moglo postići i sustavnom suradnjom s lokalnim i regionalnim vlastima i njihovim udrugama na terenu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | napominje da je potrebno dodatno podupirati lokalnu samoupravu, koja je sam temelj demokracije, kako bi se postigli ciljevi Istočnog partnerstva te pozdravlja rad Kongresa Vijeća Europe u tom području; |
| --- | --- |

16.

III.   PREPORUKE O POLITIKAMA

| 17. | zalaže se za usvajanje prilagođenog pristupa ciljevima Istočnog partnerstva kako bi se uzele u obzir različite potrebe zemalja kandidatkinja, potencijalnih zemalja kandidatkinja i drugih partnera EU-a, s obzirom na to da univerzalni pristup više nije opravdan; potrebe specifične za pojedinu zemlju trebale bi biti osmišljene tako da se u obzir uzimaju i posebni interesi regionalnih i lokalnih zajednica; |
| --- | --- |

17.

| 18. | preporučuje fleksibilnije zemljopisno područje primjene Istočnog partnerstva kako bi se otvorila mogućnost bliskije suradnje sa zemljama kao što su određene zemlje srednje Azije, te utvrdila područja za suradnju sa zemljama zapadnog Balkana; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe da bi u okviru obnovljenog Istočnog partnerstva trebalo potvrditi važnost regionalne i lokalne dimenzije umrežavanja putem političkog dijaloga (CORLEAP) i teritorijalne suradnje. U tom bi kontekstu Europski odbor regija i CORLEAP, preko svojih članova, članica i partnera, mogli doprinijeti provedbi teritorijalnog programa Istočnog partnerstva u obliku istorazinske suradnje i mehanizama uzajamnog učenja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uviđa da partnerstvo predstavlja dobar okvir za niz projekata usmjerenih na dobro upravljanje i jačanje civilnog društva; međutim, smatra da bi u njega trebalo uključiti mjere za jačanje otpornosti i u tu svrhu svim razinama upravljanja ponuditi nove alate; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe da bi u okviru Istočnog partnerstva trebalo uspostaviti višerazinsku platformu za lokalizaciju ciljeva održivog razvoja; postizanje ciljeva održivog razvoja u toj regiji potaknulo bi uvođenje lokalnih energetskih mjera i alternativa za stvaranje ekološki prihvatljivih sustava neovisnih o ruskim energetskim resursima, čime bi se poboljšali i izvori prihoda i otpornost lokalnih zajednica i njihovih građana; |
| --- | --- |

21.

| 22. | predlaže osnivanje zajedničkog tajništva Istočnog partnerstva, u kojem bi EU i svaki partner (uključujući i predstavnike lokalne i regionalne razine) bili propisno zastupljeni, s ciljem iskorištavanja sredstava te utvrđivanja i oblikovanja projekata u skladu s glavnim političkim ciljevima partnerstva; smatra da bi zajedničko tajništvo povećalo osjećaj odgovornosti članova za taj projekt, kao i transparentnost, koordinaciju i vidljivost; |
| --- | --- |

22.

| 23. | preporučuje da se bez daljnjeg odgađanja provede projekt virtualne akademije za lokalnu i regionalnu javnu upravu (1) kako bi se ojačala izgradnja kapaciteta lokalnih i regionalnih vlasti u Istočnom partnerstvu, promicala transparentnost i dobro upravljanje, suzbijala korupcija i pružala pomoć partnerskim zemljama u provođenju reformi decentralizacije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zalaže se za proširenje programa TAIEX i programa povezivanja na regionalne i lokalne vlasti u zemljama Istočnog partnerstva kako bi se poboljšali njihovi administrativni kapaciteti; proširenje mreže dionika projekata povezivanja na regionalne i lokalne vlasti imat će pozitivan učinak i doprinijeti lakšoj provedbi ciljeva projekta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smatra da bi namjenska financijska sredstva dodijeljena lokalnim i regionalnim vlastima EU-a i Istočnog partnerstva, koja treba utvrditi u okviru Gospodarskog i investicijskog plana za Istočno partnerstvo vrijednog 17 milijardi EUR, pomogla u širenju prekogranične i teritorijalne suradnje, među ostalim putem europskih grupacija za teritorijalnu suradnju (EGTS), čime bi se potaknula razmjena najboljih praksi i provedba projekata prilagođenih potrebama utvrđenih teritorijalnih ciljeva; |
| --- | --- |

25.

| 26. | smatra da bi se Istočno partnerstvo moglo više usredotočiti na praktične projekte i inicijative za povećanje povezanosti partnera Istočnog partnerstva s EU-om, posebno u području fizičke infrastrukture (cestovni i željeznički promet, električni i digitalni kabeli, pomorski putovi, energetska povezanost itd.), kao i za njihovu integraciju u digitalno i telekomunikacijsko tržište EU-a (npr. ukidanje naknada za roaming); stoga predlaže da se odmah ponude prilike za gospodarsku sektorsku integraciju, uključujući korake prema integraciji u unutarnje tržište EU-a, te financijska pomoć uz dosad nezabilježenu razinu i brzinu, među ostalim poticanjem lokalnog i regionalnog poduzetništva, posebno među malim i srednjim poduzećima u zemljama trojke; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva na stvaranje platforme za ulaganja u okviru Istočnog partnerstva kojom bi se povezao rad međunarodnih financijskih institucija i lokalnim i regionalnim vlastima omogućilo da olakšaju projekte u okviru Istočnog partnerstva u pogledu izgradnje kapaciteta, tehničke pomoći i dobrog upravljanja kako bi se potaknuo održivi teritorijalni razvoj, spriječile društvene i gospodarske nejednakosti te pružila potpora lokalizaciji i postizanju ciljeva održivog razvoja u tom području; |
| --- | --- |

27.

| 28. | stoga na temelju iskustva Razvojne banke Vijeća Europe predlaže razvoj modela za lokalna ulaganja u Istočnom partnerstvu u cilju financiranja širokog spektra socijalnih i gospodarskih projekata koje bi provodili vladini, lokalni i regionalni dionici te javne institucije; |
| --- | --- |

28.

| 29. | smatra da bi partnerskim zemljama trebalo omogućiti fleksibilnost da odabiru programe koji su za njih najrelevantniji i, istodobno, da daju prednost programima usmjerenima na lokalna i regionalna tijela, čime bi se Europskom odboru regija dala ključna uloga u utvrđivanju europskih partnera spremnih za daljnju suradnju s njihovim partnerima; |
| --- | --- |

29.

| 30. | preporučuje da se prednost daje mjerama i projektima usmjerenima posebno na zelenu i digitalnu tranziciju i poticanje socioekonomskog oporavka te poziva na donošenje programa za oporavak, otpornost i reformu na predstojećem sastanku na vrhu čelnika i čelnica država Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava činjenicu da su partnerske zemlje potpisale sporazum o suradnji u borbi protiv pogoršanja stanja okoliša, posebno naglašavajući klimatsku politiku, uključujući energiju i infrastrukturu, kao i smanjenje otpada i očuvanje biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | naglašava da su administrativna decentralizacija i proširenje djelokruga lokalnih vlasti u partnerskim zemljama ključni čimbenici za jamčenje i održavanje sveobuhvatne demokracije radi povećanja sudjelovanja građana, uključujući podupiranje novih metoda javnog savjetovanja (građanski paneli, participativna demokracija), antikorupcijske mjere, zaštitu ljudskih prava, među ostalim i prava manjina, i poboljšanje pravosudnih sustava uz istodobno podržavanje temeljnih vrijednosti EU-a; |
| --- | --- |

32.

| 33. | preporučuje da lokalne i regionalne vlasti Istočnog partnerstva i dalje surađuju sa svim partnerima čiji je cilj poticanje politika za lokalni razvoj izvan okvira politike proširenja EU-a, uključujući Vijeće Europe i europsku političku zajednicu. |
| --- | --- |

33.

Bruxelles, 15. ožujka 2023.

Predsjednik Europskog odbora regija

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Mišljenje Europskog odbora regija – Lokalne i regionalne vlasti u oblikovanju budućeg Istočnog partnerstva (SL C 79, 10.3.2020., str. 45.).

1

---

| 30.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 188/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 188/14

---

Mišljenje Europskog odbora regija o temi „Ciljevi i alati za pametnu ruralnu Europu”

(2023/C 188/04)

| Izvjestitelj: | Radim SRŠEŇ (CZ/EPP), načelnik Općine Dolní Studénky |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Radim SRŠEŇ (CZ/EPP), načelnik Općine Dolní Studénky

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA (OR)

Izazovi s kojima se suočavamo

| 1. | ponovno izražava svoju podršku dugoročnoj viziji za ruralna područja EU-a do 2040. (1), kojom će se poduprijeti teritorijalna kohezija i stvoriti nove mogućnosti za privlačenje inovativnih poduzeća, osigurati pristup kvalitetnim radnim mjestima, promicati nove i bolje vještine, osigurati bolja infrastruktura i usluge te ojačati uloga održive poljoprivrede i diversificiranih gospodarskih aktivnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da je postizanje ugljične neutralnosti do 2050. putem europskog zelenog plana bitno za veći prosperitet europskog društva i održavanje dobrih životnih uvjeta u EU-u te za potporu inovacijama koje će dovesti do postizanja tog cilja i osigurati konkurentnost EU-a na globalnoj razini; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uviđa da su pandemija bolesti COVID-19 i ruska agresija na Ukrajinu ukazale na veliku potrebu za otpornošću na svim razinama u EU-u – u općinama, gradovima, regijama i državama članicama; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da je za ostvarivanje najvažnijih europskih ciljeva od ključne važnosti provedba niza sektorskih i međusektorskih strategija i politika (2) kojima se u novom geopolitičkom kontekstu (3) povezuju zelena i digitalna tranzicija; |
| --- | --- |

4.

| 5. | u duhu Deklaracije iz Lednice (4) uvjeren je da svi ti planovi, aktivnosti i potpora mogu dovesti do zajedničkog cilja samo ako im se pristupa cjelovito i ako se provode u interesu cjelokupnog stanovništva Europske unije i cijelog njezinog teritorija i uz korištenje svih dostupnih sredstava, politika i alata EU-a; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uvjeren je da ruralna područja treba cijeniti kao prostor bez kojeg je nemoguće u duhu navedenih ciljeva ostvariti dugoročni održivi razvoj EU-a; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da je koncept pametnih sela inovativna politika EU-a i alat za ruralni razvoj koji može doprinijeti revitalizaciji ruralnih područja, što je osnovni cilj dugoročne vizije za ruralna područja; |
| --- | --- |

7.

Trenutno stanje ukazuje na našu ranjivost

| 8. | prepoznaje ranjivost EU-a u sva tri stupa održivog razvoja, a to su društvo, okoliš i gospodarstvo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da ruralna područja obuhvaćaju 80 % teritorija EU-a i da u njima živi 30 % njegovog stanovništva; |
| --- | --- |

9.

| 10. | napominje da postoje razlike u životnim uvjetima između ruralnih i urbanih područja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uočava postojanje rizika koji proizlaze iz mogućeg nedostatka energije iz neeuropskih izvora, kao i iz velike erozije tla u nizu zemalja EU-a i mogućeg nedostatka vode; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe potrebu da se područja EU-a prilagode klimatskim promjenama, da se osigura biološka raznolikost i da se više koriste obnovljivi izvori energije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | skreće pozornost na to da se mnogi od tih temeljnih izazova s kojima se EU suočava mogu svladati samo uz pomoć odgovarajuće potpore ruralnim područjima, koja je još uvijek nedovoljna; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zabrinut je zbog nedovoljnog pristupa digitalizaciji i nedostataka u infrastrukturi i uslugama, što ograničava gospodarski razvoj ruralnih područja. Da bi se očuvala vitalnost ruralnih područja potrebno je osigurati uvjete za rad na daljinu i poduzećima omogućiti da uspostave poslovni nastan i posluju pod istim uvjetima kao i ona u gradu. Stabilna i kvalitetna povezivost omogućila bi kako visokotehnološkim poduzećima koja u poslovanju koriste velike količine podataka tako i proizvodnoj industriji da posluju u rijetko naseljenim područjima. Danas postoje velike razlike u pristupu povezivosti, pri čemu ruralna i rijetko naseljena područja uvelike zaostaju za urbanim područjima i gradova. Za općine i regije izuzetno je važno da mogu pružati socijalne usluge putem širokopojasnih ili mobilnih mreža, a to iziskuje bolju pokrivenost i veću brzinu prijenosa podataka. Osobe koje žive u zajednicama sa slabom povezivošću izložene su riziku od digitalne isključenosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ponovno naglašava da zbog digitalizacije dolazi do velikih promjena na tržištu rada i da će 2040. godine 40 % radno sposobnog stanovništva EU-a imati visoko obrazovanje (5) i da će na tržištu rada tada dominirati „digitalna” generacija Y i Z; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uvjeren je da primjeri provedbe koncepta pametnih sela pokazuju važnost tog novog instrumenta promjene za holistički pristup ljudima i teritoriju (6), kojim se pametne općine, pametni gradovi i pametne regije povezuju u pametnom EU-u; |
| --- | --- |

16.

Poziv na djelovanje

| 17. | uvjeren je da prosperitet Europske unije ovisi o kvaliteti cijelog njezinog teritorija i stvaranju sličnih uvjeta za život građana i građanki svih dobnih skupina, svih stupnjeva obrazovanja i svih društvenih statusa u svakom dijelu EU-a; |
| --- | --- |

17.

| 18. | stoga poziva Europsku komisiju i suzakonodavce da razvoj EU-a sagledaju u cjelini, čime bi se uvažila činjenica da je razvoj ruralnih područja od presudne važnosti za sve građane i građanke EU-a; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva institucije EU-a, države članice i regije da iskoriste puni potencijal koncepta pametnih sela kao novog, inovativnog alata za europsku politiku i razvoj ruralnih područja; digitalna i tehnološka transformacija donosi nove izazove i prilike za postizanje bolje kvalitete života i usluga i u ruralnim područjima, kao i nove prilike za diversificirano ruralno gospodarstvo i pristup tržištu rada. Kao rezultat toga, može doprinijeti svladavanju postojećih demografskih izazova, zadržavanju mladih u ruralnim područjima i preokretanju trenda depopulacije i odljeva mozgova; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva na veću potporu ruralnim područjima na europskoj i nacionalnoj razini kako bi se omogućio razvoj pametnih sela i funkcionalnih urbano-ruralnih veza, pri čemu posebnu pažnju treba posvetiti planinskim, pograničnim, najudaljenijim i ekonomski, socijalno i demografski ugroženim ruralnim područjima i otocima, koje treba smatrati posebno osjetljivima. Pritom životni uvjeti u ruralnim područjima trebaju biti što sličniji uvjetima u gradskim područjima, a ruralna područja se smatraju kulturnim prostorom kojim se upravlja iz pametnih sela s raznolikim gospodarstvom, čiji je sastavni i znatan dio poljoprivreda; |
| --- | --- |

20.

| 21. | insistira na tome da bi svim politikama EU-a trebalo promicati privlačnost tih područja i štititi njihovu kvalitetu života i ruralno stanovništvo osiguravanjem jednakog pristupa osnovnim uslugama i mogućnostima. To se ne odnosi samo na kohezijsku politiku nego i na politike EU-a u području poljoprivrede, jedinstvenog tržišta, tržišnog natjecanja, zaštite okoliša i energetike, a mora se voditi računa i o tehnološkim mogućnostima koje se mijenjaju, kao i promjenama u društvu do kojih dolazi zbog nastojanja da se postignu paneuropski ciljevi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | predlaže da se pri stvaranju pametnih sela primjenjuje sedam načela:






  — | načelo promjene smjera, pri čemu tehnološki alati koji se mijenjaju ljudima omogućuju da rade na daljinu od kuće ili iz svoje zajednice i da usluge primaju kod kuće; |
| --- | --- | --- |

22.

—

načelo promjene smjera, pri čemu tehnološki alati koji se mijenjaju ljudima omogućuju da rade na daljinu od kuće ili iz svoje zajednice i da usluge primaju kod kuće;

| — | načelo kratkih udaljenosti, koje dovodi do lokalne proizvodnje i potrošnje, primjenom načelâ 3E (7); |
| --- | --- |

—

načelo kratkih udaljenosti, koje dovodi do lokalne proizvodnje i potrošnje, primjenom načelâ 3E (7);

| — | načelo otpornosti ljudi i zajednica, lokalnog gospodarstva i okoliša; |
| --- | --- |

—

načelo otpornosti ljudi i zajednica, lokalnog gospodarstva i okoliša;

| — | načelo jednog rješenja koje ima nekoliko ekvivalentnih učinaka, tj. holistički pristup; |
| --- | --- |

—

načelo jednog rješenja koje ima nekoliko ekvivalentnih učinaka, tj. holistički pristup;

| — | načelo suradnje u svrhu pronalaženja djelotvornih rješenja, uz povezivanje općina radi rješavanja pitanja od zajedničkog interesa, što nije uvjetovano administrativnim granicama regija; |
| --- | --- |

—

načelo suradnje u svrhu pronalaženja djelotvornih rješenja, uz povezivanje općina radi rješavanja pitanja od zajedničkog interesa, što nije uvjetovano administrativnim granicama regija;

| — | načelo kohezije i komplementarnosti, što podrazumijeva da se pametna sela i pametni gradovi u pametnim regijama razvijaju kroz horizontalnu i vertikalnu suradnju teritorija, da se prilike ujednačavaju, a napetosti smanjuju; |
| --- | --- |

—

načelo kohezije i komplementarnosti, što podrazumijeva da se pametna sela i pametni gradovi u pametnim regijama razvijaju kroz horizontalnu i vertikalnu suradnju teritorija, da se prilike ujednačavaju, a napetosti smanjuju;

| — | načelo donošenja odluka „na temelju informacija” koje se zasniva na otvorenim podacima i transparentnosti postupaka, pri čemu su podaci dobiveni uz potporu iz javnih izvora dostupni javnim upravama, građanima i poduzetnicima u interesu pronalaženja novih rješenja za razvoj dobrih uvjeta za život ljudi, kao i za zajednice i poduzeća; |
| --- | --- |

—

načelo donošenja odluka „na temelju informacija” koje se zasniva na otvorenim podacima i transparentnosti postupaka, pri čemu su podaci dobiveni uz potporu iz javnih izvora dostupni javnim upravama, građanima i poduzetnicima u interesu pronalaženja novih rješenja za razvoj dobrih uvjeta za život ljudi, kao i za zajednice i poduzeća;

| 23. | smatra da će za taj pristup biti potreban niz novih rješenja prilagođenih raznim regijama i konkretnim ruralnim područjima, što podrazumijeva i znatnu potporu inovacijama, istraživanju i razvoju i na europskoj i na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe važnost pružanja usluga svim građanima na svim lokacijama u EU-u u roku koji treba odrediti na temelju karakteristika pojedinačnih ruralnih područja. Bit će potrebna potpora istraživanju i razvoju u svim područjima života u pametnom ruralnom okruženju koje se mijenja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | traži da se u skladu s tim kriterijem izgradi infrastruktura, uzimajući u obzir činjenicu da je razvoj infrastrukture cestovnog i željezničkog prometa jednako važan kao i razvoj mreža 5G i povezane digitalne infrastrukture; |
| --- | --- |

25.

| 26. | traži intenzivnu potporu ruralnim područjima kako bi se ostvario program politike do 2030. (8), prije svega jačanje digitalnih vještina i obrazovanja, sigurna i održiva digitalna infrastruktura, digitalna transformacija poduzeća i digitalizacija javnih usluga; pozdravlja uključivanje ruralnih područja u Europsku deklaraciju o digitalnim pravima i načelima za digitalno desetljeće (9); |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava da je potrebno spriječiti nastanak digitalno isključenih zajednica i krajeva kako se ne bi produbljivale razlike u društvu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | traži da se koriste svi realno dostupni obnovljivi izvori energije koji bi mogli postojati na određenom području te da se u velikoj mjeri podupire proizvodnja i potrošnja energije na lokalnoj razini (razvoj prozumenata); |
| --- | --- |

28.

| 29. | traži da se podrži energetski učinkovita izgradnja i obnova stambenih prostora u ruralnim područjima kako bi se stvorili dobri uvjeti za postojeće stanovništvo i za dolazak novih ljudi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva na stvaranje boljih uvjeta za razvoj diversificiranih malih i srednjih poduzeća te na to da start-up poduzeća postanu uobičajeni dio razvoja pametnih općina u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

30.

| 31. | smatra da je inicijativa start-up sela važan element razvoja gospodarskog stupa pametnih sela; |
| --- | --- |

31.

| 32. | naglašava da je provedba strategija pametne specijalizacije jednako važna za inovacije posvuda u EU-u, uključujući i ruralna područja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva na razvoj „dobrog upravljanja”, uključujući digitalnu javnu upravu, što će ljudima u ruralnim područjima omogućiti daljinski pristup komunalnim, regionalnim i državnim uslugama. To mora biti popraćeno administrativnim pojednostavljenjem; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva na to da obrazovanje bude dostupno svim dobnim skupinama, kako fizički na licu mjesta tako i na daljinu, kao i na razvoj društvenih centara koji bi nudili niz usluga, od knjižnica do socijalnog rada; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva na to da kvalitetna zdravstvena i socijalna skrb budu decentralizirane, međusobno povezane i organizirane na način koji ljudima omogućuje da tijekom cijelog života žive u svom domu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | napominje da je vrlo korisno razviti mogućnosti telemedicine, i e-zdravstva općenito, ali i novih polja (npr. virtualna stvarnost), koja mogu pomoći u brojnim područjima, od stručnog obrazovanja do socijalne skrbi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva na to da integrirani sustav spašavanja funkcionira ne samo unutar pojedinačnih država članica nego i putem uzajamne prekogranične suradnje, prije svega u pograničnim područjima, čime bi se omogućio brz odgovor na krizne situacije; |
| --- | --- |

37.

| 38. | traži potporu za razvoj moderne poljoprivrede i biogospodarstva (u obalnim područjima plavog gospodarstva) i za odgovorno upravljanje sirovinama i materijalima u smislu kružnog gospodarstva; uvjeren je da će se zahvaljujući agrošumarstvu, pametnoj poljoprivredi, akvaponici i drugim područjima i praksama olakšati rad ljudi u poljoprivredi, a ujedno povećati prehrambena samodostatnost Europe i smanjiti erozija; |
| --- | --- |

38.

| 39. | traži da se uzme u obzir očekivano povećanje broja kvalificiranih osoba koje rade na poslovima za koje lokacija nije važna (npr. osobe u kreativnim industrijama) i koje su odlučile živjeti u ruralnom području; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zahtijeva da se u tom području podrže nova rješenja jer se novi europski Bauhaus ne odnosi samo na gradove već i na stvaranje krajolika čija se raznolikost uzima u obzir, imajući na umu potrebu za očuvanjem i razvojem biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zahtijeva da se činjenica da sposobnost prilagodbe klimatskim promjenama i održavanje biološke raznolikosti i kvalitete šuma prvenstveno ovise o pametnom razvoju ruralnih područja sagleda iz financijske perspektive; skreće pozornost na potencijal koji decentralizirano pročišćavanje vode u malim općinama ima za poboljšanje zadržavanja vode u prirodnom okolišu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva na stvaranje uvjeta za aktivnu mobilnost (infrastruktura za nemotorizirani promet) kako bi se omogućilo jačanje zdravog načina života lokalnog stanovništva i daljnji razvoj održivog turizma; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ističe bitan doprinos autonomne čiste mobilnosti razvoju pametnih sela; |
| --- | --- |

43.

| 44. | traži da se osigura da se potpora radu u zajednici provodi tako da se zaštite ranjive skupine stanovništva, prije svega žene. Socijalni rad vodi k poboljšanju životnih uvjeta marginaliziranih skupina stanovništva u ruralnim područjima, kao i poboljšanju životnih izgleda djece iz isključenih zajednica; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ističe da koncept pametnih sela treba postati sastavni dio politike regionalnog razvoja i stvarati sinergije s postojećim alatima, npr. inicijativom LEADER/CLLD. U sklopu tog rada vlade i institucije na svim razinama u svoje bi programiranje trebale na cjelovitiji način uključivati lokalne akcijske grupe (LAG-ove). Pametna sela, kojima bi mogle upravljati lokalne akcijske grupe, imaju potencijal za povećanje ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uvjeren je da će se zahvaljujući podupiranju razvoja ruralnih područja s pomoću navedenih mjera znatno ojačati otpornost Europe, osigurati veća kvaliteta života ne samo u tim područjima nego, kao rezultat promjena u ruralnim područjima, i u gradovima, povećati konkurentnost EU-a, poboljšati kvaliteta okoliša i ojačati socijalna kohezija; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ističe da je zbog razmjera tih izazova potrebna velika koncentracija financijskih sredstava i svih aktivnosti u ruralnim područjima, uključujući i one za razvoj urbano-ruralnih veza; smatra da je nužno povezati razvojne alate, smanjiti njihovu fragmentiranost i povećati sinergije između inicijative LEADER/CLLD, inicijative pametna sela i lokalnih akcijskih grupa, koje se financiraju iz svih europskih fondova, uključujući Europski fond za regionalni razvoj, Europski socijalni fond, planove ZPP-a i sredstva instrumenta Next Generation EU. Svi su ti instrumenti ključni za promicanje kohezivnog razvoja ruralnih područja; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva na postupnu promjenu kriterija za raspodjelu potpore iz izvora EU-a u okviru koje bi se uzeo u obzir teritorijalni udio ruralnih područja u EU-u i broj općina u njima; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva na to da se nakon 2027. u kohezijsku politiku na razini EU-a uvede regionalna usmjerenost i izdvajanje za ruralna područja, pri čemu u sporazumima o partnerstvu treba odrediti minimalni prag za potporu. Iz aspekta procjene učinka na ruralna područja i u skladu s načelom „nenanošenja štete koheziji”, to bi se trebalo primjenjivati i na druge politike u proračunu EU-a koje imaju teritorijalnu dimenziju, uključujući sve sljednike instrumenta Next Generation EU; |
| --- | --- |

49.

Sustav praćenja

| 50. | pozdravlja osnivanje Opservatorija za ruralna područja u svrhu izrade pokazatelja za praćenje razvoja ruralnih područja s obzirom na to da je dostupnost podataka barem na razini NUTS 3 u svim zemljama EU-a izuzetno važna; ističe da je važno da države članice svake godine dostavljaju te podatke u otvorenom formatu koji je dostupan javnosti, uključujući i znanstvenu zajednicu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | skreće pozornost na to da je hitno potrebno izići iz okvira novog Teritorijalnog programa 2030. i dugoročne vizije za ruralna područja kako bi se pripremila europska ruralna agenda kojom bi se mogli mobilizirati posebni pokazatelji za provjeru korištenja strukturnih fondova u regijama iz članka 174. Pokazatelje bi trebalo osmisliti i kao osnovne pokazatelje za sva ruralna područja (npr. u području digitalne infrastrukture) i kao specifične pokazatelje, uzimajući u obzir specifičnu situaciju na pojedinačnim područjima, uz posebne podatke o planinskim regijama, otocima, ruralnim područjima, područjima koja se suočavaju s demografskim i industrijskim slabljenjem itd. Ti bi se pokazatelji trebali definirati na podregionalnoj razini (primjerice NUTS 3 i LAU), gdje postoje najveće razlike u razvoju, i treba ih koristiti u procjeni učinka svih politika EU-a na ruralna područja; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisiju da u svoje evaluacijsko izvješće o provedbi dugoročne vizije za ruralna područja uključi prijedloge ciljeva i pokazatelja; poziva Komisiju da predloži kako integrirati te ciljeve u postojeće sustave praćenja EU-a (npr. europski semestar); |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva države članice i regije da surađuju na stvaranju i primjeni tih pokazatelja za mjerenje promjena u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

53.

| 54. | prepoznaje mogućnosti koje donosi sustavno kontinuirano prikupljanje podataka, npr. putem satelita, i poziva da se ti podaci na primjeren način koriste; |
| --- | --- |

54.

| 55. | svjestan je da se kvaliteta života ne može mjeriti samo kvantitativno; stoga traži potporu EU-a za istraživačke projekte koji će dovesti do stvaranja drugih, prije svega kvalitativnih pokazatelja i metoda kojima se omogućuje analiza stanja i dinamike razvoja u ruralnim područjima, što će omogućiti cjelovit pristup tom razvoju i potporu najdjelotvornijim mjerama u daljnjem razvoju teritorija i društva EU-a. |
| --- | --- |

55.

Bruxelles, 15. ožujka 2023.

Predsjednik Europskog odbora regija

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COM(2021) 345 final.

1

(2)  Na primjer, Osmi akcijski plan za okoliš, Akcijski plan za postizanje nulte stope onečišćenja, Strategija za bioraznolikost do 2030., plan REPowerEU, Digitalni kompas 2030., program politike za 2030. „Put u digitalno desetljeće”.

2

(3)  COM(2022) 289.

3

(4)  https://memportal.cor.europa.eu/Handlers/ViewDoc.ashx?doc=COR-2022-05357-00-00-DECL-TRA-EN.docx

4

(5)  Lutz, W., Goujon, A., Kc, S., Stonawski, M. i Stilianakis, N., Demographic and Human Capital Scenarios for the 21st Century: 2018 assessment for 201 countries (Scenariji za demografski i ljudski kapital za 21. stoljeće: ocjena iz 2018. za 201 zemlju), EUR 29113 EN, Ured za publikacije Europske unije, Luksemburg, 2018., ISBN 978-92-79-78024-0 (na internetu), JRC111148.

5

Demographic and Human Capital Scenarios for the 21st Century: 2018 assessment for 201 countries

(6)  Vidjeti primjere dobre prakse predstavljene na konferenciji Innovative Region – Opportunities and Challenges (Inovativna regija: prilike i izazovi), održanoj u Jeseníku 2022. godine u okviru češkog predsjedanja Europskim vijećem, https://mmr.cz/en/microsites/pres/akce/cz-pres-konference-inovativni-region-prilezitosti.

6

Innovative Region – Opportunities and Challenges

(7)  Skraćenica izvedena iz engleskih riječi economy, efficiency, effectiveness (gospodarstvo, učinkovitost, djelotvornost).

7

economy, efficiency, effectiveness

(8)  COM(2021) 574 final.

8

(9)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/european-declaration-digital-rights-and-principles.

9

---

III Pripremni akti

Odbor regija

154. plenarno zasjedanje OR-a, 15.3.2023.–16.3.2023.

| 30.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 188/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 188/19

---

Mišljenje Europskog odbora regija o temi „Kratkoročno iznajmljivanje smještaja: usklađivanje potreba lokalnih zajednica, poduzetnika i turista”

(2023/C 188/05)

| Izvjestitelj: | Roberto CIAMBETTI (ECR/IT), član i predsjednik Regionalnog vijeća Regije Veneto |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o prikupljanju i razmjeni podataka o uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i izmjeni Uredbe (EU) 2018/1724
  COM/2022/571 final |

Izvjestitelj:

Roberto CIAMBETTI (ECR/IT), član i predsjednik Regionalnog vijeća Regije Veneto

Referentni dokument:

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o prikupljanju i razmjeni podataka o uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i izmjeni Uredbe (EU) 2018/1724

COM/2022/571 final

I.   PREPORUKE ZA IZMJENE

Amandman 1.

Uvodna izjava 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (1) | Usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja koje nude iznajmljivači postoje već dugi niz godina kao dopuna drugim uslugama smještaja kao što su hoteli, hosteli ili usluge noćenja s doručkom. Obujam usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja znatno se povećava u cijeloj Uniji zbog rasta ekonomije platformi. Iako usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja otvaraju brojne mogućnosti za goste, iznajmljivače i cijeli turistički ekosustav, njihov brzi rast dovodi i do zabrinutosti i poteškoća, posebno za lokalne zajednice i javna tijela. Jedan od glavnih problema je nedostatak pouzdanih informacija o uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja, kao što su identitet iznajmljivača, lokacija na kojoj se te usluge nude i njihovo trajanje, što nadležnim tijelima otežava procjenu utjecaja usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i osmišljavanje i provedbu primjerene i proporcionalne politike. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(1)

Usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja koje nude iznajmljivači postoje već dugi niz godina kao dopuna drugim uslugama smještaja kao što su hoteli, hosteli ili usluge noćenja s doručkom. Obujam usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja znatno se povećava u cijeloj Uniji zbog rasta ekonomije platformi. Iako usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja otvaraju brojne mogućnosti za goste, iznajmljivače i cijeli turistički ekosustav, njihov brzi rast dovodi i do zabrinutosti i poteškoća, posebno za lokalne zajednice i javna tijela. Jedan od glavnih problema je nedostatak pouzdanih informacija o uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja, kao što su identitet iznajmljivača, lokacija na kojoj se te usluge nude i njihovo trajanje, što nadležnim tijelima otežava procjenu utjecaja usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i osmišljavanje i provedbu primjerene i proporcionalne politike.

| (1) | Usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja koje nude iznajmljivači postoje već dugi niz godina kao dopuna drugim uslugama smještaja kao što su hoteli, hosteli ili usluge noćenja s doručkom. Obujam usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja znatno se povećava u cijeloj Uniji zbog rasta ekonomije platformi.
  Neke platforme ne djeluju u duhu usklađenosti i suradnje u vezi sa zakonima i pravilima.
  Iako usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja otvaraju brojne mogućnosti za goste, iznajmljivače i cijeli turistički ekosustav, njihov brzi rast dovodi i do zabrinutosti i poteškoća, posebno za lokalne zajednice i javna tijela. Jedan od glavnih problema je nedostatak pouzdanih informacija o uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja, kao što su identitet iznajmljivača, lokacija na kojoj se te usluge nude i njihovo trajanje, što nadležnim tijelima otežava procjenu utjecaja usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i osmišljavanje i provedbu primjerene i proporcionalne politike. |
| --- | --- |

(1)

Usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja koje nude iznajmljivači postoje već dugi niz godina kao dopuna drugim uslugama smještaja kao što su hoteli, hosteli ili usluge noćenja s doručkom. Obujam usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja znatno se povećava u cijeloj Uniji zbog rasta ekonomije platformi.
  Neke platforme ne djeluju u duhu usklađenosti i suradnje u vezi sa zakonima i pravilima.
  Iako usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja otvaraju brojne mogućnosti za goste, iznajmljivače i cijeli turistički ekosustav, njihov brzi rast dovodi i do zabrinutosti i poteškoća, posebno za lokalne zajednice i javna tijela. Jedan od glavnih problema je nedostatak pouzdanih informacija o uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja, kao što su identitet iznajmljivača, lokacija na kojoj se te usluge nude i njihovo trajanje, što nadležnim tijelima otežava procjenu utjecaja usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i osmišljavanje i provedbu primjerene i proporcionalne politike.

Amandman 2.

Uvodna izjava 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (3) | U tu bi svrhu trebalo utvrditi usklađena pravila za generiranje i razmjenu podataka za usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja kako bi se javnim tijelima omogućili bolji pristup podacima o pružanju usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i bolja kvaliteta tih podataka, što bi im zauzvrat trebalo omogućiti da učinkovito i proporcionalno osmisle i provedu politike o takvim uslugama. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(3)

U tu bi svrhu trebalo utvrditi usklađena pravila za generiranje i razmjenu podataka za usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja kako bi se javnim tijelima omogućili bolji pristup podacima o pružanju usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i bolja kvaliteta tih podataka, što bi im zauzvrat trebalo omogućiti da učinkovito i proporcionalno osmisle i provedu politike o takvim uslugama.

| (3) | U tu bi svrhu trebalo utvrditi usklađena pravila za generiranje i razmjenu podataka za usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja kako bi se javnim tijelima omogućili bolji pristup podacima o pružanju usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i bolja kvaliteta tih podataka, što bi im zauzvrat trebalo omogućiti da učinkovito i proporcionalno osmisle i provedu politike o takvim uslugama.
  To podrazumijeva očuvanje prilika za platforme uz poštovanje ciljeva javne politike, kao što su dostupno i cjenovno pristupačno stanovanje i zaštita gradskih središta, osobito s obzirom na to da se ekonomska situacija u Europi pogoršava. Usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja putem platformi i njihov utjecaj ne smiju ugroziti visok stupanj prihvaćenosti turizma u europskim regijama i gradovima ni narušiti kvalitetu života u gradskim četvrtima. |
| --- | --- |

(3)

U tu bi svrhu trebalo utvrditi usklađena pravila za generiranje i razmjenu podataka za usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja kako bi se javnim tijelima omogućili bolji pristup podacima o pružanju usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i bolja kvaliteta tih podataka, što bi im zauzvrat trebalo omogućiti da učinkovito i proporcionalno osmisle i provedu politike o takvim uslugama.
  To podrazumijeva očuvanje prilika za platforme uz poštovanje ciljeva javne politike, kao što su dostupno i cjenovno pristupačno stanovanje i zaštita gradskih središta, osobito s obzirom na to da se ekonomska situacija u Europi pogoršava. Usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja putem platformi i njihov utjecaj ne smiju ugroziti visok stupanj prihvaćenosti turizma u europskim regijama i gradovima ni narušiti kvalitetu života u gradskim četvrtima.

Amandman 3.

Uvodna izjava 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (5) | Cilj ove Uredbe nije osigurati usklađenost s carinskim ili poreznim pravilima niti ona utječe na nadležnosti država članica u području kaznenih djela. U skladu s tim ne utječe na nadležnost država članica ili Unije u tim područjima ili na instrumente nacionalnog prava ili prava Unije donesene na temelju takve nadležnosti za pristup podacima, njihovu razmjenu i upotrebu u tim područjima. Stoga bi trebalo isključiti moguću buduću upotrebu osobnih podataka obrađenih u skladu s Uredbom u svrhu kaznenog progona ili u porezne i carinske svrhe. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(5)

Cilj ove Uredbe nije osigurati usklađenost s carinskim ili poreznim pravilima niti ona utječe na nadležnosti država članica u području kaznenih djela. U skladu s tim ne utječe na nadležnost država članica ili Unije u tim područjima ili na instrumente nacionalnog prava ili prava Unije donesene na temelju takve nadležnosti za pristup podacima, njihovu razmjenu i upotrebu u tim područjima. Stoga bi trebalo isključiti moguću buduću upotrebu osobnih podataka obrađenih u skladu s Uredbom u svrhu kaznenog progona ili u porezne i carinske svrhe.

| (5) | Cilj ove Uredbe nije osigurati usklađenost s carinskim ili poreznim pravilima niti ona utječe na nadležnosti država članica u području kaznenih djela. U skladu s tim ne utječe na nadležnost država članica ili Unije u tim područjima ili na instrumente nacionalnog prava ili prava Unije donesene na temelju takve nadležnosti za pristup podacima, njihovu razmjenu i upotrebu u tim područjima. Stoga bi trebalo isključiti moguću buduću upotrebu osobnih podataka obrađenih u skladu s Uredbom u svrhu kaznenog progona ili u porezne i carinske svrhe.
  U svim područjima zakonodavstva i provedbe pojam „nacionalni” uvijek uključuje i razinu regija i općina, kao i ruralnu razinu. |
| --- | --- |

(5)

Cilj ove Uredbe nije osigurati usklađenost s carinskim ili poreznim pravilima niti ona utječe na nadležnosti država članica u području kaznenih djela. U skladu s tim ne utječe na nadležnost država članica ili Unije u tim područjima ili na instrumente nacionalnog prava ili prava Unije donesene na temelju takve nadležnosti za pristup podacima, njihovu razmjenu i upotrebu u tim područjima. Stoga bi trebalo isključiti moguću buduću upotrebu osobnih podataka obrađenih u skladu s Uredbom u svrhu kaznenog progona ili u porezne i carinske svrhe.
  U svim područjima zakonodavstva i provedbe pojam „nacionalni” uvijek uključuje i razinu regija i općina, kao i ruralnu razinu.

Amandman 4.

Uvodna izjava 9.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (9) | Postupci registracije nadležnim tijelima omogućuju prikupljanje informacija o iznajmljivačima i smještajnim jedinicama za pružanje usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja. Registracijski broj, koji je jedinstvena identifikacijska oznaka smještajne jedinice koja se iznajmljuje, trebao bi služiti tomu da se podaci koje platforme prikupljaju i razmjenjuju mogu pravilno pripisati iznajmljivačima i smještajnim jedinicama. Stoga bi nadležna tijela, ako žele primati podatke od pružatelja internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje smještaja, trebala uspostaviti ili provoditi postupke registracije za iznajmljivače i njihove smještajne jedinice na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(9)

Postupci registracije nadležnim tijelima omogućuju prikupljanje informacija o iznajmljivačima i smještajnim jedinicama za pružanje usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja. Registracijski broj, koji je jedinstvena identifikacijska oznaka smještajne jedinice koja se iznajmljuje, trebao bi služiti tomu da se podaci koje platforme prikupljaju i razmjenjuju mogu pravilno pripisati iznajmljivačima i smještajnim jedinicama. Stoga bi nadležna tijela, ako žele primati podatke od pružatelja internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje smještaja, trebala uspostaviti ili provoditi postupke registracije za iznajmljivače i njihove smještajne jedinice na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini.

| (9) | Postupci registracije nadležnim tijelima omogućuju prikupljanje informacija o iznajmljivačima i smještajnim jedinicama za pružanje usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja. Registracijski broj, koji je jedinstvena identifikacijska oznaka smještajne jedinice koja se iznajmljuje, trebao bi služiti tomu da se podaci koje platforme prikupljaju i razmjenjuju mogu pravilno pripisati iznajmljivačima i smještajnim jedinicama. Stoga bi nadležna tijela, ako žele primati podatke od pružatelja internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje smještaja, trebala uspostaviti ili provoditi postupke registracije za iznajmljivače i njihove smještajne jedinice na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini.
  Postupkom registracije na temelju ove Uredbe ne dovode se u pitanje moguće druge obveze izvješćivanja, primjerice u području oporezivanja, registra stanovništva i statistike. |
| --- | --- |

(9)

Postupci registracije nadležnim tijelima omogućuju prikupljanje informacija o iznajmljivačima i smještajnim jedinicama za pružanje usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja. Registracijski broj, koji je jedinstvena identifikacijska oznaka smještajne jedinice koja se iznajmljuje, trebao bi služiti tomu da se podaci koje platforme prikupljaju i razmjenjuju mogu pravilno pripisati iznajmljivačima i smještajnim jedinicama. Stoga bi nadležna tijela, ako žele primati podatke od pružatelja internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje smještaja, trebala uspostaviti ili provoditi postupke registracije za iznajmljivače i njihove smještajne jedinice na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini.
  Postupkom registracije na temelju ove Uredbe ne dovode se u pitanje moguće druge obveze izvješćivanja, primjerice u području oporezivanja, registra stanovništva i statistike.

Obrazloženje

Ova uredba ne bi se trebala odnositi na obveze izvješćivanja utvrđene za iznajmljivače i platforme koje se temelje na drugim zakonima ili pravilima koji su u skladu s pravom Unije.

Amandman 5.

Uvodna izjava 12.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (12) | Države članice trebale bi moći zahtijevati od iznajmljivača da dostave dodatne informacije i dokumentaciju kojom se potvrđuje usklađenost sa zahtjevima utvrđenima nacionalnim pravom, kao što su sigurnosni i zdravstveni zahtjevi te zahtjevi za zaštitu potrošača. Za potrebe jednakog pristupa i uključenosti države članice posebno mogu zahtijevati da iznajmljivači navedu informacije o pristupačnosti smještajnih jedinica koje se nude za usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja za osobe s invaliditetom u skladu s nacionalnim ili lokalnim zahtjevima za pristupačnost. Međutim, svi zahtjevi trebali bi biti u skladu s načelima nediskriminacije i proporcionalnosti, što znači da moraju biti primjereni i nužni za ostvarenje legitimnog regulatornog cilja, i u skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije i Direktivom 2006/123/EZ. Osim toga, države članice trebale bi moći iznajmljivačima uvesti zahtjeve za dostavu informacija koji su usklađeni s pravom Unije u odnosu na pitanja koja nisu obuhvaćena ovom Uredbom, kao što su neplaćeni boravci, među ostalim ako se smještaj pruža ranjivim osobama kao što su izbjeglice ili korisnici privremene zaštite. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(12)

Države članice trebale bi moći zahtijevati od iznajmljivača da dostave dodatne informacije i dokumentaciju kojom se potvrđuje usklađenost sa zahtjevima utvrđenima nacionalnim pravom, kao što su sigurnosni i zdravstveni zahtjevi te zahtjevi za zaštitu potrošača. Za potrebe jednakog pristupa i uključenosti države članice posebno mogu zahtijevati da iznajmljivači navedu informacije o pristupačnosti smještajnih jedinica koje se nude za usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja za osobe s invaliditetom u skladu s nacionalnim ili lokalnim zahtjevima za pristupačnost. Međutim, svi zahtjevi trebali bi biti u skladu s načelima nediskriminacije i proporcionalnosti, što znači da moraju biti primjereni i nužni za ostvarenje legitimnog regulatornog cilja, i u skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije i Direktivom 2006/123/EZ. Osim toga, države članice trebale bi moći iznajmljivačima uvesti zahtjeve za dostavu informacija koji su usklađeni s pravom Unije u odnosu na pitanja koja nisu obuhvaćena ovom Uredbom, kao što su neplaćeni boravci, među ostalim ako se smještaj pruža ranjivim osobama kao što su izbjeglice ili korisnici privremene zaštite.

| (12) | Države članice trebale bi moći zahtijevati od iznajmljivača da dostave dodatne informacije i dokumentaciju kojom se potvrđuje usklađenost sa zahtjevima utvrđenima nacionalnim pravom, kao što su
  porezni,
  sigurnosni i zdravstveni zahtjevi te zahtjevi za zaštitu potrošača. Za potrebe jednakog pristupa i uključenosti države članice posebno mogu zahtijevati da iznajmljivači navedu informacije o pristupačnosti smještajnih jedinica koje se nude za usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja za osobe s invaliditetom u skladu s nacionalnim ili lokalnim zahtjevima za pristupačnost. Međutim, svi zahtjevi trebali bi biti u skladu s načelima nediskriminacije i proporcionalnosti, što znači da moraju biti primjereni i nužni za ostvarenje legitimnog regulatornog cilja, i u skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije i Direktivom 2006/123/EZ. Osim toga, države članice trebale bi moći iznajmljivačima uvesti zahtjeve za dostavu informacija koji su usklađeni s pravom Unije u odnosu na pitanja koja nisu obuhvaćena ovom Uredbom, kao što su neplaćeni boravci, među ostalim ako se smještaj pruža ranjivim osobama kao što su izbjeglice ili korisnici privremene zaštite. |
| --- | --- |

(12)

Države članice trebale bi moći zahtijevati od iznajmljivača da dostave dodatne informacije i dokumentaciju kojom se potvrđuje usklađenost sa zahtjevima utvrđenima nacionalnim pravom, kao što su
  porezni,
  sigurnosni i zdravstveni zahtjevi te zahtjevi za zaštitu potrošača. Za potrebe jednakog pristupa i uključenosti države članice posebno mogu zahtijevati da iznajmljivači navedu informacije o pristupačnosti smještajnih jedinica koje se nude za usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja za osobe s invaliditetom u skladu s nacionalnim ili lokalnim zahtjevima za pristupačnost. Međutim, svi zahtjevi trebali bi biti u skladu s načelima nediskriminacije i proporcionalnosti, što znači da moraju biti primjereni i nužni za ostvarenje legitimnog regulatornog cilja, i u skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije i Direktivom 2006/123/EZ. Osim toga, države članice trebale bi moći iznajmljivačima uvesti zahtjeve za dostavu informacija koji su usklađeni s pravom Unije u odnosu na pitanja koja nisu obuhvaćena ovom Uredbom, kao što su neplaćeni boravci, među ostalim ako se smještaj pruža ranjivim osobama kao što su izbjeglice ili korisnici privremene zaštite.

Amandman 6.

Uvodna izjava 16.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (16) | Člankom 31. Uredbe (EU) 2022/2065 utvrđuju se određeni zahtjevi u pogledu dužne pažnje za pružatelje internetskih platformi koje potrošačima omogućuju sklapanje ugovora na daljinu s trgovcima. Ti se zahtjevi primjenjuju na internetske platforme za kratkoročno iznajmljivanje smještaja u odnosu na usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja koje nude iznajmljivači koji se smatraju trgovcima. Međutim, karakteristično je obilježje sektora kratkoročnog iznajmljivanja to da su iznajmljivači često privatne osobe koje povremeno nude usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja među ravnopravnim sudionicima, koje ne ispunjavaju nužno uvjete da bi ih se moglo kategorizirati kao „trgovce” na temelju prava Unije. Stoga je u skladu s konceptom i ciljem „integrirane usklađenosti” iz članka 31. Uredbe (EU) 2022/2065 te kako bi se nadležnim tijelima omogućilo da provjere poštuju li se primjenjive obveze registracije primjereno primijeniti posebne uvjete za integriranu usklađenost u kontekstu usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja, uključujući one koje nude iznajmljivači koji se ne smatraju trgovcima na temelju prava Unije. Internetske platforme za kratkoročno iznajmljivanje smještaja trebale bi se pobrinuti da se usluge ne nude ako nije naveden registracijski broj u slučajevima kad iznajmljivač izjavi da se primjenjuje takav registracijski broj.
  To ne bi trebalo dovesti do obveze internetskih platformi
  za kratkoročno iznajmljivanje
  da općenito prate usluge koje nude iznajmljivači putem njihove platforme ni opće obveze
  utvrđivanja činjenica radi procjene točnosti registracijskog broja prije objave ponude usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(16)

Člankom 31. Uredbe (EU) 2022/2065 utvrđuju se određeni zahtjevi u pogledu dužne pažnje za pružatelje internetskih platformi koje potrošačima omogućuju sklapanje ugovora na daljinu s trgovcima. Ti se zahtjevi primjenjuju na internetske platforme za kratkoročno iznajmljivanje smještaja u odnosu na usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja koje nude iznajmljivači koji se smatraju trgovcima. Međutim, karakteristično je obilježje sektora kratkoročnog iznajmljivanja to da su iznajmljivači često privatne osobe koje povremeno nude usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja među ravnopravnim sudionicima, koje ne ispunjavaju nužno uvjete da bi ih se moglo kategorizirati kao „trgovce” na temelju prava Unije. Stoga je u skladu s konceptom i ciljem „integrirane usklađenosti” iz članka 31. Uredbe (EU) 2022/2065 te kako bi se nadležnim tijelima omogućilo da provjere poštuju li se primjenjive obveze registracije primjereno primijeniti posebne uvjete za integriranu usklađenost u kontekstu usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja, uključujući one koje nude iznajmljivači koji se ne smatraju trgovcima na temelju prava Unije. Internetske platforme za kratkoročno iznajmljivanje smještaja trebale bi se pobrinuti da se usluge ne nude ako nije naveden registracijski broj u slučajevima kad iznajmljivač izjavi da se primjenjuje takav registracijski broj.
  To ne bi trebalo dovesti do obveze internetskih platformi
  za kratkoročno iznajmljivanje
  da općenito prate usluge koje nude iznajmljivači putem njihove platforme ni opće obveze
  utvrđivanja činjenica radi procjene točnosti registracijskog broja prije objave ponude usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja.

| (16) | Člankom 31. Uredbe (EU) 2022/2065 utvrđuju se određeni zahtjevi u pogledu dužne pažnje za pružatelje internetskih platformi koje potrošačima omogućuju sklapanje ugovora na daljinu s trgovcima. Ti se zahtjevi primjenjuju na internetske platforme za kratkoročno iznajmljivanje smještaja u odnosu na usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja koje nude iznajmljivači koji se smatraju trgovcima. Međutim, karakteristično je obilježje sektora kratkoročnog iznajmljivanja to da su iznajmljivači često privatne osobe koje povremeno nude usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja među ravnopravnim sudionicima, koje ne ispunjavaju nužno uvjete da bi ih se moglo kategorizirati kao „trgovce” na temelju prava Unije. Stoga je u skladu s konceptom i ciljem „integrirane usklađenosti” iz članka 31. Uredbe (EU) 2022/2065 te kako bi se nadležnim tijelima omogućilo da provjere poštuju li se primjenjive obveze registracije primjereno primijeniti posebne uvjete za integriranu usklađenost u kontekstu usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja, uključujući one koje nude iznajmljivači koji se ne smatraju trgovcima na temelju prava Unije. Internetske platforme za kratkoročno iznajmljivanje smještaja trebale bi se pobrinuti da se usluge ne nude ako nije naveden registracijski broj u slučajevima kad iznajmljivač izjavi da se primjenjuje takav registracijski broj.
  Time bi se za internetske platforme
  za kratkoročno iznajmljivanje
  uvela opća obveza
  utvrđivanja činjenica radi procjene točnosti registracijskog broja prije objave ponude usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja. |
| --- | --- |

(16)

Člankom 31. Uredbe (EU) 2022/2065 utvrđuju se određeni zahtjevi u pogledu dužne pažnje za pružatelje internetskih platformi koje potrošačima omogućuju sklapanje ugovora na daljinu s trgovcima. Ti se zahtjevi primjenjuju na internetske platforme za kratkoročno iznajmljivanje smještaja u odnosu na usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja koje nude iznajmljivači koji se smatraju trgovcima. Međutim, karakteristično je obilježje sektora kratkoročnog iznajmljivanja to da su iznajmljivači često privatne osobe koje povremeno nude usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja među ravnopravnim sudionicima, koje ne ispunjavaju nužno uvjete da bi ih se moglo kategorizirati kao „trgovce” na temelju prava Unije. Stoga je u skladu s konceptom i ciljem „integrirane usklađenosti” iz članka 31. Uredbe (EU) 2022/2065 te kako bi se nadležnim tijelima omogućilo da provjere poštuju li se primjenjive obveze registracije primjereno primijeniti posebne uvjete za integriranu usklađenost u kontekstu usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja, uključujući one koje nude iznajmljivači koji se ne smatraju trgovcima na temelju prava Unije. Internetske platforme za kratkoročno iznajmljivanje smještaja trebale bi se pobrinuti da se usluge ne nude ako nije naveden registracijski broj u slučajevima kad iznajmljivač izjavi da se primjenjuje takav registracijski broj.
  Time bi se za internetske platforme
  za kratkoročno iznajmljivanje
  uvela opća obveza
  utvrđivanja činjenica radi procjene točnosti registracijskog broja prije objave ponude usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja.

Obrazloženje

Platforme bi trebale biti obvezne provjeriti točnost registracijskog broja.

Amandman 7.

Uvodna izjava 18.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (18) | Nadležna tijela koja žele primati informacije o aktivnostima iznajmljivača od internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje smještaja i koja su uspostavila sustave registracije trebala bi moći redovito dobivati podatke o aktivnostima od internetskih platformi. Trebalo bi u potpunosti uskladiti vrstu podataka koji se mogu prikupljati, koji bi trebali sadržavati informacije o broju noćenja za koje je iznajmljena registrirana smještajna jedinica i broju gostiju
  koji su boravili u jedinici
  po noćenju, zatim registracijski broj i URL ponude smještajne jedinice, što je potrebno
  radi lakše
  identifikacije iznajmljivača i jedinice koja je ponuđena za usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja ako registracijski broj nije dostavljen ili je netočan. Obveza dostavljanja podataka o aktivnostima, registracijskog broja i URL-a ponude smještajne jedinice primjenjuje se samo na internetske platforme koje zaista posreduju u sklapanju izravnih transakcija između iznajmljivača i gostiju jer samo one mogu prikupljati podatke kao što su broj noćenja za koje se jedinica iznajmljuje i broj gostiju koji su boravili u jedinici po noćenju. Države članice ne bi trebale provoditi ili uvoditi mjere kojima se od platformi zahtijeva da izvješćuju o pružateljima usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i njihovim aktivnostima koje se razlikuju od onih utvrđenih ovom Uredbom, osim ako je drukčije predviđeno pravom Unije. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(18)

Nadležna tijela koja žele primati informacije o aktivnostima iznajmljivača od internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje smještaja i koja su uspostavila sustave registracije trebala bi moći redovito dobivati podatke o aktivnostima od internetskih platformi. Trebalo bi u potpunosti uskladiti vrstu podataka koji se mogu prikupljati, koji bi trebali sadržavati informacije o broju noćenja za koje je iznajmljena registrirana smještajna jedinica i broju gostiju
  koji su boravili u jedinici
  po noćenju, zatim registracijski broj i URL ponude smještajne jedinice, što je potrebno
  radi lakše
  identifikacije iznajmljivača i jedinice koja je ponuđena za usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja ako registracijski broj nije dostavljen ili je netočan. Obveza dostavljanja podataka o aktivnostima, registracijskog broja i URL-a ponude smještajne jedinice primjenjuje se samo na internetske platforme koje zaista posreduju u sklapanju izravnih transakcija između iznajmljivača i gostiju jer samo one mogu prikupljati podatke kao što su broj noćenja za koje se jedinica iznajmljuje i broj gostiju koji su boravili u jedinici po noćenju. Države članice ne bi trebale provoditi ili uvoditi mjere kojima se od platformi zahtijeva da izvješćuju o pružateljima usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i njihovim aktivnostima koje se razlikuju od onih utvrđenih ovom Uredbom, osim ako je drukčije predviđeno pravom Unije.

| (18) | Nadležna tijela koja žele primati informacije o aktivnostima iznajmljivača od internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje smještaja i koja su uspostavila sustave registracije trebala bi moći redovito dobivati podatke o aktivnostima od internetskih platformi. Trebalo bi u potpunosti uskladiti vrstu podataka koji se mogu prikupljati, koji bi trebali sadržavati informacije o broju noćenja za koje je iznajmljena registrirana smještajna jedinica i broju gostiju
  kojima je jedinica iznajmljena
  po noćenju, zatim registracijski broj i URL ponude smještajne jedinice
  . Ako registracijski broj nedostaje ili je netočan, podaci bi trebali uključivati i adresu jedinice, uključujući točan broj stana,
  što je potrebno
  za omogućavanje
  identifikacije iznajmljivača i jedinice koja je ponuđena za usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja ako registracijski broj nije dostavljen ili je netočan. Obveza dostavljanja podataka o aktivnostima, registracijskog broja i URL-a ponude smještajne jedinice primjenjuje se samo na internetske platforme koje zaista posreduju u sklapanju izravnih transakcija između iznajmljivača i gostiju jer samo one mogu prikupljati podatke kao što su broj noćenja za koje se jedinica iznajmljuje i broj gostiju koji su boravili u jedinici po noćenju. Države članice ne bi trebale provoditi ili uvoditi mjere kojima se od platformi zahtijeva da izvješćuju o pružateljima usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i njihovim aktivnostima koje se razlikuju od onih utvrđenih ovom Uredbom, osim ako je drukčije predviđeno pravom Unije. |
| --- | --- |

(18)

Nadležna tijela koja žele primati informacije o aktivnostima iznajmljivača od internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje smještaja i koja su uspostavila sustave registracije trebala bi moći redovito dobivati podatke o aktivnostima od internetskih platformi. Trebalo bi u potpunosti uskladiti vrstu podataka koji se mogu prikupljati, koji bi trebali sadržavati informacije o broju noćenja za koje je iznajmljena registrirana smještajna jedinica i broju gostiju
  kojima je jedinica iznajmljena
  po noćenju, zatim registracijski broj i URL ponude smještajne jedinice
  . Ako registracijski broj nedostaje ili je netočan, podaci bi trebali uključivati i adresu jedinice, uključujući točan broj stana,
  što je potrebno
  za omogućavanje
  identifikacije iznajmljivača i jedinice koja je ponuđena za usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja ako registracijski broj nije dostavljen ili je netočan. Obveza dostavljanja podataka o aktivnostima, registracijskog broja i URL-a ponude smještajne jedinice primjenjuje se samo na internetske platforme koje zaista posreduju u sklapanju izravnih transakcija između iznajmljivača i gostiju jer samo one mogu prikupljati podatke kao što su broj noćenja za koje se jedinica iznajmljuje i broj gostiju koji su boravili u jedinici po noćenju. Države članice ne bi trebale provoditi ili uvoditi mjere kojima se od platformi zahtijeva da izvješćuju o pružateljima usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i njihovim aktivnostima koje se razlikuju od onih utvrđenih ovom Uredbom, osim ako je drukčije predviđeno pravom Unije.

Obrazloženje

Ako registracijski broj nedostaje ili je netočan, URL ne pomaže pri identifikaciji iznajmljivača i jedinice. Potrebna je točna adresa, uključujući broj stana.

Amandman 8.

Uvodna izjava 23.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (23) | Kako bi se smanjili pogreške i nedosljednosti pri prijenosu podataka te opterećenje povezano s usklađivanjem, jedinstvene digitalne ulazne točke trebale bi omogućiti internetskim platformama za kratkoročno iznajmljivanje smještaja da provode
  nasumičnu
  provjeru valjanosti registracijskog broja ili točnosti osobnih izjava. Jedinstvena digitalna ulazna točka ne bi trebala zahtijevati stvarnu pohranu registracijskog broja, ali bi trebala omogućiti provedbu nasumičnih provjera bilo automatski s pomoću aplikacijskog programskog sučelja koje omogućuje da se registracijski broj usporedi s određenim unosima u registru pojedinačnih postupaka registracije u državi članici povezanih s jedinstvenom digitalnom ulaznom točkom ili ručno, primjerice unosom registracijskog broja u internetsko sučelje i primanjem potvrde o njegovoj valjanosti. Internetske platforme za kratkoročno iznajmljivanje smještaja trebale bi moći provoditi dodatne provjere putem jedinstvene digitalne ulazne točke. Države članice trebale bi nastaviti izvršavati obveze registracije s pomoću alata koji su im već dostupni. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(23)

Kako bi se smanjili pogreške i nedosljednosti pri prijenosu podataka te opterećenje povezano s usklađivanjem, jedinstvene digitalne ulazne točke trebale bi omogućiti internetskim platformama za kratkoročno iznajmljivanje smještaja da provode
  nasumičnu
  provjeru valjanosti registracijskog broja ili točnosti osobnih izjava. Jedinstvena digitalna ulazna točka ne bi trebala zahtijevati stvarnu pohranu registracijskog broja, ali bi trebala omogućiti provedbu nasumičnih provjera bilo automatski s pomoću aplikacijskog programskog sučelja koje omogućuje da se registracijski broj usporedi s određenim unosima u registru pojedinačnih postupaka registracije u državi članici povezanih s jedinstvenom digitalnom ulaznom točkom ili ručno, primjerice unosom registracijskog broja u internetsko sučelje i primanjem potvrde o njegovoj valjanosti. Internetske platforme za kratkoročno iznajmljivanje smještaja trebale bi moći provoditi dodatne provjere putem jedinstvene digitalne ulazne točke. Države članice trebale bi nastaviti izvršavati obveze registracije s pomoću alata koji su im već dostupni.

| (23) | Kako bi se smanjili pogreške i nedosljednosti pri prijenosu podataka te opterećenje povezano s usklađivanjem, jedinstvene digitalne ulazne točke trebale bi omogućiti internetskim platformama za kratkoročno iznajmljivanje smještaja da provode provjeru valjanosti registracijskog broja ili točnosti osobnih izjava. Jedinstvena digitalna ulazna točka ne bi trebala zahtijevati stvarnu pohranu registracijskog broja, ali bi trebala omogućiti provedbu nasumičnih provjera bilo automatski s pomoću aplikacijskog programskog sučelja koje omogućuje da se registracijski broj usporedi s određenim unosima u registru pojedinačnih postupaka registracije u državi članici povezanih s jedinstvenom digitalnom ulaznom točkom ili ručno, primjerice unosom registracijskog broja u internetsko sučelje i primanjem potvrde o njegovoj valjanosti. Internetske platforme za kratkoročno iznajmljivanje smještaja trebale bi moći provoditi dodatne provjere putem jedinstvene digitalne ulazne točke. Države članice trebale bi nastaviti izvršavati obveze registracije s pomoću alata koji su im već dostupni. |
| --- | --- |

(23)

Kako bi se smanjili pogreške i nedosljednosti pri prijenosu podataka te opterećenje povezano s usklađivanjem, jedinstvene digitalne ulazne točke trebale bi omogućiti internetskim platformama za kratkoročno iznajmljivanje smještaja da provode provjeru valjanosti registracijskog broja ili točnosti osobnih izjava. Jedinstvena digitalna ulazna točka ne bi trebala zahtijevati stvarnu pohranu registracijskog broja, ali bi trebala omogućiti provedbu nasumičnih provjera bilo automatski s pomoću aplikacijskog programskog sučelja koje omogućuje da se registracijski broj usporedi s određenim unosima u registru pojedinačnih postupaka registracije u državi članici povezanih s jedinstvenom digitalnom ulaznom točkom ili ručno, primjerice unosom registracijskog broja u internetsko sučelje i primanjem potvrde o njegovoj valjanosti. Internetske platforme za kratkoročno iznajmljivanje smještaja trebale bi moći provoditi dodatne provjere putem jedinstvene digitalne ulazne točke. Države članice trebale bi nastaviti izvršavati obveze registracije s pomoću alata koji su im već dostupni.

Obrazloženje

Nasumične provjere nisu dovoljne. Registracijski brojevi imaju određeni format i mogu se automatski provjeriti, čime se smanjuje opterećenje.

Amandman 9.

Uvodna izjava 26.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (26) | Za transparentnu razmjenu podataka o aktivnosti i registracijskih brojeva potreban je razmjeran, ograničen i predvidljiv okvir na razini Unije u skladu sa zahtjevima Uredbe (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (31). Kako bi se to postiglo, države članice trebale bi navesti nadležna tijela na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini koja su uspostavila ili provode postupak registracije kako bi mogle zatražiti podatke o aktivnostima za smještajne jedinice koje se nalaze na njihovu državnom području. Takvi bi se podaci trebali obrađivati samo u svrhe praćenja usklađenosti s postupcima registracije ili provedbe pravila koja se odnose na pristup uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i njihovo pružanje. U potonjem slučaju takva obrada trebala bi biti dopuštena samo ako su predmetna pravila nediskriminirajuća, razmjerna i usklađena s pravom Unije, uključujući pravila o slobodnom kretanju usluga, slobodi poslovnog nastana i pravila iz Direktive 2006/123/EZ. Za potrebe usklađivanja s pravom Unije o zaštiti podataka u svim pravilima koja se odnose na pristup uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i njihovo pružanje trebalo bi utvrditi svrhu obrade podataka u skladu sa zahtjevima iz Uredbe (EU) 2016/679. Podaci o aktivnostima, ne uključujući osobne podatke, ključni su i za nadležna tijela koja izrađuju takva pravila kao dio mjera za promicanje uravnoteženog turističkog ekosustava, uključujući učinkovita i razmjerna pravila za pristup uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i njihovo pružanje. Razdoblje čuvanja od najviše godinu dana trebalo bi omogućiti nadležnim tijelima da osiguraju usklađenost s pravilima i propisima koji se primjenjuju na iznajmljivače ili na smještajne jedinice koje se iznajmljuju te za razvoj politika. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(26)

Za transparentnu razmjenu podataka o aktivnosti i registracijskih brojeva potreban je razmjeran, ograničen i predvidljiv okvir na razini Unije u skladu sa zahtjevima Uredbe (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (31). Kako bi se to postiglo, države članice trebale bi navesti nadležna tijela na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini koja su uspostavila ili provode postupak registracije kako bi mogle zatražiti podatke o aktivnostima za smještajne jedinice koje se nalaze na njihovu državnom području. Takvi bi se podaci trebali obrađivati samo u svrhe praćenja usklađenosti s postupcima registracije ili provedbe pravila koja se odnose na pristup uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i njihovo pružanje. U potonjem slučaju takva obrada trebala bi biti dopuštena samo ako su predmetna pravila nediskriminirajuća, razmjerna i usklađena s pravom Unije, uključujući pravila o slobodnom kretanju usluga, slobodi poslovnog nastana i pravila iz Direktive 2006/123/EZ. Za potrebe usklađivanja s pravom Unije o zaštiti podataka u svim pravilima koja se odnose na pristup uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i njihovo pružanje trebalo bi utvrditi svrhu obrade podataka u skladu sa zahtjevima iz Uredbe (EU) 2016/679. Podaci o aktivnostima, ne uključujući osobne podatke, ključni su i za nadležna tijela koja izrađuju takva pravila kao dio mjera za promicanje uravnoteženog turističkog ekosustava, uključujući učinkovita i razmjerna pravila za pristup uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i njihovo pružanje. Razdoblje čuvanja od najviše godinu dana trebalo bi omogućiti nadležnim tijelima da osiguraju usklađenost s pravilima i propisima koji se primjenjuju na iznajmljivače ili na smještajne jedinice koje se iznajmljuju te za razvoj politika.

| (26) | Za transparentnu razmjenu podataka o aktivnosti i registracijskih brojeva potreban je razmjeran, ograničen i predvidljiv okvir na razini Unije u skladu sa zahtjevima Uredbe (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (31). Kako bi se to postiglo, države članice trebale bi navesti nadležna tijela na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini koja su uspostavila ili provode postupak registracije kako bi mogle zatražiti podatke o aktivnostima za smještajne jedinice koje se nalaze na njihovu državnom području. Takvi bi se podaci trebali obrađivati samo u svrhe praćenja usklađenosti s postupcima registracije ili provedbe pravila koja se odnose na pristup uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i njihovo pružanje. U potonjem slučaju takva obrada trebala bi biti dopuštena samo ako su predmetna pravila nediskriminirajuća, razmjerna i usklađena s pravom Unije, uključujući pravila o slobodnom kretanju usluga, slobodi poslovnog nastana i pravila iz Direktive 2006/123/EZ.
  Povreda tih odredbi može se pretpostaviti samo ako je sa sigurnošću utvrđena pred sudom.
  Za potrebe usklađivanja s pravom Unije o zaštiti podataka u svim pravilima koja se odnose na pristup uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i njihovo pružanje trebalo bi utvrditi svrhu obrade podataka u skladu sa zahtjevima iz Uredbe (EU) 2016/679. Podaci o aktivnostima, ne uključujući osobne podatke, ključni su i za nadležna tijela koja izrađuju takva pravila kao dio mjera za promicanje uravnoteženog turističkog ekosustava, uključujući učinkovita i razmjerna pravila za pristup uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i njihovo pružanje. Razdoblje čuvanja od najviše godinu dana trebalo bi omogućiti nadležnim tijelima da osiguraju usklađenost s pravilima i propisima koji se primjenjuju na iznajmljivače ili na smještajne jedinice koje se iznajmljuju te za razvoj politika. |
| --- | --- |

(26)

Za transparentnu razmjenu podataka o aktivnosti i registracijskih brojeva potreban je razmjeran, ograničen i predvidljiv okvir na razini Unije u skladu sa zahtjevima Uredbe (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (31). Kako bi se to postiglo, države članice trebale bi navesti nadležna tijela na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini koja su uspostavila ili provode postupak registracije kako bi mogle zatražiti podatke o aktivnostima za smještajne jedinice koje se nalaze na njihovu državnom području. Takvi bi se podaci trebali obrađivati samo u svrhe praćenja usklađenosti s postupcima registracije ili provedbe pravila koja se odnose na pristup uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i njihovo pružanje. U potonjem slučaju takva obrada trebala bi biti dopuštena samo ako su predmetna pravila nediskriminirajuća, razmjerna i usklađena s pravom Unije, uključujući pravila o slobodnom kretanju usluga, slobodi poslovnog nastana i pravila iz Direktive 2006/123/EZ.
  Povreda tih odredbi može se pretpostaviti samo ako je sa sigurnošću utvrđena pred sudom.
  Za potrebe usklađivanja s pravom Unije o zaštiti podataka u svim pravilima koja se odnose na pristup uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i njihovo pružanje trebalo bi utvrditi svrhu obrade podataka u skladu sa zahtjevima iz Uredbe (EU) 2016/679. Podaci o aktivnostima, ne uključujući osobne podatke, ključni su i za nadležna tijela koja izrađuju takva pravila kao dio mjera za promicanje uravnoteženog turističkog ekosustava, uključujući učinkovita i razmjerna pravila za pristup uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i njihovo pružanje. Razdoblje čuvanja od najviše godinu dana trebalo bi omogućiti nadležnim tijelima da osiguraju usklađenost s pravilima i propisima koji se primjenjuju na iznajmljivače ili na smještajne jedinice koje se iznajmljuju te za razvoj politika.

Amandman 10.

Uvodna izjava 34.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (34) | Komisija bi trebala periodično ocjenjivati ovu Uredbu i pratiti njezine učinke na pružanje usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja koje se nude putem internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje smještaja u Uniji. Ta bi evaluacija trebala uključivati sve učinke na pružatelje internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje smještaja i sve učinke povećane dostupnosti podataka
  na sadržaj i proporcionalnost nacionalnih, regionalnih i lokalnih pravila koja se odnose na pružanje usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja
  . Kako bi se dobio opći uvid u razvoj tog sektora, u evaluaciji bi se trebala uzeti u obzir iskustva država članica i relevantnih dionika. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(34)

Komisija bi trebala periodično ocjenjivati ovu Uredbu i pratiti njezine učinke na pružanje usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja koje se nude putem internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje smještaja u Uniji. Ta bi evaluacija trebala uključivati sve učinke na pružatelje internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje smještaja i sve učinke povećane dostupnosti podataka
  na sadržaj i proporcionalnost nacionalnih, regionalnih i lokalnih pravila koja se odnose na pružanje usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja
  . Kako bi se dobio opći uvid u razvoj tog sektora, u evaluaciji bi se trebala uzeti u obzir iskustva država članica i relevantnih dionika.

| (34) | Komisija bi trebala periodično ocjenjivati ovu Uredbu i pratiti njezine učinke na pružanje usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja koje se nude putem internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje smještaja u Uniji. Ta bi evaluacija trebala uključivati sve učinke na pružatelje internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje smještaja i sve učinke povećane dostupnosti
  , upotrebljivosti i kvalitete
  podataka. Kako bi se dobio opći uvid u razvoj tog sektora, u evaluaciji bi se trebala uzeti u obzir iskustva
  nadležnih tijela
  država članica i relevantnih dionika. |
| --- | --- |

(34)

Komisija bi trebala periodično ocjenjivati ovu Uredbu i pratiti njezine učinke na pružanje usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja koje se nude putem internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje smještaja u Uniji. Ta bi evaluacija trebala uključivati sve učinke na pružatelje internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje smještaja i sve učinke povećane dostupnosti
  , upotrebljivosti i kvalitete
  podataka. Kako bi se dobio opći uvid u razvoj tog sektora, u evaluaciji bi se trebala uzeti u obzir iskustva
  nadležnih tijela
  država članica i relevantnih dionika.

Obrazloženje

Proporcionalnost pravila zajamčena je postupkom obavješćivanja o nacionalnim, regionalnim i lokalnim pravilima u skladu s Direktivom o uslugama.

Amandman 11.

Članak 2. stavak 2. i 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2.   Ovom se Uredbom ne dovode u pitanje: | 2.   Ovom se Uredbom ne dovode u pitanje: |
| (a) | nacionalna, regionalna ili lokalna pravila kojima se uređuje pristup iznajmljivačâ uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja ili njihovo pružanje takvih usluga, osim ako je ovom Uredbom izričito predviđeno drukčije; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.   Ovom se Uredbom ne dovode u pitanje:

2.   Ovom se Uredbom ne dovode u pitanje:

(a)

nacionalna, regionalna ili lokalna pravila kojima se uređuje pristup iznajmljivačâ uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja ili njihovo pružanje takvih usluga, osim ako je ovom Uredbom izričito predviđeno drukčije;

| (a) | nacionalna, regionalna ili lokalna pravila kojima se uređuje pristup iznajmljivačâ uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja ili njihovo pružanje takvih usluga, osim ako je ovom Uredbom izričito predviđeno drukčije; |
| --- | --- |

(a)

nacionalna, regionalna ili lokalna pravila kojima se uređuje pristup iznajmljivačâ uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja ili njihovo pružanje takvih usluga, osim ako je ovom Uredbom izričito predviđeno drukčije;

| (b) | nacionalna, regionalna ili lokalna pravila kojima se uređuju razvoj ili uporaba zemljišta, urbanističko i prostorno planiranje
  ili
  građevinski standardi; |
| --- | --- |

(b)

nacionalna, regionalna ili lokalna pravila kojima se uređuju razvoj ili uporaba zemljišta, urbanističko i prostorno planiranje
  ili
  građevinski standardi;

ili

| (b) | nacionalna, regionalna ili lokalna pravila kojima se uređuju razvoj ili uporaba zemljišta, urbanističko i prostorno planiranje, građevinski standardi
  ili zakonodavstvo o stanovanju
  ; |
| --- | --- |

(b)

nacionalna, regionalna ili lokalna pravila kojima se uređuju razvoj ili uporaba zemljišta, urbanističko i prostorno planiranje, građevinski standardi
  ili zakonodavstvo o stanovanju
  ;

ili zakonodavstvo o stanovanju

| (c) | pravo Unije ili nacionalno pravo kojim se uređuje sprečavanje, istraga, otkrivanje ili progon kaznenih djela ili izvršavanje kaznenih sankcija; |
| --- | --- |

(c)

pravo Unije ili nacionalno pravo kojim se uređuje sprečavanje, istraga, otkrivanje ili progon kaznenih djela ili izvršavanje kaznenih sankcija;

| (c) | pravo Unije ili nacionalno pravo kojim se uređuje sprečavanje, istraga, otkrivanje ili progon kaznenih djela ili izvršavanje kaznenih sankcija; |
| --- | --- |

(c)

pravo Unije ili nacionalno pravo kojim se uređuje sprečavanje, istraga, otkrivanje ili progon kaznenih djela ili izvršavanje kaznenih sankcija;

| (d) | pravo Unije ili nacionalno pravo kojim se uređuju upravljanje porezima, carinama i drugim pristojbama te njihova naplata, izvršavanje i ubiranje. |
| --- | --- |

(d)

pravo Unije ili nacionalno pravo kojim se uređuju upravljanje porezima, carinama i drugim pristojbama te njihova naplata, izvršavanje i ubiranje.

| (d) | pravo Unije ili nacionalno pravo kojim se uređuju upravljanje porezima, carinama i drugim pristojbama te njihova naplata, izvršavanje i ubiranje. |
| --- | --- |

(d)

pravo Unije ili nacionalno pravo kojim se uređuju upravljanje porezima, carinama i drugim pristojbama te njihova naplata, izvršavanje i ubiranje.

3.   Ovom se Uredbom ne dovode u pitanje pravila utvrđena drugim pravnim aktima Unije kojima se uređuju drugi aspekti pružanja usluga putem internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje smještaja i pružanja usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja, a posebno:

3.   Ovom se Uredbom ne dovode u pitanje pravila utvrđena drugim pravnim aktima Unije kojima se uređuju drugi aspekti pružanja usluga putem internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje smještaja i pružanja usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja, a posebno:

| (a) | Uredbom (EU) 2019/1150 Europskog parlamenta i Vijeća (37); |
| --- | --- |

(a)

Uredbom (EU) 2019/1150 Europskog parlamenta i Vijeća (37);

37

| (b) | Uredbom (EU) 2022/2065; |
| --- | --- |

(b)

Uredbom (EU) 2022/2065;

| (c) | Uredbom (EU) 2022/1925 Europskog parlamenta i Vijeća (38); |
| --- | --- |

(c)

Uredbom (EU) 2022/1925 Europskog parlamenta i Vijeća (38);

38

| (d) | Direktivom 2000/31/EZ; |
| --- | --- |

(d)

Direktivom 2000/31/EZ;

| (e) | Direktivom 2006/123/EZ; |
| --- | --- |

(e)

Direktivom 2006/123/EZ;

| (f) | Direktivom (EU) 2015/1535 Europskog parlamenta i Vijeća (39); |
| --- | --- |

(f)

Direktivom (EU) 2015/1535 Europskog parlamenta i Vijeća (39);

39

| (g) | Direktivom Vijeća (EU) 2010/24/EU (40);
  i |
| --- | --- |

(g)

Direktivom Vijeća (EU) 2010/24/EU (40);
  i

40

i

| (h) | Direktivom Vijeća (EU) 2011/16/EU (41). |
| --- | --- |

(h)

Direktivom Vijeća (EU) 2011/16/EU (41).

41

| (a) | Uredbom (EU) 2019/1150 Europskog parlamenta i Vijeća (37); |
| --- | --- |

(a)

Uredbom (EU) 2019/1150 Europskog parlamenta i Vijeća (37);

37

| (b) | Uredbom (EU) 2022/2065; |
| --- | --- |

(b)

Uredbom (EU) 2022/2065;

| (c) | Uredbom (EU) 2022/1925 Europskog parlamenta i Vijeća (38); |
| --- | --- |

(c)

Uredbom (EU) 2022/1925 Europskog parlamenta i Vijeća (38);

38

| (d) | Direktivom 2000/31/EZ; |
| --- | --- |

(d)

Direktivom 2000/31/EZ;

| (e) | Direktivom 2006/123/EZ; |
| --- | --- |

(e)

Direktivom 2006/123/EZ;

| (f) | Direktivom (EU) 2015/1535 Europskog parlamenta i Vijeća (39); |
| --- | --- |

(f)

Direktivom (EU) 2015/1535 Europskog parlamenta i Vijeća (39);

39

| (g) | Direktivom Vijeća (EU) 2010/24/EU (40); |
| --- | --- |

(g)

Direktivom Vijeća (EU) 2010/24/EU (40);

40

| (h) | Direktivom Vijeća (EU) 2011/16/EU (41);
  i |
| --- | --- |

(h)

Direktivom Vijeća (EU) 2011/16/EU (41);
  i

41

i

| (i) | Uredbom (EU) br. 692/2011. |
| --- | --- |

(i)

(i)

Uredbom (EU) br. 692/2011.

Uredbom (EU) br. 692/2011.

Obrazloženje

Obrazloženje

Izostavljeno je zakonodavstvo kojim se uređuje stanovanje, npr. propisi o najmu, pravila o socijalnom stanovanju i važna uredba EU-a s detaljnim pravilima o statistici.

Amandman 12.

Amandman 12.

Članak 3. stavci 2., 10. i 11.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2. | „iznajmljivač” znači fizička ili pravna osoba koja na profesionalnoj ili neprofesionalnoj osnovi pruža ili namjerava pružati uslugu kratkoročnog iznajmljivanja smještaja uz naknadu putem internetske platforme za kratkoročno iznajmljivanje smještaja; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.

„iznajmljivač” znači fizička ili pravna osoba koja na profesionalnoj ili neprofesionalnoj osnovi pruža ili namjerava pružati uslugu kratkoročnog iznajmljivanja smještaja uz naknadu putem internetske platforme za kratkoročno iznajmljivanje smještaja;

| 2. | „iznajmljivač” znači fizička ili pravna osoba koja na profesionalnoj ili neprofesionalnoj osnovi pruža ili namjerava pružati uslugu kratkoročnog iznajmljivanja smještaja uz naknadu putem internetske platforme za kratkoročno iznajmljivanje smještaja
  , bilo na trajnoj ili privremenoj osnovi i bez obzira na to pruža li se usluga iznajmljivanja izravno ili putem poduzeća za upravljanje ili marketing u turizmu ili sličnog poduzeća
  ; |
| --- | --- |

2.

„iznajmljivač” znači fizička ili pravna osoba koja na profesionalnoj ili neprofesionalnoj osnovi pruža ili namjerava pružati uslugu kratkoročnog iznajmljivanja smještaja uz naknadu putem internetske platforme za kratkoročno iznajmljivanje smještaja
  , bilo na trajnoj ili privremenoj osnovi i bez obzira na to pruža li se usluga iznajmljivanja izravno ili putem poduzeća za upravljanje ili marketing u turizmu ili sličnog poduzeća
  ;

, bilo na trajnoj ili privremenoj osnovi i bez obzira na to pruža li se usluga iznajmljivanja izravno ili putem poduzeća za upravljanje ili marketing u turizmu ili sličnog poduzeća

| [...] | |
| --- | --- |

[...]

| [...] | |
| --- | --- |

[...]

| 10. | „nadležno tijelo” znači nacionalno, regionalno ili lokalno tijelo države članice koje je nadležno za upravljanje i provedbu postupaka registracije i/ili za prikupljanje podataka o uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja; |
| --- | --- |

10.

„nadležno tijelo” znači nacionalno, regionalno ili lokalno tijelo države članice koje je nadležno za upravljanje i provedbu postupaka registracije i/ili za prikupljanje podataka o uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja;

| 10. | „nadležno tijelo” znači nacionalno, regionalno ili lokalno tijelo države članice koje je nadležno za upravljanje i provedbu postupaka registracije i/ili za prikupljanje podataka o uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja
  i/ili tijelo nadležno za provjeru usklađenosti „smještajnih jedinica” i „iznajmljivača” s nacionalnim odredbama, na primjer u području prostornog planiranja ili građevinskih standarda
  ; |
| --- | --- |

10.

„nadležno tijelo” znači nacionalno, regionalno ili lokalno tijelo države članice koje je nadležno za upravljanje i provedbu postupaka registracije i/ili za prikupljanje podataka o uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja
  i/ili tijelo nadležno za provjeru usklađenosti „smještajnih jedinica” i „iznajmljivača” s nacionalnim odredbama, na primjer u području prostornog planiranja ili građevinskih standarda
  ;

i/ili tijelo nadležno za provjeru usklađenosti „smještajnih jedinica” i „iznajmljivača” s nacionalnim odredbama, na primjer u području prostornog planiranja ili građevinskih standarda

| 11. | „podaci o aktivnosti” znači broj noćenja za koje se smještajna jedinica iznajmljuje i broj gostiju
  koji su boravili u njoj
  po noćenju. |
| --- | --- |

11.

„podaci o aktivnosti” znači broj noćenja za koje se smještajna jedinica iznajmljuje i broj gostiju
  koji su boravili u njoj
  po noćenju.

koji su boravili u njoj

| 11. | „podaci o aktivnosti” znači broj noćenja za koje se smještajna jedinica iznajmljuje i broj gostiju
  kojima je jedinica iznajmljena
  po noćenju. |
| --- | --- |

11.

„podaci o aktivnosti” znači broj noćenja za koje se smještajna jedinica iznajmljuje i broj gostiju
  kojima je jedinica iznajmljena
  po noćenju.

kojima je jedinica iznajmljena

Obrazloženje

Obrazloženje

U skladu s člankom 4. stavkom 1. Direktive 2006/123/EZ, pojam „usluga” znači svaka samostalna gospodarska djelatnost koja se obično obavlja uz naknadu. Usluge kratkoročnog iznajmljivanja su „usluge” u smislu Direktive o uslugama i stoga su obuhvaćene njezinim područjem primjene.

Amandman 13.

Amandman 13.

Članak 4., stavak 2. i stavak 5. (novi stavak)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2.   Države članice osiguravaju: | 2.   Države članice osiguravaju: |
| (a) | da se postupci registracije provode na temelju izjava iznajmljivača; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.   Države članice osiguravaju:

2.   Države članice osiguravaju:

(a)

da se postupci registracije provode na temelju izjava iznajmljivača;

| (a) | da se postupci registracije provode na temelju izjava iznajmljivača; |
| --- | --- |

(a)

da se postupci registracije provode na temelju izjava iznajmljivača;

| (b) | da postupci registracije omogućuju automatsko i trenutno izdavanje registracijskog broja za određenu smještajnu jedinicu nakon što iznajmljivač podnese informacije iz članka 5. stavka 1. i, prema potrebi, svu popratnu dokumentaciju koja se zahtijeva u skladu s člankom 5. stavkom 2.; |
| --- | --- |

(b)

da postupci registracije omogućuju automatsko i trenutno izdavanje registracijskog broja za određenu smještajnu jedinicu nakon što iznajmljivač podnese informacije iz članka 5. stavka 1. i, prema potrebi, svu popratnu dokumentaciju koja se zahtijeva u skladu s člankom 5. stavkom 2.;

| (b) | da postupci registracije omogućuju automatsko i trenutno izdavanje registracijskog broja za određenu smještajnu jedinicu nakon što iznajmljivač podnese informacije iz članka 5. stavka 1. i, prema potrebi, svu popratnu dokumentaciju koja se zahtijeva u skladu s člankom 5. stavkom 2.; |
| --- | --- |

(b)

da postupci registracije omogućuju automatsko i trenutno izdavanje registracijskog broja za određenu smještajnu jedinicu nakon što iznajmljivač podnese informacije iz članka 5. stavka 1. i, prema potrebi, svu popratnu dokumentaciju koja se zahtijeva u skladu s člankom 5. stavkom 2.;

| (c) | da se svaka smještajna jedinica registrira samo jednom; |
| --- | --- |

(c)

da se svaka smještajna jedinica registrira samo jednom;

| (c) | da se svaka smještajna jedinica registrira samo jednom
  u smislu ove Uredbe. Time se ne dovode u pitanje moguće druge obveze izvješćivanja u skladu s pravom Unije, primjerice u području oporezivanja, registra stanovništva i statistike; |
| --- | --- |

(c)

da se svaka smještajna jedinica registrira samo jednom
  u smislu ove Uredbe. Time se ne dovode u pitanje moguće druge obveze izvješćivanja u skladu s pravom Unije, primjerice u području oporezivanja, registra stanovništva i statistike;

u smislu ove Uredbe. Time se ne dovode u pitanje moguće druge obveze izvješćivanja u skladu s pravom Unije, primjerice u području oporezivanja, registra stanovništva i statistike;

| (d) | da su uspostavljena tehnička sredstva kako bi iznajmljivač mogao ažurirati informacije i dokumentaciju; |
| --- | --- |

(d)

da su uspostavljena tehnička sredstva kako bi iznajmljivač mogao ažurirati informacije i dokumentaciju;

| (d) | da su uspostavljena tehnička sredstva kako bi iznajmljivač mogao ažurirati informacije i dokumentaciju; |
| --- | --- |

(d)

da su uspostavljena tehnička sredstva kako bi iznajmljivač mogao ažurirati informacije i dokumentaciju;

| (e) | da su uspostavljena tehnička sredstva za procjenu valjanosti registracijskih brojeva; |
| --- | --- |

(e)

da su uspostavljena tehnička sredstva za procjenu valjanosti registracijskih brojeva;

| (e) | da su uspostavljena tehnička sredstva za procjenu valjanosti registracijskih brojeva
  i da se u tu svrhu uspostavi zajednička struktura registracijskih brojeva kako je predviđeno u članku 11.
  ; |
| --- | --- |

(e)

da su uspostavljena tehnička sredstva za procjenu valjanosti registracijskih brojeva
  i da se u tu svrhu uspostavi zajednička struktura registracijskih brojeva kako je predviđeno u članku 11.
  ;

i da se u tu svrhu uspostavi zajednička struktura registracijskih brojeva kako je predviđeno u članku 11.

| (f) | da su uspostavljena tehnička sredstva kako bi iznajmljivač mogao izbrisati smještajnu jedinicu iz registra iz stavka 3.; |
| --- | --- |

(f)

da su uspostavljena tehnička sredstva kako bi iznajmljivač mogao izbrisati smještajnu jedinicu iz registra iz stavka 3.;

| (f) | da su uspostavljena tehnička sredstva kako bi iznajmljivač mogao izbrisati smještajnu jedinicu iz registra iz stavka 3.; |
| --- | --- |

(f)

da su uspostavljena tehnička sredstva kako bi iznajmljivač mogao izbrisati smještajnu jedinicu iz registra iz stavka 3.;

| (g) | da su iznajmljivači, kad nude usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja putem internetske platforme za kratkoročno iznajmljivanje smještaja, dužni prijaviti nalazi li se ponuđena smještajna jedinica na području na kojem je uspostavljen ili se primjenjuje postupak registracije te, ako se nalazi na takvom području, navesti registracijski broj. |
| --- | --- |

(g)

da su iznajmljivači, kad nude usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja putem internetske platforme za kratkoročno iznajmljivanje smještaja, dužni prijaviti nalazi li se ponuđena smještajna jedinica na području na kojem je uspostavljen ili se primjenjuje postupak registracije te, ako se nalazi na takvom području, navesti registracijski broj.

| (g) | da su iznajmljivači, kad nude usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja putem internetske platforme za kratkoročno iznajmljivanje smještaja, dužni prijaviti nalazi li se ponuđena smještajna jedinica na području na kojem je uspostavljen ili se primjenjuje postupak registracije te, ako se nalazi na takvom području, navesti registracijski broj. |
| --- | --- |

(g)

da su iznajmljivači, kad nude usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja putem internetske platforme za kratkoročno iznajmljivanje smještaja, dužni prijaviti nalazi li se ponuđena smještajna jedinica na području na kojem je uspostavljen ili se primjenjuje postupak registracije te, ako se nalazi na takvom području, navesti registracijski broj.

[...]

[...]

5.
     
  Ako se primjenjuje sustav odobravanja (popis iz članka 13. stavka 1. točke (c)), izdani registracijski broj ne smije se upotrebljavati za ponudu jedinice na internetskoj platformi za iznajmljivanje sve dok se postupak odobrenja ne završi i dok nadležno tijelo iznajmljivača ne ovlasti za kratkoročno iznajmljivanje.

Amandman 14.

Amandman 14.

Članak 5., stavci 1. i 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Informacije koje moraju dostaviti iznajmljivači: | Informacije koje moraju dostaviti iznajmljivači: |
| 1.   Pri registraciji u skladu s postupkom registracije iz članka 4. iznajmljivač u obliku izjave dostavlja sljedeće informacije: | 1.   Pri registraciji u skladu s postupkom registracije iz članka 4. iznajmljivač u obliku izjave dostavlja sljedeće informacije: |
| (a) | za svaku smještajnu jedinicu: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Informacije koje moraju dostaviti iznajmljivači:

Informacije koje moraju dostaviti iznajmljivači:

1.   Pri registraciji u skladu s postupkom registracije iz članka 4. iznajmljivač u obliku izjave dostavlja sljedeće informacije:

1.   Pri registraciji u skladu s postupkom registracije iz članka 4. iznajmljivač u obliku izjave dostavlja sljedeće informacije:

(a)

za svaku smještajnu jedinicu:

| (a) | za svaku smještajnu jedinicu: |
| --- | --- |

(a)

za svaku smještajnu jedinicu:

| | 1. | adresu smještajne jedinice; |
| --- | --- | --- |

1.

adresu smještajne jedinice;

| 2. | vrstu smještajne jedinice; |
| --- | --- |

2.

vrstu smještajne jedinice;

| 3. | je li smještajna jedinica ponuđena kao dio ili cijelo primarno ili sekundarno boravište iznajmljivača ili se koristi u druge svrhe; |
| --- | --- |

3.

je li smještajna jedinica ponuđena kao dio ili cijelo primarno ili sekundarno boravište iznajmljivača ili se koristi u druge svrhe;

| 4. | najveći broj gostiju koji se mogu smjestiti u smještajnu jedinicu; |
| --- | --- |

4.

najveći broj gostiju koji se mogu smjestiti u smještajnu jedinicu;

| | 1. | adresu smještajne jedinice; |
| --- | --- | --- |

1.

adresu smještajne jedinice;

| 2. | vrstu smještajne jedinice; |
| --- | --- |

2.

vrstu smještajne jedinice;

| 3. | je li smještajna jedinica ponuđena kao dio ili cijelo primarno ili sekundarno boravište iznajmljivača ili se koristi u druge svrhe; |
| --- | --- |

3.

je li smještajna jedinica ponuđena kao dio ili cijelo primarno ili sekundarno boravište iznajmljivača ili se koristi u druge svrhe;

| 4. | najveći broj gostiju koji se mogu smjestiti u smještajnu jedinicu; |
| --- | --- |

4.

najveći broj gostiju koji se mogu smjestiti u smještajnu jedinicu;

| (b) | ako su iznajmljivači fizičke osobe: |
| --- | --- |

(b)

ako su iznajmljivači fizičke osobe:

| (b) | ako su iznajmljivači fizičke osobe: |
| --- | --- |

(b)

ako su iznajmljivači fizičke osobe:

| | 1. | njihovo ime; |
| --- | --- | --- |

1.

njihovo ime;

| 2. | nacionalni identifikacijski broj ili, ako nije dostupan, druge informacije koje omogućuju identifikaciju osobe; |
| --- | --- |

2.

nacionalni identifikacijski broj ili, ako nije dostupan, druge informacije koje omogućuju identifikaciju osobe;

| 3. | njihovu adresu; |
| --- | --- |

3.

njihovu adresu;

| 4. | telefonski broj za kontakt; |
| --- | --- |

4.

telefonski broj za kontakt;

| 5. | adresu e-pošte koju nadležno tijelo može koristiti za pisanu komunikaciju; |
| --- | --- |

5.

adresu e-pošte koju nadležno tijelo može koristiti za pisanu komunikaciju;

| | 1. | njihovo ime; |
| --- | --- | --- |

1.

njihovo ime;

| 2. | nacionalni identifikacijski broj ili, ako nije dostupan, druge informacije koje omogućuju identifikaciju osobe; |
| --- | --- |

2.

nacionalni identifikacijski broj ili, ako nije dostupan, druge informacije koje omogućuju identifikaciju osobe;

| 3. | njihovu adresu; |
| --- | --- |

3.

njihovu adresu;

| 4. | telefonski broj za kontakt; |
| --- | --- |

4.

telefonski broj za kontakt;

| 5. | adresu e-pošte koju nadležno tijelo može koristiti za pisanu komunikaciju; |
| --- | --- |

5.

adresu e-pošte koju nadležno tijelo može koristiti za pisanu komunikaciju;

| (c) | ako su iznajmljivači pravne osobe: |
| --- | --- |

(c)

ako su iznajmljivači pravne osobe:

| (c) | ako su iznajmljivači pravne osobe: |
| --- | --- |

(c)

ako su iznajmljivači pravne osobe:

| | 1. | njihovo ime; |
| --- | --- | --- |

1.

njihovo ime;

| 2. | broj u registru poslovnih subjekata; |
| --- | --- |

2.

broj u registru poslovnih subjekata;

| 3. | imena svih njihovih pravnih zastupnika; |
| --- | --- |

3.

imena svih njihovih pravnih zastupnika;

| 4. | njihove registrirane adrese; |
| --- | --- |

4.

njihove registrirane adrese;

| 5. | telefonski broj za kontakt s predstavnikom te pravne osobe; |
| --- | --- |

5.

telefonski broj za kontakt s predstavnikom te pravne osobe;

| 6. | adresu e-pošte koju nadležno tijelo može koristiti za pisanu komunikaciju. |
| --- | --- |

6.

adresu e-pošte koju nadležno tijelo može koristiti za pisanu komunikaciju.

| | 1. | njihovo ime; |
| --- | --- | --- |

1.

njihovo ime;

| 2. | broj u registru poslovnih subjekata; |
| --- | --- |

2.

broj u registru poslovnih subjekata;

| 3. | imena svih njihovih pravnih zastupnika; |
| --- | --- |

3.

imena svih njihovih pravnih zastupnika;

| 4. | njihove registrirane adrese; |
| --- | --- |

4.

njihove registrirane adrese;

| 5. | telefonski broj za kontakt s predstavnikom te pravne osobe; |
| --- | --- |

5.

telefonski broj za kontakt s predstavnikom te pravne osobe;

| 6. | adresu e-pošte koju nadležno tijelo može koristiti za pisanu komunikaciju. |
| --- | --- |

6.

adresu e-pošte koju nadležno tijelo može koristiti za pisanu komunikaciju.

2.   Države članice mogu zahtijevati da se informacijama dostavljenima u skladu sa stavkom 1. priloži odgovarajuća popratna dokumentacija.

2.   Države članice mogu zahtijevati da se informacijama dostavljenima u skladu
  s podstavkom (a) točkama 1. do 4. i
  stavkom 1.
  podstavcima (b) i (c)
  priloži odgovarajuća popratna dokumentacija.
  U pogledu informacija iz stavka 1. podstavka (a) točke 5., ako iznajmljivač izjavi da za smještajnu jedinica treba ishoditi odobrenje ili ako se na temelju drugih informacija iz stavka 1. može automatski utvrditi da je ono potrebno, države članice mogu zatražiti presliku odobrenja ili referencu za njega.

Obrazloženje

Obrazloženje

Oglašavanje ponude prije dovršetka postupka odobravanja trebalo bi biti nezakonito. U suprotnom se ugrožava sama svrha sustava odobravanja. Tamo gdje postoji sustav odobravanja može se zatražiti preslika odobrenja ili referencu za njega.

Amandman 15.

Amandman 15.

Članak 6. stavak 5. (novi stvak)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | 5.
     
  Ako nadležno tijelo nakon provjere u skladu sa stavkom 1. utvrdi da je ponuda iznajmljivanja kratkoročnog smještaja u određenoj jedinici u suprotnosti s primjenjivim pravilima države članice o pristupu uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i njihovu pružanju, ovlašteno je suspendirati valjanost predmetnih registracijskih brojeva i izdati nalog kojim se od internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje smještaja zahtijeva da bez nepotrebne odgode uklone sve ponude koje se odnose na predmetnu smještajnu jedinicu ili jedinice ili da onemoguće pristup tim ponudama. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

5.
     
  Ako nadležno tijelo nakon provjere u skladu sa stavkom 1. utvrdi da je ponuda iznajmljivanja kratkoročnog smještaja u određenoj jedinici u suprotnosti s primjenjivim pravilima države članice o pristupu uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i njihovu pružanju, ovlašteno je suspendirati valjanost predmetnih registracijskih brojeva i izdati nalog kojim se od internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje smještaja zahtijeva da bez nepotrebne odgode uklone sve ponude koje se odnose na predmetnu smještajnu jedinicu ili jedinice ili da onemoguće pristup tim ponudama.

Obrazloženje

Obrazloženje

Mjere bi također trebale biti moguće u slučaju da se utvrdi kršenje nacionalnih propisa.

Amandman 16.

Amandman 16.

Članak 7.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Integrirana usklađenost | Integrirana usklađenost |
| 1.   Internetske platforme za kratkoročno iznajmljivanje smještaja: | 1.   Internetske platforme za kratkoročno iznajmljivanje smještaja: |
| (a) | svoje internetsko sučelje oblikuju
  i
  organiziraju tako da
  se od iznajmljivača zahtijeva da sami prijave je li smještajna jedinica ponuđena za usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja
  smještena na području na kojem je uspostavljen ili se primjenjuje postupak registracije; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Integrirana usklađenost

Integrirana usklađenost

1.   Internetske platforme za kratkoročno iznajmljivanje smještaja:

1.   Internetske platforme za kratkoročno iznajmljivanje smještaja:

(a)

svoje internetsko sučelje oblikuju
  i
  organiziraju tako da
  se od iznajmljivača zahtijeva da sami prijave je li smještajna jedinica ponuđena za usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja
  smještena na području na kojem je uspostavljen ili se primjenjuje postupak registracije;

i

se od iznajmljivača zahtijeva da sami prijave je li smještajna jedinica ponuđena za usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja

| (a) | svoje internetsko sučelje oblikuju, organiziraju
  i stalno ažuriraju
  tako da
  unošenje registracijskog broja bude obavezno kada je određena smještajna jedinica
  smještena na području na kojem je uspostavljen ili se primjenjuje postupak registracije
  (popis iz članka 13.)
  ; |
| --- | --- |

(a)

svoje internetsko sučelje oblikuju, organiziraju
  i stalno ažuriraju
  tako da
  unošenje registracijskog broja bude obavezno kada je određena smještajna jedinica
  smještena na području na kojem je uspostavljen ili se primjenjuje postupak registracije
  (popis iz članka 13.)
  ;

i stalno ažuriraju

unošenje registracijskog broja bude obavezno kada je određena smještajna jedinica

(popis iz članka 13.)

| (b) | ako iznajmljivač izjavi da se smještajna jedinica ponuđena za usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja nalazi na području na kojem je uspostavljen ili se primjenjuje postupak registracije, svoje internetsko sučelje oblikuju i organiziraju na način koji
  iznajmljivačima omogućuje
  da korisnicima
  dopuste
  da identificiraju smještajnu jedinicu s pomoću registracijskog broja te da osiguravaju da su iznajmljivači dostavili registracijski broj prije nego što im se dopusti da ponude uslugu kratkoročnog iznajmljivanja smještaja povezanu s tom jedinicom; |
| --- | --- |

(b)

ako iznajmljivač izjavi da se smještajna jedinica ponuđena za usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja nalazi na području na kojem je uspostavljen ili se primjenjuje postupak registracije, svoje internetsko sučelje oblikuju i organiziraju na način koji
  iznajmljivačima omogućuje
  da korisnicima
  dopuste
  da identificiraju smještajnu jedinicu s pomoću registracijskog broja te da osiguravaju da su iznajmljivači dostavili registracijski broj prije nego što im se dopusti da ponude uslugu kratkoročnog iznajmljivanja smještaja povezanu s tom jedinicom;

iznajmljivačima omogućuje

dopuste

| (b) | ako iznajmljivač izjavi da se smještajna jedinica ponuđena za usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja nalazi na području na kojem je uspostavljen ili se primjenjuje postupak registracije, svoje internetsko sučelje oblikuju i organiziraju na način koji
  iznajmljivače obvezuje
  da korisnicima
  omoguće
  da identificiraju smještajnu jedinicu s pomoću registracijskog broja te da osiguravaju da su iznajmljivači dostavili registracijski broj prije nego što im se dopusti da ponude uslugu kratkoročnog iznajmljivanja smještaja povezanu s tom jedinicom; |
| --- | --- |

(b)

ako iznajmljivač izjavi da se smještajna jedinica ponuđena za usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja nalazi na području na kojem je uspostavljen ili se primjenjuje postupak registracije, svoje internetsko sučelje oblikuju i organiziraju na način koji
  iznajmljivače obvezuje
  da korisnicima
  omoguće
  da identificiraju smještajnu jedinicu s pomoću registracijskog broja te da osiguravaju da su iznajmljivači dostavili registracijski broj prije nego što im se dopusti da ponude uslugu kratkoročnog iznajmljivanja smještaja povezanu s tom jedinicom;

iznajmljivače obvezuje

omoguće

| (c) | poduzimaju razumne mjere kako bi nasumično provjerile
  izjavu iznajmljivača o postojanju
  postupka registracije, uzimajući u obzir popis stavljen na raspolaganje u skladu s člankom 13. stavkom 1. točkom (a) i, ako taj postupak postoji, valjanost registracijskog broja koji je dostavio iznajmljivač, među ostalim korištenjem funkcionalnosti koje nude jedinstvene digitalne ulazne točke iz članka 10. stavka 2. točke (b), nakon što iznajmljivaču dopuste da ponudi usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja. |
| --- | --- |

(c)

poduzimaju razumne mjere kako bi nasumično provjerile
  izjavu iznajmljivača o postojanju
  postupka registracije, uzimajući u obzir popis stavljen na raspolaganje u skladu s člankom 13. stavkom 1. točkom (a) i, ako taj postupak postoji, valjanost registracijskog broja koji je dostavio iznajmljivač, među ostalim korištenjem funkcionalnosti koje nude jedinstvene digitalne ulazne točke iz članka 10. stavka 2. točke (b), nakon što iznajmljivaču dopuste da ponudi usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja.

izjavu iznajmljivača o postojanju

| (c) | poduzimaju razumne mjere kako bi nasumično provjerile
  barem 20 % ponuda na platformi u vezi s postojanjem
  postupka registracije, uzimajući u obzir popis stavljen na raspolaganje u skladu s člankom 13. stavkom 1. točkom (a) i, ako taj postupak postoji, valjanost registracijskog broja koji je dostavio iznajmljivač, među ostalim korištenjem funkcionalnosti koje nude jedinstvene digitalne ulazne točke iz članka 10. stavka 2. točke (b), nakon što iznajmljivaču dopuste da ponudi usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja
  , platforme bi na zahtjev ovlaštenih tijela trebale provoditi i dodatne ad hoc provjere
  . |
| --- | --- |

(c)

poduzimaju razumne mjere kako bi nasumično provjerile
  barem 20 % ponuda na platformi u vezi s postojanjem
  postupka registracije, uzimajući u obzir popis stavljen na raspolaganje u skladu s člankom 13. stavkom 1. točkom (a) i, ako taj postupak postoji, valjanost registracijskog broja koji je dostavio iznajmljivač, među ostalim korištenjem funkcionalnosti koje nude jedinstvene digitalne ulazne točke iz članka 10. stavka 2. točke (b), nakon što iznajmljivaču dopuste da ponudi usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja
  , platforme bi na zahtjev ovlaštenih tijela trebale provoditi i dodatne ad hoc provjere
  .

barem 20 % ponuda na platformi u vezi s postojanjem

, platforme bi na zahtjev ovlaštenih tijela trebale provoditi i dodatne

provjere

2.   Internetske platforme za kratkoročno iznajmljivanje smještaja bez odgode obavješćuju nadležna tijela i iznajmljivače o rezultatima nasumičnih provjera iz stavka 1. točke (c) u kojima su otkrivene netočne izjave iznajmljivača ili nevažeći registracijski brojevi.

2.   Internetske platforme za kratkoročno iznajmljivanje smještaja bez odgode obavješćuju nadležna tijela
  , tijelo iz članka 14.
  i iznajmljivače o rezultatima nasumičnih provjera iz stavka 1. točke (c) u kojima su otkrivene netočne izjave iznajmljivača ili nevažeći registracijski brojevi
  , kao i o broju ispravnih ponuda smještajnih jedinica
  .

3.   Internetske platforme za kratkoročno iznajmljivanje smještaja u posebnom dijelu internetskog sučelja koje je izravno i lako dostupno navode upućivanje na informacije koje države članice trebaju staviti na raspolaganje u skladu s člankom 17. stavkom 1.

3.   Internetske platforme za kratkoročno iznajmljivanje smještaja u posebnom dijelu internetskog sučelja koje je izravno i lako dostupno navode upućivanje na informacije koje države članice trebaju staviti na raspolaganje u skladu s
  člankom 13. stavcima 1. i 2. i
  člankom 17. stavkom 1.

Amandman 17.

Amandman 17.

Članak 9. stavak 1. i stavak 3. (novi stavak)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Obveza internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje smještaja da dostavljaju podatke o aktivnosti i registracijske brojeve | Obveza internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje smještaja da dostavljaju podatke o aktivnosti i registracijske brojeve |
| 1.   Ako se ponuda odnosi na smještajnu jedinicu koja se nalazi na području uvrštenom na popis iz članka 13. stavka 1. točke (b), pružatelji internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje smještaja prikupljaju i jednom mjesečno jedinstvenoj digitalnoj ulaznoj točki države članice u kojoj se smještajna jedinica nalazi šalju podatke o aktivnosti po jedinici zajedno s odgovarajućim registracijskim brojem koji je dostavio iznajmljivač i URL-om ponude. Taj prijenos podataka odvija se komunikacijom među strojevima. | 1.   Ako se ponuda odnosi na smještajnu jedinicu koja se nalazi na području uvrštenom na popis iz članka 13. stavka 1. točke (b), pružatelji internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje smještaja prikupljaju i jednom mjesečno jedinstvenoj digitalnoj ulaznoj točki države članice u kojoj se smještajna jedinica nalazi šalju podatke o aktivnosti po jedinici zajedno s
  adresom jedinice, uključujući točan broj stana,
  odgovarajućim registracijskim brojem koji je dostavio iznajmljivač i URL-om ponude. Taj prijenos podataka odvija se komunikacijom među strojevima.
  [...] |
| | 3.   
  Ako nadležno tijelo nakon provjere utvrdi da postoje očite i ozbiljne sumnje u ispravnost i potpunost dostavljenih informacija, ovlašteno je izdati nalog kojim se od internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje zahtijeva da u razumnom roku koji odredi nadležno tijelo isprave predmetne informacije. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Obveza internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje smještaja da dostavljaju podatke o aktivnosti i registracijske brojeve

Obveza internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje smještaja da dostavljaju podatke o aktivnosti i registracijske brojeve

1.   Ako se ponuda odnosi na smještajnu jedinicu koja se nalazi na području uvrštenom na popis iz članka 13. stavka 1. točke (b), pružatelji internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje smještaja prikupljaju i jednom mjesečno jedinstvenoj digitalnoj ulaznoj točki države članice u kojoj se smještajna jedinica nalazi šalju podatke o aktivnosti po jedinici zajedno s odgovarajućim registracijskim brojem koji je dostavio iznajmljivač i URL-om ponude. Taj prijenos podataka odvija se komunikacijom među strojevima.

1.   Ako se ponuda odnosi na smještajnu jedinicu koja se nalazi na području uvrštenom na popis iz članka 13. stavka 1. točke (b), pružatelji internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje smještaja prikupljaju i jednom mjesečno jedinstvenoj digitalnoj ulaznoj točki države članice u kojoj se smještajna jedinica nalazi šalju podatke o aktivnosti po jedinici zajedno s
  adresom jedinice, uključujući točan broj stana,
  odgovarajućim registracijskim brojem koji je dostavio iznajmljivač i URL-om ponude. Taj prijenos podataka odvija se komunikacijom među strojevima.

[...]

3.   
  Ako nadležno tijelo nakon provjere utvrdi da postoje očite i ozbiljne sumnje u ispravnost i potpunost dostavljenih informacija, ovlašteno je izdati nalog kojim se od internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje zahtijeva da u razumnom roku koji odredi nadležno tijelo isprave predmetne informacije.

Amandman 18.

Amandman 18.

Članak 12. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2.   Pristup informacijama prenesenima u skladu s člankom 9. odobrava se nadležnom tijelu samo ako je predviđena svrha obrade jedna od sljedećih: | 2.   Pristup informacijama prenesenima u skladu s člankom 9. odobrava se nadležnom tijelu samo ako je predviđena svrha obrade jedna od sljedećih: |
| (a) | praćenje usklađenosti s postupcima registracije iz članka 8.; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.   Pristup informacijama prenesenima u skladu s člankom 9. odobrava se nadležnom tijelu samo ako je predviđena svrha obrade jedna od sljedećih:

2.   Pristup informacijama prenesenima u skladu s člankom 9. odobrava se nadležnom tijelu samo ako je predviđena svrha obrade jedna od sljedećih:

(a)

praćenje usklađenosti s postupcima registracije iz članka 8.;

| (a) | praćenje usklađenosti s postupcima registracije iz članka 8.; |
| --- | --- |

(a)

praćenje usklađenosti s postupcima registracije iz članka 8.;

| (b) | provedba pravila kojima se uređuju pristup uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i pružanje tih usluga
  , pod uvjetom da su ta pravila nediskriminirajuća, razmjerna i usklađena s pravom Unije
  . |
| --- | --- |

(b)

provedba pravila kojima se uređuju pristup uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i pružanje tih usluga
  , pod uvjetom da su ta pravila nediskriminirajuća, razmjerna i usklađena s pravom Unije
  .

, pod uvjetom da su ta pravila nediskriminirajuća, razmjerna i usklađena s pravom Unije

| (b) | provedba pravila kojima se uređuju pristup uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i pružanje tih usluga; |
| --- | --- |

(b)

provedba pravila kojima se uređuju pristup uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i pružanje tih usluga;

| (c) | provjera usklađenosti s drugim nacionalnim propisima i u mjeri u kojoj je to nužno, u potpunom i neanonimnom obliku, odgovarajućim tijelima odgovornima za provedbu tih propisa (na primjer, u području prostornog planiranja ili građevinskih standarda). |
| --- | --- |

(c)

(c)

provjera usklađenosti s drugim nacionalnim propisima i u mjeri u kojoj je to nužno, u potpunom i neanonimnom obliku, odgovarajućim tijelima odgovornima za provedbu tih propisa (na primjer, u području prostornog planiranja ili građevinskih standarda).

provjera usklađenosti s drugim nacionalnim propisima i u mjeri u kojoj je to nužno, u potpunom i neanonimnom obliku, odgovarajućim tijelima odgovornima za provedbu tih propisa (na primjer, u području prostornog planiranja ili građevinskih standarda).

Obrazloženje

Obrazloženje

| (b) | Vidjeti amandman na uvodnu izjavu 26. |
| --- | --- |

(b)

Vidjeti amandman na uvodnu izjavu 26.

| (c) | U skladu s člankom 12. stavkom 3. podaci se mogu samo proslijediti drugim tijelima, bez mogućnosti identifikacije pojedinačnih smještajnih jedinica i iznajmljivača. Za provedbu propisa potrebni su pojedinačni podaci. |
| --- | --- |

(c)

U skladu s člankom 12. stavkom 3. podaci se mogu samo proslijediti drugim tijelima, bez mogućnosti identifikacije pojedinačnih smještajnih jedinica i iznajmljivača. Za provedbu propisa potrebni su pojedinačni podaci.

Amandman 19.

Amandman 19.

Članak 12. stavak 4.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 4.   Države članice agregiraju podatke o aktivnostima dobivene na temelju članka 9. i na mjesečnoj osnovi dostavljaju ih nacionalnim statističkim uredima i Eurostatu za potrebe sastavljanja statistike u skladu s Uredbom (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (1). Podaci o aktivnostima agregiraju se na nacionalnoj, regionalnoj i općinskoj razini te uključuju informacije o ukupnom broju smještajnih jedinica i najvećem broju gostiju koji se mogu smjestiti u smještajne jedinici u svakoj zemljopisnoj potpodjeli. Ti se podaci raščlanjuju prema vrsti smještajne jedinice kako je opisano u članku 5. stavku 1. točki (a) ove Uredbe. Države članice imenuju nacionalni subjekt odgovoran za agregiranje podataka o aktivnostima i njihovu dostavu nacionalnim statističkim uredima i Eurostatu. | 4.   Države članice agregiraju podatke o aktivnostima dobivene na temelju članka 9. i na mjesečnoj osnovi dostavljaju ih nacionalnim
  , i po potrebi regionalnim,
  statističkim uredima i Eurostatu za potrebe sastavljanja statistike u skladu s Uredbom (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (1). Podaci o aktivnostima agregiraju se na nacionalnoj, regionalnoj i općinskoj razini te uključuju informacije o ukupnom broju smještajnih jedinica i najvećem broju gostiju koji se mogu smjestiti u smještajne jedinici u svakoj zemljopisnoj potpodjeli. Ti se podaci raščlanjuju prema vrsti smještajne jedinice kako je opisano u članku 5. stavku 1. točki (a) ove Uredbe
  . Podaci bi trebali biti dostupni lokalnim i regionalnim tijelima kako bi doprinijeli oblikovanju politika i poduprli planiranje, provedbu i primjenu lokalnih propisa.
  Države članice imenuju nacionalni subjekt odgovoran za agregiranje podataka o aktivnostima i njihovu dostavu nacionalnim statističkim uredima i Eurostatu. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

4.   Države članice agregiraju podatke o aktivnostima dobivene na temelju članka 9. i na mjesečnoj osnovi dostavljaju ih nacionalnim statističkim uredima i Eurostatu za potrebe sastavljanja statistike u skladu s Uredbom (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (1). Podaci o aktivnostima agregiraju se na nacionalnoj, regionalnoj i općinskoj razini te uključuju informacije o ukupnom broju smještajnih jedinica i najvećem broju gostiju koji se mogu smjestiti u smještajne jedinici u svakoj zemljopisnoj potpodjeli. Ti se podaci raščlanjuju prema vrsti smještajne jedinice kako je opisano u članku 5. stavku 1. točki (a) ove Uredbe. Države članice imenuju nacionalni subjekt odgovoran za agregiranje podataka o aktivnostima i njihovu dostavu nacionalnim statističkim uredima i Eurostatu.

4.   Države članice agregiraju podatke o aktivnostima dobivene na temelju članka 9. i na mjesečnoj osnovi dostavljaju ih nacionalnim
  , i po potrebi regionalnim,
  statističkim uredima i Eurostatu za potrebe sastavljanja statistike u skladu s Uredbom (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (1). Podaci o aktivnostima agregiraju se na nacionalnoj, regionalnoj i općinskoj razini te uključuju informacije o ukupnom broju smještajnih jedinica i najvećem broju gostiju koji se mogu smjestiti u smještajne jedinici u svakoj zemljopisnoj potpodjeli. Ti se podaci raščlanjuju prema vrsti smještajne jedinice kako je opisano u članku 5. stavku 1. točki (a) ove Uredbe
  . Podaci bi trebali biti dostupni lokalnim i regionalnim tijelima kako bi doprinijeli oblikovanju politika i poduprli planiranje, provedbu i primjenu lokalnih propisa.
  Države članice imenuju nacionalni subjekt odgovoran za agregiranje podataka o aktivnostima i njihovu dostavu nacionalnim statističkim uredima i Eurostatu.

Obrazloženje

Obrazloženje

Važno je spomenuti regionalne statističke podatke i insistirati na tome da i lokalne i regionalne vlasti trebaju imati uvid u njih.

Amandman 20.

Amandman 20.

Članak 13. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Obveze informiranja | Obveze informiranja |
| 1.   Države članice sastavljaju i besplatno stavljaju na raspolaganje sljedeće popise: | 1.   Države članice sastavljaju i besplatno stavljaju na raspolaganje sljedeće popise: |
| (a) | popis dijelova svojeg državnog područja na kojima se primjenjuje postupak registracije; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Obveze informiranja

Obveze informiranja

1.   Države članice sastavljaju i besplatno stavljaju na raspolaganje sljedeće popise:

1.   Države članice sastavljaju i besplatno stavljaju na raspolaganje sljedeće popise:

(a)

popis dijelova svojeg državnog područja na kojima se primjenjuje postupak registracije;

| (a) | popis dijelova svojeg državnog područja na kojima se primjenjuje postupak registracije; |
| --- | --- |

(a)

popis dijelova svojeg državnog područja na kojima se primjenjuje postupak registracije;

| (b) | popis područja za koja su nadležna tijela zatražila podatke od pružatelja internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje smještaja. |
| --- | --- |

(b)

popis područja za koja su nadležna tijela zatražila podatke od pružatelja internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje smještaja.

| (b) | popis područja za koja su nadležna tijela zatražila podatke od pružatelja internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje smještaja; |
| --- | --- |

(b)

popis područja za koja su nadležna tijela zatražila podatke od pružatelja internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje smještaja;

| (c) | popis područja na kojima se primjenjuje sustav odobravanja
  . |
| --- | --- |

(c)

(c)

popis područja na kojima se primjenjuje sustav odobravanja
  .

popis područja na kojima se primjenjuje sustav odobravanja

Obrazloženje

Obrazloženje

Sustav odobravanja može se primjenjivati na određenom području. Države članice lako mogu sastaviti popis takvih područja i tako pružiti korisne informacije, pogotovo iznajmljivačima, a taj popis može biti od koristi i za izbjegavanje nezakonitih ponuda.

Amandman 21.

Amandman 21.

Članak 15. stavak 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 3.   Države članice utvrđuju pravila o kaznama koje se primjenjuju u slučajevima povreda članka 7. stavaka 2. i 3. te članka 9. koje počine internetske platforme za kratkoročno iznajmljivanje smještaja. Države članice osiguravaju da su te kazne učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće. | 3.   Države članice utvrđuju pravila o kaznama koje se primjenjuju u slučajevima povreda
  članka 6.,
  članka 7. stavaka 1., 2. i 3. te članka 9. koje počine internetske platforme za kratkoročno iznajmljivanje smještaja
  i iznajmljivači
  . Države članice osiguravaju da su te kazne učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

3.   Države članice utvrđuju pravila o kaznama koje se primjenjuju u slučajevima povreda članka 7. stavaka 2. i 3. te članka 9. koje počine internetske platforme za kratkoročno iznajmljivanje smještaja. Države članice osiguravaju da su te kazne učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće.

3.   Države članice utvrđuju pravila o kaznama koje se primjenjuju u slučajevima povreda
  članka 6.,
  članka 7. stavaka 1., 2. i 3. te članka 9. koje počine internetske platforme za kratkoročno iznajmljivanje smještaja
  i iznajmljivači
  . Države članice osiguravaju da su te kazne učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće.

Obrazloženje

Obrazloženje

Povrede mogu počiniti i iznajmljivači. Članci koji sadrže obveze trebali bi podrazumijevati sankcije. U procjeni učinka i obrazloženju ističe se ne postoji djelotvoran i provediv okvir.

Amandman 22.

Amandman 22.

Članak 16.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Odbor | Odbor |
| 1.   Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011. | 1.   Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011. |
| 2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 4. Uredbe (EU) br. 182/2011. | 2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Odbor

Odbor

1.   Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

1.   Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 4. Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Obrazloženje

Obrazloženje

Zbog važnosti odluka koje se donose postupak ispitivanja trebao bi se primjenjivati na provedbene akte.

Amandman 23.

Amandman 23.

Članak 18.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Evaluacija i preispitivanje | Evaluacija i preispitivanje |
| 1.   Komisija provodi evaluaciju ove Uredbe i podnosi izvješće o svojim glavnim zaključcima Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru najkasnije pet godina nakon datuma početka primjene ove Uredbe. To se izvješće temelji na evaluacijama koje dostave nacionalna nadzorna tijela u skladu s člankom 14. | 1.   Komisija provodi evaluaciju ove Uredbe i podnosi izvješće o svojim glavnim zaključcima Europskom parlamentu, Vijeću
  , Europskom odboru regija
  i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru najkasnije pet godina nakon datuma početka primjene ove Uredbe. To se izvješće temelji na evaluacijama koje dostave nacionalna nadzorna tijela u skladu s člankom 14. |
| 2.   Evaluacijom provedenom u skladu sa stavkom 1. posebno se ocjenjuje sljedeće: | 2.   Evaluacijom provedenom u skladu sa stavkom 1. posebno se ocjenjuje sljedeće: |
| (a) | učinak ove Uredbe na obveze koje se primjenjuju na internetske platforme za kratkoročno iznajmljivanje smještaja; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Evaluacija i preispitivanje

Evaluacija i preispitivanje

1.   Komisija provodi evaluaciju ove Uredbe i podnosi izvješće o svojim glavnim zaključcima Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru najkasnije pet godina nakon datuma početka primjene ove Uredbe. To se izvješće temelji na evaluacijama koje dostave nacionalna nadzorna tijela u skladu s člankom 14.

1.   Komisija provodi evaluaciju ove Uredbe i podnosi izvješće o svojim glavnim zaključcima Europskom parlamentu, Vijeću
  , Europskom odboru regija
  i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru najkasnije pet godina nakon datuma početka primjene ove Uredbe. To se izvješće temelji na evaluacijama koje dostave nacionalna nadzorna tijela u skladu s člankom 14.

2.   Evaluacijom provedenom u skladu sa stavkom 1. posebno se ocjenjuje sljedeće:

2.   Evaluacijom provedenom u skladu sa stavkom 1. posebno se ocjenjuje sljedeće:

(a)

učinak ove Uredbe na obveze koje se primjenjuju na internetske platforme za kratkoročno iznajmljivanje smještaja;

| (a) | učinak ove Uredbe na obveze koje se primjenjuju na internetske platforme za kratkoročno iznajmljivanje smještaja; |
| --- | --- |

(a)

učinak ove Uredbe na obveze koje se primjenjuju na internetske platforme za kratkoročno iznajmljivanje smještaja;

| (b) | učinak ove Uredbe na dostupnost podataka o pružanju usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja koje u Uniji nude iznajmljivači putem internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje smještaja; i |
| --- | --- |

(b)

učinak ove Uredbe na dostupnost podataka o pružanju usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja koje u Uniji nude iznajmljivači putem internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje smještaja; i

| (b) | učinak ove Uredbe na dostupnost podataka o pružanju usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja koje u Uniji nude iznajmljivači putem internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje smještaja; i |
| --- | --- |

(b)

učinak ove Uredbe na dostupnost podataka o pružanju usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja koje u Uniji nude iznajmljivači putem internetskih platformi za kratkoročno iznajmljivanje smještaja; i

| (c) | u mjeri u kojoj je to moguće, učinak ove Uredbe na sadržaj i proporcionalnost nacionalnih zakonodavnih, regulatornih ili administrativnih mjera koje se odnose na pristup uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i pružanje tih usluga, među ostalim kad se takve usluge pružaju prekogranično. |
| --- | --- |

(c)

u mjeri u kojoj je to moguće, učinak ove Uredbe na sadržaj i proporcionalnost nacionalnih zakonodavnih, regulatornih ili administrativnih mjera koje se odnose na pristup uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i pružanje tih usluga, među ostalim kad se takve usluge pružaju prekogranično.

| (c) | u mjeri u kojoj je to moguće, učinak ove Uredbe na sadržaj i proporcionalnost nacionalnih zakonodavnih, regulatornih ili administrativnih mjera koje se odnose na pristup uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i pružanje tih usluga, među ostalim kad se takve usluge pružaju prekogranično; |
| --- | --- |

(c)

u mjeri u kojoj je to moguće, učinak ove Uredbe na sadržaj i proporcionalnost nacionalnih zakonodavnih, regulatornih ili administrativnih mjera koje se odnose na pristup uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i pružanje tih usluga, među ostalim kad se takve usluge pružaju prekogranično;

| (d) | učinak na lokalne i regionalne vlasti i njihovu sposobnost osmišljavanja politika na temelju podataka koje platforme šalju nadležnim tijelima
  .
  Također bi trebalo uključiti dostupnost, kvalitetu i upotrebljivost podataka te funkcioniranje prekogranične provedbe i administrativne suradnje. |
| --- | --- |

(d)

(d)

učinak na lokalne i regionalne vlasti i njihovu sposobnost osmišljavanja politika na temelju podataka koje platforme šalju nadležnim tijelima
  .
  Također bi trebalo uključiti dostupnost, kvalitetu i upotrebljivost podataka te funkcioniranje prekogranične provedbe i administrativne suradnje.

učinak na lokalne i regionalne vlasti i njihovu sposobnost osmišljavanja politika na temelju podataka koje platforme šalju nadležnim tijelima

Također bi trebalo uključiti dostupnost, kvalitetu i upotrebljivost podataka te funkcioniranje prekogranične provedbe i administrativne suradnje.

Obrazloženje

Obrazloženje

Spominjanje Europskog odbora regija razumije se samo po sebi, a zadnji dio dodaje se radi dosljednosti sa stavkom 56.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA (OR),

| 1. | pozdravlja objavljivanje Prijedloga uredbe o prikupljanju i razmjeni podataka o uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i izmjeni Uredbe (EU) 2018/1724 (1) i njegov glavni cilj, a to je „uskladiti i pojednostaviti okvir za generiranje i razmjenu podataka” te povećati transparentnost u tom sektoru, osiguravajući bolje praćenje i veći osjećaj odgovornosti; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja objavljivanje Prijedloga uredbe o prikupljanju i razmjeni podataka o uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i izmjeni Uredbe (EU) 2018/1724 (1

| 2. | cijeni taj prijedlog, kojim se uz pomoć prikupljanja i razmjene podataka nastoji poboljšati transparentnost, dok će države članice EU-a zadržati nadležnost za reguliranje sektora kratkoročnog iznajmljivanja smještaja, uključujući zdravstvene i sigurnosne standarde, stambenu politiku i porezna pitanja; |
| --- | --- |

2.

cijeni taj prijedlog, kojim se uz pomoć prikupljanja i razmjene podataka nastoji poboljšati transparentnost, dok će države članice EU-a zadržati nadležnost za reguliranje sektora kratkoročnog iznajmljivanja smještaja, uključujući zdravstvene i sigurnosne standarde, stambenu politiku i porezna pitanja;

| 3. | naglašava važnost jedinstvenog tržišta koje dobro funkcionira, uključujući i njegovu digitalnu dimenziju, kao osnove na kojoj se temelji rast Unije i preduvjeta za prosperitet europskog turizma, te ponavlja zaključke Vijeća 9707/19 iz svibnja 2019. u kojima se poziva na pojašnjenje „pravila koja se primjenjuju na nove poslovne modele, među ostalim u pogledu usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja u EU-u”; |
| --- | --- |

3.

naglašava važnost jedinstvenog tržišta koje dobro funkcionira, uključujući i njegovu digitalnu dimenziju, kao osnove na kojoj se temelji rast Unije i preduvjeta za prosperitet europskog turizma, te ponavlja zaključke Vijeća 9707/19 iz svibnja 2019. u kojima se poziva na pojašnjenje „pravila koja se primjenjuju na nove poslovne modele, među ostalim u pogledu usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja u EU-u”;

| 4. | smatra da je pravo lokalnih javnih vlasti da reguliraju ciljeve od javnog interesa u sektorima koji su u njihovoj nadležnosti (npr. stanovanje i planiranje) ključni element za postizanje kohezije i da je to pitanje supsidijarnosti; |
| --- | --- |

4.

smatra da je pravo lokalnih javnih vlasti da reguliraju ciljeve od javnog interesa u sektorima koji su u njihovoj nadležnosti (npr. stanovanje i planiranje) ključni element za postizanje kohezije i da je to pitanje supsidijarnosti;

| 5. | smatra da je europski pravni okvir kompatibilan s poštovanjem lokalnih i regionalnih posebnosti; |
| --- | --- |

5.

smatra da je europski pravni okvir kompatibilan s poštovanjem lokalnih i regionalnih posebnosti;

| 6. | očekuje da će se predmetnom uredbom, s jedne strane, predvidjeti skup jasnih pravila i obveza na europskoj razini i, s druge strane, staviti na raspolaganje niz instrumenata i opcija koje gradovi i regije mogu primjenjivati za praćenje stanja na terenu i donošenje političkih odluka prilagođenijih njihovim specifičnim potrebama; |
| --- | --- |

6.

očekuje da će se predmetnom uredbom, s jedne strane, predvidjeti skup jasnih pravila i obveza na europskoj razini i, s druge strane, staviti na raspolaganje niz instrumenata i opcija koje gradovi i regije mogu primjenjivati za praćenje stanja na terenu i donošenje političkih odluka prilagođenijih njihovim specifičnim potrebama;

Uloga platformi ekonomije suradnje u turizmu

Uloga platformi ekonomije suradnje u turizmu

| 7. | ističe da je turizam strateški sektor, sredstvo integracije i ključni pokretač društvenog i gospodarskog oporavka: doprinosi više od 10 % bruto domaćeg proizvoda EU-a, osigurava radna mjesta za 26 milijuna ljudi i čini 6 % ukupnog izvoza EU-a; |
| --- | --- |

7.

ističe da je turizam strateški sektor, sredstvo integracije i ključni pokretač društvenog i gospodarskog oporavka: doprinosi više od 10 % bruto domaćeg proizvoda EU-a, osigurava radna mjesta za 26 milijuna ljudi i čini 6 % ukupnog izvoza EU-a;

| 8. | podsjeća na to da je turizam bio teško pogođen pandemijom bolesti COVID-19 i da se još nije oporavio u odnosu na stanje iz razdoblja prije 2020. iako podaci za 2022. pokazuju da je oporavak u tijeku i još su jedan dokaz da među europskim građanima i građankama postoji velik interes za putovanja u druge zemlje; |
| --- | --- |

8.

podsjeća na to da je turizam bio teško pogođen pandemijom bolesti COVID-19 i da se još nije oporavio u odnosu na stanje iz razdoblja prije 2020. iako podaci za 2022. pokazuju da je oporavak u tijeku i još su jedan dokaz da među europskim građanima i građankama postoji velik interes za putovanja u druge zemlje;

| 9. | uviđa da su usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja važan dio turističkog ekosustava EU-a. To potkrepljuje činjenica da se 29 % noćenja rezervira putem tome namijenjenih platformi i da je taj broj u porastu; |
| --- | --- |

9.

uviđa da su usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja važan dio turističkog ekosustava EU-a. To potkrepljuje činjenica da se 29 % noćenja rezervira putem tome namijenjenih platformi i da je taj broj u porastu;

| 10. | uviđa da kratkoročno iznajmljivanje smještaja u mnogim slučajevima predstavlja pozitivnu pokretačku snagu u obnovi i razvoju stambenog fonda u gradovima i predgrađima, pa i iz perspektive održivosti. Zahvaljujući kratkoročnom iznajmljivanju brojni stambeni objekti koji inače ne bi bili dostupni na tržištu i nekretnine koje se inače ne bi koristile ponovno se stavljaju u upotrebu; |
| --- | --- |

10.

uviđa da kratkoročno iznajmljivanje smještaja u mnogim slučajevima predstavlja pozitivnu pokretačku snagu u obnovi i razvoju stambenog fonda u gradovima i predgrađima, pa i iz perspektive održivosti. Zahvaljujući kratkoročnom iznajmljivanju brojni stambeni objekti koji inače ne bi bili dostupni na tržištu i nekretnine koje se inače ne bi koristile ponovno se stavljaju u upotrebu;

| 11. | ističe da je 2019. više od 512 milijuna noćenja u EU-u bilo rezervirano putem jedne od četiri glavne platforme koje djeluju u tom području, odnosno u prosjeku 1,4 milijuna gostiju dnevno. To znači da je svake minute bilo rezervirano oko 90 boravaka, odnosno svakog dana gotovo 130 000 (2); |
| --- | --- |

11.

ističe da je 2019. više od 512 milijuna noćenja u EU-u bilo rezervirano putem jedne od četiri glavne platforme koje djeluju u tom području, odnosno u prosjeku 1,4 milijuna gostiju dnevno. To znači da je svake minute bilo rezervirano oko 90 boravaka, odnosno svakog dana gotovo 130 000 (2

| 12. | napominje da je učinak platformi na regionalnoj razini u EU-u neujednačen; |
| --- | --- |

12.

napominje da je učinak platformi na regionalnoj razini u EU-u neujednačen;

| 13. | ukazuje na gubitak dodane vrijednosti s obzirom na to da je sjedište mnogih platformi izvan EU-a; |
| --- | --- |

13.

ukazuje na gubitak dodane vrijednosti s obzirom na to da je sjedište mnogih platformi izvan EU-a;

| 14. | uzimajući u obzir da se u slabije razvijenim regijama usluge kratkoročnog smještaja uglavnom nude u ruralnim područjima, EU bi trgovcima koji ih nude trebao osigurati potporu u smislu razvoja digitalnih kapaciteta, poznavanja stranog jezika i drugih vještina povezanih s turizmom radi bolje suradnje s lokalnim vlastima. U tom bi pogledu lokalnim tijelima trebalo pružiti podršku kako bi ona mogla intenzivirati izgradnju kapaciteta trgovaca koji nude kratkoročni smještaj i tako ojačati međusobno povjerenje i doprinijeti jačanju ruralnog turizma, koji nakon bolesti COVID-19 predstavlja dodanu vrijednost za lokalni i regionalni gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

14.

uzimajući u obzir da se u slabije razvijenim regijama usluge kratkoročnog smještaja uglavnom nude u ruralnim područjima, EU bi trgovcima koji ih nude trebao osigurati potporu u smislu razvoja digitalnih kapaciteta, poznavanja stranog jezika i drugih vještina povezanih s turizmom radi bolje suradnje s lokalnim vlastima. U tom bi pogledu lokalnim tijelima trebalo pružiti podršku kako bi ona mogla intenzivirati izgradnju kapaciteta trgovaca koji nude kratkoročni smještaj i tako ojačati međusobno povjerenje i doprinijeti jačanju ruralnog turizma, koji nakon bolesti COVID-19 predstavlja dodanu vrijednost za lokalni i regionalni gospodarski razvoj;

| 15. | skreće pozornost na činjenicu da su 2019., prije pandemije, 42 grada u EU-u zabilježila više od milijun noćenja, pri čemu su Pariz, Barcelona, Lisabon i Rim dosegli više od 10 milijuna. Upravo je urbani turizam ili turizam u gradovima poznatima po umjetničkoj baštini 2020. i 2021. godine bio najteže pogođen pandemijom bolesti COVID-19, kao i turizam u odredištima koja nude „sunce i more”; |
| --- | --- |

15.

skreće pozornost na činjenicu da su 2019., prije pandemije, 42 grada u EU-u zabilježila više od milijun noćenja, pri čemu su Pariz, Barcelona, Lisabon i Rim dosegli više od 10 milijuna. Upravo je urbani turizam ili turizam u gradovima poznatima po umjetničkoj baštini 2020. i 2021. godine bio najteže pogođen pandemijom bolesti COVID-19, kao i turizam u odredištima koja nude „sunce i more”;

| 16. | smatra pozitivnim to što se interes putnika preusmjerio na manje gradove i ruralne zajednice te pozdravlja činjenicu da turisti sve češće odlučuju skrenuti s „tradicionalnih” turističkih ruta; s tim u vezi odlučno podržava cilj strategije EU-a za pametnu mobilnost (3) da se u cijeloj Europi udvostruči željeznički promet velike brzine; uvjeren je da će moderni i održivi modeli putovanja dodatno ojačati ruralni turizam; |
| --- | --- |

16.

smatra pozitivnim to što se interes putnika preusmjerio na manje gradove i ruralne zajednice te pozdravlja činjenicu da turisti sve češće odlučuju skrenuti s „tradicionalnih” turističkih ruta; s tim u vezi odlučno podržava cilj strategije EU-a za pametnu mobilnost (3

| 17. | ističe da se, iako se EU predstavlja kao glavno turističko odredište u svijetu, turizam u EU-u u posljednje dvije godine oporavlja uglavnom zahvaljujući domaćem i unutareuropskom turizmu. U svrhu dodatne potpore europskim građanima koji putuju unutar EU-a, OR poziva na ulaganje novih napora u poboljšanje postojećih prekograničnih željezničkih prijelaza (149 od 265 prijelaza nisu u funkciji (4) kako bi se promicao promet s nultom stopom emisija, a željeznička mreža EU-a revitalizirala i prilagodila izazovima 21. stoljeća uz maksimalno iskorištavanje najsuvremenijih tehnologija u željezničkom prometu; |
| --- | --- |

17.

ističe da se, iako se EU predstavlja kao glavno turističko odredište u svijetu, turizam u EU-u u posljednje dvije godine oporavlja uglavnom zahvaljujući domaćem i unutareuropskom turizmu. U svrhu dodatne potpore europskim građanima koji putuju unutar EU-a, OR poziva na ulaganje novih napora u poboljšanje postojećih prekograničnih željezničkih prijelaza (149 od 265 prijelaza nisu u funkciji (4

Utjecaj na sektor rezidencijalnih nekretnina

Utjecaj na sektor rezidencijalnih nekretnina

| 18. | uviđa da se prvenstveno općine u velikim europskim gradovima suočavaju sa sve većom potražnjom za cjenovno pristupačnim stanovanjem radi prihvata građana i građanki koji žele studirati, raditi i živjeti u tim gradovima. Osiguravanje cjenovno pristupačnog stanovanja pitanje je od javnog interesa kojim se moraju baviti lokalne vlasti pronalazeći najbolja moguća rješenja kojima se izbjegava sukob s osobama zainteresiranima za iznajmljivanje smještaja turistima; |
| --- | --- |

18.

uviđa da se prvenstveno općine u velikim europskim gradovima suočavaju sa sve većom potražnjom za cjenovno pristupačnim stanovanjem radi prihvata građana i građanki koji žele studirati, raditi i živjeti u tim gradovima. Osiguravanje cjenovno pristupačnog stanovanja pitanje je od javnog interesa kojim se moraju baviti lokalne vlasti pronalazeći najbolja moguća rješenja kojima se izbjegava sukob s osobama zainteresiranima za iznajmljivanje smještaja turistima;

| 19. | napominje da kratkoročno iznajmljivanje smještaja spaja dva različita tržišta: tržište stambenih nekretnina i turističko tržište. Iz toga proizlazi da financijski poticaji ili porezne olakšice za obnovu zgrada mogu potaknuti prenamjenu stambenog prostora iz rezidencijalne u turističku, što omogućuje da se oni iskorištavaju u komercijalne svrhe nauštrb lokalnog stanovništva, studenata i radnika; |
| --- | --- |

19.

napominje da kratkoročno iznajmljivanje smještaja spaja dva različita tržišta: tržište stambenih nekretnina i turističko tržište. Iz toga proizlazi da financijski poticaji ili porezne olakšice za obnovu zgrada mogu potaknuti prenamjenu stambenog prostora iz rezidencijalne u turističku, što omogućuje da se oni iskorištavaju u komercijalne svrhe nauštrb lokalnog stanovništva, studenata i radnika;

| 20. | svako nadležno tijelo treba odlučiti mogu li se socijalni stanovi iznajmljivati za kratkoročni smještaj; |
| --- | --- |

20.

svako nadležno tijelo treba odlučiti mogu li se socijalni stanovi iznajmljivati za kratkoročni smještaj;

| 21. | ističe da je u područjima u kojima su internetske platforme izuzetno aktivne učinak na tržište nekretnina velik (5). To dovodi do povećanja najamnina i cijena nekretnina, što za sobom povlači smanjenje dostupnosti fonda zgrada za lokalno stanovništvo; |
| --- | --- |

21.

ističe da je u područjima u kojima su internetske platforme izuzetno aktivne učinak na tržište nekretnina velik (5

| 22. | naglašava da je, pri pružanju mogućnosti za rad platformama, od najveće važnosti poštovati ciljeve javne politike kao što su dostupno i cjenovno pristupačno stanovanje te zaštita gradskih središta, osobito s obzirom na to da se ekonomska situacija u Europi pogoršava. Usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja putem platformi i njihov utjecaj ne smiju ugroziti visok stupanj prihvaćenosti turizma u europskim regijama i gradovima ni narušiti kvalitetu života u gradskim četvrtima; |
| --- | --- |

22.

naglašava da je, pri pružanju mogućnosti za rad platformama, od najveće važnosti poštovati ciljeve javne politike kao što su dostupno i cjenovno pristupačno stanovanje te zaštita gradskih središta, osobito s obzirom na to da se ekonomska situacija u Europi pogoršava. Usluge kratkoročnog iznajmljivanja smještaja putem platformi i njihov utjecaj ne smiju ugroziti visok stupanj prihvaćenosti turizma u europskim regijama i gradovima ni narušiti kvalitetu života u gradskim četvrtima;

Razmjena podataka

Razmjena podataka

| 23. | stoga smatra da bi, uz poštovanje pravila o zaštiti podataka, zahtjevi za dostavljanje informacija trebali biti obvezujući za platforme aktivne na tržištu kratkoročnog iznajmljivanja smještaja jer je takav pristup informacijama ključan za tijela vlasti radi osiguravanja dostupnosti cjenovno pristupačnog stanovanja; |
| --- | --- |

23.

stoga smatra da bi, uz poštovanje pravila o zaštiti podataka, zahtjevi za dostavljanje informacija trebali biti obvezujući za platforme aktivne na tržištu kratkoročnog iznajmljivanja smještaja jer je takav pristup informacijama ključan za tijela vlasti radi osiguravanja dostupnosti cjenovno pristupačnog stanovanja;

| 24. | izražava zabrinutost zbog teškoća koje platforme imaju u dostavljanju ključnih informacija javnim tijelima iako postoje znakovi da su one spremne lokalnim i regionalnim tijelima vlasti pomoći u donošenju informiranih odluka o politikama i pojednostavljenju primjene i razumijevanja lokalnih propisa; |
| --- | --- |

24.

izražava zabrinutost zbog teškoća koje platforme imaju u dostavljanju ključnih informacija javnim tijelima iako postoje znakovi da su one spremne lokalnim i regionalnim tijelima vlasti pomoći u donošenju informiranih odluka o politikama i pojednostavljenju primjene i razumijevanja lokalnih propisa;

| 25. | skreće pozornost na administrativno opterećenje za javna tijela koja se moraju nositi sa sve većim brojem pritužbi građana i koja su prisiljena istraživati prijave nezakonitih aktivnosti kratkoročnog iznajmljivanja smještaja kako bi nametnule sankcije; oštro osuđuje činjenicu da se lokalne i regionalne vlasti moraju protiv nelegalnih aktivnosti boriti na sudu kako bi osigurale da se postojeća pravila poštuju; |
| --- | --- |

25.

skreće pozornost na administrativno opterećenje za javna tijela koja se moraju nositi sa sve većim brojem pritužbi građana i koja su prisiljena istraživati prijave nezakonitih aktivnosti kratkoročnog iznajmljivanja smještaja kako bi nametnule sankcije; oštro osuđuje činjenicu da se lokalne i regionalne vlasti moraju protiv nelegalnih aktivnosti boriti na sudu kako bi osigurale da se postojeća pravila poštuju;

| 26. | upućuje na presudu Suda Europske unije C-674/20 (6), a to je da nije u suprotnosti s pravom EU-a od pružatelja usluga posredovanja u prometu nekretninama, prije svega operatera elektroničkih platformi za iznajmljivanje smještaja, zahtijevati da nadležnim poreznim tijelima dostave određene podatke o transakcijama povezanima s turističkim smještajem; |
| --- | --- |

26.

upućuje na presudu Suda Europske unije C-674/20 (6

| 27. | skreće pozornost na to da zakonodavstvo EU-a o e-trgovini (Direktiva 2000/31/EZ (7), kojim se platformama jamči pravo na pružanje usluga u paketu, te platforme ne izuzima od lokalnih i regionalnih pravila o prikupljanju poreznih podataka; |
| --- | --- |

27.

skreće pozornost na to da zakonodavstvo EU-a o e-trgovini (Direktiva 2000/31/EZ (7

| 28. | ujedno podsjeća na presudu Suda Europske unije (C-390/18 (8) u kojoj se te platforme klasificiraju kao „pružatelji posredničkih usluga”, a ne kao „pružatelji usluga smještaja” te upozorava da se s njima ne može postupati kao s internetskim agencijama za nekretnine; |
| --- | --- |

28.

ujedno podsjeća na presudu Suda Europske unije (C-390/18 (8

| 29. | ističe da će od 1. siječnja 2023. platforme morati poreznim tijelima dostavljati informacije o prihodu osoba koje preko njih iznajmljuju smještaj (Direktiva (EU) 2021/514 (9). Očekuje se da će se zahvaljujući tom zahtjevu poboljšati ispunjavanje poreznih obveza i javnim vlastima omogućiti da poduzimaju djelotvornije mjere protiv nezakonitih pružatelja usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja; u tom pogledu naglašava važnost dosljednosti među raznim zakonodavnim aktima; |
| --- | --- |

29.

ističe da će od 1. siječnja 2023. platforme morati poreznim tijelima dostavljati informacije o prihodu osoba koje preko njih iznajmljuju smještaj (Direktiva (EU) 2021/514 (9

| 30. | nada se da će se pravila utvrđena u Prijedlogu uredbe primjenjivati i na usluge kratkoročnog iznajmljivanja koje se pružaju bez korištenja internetskih platformi kako bi se izbjegle moguće razlike u postupanju prema iznajmljivačima s obzirom na to da usluge kratkoročnog iznajmljivanja koje se pružaju bez korištenja platformi ne podliježu obvezama povezanima s postupkom registracije i da postoji rizik da one izbjegnu bilo kakvom uvidu javnih tijela; |
| --- | --- |

30.

nada se da će se pravila utvrđena u Prijedlogu uredbe primjenjivati i na usluge kratkoročnog iznajmljivanja koje se pružaju bez korištenja internetskih platformi kako bi se izbjegle moguće razlike u postupanju prema iznajmljivačima s obzirom na to da usluge kratkoročnog iznajmljivanja koje se pružaju bez korištenja platformi ne podliježu obvezama povezanima s postupkom registracije i da postoji rizik da one izbjegnu bilo kakvom uvidu javnih tijela;

| 31. | očekuje da će platforme u dogovoru s nacionalnim, regionalnim i lokalnim vlastima uspostaviti postupke za uklanjanje nezakonitih ponuda smještajnih jedinica sa svojih stranica; |
| --- | --- |

31.

očekuje da će platforme u dogovoru s nacionalnim, regionalnim i lokalnim vlastima uspostaviti postupke za uklanjanje nezakonitih ponuda smještajnih jedinica sa svojih stranica;

| 32. | naglašava da u interesu bolje suradnje s lokalnim vlastima treba osigurati potporu za izgradnju kapaciteta i razvoj digitalnih kompetencija, kao i mogućnosti za trgovce iz ruralnih područja i slabije razvijenih regija koji nude kratkoročni smještaj; |
| --- | --- |

32.

naglašava da u interesu bolje suradnje s lokalnim vlastima treba osigurati potporu za izgradnju kapaciteta i razvoj digitalnih kompetencija, kao i mogućnosti za trgovce iz ruralnih područja i slabije razvijenih regija koji nude kratkoročni smještaj;

| 33. | zabrinut je zbog toga što bi se maksimalno razdoblje pohrane podataka, definirano u Prijedlogu uredbe u članku 12. stavku 3. kao „najviše godinu dana”, moglo pokazati nedovoljnim i poziva na produljenje na najmanje dvije godine; |
| --- | --- |

33.

zabrinut je zbog toga što bi se maksimalno razdoblje pohrane podataka, definirano u Prijedlogu uredbe u članku 12. stavku 3. kao „najviše godinu dana”, moglo pokazati nedovoljnim i poziva na produljenje na najmanje dvije godine;

Rješenja na lokalnoj i regionalnoj razini

Rješenja na lokalnoj i regionalnoj razini

| 34. | ističe da je znatan broj gradova i regija u EU-u uveo pojedinačne mjere za praćenje ili ograničavanje aktivnosti pružanja usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja u određenim četvrtima; među tim su mjerama ograničavanje broja dana kad se određena nekretnina može iznajmiti, oporezivanje i zabrana kratkoročnog iznajmljivanja smještaja u određenim vrstama zgrada ili određenim područjima; |
| --- | --- |

34.

ističe da je znatan broj gradova i regija u EU-u uveo pojedinačne mjere za praćenje ili ograničavanje aktivnosti pružanja usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja u određenim četvrtima; među tim su mjerama ograničavanje broja dana kad se određena nekretnina može iznajmiti, oporezivanje i zabrana kratkoročnog iznajmljivanja smještaja u određenim vrstama zgrada ili određenim područjima;

| 35. | ponavlja da je nacionalnim, regionalnim i lokalnim vlastima potrebno dati široko diskrecijsko pravo za definiranje odgovarajućih pravila za ugostiteljske usluge, uključujući obaveznu registraciju, ograničavanje broja dozvola, politike za određivanje zona, ograničavanje razdoblja u kojima je kratkoročno iznajmljivanje smještaja dopušteno i pravila kojima bi se spriječilo da gradska središta budu preplavljena turistima nauštrb lokalnog stanovništva kojem kvaliteta života pada; |
| --- | --- |

35.

ponavlja da je nacionalnim, regionalnim i lokalnim vlastima potrebno dati široko diskrecijsko pravo za definiranje odgovarajućih pravila za ugostiteljske usluge, uključujući obaveznu registraciju, ograničavanje broja dozvola, politike za određivanje zona, ograničavanje razdoblja u kojima je kratkoročno iznajmljivanje smještaja dopušteno i pravila kojima bi se spriječilo da gradska središta budu preplavljena turistima nauštrb lokalnog stanovništva kojem kvaliteta života pada;

| 36. | upozorava na to da se nijednom intervencijom ne bi smjelo ni narušavati tržište ni davati prednost jednom obliku smještaja u odnosu na drugi. Osim toga, potrebno je uzeti u obzir raznolika tržišta turističkog smještaja, a ne fokusirati se isključivo na gradove, jer su platforme aktivne i u ruralnim područjima i u odredištima koja nude „sunce i more”; |
| --- | --- |

36.

upozorava na to da se nijednom intervencijom ne bi smjelo ni narušavati tržište ni davati prednost jednom obliku smještaja u odnosu na drugi. Osim toga, potrebno je uzeti u obzir raznolika tržišta turističkog smještaja, a ne fokusirati se isključivo na gradove, jer su platforme aktivne i u ruralnim područjima i u odredištima koja nude „sunce i more”;

Uredba o kratkoročnom iznajmljivanju smještaja

Uredba o kratkoročnom iznajmljivanju smještaja

| 37. | smatra da trenutno stanje karakterizira nedostatak jasnoće u pogledu pravila koja se primjenjuju na pružatelje usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i lokalne i regionalne vlasti; s tim u vezi pozdravlja Prijedlog uredbe čiji je cilj poboljšati prikupljanje i razmjenu informacija između platformi i tijela vlasti; |
| --- | --- |

37.

smatra da trenutno stanje karakterizira nedostatak jasnoće u pogledu pravila koja se primjenjuju na pružatelje usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i lokalne i regionalne vlasti; s tim u vezi pozdravlja Prijedlog uredbe čiji je cilj poboljšati prikupljanje i razmjenu informacija između platformi i tijela vlasti;

| 38. | napominje da je prije objavljivanja Prijedloga uredbe nekoliko gradova, regija i država članica pokušalo regulirati taj novi sektor nizom raznih zahtjeva, kao što su ograničenje broja noćenja, sustav registracije i odobravanja, zahtjevi za određivanje zona i izdavanje dozvola; |
| --- | --- |

38.

napominje da je prije objavljivanja Prijedloga uredbe nekoliko gradova, regija i država članica pokušalo regulirati taj novi sektor nizom raznih zahtjeva, kao što su ograničenje broja noćenja, sustav registracije i odobravanja, zahtjevi za određivanje zona i izdavanje dozvola;

| 39. | ističe da je uspjeh tih mjera ograničen i otežan nespremnošću platformi ekonomije suradnje da surađuju u odgovaranju na zahtjeve za dostavljanjem informacija koje su tražila javna tijela; stoga podržava odluku da se usvoji uredba kao primjeren pravni instrument za povećanje transparentnosti i pojednostavljenje protoka podataka; |
| --- | --- |

39.

ističe da je uspjeh tih mjera ograničen i otežan nespremnošću platformi ekonomije suradnje da surađuju u odgovaranju na zahtjeve za dostavljanjem informacija koje su tražila javna tijela; stoga podržava odluku da se usvoji uredba kao primjeren pravni instrument za povećanje transparentnosti i pojednostavljenje protoka podataka;

| 40. | oštro osuđuje činjenicu da je Europska komisija ocijenila da su lokalni i regionalni sustavi registracije i propisi „opterećujući”, „neučinkoviti i različiti”; |
| --- | --- |

40.

oštro osuđuje činjenicu da je Europska komisija ocijenila da su lokalni i regionalni sustavi registracije i propisi „opterećujući”, „neučinkoviti i različiti”;

| 41. | ističe da 22 države članice raspolažu sustavom registracije; ti sustavi variraju u pogledu opsega, postupaka, zahtjeva i mehanizama primjene, uključujući razinu suradnje koja se iziskuje od platformi; |
| --- | --- |

41.

ističe da 22 države članice raspolažu sustavom registracije; ti sustavi variraju u pogledu opsega, postupaka, zahtjeva i mehanizama primjene, uključujući razinu suradnje koja se iziskuje od platformi;

| 42. | podsjeća na to da o uspostavi sustava registracije u skladu s Prijedlogom uredbe odlučuju države članice i nadležna tijela; ako to učine, dobivaju pristup podacima; |
| --- | --- |

42.

podsjeća na to da o uspostavi sustava registracije u skladu s Prijedlogom uredbe odlučuju države članice i nadležna tijela; ako to učine, dobivaju pristup podacima;

| 43. | podržava prijedlog Europske komisije da se podupire razvoj sličnih i interoperabilnih sustava registracije posvuda u EU-u kako bi se osiguralo da iznajmljivači i platforme u cijeloj Europskoj uniji poštuju dosljedna pravila registracije; time bi se ujedno mogli smanjiti administrativni troškovi za nadležna tijela; smatra da se integrirana usklađenost može ugraditi u postupak registracije; |
| --- | --- |

43.

podržava prijedlog Europske komisije da se podupire razvoj sličnih i interoperabilnih sustava registracije posvuda u EU-u kako bi se osiguralo da iznajmljivači i platforme u cijeloj Europskoj uniji poštuju dosljedna pravila registracije; time bi se ujedno mogli smanjiti administrativni troškovi za nadležna tijela; smatra da se integrirana usklađenost može ugraditi u postupak registracije;

| 44. | pretpostavlja da bi predmetna uredba javnim tijelima vlasti trebala omogućiti bolje osmišljavanje politika za upravljanje kratkoročnim iznajmljivanjem smještaja i pospješiti usvajanje ciljanijih i primjerenijih pravila koja se mogu djelotvornije provoditi; |
| --- | --- |

44.

pretpostavlja da bi predmetna uredba javnim tijelima vlasti trebala omogućiti bolje osmišljavanje politika za upravljanje kratkoročnim iznajmljivanjem smještaja i pospješiti usvajanje ciljanijih i primjerenijih pravila koja se mogu djelotvornije provoditi;

| 45. | međutim, zabrinut je zbog predviđenih administrativnih troškova koje javna tijela trebaju snositi pri uspostavi sustava registracije i jedinstvenog digitalnog pristupnika; |
| --- | --- |

45.

međutim, zabrinut je zbog predviđenih administrativnih troškova koje javna tijela trebaju snositi pri uspostavi sustava registracije i jedinstvenog digitalnog pristupnika;

| 46. | upozorava da će troškove sustava registracije i spajanja na jedinstveni digitalni pristupnik snositi lokalna tijela nadležna za određeno područje i naglašava da je moguće da će za prilagodbu novom sustavu trebati više vremena; |
| --- | --- |

46.

upozorava da će troškove sustava registracije i spajanja na jedinstveni digitalni pristupnik snositi lokalna tijela nadležna za određeno područje i naglašava da je moguće da će za prilagodbu novom sustavu trebati više vremena;

| 47. | naglašava činjenicu da je državama članicama (na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini) prepušteno da utvrđuju pravila o pristupu kratkoročnom smještaju i pružanju kratkoročnog smještaja, za što je i dalje moguće uspostaviti sustave odobravanja; |
| --- | --- |

47.

naglašava činjenicu da je državama članicama (na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini) prepušteno da utvrđuju pravila o pristupu kratkoročnom smještaju i pružanju kratkoročnog smještaja, za što je i dalje moguće uspostaviti sustave odobravanja;

Tržišni udjeli i iznajmljivači

Tržišni udjeli i iznajmljivači

| 48. | traži da se definicije dodatno istraže i očekuje jedinstveni skup kriterija za razlikovanje raznih vrsta vlasnika – profesionalnih i povremenih iznajmljivača ili vlasnika koji su upravljanje svojim nekretninama prepustili upraviteljima nekretnina – kako bi se doista osigurao pristup tržištu i uklonile nepotrebne tržišne prepreke, prije svega za male pružatelje usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja; |
| --- | --- |

48.

traži da se definicije dodatno istraže i očekuje jedinstveni skup kriterija za razlikovanje raznih vrsta vlasnika – profesionalnih i povremenih iznajmljivača ili vlasnika koji su upravljanje svojim nekretninama prepustili upraviteljima nekretnina – kako bi se doista osigurao pristup tržištu i uklonile nepotrebne tržišne prepreke, prije svega za male pružatelje usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja;

| 49. | naglašava da je prijedlog Europske komisije u potpunosti u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti; nadležnim tijelima otvara razne mogućnosti, prepušta im odluku o uspostavi sustava registracije i ne upliće se u druge propise u javnom interesu; |
| --- | --- |

49.

naglašava da je prijedlog Europske komisije u potpunosti u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti; nadležnim tijelima otvara razne mogućnosti, prepušta im odluku o uspostavi sustava registracije i ne upliće se u druge propise u javnom interesu;

| 50. | traži da se analizira tržište kako bi se procijenio stupanj profesionalizacije zajednice iznajmljivača; |
| --- | --- |

50.

traži da se analizira tržište kako bi se procijenio stupanj profesionalizacije zajednice iznajmljivača;

| 51. | nada se da će jedinstveni registracijski broj biti dovoljan da se procijeni broj nekretnina/smještajnih jedinica kojima upravljaju pojedinačne fizičke ili pravne osobe; |
| --- | --- |

51.

nada se da će jedinstveni registracijski broj biti dovoljan da se procijeni broj nekretnina/smještajnih jedinica kojima upravljaju pojedinačne fizičke ili pravne osobe;

| 52. | traži od Europske komisije da u suradnji s državama članicama objavi izvješće u kojem bi se opisalo to tržište i procijenio tržišni udjel raznih pružatelja usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja, uključujući specifične segmente, na primjer: profesionalne iznajmljivače i povremene iznajmljivače među ravnopravnim sudionicima; iznajmljivače u ruralnim područjima ili malim gradovima u odnosu na one u turističkim središtima; pružatelje usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i posrednike koji nude prekogranične usluge u odnosu na one lokalne, kao i da ažurira informacije u procjeni učinka; |
| --- | --- |

52.

traži od Europske komisije da u suradnji s državama članicama objavi izvješće u kojem bi se opisalo to tržište i procijenio tržišni udjel raznih pružatelja usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja, uključujući specifične segmente, na primjer: profesionalne iznajmljivače i povremene iznajmljivače među ravnopravnim sudionicima; iznajmljivače u ruralnim područjima ili malim gradovima u odnosu na one u turističkim središtima; pružatelje usluga kratkoročnog iznajmljivanja smještaja i posrednike koji nude prekogranične usluge u odnosu na one lokalne, kao i da ažurira informacije u procjeni učinka;

| 53. | smatra da bi se na profesionalne upravitelje nekretnina za kratkoročno iznajmljivanje (odnosno „trgovce”) trebala primjenjivati pravila stroža od onih koja se primjenjuju na povremene iznajmljivače (koji nude usluge ravnopravnim sudionicima); |
| --- | --- |

53.

smatra da bi se na profesionalne upravitelje nekretnina za kratkoročno iznajmljivanje (odnosno „trgovce”) trebala primjenjivati pravila stroža od onih koja se primjenjuju na povremene iznajmljivače (koji nude usluge ravnopravnim sudionicima);

Registracija

Registracija

| 54. | traži da se pojasni je li odluka o uspostavi sustava registracije (zajedno s jedinstvenim digitalnim pristupnikom) isključivo u nadležnosti države članice ili ga, ako to žele, mogu pokrenuti i lokalne i regionalne vlasti određene države članice; |
| --- | --- |

54.

traži da se pojasni je li odluka o uspostavi sustava registracije (zajedno s jedinstvenim digitalnim pristupnikom) isključivo u nadležnosti države članice ili ga, ako to žele, mogu pokrenuti i lokalne i regionalne vlasti određene države članice;

| 55. | izražava zadovoljstvo zbog toga što se predmetnim prijedlogom utvrđuje zajednički pristup u pogledu postupaka registracije, na temelju kojeg bi se svakoj smještajnoj jedinici dodijelio jedinstveni nacionalni registracijski broj, čime bi se osigurala veća transparentnost i sljedivost; |
| --- | --- |

55.

izražava zadovoljstvo zbog toga što se predmetnim prijedlogom utvrđuje zajednički pristup u pogledu postupaka registracije, na temelju kojeg bi se svakoj smještajnoj jedinici dodijelio jedinstveni nacionalni registracijski broj, čime bi se osigurala veća transparentnost i sljedivost;

| 56. | zabrinut je zbog toga što predložena pravila omogućuju automatsko i trenutno izdavanje registracijskog broja i pokretanje aktivnosti od strane iznajmljivača; razumije da registracija ne podrazumijeva provjeru, ali očekuje više pojedinosti o tome kako nadležna tijela mogu ograničiti izdavanje registracijskih brojeva u područjima ili jedinicama obuhvaćenima lokalnim propisima kojima se zabranjuju aktivnosti kratkoročnog iznajmljivanja smještaja; već pri registraciji trebao bi se tražiti barem dokaz o pravu raspolaganja predmetnom jedinicom; |
| --- | --- |

56.

zabrinut je zbog toga što predložena pravila omogućuju automatsko i trenutno izdavanje registracijskog broja i pokretanje aktivnosti od strane iznajmljivača; razumije da registracija ne podrazumijeva provjeru, ali očekuje više pojedinosti o tome kako nadležna tijela mogu ograničiti izdavanje registracijskih brojeva u područjima ili jedinicama obuhvaćenima lokalnim propisima kojima se zabranjuju aktivnosti kratkoročnog iznajmljivanja smještaja; već pri registraciji trebao bi se tražiti barem dokaz o pravu raspolaganja predmetnom jedinicom;

| 57. | očekuje veću jasnoću u članku 6. u pogledu kazni u slučaju da platforme ne poštuju zahtjev da uklone nezakonite ponude ili im onemoguće pristup. Smatra da bi u uredbi trebalo izričito navesti da nadležna tijela svake države članice imaju ovlast sankcionirati platforme koje ne poštuju primjenjiva pravila; |
| --- | --- |

57.

očekuje veću jasnoću u članku 6. u pogledu kazni u slučaju da platforme ne poštuju zahtjev da uklone nezakonite ponude ili im onemoguće pristup. Smatra da bi u uredbi trebalo izričito navesti da nadležna tijela svake države članice imaju ovlast sankcionirati platforme koje ne poštuju primjenjiva pravila;

Provjera i evaluacija

Provjera i evaluacija

| 58. | traži dodatno pojašnjenje članka 7. stavka 1. točke (c) u kojoj se od platformi zahtijeva da poduzimaju „razumne mjere kako bi nasumično provjerile izjavu iznajmljivača”; smatra da bi se moglo pokazati da su izrazi kao što su „razumne mjere” i „nasumične provjere” previše nejasni i otvoreni tumačenju; jednako tako, smatra da bi nasumično provjeravanje i obavještavanje nadležnih vlasti o rezultatima tih provjera trebalo provoditi barem svaka tri mjeseca; |
| --- | --- |

58.

traži dodatno pojašnjenje članka 7. stavka 1. točke (c) u kojoj se od platformi zahtijeva da poduzimaju „razumne mjere kako bi nasumično provjerile izjavu iznajmljivača”; smatra da bi se moglo pokazati da su izrazi kao što su „razumne mjere” i „nasumične provjere” previše nejasni i otvoreni tumačenju; jednako tako, smatra da bi nasumično provjeravanje i obavještavanje nadležnih vlasti o rezultatima tih provjera trebalo provoditi barem svaka tri mjeseca;

| 59. | naglašava da se postupkom registracije na temelju predmetne uredbe ne dovode u pitanje moguće druge obveze izvješćivanja, primjerice u području oporezivanja, registra stanovništva i statistike; |
| --- | --- |

59.

naglašava da se postupkom registracije na temelju predmetne uredbe ne dovode u pitanje moguće druge obveze izvješćivanja, primjerice u području oporezivanja, registra stanovništva i statistike;

| 60. | smatra da bi evaluacija, koja je predviđena tri godine nakon stupanja na snagu uredbe, trebala uključivati i procjenu učinka na lokalne i regionalne vlasti i njihovu sposobnost da osmišljavaju politike utemeljene na podacima koje platforme dostavljaju relevantnim tijelima. Trebalo bi uključiti i dostupnost, kvalitetu i upotrebljivost podataka te funkcioniranje prekogranične provedbe i administrativne suradnje; |
| --- | --- |

60.

smatra da bi evaluacija, koja je predviđena tri godine nakon stupanja na snagu uredbe, trebala uključivati i procjenu učinka na lokalne i regionalne vlasti i njihovu sposobnost da osmišljavaju politike utemeljene na podacima koje platforme dostavljaju relevantnim tijelima. Trebalo bi uključiti i dostupnost, kvalitetu i upotrebljivost podataka te funkcioniranje prekogranične provedbe i administrativne suradnje;

| 61. | smatra da bi u članku 7. Uredbe o integriranoj usklađenosti sučelje trebalo biti osmišljeno tako da se u ponudama za kratkoročno iznajmljivanje smještaja na platformama otvara obavezno polje za navođenje registracijskog broja smještajne jedinice i da bi se takvo obavezno polje trebalo automatski generirati u trenutku kada iznajmljivač pokuša objaviti ponudu na području u kojem se primjenjuje postupak registracije, a ne da se to radi na temelju dobrovoljne izjave iznajmljivača. S druge strane, napominje da će, s obzirom na to da se člankom 13. stavkom 1. točkom (a) države članice obvezuju na vođenje ažurnih popisa područja u kojima se primjenjuje postupak registracije, platforme imati tehnička sredstva za automatsku provedbu te provjere bez znatnih troškova; |
| --- | --- |

61.

smatra da bi u članku 7. Uredbe o integriranoj usklađenosti sučelje trebalo biti osmišljeno tako da se u ponudama za kratkoročno iznajmljivanje smještaja na platformama otvara obavezno polje za navođenje registracijskog broja smještajne jedinice i da bi se takvo obavezno polje trebalo automatski generirati u trenutku kada iznajmljivač pokuša objaviti ponudu na području u kojem se primjenjuje postupak registracije, a ne da se to radi na temelju dobrovoljne izjave iznajmljivača. S druge strane, napominje da će, s obzirom na to da se člankom 13. stavkom 1. točkom (a) države članice obvezuju na vođenje ažurnih popisa područja u kojima se primjenjuje postupak registracije, platforme imati tehnička sredstva za automatsku provedbu te provjere bez znatnih troškova;

| 62. | sumnja da je dovoljno da sami iznajmljivači navode nalazi li se smještajna jedinica ponuđena za kratkoročno iznajmljivanje na području na kojem je uspostavljen ili se primjenjuje postupak registracije, već predlaže da se sučelje osmisli tako da u tom slučaju upisivanje registracijskog broja bude obavezno. |
| --- | --- |

62.

sumnja da je dovoljno da sami iznajmljivači navode nalazi li se smještajna jedinica ponuđena za kratkoročno iznajmljivanje na području na kojem je uspostavljen ili se primjenjuje postupak registracije, već predlaže da se sučelje osmisli tako da u tom slučaju upisivanje registracijskog broja bude obavezno.

Bruxelles, 15. ožujka 2023.

Predsjednik Europskog odbora regija

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(31)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta I Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka)

31

(31)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta I Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka)

31

(37)  Uredba (EU) 2019/1150 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o promicanju pravednosti i transparentnosti za poslovne korisnike usluga internetskog posredovanja (SL L 186, 11.7.2019., str. 57.)

37

(38)  Uredba (EU) 2022/1925 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2022. o pravednim tržištima s mogućnošću neograničenog tržišnog natjecanja u digitalnom sektoru i izmjeni direktiva (EU) 2019/1937 i (EU) 2020/1828 (Akt o digitalnim tržištima) (SL L 265, 12.10.2022., str. 1.)

38

(39)  Direktiva (EU) 2015/1535 Europskog parlamenta I Vijeća od 9. rujna 2015. o utvrđivanju postupka pružanja informacija u području tehničkih propisa i pravila o uslugama informacijskog društva (kodificirani tekst) (SL L 241, 17.9.2015., str. 1.)

39

(40)  Direktiva Vijeća 2010/24/EU od 16. ožujka 2010. o uzajamnoj pomoći kod naplate potraživanja vezanih za poreze, carine i druge mjere (SL L 84, 31.3.2010., str. 1.)

40

(41)  Direktiva Vijeća 2011/16/EU od 15. veljače 2011. o administrativnoj suradnji u području oporezivanja i stavljanju izvan snage Direktive 77/799/EEZ (SL L 64, 11.3.2011., str. 1.)

41

(37)  Uredba (EU) 2019/1150 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o promicanju pravednosti i transparentnosti za poslovne korisnike usluga internetskog posredovanja (SL L 186, 11.7.2019., str. 57.)

37

(38)  Uredba (EU) 2022/1925 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2022. o pravednim tržištima s mogućnošću neograničenog tržišnog natjecanja u digitalnom sektoru i izmjeni direktiva (EU) 2019/1937 i (EU) 2020/1828 (Akt o digitalnim tržištima) (SL L 265, 12.10.2022., str. 1.)

38

(39)  Direktiva (EU) 2015/1535 Europskog parlamenta I Vijeća od 9. rujna 2015. o utvrđivanju postupka pružanja informacija u području tehničkih propisa i pravila o uslugama informacijskog društva (kodificirani tekst) (SL L 241, 17.9.2015., str. 1.)

39

(40)  Direktiva Vijeća 2010/24/EU od 16. ožujka 2010. o uzajamnoj pomoći kod naplate potraživanja vezanih za poreze, carine i druge mjere (SL L 84, 31.3.2010., str. 1.)

40

(41)  Direktiva Vijeća 2011/16/EU od 15. veljače 2011. o administrativnoj suradnji u području oporezivanja i stavljanju izvan snage Direktive 77/799/EEZ (SL L 64, 11.3.2011., str. 1.)

41

(1)  Uredba (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća br. 223/2009 od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ, Euratom) br. 1101/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o dostavi povjerljivih statističkih podataka Statističkom uredu Europskih zajednica, Uredbe Vijeća (EZ) br. 322/97 o statistici Zajednice i Odluke Vijeća 89/382/EEZ, Euratom o osnivanju Odbora za statistički program Europskih zajednica (SL L 87, 31.3.2009., str. 164.).

1

(1)  Uredba (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća br. 223/2009 od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ, Euratom) br. 1101/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o dostavi povjerljivih statističkih podataka Statističkom uredu Europskih zajednica, Uredbe Vijeća (EZ) br. 322/97 o statistici Zajednice i Odluke Vijeća 89/382/EEZ, Euratom o osnivanju Odbora za statistički program Europskih zajednica (SL L 87, 31.3.2009., str. 164.).

1

(1)  Uredba (EU) 2018/1724 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. listopada 2018. o uspostavi jedinstvenog digitalnog pristupnika za pristup informacijama, postupcima, uslugama podrške i rješavanja problema te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 (SL L 295, 21.11.2018., str. 1)

1

(2)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Short-stay_accommodation_offered_via_online_collaborative_economy_platforms

2

(3)  https://transport.ec.europa.eu/transport-themes/mobility-strategy_en

3

(4)  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/information/publications/reports/2018/comprehensive-analysis-of-the-existing-cross-border-rail-transport-connections-and-missing-links-on-the-internal-eu-borders

4

(5)  https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0094119020300498

5

(6)  Predmet C-674/20: Presuda Suda (drugo vijeće) od 27. travnja 2022. (zahtjev za prethodnu odluku koji je uputio Cour constitutionnelle – Belgija) – Airbnb Ireland UC/Région de Bruxelles-Capitale (SL C 237, 20.6.2022., str. 13.) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:62020CN0674

6

(7)  Direktiva 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2000. o određenim pravnim aspektima usluga informacijskog društva na unutarnjem tržištu, posebno elektroničke trgovine (Direktiva o elektroničkoj trgovini) (SL L 178, 17.7.2000., str. 1) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/ALL/?uri=CELEX:32000L0031

7

(8)  Predmet C-390/18: Presuda Suda (veliko vijeće) od 19. prosinca 2019. (zahtjev za prethodnu odluku koji je uputio Juge d'instruction du tribunal de grande instance de Paris – Francuska) – kazneni postupak protiv X (SL C 61, 24.2.2020., str. 8.)

8

Juge d'instruction du tribunal de grande instance de Paris

(9)  Direktiva Vijeća (EU) 2021/514 od 22. ožujka 2021. o izmjeni Direktive 2011/16/EU o administrativnoj suradnji u području oporezivanja (SL L 104, 25.3.2021., str. 1.)

9

---

| 30.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 188/43 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 188/43

---

Mišljenje Europskog odbora regija o temi „Održiva upotreba pesticida”

(2023/C 188/06)

| Izvjestitelj: | Heinz-Joachim HÖFER (DE/PES), član Općinskog vijeća Općine Altenkirchen (Westerwald) |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o održivoj upotrebi sredstava za zaštitu bilja i izmjeni Uredbe (EU) 2021/2115
  COM(2022) 305 |

Izvjestitelj:

Heinz-Joachim HÖFER (DE/PES), član Općinskog vijeća Općine Altenkirchen (Westerwald)

Referentni dokument:

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o održivoj upotrebi sredstava za zaštitu bilja i izmjeni Uredbe (EU) 2021/2115

COM(2022) 305

I.   PREPORUKE ZA IZMJENE

Amandman 1.

Uvodna izjava 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (5) | Kako bi se osiguralo potpuno ostvarenje ciljeva pravnog okvira Unije o održivoj upotrebi sredstava za zaštitu bilja, potrebno ga je prilagoditi utvrđivanjem jasnijih i izravno primjenjivih pravila za primjenitelje. Osim toga, trebalo bi pojasniti niz pravila, uključujući pravila o primjeni integrirane zaštite bilja, ograničenjima upotrebe sredstava za zaštitu bilja i pregledima uređaja koji se upotrebljavaju za primjenu sredstava za zaštitu bilja. Stoga je primjereno staviti izvan snage Direktivu 2009/128/EZ i zamijeniti je uredbom. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(5)

Kako bi se osiguralo potpuno ostvarenje ciljeva pravnog okvira Unije o održivoj upotrebi sredstava za zaštitu bilja, potrebno ga je prilagoditi utvrđivanjem jasnijih i izravno primjenjivih pravila za primjenitelje. Osim toga, trebalo bi pojasniti niz pravila, uključujući pravila o primjeni integrirane zaštite bilja, ograničenjima upotrebe sredstava za zaštitu bilja i pregledima uređaja koji se upotrebljavaju za primjenu sredstava za zaštitu bilja. Stoga je primjereno staviti izvan snage Direktivu 2009/128/EZ i zamijeniti je uredbom.

| (5) | Kako bi se osiguralo potpuno ostvarenje ciljeva pravnog okvira Unije o održivoj upotrebi sredstava za zaštitu bilja, potrebno ga je prilagoditi utvrđivanjem jasnijih i izravno primjenjivih pravila za primjenitelje
  i pojačati kontrole na granicama kako bi uvozna roba zadovoljavala kriterije koji se zahtijevaju na teritoriju Europske Unije i kako bi se spriječilo da bilo koji prehrambeni proizvod, biljka ili cvijet tretirani sredstvima za zaštitu bilja (pesticidima, fungicidima) zabranjenima u EU-u uđe na teritorij EU-a
  . Osim toga, trebalo bi pojasniti niz pravila, uključujući pravila o primjeni integrirane zaštite bilja, ograničenjima upotrebe sredstava za zaštitu bilja i pregledima uređaja koji se upotrebljavaju za primjenu sredstava za zaštitu bilja. Stoga je primjereno staviti izvan snage Direktivu 2009/128/EZ i zamijeniti je uredbom. |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se osiguralo potpuno ostvarenje ciljeva pravnog okvira Unije o održivoj upotrebi sredstava za zaštitu bilja, potrebno ga je prilagoditi utvrđivanjem jasnijih i izravno primjenjivih pravila za primjenitelje
  i pojačati kontrole na granicama kako bi uvozna roba zadovoljavala kriterije koji se zahtijevaju na teritoriju Europske Unije i kako bi se spriječilo da bilo koji prehrambeni proizvod, biljka ili cvijet tretirani sredstvima za zaštitu bilja (pesticidima, fungicidima) zabranjenima u EU-u uđe na teritorij EU-a
  . Osim toga, trebalo bi pojasniti niz pravila, uključujući pravila o primjeni integrirane zaštite bilja, ograničenjima upotrebe sredstava za zaštitu bilja i pregledima uređaja koji se upotrebljavaju za primjenu sredstava za zaštitu bilja. Stoga je primjereno staviti izvan snage Direktivu 2009/128/EZ i zamijeniti je uredbom.

Amandman 2.

Uvodna izjava 9.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (9) | U završnom izvješću Konferencije o budućnosti Europe, objavljenom 9. svibnja 2022., kad je riječ o prijedlozima o poljoprivredi, proizvodnji hrane, bioraznolikosti i ekosustavima te onečišćenju, građani od Unije posebno traže da znatno smanji upotrebu kemijskih pesticida i gnojiva, u skladu s postojećim ciljevima, uz istodobno jamstvo sigurnosti opskrbe hranom te potporu istraživanjima u cilju razvoja održivijih i prirodnijih alternativa. Građani traže više istraživanja i inovacija, među ostalim u području tehnoloških rješenja za održivu proizvodnju, otpornost bilja i preciznu poljoprivredu, te više komunikacije, savjetodavnih sustava i osposobljavanja namijenjenog poljoprivrednicima i koje provode poljoprivrednici; osim toga traže od Unije da zaštiti kukce, posebno autohtone kukce i kukce oprašivače. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(9)

U završnom izvješću Konferencije o budućnosti Europe, objavljenom 9. svibnja 2022., kad je riječ o prijedlozima o poljoprivredi, proizvodnji hrane, bioraznolikosti i ekosustavima te onečišćenju, građani od Unije posebno traže da znatno smanji upotrebu kemijskih pesticida i gnojiva, u skladu s postojećim ciljevima, uz istodobno jamstvo sigurnosti opskrbe hranom te potporu istraživanjima u cilju razvoja održivijih i prirodnijih alternativa. Građani traže više istraživanja i inovacija, među ostalim u području tehnoloških rješenja za održivu proizvodnju, otpornost bilja i preciznu poljoprivredu, te više komunikacije, savjetodavnih sustava i osposobljavanja namijenjenog poljoprivrednicima i koje provode poljoprivrednici; osim toga traže od Unije da zaštiti kukce, posebno autohtone kukce i kukce oprašivače.

| (9) | U završnom izvješću Konferencije o budućnosti Europe, objavljenom 9. svibnja 2022., kad je riječ o prijedlozima o poljoprivredi, proizvodnji hrane, bioraznolikosti i ekosustavima te onečišćenju, građani od Unije posebno traže da znatno smanji upotrebu kemijskih pesticida i gnojiva, u skladu s postojećim ciljevima, uz istodobno jamstvo sigurnosti opskrbe hranom te potporu istraživanjima u cilju razvoja održivijih i prirodnijih alternativa. Građani traže više istraživanja i inovacija, među ostalim u području tehnoloških rješenja za održivu proizvodnju, otpornost bilja i preciznu poljoprivredu, te više komunikacije, savjetodavnih sustava i osposobljavanja namijenjenog poljoprivrednicima i koje provode poljoprivrednici; osim toga traže od Unije da zaštiti kukce, posebno autohtone kukce i kukce oprašivače.
  Građani nadalje preporučuju primjenu načela onečišćivač plaća, što bi također trebalo biti uključeno u porezne mjere. |
| --- | --- |

(9)

U završnom izvješću Konferencije o budućnosti Europe, objavljenom 9. svibnja 2022., kad je riječ o prijedlozima o poljoprivredi, proizvodnji hrane, bioraznolikosti i ekosustavima te onečišćenju, građani od Unije posebno traže da znatno smanji upotrebu kemijskih pesticida i gnojiva, u skladu s postojećim ciljevima, uz istodobno jamstvo sigurnosti opskrbe hranom te potporu istraživanjima u cilju razvoja održivijih i prirodnijih alternativa. Građani traže više istraživanja i inovacija, među ostalim u području tehnoloških rješenja za održivu proizvodnju, otpornost bilja i preciznu poljoprivredu, te više komunikacije, savjetodavnih sustava i osposobljavanja namijenjenog poljoprivrednicima i koje provode poljoprivrednici; osim toga traže od Unije da zaštiti kukce, posebno autohtone kukce i kukce oprašivače.
  Građani nadalje preporučuju primjenu načela onečišćivač plaća, što bi također trebalo biti uključeno u porezne mjere.

Amandman 3.

Uvodna izjava 12.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (12) | Cilj je strategije „od polja do stola” ostvariti znatan napredak u smanjenju upotrebe kemijskih sredstava za zaštitu bilja na gospodarski održiv način. Kako bi se postigao taj cilj, potrebno je utvrditi kvantificirane ciljne vrijednosti na razini Unije i država članica za smanjenje upotrebe kemijskih sredstava za zaštitu bilja i rizika od njih te upotrebe opasnijih sredstava za zaštitu bilja, što bi omogućilo praćenje napretka. Nacionalne ciljne vrijednosti trebalo bi utvrditi nacionalnim pravom kako bi se osigurao odgovarajući napredak i odgovornost u odnosu na njih. Države članice trebale bi isto tako ostvariti te obvezujuće nacionalne ciljne vrijednosti do 2030. Očekuje se da će se smanjenjem upotrebe kemijskih sredstava za zaštitu bilja znatno smanjiti rizici za sigurnost i zdravlje na radu za profesionalne korisnike. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(12)

Cilj je strategije „od polja do stola” ostvariti znatan napredak u smanjenju upotrebe kemijskih sredstava za zaštitu bilja na gospodarski održiv način. Kako bi se postigao taj cilj, potrebno je utvrditi kvantificirane ciljne vrijednosti na razini Unije i država članica za smanjenje upotrebe kemijskih sredstava za zaštitu bilja i rizika od njih te upotrebe opasnijih sredstava za zaštitu bilja, što bi omogućilo praćenje napretka. Nacionalne ciljne vrijednosti trebalo bi utvrditi nacionalnim pravom kako bi se osigurao odgovarajući napredak i odgovornost u odnosu na njih. Države članice trebale bi isto tako ostvariti te obvezujuće nacionalne ciljne vrijednosti do 2030. Očekuje se da će se smanjenjem upotrebe kemijskih sredstava za zaštitu bilja znatno smanjiti rizici za sigurnost i zdravlje na radu za profesionalne korisnike.

| (12) | Cilj je strategije „od polja do stola” ostvariti znatan napredak u smanjenju upotrebe kemijskih sredstava za zaštitu bilja na gospodarski održiv način. Kako bi se postigao taj cilj, potrebno je utvrditi kvantificirane ciljne vrijednosti na razini Unije i država članica za smanjenje upotrebe kemijskih sredstava za zaštitu bilja i rizika od njih te upotrebe opasnijih sredstava za zaštitu bilja, što bi omogućilo praćenje napretka. Nacionalne ciljne vrijednosti trebalo bi utvrditi nacionalnim pravom kako bi se osigurao odgovarajući napredak i odgovornost u odnosu na njih. Države članice trebale bi isto tako ostvariti te obvezujuće nacionalne ciljne vrijednosti do 2030. Očekuje se da će se smanjenjem upotrebe kemijskih sredstava za zaštitu bilja znatno smanjiti rizici za sigurnost i zdravlje na radu za profesionalne korisnike
  , ali i za građane i potrošače, a posebno za ranjive skupine
  . |
| --- | --- |

(12)

Cilj je strategije „od polja do stola” ostvariti znatan napredak u smanjenju upotrebe kemijskih sredstava za zaštitu bilja na gospodarski održiv način. Kako bi se postigao taj cilj, potrebno je utvrditi kvantificirane ciljne vrijednosti na razini Unije i država članica za smanjenje upotrebe kemijskih sredstava za zaštitu bilja i rizika od njih te upotrebe opasnijih sredstava za zaštitu bilja, što bi omogućilo praćenje napretka. Nacionalne ciljne vrijednosti trebalo bi utvrditi nacionalnim pravom kako bi se osigurao odgovarajući napredak i odgovornost u odnosu na njih. Države članice trebale bi isto tako ostvariti te obvezujuće nacionalne ciljne vrijednosti do 2030. Očekuje se da će se smanjenjem upotrebe kemijskih sredstava za zaštitu bilja znatno smanjiti rizici za sigurnost i zdravlje na radu za profesionalne korisnike
  , ali i za građane i potrošače, a posebno za ranjive skupine
  .

Amandman 4.

Uvodna izjava 13.a (nova uvodna izjava)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | (13.a) | Europska komisija u radnom dokumentu svojih službi o pokretačima sigurnosti hrane uvažava da su „tlo, voda, bioraznolikost i zrak osnovni preduvjeti za proizvodnju hrane”, zaključuje da „bi trenutni poljoprivredni intenzivni model s visokim ulaganjima, temeljen na kemijskim pesticidima, mogao predstavljati prijetnju sigurnosti hrane u srednjoročnom razdoblju zbog gubitka bioraznolikosti, vjerojatnog porasta štetnih organizama, pogoršanja zdravlja tla i gubitka oprašivača koji su ključni za poljoprivrednu proizvodnju”, te dodatno naglašava potrebu za provedbom ciljeva smanjenja pesticida radi dugoročnog očuvanja sigurnosti hrane u EU-u. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(13.a)

Europska komisija u radnom dokumentu svojih službi o pokretačima sigurnosti hrane uvažava da su „tlo, voda, bioraznolikost i zrak osnovni preduvjeti za proizvodnju hrane”, zaključuje da „bi trenutni poljoprivredni intenzivni model s visokim ulaganjima, temeljen na kemijskim pesticidima, mogao predstavljati prijetnju sigurnosti hrane u srednjoročnom razdoblju zbog gubitka bioraznolikosti, vjerojatnog porasta štetnih organizama, pogoršanja zdravlja tla i gubitka oprašivača koji su ključni za poljoprivrednu proizvodnju”, te dodatno naglašava potrebu za provedbom ciljeva smanjenja pesticida radi dugoročnog očuvanja sigurnosti hrane u EU-u.

Obrazloženje

Smanjenje upotrebe pesticida nužno je kako bi se osigurala sigurnost opskrbe hranom.

Amandman 5.

Uvodna izjava 14.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (14) | Države članice trebale bi izraditi i objaviti nacionalne akcijske planove. Kako bi nacionalni akcijski planovi država članica bili djelotvorni, trebali bi sadržavati kvantitativne ciljeve, upućivanja na obvezujuće nacionalne ciljeve smanjenja do 2030. utvrđene nacionalnim pravom, zajedno s povezanim okvirnim ciljevima utvrđenima u nacionalnim akcijskim planovima, mjerama, vremenskim rasporedima i pokazateljima za smanjenje rizika i učinaka upotrebe pesticida na zdravlje ljudi i na okoliš. Time će se omogućiti strukturirani pristup utvrđivanju kvantitativnih ciljeva, uz jasnu poveznicu s nacionalnim ciljevima smanjenja do 2030. Kako bi se pratila usklađenost s odredbama ove Uredbe, od država članica trebalo bi zahtijevati i da svake godine izvješćuju o ciljevima i preciznim kvantitativnim podacima koji se odnose na usklađenost s odredbama o upotrebi, osposobljavanju, uređajima za primjenu i integriranoj zaštiti bilja. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(14)

Države članice trebale bi izraditi i objaviti nacionalne akcijske planove. Kako bi nacionalni akcijski planovi država članica bili djelotvorni, trebali bi sadržavati kvantitativne ciljeve, upućivanja na obvezujuće nacionalne ciljeve smanjenja do 2030. utvrđene nacionalnim pravom, zajedno s povezanim okvirnim ciljevima utvrđenima u nacionalnim akcijskim planovima, mjerama, vremenskim rasporedima i pokazateljima za smanjenje rizika i učinaka upotrebe pesticida na zdravlje ljudi i na okoliš. Time će se omogućiti strukturirani pristup utvrđivanju kvantitativnih ciljeva, uz jasnu poveznicu s nacionalnim ciljevima smanjenja do 2030. Kako bi se pratila usklađenost s odredbama ove Uredbe, od država članica trebalo bi zahtijevati i da svake godine izvješćuju o ciljevima i preciznim kvantitativnim podacima koji se odnose na usklađenost s odredbama o upotrebi, osposobljavanju, uređajima za primjenu i integriranoj zaštiti bilja.

| (14) | Države članice trebale bi izraditi i objaviti nacionalne akcijske planove. Kako bi nacionalni akcijski planovi država članica bili djelotvorni, trebali bi sadržavati kvantitativne ciljeve, upućivanja na obvezujuće nacionalne ciljeve smanjenja do 2030. utvrđene nacionalnim pravom, zajedno s povezanim okvirnim ciljevima utvrđenima u nacionalnim akcijskim planovima, mjerama, vremenskim rasporedima i pokazateljima za smanjenje rizika i učinaka upotrebe pesticida na zdravlje ljudi i na okoliš. Time će se omogućiti strukturirani pristup utvrđivanju kvantitativnih ciljeva, uz jasnu poveznicu s nacionalnim ciljevima smanjenja do 2030. Kako bi se pratila usklađenost s odredbama ove Uredbe, od država članica trebalo bi zahtijevati i da svake godine izvješćuju o ciljevima i preciznim kvantitativnim podacima koji se odnose na usklađenost s odredbama o upotrebi, osposobljavanju, uređajima za primjenu i integriranoj zaštiti bilja.
  Europska komisija može, uz pomoć stručne skupine znanstvenika koji se bave okolišem i predstavnika civilnog društva, provoditi ex post praćenje tih nacionalnih akcijskih planova kako bi se osigurala transparentnost mišljenja. |
| --- | --- |

(14)

Države članice trebale bi izraditi i objaviti nacionalne akcijske planove. Kako bi nacionalni akcijski planovi država članica bili djelotvorni, trebali bi sadržavati kvantitativne ciljeve, upućivanja na obvezujuće nacionalne ciljeve smanjenja do 2030. utvrđene nacionalnim pravom, zajedno s povezanim okvirnim ciljevima utvrđenima u nacionalnim akcijskim planovima, mjerama, vremenskim rasporedima i pokazateljima za smanjenje rizika i učinaka upotrebe pesticida na zdravlje ljudi i na okoliš. Time će se omogućiti strukturirani pristup utvrđivanju kvantitativnih ciljeva, uz jasnu poveznicu s nacionalnim ciljevima smanjenja do 2030. Kako bi se pratila usklađenost s odredbama ove Uredbe, od država članica trebalo bi zahtijevati i da svake godine izvješćuju o ciljevima i preciznim kvantitativnim podacima koji se odnose na usklađenost s odredbama o upotrebi, osposobljavanju, uređajima za primjenu i integriranoj zaštiti bilja.
  Europska komisija može, uz pomoć stručne skupine znanstvenika koji se bave okolišem i predstavnika civilnog društva, provoditi ex post praćenje tih nacionalnih akcijskih planova kako bi se osigurala transparentnost mišljenja.

Amandman 6.

Uvodna izjava 16.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (14) | Provedba politika i mjera u područjima održive upotrebe sredstava za zaštitu bilja utječe na okoliš, javno zdravlje i radne uvjete. Države članice stoga bi trebale osigurati da javnost i socijalni partneri dobiju dovoljno prilika za sudjelovanje u pripremi nacionalnih akcijskih planova država članica i za savjetovanje o njima u skladu, ako je to primjenjivo, s Direktivom 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (24). |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(14)

Provedba politika i mjera u područjima održive upotrebe sredstava za zaštitu bilja utječe na okoliš, javno zdravlje i radne uvjete. Države članice stoga bi trebale osigurati da javnost i socijalni partneri dobiju dovoljno prilika za sudjelovanje u pripremi nacionalnih akcijskih planova država članica i za savjetovanje o njima u skladu, ako je to primjenjivo, s Direktivom 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (24).

| (16) | Provedba politika i mjera u područjima održive upotrebe sredstava za zaštitu bilja utječe na okoliš, javno zdravlje i radne uvjete. Države članice stoga bi trebale osigurati da
  lokalne i regionalne vlasti u okviru svojih nadležnosti,
  javnost i socijalni partneri dobiju dovoljno prilika za sudjelovanje u pripremi nacionalnih akcijskih planova država članica i za savjetovanje o njima u skladu, ako je to primjenjivo, s Direktivom 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (24). |
| --- | --- |

(16)

Provedba politika i mjera u područjima održive upotrebe sredstava za zaštitu bilja utječe na okoliš, javno zdravlje i radne uvjete. Države članice stoga bi trebale osigurati da
  lokalne i regionalne vlasti u okviru svojih nadležnosti,
  javnost i socijalni partneri dobiju dovoljno prilika za sudjelovanje u pripremi nacionalnih akcijskih planova država članica i za savjetovanje o njima u skladu, ako je to primjenjivo, s Direktivom 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (24).

Amandman 7.

Uvodna izjava 24.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (22) | Kako bi se osiguralo da se sredstva za zaštitu bilja i s njima povezani uređaji za primjenu upotrebljavaju na način kojim se štiti zdravlje ljudi i okoliš, potrebno je predvidjeti opće zahtjeve za profesionalne korisnike u vezi s osposobljavanjem potrebnim za upotrebu određenih sredstava za zaštitu bilja ili uređaja za primjenu, upotrebom opasnijih sredstava za zaštitu bilja i pregledom uređaja za primjenu za profesionalnu upotrebu. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(22)

Kako bi se osiguralo da se sredstva za zaštitu bilja i s njima povezani uređaji za primjenu upotrebljavaju na način kojim se štiti zdravlje ljudi i okoliš, potrebno je predvidjeti opće zahtjeve za profesionalne korisnike u vezi s osposobljavanjem potrebnim za upotrebu određenih sredstava za zaštitu bilja ili uređaja za primjenu, upotrebom opasnijih sredstava za zaštitu bilja i pregledom uređaja za primjenu za profesionalnu upotrebu.

| (24) | Kako bi se osiguralo da se sredstva za zaštitu bilja i s njima povezani uređaji za primjenu upotrebljavaju na način kojim se štiti zdravlje ljudi i okoliš, potrebno je predvidjeti opće zahtjeve za profesionalne korisnike u vezi s osposobljavanjem potrebnim za upotrebu određenih sredstava za zaštitu bilja ili uređaja za primjenu, upotrebom opasnijih sredstava za zaštitu bilja i pregledom uređaja za primjenu za profesionalnu upotrebu.
  Istodobno, treba zabraniti korištenje kemijskih sredstava za zaštitu bilja neprofesionalnim korisnicima koji nisu osposobljeni kako bi se izbjegle situacije u kojima bi bila ugrožena sigurnost ljudi ili okoliša. |
| --- | --- |

(24)

Kako bi se osiguralo da se sredstva za zaštitu bilja i s njima povezani uređaji za primjenu upotrebljavaju na način kojim se štiti zdravlje ljudi i okoliš, potrebno je predvidjeti opće zahtjeve za profesionalne korisnike u vezi s osposobljavanjem potrebnim za upotrebu određenih sredstava za zaštitu bilja ili uređaja za primjenu, upotrebom opasnijih sredstava za zaštitu bilja i pregledom uređaja za primjenu za profesionalnu upotrebu.
  Istodobno, treba zabraniti korištenje kemijskih sredstava za zaštitu bilja neprofesionalnim korisnicima koji nisu osposobljeni kako bi se izbjegle situacije u kojima bi bila ugrožena sigurnost ljudi ili okoliša.

Amandman 8.

Uvodna izjava 24.a (nova uvodna izjava)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | (24.a) | Praćenje stanja okoliša potrebno je kako bi se ispitali eventualni učinci uporabe sredstava za zaštitu bilja na zdravlje ljudi i okoliš. Zahtjevi praćenja EU-a trenutačno su usmjereni samo na vodu. Kako bi se točno procijenilo jesu li ispunjeni ciljevi ove Uredbe u smislu smanjenja rizika od sredstava za zaštitu bilja, države članice uspostavljaju sveobuhvatne programe za praćenje pojave ostataka aktivnih tvari i njihovih metabolita u okolišu, vodi, kod životinja i ljudi. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(24.a)

Praćenje stanja okoliša potrebno je kako bi se ispitali eventualni učinci uporabe sredstava za zaštitu bilja na zdravlje ljudi i okoliš. Zahtjevi praćenja EU-a trenutačno su usmjereni samo na vodu. Kako bi se točno procijenilo jesu li ispunjeni ciljevi ove Uredbe u smislu smanjenja rizika od sredstava za zaštitu bilja, države članice uspostavljaju sveobuhvatne programe za praćenje pojave ostataka aktivnih tvari i njihovih metabolita u okolišu, vodi, kod životinja i ljudi.

Amandman 9.

Uvodna izjava 24.b (nova uvodna izjava)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | (24.b) | U provedbenom planu Europske komisije „Plan za tlo za Europu” navodi se da je 83 % poljoprivrednog tla u EU-u zagađeno ostacima pesticida, dok će intenziviranje poljoprivrede i prekomjerna uporaba pesticida u budućnosti vjerojatno dodatno pogoršati stanje. Visoka postojanost pesticida u tlu i toksičnost za neciljne vrste posebno se navode kao prijetnja zdravlju tla. Važnost zaštite tla stoga treba uzeti u obzir pri provedbi odredaba ove Uredbe. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(24.b)

U provedbenom planu Europske komisije „Plan za tlo za Europu” navodi se da je 83 % poljoprivrednog tla u EU-u zagađeno ostacima pesticida, dok će intenziviranje poljoprivrede i prekomjerna uporaba pesticida u budućnosti vjerojatno dodatno pogoršati stanje. Visoka postojanost pesticida u tlu i toksičnost za neciljne vrste posebno se navode kao prijetnja zdravlju tla. Važnost zaštite tla stoga treba uzeti u obzir pri provedbi odredaba ove Uredbe.

Amandman 10.

Uvodna izjava 25.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (23) | Upotreba sredstava za zaštitu bilja može imati posebno negativne učinke na određenim područjima kojima se često koristi šira javnost ili ranjive skupine, zajednice u kojima ljudi žive i rade te ekološki osjetljiva područja, kao što su područja mreže Natura 2000 zaštićena u skladu s Direktivom 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (33) i Direktivom Vijeća 92/43/EEZ (34). Ako se sredstva za zaštitu bilja upotrebljavaju na površinama kojima se koristi šira javnost, velika je mogućnost izlaganja ljudi takvim sredstvima za zaštitu bilja. Stoga bi radi zaštite zdravlja ljudi i okoliša trebalo zabraniti upotrebu sredstava za zaštitu bilja u osjetljivim područjima i unutar tri metra od takvih područja. Odstupanja od zabrane trebala bi se dopustiti samo pod određenim uvjetima i pojedinačno za svaki slučaj. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(23)

Upotreba sredstava za zaštitu bilja može imati posebno negativne učinke na određenim područjima kojima se često koristi šira javnost ili ranjive skupine, zajednice u kojima ljudi žive i rade te ekološki osjetljiva područja, kao što su područja mreže Natura 2000 zaštićena u skladu s Direktivom 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (33) i Direktivom Vijeća 92/43/EEZ (34). Ako se sredstva za zaštitu bilja upotrebljavaju na površinama kojima se koristi šira javnost, velika je mogućnost izlaganja ljudi takvim sredstvima za zaštitu bilja. Stoga bi radi zaštite zdravlja ljudi i okoliša trebalo zabraniti upotrebu sredstava za zaštitu bilja u osjetljivim područjima i unutar tri metra od takvih područja. Odstupanja od zabrane trebala bi se dopustiti samo pod određenim uvjetima i pojedinačno za svaki slučaj.

| (25) | Upotreba sredstava za zaštitu bilja može imati posebno negativne učinke na određenim područjima kojima se često koristi šira javnost ili ranjive skupine, zajednice u kojima ljudi žive i rade te ekološki osjetljiva područja, kao što su područja mreže Natura 2000 zaštićena u skladu s Direktivom 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (33) i Direktivom Vijeća 92/43/EEZ (34). Ako se sredstva za zaštitu bilja upotrebljavaju na površinama kojima se koristi šira javnost, velika je mogućnost izlaganja ljudi takvim sredstvima za zaštitu bilja. Stoga bi radi zaštite zdravlja ljudi i okoliša trebalo zabraniti upotrebu sredstava za zaštitu bilja u osjetljivim područjima i unutar tri metra od takvih područja. Odstupanja od zabrane trebala bi se dopustiti samo pod određenim uvjetima i pojedinačno za svaki slučaj.
  Sigurnosna područja treba proširiti na 50 metara za područja koja prvenstveno posjećuju ranjive populacije i za korištenje vrlo opasnih sredstava za zaštitu bilja. Odstupanja od zabrane trebala bi se dopustiti samo za sredstva za zaštitu bilja odobrena u skladu s Uredbom (EU) 2018/848 za nastavak postojećih poljoprivrednih aktivnosti ili pod određenim strogim uvjetima i pojedinačno za svaki slučaj. |
| --- | --- |

(25)

Upotreba sredstava za zaštitu bilja može imati posebno negativne učinke na određenim područjima kojima se često koristi šira javnost ili ranjive skupine, zajednice u kojima ljudi žive i rade te ekološki osjetljiva područja, kao što su područja mreže Natura 2000 zaštićena u skladu s Direktivom 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (33) i Direktivom Vijeća 92/43/EEZ (34). Ako se sredstva za zaštitu bilja upotrebljavaju na površinama kojima se koristi šira javnost, velika je mogućnost izlaganja ljudi takvim sredstvima za zaštitu bilja. Stoga bi radi zaštite zdravlja ljudi i okoliša trebalo zabraniti upotrebu sredstava za zaštitu bilja u osjetljivim područjima i unutar tri metra od takvih područja. Odstupanja od zabrane trebala bi se dopustiti samo pod određenim uvjetima i pojedinačno za svaki slučaj.
  Sigurnosna područja treba proširiti na 50 metara za područja koja prvenstveno posjećuju ranjive populacije i za korištenje vrlo opasnih sredstava za zaštitu bilja. Odstupanja od zabrane trebala bi se dopustiti samo za sredstva za zaštitu bilja odobrena u skladu s Uredbom (EU) 2018/848 za nastavak postojećih poljoprivrednih aktivnosti ili pod određenim strogim uvjetima i pojedinačno za svaki slučaj.

Obrazloženje

Znanstvena istraživanja ukazuju na to da djelotvorna sigurnosna područja trebaju biti široka nekoliko stotina metara kako bi se spriječio prodor pesticida. U nedavnoj studiji o onečišćenju javnih igrališta pesticidima ustanovljeno je da je gotovo polovica igrališta onečišćena barem jednim pesticidom, a četvrtina s više od jednog pesticida (uključujući endokrine disruptore) te je utvrđeno da bi za postizanje nulte stope onečišćenja pesticidima bila potrebna udaljenost od čak 100 metara. Naknadna studija pokazala je da mjere ublažavanja koje su čak i strože od tri metra koja je predložila Europska komisija nisu bile dovoljne za sprečavanje izloženosti djece i šire javnosti opasnim pesticidima.

Amandman 11.

Uvodna izjava 26.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (24) | Vodeni okoliš i zalihe vode za piće posebno su osjetljivi na sredstva za zaštitu bilja. Stoga bi radi zaštite vodenog okoliša trebalo zabraniti upotrebu sredstava za zaštitu bilja u površinskim vodama i na područjima oko njih. Države članice trebale bi uspostaviti odgovarajuće mjere kako bi
  izbjegle
  pogoršanje stanja površinskih i podzemnih voda te obalnih i morskih voda i omogućile postizanje dobrog stanja površinskih i podzemnih voda, radi zaštite vodenog okoliša i zaliha vode za piće od utjecaja sredstava za zaštitu bilja. Osim toga, važno je da profesionalni korisnici budu osposobljeni da primjenu određenih sredstava za zaštitu bilja koja su razvrstana kao „štetna za vodeni okoliš s dugotrajnim učincima”, „vrlo otrovna za vodeni okoliš s dugotrajnim učincima” ili „otrovna za vodeni okoliš s dugotrajnim učincima”. Važno je i da profesionalni korisnici budu osposobljeni u pogledu važnosti davanja prednosti niskorizičnim sredstvima za zaštitu bilja ili nekemijskim alternativama, upotrebe tehnologije za smanjenje zanošenja i mjera za ublažavanje rizika. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(24)

Vodeni okoliš i zalihe vode za piće posebno su osjetljivi na sredstva za zaštitu bilja. Stoga bi radi zaštite vodenog okoliša trebalo zabraniti upotrebu sredstava za zaštitu bilja u površinskim vodama i na područjima oko njih. Države članice trebale bi uspostaviti odgovarajuće mjere kako bi
  izbjegle
  pogoršanje stanja površinskih i podzemnih voda te obalnih i morskih voda i omogućile postizanje dobrog stanja površinskih i podzemnih voda, radi zaštite vodenog okoliša i zaliha vode za piće od utjecaja sredstava za zaštitu bilja. Osim toga, važno je da profesionalni korisnici budu osposobljeni da primjenu određenih sredstava za zaštitu bilja koja su razvrstana kao „štetna za vodeni okoliš s dugotrajnim učincima”, „vrlo otrovna za vodeni okoliš s dugotrajnim učincima” ili „otrovna za vodeni okoliš s dugotrajnim učincima”. Važno je i da profesionalni korisnici budu osposobljeni u pogledu važnosti davanja prednosti niskorizičnim sredstvima za zaštitu bilja ili nekemijskim alternativama, upotrebe tehnologije za smanjenje zanošenja i mjera za ublažavanje rizika.

| (26) | Vodeni okoliš i zalihe vode za piće posebno su osjetljivi na sredstva za zaštitu bilja. Stoga bi radi zaštite vodenog okoliša trebalo zabraniti upotrebu sredstava za zaštitu bilja u površinskim vodama i na područjima oko njih. Države članice trebale bi uspostaviti odgovarajuće mjere
  za sprečavanje redovite pojave neprihvatljivih koncentracija pesticida u okolišu u budućnosti
  kako bi
  se izbjeglo
  daljnje pogoršanje stanja površinskih i podzemnih voda te obalnih i morskih voda i omogućilo postizanje dobrog stanja površinskih i podzemnih voda, radi zaštite vodenog okoliša i zaliha vode za piće od utjecaja sredstava za zaštitu bilja.
  U tom je kontekstu nužno da opskrbljivači pitkom vodom imaju redovit i neograničen pristup podacima o upotrebi pesticida u vodozaštitnim područjima u njihovoj nadležnosti, koji su raščlanjeni u pogledu vremena, lokacije i pojedinih aktivnih tvari.
  Osim toga, važno je da profesionalni korisnici budu osposobljeni da primjenu određenih sredstava za zaštitu bilja koja su razvrstana kao „štetna za vodeni okoliš s dugotrajnim učincima”, „vrlo otrovna za vodeni okoliš s dugotrajnim učincima” ili „otrovna za vodeni okoliš s dugotrajnim učincima”. Važno je i da profesionalni korisnici budu osposobljeni u pogledu važnosti davanja prednosti niskorizičnim sredstvima za zaštitu bilja ili nekemijskim alternativama, upotrebe tehnologije za smanjenje zanošenja i mjera za ublažavanje rizika. |
| --- | --- |

(26)

Vodeni okoliš i zalihe vode za piće posebno su osjetljivi na sredstva za zaštitu bilja. Stoga bi radi zaštite vodenog okoliša trebalo zabraniti upotrebu sredstava za zaštitu bilja u površinskim vodama i na područjima oko njih. Države članice trebale bi uspostaviti odgovarajuće mjere
  za sprečavanje redovite pojave neprihvatljivih koncentracija pesticida u okolišu u budućnosti
  kako bi
  se izbjeglo
  daljnje pogoršanje stanja površinskih i podzemnih voda te obalnih i morskih voda i omogućilo postizanje dobrog stanja površinskih i podzemnih voda, radi zaštite vodenog okoliša i zaliha vode za piće od utjecaja sredstava za zaštitu bilja.
  U tom je kontekstu nužno da opskrbljivači pitkom vodom imaju redovit i neograničen pristup podacima o upotrebi pesticida u vodozaštitnim područjima u njihovoj nadležnosti, koji su raščlanjeni u pogledu vremena, lokacije i pojedinih aktivnih tvari.
  Osim toga, važno je da profesionalni korisnici budu osposobljeni da primjenu određenih sredstava za zaštitu bilja koja su razvrstana kao „štetna za vodeni okoliš s dugotrajnim učincima”, „vrlo otrovna za vodeni okoliš s dugotrajnim učincima” ili „otrovna za vodeni okoliš s dugotrajnim učincima”. Važno je i da profesionalni korisnici budu osposobljeni u pogledu važnosti davanja prednosti niskorizičnim sredstvima za zaštitu bilja ili nekemijskim alternativama, upotrebe tehnologije za smanjenje zanošenja i mjera za ublažavanje rizika.

Obrazloženje

Zbog redovite i raširene prisutnosti pesticida u vodama u koncentracijama za koje prema postupku odobrenja EU-a nije dozvoljeno da se pojavljuju u toj količini te stoga imaju znatan negativan učinak na bioraznolikost i prirodnu ravnotežu, naglašava potrebu za mjerama za utvrđivanje prihvatljivog stanja.

Opskrba pitkom vodom od velikog je općeg interesa, a praćenje i osiguravanje kvalitete vode za piće mora se putem svih potrebnih informacija omogućiti opskrbljivačima pitkom vodom.

Amandman 12.

Uvodna izjava 27.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (25) | Precizna poljoprivreda odnosi se na sustave upravljanja poljoprivredom koji pažljivo prilagođavaju poljoprivrednu proizvodnju u skladu s lokalnim uvjetima, kao što su oni koji vladaju na zemljišnim parcelama. Primjena postojeće tehnologije, uključujući upotrebu podataka i usluga povezanih sa svemirom koje nudi Unija (Galileo i Copernicus), mogla bi znatno smanjiti upotrebu pesticida. Stoga je potrebno predvidjeti zakonodavni okvir kojim se potiče razvoj precizne poljoprivrede. Primjena sredstava za zaštitu bilja iz letjelice, uključujući primjenu iz zrakoplova, helikoptera i bespilotnih letjelica, obično je manje precizna od drugih načina primjene i stoga može potencijalno negativno utjecati na zdravlje ljudi i okoliš. Stoga bi trebalo zabraniti primjenu iz zraka, uz ograničena odstupanja od slučaja do slučaja ako ima slabiji negativan učinak na zdravlje ljudi i okoliš od bilo koje alternativne metode primjene ili ne postoji prikladna alternativna metoda primjene. Osim toga, potrebno je voditi evidenciju o broju primjena iz zraka koje su provedene na temelju dozvola odobrenih za primjenu iz zraka kako bi se dobili jasni podaci o tome koliko je primjena iz zraka za koje su izdane dozvole stvarno izvršeno. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(25)

Precizna poljoprivreda odnosi se na sustave upravljanja poljoprivredom koji pažljivo prilagođavaju poljoprivrednu proizvodnju u skladu s lokalnim uvjetima, kao što su oni koji vladaju na zemljišnim parcelama. Primjena postojeće tehnologije, uključujući upotrebu podataka i usluga povezanih sa svemirom koje nudi Unija (Galileo i Copernicus), mogla bi znatno smanjiti upotrebu pesticida. Stoga je potrebno predvidjeti zakonodavni okvir kojim se potiče razvoj precizne poljoprivrede. Primjena sredstava za zaštitu bilja iz letjelice, uključujući primjenu iz zrakoplova, helikoptera i bespilotnih letjelica, obično je manje precizna od drugih načina primjene i stoga može potencijalno negativno utjecati na zdravlje ljudi i okoliš. Stoga bi trebalo zabraniti primjenu iz zraka, uz ograničena odstupanja od slučaja do slučaja ako ima slabiji negativan učinak na zdravlje ljudi i okoliš od bilo koje alternativne metode primjene ili ne postoji prikladna alternativna metoda primjene. Osim toga, potrebno je voditi evidenciju o broju primjena iz zraka koje su provedene na temelju dozvola odobrenih za primjenu iz zraka kako bi se dobili jasni podaci o tome koliko je primjena iz zraka za koje su izdane dozvole stvarno izvršeno.

| (27) | Precizna poljoprivreda odnosi se na sustave upravljanja poljoprivredom koji pažljivo prilagođavaju poljoprivrednu proizvodnju u skladu s lokalnim uvjetima, kao što su oni koji vladaju na zemljišnim parcelama. Primjena postojeće tehnologije, uključujući upotrebu podataka i usluga povezanih sa svemirom koje nudi Unija (Galileo i Copernicus), mogla bi znatno smanjiti upotrebu pesticida
  i rizike koje oni donose
  . Stoga je potrebno predvidjeti zakonodavni okvir kojim se potiče razvoj precizne poljoprivrede. Primjena sredstava za zaštitu bilja iz letjelice, uključujući primjenu iz zrakoplova, helikoptera i bespilotnih letjelica, obično je manje precizna od drugih načina primjene i stoga može potencijalno negativno utjecati na zdravlje ljudi i okoliš.
  Međutim, tehnološki razvoj kojem svjedočimo posljednjih godina odlikuje se velikom preciznošću i potencijalom za buduće inovacije i primjene.
  Stoga bi trebalo zabraniti primjenu iz zraka, uz ograničena odstupanja od slučaja do slučaja ako ima slabiji negativan učinak na zdravlje ljudi i okoliš od bilo koje alternativne metode primjene ili ne postoji prikladna alternativna metoda primjene.
  To uvijek mora podlijegati reviziji i vrednovanju na temelju tehnoloških inovacija u području precizne poljoprivrede.
  Osim toga, potrebno je voditi evidenciju o broju primjena iz zraka koje su provedene na temelju dozvola odobrenih za primjenu iz zraka kako bi se dobili jasni podaci o tome koliko je primjena iz zraka za koje su izdane dozvole stvarno izvršeno. |
| --- | --- |

(27)

Precizna poljoprivreda odnosi se na sustave upravljanja poljoprivredom koji pažljivo prilagođavaju poljoprivrednu proizvodnju u skladu s lokalnim uvjetima, kao što su oni koji vladaju na zemljišnim parcelama. Primjena postojeće tehnologije, uključujući upotrebu podataka i usluga povezanih sa svemirom koje nudi Unija (Galileo i Copernicus), mogla bi znatno smanjiti upotrebu pesticida
  i rizike koje oni donose
  . Stoga je potrebno predvidjeti zakonodavni okvir kojim se potiče razvoj precizne poljoprivrede. Primjena sredstava za zaštitu bilja iz letjelice, uključujući primjenu iz zrakoplova, helikoptera i bespilotnih letjelica, obično je manje precizna od drugih načina primjene i stoga može potencijalno negativno utjecati na zdravlje ljudi i okoliš.
  Međutim, tehnološki razvoj kojem svjedočimo posljednjih godina odlikuje se velikom preciznošću i potencijalom za buduće inovacije i primjene.
  Stoga bi trebalo zabraniti primjenu iz zraka, uz ograničena odstupanja od slučaja do slučaja ako ima slabiji negativan učinak na zdravlje ljudi i okoliš od bilo koje alternativne metode primjene ili ne postoji prikladna alternativna metoda primjene.
  To uvijek mora podlijegati reviziji i vrednovanju na temelju tehnoloških inovacija u području precizne poljoprivrede.
  Osim toga, potrebno je voditi evidenciju o broju primjena iz zraka koje su provedene na temelju dozvola odobrenih za primjenu iz zraka kako bi se dobili jasni podaci o tome koliko je primjena iz zraka za koje su izdane dozvole stvarno izvršeno.

Obrazloženje

Isključiva usredotočenost na upotrebu ovdje nije primjerena.

Amandman 13.

Uvodna izjava 30.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (28) | S obzirom da su savjeti važni za podupiranje upotrebe sredstava za zaštitu bilja na način kojim se štiti zdravlje ljudi i okoliš u skladu s integriranom zaštitom bilja, važno je da savjetnici budu odgovarajuće osposobljeni. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(28)

S obzirom da su savjeti važni za podupiranje upotrebe sredstava za zaštitu bilja na način kojim se štiti zdravlje ljudi i okoliš u skladu s integriranom zaštitom bilja, važno je da savjetnici budu odgovarajuće osposobljeni.

| (30) | S obzirom da su savjeti važni za podupiranje upotrebe sredstava za zaštitu bilja na način kojim se štiti zdravlje ljudi i okoliš u skladu s integriranom zaštitom bilja, važno je da savjetnici budu odgovarajuće osposobljeni
  i neovisni o poduzećima koja proizvode (ili stavljaju na tržište) ta sredstva za zaštitu bilja
  . |
| --- | --- |

(30)

S obzirom da su savjeti važni za podupiranje upotrebe sredstava za zaštitu bilja na način kojim se štiti zdravlje ljudi i okoliš u skladu s integriranom zaštitom bilja, važno je da savjetnici budu odgovarajuće osposobljeni
  i neovisni o poduzećima koja proizvode (ili stavljaju na tržište) ta sredstva za zaštitu bilja
  .

Obrazloženje

Proizvođači i distributeri pesticida.

Amandman 14.

Uvodna izjava 31.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (29) | Prodaja sredstva za zaštitu bilja važan je element u distribucijskom lancu jer omogućava distributerima da pruže potrebne informacije za njegovu pravilnu upotrebu. Posebni savjeti o sigurnosnim uputama za zdravlje ljudi i okoliš trebali bi biti dostupni kupcu ili krajnjem korisniku u trenutku prodaje kako bi se omogućilo odgovaranje na pitanja koja će olakšati pravilnu upotrebu predmetnog sredstva za zaštitu bilja. Neprofesionalnim korisnicima trebale bi na prodajnom mjestu biti dostupne opće informacije o sigurnoj upotrebi, rukovanju i skladištenju sredstava za zaštitu bilja te o odlaganju pakiranja takvih proizvoda jer ti korisnici općenito nemaju jednako praktično znanje kao profesionalni korisnici. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(29)

Prodaja sredstva za zaštitu bilja važan je element u distribucijskom lancu jer omogućava distributerima da pruže potrebne informacije za njegovu pravilnu upotrebu. Posebni savjeti o sigurnosnim uputama za zdravlje ljudi i okoliš trebali bi biti dostupni kupcu ili krajnjem korisniku u trenutku prodaje kako bi se omogućilo odgovaranje na pitanja koja će olakšati pravilnu upotrebu predmetnog sredstva za zaštitu bilja. Neprofesionalnim korisnicima trebale bi na prodajnom mjestu biti dostupne opće informacije o sigurnoj upotrebi, rukovanju i skladištenju sredstava za zaštitu bilja te o odlaganju pakiranja takvih proizvoda jer ti korisnici općenito nemaju jednako praktično znanje kao profesionalni korisnici.

| (31) | Prodaja sredstva za zaštitu bilja važan je element u distribucijskom lancu jer omogućava distributerima da pruže potrebne informacije za njegovu pravilnu upotrebu. Posebni savjeti o sigurnosnim uputama za zdravlje ljudi i okoliš trebali bi biti dostupni kupcu ili krajnjem korisniku u trenutku prodaje kako bi se omogućilo odgovaranje na pitanja koja će olakšati pravilnu upotrebu predmetnog sredstva za zaštitu bilja. Neprofesionalnim korisnicima trebale bi na prodajnom mjestu biti dostupne opće informacije o sigurnoj upotrebi, rukovanju i skladištenju sredstava za zaštitu bilja te o odlaganju pakiranja takvih proizvoda jer ti korisnici općenito nemaju jednako praktično znanje kao profesionalni korisnici.
  Kako bi se osigurala dosljednost, Uredbom (EZ) br. 1107/2009 trebalo bi iz Europske unije zabraniti izvoz pesticida i aktivnih tvari iz pesticida koji su zabranjeni u Europskoj uniji. |
| --- | --- |

(31)

Prodaja sredstva za zaštitu bilja važan je element u distribucijskom lancu jer omogućava distributerima da pruže potrebne informacije za njegovu pravilnu upotrebu. Posebni savjeti o sigurnosnim uputama za zdravlje ljudi i okoliš trebali bi biti dostupni kupcu ili krajnjem korisniku u trenutku prodaje kako bi se omogućilo odgovaranje na pitanja koja će olakšati pravilnu upotrebu predmetnog sredstva za zaštitu bilja. Neprofesionalnim korisnicima trebale bi na prodajnom mjestu biti dostupne opće informacije o sigurnoj upotrebi, rukovanju i skladištenju sredstava za zaštitu bilja te o odlaganju pakiranja takvih proizvoda jer ti korisnici općenito nemaju jednako praktično znanje kao profesionalni korisnici.
  Kako bi se osigurala dosljednost, Uredbom (EZ) br. 1107/2009 trebalo bi iz Europske unije zabraniti izvoz pesticida i aktivnih tvari iz pesticida koji su zabranjeni u Europskoj uniji.

Obrazloženje

Jasno je da se kemikalije koje se više ne smiju upotrebljavati u EU-u zbog svojih štetnih učinaka na okoliš ili zdravlje ljudi ne smiju ni izvoziti iz EU-a. To se odnosi na pesticide kao i na njihove aktivne tvari.

Amandman 15.

Uvodna izjava 33.a (nova uvodna izjava)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | (33.a) | Tijela odgovorna za ocjenjivanje i odobravanje sredstava za zaštitu bilja trebala bi redovito preispitivati učinkovitost sredstava za zaštitu bilja. Kako bi se smanjila upotreba pesticida i kada se unutar populacije štetnih organizama na koje se proizvod odnosi razvila otpornost, odobrenje za upotrebu trebalo bi strogo ograničiti ili povući kako bi se spriječilo da proizvodi koji su postali neučinkoviti ostanu na tržištu. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(33.a)

Tijela odgovorna za ocjenjivanje i odobravanje sredstava za zaštitu bilja trebala bi redovito preispitivati učinkovitost sredstava za zaštitu bilja. Kako bi se smanjila upotreba pesticida i kada se unutar populacije štetnih organizama na koje se proizvod odnosi razvila otpornost, odobrenje za upotrebu trebalo bi strogo ograničiti ili povući kako bi se spriječilo da proizvodi koji su postali neučinkoviti ostanu na tržištu.

Obrazloženje

U poljoprivredi bi trebalo poduzeti sve moguće mjere kako bi se ograničila otpornost i njezini negativni učinci te bi trebalo paziti na to da otpornost ne dovede do zamjene jednog pesticida drugima, što je još problematičnije za ljude ili okoliš.

Amandman 16.

Uvodna izjava 34.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (32) | S obzirom na moguće rizike za zdravlje ljudi i okoliš koji proizlaze iz upotrebe sredstava za zaštitu bilja, javnost bi trebala imati pristup boljim informacijama o ukupnim učincima upotrebe takvih proizvoda putem programa za jačanje svijesti, informacija koje se prenose putem
  distributera i
  drugih odgovarajućih mjera. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(32)

S obzirom na moguće rizike za zdravlje ljudi i okoliš koji proizlaze iz upotrebe sredstava za zaštitu bilja, javnost bi trebala imati pristup boljim informacijama o ukupnim učincima upotrebe takvih proizvoda putem programa za jačanje svijesti, informacija koje se prenose putem
  distributera i
  drugih odgovarajućih mjera.

| (34) | S obzirom na moguće rizike za zdravlje ljudi i okoliš koji proizlaze iz upotrebe sredstava za zaštitu bilja, javnost bi trebala imati pristup boljim informacijama
  , primjerice, o europskom postupku odobravanja, načelu prema kojem se odobrena sredstva za zaštitu bilja ne smatraju opasnima za okoliš i zdravlje kada se pravilno koriste, i
  o ukupnim učincima upotrebe takvih proizvoda putem programa za jačanje svijesti, informacija koje se prenose putem
  nezavisnih tijela i tijela nadležnih za okolišna i zdravstvena pitanja te
  drugih odgovarajućih mjera. |
| --- | --- |

(34)

S obzirom na moguće rizike za zdravlje ljudi i okoliš koji proizlaze iz upotrebe sredstava za zaštitu bilja, javnost bi trebala imati pristup boljim informacijama
  , primjerice, o europskom postupku odobravanja, načelu prema kojem se odobrena sredstva za zaštitu bilja ne smatraju opasnima za okoliš i zdravlje kada se pravilno koriste, i
  o ukupnim učincima upotrebe takvih proizvoda putem programa za jačanje svijesti, informacija koje se prenose putem
  nezavisnih tijela i tijela nadležnih za okolišna i zdravstvena pitanja te
  drugih odgovarajućih mjera.

Obrazloženje

Samo ta tijela mogu osigurati širenje relevantnih objektivnih informacija.

Amandman 17.

Uvodna izjava 35.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (33) | Kako bi se bolje razumjeli trendovi u pogledu akutnog i kroničnog trovanja koje je posljedica izloženosti ljudi sredstvima za zaštitu bilja, svaka država članica trebala bi prikupljati informacije o tim trendovima. Komisija bi trebala pratiti i ukupne trendove na razini Unije. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(33)

Kako bi se bolje razumjeli trendovi u pogledu akutnog i kroničnog trovanja koje je posljedica izloženosti ljudi sredstvima za zaštitu bilja, svaka država članica trebala bi prikupljati informacije o tim trendovima. Komisija bi trebala pratiti i ukupne trendove na razini Unije.

| (35) | Kako bi se bolje razumjeli trendovi u pogledu akutnog i kroničnog trovanja koje je posljedica izloženosti ljudi sredstvima za zaštitu bilja, svaka država članica trebala bi prikupljati informacije o tim trendovima. Komisija bi trebala pratiti i ukupne trendove na razini Unije.
  Posebno bi trebalo predvidjeti longitudinalne studije koje obuhvaćaju posebno izložene (korisnike) ili ranjive skupine (npr. trudnice i djecu), a koje se već provode u pojedinim državama članicama. |
| --- | --- |

(35)

Kako bi se bolje razumjeli trendovi u pogledu akutnog i kroničnog trovanja koje je posljedica izloženosti ljudi sredstvima za zaštitu bilja, svaka država članica trebala bi prikupljati informacije o tim trendovima. Komisija bi trebala pratiti i ukupne trendove na razini Unije.
  Posebno bi trebalo predvidjeti longitudinalne studije koje obuhvaćaju posebno izložene (korisnike) ili ranjive skupine (npr. trudnice i djecu), a koje se već provode u pojedinim državama članicama.

Obrazloženje

Potrebni su specifični podaci kako bi se na odgovarajući način pristupilo pitanju zaštite zdravlja ljudi.

Amandman 18.

Uvodna izjava 35.a (nova uvodna izjava)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | (35.a) | Kako bi se smanjila upotreba pesticida, trebalo bi jasnije istražiti kombinirani učinak mješavina pesticida na okoliš i zdravlje ljudi i on bi se trebao jasnije odražavati u praksi odobravanja kako bi se građanima pružile relevantne i transparentne informacije o ukupnom učinku upotrebe tih proizvoda. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(35.a)

Kako bi se smanjila upotreba pesticida, trebalo bi jasnije istražiti kombinirani učinak mješavina pesticida na okoliš i zdravlje ljudi i on bi se trebao jasnije odražavati u praksi odobravanja kako bi se građanima pružile relevantne i transparentne informacije o ukupnom učinku upotrebe tih proizvoda.

Obrazloženje

Cijeli postupak odobravanja pesticida usmjeren je na pojedinačne aktivne tvari ili njihove formulacije. Mnoge studije ukazale su na potencijalne rizike kombiniranih aktivnih tvari u području okoliša i zdravlja ljudi, a koji se u cjelini ne mogu izvesti iz podataka o pojedinačnim pesticidima.

Amandman 19.

Uvodna izjava 43.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (41) | Kako bi se provele obveze utvrđene u ovoj Uredbi, države članice trebale bi utvrditi pravila o sankcijama za kršenje ove Uredbe i osigurati da se ta pravila provode. Sankcije moraju biti učinkovite, primjerene i odvraćajuće. Isto je tako važno osigurati da države članice pokriju troškove povezane s provedbom obveza u skladu s ovom Uredbom naplaćivanjem naknada ili pristojbi kako bi se osiguralo da su nadležnim tijelima dostupna odgovarajuća financijska sredstva. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(41)

Kako bi se provele obveze utvrđene u ovoj Uredbi, države članice trebale bi utvrditi pravila o sankcijama za kršenje ove Uredbe i osigurati da se ta pravila provode. Sankcije moraju biti učinkovite, primjerene i odvraćajuće. Isto je tako važno osigurati da države članice pokriju troškove povezane s provedbom obveza u skladu s ovom Uredbom naplaćivanjem naknada ili pristojbi kako bi se osiguralo da su nadležnim tijelima dostupna odgovarajuća financijska sredstva.

| (43) | Kako bi se provele obveze utvrđene u ovoj Uredbi, države članice trebale bi utvrditi pravila o sankcijama za kršenje ove Uredbe i osigurati da se ta pravila provode. Sankcije moraju biti učinkovite, primjerene i odvraćajuće. Isto je tako važno osigurati da države članice pokriju troškove povezane s provedbom obveza u skladu s ovom Uredbom naplaćivanjem naknada ili pristojbi
  , ili oporezivanjem sredstava za zaštitu bilja utemeljenom na riziku,
  kako bi se osiguralo da su nadležnim tijelima dostupna odgovarajuća financijska sredstva. |
| --- | --- |

(43)

Kako bi se provele obveze utvrđene u ovoj Uredbi, države članice trebale bi utvrditi pravila o sankcijama za kršenje ove Uredbe i osigurati da se ta pravila provode. Sankcije moraju biti učinkovite, primjerene i odvraćajuće. Isto je tako važno osigurati da države članice pokriju troškove povezane s provedbom obveza u skladu s ovom Uredbom naplaćivanjem naknada ili pristojbi
  , ili oporezivanjem sredstava za zaštitu bilja utemeljenom na riziku,
  kako bi se osiguralo da su nadležnim tijelima dostupna odgovarajuća financijska sredstva.

Amandman 20.

Uvodna izjava 43.a (nova uvodna izjava)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | (43.a) | Za provedbu integrirane zaštite bilja potrebna su dostatna sredstva. Uspostava državnog fonda može pomoći u poticanju provedbe i usvajanja integrirane zaštite bilja i potaknuti privlačnost povezanih mjera za poljoprivrednike, npr. osiguravanjem naknada u slučaju dokazanog gubitka prihoda. Financijska sredstva za taj fond mogu se između ostaloga osigurati oporezivanjem sredstava za zaštitu bilja utemeljenom na riziku, doprinosima trgovaca na malo ili naplaćivanjem kazni. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(43.a)

Za provedbu integrirane zaštite bilja potrebna su dostatna sredstva. Uspostava državnog fonda može pomoći u poticanju provedbe i usvajanja integrirane zaštite bilja i potaknuti privlačnost povezanih mjera za poljoprivrednike, npr. osiguravanjem naknada u slučaju dokazanog gubitka prihoda. Financijska sredstva za taj fond mogu se između ostaloga osigurati oporezivanjem sredstava za zaštitu bilja utemeljenom na riziku, doprinosima trgovaca na malo ili naplaćivanjem kazni.

Amandman 21.

Članak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Ovom se Uredbom utvrđuju pravila za održivu upotrebu sredstava za zaštitu bilja utvrđivanjem i postizanjem ciljeva smanjenja upotrebe kemijskih sredstava za zaštitu bilja i rizika od njih do 2030., utvrđivanjem zahtjeva za upotrebu, skladištenje, prodaju i odlaganje sredstava za zaštitu bilja i uređaja za primjenu,
  osiguravanjem osposobljavanja
  i informiranja
  te osiguravanjem provedbe integrirane zaštite bilja
  . | Ovom se Uredbom
  nastoje smanjiti rizici i učinci upotrebe pesticida na zdravlje ljudi i okoliš te smanjiti ovisnost o pesticidima. Njome se
  utvrđuju pravila za održivu upotrebu sredstava za zaštitu bilja utvrđivanjem i postizanjem ciljeva smanjenja upotrebe kemijskih sredstava za zaštitu bilja i rizika od njih do 2030.
  , promicanjem i provedbom integrirane zaštite bilja na temelju nekemijskih preventivnih i alternativnih pristupa i tehnika te poticanjem prijelaza na poljoprivredne sustave sa smanjenom upotrebom pesticida i
  utvrđivanjem zahtjeva za upotrebu, skladištenje, prodaju i odlaganje sredstava za zaštitu bilja i uređaja za primjenu
  , za zaštitu radnika i osposobljavanje te pružanje neovisnih savjeta
  i informiranja. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Ovom se Uredbom utvrđuju pravila za održivu upotrebu sredstava za zaštitu bilja utvrđivanjem i postizanjem ciljeva smanjenja upotrebe kemijskih sredstava za zaštitu bilja i rizika od njih do 2030., utvrđivanjem zahtjeva za upotrebu, skladištenje, prodaju i odlaganje sredstava za zaštitu bilja i uređaja za primjenu,
  osiguravanjem osposobljavanja
  i informiranja
  te osiguravanjem provedbe integrirane zaštite bilja
  .

Ovom se Uredbom
  nastoje smanjiti rizici i učinci upotrebe pesticida na zdravlje ljudi i okoliš te smanjiti ovisnost o pesticidima. Njome se
  utvrđuju pravila za održivu upotrebu sredstava za zaštitu bilja utvrđivanjem i postizanjem ciljeva smanjenja upotrebe kemijskih sredstava za zaštitu bilja i rizika od njih do 2030.
  , promicanjem i provedbom integrirane zaštite bilja na temelju nekemijskih preventivnih i alternativnih pristupa i tehnika te poticanjem prijelaza na poljoprivredne sustave sa smanjenom upotrebom pesticida i
  utvrđivanjem zahtjeva za upotrebu, skladištenje, prodaju i odlaganje sredstava za zaštitu bilja i uređaja za primjenu
  , za zaštitu radnika i osposobljavanje te pružanje neovisnih savjeta
  i informiranja.

Obrazloženje

Na taj se način preciznije izražavaju ciljevi i svrha Uredbe, uz usmjeravanje na smanjenje rizika i provedbu alternativnih praksi u poljoprivredi s krajnjim ciljem postizanja održivog prehrambenog sustava.

Amandman 22.

Članak 3. stavak 16. točka (a)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (a) | područje koje koristi šira javnost, kao što je javni park ili vrt, rekreativni ili sportski tereni
  ili
  javna staza; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(a)

područje koje koristi šira javnost, kao što je javni park ili vrt, rekreativni ili sportski tereni
  ili
  javna staza;

| (a) | područje koje koristi šira javnost, kao što je javni park ili vrt, rekreativni ili sportski tereni, javna staza
  i sva stambena područja
  ; |
| --- | --- |

(a)

područje koje koristi šira javnost, kao što je javni park ili vrt, rekreativni ili sportski tereni, javna staza
  i sva stambena područja
  ;

Amandman 23.

Članak 3. stavak 16. točka (f) podtočka i.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| i. | sva zaštićena područja u skladu s Direktivom 2000/60/EZ, uključujući moguće zaštitne zone, kao i izmjene tih područja na temelju rezultata procjene rizika za vodozahvate vode za piće u skladu s Direktivom (EU) 2020/2184 Europskog parlamenta i Vijeća (47); |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

i.

sva zaštićena područja u skladu s Direktivom 2000/60/EZ, uključujući moguće zaštitne zone, kao i izmjene tih područja na temelju rezultata procjene rizika za vodozahvate vode za piće u skladu s Direktivom (EU) 2020/2184 Europskog parlamenta i Vijeća (47);

| i. | sva zaštićena područja u skladu s Direktivom 2000/60/EZ, uključujući moguće zaštitne zone, kao i izmjene tih područja na temelju rezultata procjene rizika za vodozahvate vode za piće u skladu s Direktivom (EU) 2020/2184 Europskog parlamenta i Vijeća (47)

  , uz iznimku područja ugroženih nitratima, hranjivim tvarima i komunalnim otpadnim vodama, koja nisu obuhvaćena definicijom osjetljivih područja i na koja se neće primjenjivati planirana ograničenja
  ; |
| --- | --- |

i.

sva zaštićena područja u skladu s Direktivom 2000/60/EZ, uključujući moguće zaštitne zone, kao i izmjene tih područja na temelju rezultata procjene rizika za vodozahvate vode za piće u skladu s Direktivom (EU) 2020/2184 Europskog parlamenta i Vijeća (47)

  , uz iznimku područja ugroženih nitratima, hranjivim tvarima i komunalnim otpadnim vodama, koja nisu obuhvaćena definicijom osjetljivih područja i na koja se neće primjenjivati planirana ograničenja
  ;

Amandman 24.

Članak 3. stavak 16. točka (f) podtočka ii.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| ii. | područja od značaja za Zajednicu navedena na popisu iz članka 4. stavka 2. Direktive 92/43/EEZ i posebna područja očuvanja određena u skladu s člankom 4. stavkom 4. te direktive te posebna zaštićena područja razvrstana u skladu s člankom 4. Direktive 2009/147/EZ i sva druga nacionalna, regionalna ili lokalna zaštićena područja koja su države članice prijavile u nacionalni popis zaštićenih područja (CDDA); |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

ii.

područja od značaja za Zajednicu navedena na popisu iz članka 4. stavka 2. Direktive 92/43/EEZ i posebna područja očuvanja određena u skladu s člankom 4. stavkom 4. te direktive te posebna zaštićena područja razvrstana u skladu s člankom 4. Direktive 2009/147/EZ i sva druga nacionalna, regionalna ili lokalna zaštićena područja koja su države članice prijavile u nacionalni popis zaštićenih područja (CDDA);

| ii. | područja od značaja za Zajednicu navedena na popisu iz članka 4. stavka 2. Direktive 92/43/EEZ i posebna područja očuvanja određena u skladu s člankom 4. stavkom 4. te direktive te posebna zaštićena područja razvrstana u skladu s člankom 4. Direktive 2009/147/EZ i sva druga nacionalna, regionalna ili lokalna zaštićena područja koja su države članice prijavile u nacionalni popis zaštićenih područja (CDDA)
  i koja žele uključiti u popis s tom razinom zaštite
  ; |
| --- | --- |

ii.

područja od značaja za Zajednicu navedena na popisu iz članka 4. stavka 2. Direktive 92/43/EEZ i posebna područja očuvanja određena u skladu s člankom 4. stavkom 4. te direktive te posebna zaštićena područja razvrstana u skladu s člankom 4. Direktive 2009/147/EZ i sva druga nacionalna, regionalna ili lokalna zaštićena područja koja su države članice prijavile u nacionalni popis zaštićenih područja (CDDA)
  i koja žele uključiti u popis s tom razinom zaštite
  ;

Obrazloženje

Kako bi se zaštita usmjerila na najrelevantnija osjetljiva područja, države članice mogu razmotriti uklanjanje upućivanja na ta područja iz definicije osjetljivih područja u Uredbi.

Amandman 25.

Članak 8. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Do ... [Ured za publikacije: unijeti datum – 18 mjeseci nakon datuma početka primjene ove Uredbe] svaka država članica izrađuje i objavljuje na internetskim stranicama nacionalni akcijski plan koji sadržava sljedeće informacije: | 1.   Do ... [Ured za publikacije: unijeti datum – 18 mjeseci nakon datuma početka primjene ove Uredbe] svaka država članica izrađuje i objavljuje na internetskim stranicama nacionalni akcijski plan koji sadržava sljedeće informacije: |
| (a) | nacionalne ciljeve smanjenja do 2030. donesene u skladu s poglavljem II.; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Do ... [Ured za publikacije: unijeti datum – 18 mjeseci nakon datuma početka primjene ove Uredbe] svaka država članica izrađuje i objavljuje na internetskim stranicama nacionalni akcijski plan koji sadržava sljedeće informacije:

1.   Do ... [Ured za publikacije: unijeti datum – 18 mjeseci nakon datuma početka primjene ove Uredbe] svaka država članica izrađuje i objavljuje na internetskim stranicama nacionalni akcijski plan koji sadržava sljedeće informacije:

(a)

nacionalne ciljeve smanjenja do 2030. donesene u skladu s poglavljem II.;

| (a) | fitosanitarni status štetnih organizama za bilje i trendove razvoja, uključujući stjecanje otpornosti, te navode o prisutnosti novih organizama; |
| --- | --- |

(a)

fitosanitarni status štetnih organizama za bilje i trendove razvoja, uključujući stjecanje otpornosti, te navode o prisutnosti novih organizama;

fitosanitarni status štetnih organizama za bilje i trendove razvoja, uključujući stjecanje otpornosti, te navode o prisutnosti novih organizama;

| (b) | informacije povezane s nacionalnim ciljevima smanjenja do 2030. kako je utvrđeno u članku 9.; |
| --- | --- |

(b)

informacije povezane s nacionalnim ciljevima smanjenja do 2030. kako je utvrđeno u članku 9.;

| (b) | nacionalne ciljeve smanjenja do 2030. donesene u skladu s poglavljem II.; |
| --- | --- |

(b)

(b)

nacionalne ciljeve smanjenja do 2030. donesene u skladu s poglavljem II.;

| (c) | pojedinosti o planiranom napretku u odnosu na elemente mjerodavne za provedbu ove Uredbe navedene u dijelu 2. Priloga II.; |
| --- | --- |

(c)

pojedinosti o planiranom napretku u odnosu na elemente mjerodavne za provedbu ove Uredbe navedene u dijelu 2. Priloga II.;

| (c) | informacije povezane s nacionalnim ciljevima smanjenja do 2030. kako je utvrđeno u članku 9.; |
| --- | --- |

(c)

(c)

informacije povezane s nacionalnim ciljevima smanjenja do 2030. kako je utvrđeno u članku 9.;

| (d) | poveznicu na odgovarajuće dijelove strateških planova u okviru ZZP-a, sastavljenih u skladu s Uredbom (EU) 2021/2115, u kojima se navode detaljni planovi za povećanje korištenih poljoprivrednih površina na kojima se provodi ekološki uzgoj i informacije o tome kako će ti planovi pridonijeti postizanju cilja utvrđenog u Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija Strategija „od polja do stola” za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav (1) u skladu s kojom će do 2030. 25 % korištenih poljoprivrednih površina biti namijenjeno ekološkom uzgoju; |
| --- | --- |

(d)

poveznicu na odgovarajuće dijelove strateških planova u okviru ZZP-a, sastavljenih u skladu s Uredbom (EU) 2021/2115, u kojima se navode detaljni planovi za povećanje korištenih poljoprivrednih površina na kojima se provodi ekološki uzgoj i informacije o tome kako će ti planovi pridonijeti postizanju cilja utvrđenog u Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija Strategija „od polja do stola” za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav (1) u skladu s kojom će do 2030. 25 % korištenih poljoprivrednih površina biti namijenjeno ekološkom uzgoju;

1

| (d) | pojedinosti o planiranom napretku u odnosu na elemente mjerodavne za provedbu ove Uredbe navedene u dijelu 2. Priloga II.; |
| --- | --- |

(d)

(d)

pojedinosti o planiranom napretku u odnosu na elemente mjerodavne za provedbu ove Uredbe navedene u dijelu 2. Priloga II.;

| (e) | popis uređaja za primjenu za profesionalnu upotrebu na koju država članica primjenjuje različite zahtjeve pregleda u skladu s člankom 32. stavkom 1.; |
| --- | --- |

(e)

popis uređaja za primjenu za profesionalnu upotrebu na koju država članica primjenjuje različite zahtjeve pregleda u skladu s člankom 32. stavkom 1.;

| (e) | poveznicu na odgovarajuće dijelove strateških planova u okviru ZZP-a, sastavljenih u skladu s Uredbom (EU) 2021/2115, u kojima se navode detaljni planovi za povećanje korištenih poljoprivrednih površina na kojima se provodi ekološki uzgoj i informacije o tome kako će ti planovi pridonijeti postizanju cilja utvrđenog u Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija Strategija „od polja do stola” za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav (1) u skladu s kojom će do 2030. 25 % korištenih poljoprivrednih površina biti namijenjeno ekološkom uzgoju; |
| --- | --- |

(e)

(e)

poveznicu na odgovarajuće dijelove strateških planova u okviru ZZP-a, sastavljenih u skladu s Uredbom (EU) 2021/2115, u kojima se navode detaljni planovi za povećanje korištenih poljoprivrednih površina na kojima se provodi ekološki uzgoj i informacije o tome kako će ti planovi pridonijeti postizanju cilja utvrđenog u Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija Strategija „od polja do stola” za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav (1) u skladu s kojom će do 2030. 25 % korištenih poljoprivrednih površina biti namijenjeno ekološkom uzgoju;

1

| (f) | informacije o procijenjenim godišnjim količinama sredstava za zaštitu bilja koja su nezakonito korištena ili zaplijenjena u okviru operacija protiv prijevara tijekom prethodne tri godine i svim planiranim mjerama koje su s time povezane; |
| --- | --- |

(f)

informacije o procijenjenim godišnjim količinama sredstava za zaštitu bilja koja su nezakonito korištena ili zaplijenjena u okviru operacija protiv prijevara tijekom prethodne tri godine i svim planiranim mjerama koje su s time povezane;

| (f) | popis uređaja za primjenu za profesionalnu upotrebu na koju država članica primjenjuje različite zahtjeve pregleda u skladu s člankom 32. stavkom 1.; |
| --- | --- |

(f)

(f)

popis uređaja za primjenu za profesionalnu upotrebu na koju država članica primjenjuje različite zahtjeve pregleda u skladu s člankom 32. stavkom 1.;

| (g) | nacionalne mjere za poticanje profesionalnih korisnika na upotrebu nekemijskih metoda putem financijskih potpora, u skladu sa zakonodavstvom Unije o državnim potporama; |
| --- | --- |

(g)

nacionalne mjere za poticanje profesionalnih korisnika na upotrebu nekemijskih metoda putem financijskih potpora, u skladu sa zakonodavstvom Unije o državnim potporama;

| (g) | informacije o procijenjenim godišnjim količinama sredstava za zaštitu bilja koja su nezakonito korištena ili zaplijenjena u okviru operacija protiv prijevara tijekom prethodne tri godine i svim planiranim mjerama koje su s time povezane; |
| --- | --- |

(g)

(g)

informacije o procijenjenim godišnjim količinama sredstava za zaštitu bilja koja su nezakonito korištena ili zaplijenjena u okviru operacija protiv prijevara tijekom prethodne tri godine i svim planiranim mjerama koje su s time povezane;

| (h) | planirane i donesene mjere kojima se podupiru ili putem obvezujućih zahtjeva utvrđenih nacionalnim pravom osiguravaju inovacije te razvoj i primjena metoda nekemijskog suzbijanja štetnih organizama; |
| --- | --- |

(h)

planirane i donesene mjere kojima se podupiru ili putem obvezujućih zahtjeva utvrđenih nacionalnim pravom osiguravaju inovacije te razvoj i primjena metoda nekemijskog suzbijanja štetnih organizama;

| (h) | nacionalne mjere za poticanje profesionalnih korisnika na upotrebu nekemijskih metoda putem financijskih potpora, u skladu sa zakonodavstvom Unije o državnim potporama; |
| --- | --- |

(h)

(h)

nacionalne mjere za poticanje profesionalnih korisnika na upotrebu nekemijskih metoda putem financijskih potpora, u skladu sa zakonodavstvom Unije o državnim potporama;

| (i) | druge planirane i donesene mjere kojima se podupire ili putem obvezujućih zahtjeva utvrđenih nacionalnim pravom osigurava održiva upotreba sredstava za zaštitu bilja u skladu s načelima integrirane zaštite bilja, uključujući ona sadržana u pravilima za pojedine kulture kako je utvrđeno u članku 15. stavku 1. |
| --- | --- |

(i)

druge planirane i donesene mjere kojima se podupire ili putem obvezujućih zahtjeva utvrđenih nacionalnim pravom osigurava održiva upotreba sredstava za zaštitu bilja u skladu s načelima integrirane zaštite bilja, uključujući ona sadržana u pravilima za pojedine kulture kako je utvrđeno u članku 15. stavku 1.

| (i) | planirane i donesene mjere kojima se podupiru ili putem obvezujućih zahtjeva utvrđenih nacionalnim pravom osiguravaju inovacije te razvoj i primjena metoda nekemijskog suzbijanja štetnih organizama; |
| --- | --- |

(i)

(i)

planirane i donesene mjere kojima se podupiru ili putem obvezujućih zahtjeva utvrđenih nacionalnim pravom osiguravaju inovacije te razvoj i primjena metoda nekemijskog suzbijanja štetnih organizama;

| (j) | druge planirane i donesene mjere kojima se podupire ili putem obvezujućih zahtjeva utvrđenih nacionalnim pravom osigurava održiva upotreba sredstava za zaštitu bilja u skladu s načelima integrirane zaštite bilja, uključujući ona sadržana u pravilima za pojedine kulture kako je utvrđeno u članku 15. stavku 1. |
| --- | --- |

(j)

(j)

druge planirane i donesene mjere kojima se podupire ili putem obvezujućih zahtjeva utvrđenih nacionalnim pravom osigurava održiva upotreba sredstava za zaštitu bilja u skladu s načelima integrirane zaštite bilja, uključujući ona sadržana u pravilima za pojedine kulture kako je utvrđeno u članku 15. stavku 1.

Svaka država članica bez odgode obavješćuje Komisiju o prvoj objavi svojeg nacionalnog akcijskog plana.

Svaka država članica bez odgode obavješćuje Komisiju o prvoj objavi svojeg nacionalnog akcijskog plana
  kako bi se Europskoj komisiji omogućilo naknadno praćenje tih nacionalnih akcijskih planova
  .

kako bi se Europskoj komisiji omogućilo naknadno praćenje tih nacionalnih akcijskih planova

Amandman 26.

Amandman 26.

Izmjena članka 9. stavka 1. točke (a)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (a) | popis najmanje pet aktivnih tvari koje najviše utječu na trend smanjenja upotrebe kemijskih sredstava za zaštitu bilja i rizika od njih te upotrebe opasnijih sredstava za zaštitu bilja u tri godine koje prethode donošenju nacionalnog akcijskog plana, kako je utvrđeno primjenom metodologije navedene u Prilogu I.; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(a)

popis najmanje pet aktivnih tvari koje najviše utječu na trend smanjenja upotrebe kemijskih sredstava za zaštitu bilja i rizika od njih te upotrebe opasnijih sredstava za zaštitu bilja u tri godine koje prethode donošenju nacionalnog akcijskog plana, kako je utvrđeno primjenom metodologije navedene u Prilogu I.;

| (a) | popis najmanje pet aktivnih tvari koje najviše
  negativno
  utječu na trend smanjenja upotrebe kemijskih sredstava za zaštitu bilja i rizika od njih te upotrebe opasnijih sredstava za zaštitu bilja u tri godine koje prethode donošenju nacionalnog akcijskog plana, kako je utvrđeno primjenom metodologije navedene u Prilogu I.; |
| --- | --- |

(a)

popis najmanje pet aktivnih tvari koje najviše
  negativno
  utječu na trend smanjenja upotrebe kemijskih sredstava za zaštitu bilja i rizika od njih te upotrebe opasnijih sredstava za zaštitu bilja u tri godine koje prethode donošenju nacionalnog akcijskog plana, kako je utvrđeno primjenom metodologije navedene u Prilogu I.;

negativno

Obrazloženje

Obrazloženje

Ovdje je formulacija nejasna. Posebno zanimljive ovdje su one aktivne tvari koje najviše utječu na to da ne dolazi do većeg smanjenja rizika.

Amandman 27.

Amandman 27.

Članak 13. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Obveze profesionalnih korisnika i savjetodavaca vezane uz integriranu zaštitu od štetočina | Obveze profesionalnih korisnika i savjetodavaca vezane uz integriranu zaštitu od štetočina |
| 1.   Prije nego što pribjegnu primjeni kemijskih sredstava za zaštitu bilja profesionalni korisnici prvo primjenjuju mjere koje ne zahtijevaju upotrebu kemijskih sredstava za zaštitu bilja kojima se sprečavaju ili suzbijaju štetni organizmi. | 1.   
  Profesionalni korisnici uvijek moraju primjenjivati nekemijske preventivne mjere, kao što su odgovarajuće poljoprivredne prakse. Ako su potrebne intervencije,
  profesionalni korisnici prvo primjenjuju mjere koje ne zahtijevaju upotrebu kemijskih sredstava za zaštitu bilja kojima se suzbijaju štetni organizmi
  , u skladu s hijerarhijom integrirane zaštite bilja
  .
  Kemijska sredstva za zaštitu bilja smiju se primijeniti samo ako se nijedna druga nekemijska preventivna mjera ili kombinacija takvih mjera nije pokazala uspješnom. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Obveze profesionalnih korisnika i savjetodavaca vezane uz integriranu zaštitu od štetočina

Obveze profesionalnih korisnika i savjetodavaca vezane uz integriranu zaštitu od štetočina

1.   Prije nego što pribjegnu primjeni kemijskih sredstava za zaštitu bilja profesionalni korisnici prvo primjenjuju mjere koje ne zahtijevaju upotrebu kemijskih sredstava za zaštitu bilja kojima se sprečavaju ili suzbijaju štetni organizmi.

1.   
  Profesionalni korisnici uvijek moraju primjenjivati nekemijske preventivne mjere, kao što su odgovarajuće poljoprivredne prakse. Ako su potrebne intervencije,
  profesionalni korisnici prvo primjenjuju mjere koje ne zahtijevaju upotrebu kemijskih sredstava za zaštitu bilja kojima se suzbijaju štetni organizmi
  , u skladu s hijerarhijom integrirane zaštite bilja
  .
  Kemijska sredstva za zaštitu bilja smiju se primijeniti samo ako se nijedna druga nekemijska preventivna mjera ili kombinacija takvih mjera nije pokazala uspješnom.

Amandman 28.

Amandman 28.

Članak 13. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2.   Evidencije profesionalnih korisnika iz članka 14. stavka 1. dokazuju da su
  razmotrili
  sve
  sljedeće
  mogućnosti: | 2.   Evidencije profesionalnih korisnika iz članka 14. stavka 1. dokazuju da su
  prije upotrebe kemijskih pesticida iskoristili
  sve
  primjenjive
  mogućnosti
  iz popisa u nastavku: |
| — | plodored, |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.   Evidencije profesionalnih korisnika iz članka 14. stavka 1. dokazuju da su
  razmotrili
  sve
  sljedeće
  mogućnosti:

2.   Evidencije profesionalnih korisnika iz članka 14. stavka 1. dokazuju da su
  prije upotrebe kemijskih pesticida iskoristili
  sve
  primjenjive
  mogućnosti
  iz popisa u nastavku:

—

plodored,

| — | široki
  plodored
  (barem četiri godine), |
| --- | --- |

—

široki
  plodored
  (barem četiri godine),

široki

(barem četiri godine),

| — | korištenje suvremenih tehnika uzgoja, uključujući stare postupke suzbijanja korova prije ponovne sjetve ili sadnje bez dodatne obrade tla, rokove i gustoću sijanja, podusjeve, sadnju mješovitih kultura, konzervacijsku obradu tla, obrezivanje i izravno sijanje, |
| --- | --- |

—

korištenje suvremenih tehnika uzgoja, uključujući stare postupke suzbijanja korova prije ponovne sjetve ili sadnje bez dodatne obrade tla, rokove i gustoću sijanja, podusjeve, sadnju mješovitih kultura, konzervacijsku obradu tla, obrezivanje i izravno sijanje,

| — | povećanu raznolikost usjeva, uključujući miješanje različitih sorti, uzgoj međuusjeva ili polikultura, |
| --- | --- |

—

povećanu raznolikost usjeva, uključujući miješanje različitih sorti, uzgoj međuusjeva ili polikultura,

povećanu raznolikost usjeva, uključujući miješanje različitih sorti, uzgoj međuusjeva ili polikultura,

| — | korištenje rezistentnih ili tolerantnih sorti i visokokvalitetnog ili certificiranog sjemena i sadnog materijala, |
| --- | --- |

—

korištenje rezistentnih ili tolerantnih sorti i visokokvalitetnog ili certificiranog sjemena i sadnog materijala,

| — | korištenje suvremenih tehnika uzgoja, uključujući stare postupke suzbijanja korova prije ponovne sjetve ili sadnje bez dodatne obrade tla, rokove i gustoću sijanja, podusjeve, sadnju mješovitih kultura,
  nekemijsku
  konzervacijsku obradu tla, obrezivanje i izravno sijanje, |
| --- | --- |

—

korištenje suvremenih tehnika uzgoja, uključujući stare postupke suzbijanja korova prije ponovne sjetve ili sadnje bez dodatne obrade tla, rokove i gustoću sijanja, podusjeve, sadnju mješovitih kultura,
  nekemijsku
  konzervacijsku obradu tla, obrezivanje i izravno sijanje,

nekemijsku

| — | primjena postupaka uravnotežene
  gnojidbe, gnojidbe vapnenim gnojivom i navodnjavanja ili drenaže, |
| --- | --- |

—

primjena postupaka uravnotežene
  gnojidbe, gnojidbe vapnenim gnojivom i navodnjavanja ili drenaže,

primjena postupaka uravnotežene

| — | korištenje rezistentnih ili tolerantnih sorti i visokokvalitetnog ili certificiranog sjemena i sadnog materijala, |
| --- | --- |

—

korištenje rezistentnih ili tolerantnih sorti i visokokvalitetnog ili certificiranog sjemena i sadnog materijala,

| — | sprečavanje širenja štetnih organizama provođenjem higijenskih mjera, uključujući redovito čišćenje strojeva i opreme, |
| --- | --- |

—

sprečavanje širenja štetnih organizama provođenjem higijenskih mjera, uključujući redovito čišćenje strojeva i opreme,

| — | regenerativno upravljanje tlom, uključujući upotrebu zelene gnojidbe, gnojidbe organskim materijalom ili malčiranja, |
| --- | --- |

—

regenerativno upravljanje tlom, uključujući upotrebu zelene gnojidbe, gnojidbe organskim materijalom ili malčiranja,

regenerativno upravljanje tlom, uključujući upotrebu zelene gnojidbe, gnojidbe organskim materijalom ili malčiranja,

| — | zaštita i poticanje važnih korisnih organizama, uključujući korisne mjere zaštite bilja ili korištenje ekološke infrastrukture unutar i izvan uzgojnih i proizvodnih površina, |
| --- | --- |

—

zaštita i poticanje važnih korisnih organizama, uključujući korisne mjere zaštite bilja ili korištenje ekološke infrastrukture unutar i izvan uzgojnih i proizvodnih površina,

| — | izbjegavanje prekomjerne
  gnojidbe, gnojidbe vapnenim gnojivom i
  ograničavanje
  navodnjavanja ili drenaže, |
| --- | --- |

—

izbjegavanje prekomjerne
  gnojidbe, gnojidbe vapnenim gnojivom i
  ograničavanje
  navodnjavanja ili drenaže,

izbjegavanje prekomjerne

ograničavanje

| — | dezinsekcija korištenjem zaštićenih konstrukcija, mreža i drugih fizičkih prepreka. |
| --- | --- |

—

dezinsekcija korištenjem zaštićenih konstrukcija, mreža i drugih fizičkih prepreka.

| — | sprečavanje širenja štetnih organizama provođenjem higijenskih mjera, uključujući redovito čišćenje strojeva i opreme, |
| --- | --- |

—

sprečavanje širenja štetnih organizama provođenjem higijenskih mjera, uključujući redovito čišćenje strojeva i opreme,

| — | zaštita i poticanje važnih korisnih organizama, uključujući korisne mjere zaštite bilja ili korištenje ekološke infrastrukture unutar i izvan uzgojnih i proizvodnih površina, |
| --- | --- |

—

zaštita i poticanje važnih korisnih organizama, uključujući korisne mjere zaštite bilja ili korištenje ekološke infrastrukture unutar i izvan uzgojnih i proizvodnih površina,

| — | dezinsekcija korištenjem zaštićenih konstrukcija, mreža i drugih fizičkih prepreka. |
| --- | --- |

—

dezinsekcija korištenjem zaštićenih konstrukcija, mreža i drugih fizičkih prepreka.

Amandman 29.

Amandman 29.

Članak 13. stavak 3. točka (c)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (c) | korištenje savjeta stručno kvalificiranih savjetnika. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(c)

korištenje savjeta stručno kvalificiranih savjetnika.

| (c) | korištenje savjeta stručno kvalificiranih
  i neovisnih
  savjetnika. |
| --- | --- |

(c)

korištenje savjeta stručno kvalificiranih
  i neovisnih
  savjetnika.

i neovisnih

Obrazloženje

Obrazloženje

Treba očuvati neutralnost savjetovanja.

Amandman 30.

Amandman 30.

Članak 14.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Evidencija profesionalnih korisnika o preventivnim mjerama i intervencijama u pogledu zaštite usjeva i savjetima o korištenju sredstava za zaštitu bilja | Evidencija profesionalnih korisnika o preventivnim mjerama i intervencijama u pogledu zaštite usjeva i savjetima o korištenju sredstava za zaštitu bilja |
| 1.   Kad profesionalni korisnik
  poduzme preventivnu mjeru ili
  izvrši intervenciju, dužan je unijeti sljedeće informacije u elektronički registar integrirane zaštite bilja i upotrebe sredstava za zaštitu bilja iz članka 16. koji se primjenjuje na područje na kojem taj profesionalni korisnik djeluje: | 1.   Kad profesionalni korisnik izvrši intervenciju
  (preventivno ili kurativno)
  , dužan je unijeti sljedeće informacije u elektronički registar integrirane zaštite bilja i upotrebe sredstava za zaštitu bilja iz članka 16. koji se primjenjuje na područje na kojem taj profesionalni korisnik djeluje: |
| (a) | sve preventivne mjere
  ili intervencije i razloge za njih, uključujući identifikaciju i procjenu razine štetnih organizama,
  ako država članica u kojoj profesionalni korisnik djeluje nije donijela posebna pravila za pojedine kulture koja se odnose na relevantne kulture i površine; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Evidencija profesionalnih korisnika o preventivnim mjerama i intervencijama u pogledu zaštite usjeva i savjetima o korištenju sredstava za zaštitu bilja

Evidencija profesionalnih korisnika o preventivnim mjerama i intervencijama u pogledu zaštite usjeva i savjetima o korištenju sredstava za zaštitu bilja

1.   Kad profesionalni korisnik
  poduzme preventivnu mjeru ili
  izvrši intervenciju, dužan je unijeti sljedeće informacije u elektronički registar integrirane zaštite bilja i upotrebe sredstava za zaštitu bilja iz članka 16. koji se primjenjuje na područje na kojem taj profesionalni korisnik djeluje:

1.   Kad profesionalni korisnik izvrši intervenciju
  (preventivno ili kurativno)
  , dužan je unijeti sljedeće informacije u elektronički registar integrirane zaštite bilja i upotrebe sredstava za zaštitu bilja iz članka 16. koji se primjenjuje na područje na kojem taj profesionalni korisnik djeluje:

(a)

sve preventivne mjere
  ili intervencije i razloge za njih, uključujući identifikaciju i procjenu razine štetnih organizama,
  ako država članica u kojoj profesionalni korisnik djeluje nije donijela posebna pravila za pojedine kulture koja se odnose na relevantne kulture i površine;

ili intervencije i razloge za njih, uključujući identifikaciju i procjenu razine štetnih organizama,

| (a) | sve preventivne mjere
  ili kombinaciju različitih mjera (preventivno ili kurativno)
  , ako država članica u kojoj profesionalni korisnik djeluje nije donijela posebna pravila za pojedine kulture koja se odnose na relevantne kulture i površine; |
| --- | --- |

(a)

sve preventivne mjere
  ili kombinaciju različitih mjera (preventivno ili kurativno)
  , ako država članica u kojoj profesionalni korisnik djeluje nije donijela posebna pravila za pojedine kulture koja se odnose na relevantne kulture i površine;

ili kombinaciju različitih mjera (preventivno ili kurativno)

| (b) | sve preventivne mjere
  ili intervencije i razloge za njih, uključujući identifikaciju i procjenu razine štetnih organizama,
  provedenu u skladu s mjerljivim kriterijima utvrđenima u posebnim pravilima za pojedine kulture ako je država članica u kojoj profesionalni korisnik djeluje donijela posebna pravila za pojedine kulture koja se odnose na relevantne kulture i površine. |
| --- | --- |

(b)

sve preventivne mjere
  ili intervencije i razloge za njih, uključujući identifikaciju i procjenu razine štetnih organizama,
  provedenu u skladu s mjerljivim kriterijima utvrđenima u posebnim pravilima za pojedine kulture ako je država članica u kojoj profesionalni korisnik djeluje donijela posebna pravila za pojedine kulture koja se odnose na relevantne kulture i površine.

ili intervencije i razloge za njih, uključujući identifikaciju i procjenu razine štetnih organizama,

| (b) | sve preventivne mjere
  ili kombinaciju različitih mjera (preventivno ili kurativno),
  provedenu u skladu s mjerljivim kriterijima utvrđenima u posebnim pravilima za pojedine kulture ako je država članica u kojoj profesionalni korisnik djeluje donijela posebna pravila za pojedine kulture koja se odnose na relevantne kulture i površine. |
| --- | --- |

(b)

sve preventivne mjere
  ili kombinaciju različitih mjera (preventivno ili kurativno),
  provedenu u skladu s mjerljivim kriterijima utvrđenima u posebnim pravilima za pojedine kulture ako je država članica u kojoj profesionalni korisnik djeluje donijela posebna pravila za pojedine kulture koja se odnose na relevantne kulture i površine.

ili kombinaciju različitih mjera (preventivno ili kurativno),

2.   Profesionalni korisnik dužan je u elektronički registar integrirane zaštite bilja i upotrebe sredstava za zaštitu bilja iz članka 16. unijeti elektroničku evidenciju o imenu svojeg savjetnika te datumima i sadržaju primljenih savjeta u skladu s člankom 26. stavkom 3. Profesionalni korisnik tu evidenciju na zahtjev stavlja na raspolaganje nadležnom tijelu iz članka 15. stavka 2.

2.   Profesionalni korisnik dužan je u elektronički registar integrirane zaštite bilja i upotrebe sredstava za zaštitu bilja iz članka 16. unijeti elektroničku evidenciju o imenu svojeg savjetnika te datumima i sadržaju primljenih savjeta u skladu s člankom 26. stavkom 3. Profesionalni korisnik tu evidenciju na zahtjev stavlja na raspolaganje nadležnom tijelu iz članka 15. stavka 2.

3.   Profesionalni korisnik dužan je u elektronički registar integrirane zaštite bilja i upotrebe sredstava za zaštitu bilja iz članka 16. unijeti elektronički zapis o svakoj primjeni sredstva za zaštitu bilja u skladu s člankom 67. Uredbe (EZ) br. 1107/2009. Profesionalni korisnik dužan je i voditi elektroničku evidenciju u kojoj navodi jesu li korišteni uređaji za primjenu iz zraka ili na tlu. U slučaju primjene iz zraka, profesionalni korisnik navodi vrstu korištenih uređaja.

3.   Profesionalni korisnik dužan je u elektronički registar integrirane zaštite bilja i upotrebe sredstava za zaštitu bilja iz članka 16. unijeti elektronički zapis o svakoj primjeni sredstva za zaštitu bilja u skladu s člankom 67. Uredbe (EZ) br. 1107/2009. Profesionalni korisnik dužan je i voditi elektroničku evidenciju u kojoj navodi jesu li korišteni uređaji za primjenu iz zraka ili na tlu. U slučaju primjene iz zraka, profesionalni korisnik navodi vrstu korištenih uređaja.

4.   
  Kako bi se pratio napredak postignut u smanjenju rizika i štetnih učinaka upotrebe sredstava za zaštitu bilja na zdravlje ljudi i okoliš, potrebno je sustav ujednačenih pokazatelja rizika uspostavljen u okviru Direktive (EU) 2009/128/EZ revidirati tako da se njime učinkovito mogu ostvariti ciljevi smanjenja količine sredstava za zaštitu bilja koja se upotrebljava i smanjenja pripadajućih rizika. Revizija sustava ujednačenih pokazatelja rizika provodi se u okviru članka 35. ove Uredbe.

4.   Kako bi se osigurala ujednačena struktura unosa koje profesionalni korisnici izvršavaju u elektronički registar integrirane zaštite bilja i upotrebe sredstava za zaštitu bilja u skladu sa stavcima od 1., 2. i 3., Komisija može provedbenim aktima donijeti standardni obrazac za takve unose. Svaki takav obrazac sadržava polja za unos evidencija koje se moraju voditi u skladu s člankom 67. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 i zahtijeva upotrebu prepoznatljive identifikacijske oznake. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 41. stavka 2.

5.   Kako bi se osigurala ujednačena struktura unosa koje profesionalni korisnici izvršavaju u elektronički registar integrirane zaštite bilja i upotrebe sredstava za zaštitu bilja u skladu sa stavcima od 1., 2. i 3., Komisija može provedbenim aktima donijeti standardni obrazac za takve unose. Svaki takav obrazac sadržava polja za unos evidencija koje se moraju voditi u skladu s člankom 67. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 i zahtijeva upotrebu prepoznatljive identifikacijske oznake. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 41. stavka 2.

Obrazloženje

Obrazloženje

Kratkoročno, aktualni prijedlog o ujednačenom pokazatelju rizika donosi sljedeće ozbiljne probleme:

| — | Sve odobrene aktivne tvari dobivaju isti faktor (u ovom slučaju 8), a njihove goleme razlike u toksičnosti kasnije se potpuno zanemaruju. |
| --- | --- |

—

Sve odobrene aktivne tvari dobivaju isti faktor (u ovom slučaju 8), a njihove goleme razlike u toksičnosti kasnije se potpuno zanemaruju.

| — | Stoga je unutar skupine tvari s istim faktorom ponderiranja primijenjena količina iznenada iznimno odlučujuća za način na koji se tvari iz te skupine na kraju uključuju u ujednačeni pokazatelj rizika. |
| --- | --- |

—

Stoga je unutar skupine tvari s istim faktorom ponderiranja primijenjena količina iznenada iznimno odlučujuća za način na koji se tvari iz te skupine na kraju uključuju u ujednačeni pokazatelj rizika.

| — | Prirodna kronologija skupina kojima pripada pesticid je: trenutačno odobren -> kandidat za zamjenu -> više nije dopušten, što obuhvaća i sve manju upotrebu u poljoprivredi. Određivanje faktora ponderiranja, kako je prethodno navedeno, neizbježno znači da se ujednačeni pokazatelj rizika izračunan na kraju primjenom istih faktora ponderiranja može samo smanjiti te da je to smanjenje čak i „ubrzano” višim faktorima ponderiranja. |
| --- | --- |

—

Prirodna kronologija skupina kojima pripada pesticid je: trenutačno odobren -> kandidat za zamjenu -> više nije dopušten, što obuhvaća i sve manju upotrebu u poljoprivredi. Određivanje faktora ponderiranja, kako je prethodno navedeno, neizbježno znači da se ujednačeni pokazatelj rizika izračunan na kraju primjenom istih faktora ponderiranja može samo smanjiti te da je to smanjenje čak i „ubrzano” višim faktorima ponderiranja.

U tom pogledu ujednačeni pokazatelj rizika često pokazuje sve manje rizike, međutim to je samo posljedica načina na koji je osmišljen. Stvara se dojam da je došlo do smanjenja rizika, koji zapravo nije ni postojao, odnosno nije nužno postojao. To nije u skladu ni s ciljevima transparentne politike EU-a o kemikalijama i europskim zelenim planom.

Amandman 31.

Amandman 31.

Članak 15. stavak 7.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 7.   Svaka država članica svake godine preispituje svoja pravila za pojedine kulture i prema potrebi ih ažurira, među ostalim i kada je to potrebno kako bi se uzele u obzir promjene u dostupnosti alata za suzbijanje štetnih organizama. | 7.   Svaka država članica svake godine preispituje svoja pravila za pojedine kulture i prema potrebi ih ažurira, među ostalim i kada je to potrebno kako bi se uzele u obzir promjene u dostupnosti alata za suzbijanje štetnih organizama
  i preispituje, svakih pet godina, razvoj otpornosti na proizvod kojim se relevantna populacija štetnih organizama tretira
  . |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

7.   Svaka država članica svake godine preispituje svoja pravila za pojedine kulture i prema potrebi ih ažurira, među ostalim i kada je to potrebno kako bi se uzele u obzir promjene u dostupnosti alata za suzbijanje štetnih organizama.

7.   Svaka država članica svake godine preispituje svoja pravila za pojedine kulture i prema potrebi ih ažurira, među ostalim i kada je to potrebno kako bi se uzele u obzir promjene u dostupnosti alata za suzbijanje štetnih organizama
  i preispituje, svakih pet godina, razvoj otpornosti na proizvod kojim se relevantna populacija štetnih organizama tretira
  .

Amandman 32.

Amandman 32.

Članak 16. stavak 8. (novi stavak)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | 8.
     
  Vođenje evidencije trebalo bi proširiti na nepoljoprivredne površine, recimo u slučaju upotrebe pesticida u šumama i javnim površinama te na cestama i željezničkim prugama. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

8.
     
  Vođenje evidencije trebalo bi proširiti na nepoljoprivredne površine, recimo u slučaju upotrebe pesticida u šumama i javnim površinama te na cestama i željezničkim prugama.

Amandman 33.

Amandman 33.

Članak 16. stavak 9. (novi stavak)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | 9.
     
  Registri moraju biti dostupni javnosti uz istodobnu zaštitu osobnih podataka. S obzirom na emisije u okoliš, javni interes ima prednost pred povjerljivošću. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

9.
     
  Registri moraju biti dostupni javnosti uz istodobnu zaštitu osobnih podataka. S obzirom na emisije u okoliš, javni interes ima prednost pred povjerljivošću.

Amandman 34.

Amandman 34.

Članak 18. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Korištenje sredstava za zaštitu bilja na osjetljivim područjima | Korištenje sredstava za zaštitu bilja na osjetljivim područjima |
| 1.   Korištenje svih sredstava za zaštitu bilja zabranjeno je na svim osjetljivim područjima i unutar tri metra od takvih područja. To se sigurnosno područje od tri metra ne može smanjiti korištenjem alternativnih tehnika smanjenja rizika. | 1.   Korištenje svih sredstava za zaštitu bilja zabranjeno je na svim osjetljivim područjima i unutar tri metra od takvih područja. To se sigurnosno područje od tri metra ne može smanjiti korištenjem alternativnih tehnika smanjenja rizika.
  Za osjetljiva područja koja koriste ranjive skupine takvo sigurnosno područje iznosi 50 metara. Sigurnosno područje od 50 metara također se poštuje pri upotrebi opasnijih pesticida. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Korištenje sredstava za zaštitu bilja na osjetljivim područjima

Korištenje sredstava za zaštitu bilja na osjetljivim područjima

1.   Korištenje svih sredstava za zaštitu bilja zabranjeno je na svim osjetljivim područjima i unutar tri metra od takvih područja. To se sigurnosno područje od tri metra ne može smanjiti korištenjem alternativnih tehnika smanjenja rizika.

1.   Korištenje svih sredstava za zaštitu bilja zabranjeno je na svim osjetljivim područjima i unutar tri metra od takvih područja. To se sigurnosno područje od tri metra ne može smanjiti korištenjem alternativnih tehnika smanjenja rizika.
  Za osjetljiva područja koja koriste ranjive skupine takvo sigurnosno područje iznosi 50 metara. Sigurnosno područje od 50 metara također se poštuje pri upotrebi opasnijih pesticida.

Obrazloženje

Obrazloženje

Znanstvena istraživanja ukazuju na to da djelotvorna sigurnosna područja trebaju biti široka nekoliko stotina metara kako bi se spriječio prodor pesticida. U nedavnoj studiji o onečišćenju javnih igrališta pesticidima ustanovljeno je da je gotovo polovica igrališta onečišćena barem jednim pesticidom, a četvrtina s više od jednog pesticida (uključujući endokrine disruptore) te je utvrđeno da bi za postizanje nulte stope onečišćenja pesticidima bila potrebna udaljenost od čak 100 metara. Naknadna studija pokazala je da mjere koje su čak i strože od tri metra koja je predložila Europska komisija nisu bile dovoljne za sprečavanje izloženosti djece i šire javnosti opasnim pesticidima.

Amandman 35.

Amandman 35.

Članak 18. stavak 2.a (novi stavak)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | 2.a   
  Države članice utvrđuju jasan postupak i metode za rješavanje problema pojave štetnih organizama u osjetljivim područjima, uz dostupna alternativna nekemijska rješenja, počevši od prevencije, praćenja, fizikalnih i mehaničkih metoda i biokontrole. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.a   
  Države članice utvrđuju jasan postupak i metode za rješavanje problema pojave štetnih organizama u osjetljivim područjima, uz dostupna alternativna nekemijska rješenja, počevši od prevencije, praćenja, fizikalnih i mehaničkih metoda i biokontrole.

Amandman 36.

Amandman 36.

Članak 18. stavak 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 3.   Odstupajući od stavka 1., nadležno tijelo koje je imenovala država članica može dopustiti profesionalnom korisniku upotrebu sredstva za zaštitu bilja na osjetljivom području tijekom ograničenog razdoblja s točno određenim datumom početka i završetka koje je najkraće moguće, ali ne premašuje
  60
  dana, pod uvjetom da su ispunjeni svi sljedeći uvjeti: | 3.   Odstupajući od stavka 1., nadležno tijelo koje je imenovala država članica može dopustiti profesionalnom korisniku upotrebu sredstva za zaštitu bilja na osjetljivom području tijekom ograničenog razdoblja s točno određenim datumom početka i završetka koje je najkraće moguće, ali ne premašuje
  90
  dana, pod uvjetom da su ispunjeni svi sljedeći uvjeti: |
| (a) | dokazan je ozbiljan i izniman rizik od širenja
  karantenskih
  štetnih organizama ili invazivnih stranih vrsta; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

3.   Odstupajući od stavka 1., nadležno tijelo koje je imenovala država članica može dopustiti profesionalnom korisniku upotrebu sredstva za zaštitu bilja na osjetljivom području tijekom ograničenog razdoblja s točno određenim datumom početka i završetka koje je najkraće moguće, ali ne premašuje
  60
  dana, pod uvjetom da su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

3.   Odstupajući od stavka 1., nadležno tijelo koje je imenovala država članica može dopustiti profesionalnom korisniku upotrebu sredstva za zaštitu bilja na osjetljivom području tijekom ograničenog razdoblja s točno određenim datumom početka i završetka koje je najkraće moguće, ali ne premašuje
  90
  dana, pod uvjetom da su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

(a)

dokazan je ozbiljan i izniman rizik od širenja
  karantenskih
  štetnih organizama ili invazivnih stranih vrsta;

karantenskih

| (a) | dokazan je ozbiljan i izniman rizik od širenja štetnih organizama ili invazivnih stranih vrsta; |
| --- | --- |

(a)

dokazan je ozbiljan i izniman rizik od širenja štetnih organizama ili invazivnih stranih vrsta;

| (b) | ne postoji tehnički izvediva alternativna tehnika kontrole manjeg rizika za ograničavanje širenja
  karantenskih
  štetnih organizama ili invazivnih stranih vrsta. |
| --- | --- |

(b)

ne postoji tehnički izvediva alternativna tehnika kontrole manjeg rizika za ograničavanje širenja
  karantenskih
  štetnih organizama ili invazivnih stranih vrsta.

karantenskih

| (b) | ne postoji tehnički izvediva alternativna tehnika kontrole manjeg rizika za ograničavanje širenja štetnih organizama ili invazivnih stranih vrsta. |
| --- | --- |

(b)

ne postoji tehnički izvediva alternativna tehnika kontrole manjeg rizika za ograničavanje širenja štetnih organizama ili invazivnih stranih vrsta.

Amandman 37.

Amandman 37.

Članak 19.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Mjere zaštite vodnog okoliša i vode za piće | Mjere zaštite vodnog okoliša i vode za piće |
| 1.   Korištenje svih sredstava za zaštitu bilja zabranjeno je u svim površinskim vodama i unutar tri metra od takvih voda. To se sigurnosno područje od tri metra ne može smanjiti korištenjem alternativnih tehnika smanjenja rizika. | 1.   Korištenje svih sredstava za zaštitu bilja zabranjeno je u svim površinskim vodama i unutar tri metra od takvih voda. To se sigurnosno područje od tri metra ne može smanjiti korištenjem alternativnih tehnika smanjenja rizika. |
| 2.   Države članice mogu uspostaviti veća obvezna sigurnosna područja uz površinske vode. | 2.   Države članice mogu uspostaviti veća obvezna sigurnosna područja uz površinske vode. |
| 3.   Do ... [Ured za publikacije: unijeti datum početka primjene ove Uredbe], države članice moraju uspostaviti odgovarajuće mjere kako bi se izbjeglo pogoršanje stanja površinskih i podzemnih voda te obalnih i morskih voda i omogućilo postizanje dobrog stanja površinskih i podzemnih voda, kako bi se vodeni okoliš i opskrba vodom za piće zaštitili od utjecaja sredstava za zaštitu bilja i postigli barem ciljevi utvrđeni u direktivama 2000/60/EZ, 2006/118/EZ, 2008/105/EZ, 2008/56/EZ i (EU) 2020/2184. | 3.   Do ... [Ured za publikacije: unijeti datum početka primjene ove Uredbe], države članice moraju uspostaviti odgovarajuće mjere
  za hitno uklanjanje postojećih unosa pesticida koji dovode do neprihvatljivih koncentracija u okolišu, odnosno
  kako bi se izbjeglo
  daljnje
  pogoršanje stanja površinskih i podzemnih voda te obalnih i morskih voda i omogućilo postizanje dobrog stanja površinskih i podzemnih voda, kako bi se vodeni okoliš i opskrba vodom za piće zaštitili od utjecaja sredstava za zaštitu bilja i postigli barem ciljevi utvrđeni u direktivama 2000/60/EZ, 2006/118/EZ, 2008/105/EZ, 2008/56/EZ i (EU) 2020/2184. |
| | 4.
     
  U tom je kontekstu nužno da opskrbljivači pitkom vodom imaju redovit i neograničen pristup podacima o upotrebi pesticida u vodozaštitnim područjima u njihovoj nadležnosti, koji su raščlanjeni u pogledu vremena, lokacije i pojedinih aktivnih tvari. Ti bi podaci također trebali biti dostupni široj javnosti u odgovarajućem obliku.






  5.
     
  Trebalo bi zabraniti primjenu kemijskih sredstava za zaštitu bilja na vrlo propusnim površinama ili drugim objektima u blizini površinskih ili podzemnih voda ili zatvorenim površinama s visokim rizikom otjecanja u vodne ili kanalizacijske sustave.






  6.
     
  Države članice utvrđuju zaštićena područja za površinske i podzemne vode koje se upotrebljavaju za zahvaćanje pitke vode, u kojima su upotreba ili skladištenje pesticida zabranjeni. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Mjere zaštite vodnog okoliša i vode za piće

Mjere zaštite vodnog okoliša i vode za piće

1.   Korištenje svih sredstava za zaštitu bilja zabranjeno je u svim površinskim vodama i unutar tri metra od takvih voda. To se sigurnosno područje od tri metra ne može smanjiti korištenjem alternativnih tehnika smanjenja rizika.

1.   Korištenje svih sredstava za zaštitu bilja zabranjeno je u svim površinskim vodama i unutar tri metra od takvih voda. To se sigurnosno područje od tri metra ne može smanjiti korištenjem alternativnih tehnika smanjenja rizika.

2.   Države članice mogu uspostaviti veća obvezna sigurnosna područja uz površinske vode.

2.   Države članice mogu uspostaviti veća obvezna sigurnosna područja uz površinske vode.

3.   Do ... [Ured za publikacije: unijeti datum početka primjene ove Uredbe], države članice moraju uspostaviti odgovarajuće mjere kako bi se izbjeglo pogoršanje stanja površinskih i podzemnih voda te obalnih i morskih voda i omogućilo postizanje dobrog stanja površinskih i podzemnih voda, kako bi se vodeni okoliš i opskrba vodom za piće zaštitili od utjecaja sredstava za zaštitu bilja i postigli barem ciljevi utvrđeni u direktivama 2000/60/EZ, 2006/118/EZ, 2008/105/EZ, 2008/56/EZ i (EU) 2020/2184.

3.   Do ... [Ured za publikacije: unijeti datum početka primjene ove Uredbe], države članice moraju uspostaviti odgovarajuće mjere
  za hitno uklanjanje postojećih unosa pesticida koji dovode do neprihvatljivih koncentracija u okolišu, odnosno
  kako bi se izbjeglo
  daljnje
  pogoršanje stanja površinskih i podzemnih voda te obalnih i morskih voda i omogućilo postizanje dobrog stanja površinskih i podzemnih voda, kako bi se vodeni okoliš i opskrba vodom za piće zaštitili od utjecaja sredstava za zaštitu bilja i postigli barem ciljevi utvrđeni u direktivama 2000/60/EZ, 2006/118/EZ, 2008/105/EZ, 2008/56/EZ i (EU) 2020/2184.

4.
     
  U tom je kontekstu nužno da opskrbljivači pitkom vodom imaju redovit i neograničen pristup podacima o upotrebi pesticida u vodozaštitnim područjima u njihovoj nadležnosti, koji su raščlanjeni u pogledu vremena, lokacije i pojedinih aktivnih tvari. Ti bi podaci također trebali biti dostupni široj javnosti u odgovarajućem obliku.

5.
     
  Trebalo bi zabraniti primjenu kemijskih sredstava za zaštitu bilja na vrlo propusnim površinama ili drugim objektima u blizini površinskih ili podzemnih voda ili zatvorenim površinama s visokim rizikom otjecanja u vodne ili kanalizacijske sustave.

6.
     
  Države članice utvrđuju zaštićena područja za površinske i podzemne vode koje se upotrebljavaju za zahvaćanje pitke vode, u kojima su upotreba ili skladištenje pesticida zabranjeni.

Obrazloženje

Obrazloženje

Zbog redovite i raširene prisutnosti pesticida u vodama u koncentracijama za koje prema postupku odobrenja EU-a nije dozvoljeno da se pojavljuju u toj količini te stoga imaju znatan negativan učinak na bioraznolikost i prirodnu ravnotežu, naglašava potrebu za mjerama za utvrđivanje prihvatljivog stanja.

Opskrba pitkom vodom od velikog je općeg interesa, a praćenje i osiguravanje kvalitete vode za piće mora se putem svih potrebnih informacija omogućiti opskrbljivačima pitkom vodom.

Amandman 38.

Amandman 38.

Članak 19.a (novi članak)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | Proširena odgovornost proizvođača |
| | 1.
     
  Države članice poduzimaju mjere kako bi osigurale da su proizvođači koji na tržište stavljaju bilo koje sredstvo za zaštitu bilja obuhvaćeni proširenom odgovornošću proizvođača. |
| | 2.
     
  Države članice osiguravaju uspostavu programa proširene odgovornosti proizvođača za sva sredstva za zaštitu bilja, uključujući njihove metabolite, u skladu s člancima 8. i 8.a Direktive 2008/98/EZ. |
| | 3.
     
  Države članice osiguravaju da proizvođači sredstava za zaštitu bilja pokrivaju troškove u skladu s odredbama o proširenoj odgovornosti proizvođača iz Direktive 2008/98/EZ i, ako oni već nisu uključeni, pokrivaju sljedeće troškove: |
| | (a) | investicijske i operativne troškove koje snose dobavljači pitke vode kako bi osigurali usklađenost s vrijednostima parametara za pesticide i njihove metabolite utvrđene u Prilogu 1. dijelu B Direktive (EU) 2020/2184; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Proširena odgovornost proizvođača

Proširena odgovornost proizvođača

1.
     
  Države članice poduzimaju mjere kako bi osigurale da su proizvođači koji na tržište stavljaju bilo koje sredstvo za zaštitu bilja obuhvaćeni proširenom odgovornošću proizvođača.

2.
     
  Države članice osiguravaju uspostavu programa proširene odgovornosti proizvođača za sva sredstva za zaštitu bilja, uključujući njihove metabolite, u skladu s člancima 8. i 8.a Direktive 2008/98/EZ.

3.
     
  Države članice osiguravaju da proizvođači sredstava za zaštitu bilja pokrivaju troškove u skladu s odredbama o proširenoj odgovornosti proizvođača iz Direktive 2008/98/EZ i, ako oni već nisu uključeni, pokrivaju sljedeće troškove:

(a)

(a)

investicijske i operativne troškove koje snose dobavljači pitke vode kako bi osigurali usklađenost s vrijednostima parametara za pesticide i njihove metabolite utvrđene u Prilogu 1. dijelu B Direktive (EU) 2020/2184;

investicijske i operativne troškove koje snose dobavljači pitke vode kako bi osigurali usklađenost s vrijednostima parametara za pesticide i njihove metabolite utvrđene u Prilogu 1. dijelu B Direktive (EU) 2020/2184;

| (b) | troškove prikupljanja i provjere podataka o proizvodima stavljenima na tržište. |
| --- | --- |

(b)

(b)

troškove prikupljanja i provjere podataka o proizvodima stavljenima na tržište.

troškove prikupljanja i provjere podataka o proizvodima stavljenima na tržište.

4.
     
  Troškovi iz stavka 3. koje treba pokriti ne smiju premašiti troškove koji su potrebni za isplativo pružanje usluga navedenih u tim stavcima i transparentno se utvrđuju među dotičnim akterima.

5.
     
  Države članice osiguravaju da se doprinos svakog proizvođača, kako je navedeno u stavku 3., utvrđuje na temelju rizika za okoliš i zdravlje proizvoda za zaštitu bilja koji se stavljaju na tržište.

6.
     
  Države članice jasno definiraju uloge i odgovornosti svih relevantnih uključenih aktera.

7.
     
  Svaka država članica dopušta proizvođačima s poslovnim nastanom u drugoj državi članici koji stavljaju proizvode na njezino tržište da imenuju pravnu ili fizičku osobu s poslovnim nastanom na njezinu državnom području kao ovlaštenog predstavnika za potrebe ispunjavanja obveza proizvođača u pogledu programâ proširene odgovornosti proizvođača na njezinu državnom području.

Amandman 39.

Amandman 39.

Članak 27. stavak 3. točka (a)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (a) | potencijalnim rizicima za zdravlje ljudi i okoliš u obliku akutnih ili kroničnih učinaka povezanih s upotrebom sredstava za zaštitu bilja; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(a)

potencijalnim rizicima za zdravlje ljudi i okoliš u obliku akutnih ili kroničnih učinaka povezanih s upotrebom sredstava za zaštitu bilja;

| (a) | potencijalnim rizicima za zdravlje ljudi i okoliš u obliku akutnih ili kroničnih učinaka povezanih s upotrebom sredstava za zaštitu bilja; |
| --- | --- |

(a)

potencijalnim rizicima za zdravlje ljudi i okoliš u obliku akutnih ili kroničnih učinaka povezanih s upotrebom sredstava za zaštitu bilja;

| (aa) | potencijalnim rizicima za zdravlje ljudi i okoliš zbog kombinirane upotrebe sredstava za zaštitu bilja i nedostatka podataka o učincima kombiniranih sredstava za zaštitu bilja, koja se ne ocjenjuju u okviru upotrebe sredstava za zaštitu bilja; |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

potencijalnim rizicima za zdravlje ljudi i okoliš zbog kombinirane upotrebe sredstava za zaštitu bilja i nedostatka podataka o učincima kombiniranih sredstava za zaštitu bilja, koja se ne ocjenjuju u okviru upotrebe sredstava za zaštitu bilja;

potencijalnim rizicima za zdravlje ljudi i okoliš zbog kombinirane upotrebe sredstava za zaštitu bilja i nedostatka podataka o učincima kombiniranih sredstava za zaštitu bilja, koja se ne ocjenjuju u okviru upotrebe sredstava za zaštitu bilja;

Amandman 40.

Amandman 40.

Članak 28. stavak 2., stavak 3. i stavak 4. (novi stavak)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2.   Do 31. kolovoza svake godine svaka država članica Komisiji podnosi izvješće koje sadržava sljedeće informacije: | 2.   Do 31. kolovoza svake godine svaka država članica Komisiji podnosi izvješće koje sadržava sljedeće informacije: |
| (a) | broj slučajeva akutnog i kroničnog trovanja uzrokovanih izloženošću osoba sredstvima za zaštitu bilja tijekom prethodne kalendarske godine; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.   Do 31. kolovoza svake godine svaka država članica Komisiji podnosi izvješće koje sadržava sljedeće informacije:

2.   Do 31. kolovoza svake godine svaka država članica Komisiji podnosi izvješće koje sadržava sljedeće informacije:

(a)

broj slučajeva akutnog i kroničnog trovanja uzrokovanih izloženošću osoba sredstvima za zaštitu bilja tijekom prethodne kalendarske godine;

| (a) | broj slučajeva akutnog i kroničnog trovanja uzrokovanih izloženošću osoba sredstvima za zaštitu bilja tijekom prethodne kalendarske godine; |
| --- | --- |

(a)

broj slučajeva akutnog i kroničnog trovanja uzrokovanih izloženošću osoba sredstvima za zaštitu bilja tijekom prethodne kalendarske godine;

| (b) | informacije iz stavka 1. o svakom slučaju trovanja. |
| --- | --- |

(b)

informacije iz stavka 1. o svakom slučaju trovanja.

| (b) | informacije iz stavka 1. o svakom slučaju trovanja; |
| --- | --- |

(b)

informacije iz stavka 1. o svakom slučaju trovanja;

| (c) | broj profesionalnih bolesti koje su posljedica upotrebe sredstava za zaštitu bilja i/ili izloženosti sredstvima za zaštitu bilja u prethodnoj godini. |
| --- | --- |

(c)

(c)

broj profesionalnih bolesti koje su posljedica upotrebe sredstava za zaštitu bilja i/ili izloženosti sredstvima za zaštitu bilja u prethodnoj godini.

broj profesionalnih bolesti koje su posljedica upotrebe sredstava za zaštitu bilja i/ili izloženosti sredstvima za zaštitu bilja u prethodnoj godini.

3.   Komisija donosi provedbene akte kako bi utvrdila format za podnošenje informacija i podataka iz stavka 2. ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 41. stavka 2.

3.   Komisija donosi provedbene akte kako bi utvrdila format za podnošenje informacija i podataka iz stavka 2. ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 41. stavka 2.

4.
     
  Profesionalne bolesti koje su posljedica upotrebe sredstava za zaštitu bilja i/ili izloženosti sredstvima za zaštitu bilja u prethodnoj godini:

| (a) | svaka država članica imenuje nadležno tijelo odgovorno za uspostavu sustava obavješćivanja, priznavanja i pravične naknade za profesionalne bolesti koje proizlaze iz upotrebe sredstava za zaštitu bilja i/ili izloženosti tim sredstvima; |
| --- | --- |

(a)

(a)

svaka država članica imenuje nadležno tijelo odgovorno za uspostavu sustava obavješćivanja, priznavanja i pravične naknade za profesionalne bolesti koje proizlaze iz upotrebe sredstava za zaštitu bilja i/ili izloženosti tim sredstvima;

svaka država članica imenuje nadležno tijelo odgovorno za uspostavu sustava obavješćivanja, priznavanja i pravične naknade za profesionalne bolesti koje proizlaze iz upotrebe sredstava za zaštitu bilja i/ili izloženosti tim sredstvima;

| (b) | države članice osiguravaju da imenovana tijela imaju dovoljno osoblja i resursa za pravilno obavljanje svojih dužnosti, uključujući djelotvorne inspekcije; |
| --- | --- |

(b)

(b)

države članice osiguravaju da imenovana tijela imaju dovoljno osoblja i resursa za pravilno obavljanje svojih dužnosti, uključujući djelotvorne inspekcije;

države članice osiguravaju da imenovana tijela imaju dovoljno osoblja i resursa za pravilno obavljanje svojih dužnosti, uključujući djelotvorne inspekcije;

| (c) | države članice osiguravaju da se obvezujuće nacionalne granične vrijednosti za profesionalnu izloženost (LEP[ES1]) za upotrebu aktivnih tvari sadržanih u sredstvima za zaštitu bilja i/ili izloženost njima prate, poštuju i primjenjuju; |
| --- | --- |

(c)

(c)

države članice osiguravaju da se obvezujuće nacionalne granične vrijednosti za profesionalnu izloženost (LEP[ES1]) za upotrebu aktivnih tvari sadržanih u sredstvima za zaštitu bilja i/ili izloženost njima prate, poštuju i primjenjuju;

države članice osiguravaju da se obvezujuće nacionalne granične vrijednosti za profesionalnu izloženost (LEP[ES1]) za upotrebu aktivnih tvari sadržanih u sredstvima za zaštitu bilja i/ili izloženost njima prate, poštuju i primjenjuju;

| (d) | države članice osiguravaju da svaki profesionalni korisnik, uključujući zaposlenike, ima pristup službenoj dokumentaciji u kojoj se navode priroda sredstva za zaštitu bilja koje je koristio tijekom obavljanja svoje profesionalne djelatnosti i razdoblje izloženosti; |
| --- | --- |

(d)

(d)

države članice osiguravaju da svaki profesionalni korisnik, uključujući zaposlenike, ima pristup službenoj dokumentaciji u kojoj se navode priroda sredstva za zaštitu bilja koje je koristio tijekom obavljanja svoje profesionalne djelatnosti i razdoblje izloženosti;

države članice osiguravaju da svaki profesionalni korisnik, uključujući zaposlenike, ima pristup službenoj dokumentaciji u kojoj se navode priroda sredstva za zaštitu bilja koje je koristio tijekom obavljanja svoje profesionalne djelatnosti i razdoblje izloženosti;

| (e) | poslodavci svim svojim zaposlenim radnicima moraju dati na raspolaganje službene dokumente iz stavka 4.; |
| --- | --- |

(e)

(e)

poslodavci svim svojim zaposlenim radnicima moraju dati na raspolaganje službene dokumente iz stavka 4.;

poslodavci svim svojim zaposlenim radnicima moraju dati na raspolaganje službene dokumente iz stavka 4.;

| (f) | države članice osiguravaju usklađenost s obvezom iz stavka 5. i primjenjuju učinkovite, odvraćajuće i razmjerne sankcije za kršenje tog zahtjeva; |
| --- | --- |

(f)

(f)

države članice osiguravaju usklađenost s obvezom iz stavka 5. i primjenjuju učinkovite, odvraćajuće i razmjerne sankcije za kršenje tog zahtjeva;

države članice osiguravaju usklađenost s obvezom iz stavka 5. i primjenjuju učinkovite, odvraćajuće i razmjerne sankcije za kršenje tog zahtjeva;

| (g) | države članice olakšavaju prijavljivanje profesionalnih bolesti povezanih s upotrebom i/ili izlaganjem sredstvima za zaštitu bilja uspostavom pristupačnih i učinkovitih mehanizama izvješćivanja; |
| --- | --- |

(g)

(g)

države članice olakšavaju prijavljivanje profesionalnih bolesti povezanih s upotrebom i/ili izlaganjem sredstvima za zaštitu bilja uspostavom pristupačnih i učinkovitih mehanizama izvješćivanja;

države članice olakšavaju prijavljivanje profesionalnih bolesti povezanih s upotrebom i/ili izlaganjem sredstvima za zaštitu bilja uspostavom pristupačnih i učinkovitih mehanizama izvješćivanja;

| (h) | države članice obvezne su osigurati priznavanje tih bolesti i pružanje odgovarajuće naknade. |
| --- | --- |

(h)

(h)

države članice obvezne su osigurati priznavanje tih bolesti i pružanje odgovarajuće naknade.

države članice obvezne su osigurati priznavanje tih bolesti i pružanje odgovarajuće naknade.

Amandman 41.

Amandman 41.

Članak 33.a (novi članak)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | Praćenje ostataka pesticida





  1.
     
  Države članice uvode rutinske mjere za provođenje posebnih, reprezentativnih programa praćenja ostataka aktivnih tvari i njihovih metabolita u vodnim resursima, podzemnim vodama, tlu, zraku/prašini/oborinama, bioti i kod ljudi.






  2.
     
  Postojeći programi praćenja i pokazatelji ocjenjuju se i prilagođavaju ako je potrebno, a novi se programi prilagođavaju kako bi se osiguralo generiranje odgovarajućih podataka o praćenju. Ako je to potrebno, države članice provode dodatne mjere kako bi osigurale da je upotreba sredstava za zaštitu bilja u skladu s odredbama članaka 4. i 29. Uredbe (EZ) br. 1107/2009.






  3.
     
  Rezultati programa praćenja dostavljaju se Komisiji i objavljuju na internetskoj stranici iz članka 8. Komisija ispituje rezultate i razmatra jesu li potrebne regulatorne promjene. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Praćenje ostataka pesticida

Praćenje ostataka pesticida

1.
     
  Države članice uvode rutinske mjere za provođenje posebnih, reprezentativnih programa praćenja ostataka aktivnih tvari i njihovih metabolita u vodnim resursima, podzemnim vodama, tlu, zraku/prašini/oborinama, bioti i kod ljudi.

2.
     
  Postojeći programi praćenja i pokazatelji ocjenjuju se i prilagođavaju ako je potrebno, a novi se programi prilagođavaju kako bi se osiguralo generiranje odgovarajućih podataka o praćenju. Ako je to potrebno, države članice provode dodatne mjere kako bi osigurale da je upotreba sredstava za zaštitu bilja u skladu s odredbama članaka 4. i 29. Uredbe (EZ) br. 1107/2009.

3.
     
  Rezultati programa praćenja dostavljaju se Komisiji i objavljuju na internetskoj stranici iz članka 8. Komisija ispituje rezultate i razmatra jesu li potrebne regulatorne promjene.

Amandman 42.

Amandman 42.

Izmjena članka 36. stavka 2. točke (a)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (a) | utvrđuje se pet aktivnih tvari koje najviše utječu na rezultat; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(a)

utvrđuje se pet aktivnih tvari koje najviše utječu na rezultat;

| (a) | utvrđuje se pet aktivnih tvari koje najviše
  negativno
  utječu na rezultat; |
| --- | --- |

(a)

utvrđuje se pet aktivnih tvari koje najviše
  negativno
  utječu na rezultat;

negativno

Obrazloženje

Obrazloženje

Pojašnjenje teksta.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA (OR),

| 1. | odlučno podržava mjere za smanjenje upotrebe kemijskih sredstava za zaštitu bilja i njihovih rizika i mjere za osiguravanje održivih prehrambenih sustava; međutim, treba paziti na to da obveze utvrđene zakonodavstvom ne dovedu do prekomjernog administrativnog opterećenja; |
| --- | --- |

1.

odlučno podržava mjere za smanjenje upotrebe kemijskih sredstava za zaštitu bilja i njihovih rizika i mjere za osiguravanje održivih prehrambenih sustava; međutim, treba paziti na to da obveze utvrđene zakonodavstvom ne dovedu do prekomjernog administrativnog opterećenja;

| 2. | podsjeća da je u svojem mišljenju o reformi ZPP-a Europski odbor regija pozvao na uključivanje zajedničkih, kvantificiranih, mjerljivih i ostvarivih zajedničkih europskih ciljeva za nacionalne strateške planove u Uredbu o ZPP-u (1) do 2027., uz smanjenje upotrebe pesticida u državama članicama za najmanje 30 % u odnosu na 2017.; |
| --- | --- |

2.

podsjeća da je u svojem mišljenju o reformi ZPP-a Europski odbor regija pozvao na uključivanje zajedničkih, kvantificiranih, mjerljivih i ostvarivih zajedničkih europskih ciljeva za nacionalne strateške planove u Uredbu o ZPP-u (1

| 3. | smatra da Europska komisija mora, putem delegiranih akata i u skladu s člankom 35. predmetne Uredbe, raditi na kontinuiranoj i organiziranoj reviziji pokazatelja uz pomoć kojih se toksičnost mora razmatrati dovoljno odvojeno od količine pesticida i da širok raspon različitih vrsta toksičnosti koje su, primjerice, do sada bile uvrštene u jednu skupinu ujednačenih pokazatelja rizika za pesticide s istim faktorom ponderiranja, treba razlikovati s obzirom na njihovu toksičnost; |
| --- | --- |

3.

smatra da Europska komisija mora, putem delegiranih akata i u skladu s člankom 35. predmetne Uredbe, raditi na kontinuiranoj i organiziranoj reviziji pokazatelja uz pomoć kojih se toksičnost mora razmatrati dovoljno odvojeno od količine pesticida i da širok raspon različitih vrsta toksičnosti koje su, primjerice, do sada bile uvrštene u jednu skupinu ujednačenih pokazatelja rizika za pesticide s istim faktorom ponderiranja, treba razlikovati s obzirom na njihovu toksičnost;

| 4. | poziva da se nacionalni akcijski planovi proslijede Europskoj komisiji kako bi ona mogla provoditi njihovo naknadno praćenje, uz potporu neovisne stručne skupine koja uključuje predstavnike civilnog društva, a u cilju osiguravanja transparentnosti postupaka; |
| --- | --- |

4.

poziva da se nacionalni akcijski planovi proslijede Europskoj komisiji kako bi ona mogla provoditi njihovo naknadno praćenje, uz potporu neovisne stručne skupine koja uključuje predstavnike civilnog društva, a u cilju osiguravanja transparentnosti postupaka;

| 5. | poziva Europsku agenciju za sigurnost hrane da vrlo redovito preispituje učinkovitost odobrenih pesticida i da revidira odobrenja čim se pojavi otpornost populacija štetnih organizama protiv kojih se taj proizvod koristi kako bi se izbjeglo neučinkovito, a time i nepotrebno umnažanje proizvoda; |
| --- | --- |

5.

poziva Europsku agenciju za sigurnost hrane da vrlo redovito preispituje učinkovitost odobrenih pesticida i da revidira odobrenja čim se pojavi otpornost populacija štetnih organizama protiv kojih se taj proizvod koristi kako bi se izbjeglo neučinkovito, a time i nepotrebno umnažanje proizvoda;

| 6. | poziva EU da financira istraživačke projekte o dosad nepoznatim učincima kombinacija pesticida na zdravlje ljudi i biološku raznolikost; |
| --- | --- |

6.

poziva EU da financira istraživačke projekte o dosad nepoznatim učincima kombinacija pesticida na zdravlje ljudi i biološku raznolikost;

| 7. | napominje da su privatna i javna istraživanja u području biološke i integrirane zaštite bilja ostvarila znatan napredak tijekom posljednjeg desetljeća i sada nude alternative za 40 % upotrebe sintetičkih pesticida; nada se da će Europska unija u okviru svojeg istraživačkog programa staviti veći naglasak na te programe kako bi se do 2030. barem postigao cilj smanjenja upotrebe pesticida za polovinu; |
| --- | --- |

7.

napominje da su privatna i javna istraživanja u području biološke i integrirane zaštite bilja ostvarila znatan napredak tijekom posljednjeg desetljeća i sada nude alternative za 40 % upotrebe sintetičkih pesticida; nada se da će Europska unija u okviru svojeg istraživačkog programa staviti veći naglasak na te programe kako bi se do 2030. barem postigao cilj smanjenja upotrebe pesticida za polovinu;

| 8. | poziva EU da znatno revidira pristup u pogledu ujednačenih pokazatelja rizika za pesticide kako bi se, osim količine, posebno uzela u obzir toksičnost; poziva EU da potvrdi prediktivni učinak ujednačenih pokazatelja rizika ili alternativni pristup i da zajamči da smanjenje izračunate razine rizika stvarno dovede do smanjenja negativnih učinaka pesticida u okolišu ili na zdravlje ljudi; poziva Europsku komisiju da provede reviziju na organiziran način kako bi se osiguralo dobivanje pouzdanih rezultata za postojeće pokazatelje; |
| --- | --- |

8.

poziva EU da znatno revidira pristup u pogledu ujednačenih pokazatelja rizika za pesticide kako bi se, osim količine, posebno uzela u obzir toksičnost; poziva EU da potvrdi prediktivni učinak ujednačenih pokazatelja rizika ili alternativni pristup i da zajamči da smanjenje izračunate razine rizika stvarno dovede do smanjenja negativnih učinaka pesticida u okolišu ili na zdravlje ljudi; poziva Europsku komisiju da provede reviziju na organiziran način kako bi se osiguralo dobivanje pouzdanih rezultata za postojeće pokazatelje;

| 9. | poziva Europsku uniju da u skladu s presudom Suda Europske unije od 1. listopada 2019. financira provedbu eksperimentalnih studija o dugoročnoj toksičnosti pesticida u njihovoj potpunoj formulaciji prije njihova odobrenja na europskom tržištu; |
| --- | --- |

9.

poziva Europsku uniju da u skladu s presudom Suda Europske unije od 1. listopada 2019. financira provedbu eksperimentalnih studija o dugoročnoj toksičnosti pesticida u njihovoj potpunoj formulaciji prije njihova odobrenja na europskom tržištu;

| 10. | ističe da prebrza prilagodba u trenutačnom kontekstu krize ne smije ugroziti sigurnost opskrbe hranom; |
| --- | --- |

10.

ističe da prebrza prilagodba u trenutačnom kontekstu krize ne smije ugroziti sigurnost opskrbe hranom;

| 11. | ističe, naprotiv, da se ograničavanjem upotrebe pesticida i smanjenjem toksičnosti povećava otpornost poljoprivrednih gospodarstava na gospodarske, energetske ili ekološke krize; |
| --- | --- |

11.

ističe, naprotiv, da se ograničavanjem upotrebe pesticida i smanjenjem toksičnosti povećava otpornost poljoprivrednih gospodarstava na gospodarske, energetske ili ekološke krize;

| 12. | također ističe da bi snižavanje standarda za održivu proizvodnju hrane u kontekstu trenutačne krize moglo dovesti ne samo do ekoloških troškova, već i do povećanja nestabilnosti cijena; |
| --- | --- |

12.

također ističe da bi snižavanje standarda za održivu proizvodnju hrane u kontekstu trenutačne krize moglo dovesti ne samo do ekoloških troškova, već i do povećanja nestabilnosti cijena;

| 13. | poziva države članice da u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a pojačaju mjere za potporu poljoprivrednicima u smanjenju upotrebe pesticida i njihovih rizika; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice da u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a pojačaju mjere za potporu poljoprivrednicima u smanjenju upotrebe pesticida i njihovih rizika;

| 14. | žali zbog toga što Europska komisija predlaže da se potrebna financijska sredstva osiguraju iz zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) tijekom razdoblja od pet godina, a da se pritom u fond ne dodaju nova sredstva; |
| --- | --- |

14.

žali zbog toga što Europska komisija predlaže da se potrebna financijska sredstva osiguraju iz zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) tijekom razdoblja od pet godina, a da se pritom u fond ne dodaju nova sredstva;

| 15. | žali zbog toga što nacionalni strateški planovi koje je Komisija potvrdila imaju vrlo nisku razinu ambicije u pogledu smanjenja količina pesticida i, prije svega, snižavanja njihovih rizika, zbog čega se neće ispuniti europski ciljevi; |
| --- | --- |

15.

žali zbog toga što nacionalni strateški planovi koje je Komisija potvrdila imaju vrlo nisku razinu ambicije u pogledu smanjenja količina pesticida i, prije svega, snižavanja njihovih rizika, zbog čega se neće ispuniti europski ciljevi;

| 16. | poziva EU da zabrani uvoz hrane tretirane pesticidima koji nisu odobreni u Europi i kojima se ugrožavaju zdravlje građana i okoliš kako bi se stvorilo pošteno tržišno natjecanje za naše proizvođače; |
| --- | --- |

16.

poziva EU da zabrani uvoz hrane tretirane pesticidima koji nisu odobreni u Europi i kojima se ugrožavaju zdravlje građana i okoliš kako bi se stvorilo pošteno tržišno natjecanje za naše proizvođače;

| 17. | poziva Komisiju da, u cilju usklađivanja s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 (2), zabrani izvoz neodobrenih pesticida ili aktivnih tvari u pesticidima iz Europe u treće zemlje; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisiju da, u cilju usklađivanja s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 (2

| 18. | podsjeća institucije EU-a da su u okviru Konferencije o budućnosti Europe građani pozvali institucije EU-a da poduzmu odlučne mjere za promicanje i osiguravanje poljoprivrede koja je pogodnija za okoliš i klimatski prihvatljivija; |
| --- | --- |

18.

podsjeća institucije EU-a da su u okviru Konferencije o budućnosti Europe građani pozvali institucije EU-a da poduzmu odlučne mjere za promicanje i osiguravanje poljoprivrede koja je pogodnija za okoliš i klimatski prihvatljivija;

| 19. | podsjeća na ulogu europskih regija i lokalnih vlasti u provedbi europskog zelenog plana, osobito u okviru njihove uloge u provedbi i praćenju ZPP-a; |
| --- | --- |

19.

podsjeća na ulogu europskih regija i lokalnih vlasti u provedbi europskog zelenog plana, osobito u okviru njihove uloge u provedbi i praćenju ZPP-a;

| 20. | poziva lokalne i regionalne vlasti da svoje sugrađane informiraju o opasnostima upotrebe pesticida; |
| --- | --- |

20.

poziva lokalne i regionalne vlasti da svoje sugrađane informiraju o opasnostima upotrebe pesticida;

| 21. | poziva na zabranu prodaje najopasnijih kemijskih sredstava za zaštitu bilja nekomercijalnim kupcima; |
| --- | --- |

21.

poziva na zabranu prodaje najopasnijih kemijskih sredstava za zaštitu bilja nekomercijalnim kupcima;

| 22. | poziva na to da se nekomercijalnim kupcima zabrani upotreba kemijskih sredstava za zaštitu bilja; |
| --- | --- |

22.

poziva na to da se nekomercijalnim kupcima zabrani upotreba kemijskih sredstava za zaštitu bilja;

| 23. | ističe pravo regionalnih i lokalnih vlasti u Europi da ponovno uspostave planove za svoje teritorije, poštujući pritom supsidijarnost i proporcionalnost. |
| --- | --- |

23.

ističe pravo regionalnih i lokalnih vlasti u Europi da ponovno uspostave planove za svoje teritorije, poštujući pritom supsidijarnost i proporcionalnost.

Bruxelles, 15. ožujka 2023.

Predsjednik Europskog odbora regija

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(24)  Direktiva 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 27. lipnja 2001. o procjeni učinaka određenih planova i programa na okoliš (SL L 197, 21.7.2001., str. 30.).

24

(24)  Direktiva 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 27. lipnja 2001. o procjeni učinaka određenih planova i programa na okoliš (SL L 197, 21.7.2001., str. 30.).

24

(33)  Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (SL L 20, 26.1.2010., str. 7.).

33

(34)  Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (SL L 206, 22.7.1992., str. 7.).

34

(33)  Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (SL L 20, 26.1.2010., str. 7.).

33

(34)  Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (SL L 206, 22.7.1992., str. 7.).

34

(47)  Direktiva (EU) 2020/2184 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (SL L 435, 23.12.2020., str. 1.).

47

(47)  Direktiva (EU) 2020/2184 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (SL L 435, 23.12.2020., str. 1.).

47

(1)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Strategija „od polja do stola” za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav” (COM(2020) 381 final).

1

(1)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Strategija „od polja do stola” za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav” (COM(2020) 381 final).

1

(1)  Uredba (EU) 2021/2116 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. prosinca 2021. o financiranju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike te upravljanju njome i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1306/2013 (SL L 435, 6.12.2021., str 187.).

1

(2)  Uredba (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (SL L 309, 24.11.2009., str. 1.).

2

---

| 30.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 188/70 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 188/70

---

Mišljenje Europskog odbora regija o prijedlogu Direktive o azbestu

(2023/C 188/07)

| Izvjestiteljica: | Hanna ZDANOWSKA (PL/EPP), gradonačelnica Łódźa |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/148/EZ o zaštiti radnika od rizika povezanih s izlaganjem azbestu na radu
  COM(2022) 489 final |

Izvjestiteljica:

Hanna ZDANOWSKA (PL/EPP), gradonačelnica Łódźa

Referentni dokument:

Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/148/EZ o zaštiti radnika od rizika povezanih s izlaganjem azbestu na radu

COM(2022) 489 final

I.   PREPORUKE ZA IZMJENE

Amandman 1.

Uvodna izjava 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (3) | Azbest je izrazito opasna karcinogena tvar koja i dalje utječe na razne gospodarske sektore, kao što su građevinarstvo i obnova, rudarstvo i vađenje, gospodarenje otpadom i gašenje požara, u kojima je rizik od izloženosti radnika visok. Azbestna vlakna razvrstana su kao karcinogena tvar kategorije 1.A u skladu s Uredbom (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća65. Nakon udisanja azbestnih vlakana u zraku može doći do teških bolesti kao što su mezoteliom i rak pluća, a od trenutka izlaganja može proći prosječno 30 godina prije nego što se pojave prvi znakovi bolesti, koja u konačnici dovodi do smrtnih slučajeva povezanih s radom. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(3)

Azbest je izrazito opasna karcinogena tvar koja i dalje utječe na razne gospodarske sektore, kao što su građevinarstvo i obnova, rudarstvo i vađenje, gospodarenje otpadom i gašenje požara, u kojima je rizik od izloženosti radnika visok. Azbestna vlakna razvrstana su kao karcinogena tvar kategorije 1.A u skladu s Uredbom (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća65. Nakon udisanja azbestnih vlakana u zraku može doći do teških bolesti kao što su mezoteliom i rak pluća, a od trenutka izlaganja može proći prosječno 30 godina prije nego što se pojave prvi znakovi bolesti, koja u konačnici dovodi do smrtnih slučajeva povezanih s radom.

| (3) | Azbest je izrazito opasna karcinogena tvar koja i dalje utječe na razne gospodarske sektore, kao što su građevinarstvo i obnova, rudarstvo i vađenje,
  sektor energetike, kemijska industrija, promet,
  gospodarenje otpadom i gašenje požara, u kojima je rizik od izloženosti radnika visok. Azbestna vlakna razvrstana su kao karcinogena tvar kategorije 1.A u skladu s Uredbom (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća65. Nakon udisanja azbestnih vlakana u zraku može doći do teških bolesti kao što su mezoteliom i rak pluća, a od trenutka izlaganja može proći prosječno 30 godina prije nego što se pojave prvi znakovi bolesti, koja u konačnici dovodi do smrtnih slučajeva povezanih s radom. |
| --- | --- |

(3)

Azbest je izrazito opasna karcinogena tvar koja i dalje utječe na razne gospodarske sektore, kao što su građevinarstvo i obnova, rudarstvo i vađenje,
  sektor energetike, kemijska industrija, promet,
  gospodarenje otpadom i gašenje požara, u kojima je rizik od izloženosti radnika visok. Azbestna vlakna razvrstana su kao karcinogena tvar kategorije 1.A u skladu s Uredbom (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća65. Nakon udisanja azbestnih vlakana u zraku može doći do teških bolesti kao što su mezoteliom i rak pluća, a od trenutka izlaganja može proći prosječno 30 godina prije nego što se pojave prvi znakovi bolesti, koja u konačnici dovodi do smrtnih slučajeva povezanih s radom.

Obrazloženje

Dodavanje na popis sektora u kojima se azbest često upotrebljavao i trenutačno može predstavljati rizik za zdravlje radnika i stanovnika.

Amandman 2.

Uvodna izjava 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (5) | Europskim planom za borbu protiv raka (1) udovoljava se potrebi za djelovanjem u području zaštite radnika od karcinogenih tvari. Poboljšana zaštita radnika izloženih azbestu bit će važna i u kontekstu zelene tranzicije i provedbe europskog zelenog plana, posebno uključujući val obnove za Europu (2). U preporukama građana u okviru Konferencije o budućnosti Europe (3) naglašena je važnost pravednih radnih uvjeta, posebno u kontekstu revizije Direktive 2009/148/EZ. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(5)

Europskim planom za borbu protiv raka (1) udovoljava se potrebi za djelovanjem u području zaštite radnika od karcinogenih tvari. Poboljšana zaštita radnika izloženih azbestu bit će važna i u kontekstu zelene tranzicije i provedbe europskog zelenog plana, posebno uključujući val obnove za Europu (2). U preporukama građana u okviru Konferencije o budućnosti Europe (3) naglašena je važnost pravednih radnih uvjeta, posebno u kontekstu revizije Direktive 2009/148/EZ.

| (5) | Europskim planom za borbu protiv raka (1) udovoljava se potrebi za djelovanjem u području zaštite radnika od karcinogenih tvari. Poboljšana zaštita radnika izloženih azbestu
  i osoba koje su mu izravno i neizravno izložene zbog profesionalnih aktivnosti trećih strana, posebno na lokacijama na kojima se provodi preuređenje, obnova, rastavljanje i rušenje kao i na odlagalištima azbesta,
  bit će važna i u kontekstu zelene tranzicije i provedbe europskog zelenog plana, posebno uključujući val obnove za Europu (2). U preporukama građana u okviru Konferencije o budućnosti Europe (3) naglašena je važnost pravednih radnih uvjeta, posebno u kontekstu revizije Direktive 2009/148/EZ. |
| --- | --- |

(5)

Europskim planom za borbu protiv raka (1) udovoljava se potrebi za djelovanjem u području zaštite radnika od karcinogenih tvari. Poboljšana zaštita radnika izloženih azbestu
  i osoba koje su mu izravno i neizravno izložene zbog profesionalnih aktivnosti trećih strana, posebno na lokacijama na kojima se provodi preuređenje, obnova, rastavljanje i rušenje kao i na odlagalištima azbesta,
  bit će važna i u kontekstu zelene tranzicije i provedbe europskog zelenog plana, posebno uključujući val obnove za Europu (2). U preporukama građana u okviru Konferencije o budućnosti Europe (3) naglašena je važnost pravednih radnih uvjeta, posebno u kontekstu revizije Direktive 2009/148/EZ.

Obrazloženje

Zelena tranzicija za koju se svi zalažemo i ambicija EU-a da poveća stopu obnove zgrada u okviru vala obnove mogli bi istodobno dovesti do povećane izloženosti azbestu, ne samo građevinskih radnika nego i osoba koje u to nisu izravno uključene (stanara susjednih zgrada i prolaznika).

Amandman 3.

Uvodna izjava 8.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (8) | U ovoj Direktivi trebalo bi utvrditi revidiranu graničnu vrijednost s obzirom na raspoložive informacije, uključujući najnovije znanstvene dokaze i tehničke podatke, na temelju iscrpne procjene socioekonomskog utjecaja i dostupnosti protokola i tehnika za mjerenje izloženosti na mjestu rada. Te bi se informacije trebale temeljiti na mišljenjima Odbora za procjenu rizika Europske agencije za kemikalije (ECHA) osnovanog Uredbom (EZ) br. 1907/2006 i na mišljenjima Savjetodavnog odbora za sigurnost i zdravlje na radu osnovanog Odlukom Vijeća od 22. srpnja 2003. (1). |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(8)

U ovoj Direktivi trebalo bi utvrditi revidiranu graničnu vrijednost s obzirom na raspoložive informacije, uključujući najnovije znanstvene dokaze i tehničke podatke, na temelju iscrpne procjene socioekonomskog utjecaja i dostupnosti protokola i tehnika za mjerenje izloženosti na mjestu rada. Te bi se informacije trebale temeljiti na mišljenjima Odbora za procjenu rizika Europske agencije za kemikalije (ECHA) osnovanog Uredbom (EZ) br. 1907/2006 i na mišljenjima Savjetodavnog odbora za sigurnost i zdravlje na radu osnovanog Odlukom Vijeća od 22. srpnja 2003. (1).

| (8) | U ovoj Direktivi trebalo bi utvrditi revidiranu graničnu vrijednost s obzirom na raspoložive informacije, uključujući najnovije znanstvene dokaze i tehničke podatke, na temelju iscrpne procjene socioekonomskog utjecaja i dostupnosti protokola i tehnika za mjerenje izloženosti na mjestu rada. Te bi se informacije trebale temeljiti na
  različitim opcijama predstavljenima u
  mišljenjima Odbora za procjenu rizika Europske agencije za kemikalije (ECHA) osnovanog Uredbom (EZ) br. 1907/2006 i na mišljenjima Savjetodavnog odbora za sigurnost i zdravlje na radu osnovanog Odlukom Vijeća od 22. srpnja 2003. (1). |
| --- | --- |

(8)

U ovoj Direktivi trebalo bi utvrditi revidiranu graničnu vrijednost s obzirom na raspoložive informacije, uključujući najnovije znanstvene dokaze i tehničke podatke, na temelju iscrpne procjene socioekonomskog utjecaja i dostupnosti protokola i tehnika za mjerenje izloženosti na mjestu rada. Te bi se informacije trebale temeljiti na
  različitim opcijama predstavljenima u
  mišljenjima Odbora za procjenu rizika Europske agencije za kemikalije (ECHA) osnovanog Uredbom (EZ) br. 1907/2006 i na mišljenjima Savjetodavnog odbora za sigurnost i zdravlje na radu osnovanog Odlukom Vijeća od 22. srpnja 2003. (1).

Obrazloženje

U mišljenjima navedenih tijela iznose se različite opcije povezane s graničnim vrijednostima izloženosti azbestu na mjestu rada i odnosom izloženosti i rizika.

Amandman 4.

Uvodna izjava 9.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (9) | Uzimajući u obzir relevantno znanstveno stručno znanje i uravnotežen pristup kojim se istodobno osigurava odgovarajuća zaštita radnika na razini Unije i
  izbjegavaju nerazmjerni gospodarski gubici i opterećenja za obuhvaćene gospodarske subjekte (uključujući MSP-ove)
  , trebalo bi utvrditi revidiranu graničnu vrijednost izloženosti na mjestu rada od 0,01 vlakna/cm3 u osmosatnom vremenski ponderiranom prosjeku. Taj uravnoteženi pristup temelji se na cilju javnog zdravlja koji se odnosi na
  nužno
  sigurno odstranjivanje azbesta. Razmotreno je i predlaganje granične vrijednosti izloženosti na mjestu rada kojom se uzimaju u obzir gospodarski i tehnički aspekti kako bi se omogućilo djelotvorno odstranjivanje. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(9)

Uzimajući u obzir relevantno znanstveno stručno znanje i uravnotežen pristup kojim se istodobno osigurava odgovarajuća zaštita radnika na razini Unije i
  izbjegavaju nerazmjerni gospodarski gubici i opterećenja za obuhvaćene gospodarske subjekte (uključujući MSP-ove)
  , trebalo bi utvrditi revidiranu graničnu vrijednost izloženosti na mjestu rada od 0,01 vlakna/cm3 u osmosatnom vremenski ponderiranom prosjeku. Taj uravnoteženi pristup temelji se na cilju javnog zdravlja koji se odnosi na
  nužno
  sigurno odstranjivanje azbesta. Razmotreno je i predlaganje granične vrijednosti izloženosti na mjestu rada kojom se uzimaju u obzir gospodarski i tehnički aspekti kako bi se omogućilo djelotvorno odstranjivanje.

| (9) | Uzimajući u obzir relevantno znanstveno stručno znanje i uravnotežen pristup kojim se istodobno osigurava odgovarajuća zaštita radnika na razini Unije i
  uzimajući u obzir ono što se već provodi u nekim državama članicama EU-a, čime se potvrđuje izvedivost provedbe nove granične vrijednosti izloženosti na mjestu rada
  , trebalo bi utvrditi revidiranu graničnu vrijednost izloženosti na mjestu rada od 0,01 vlakna/cm3 u osmosatnom vremenski ponderiranom prosjeku
  , s graničnom vrijednošću izloženosti od 0,002 vlakna/cm3, koja bi se trebala provesti u roku od tri godine od stupanja na snagu ove Direktive
  . Taj uravnoteženi pristup temelji se na cilju javnog zdravlja koji se odnosi na sigurno odstranjivanje azbesta. Razmotreno je i predlaganje
  postupnog smanjenja
  granične vrijednosti izloženosti na mjestu rada kojom se uzimaju u obzir gospodarski i tehnički aspekti kako bi se omogućilo djelotvorno odstranjivanje. |
| --- | --- |

(9)

Uzimajući u obzir relevantno znanstveno stručno znanje i uravnotežen pristup kojim se istodobno osigurava odgovarajuća zaštita radnika na razini Unije i
  uzimajući u obzir ono što se već provodi u nekim državama članicama EU-a, čime se potvrđuje izvedivost provedbe nove granične vrijednosti izloženosti na mjestu rada
  , trebalo bi utvrditi revidiranu graničnu vrijednost izloženosti na mjestu rada od 0,01 vlakna/cm3 u osmosatnom vremenski ponderiranom prosjeku
  , s graničnom vrijednošću izloženosti od 0,002 vlakna/cm3, koja bi se trebala provesti u roku od tri godine od stupanja na snagu ove Direktive
  . Taj uravnoteženi pristup temelji se na cilju javnog zdravlja koji se odnosi na sigurno odstranjivanje azbesta. Razmotreno je i predlaganje
  postupnog smanjenja
  granične vrijednosti izloženosti na mjestu rada kojom se uzimaju u obzir gospodarski i tehnički aspekti kako bi se omogućilo djelotvorno odstranjivanje.

Obrazloženje

U Nizozemskoj nacionalna granična vrijednost izloženosti azbestu na mjestu rada, koja je na snazi od 2016., iznosi 0,002 vlakna/cm3 (mjereno metodom Scanning Electron Microscopy – SEM/EDXA). Ta obvezujuća granična vrijednost temelji se na izvješću Zdravstvenog vijeća Nizozemske iz 2010., koje je Europska agencija za kemikalije (ECHA) upotrijebila kao glavni izvor za izračun odnosa izloženosti i rizika.

Amandman 5.

Uvodna izjava 11.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (11) | Iako
  ne omogućuje brojenje najmanjih vlakana koja su štetna za zdravlje
  , optička mikroskopija trenutačno je najraširenija metoda koja se primjenjuje za redovito mjerenje koncentracije azbesta
  .
  Budući da se granična vrijednost izloženosti na mjestu rada od 0,01 vlakna/cm3 može izmjeriti
  fazno kontrastnim mikroskopom
  , za uvođenje revidirane granične vrijednosti
  izloženosti na mjestu rada
  nije potrebno prijelazno razdoblje
  . U skladu s mišljenjem Savjetodavnog odbora za sigurnost i zdravlje na radu trebalo bi
  upotrebljavati
  suvremeniju i osjetljiviju metodologiju koja se temelji na elektronskoj mikroskopiji te ujedno uzeti u obzir potrebu za
  odgovarajućim razdobljem prilagodbe
  i usklađenijim metodologijama elektronske mikroskopije na razini EU-a. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(11)

Iako
  ne omogućuje brojenje najmanjih vlakana koja su štetna za zdravlje
  , optička mikroskopija trenutačno je najraširenija metoda koja se primjenjuje za redovito mjerenje koncentracije azbesta
  .
  Budući da se granična vrijednost izloženosti na mjestu rada od 0,01 vlakna/cm3 može izmjeriti
  fazno kontrastnim mikroskopom
  , za uvođenje revidirane granične vrijednosti
  izloženosti na mjestu rada
  nije potrebno prijelazno razdoblje
  . U skladu s mišljenjem Savjetodavnog odbora za sigurnost i zdravlje na radu trebalo bi
  upotrebljavati
  suvremeniju i osjetljiviju metodologiju koja se temelji na elektronskoj mikroskopiji te ujedno uzeti u obzir potrebu za
  odgovarajućim razdobljem prilagodbe
  i usklađenijim metodologijama elektronske mikroskopije na razini EU-a.

| (11) | Optička mikroskopija
  ne omogućuje brojenje najmanjih vlakana koja su štetna za zdravlje
  . Isto tako,
  fazno kontrastnim mikroskopom
  nije moguće izmjeriti graničnu vrijednost
  izloženosti na mjestu rada
  nižu od 0,01 vlakna/cm3

  . U skladu s mišljenjem Savjetodavnog odbora za sigurnost i zdravlje na radu trebalo bi
  postupno uvoditi
  suvremeniju i osjetljiviju metodologiju koja se temelji na elektronskoj mikroskopiji te ujedno uzeti u obzir potrebu za
  prilagodbom
  i usklađenijim metodologijama elektronske mikroskopije na razini EU-a. |
| --- | --- |

(11)

Optička mikroskopija
  ne omogućuje brojenje najmanjih vlakana koja su štetna za zdravlje
  . Isto tako,
  fazno kontrastnim mikroskopom
  nije moguće izmjeriti graničnu vrijednost
  izloženosti na mjestu rada
  nižu od 0,01 vlakna/cm3

  . U skladu s mišljenjem Savjetodavnog odbora za sigurnost i zdravlje na radu trebalo bi
  postupno uvoditi
  suvremeniju i osjetljiviju metodologiju koja se temelji na elektronskoj mikroskopiji te ujedno uzeti u obzir potrebu za
  prilagodbom
  i usklađenijim metodologijama elektronske mikroskopije na razini EU-a.

Obrazloženje

Prema Mišljenju Odbora za procjenu rizika o znanstvenoj ocjeni graničnih vrijednosti izloženosti azbestu na mjestu rada, objavljenom 21. lipnja 2021., „trenutačno se fazno kontrastni mikroskop više ne smatra najsuvremenijom metodom mjerenja azbesta u radnom okruženju”.

Amandman 6.

Uvodna izjava 14.a (nova uvodna izjava)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | (14.a) | Pozivaju se države članice da usklade nacionalne standarde i postupke za priznavanje bolesti povezanih s azbestom i uvedu registar bolesti povezanih s azbestom. Bitno je uspostaviti poseban program za skrb i liječenje bolesti povezanih s azbestom za sve radnike (trenutačno ili ranije) zaposlene u sektorima u kojima postoji rizik od izloženosti azbestu, kao i za članove njihovih obitelji i druge izložene osobe u njihovoj okolini. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(14.a)

Pozivaju se države članice da usklade nacionalne standarde i postupke za priznavanje bolesti povezanih s azbestom i uvedu registar bolesti povezanih s azbestom. Bitno je uspostaviti poseban program za skrb i liječenje bolesti povezanih s azbestom za sve radnike (trenutačno ili ranije) zaposlene u sektorima u kojima postoji rizik od izloženosti azbestu, kao i za članove njihovih obitelji i druge izložene osobe u njihovoj okolini.

Obrazloženje

Trenutačno su utvrđene samo profesionalne bolesti povezane s azbestom. Nedostatak sveobuhvatnih i usporedivih informacija iz država članica ne omogućuje pouzdano predviđanje smrtnosti uzrokovane bolestima kao što su pleuralni mezoteliom ili odgovarajuću procjenu rizika povezanih s azbestom. Osim toga, time se povećavaju razlike u nacionalnim sustavima naknada. Stoga je također važno politiku o azbestu u području zdravlja dopuniti registrom bolesti povezanih s azbestom (najčešći izvor informacija o broju bolesti povezanih s azbestom temelji se na profesionalnim bolestima povezanima s azbestom).

Amandman 7.

Uvodna izjava 16.a (nova uvodna izjava)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | (16.a) | S obzirom na to da bolesti povezane s azbestom imaju dugo razdoblje latencije i s obzirom na slabu osviještenost o rizicima povezanima s izlaganjem azbestu, Europska komisija će, zajedno s državama članicama, odmah nakon stupanja ove direktive na snagu provoditi periodične, intenzivne i ciljane informativne i obrazovne kampanje o rizicima izloženosti azbestu i odgovarajućim oblicima zaštite. Te bi mjere trebale biti usmjerene na:







  — | radnike i njihove obitelji, |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(16.a)

—

radnike i njihove obitelji,

| — | poslodavce, |
| --- | --- |

—

poslodavce,

| — | vlasnike i upravitelje zgrada, |
| --- | --- |

—

vlasnike i upravitelje zgrada,

| — | lokalne i regionalne vlasti, |
| --- | --- |

—

lokalne i regionalne vlasti,

| — | stanovnike područja u kojima prevladavaju stare zgrade, |
| --- | --- |

—

stanovnike područja u kojima prevladavaju stare zgrade,

| — | zdravstvene službe, kako bi se povećala svijest i kompetencije radiologa i liječnika opće prakse u prepoznavanju i liječenju bolesti povezanih s azbestom. |
| --- | --- |

—

zdravstvene službe, kako bi se povećala svijest i kompetencije radiologa i liječnika opće prakse u prepoznavanju i liječenju bolesti povezanih s azbestom.

Obrazloženje

Unatoč zabrani azbesta u EU-u 2005. godine i, po svemu sudeći, postojanju opće svijesti o rizicima povezanima s azbestom, zaposlenici i poslodavci (posebno u građevinskom sektoru), ali i zaposlenici lokalnih i regionalnih vlasti i stambenih zadruga/udruga imaju malo konkretnog znanja.

Amandman 8.

Članak 1. stavak 4.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 4. | u članku 7. stavku 6. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Brojenje vlakana obavlja se s pomoću fazno kontrastnog mikroskopa u skladu s metodom koju je 1997. preporučila Svjetska zdravstvena organizacija (SZO) (*1)

  ili, kad god je to moguće, bilo kakvom drugom metodom koja daje jednakovrijedne ili bolje rezultate, kao što je metoda koja se temelji na elektronskoj mikroskopiji
  . |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

4.

u članku 7. stavku 6. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Brojenje vlakana obavlja se s pomoću fazno kontrastnog mikroskopa u skladu s metodom koju je 1997. preporučila Svjetska zdravstvena organizacija (SZO) (*1)

  ili, kad god je to moguće, bilo kakvom drugom metodom koja daje jednakovrijedne ili bolje rezultate, kao što je metoda koja se temelji na elektronskoj mikroskopiji
  .

| 4. | u članku 7. stavku 6. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Brojenje vlakana obavlja se
  tijekom prijelaznog razdoblja
  s pomoću fazno kontrastnog mikroskopa u skladu s metodom koju je 1997. preporučila Svjetska zdravstvena organizacija (SZO) (*2),
  dok će za provedbu granične vrijednosti izloženosti od 0,002 vlakna/cm3 biti potrebna elektronska mikroskopija. |
| --- | --- |

4.

u članku 7. stavku 6. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Brojenje vlakana obavlja se
  tijekom prijelaznog razdoblja
  s pomoću fazno kontrastnog mikroskopa u skladu s metodom koju je 1997. preporučila Svjetska zdravstvena organizacija (SZO) (*2),
  dok će za provedbu granične vrijednosti izloženosti od 0,002 vlakna/cm3 biti potrebna elektronska mikroskopija.

Obrazloženje

Budući da se optičkom mikroskopijom s pomoću fazno kontrastnog mikroskopa ne mogu mjeriti granične vrijednosti izloženosti na mjestu rada niže od 0,01 vlakna/cm3, trebalo bi u skladu s mišljenjem Savjetodavnog odbora za sigurnost i zdravlje na radu primijeniti moderniju i osjetljiviju metodu koja se temelji na elektronskoj mikroskopiji.

Amandman 9.

Članak 1. točka 4.a (nova točka)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | 4.a | U članku 7. dodaje se sljedeći stavak 7.:




  „7.
     
  S obzirom na troškove visokokvalitetne laboratorijske opreme koja se koristi za istraživanje azbestnih vlakana, Odbor preporučuje osnivanje certifikacijskih centara u većim gradskim središtima, koji bi postupali na zahtjev zainteresiranih strana i u svrhu praćenja. Laboratoriji koji provode analizu azbesta moraju biti akreditirani u skladu s primjenjivim standardom sustava upravljanja kvalitetom za ispitne laboratorije.” |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

4.a

„7.
     
  S obzirom na troškove visokokvalitetne laboratorijske opreme koja se koristi za istraživanje azbestnih vlakana, Odbor preporučuje osnivanje certifikacijskih centara u većim gradskim središtima, koji bi postupali na zahtjev zainteresiranih strana i u svrhu praćenja. Laboratoriji koji provode analizu azbesta moraju biti akreditirani u skladu s primjenjivim standardom sustava upravljanja kvalitetom za ispitne laboratorije.”

Obrazloženje

Obrazloženje

Potrebno je zajamčiti funkcioniranje (i sufinanciranje) ovlaštenih laboratorija opremljenih odgovarajućom opremom za ispitivanje uzoraka. Time će se smanjiti financijsko opterećenje poslodavaca i osigurati pouzdanost istraživanja. Akreditacijom laboratorija u skladu s normom sustava upravljanja zajamčit će se njihova osposobljenost za provođenje pouzdanih analiza. Osim toga, njome će se zajamčiti i ujednačena kontrola laboratorija u svim državama članicama EU-a.

Amandman 10.

Amandman 10.

Članak 1. stavak 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 5. | Članak 8. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 8.
  Poslodavci osiguravaju da u osmosatnom vremenski ponderiranom prosjeku nijedan radnik nije izložen koncentraciji azbesta u zraku većoj od 0,01 vlakna na cm3.” |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

5.

Članak 8. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 8.

Poslodavci osiguravaju da u osmosatnom vremenski ponderiranom prosjeku nijedan radnik nije izložen koncentraciji azbesta u zraku većoj od 0,01 vlakna na cm3.”

| 5. | Članak 8. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 8.
  Poslodavci osiguravaju da u osmosatnom vremenski ponderiranom prosjeku nijedan radnik nije izložen koncentraciji azbesta u zraku većoj od 0,01 vlakna na cm3

  s graničnom vrijednošću izloženosti od 0,002 vlakna/cm3, što se mora provesti u roku od tri godine od stupanja na snagu ove Direktive
  .” |
| --- | --- |

5.

Članak 8. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 8.

Poslodavci osiguravaju da u osmosatnom vremenski ponderiranom prosjeku nijedan radnik nije izložen koncentraciji azbesta u zraku većoj od 0,01 vlakna na cm3

  s graničnom vrijednošću izloženosti od 0,002 vlakna/cm3, što se mora provesti u roku od tri godine od stupanja na snagu ove Direktive
  .”

Obrazloženje

Obrazloženje

Predloženim pristupom u dva koraka u pogledu izmjena obvezujuće granične vrijednosti uzima se u obzir potreba za prijelaznim razdobljem prilagodbe. Također, ambicioznija predložena granična vrijednost provodi se u Nizozemskoj od 2016. i temelji se na izvješću Zdravstvenog vijeća Nizozemske iz 2010., koje je Europska agencija za kemikalije (ECHA) upotrijebila kao glavni izvor za izračun odnosa izloženosti i rizika.

Amandman 11.

Amandman 11.

Članak 1. točka 6.a (nova točka)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | 6.a | Članak 15. zamjenjuje se sljedećim:




  Članak 15.a




  Prije izvođenja radova rušenja ili uklanjanja azbesta poduzeća moraju dostaviti dokaze o tome da posjeduju ili da njihovi radnici posjeduju formalno verificirane kompetencije u tom području (povezane i s periodičnim osposobljavanjem), što se utvrđuje u skladu s nacionalnim zakonima i/ili praksom te u skladu sa smjernicama EU-a koje će izraditi Europska komisija u suradnji s tripartitnim Savjetodavnim odborom za sigurnost i zdravlje na radu (ACSH). |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

6.a

6.a

Članak 15. zamjenjuje se sljedećim:

Članak 15.a

Prije izvođenja radova rušenja ili uklanjanja azbesta poduzeća moraju dostaviti dokaze o tome da posjeduju ili da njihovi radnici posjeduju formalno verificirane kompetencije u tom području (povezane i s periodičnim osposobljavanjem), što se utvrđuje u skladu s nacionalnim zakonima i/ili praksom te u skladu sa smjernicama EU-a koje će izraditi Europska komisija u suradnji s tripartitnim Savjetodavnim odborom za sigurnost i zdravlje na radu (ACSH).

Obrazloženje

Obrazloženje

Razumljivo samo po sebi.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA (OR),

| 1. | pozdravlja rad Europske komisije na reviziji Direktive o zaštiti radnika od rizika povezanih s izlaganjem azbestu na radu, kojom se, među ostalim, nastoji spriječiti novi val žrtava azbesta uz provedbu ambicioznih ciljeva vala obnove. Istodobno poziva na poduzimanje daljnjih mjera za učinkovitu i sveobuhvatnu prevenciju raka povezanog s radom; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja rad Europske komisije na reviziji Direktive o zaštiti radnika od rizika povezanih s izlaganjem azbestu na radu, kojom se, među ostalim, nastoji spriječiti novi val žrtava azbesta uz provedbu ambicioznih ciljeva vala obnove. Istodobno poziva na poduzimanje daljnjih mjera za učinkovitu i sveobuhvatnu prevenciju raka povezanog s radom;

| 2. | napominje da se Direktivom azbest tretira na vrlo fragmentiran način jer se problem ograničava samo na zaštitu radnika od rizika za njihovo zdravlje i sigurnost koji proizlaze iz izloženosti azbestu na radnom mjestu; |
| --- | --- |

2.

napominje da se Direktivom azbest tretira na vrlo fragmentiran način jer se problem ograničava samo na zaštitu radnika od rizika za njihovo zdravlje i sigurnost koji proizlaze iz izloženosti azbestu na radnom mjestu;

| 3. | ističe:






  — | da je azbest u 80 % slučajeva korišten za proizvodnju građevinskih materijala, |
| --- | --- | --- |

3.

ističe:

—

da je azbest u 80 % slučajeva korišten za proizvodnju građevinskih materijala,

| — | da je više od 220 milijuna zgrada ili objekata izgrađeno mnogo prije zabrane azbesta (velik broj njih još uvijek može sadržavati azbest), |
| --- | --- |

—

da je više od 220 milijuna zgrada ili objekata izgrađeno mnogo prije zabrane azbesta (velik broj njih još uvijek može sadržavati azbest),

| — | da je 78 % slučajeva raka povezanog s radom priznatih u EU-u povezano s azbestom, |
| --- | --- |

—

da je 78 % slučajeva raka povezanog s radom priznatih u EU-u povezano s azbestom,

| — | da prosječno vrijeme od izlaganja do prvih simptoma iznosi 30 godina, |
| --- | --- |

—

da prosječno vrijeme od izlaganja do prvih simptoma iznosi 30 godina,

| — | da je prema procjenama između 4,1 i 7,3 milijuna radnika trenutačno izloženo štetnim učincima azbestnih vlakana; |
| --- | --- |

—

da je prema procjenama između 4,1 i 7,3 milijuna radnika trenutačno izloženo štetnim učincima azbestnih vlakana;

| 4. | preporučuje pristup u dva koraka prema kojem se tri godine nakon uvođenja obvezujuće granične vrijednosti od 0,01 vlakna/cm3 uvodi ambicioznija granična vrijednost izloženosti od 0,002 vlakna/cm3. Odbor također poziva na to da se optička mikroskopija zamijeni preciznijom metodom elektronske mikroskopije, koja je prikladna za otkrivanje azbesta kad se primjenjuje granična vrijednost izloženosti na mjestu rada niža od 0,01 vlakna/cm3; |
| --- | --- |

4.

preporučuje pristup u dva koraka prema kojem se tri godine nakon uvođenja obvezujuće granične vrijednosti od 0,01 vlakna/cm3

3

3

| 5. | sa zabrinutošću napominje da je trenutačna stopa uklanjanja azbesta u EU-u daleko od zadovoljavajuće i da se razlikuje među državama članicama, a isto vrijedi i za primjenu strategija djelovanja, metoda inventarizacije i praćenja te metoda koje se koriste za uklanjanje azbesta; |
| --- | --- |

5.

sa zabrinutošću napominje da je trenutačna stopa uklanjanja azbesta u EU-u daleko od zadovoljavajuće i da se razlikuje među državama članicama, a isto vrijedi i za primjenu strategija djelovanja, metoda inventarizacije i praćenja te metoda koje se koriste za uklanjanje azbesta;

| 6. | poziva na to da Europska agencija za kemikalije (ECHA) ili, prema potrebi, neko drugo nadležno europsko tijelo razvije jedinstven pristup za otkrivanje proizvoda koji sadržavaju azbest. Poželjan bi bio registar proizvoda koji bi mogli sadržavati azbest kako bi se državama članicama olakšalo rano otkrivanje. Isto tako pozdravlja prijedlog Europske komisije za zakonodavnu inicijativu za pregled, registraciju i praćenje azbesta, čiji je cilj premostiti jaz među nacionalnim mjerama u tom području. Uvođenje obveznog pregleda i registracije azbesta u zgradama te razvoj nacionalnih strategija za uklanjanje azbesta trebali bi dovesti do provedbe koordiniranog i usporedivog pristupa diljem EU-a, čime bi se stvorilo sigurnije okruženje i postigla viša razina zaštite građana EU-a. Direktivom bi se također trebala riješiti potreba za zaštitom hitnih službi (uključujući vatrogasce, policiju, liječnike i članove spasilačkih službi) od rizika povezanih s izlaganjem azbestu stvaranjem ažurirane i dostupne baze podataka koja sadržava pouzdane podatke o infrastrukturi s potvrđenom ili vjerojatnom prisutnošću azbesta; |
| --- | --- |

6.

poziva na to da Europska agencija za kemikalije (ECHA) ili, prema potrebi, neko drugo nadležno europsko tijelo razvije jedinstven pristup za otkrivanje proizvoda koji sadržavaju azbest. Poželjan bi bio registar proizvoda koji bi mogli sadržavati azbest kako bi se državama članicama olakšalo rano otkrivanje. Isto tako pozdravlja prijedlog Europske komisije za zakonodavnu inicijativu za pregled, registraciju i praćenje azbesta, čiji je cilj premostiti jaz među nacionalnim mjerama u tom području. Uvođenje obveznog pregleda i registracije azbesta u zgradama te razvoj nacionalnih strategija za uklanjanje azbesta trebali bi dovesti do provedbe koordiniranog i usporedivog pristupa diljem EU-a, čime bi se stvorilo sigurnije okruženje i postigla viša razina zaštite građana EU-a. Direktivom bi se također trebala riješiti potreba za zaštitom hitnih službi (uključujući vatrogasce, policiju, liječnike i članove spasilačkih službi) od rizika povezanih s izlaganjem azbestu stvaranjem ažurirane i dostupne baze podataka koja sadržava pouzdane podatke o infrastrukturi s potvrđenom ili vjerojatnom prisutnošću azbesta;

| 7. | napominje da bi za uspjeh izmijenjene direktive države članice i institucije EU-a trebale aktivno uključiti lokalne i regionalne vlasti u sve faze njezine koordinacije i provedbe; |
| --- | --- |

7.

napominje da bi za uspjeh izmijenjene direktive države članice i institucije EU-a trebale aktivno uključiti lokalne i regionalne vlasti u sve faze njezine koordinacije i provedbe;

| 8. | podržava donošenje zajedničkog okvira EU-a kako bi se olakšalo otkrivanje, a zatim i sigurno uklanjanje azbesta u fondu zgrada EU-a. Odbor poziva Europsku komisiju i države članice da razviju i potaknu primjenu zajedničkog, sistemskog i sistematičnog pristupa rješavanju problema azbesta (od metode inventarizacije, informativnih i obrazovnih kampanja, programa za potporu stanarima, izvođačima i lokalnim i regionalnim vlastima u uklanjanju azbesta do rješenja za zaštitu zdravlja i odlaganje azbesta); |
| --- | --- |

8.

podržava donošenje zajedničkog okvira EU-a kako bi se olakšalo otkrivanje, a zatim i sigurno uklanjanje azbesta u fondu zgrada EU-a. Odbor poziva Europsku komisiju i države članice da razviju i potaknu primjenu zajedničkog, sistemskog i sistematičnog pristupa rješavanju problema azbesta (od metode inventarizacije, informativnih i obrazovnih kampanja, programa za potporu stanarima, izvođačima i lokalnim i regionalnim vlastima u uklanjanju azbesta do rješenja za zaštitu zdravlja i odlaganje azbesta);

| 9. | sa zabrinutošću napominje da je u nekim državama članicama EU-a dopušteno samostalno rastavljanje azbestnih proizvoda. Naglašava da, s obzirom na to da je osposobljavanje radnika ključno za sprečavanje rizika povezanih s izlaganjem azbestu na radnom mjestu, postoji potreba za europskim smjernicama za certificiranje potrebnih vještina kako bi se osigurala primjena istih standarda u cijelom EU-u Stoga poziva na razvoj europskih smjernica za certificiranje vještina potrebnih radnicima za sigurno uklanjanje komponenata koje sadrže azbest; |
| --- | --- |

9.

sa zabrinutošću napominje da je u nekim državama članicama EU-a dopušteno samostalno rastavljanje azbestnih proizvoda. Naglašava da, s obzirom na to da je osposobljavanje radnika ključno za sprečavanje rizika povezanih s izlaganjem azbestu na radnom mjestu, postoji potreba za europskim smjernicama za certificiranje potrebnih vještina kako bi se osigurala primjena istih standarda u cijelom EU-u Stoga poziva na razvoj europskih smjernica za certificiranje vještina potrebnih radnicima za sigurno uklanjanje komponenata koje sadrže azbest;

| 10. | poziva Komisiju da uspostavi mehanizme za sigurno pospješivanje uklanjanja azbesta podizanjem razine osviještenosti, boljim obrazovanjem i zaštitom radnika i stanovnika putem učinkovitih, privlačnih i ciljanih obrazovno-informacijskih programa (uključujući i među lokalnim i regionalnim vlastima te zdravstvenim radnicima); |
| --- | --- |

10.

poziva Komisiju da uspostavi mehanizme za sigurno pospješivanje uklanjanja azbesta podizanjem razine osviještenosti, boljim obrazovanjem i zaštitom radnika i stanovnika putem učinkovitih, privlačnih i ciljanih obrazovno-informacijskih programa (uključujući i među lokalnim i regionalnim vlastima te zdravstvenim radnicima);

| 11. | napominje da bi zelena tranzicija za koju se svi zalažemo i ambicija EU-a da poveća stopu obnove zgrada u okviru vala obnove mogli istodobno dovesti do povećane izloženosti azbestu, posebno građevinskih radnika. Zbog toga je ključno uspostaviti rješenja za učinkovitije praćenje uklanjanja azbesta, uz poseban sustav zdravstvene skrbi i liječenja bolesti povezanih s azbestom za radnike koji trenutačno rade u sektorima izloženima azbestu ili su u njima ranije bili zaposleni; |
| --- | --- |

11.

napominje da bi zelena tranzicija za koju se svi zalažemo i ambicija EU-a da poveća stopu obnove zgrada u okviru vala obnove mogli istodobno dovesti do povećane izloženosti azbestu, posebno građevinskih radnika. Zbog toga je ključno uspostaviti rješenja za učinkovitije praćenje uklanjanja azbesta, uz poseban sustav zdravstvene skrbi i liječenja bolesti povezanih s azbestom za radnike koji trenutačno rade u sektorima izloženima azbestu ili su u njima ranije bili zaposleni;

| 12. | skreće pozornost na potrebu za poticanjem inovativnih aktivnosti centara za istraživanje i razvoj za sigurno odlaganje, čuvanje i skladištenje azbesta (npr. u okviru programa Obzor) te financijskom potporom za te aktivnosti. U većini se zemalja se opasni otpad i dalje skladišti na odlagalištima ili u namjenskim skladišnim objektima za azbestni otpad. Povećanje stope uklanjanja azbesta znači i znatno povećanje prostora za skladištenje tog opasnog minerala. Istodobno preporučuje stvaranje mreže gradova i regija koji se suočavaju s problemom i utjecajem azbesta na svojem području. Cilj je razviti suradnju koja bi uključivala razmjenu praksi i stvaranje partnerstava za provedbu zajedničkih transnacionalnih istraživačkih projekata koje sufinancira Europska unija; |
| --- | --- |

12.

skreće pozornost na potrebu za poticanjem inovativnih aktivnosti centara za istraživanje i razvoj za sigurno odlaganje, čuvanje i skladištenje azbesta (npr. u okviru programa Obzor) te financijskom potporom za te aktivnosti. U većini se zemalja se opasni otpad i dalje skladišti na odlagalištima ili u namjenskim skladišnim objektima za azbestni otpad. Povećanje stope uklanjanja azbesta znači i znatno povećanje prostora za skladištenje tog opasnog minerala. Istodobno preporučuje stvaranje mreže gradova i regija koji se suočavaju s problemom i utjecajem azbesta na svojem području. Cilj je razviti suradnju koja bi uključivala razmjenu praksi i stvaranje partnerstava za provedbu zajedničkih transnacionalnih istraživačkih projekata koje sufinancira Europska unija;

| 13. | napominje da je glavni razlog sporog uklanjanja azbesta činjenica da se financira samo rastavljanje i odlaganje azbestnih proizvoda (posebno krovova od eternita). Stanari često nemaju dovoljno sredstava za plaćanje građevinskih materijala i radova za zamjenu krovova. Stoga je potrebno uvesti nove mehanizme subvencija i poticaje, primjerice porezne olakšice; |
| --- | --- |

13.

napominje da je glavni razlog sporog uklanjanja azbesta činjenica da se financira samo rastavljanje i odlaganje azbestnih proizvoda (posebno krovova od eternita). Stanari često nemaju dovoljno sredstava za plaćanje građevinskih materijala i radova za zamjenu krovova. Stoga je potrebno uvesti nove mehanizme subvencija i poticaje, primjerice porezne olakšice;

| 14. | kako bi se zaštitili radnici izloženi azbestu i smanjio utjecaj azbesta na okoliš, pridružuje se pozivu na izradu europske strategije za uklanjanje azbesta kojom bi se osigurao integrirani pristup različitih politika i provela sustavna i učinkovita rješenja u svim državama članicama o metodama popisivanja, praćenja, sigurnog odlaganja, skladištenja i obrazovanja (osposobljavanja); |
| --- | --- |

14.

kako bi se zaštitili radnici izloženi azbestu i smanjio utjecaj azbesta na okoliš, pridružuje se pozivu na izradu europske strategije za uklanjanje azbesta kojom bi se osigurao integrirani pristup različitih politika i provela sustavna i učinkovita rješenja u svim državama članicama o metodama popisivanja, praćenja, sigurnog odlaganja, skladištenja i obrazovanja (osposobljavanja);

| 15. | naglašava da bi lokalnim i regionalnim vlastima trebalo omogućiti izravan pristup europskim strukturnim i investicijskim fondovima za provedbu planova za sigurno uklanjanje azbesta jer se uspjeh ne može postići ako općine i regije ne dobiju izravna financijska sredstva; |
| --- | --- |

15.

naglašava da bi lokalnim i regionalnim vlastima trebalo omogućiti izravan pristup europskim strukturnim i investicijskim fondovima za provedbu planova za sigurno uklanjanje azbesta jer se uspjeh ne može postići ako općine i regije ne dobiju izravna financijska sredstva;

| 16. | poziva na uspostavu financijskog okvira koji se temelji na upotrebi fondova (ESIF) kako bi se pružala potpora vlasnicima zgrada i time povezalo sigurno uklanjanje azbesta s drugim javnim politikama i programima, primjerice u području energetske učinkovitosti, boljih životnih uvjeta, socijalnog stanovanja i sprečavanja bolesti. |
| --- | --- |

16.

poziva na uspostavu financijskog okvira koji se temelji na upotrebi fondova (ESIF) kako bi se pružala potpora vlasnicima zgrada i time povezalo sigurno uklanjanje azbesta s drugim javnim politikama i programima, primjerice u području energetske učinkovitosti, boljih životnih uvjeta, socijalnog stanovanja i sprečavanja bolesti.

Bruxelles, 16. ožujka 2023.

Predsjednik Europskog odbora regija

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/XT/?uri=CELEX%3A52021DC0044

1

(2)  Val obnove: udvostručenje stope obnove radi smanjenja emisija, poticanja oporavka i smanjenja energetskog siromaštva, COM(2020) 662 final.

2

(3)  Konferencija o budućnosti Europe. Izvješće o konačnom ishodu, (svibanj 2022.). https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/new-push-european-democracy/conference-future-europe_en

3

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/XT/?uri=CELEX%3A52021DC0044

1

(2)  Val obnove: udvostručenje stope obnove radi smanjenja emisija, poticanja oporavka i smanjenja energetskog siromaštva, COM(2020) 662 final.

2

(3)  Konferencija o budućnosti Europe. Izvješće o konačnom ishodu, (svibanj 2022.). https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/new-push-european-democracy/conference-future-europe_en

3

(1)  Odluka Vijeća od 22. srpnja 2003. o osnivanju Savjetodavnog odbora za sigurnost i zaštitu zdravlja na radu (SL C 218, 13.9.2003., str. 1.).

1

(1)  Odluka Vijeća od 22. srpnja 2003. o osnivanju Savjetodavnog odbora za sigurnost i zaštitu zdravlja na radu (SL C 218, 13.9.2003., str. 1.).

1

(*1)  Utvrđivanje koncentracija vlakana u zraku. Preporučena metoda putem fazno kontrastne optičke mikroskopije (metoda membranske filtracije), SZO, Ženeva 1997. (ISBN 92 4 154496 1).”

*1

(*2)  Utvrđivanje koncentracija vlakana u zraku. Preporučena metoda putem fazno kontrastne optičke mikroskopije (metoda membranske filtracije), SZO, Ženeva 1997. (ISBN 92 4 154496 1).”

*2

---

| 30.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 188/79 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 188/79

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Europski akt o slobodi medija

(2023/C 188/08)

| Izvjestitelj: | Mark SPEICH (DE/EPP), državni tajnik za savezne, europske i međunarodne poslove te medije (Sjeverna Rajna – Vestfalija) |
| --- | --- |
| Referentni dokument/i: | Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi zajedničkog okvira za medijske usluge na unutarnjem tržištu (Europski akt o slobodi medija) i izmjeni Direktive 2010/13/EU
  COM(2022) 457 final
  Preporuka Komisije o internim zaštitnim mjerama za uredničku neovisnost i transparentnost vlasništva u medijskom sektoru
  C(2022) 6536 final |

Izvjestitelj:

Mark SPEICH (DE/EPP), državni tajnik za savezne, europske i međunarodne poslove te medije (Sjeverna Rajna – Vestfalija)

Referentni dokument/i:

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi zajedničkog okvira za medijske usluge na unutarnjem tržištu (Europski akt o slobodi medija) i izmjeni Direktive 2010/13/EU

COM(2022) 457 final

Preporuka Komisije o internim zaštitnim mjerama za uredničku neovisnost i transparentnost vlasništva u medijskom sektoru

C(2022) 6536 final

I.   PREPORUKE ZA IZMJENE

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi zajedničkog okvira za medijske usluge na unutarnjem tržištu (Europski akt o slobodi medija) i izmjeni Direktive 2010/13/EU

COM(2022) 457 final

Amandman 1.

Uvodna izjava 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (2) | S obzirom na njihovu jedinstvenu ulogu,
  zaštita slobode i pluralizma medija bitna je značajka unutarnjeg tržišta medijskih usluga (ili „unutarnjeg medijskog tržišta”) koje dobro funkcionira. To se tržište znatno promijenilo od početka novog stoljeća te postaje sve više digitalno i međunarodno.
  Nudi brojne gospodarske mogućnosti, ali se na njemu pojavljuju i mnogi izazovi.
  Unija bi trebala pomoći medijskom sektoru da iskoristi te mogućnosti na unutarnjem tržištu te istodobno štititi vrijednosti, kao što je zaštita temeljnih prava, koje su zajedničke Uniji i njezinim državama članicama. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(2)

S obzirom na njihovu jedinstvenu ulogu,
  zaštita slobode i pluralizma medija bitna je značajka unutarnjeg tržišta medijskih usluga (ili „unutarnjeg medijskog tržišta”) koje dobro funkcionira. To se tržište znatno promijenilo od početka novog stoljeća te postaje sve više digitalno i međunarodno.
  Nudi brojne gospodarske mogućnosti, ali se na njemu pojavljuju i mnogi izazovi.
  Unija bi trebala pomoći medijskom sektoru da iskoristi te mogućnosti na unutarnjem tržištu te istodobno štititi vrijednosti, kao što je zaštita temeljnih prava, koje su zajedničke Uniji i njezinim državama članicama.

| (2) | S obzirom na njihovu jedinstvenu ulogu,
  posebnu pozornost treba posvećivati zaštiti slobode medija i medijskog pluralizma na unutarnjem tržištu medijskih usluga. Unutarnje tržište medijskih usluga tijekom posljednjih se desetljeća znatno promijenilo, sve više povećavajući svoj digitalni i međunarodni karakter.
  Nudi brojne gospodarske mogućnosti, ali se na njemu pojavljuju i mnogi izazovi.
  Unija bi trebala podupirati medijski sektor u iskorištavanju tih mogućnosti na unutarnjem tržištu te ujedno osiguravati zaštitu zajedničkih vrijednosti Unije i država članica, kao što su temeljna prava. |
| --- | --- |

(2)

S obzirom na njihovu jedinstvenu ulogu,
  posebnu pozornost treba posvećivati zaštiti slobode medija i medijskog pluralizma na unutarnjem tržištu medijskih usluga. Unutarnje tržište medijskih usluga tijekom posljednjih se desetljeća znatno promijenilo, sve više povećavajući svoj digitalni i međunarodni karakter.
  Nudi brojne gospodarske mogućnosti, ali se na njemu pojavljuju i mnogi izazovi.
  Unija bi trebala podupirati medijski sektor u iskorištavanju tih mogućnosti na unutarnjem tržištu te ujedno osiguravati zaštitu zajedničkih vrijednosti Unije i država članica, kao što su temeljna prava.

Obrazloženje

Potrebno je uzeti u obzir posebnu ulogu medija kao gospodarskog i kulturnog dobra, kao i odgovarajuće nadležnosti Europske unije i njezinih država članica koje proizlaze iz te uloge.

Amandman 2.

Uvodna izjava 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (3) | U digitalnom medijskom prostoru građani i poduzeća pristupaju medijskom sadržaju i konzumiraju ga u odmah dostupnom obliku na svojim osobnim uređajima, a to se sve više odvija prekogranično. Globalne internetske platforme služe kao točke pristupa medijskom sadržaju, s poslovnim modelima kojima se često omogućuje pristup medijskim uslugama bez posrednika te koji tako povećavaju količinu polarizirajućeg sadržaja i dezinformacija. Te su platforme ujedno ključni pružatelji internetskog oglašavanja, koje je preusmjerilo financijska sredstva iz medijskog sektora, što utječe na njegovu financijsku održivost, a time i na raznolikost sadržaja u ponudi. S obzirom na to da su za pružanje medijskih usluga potrebni znanje i velike količine kapitala, te usluge zahtijevaju određeni obujam kako bi ostale konkurentne i uspješno poslovale na unutarnjem tržištu. Stoga
  je
  posebno važna mogućnost prekogranične ponude usluga i privlačenja ulaganja, među ostalim iz drugih država članica ili u njima. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(3)

U digitalnom medijskom prostoru građani i poduzeća pristupaju medijskom sadržaju i konzumiraju ga u odmah dostupnom obliku na svojim osobnim uređajima, a to se sve više odvija prekogranično. Globalne internetske platforme služe kao točke pristupa medijskom sadržaju, s poslovnim modelima kojima se često omogućuje pristup medijskim uslugama bez posrednika te koji tako povećavaju količinu polarizirajućeg sadržaja i dezinformacija. Te su platforme ujedno ključni pružatelji internetskog oglašavanja, koje je preusmjerilo financijska sredstva iz medijskog sektora, što utječe na njegovu financijsku održivost, a time i na raznolikost sadržaja u ponudi. S obzirom na to da su za pružanje medijskih usluga potrebni znanje i velike količine kapitala, te usluge zahtijevaju određeni obujam kako bi ostale konkurentne i uspješno poslovale na unutarnjem tržištu. Stoga
  je
  posebno važna mogućnost prekogranične ponude usluga i privlačenja ulaganja, među ostalim iz drugih država članica ili u njima.

| (3) | U digitalnom medijskom prostoru građani i poduzeća pristupaju medijskom sadržaju i konzumiraju ga u odmah dostupnom obliku na svojim osobnim uređajima, a to se sve više odvija prekogranično. Globalne internetske platforme
  i tražilice
  služe kao točke pristupa medijskom sadržaju, s poslovnim modelima kojima se često omogućuje pristup medijskim uslugama bez posrednika te koji tako povećavaju količinu polarizirajućeg sadržaja i dezinformacija. Te su platforme ujedno ključni pružatelji internetskog oglašavanja, koje je preusmjerilo financijska sredstva iz medijskog sektora, što utječe na njegovu financijsku održivost, a time i na raznolikost sadržaja u ponudi.
  Stoga ti sudionici na tržištu moraju biti primjereno uključeni kako bi se osigurala neovisnost i raznolikost medija.
  S obzirom na to da su za pružanje medijskih usluga potrebni znanje i velike količine kapitala, te usluge zahtijevaju određeni obujam kako bi ostale konkurentne i uspješno poslovale na unutarnjem tržištu. Stoga posebno važna
  može biti
  mogućnost prekogranične ponude usluga i privlačenja ulaganja, među ostalim iz drugih država članica ili u njima.


  Međutim, korporativni rast istodobno može ograničiti raznolikost sadržaja i ponuda na domaćem tržištu te dodatno povećati pritisak na lokalne ili regionalne sudionike na tržištu. |
| --- | --- |

(3)

U digitalnom medijskom prostoru građani i poduzeća pristupaju medijskom sadržaju i konzumiraju ga u odmah dostupnom obliku na svojim osobnim uređajima, a to se sve više odvija prekogranično. Globalne internetske platforme
  i tražilice
  služe kao točke pristupa medijskom sadržaju, s poslovnim modelima kojima se često omogućuje pristup medijskim uslugama bez posrednika te koji tako povećavaju količinu polarizirajućeg sadržaja i dezinformacija. Te su platforme ujedno ključni pružatelji internetskog oglašavanja, koje je preusmjerilo financijska sredstva iz medijskog sektora, što utječe na njegovu financijsku održivost, a time i na raznolikost sadržaja u ponudi.
  Stoga ti sudionici na tržištu moraju biti primjereno uključeni kako bi se osigurala neovisnost i raznolikost medija.
  S obzirom na to da su za pružanje medijskih usluga potrebni znanje i velike količine kapitala, te usluge zahtijevaju određeni obujam kako bi ostale konkurentne i uspješno poslovale na unutarnjem tržištu. Stoga posebno važna
  može biti
  mogućnost prekogranične ponude usluga i privlačenja ulaganja, među ostalim iz drugih država članica ili u njima.

Međutim, korporativni rast istodobno može ograničiti raznolikost sadržaja i ponuda na domaćem tržištu te dodatno povećati pritisak na lokalne ili regionalne sudionike na tržištu.

Obrazloženje

Potrebno je uzeti u obzir sva relevantna kretanja na tržištu.

Amandman 3.

Uvodna izjava 4.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (4) | Međutim, unutarnje tržište medijskih usluga nije dostatno integrirano. Niz nacionalnih ograničenja ometa slobodno kretanje na unutarnjem tržištu. Konkretno, različita
  nacionalna pravila i pristupi povezani s medijskim pluralizmom i uredničkom neovisnošću
  , nedovoljna suradnja
  među nacionalnim regulatornim vlastima ili tijelima
  te netransparentna
  i nepravedna raspodjela javnih i privatnih gospodarskih izvora
  otežavaju sudionicima na medijskom tržištu poslovanje i širenje preko granica te dovode
  do nejednakih uvjeta
  širom Unije
  . Integritet unutarnjeg tržišta medijskih usluga mogu dovesti u pitanje i pružatelji koji sustavno šire dezinformacije, uključujući manipulaciju informacijama i upletanje, te zloupotrebljavaju slobode unutarnjeg tržišta, među ostalim pružatelji medijskih usluga pod državnom kontrolom koje financiraju određene treće zemlje. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(4)

Međutim, unutarnje tržište medijskih usluga nije dostatno integrirano. Niz nacionalnih ograničenja ometa slobodno kretanje na unutarnjem tržištu. Konkretno, različita
  nacionalna pravila i pristupi povezani s medijskim pluralizmom i uredničkom neovisnošću
  , nedovoljna suradnja
  među nacionalnim regulatornim vlastima ili tijelima
  te netransparentna
  i nepravedna raspodjela javnih i privatnih gospodarskih izvora
  otežavaju sudionicima na medijskom tržištu poslovanje i širenje preko granica te dovode
  do nejednakih uvjeta
  širom Unije
  . Integritet unutarnjeg tržišta medijskih usluga mogu dovesti u pitanje i pružatelji koji sustavno šire dezinformacije, uključujući manipulaciju informacijama i upletanje, te zloupotrebljavaju slobode unutarnjeg tržišta, među ostalim pružatelji medijskih usluga pod državnom kontrolom koje financiraju određene treće zemlje.

| (4) | Funkcionirajuća
  nacionalna pravila i pristupi povezani s medijskim pluralizmom i uredničkom neovisnošću
  zadovoljavaju potrebe na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, u skladu s temeljnom dužnošću država članica da poduzimaju odgovarajuće mjere za osiguravanje medijskog pluralizma
  .
  Zajednički minimalni standardi za razvoj tih mjera, utvrđeni uz poštovanje kulturne suverenosti država članica, vjerojatno će promicati unutarnje tržište i sprečavati neprimjerena nacionalna ograničenja slobodnog kretanja na unutarnjem tržištu. U tu svrhu trebalo bi poboljšati i suradnju
  među nacionalnim regulatornim vlastima ili tijelima.
  Netransparentna
  i nepravedna raspodjela javnih i privatnih gospodarskih izvora
  dovodi
  do nejednakih uvjeta
  , što također može narušiti tržišno natjecanje u izdavačkom sektoru
  . Integritet unutarnjeg tržišta medijskih usluga mogu dovesti u pitanje i pružatelji koji sustavno šire dezinformacije, uključujući manipulaciju informacijama i upletanje, te zloupotrebljavaju slobode unutarnjeg tržišta, među ostalim pružatelji medijskih usluga pod državnom kontrolom koje financiraju određene treće zemlje. |
| --- | --- |

(4)

Funkcionirajuća
  nacionalna pravila i pristupi povezani s medijskim pluralizmom i uredničkom neovisnošću
  zadovoljavaju potrebe na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, u skladu s temeljnom dužnošću država članica da poduzimaju odgovarajuće mjere za osiguravanje medijskog pluralizma
  .
  Zajednički minimalni standardi za razvoj tih mjera, utvrđeni uz poštovanje kulturne suverenosti država članica, vjerojatno će promicati unutarnje tržište i sprečavati neprimjerena nacionalna ograničenja slobodnog kretanja na unutarnjem tržištu. U tu svrhu trebalo bi poboljšati i suradnju
  među nacionalnim regulatornim vlastima ili tijelima.
  Netransparentna
  i nepravedna raspodjela javnih i privatnih gospodarskih izvora
  dovodi
  do nejednakih uvjeta
  , što također može narušiti tržišno natjecanje u izdavačkom sektoru
  . Integritet unutarnjeg tržišta medijskih usluga mogu dovesti u pitanje i pružatelji koji sustavno šire dezinformacije, uključujući manipulaciju informacijama i upletanje, te zloupotrebljavaju slobode unutarnjeg tržišta, među ostalim pružatelji medijskih usluga pod državnom kontrolom koje financiraju određene treće zemlje.

Obrazloženje

Moraju se uzimati u obzir nadležnosti Europske unije i njezinih država članica.

Amandman 4.

Uvodna izjava 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (5) | Osim toga, kao odgovor na probleme povezane s medijskim pluralizmom i slobodom medija na internetu neke su države članice poduzele regulatorne mjere, a druge države članice vjerojatno će to učiniti, zbog čega bi moglo doći do daljnjeg razilaženja u nacionalnim pristupima i ograničenja slobode kretanja na unutarnjem tržištu. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(5)

Osim toga, kao odgovor na probleme povezane s medijskim pluralizmom i slobodom medija na internetu neke su države članice poduzele regulatorne mjere, a druge države članice vjerojatno će to učiniti, zbog čega bi moglo doći do daljnjeg razilaženja u nacionalnim pristupima i ograničenja slobode kretanja na unutarnjem tržištu.

Obrazloženje

Mjere za zaštitu medijskog pluralizma poduzete u skladu s nacionalnim odgovornostima i nadležnostima nije primjereno smatrati preprekom unutarnjem tržištu.

Amandman 5.

Uvodna izjava 6.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (6) | Primatelji medijskih usluga u Uniji (fizičke osobe koje su državljani država članica ili uživaju prava koja su im dodijeljena pravom Unije i pravne osobe s poslovnim nastanom u Uniji) trebali bi moći ostvariti pravo na slobodu primanja usluga slobodnih i pluralističkih medija na unutarnjem tržištu. Pri poticanju prekograničnog protoka medijskih usluga trebalo bi osigurati minimalnu razinu zaštite primatelja usluga na unutarnjem tržištu. To bi bilo u skladu s pravom na primanje i širenje informacija na temelju članka 11. Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”). Stoga je potrebno uskladiti određene aspekte nacionalnih pravila u području medijskih usluga. U završnom izvješću Konferencije o budućnosti Europe građani su u svojim prijedlozima pozvali EU da dodatno promiče neovisnost i pluralizam medija, osobito uvođenjem zakonodavstva kojim će se suzbiti prijetnje neovisnosti medija uspostavom minimalnih standarda na razini EU-a. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(6)

Primatelji medijskih usluga u Uniji (fizičke osobe koje su državljani država članica ili uživaju prava koja su im dodijeljena pravom Unije i pravne osobe s poslovnim nastanom u Uniji) trebali bi moći ostvariti pravo na slobodu primanja usluga slobodnih i pluralističkih medija na unutarnjem tržištu. Pri poticanju prekograničnog protoka medijskih usluga trebalo bi osigurati minimalnu razinu zaštite primatelja usluga na unutarnjem tržištu. To bi bilo u skladu s pravom na primanje i širenje informacija na temelju članka 11. Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”). Stoga je potrebno uskladiti određene aspekte nacionalnih pravila u području medijskih usluga. U završnom izvješću Konferencije o budućnosti Europe građani su u svojim prijedlozima pozvali EU da dodatno promiče neovisnost i pluralizam medija, osobito uvođenjem zakonodavstva kojim će se suzbiti prijetnje neovisnosti medija uspostavom minimalnih standarda na razini EU-a.

Obrazloženje

Uredba bi trebala biti usredotočena na nadležnost Europske unije.

Amandman 6.

Uvodna izjava 7.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (7) | Za potrebe ove Uredbe definicija medijske usluge trebala bi biti ograničena na usluge kako su definirane Ugovorom i stoga bi trebala obuhvaćati sve oblike gospodarske djelatnosti. Tom bi se definicijom trebao isključiti sadržaj koji su izradili korisnici i koji je učitan na internetsku platformu, osim ako je riječ o profesionalnoj aktivnosti koja se obično obavlja uz naknadu (financijske ili druge prirode). Ujedno bi trebalo isključiti isključivo privatnu korespondenciju, kao što je e-pošta, kao i sve usluge koje kao glavnu svrhu nemaju pružanje audiovizualnih programa ili audioprograma ili informativnih publikacija, što znači da je sadržaj samo sporedan u odnosu na uslugu, a ne njezina glavna svrha, kao što su oglasi ili informacije povezane s proizvodom ili uslugom koju pružaju internetske stranice koje ne nude medijske usluge. Definicija medijske usluge trebala bi svakako obuhvatiti televizijske ili radijske emisije, audiovizualne medijske usluge na zahtjev, audiozapise u formatu podcasta ili informativne publikacije. Korporativnu komunikaciju i distribuciju informativnih ili promotivnih materijala za javne ili privatne subjekte trebalo bi isključiti iz područja primjene te definicije. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(7)

Za potrebe ove Uredbe definicija medijske usluge trebala bi biti ograničena na usluge kako su definirane Ugovorom i stoga bi trebala obuhvaćati sve oblike gospodarske djelatnosti. Tom bi se definicijom trebao isključiti sadržaj koji su izradili korisnici i koji je učitan na internetsku platformu, osim ako je riječ o profesionalnoj aktivnosti koja se obično obavlja uz naknadu (financijske ili druge prirode). Ujedno bi trebalo isključiti isključivo privatnu korespondenciju, kao što je e-pošta, kao i sve usluge koje kao glavnu svrhu nemaju pružanje audiovizualnih programa ili audioprograma ili informativnih publikacija, što znači da je sadržaj samo sporedan u odnosu na uslugu, a ne njezina glavna svrha, kao što su oglasi ili informacije povezane s proizvodom ili uslugom koju pružaju internetske stranice koje ne nude medijske usluge. Definicija medijske usluge trebala bi svakako obuhvatiti televizijske ili radijske emisije, audiovizualne medijske usluge na zahtjev, audiozapise u formatu podcasta ili informativne publikacije. Korporativnu komunikaciju i distribuciju informativnih ili promotivnih materijala za javne ili privatne subjekte trebalo bi isključiti iz područja primjene te definicije.

| (7) | Za potrebe ove Uredbe definicija medijske usluge trebala bi biti ograničena na usluge kako su definirane Ugovorom i stoga bi trebala obuhvaćati sve oblike
  prekogranične
  gospodarske djelatnosti. Tom bi se definicijom trebao isključiti sadržaj koji su izradili korisnici i koji je učitan na internetsku platformu, osim ako je riječ o profesionalnoj aktivnosti koja se obično obavlja uz naknadu (financijske ili druge prirode). Ujedno bi trebalo isključiti isključivo privatnu korespondenciju, kao što je e-pošta, kao i sve usluge koje kao glavnu svrhu nemaju pružanje audiovizualnih programa ili audioprograma ili informativnih publikacija, što znači da je sadržaj samo sporedan u odnosu na uslugu, a ne njezina glavna svrha, kao što su oglasi ili informacije povezane s proizvodom ili uslugom koju pružaju internetske stranice koje ne nude medijske usluge. Definicija medijske usluge trebala bi svakako obuhvatiti televizijske ili radijske emisije, audiovizualne medijske usluge na zahtjev, audiozapise u formatu podcasta ili informativne publikacije. Korporativnu komunikaciju i distribuciju informativnih ili promotivnih materijala za javne ili privatne subjekte trebalo bi isključiti iz područja primjene te definicije. |
| --- | --- |

(7)

Za potrebe ove Uredbe definicija medijske usluge trebala bi biti ograničena na usluge kako su definirane Ugovorom i stoga bi trebala obuhvaćati sve oblike
  prekogranične
  gospodarske djelatnosti. Tom bi se definicijom trebao isključiti sadržaj koji su izradili korisnici i koji je učitan na internetsku platformu, osim ako je riječ o profesionalnoj aktivnosti koja se obično obavlja uz naknadu (financijske ili druge prirode). Ujedno bi trebalo isključiti isključivo privatnu korespondenciju, kao što je e-pošta, kao i sve usluge koje kao glavnu svrhu nemaju pružanje audiovizualnih programa ili audioprograma ili informativnih publikacija, što znači da je sadržaj samo sporedan u odnosu na uslugu, a ne njezina glavna svrha, kao što su oglasi ili informacije povezane s proizvodom ili uslugom koju pružaju internetske stranice koje ne nude medijske usluge. Definicija medijske usluge trebala bi svakako obuhvatiti televizijske ili radijske emisije, audiovizualne medijske usluge na zahtjev, audiozapise u formatu podcasta ili informativne publikacije. Korporativnu komunikaciju i distribuciju informativnih ili promotivnih materijala za javne ili privatne subjekte trebalo bi isključiti iz područja primjene te definicije.

Obrazloženje

Uredba bi trebala biti usredotočena na nadležnost Europske unije.

Amandman 7.

Uvodna izjava 10.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (10) | Državno oglašavanje trebalo bi općenito tumačiti na način da obuhvaća promotivne ili samopromotivne aktivnosti koje poduzimaju različita javna tijela ili subjekti ili se poduzimaju za njih ili u njihovo ime, uključujući vlade, regulatorne vlasti ili tijela, kao i poduzeća u državnom vlasništvu ili druge subjekte pod državnom kontrolom u različitim sektorima, na nacionalnoj ili regionalnoj razini, ili lokalne vlasti teritorijalnih jedinica s više od
  milijun
  stanovnika. Međutim, definicija državnog oglašavanja ne bi trebala uključivati hitne poruke javnih tijela koje su potrebne, na primjer, u slučajevima prirodnih ili sanitarnih katastrofa, nesreća ili drugih iznenadnih incidenata koji mogu prouzročiti štetu pojedincima. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(10)

Državno oglašavanje trebalo bi općenito tumačiti na način da obuhvaća promotivne ili samopromotivne aktivnosti koje poduzimaju različita javna tijela ili subjekti ili se poduzimaju za njih ili u njihovo ime, uključujući vlade, regulatorne vlasti ili tijela, kao i poduzeća u državnom vlasništvu ili druge subjekte pod državnom kontrolom u različitim sektorima, na nacionalnoj ili regionalnoj razini, ili lokalne vlasti teritorijalnih jedinica s više od
  milijun
  stanovnika. Međutim, definicija državnog oglašavanja ne bi trebala uključivati hitne poruke javnih tijela koje su potrebne, na primjer, u slučajevima prirodnih ili sanitarnih katastrofa, nesreća ili drugih iznenadnih incidenata koji mogu prouzročiti štetu pojedincima.

| (10) | Državno oglašavanje trebalo bi općenito tumačiti na način da obuhvaća promotivne ili samopromotivne aktivnosti koje poduzimaju različita javna tijela ili subjekti ili se poduzimaju za njih ili u njihovo ime, uključujući vlade, regulatorne vlasti ili tijela, kao i poduzeća u državnom vlasništvu ili druge subjekte pod državnom kontrolom u različitim sektorima, na
  europskoj,
  nacionalnoj ili regionalnoj razini, ili lokalne vlasti teritorijalnih jedinica s više od
  100 000
  stanovnika
  , pri čemu se kriterij u pogledu stanovništva treba razmatrati imajući u vidu definiciju minimalnog praga godišnje potrošnje
  . Međutim, definicija državnog oglašavanja ne bi trebala uključivati hitne poruke javnih tijela koje su potrebne, na primjer, u slučajevima prirodnih ili sanitarnih katastrofa, nesreća ili drugih iznenadnih incidenata koji mogu prouzročiti štetu pojedincima
  , pod uvjetom da to podrazumijeva samo povrat troškova nastalih pružatelju medijskih usluga
  . |
| --- | --- |

(10)

Državno oglašavanje trebalo bi općenito tumačiti na način da obuhvaća promotivne ili samopromotivne aktivnosti koje poduzimaju različita javna tijela ili subjekti ili se poduzimaju za njih ili u njihovo ime, uključujući vlade, regulatorne vlasti ili tijela, kao i poduzeća u državnom vlasništvu ili druge subjekte pod državnom kontrolom u različitim sektorima, na
  europskoj,
  nacionalnoj ili regionalnoj razini, ili lokalne vlasti teritorijalnih jedinica s više od
  100 000
  stanovnika
  , pri čemu se kriterij u pogledu stanovništva treba razmatrati imajući u vidu definiciju minimalnog praga godišnje potrošnje
  . Međutim, definicija državnog oglašavanja ne bi trebala uključivati hitne poruke javnih tijela koje su potrebne, na primjer, u slučajevima prirodnih ili sanitarnih katastrofa, nesreća ili drugih iznenadnih incidenata koji mogu prouzročiti štetu pojedincima
  , pod uvjetom da to podrazumijeva samo povrat troškova nastalih pružatelju medijskih usluga
  .

Obrazloženje

I sama Europska unija trebala bi podlijegati zahtjevima u pogledu transparentnosti. Međutim, prag od jednog milijuna nije realističan za manje države članice. Snižavanjem praga u pogledu stanovništva i razmatranjem tog praga zajedno s minimalnim pragom godišnje potrošnje smanjuje se rizik od nedostatne transparentnosti, a istodobno se izbjegava stvaranje nerazmjernog administrativnog opterećenja povezanog sa zahtjevima za izvješćivanje.

Amandman 8.

Uvodna izjava 11.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (11) | Kako bi društvo moglo iskoristiti prednosti unutarnjeg medijskog tržišta, iznimno je važno zajamčiti temeljne slobode iz Ugovora i pravnu sigurnost koja je primateljima medijskih usluga nužna da bi iskoristili te prednosti. Takvi primatelji trebali bi imati pristup kvalitetnim medijskim uslugama koje su novinari i urednici proizveli na neovisan način i u skladu s novinarskim standardima te bi to stoga trebale biti pouzdane informacije, uključujući vijesti i sadržaje o aktualnim temama. Takvo pravo ne podrazumijeva obvezu da se pružatelj medijskih usluga pridržava standarda koji nisu izričito utvrđeni zakonodavstvom. Takve kvalitetne medijske usluge ujedno su najbolje sredstvo za suzbijanje dezinformacija, uključujući vanjsku manipulaciju informacijama i upletanje. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(11)

Kako bi društvo moglo iskoristiti prednosti unutarnjeg medijskog tržišta, iznimno je važno zajamčiti temeljne slobode iz Ugovora i pravnu sigurnost koja je primateljima medijskih usluga nužna da bi iskoristili te prednosti. Takvi primatelji trebali bi imati pristup kvalitetnim medijskim uslugama koje su novinari i urednici proizveli na neovisan način i u skladu s novinarskim standardima te bi to stoga trebale biti pouzdane informacije, uključujući vijesti i sadržaje o aktualnim temama. Takvo pravo ne podrazumijeva obvezu da se pružatelj medijskih usluga pridržava standarda koji nisu izričito utvrđeni zakonodavstvom. Takve kvalitetne medijske usluge ujedno su najbolje sredstvo za suzbijanje dezinformacija, uključujući vanjsku manipulaciju informacijama i upletanje.

| (11) | Kako bi se na odgovarajući način u obzir uzele medijske usluge u svojstvu kulturnih dobara na unutarnjem tržištu, ključno je zajamčiti temeljne slobode sadržane u Ugovoru uz istodobno očuvanje kulturne raznolikosti Unije s obzirom na obvezu u skladu s temeljnim pravom da se osigura raznolikost medija i zaštiti sloboda informiranja korisnika. U tu svrhu odgovornost država članica za oblikovanje vlastitih nacionalnih medijskih sustava mora se naglasiti i voditi zajedničkim vrijednostima, uz poštovanje kulturnog suvereniteta i različitih ustavnih tradicija država članica. |
| --- | --- |

(11)

Kako bi se na odgovarajući način u obzir uzele medijske usluge u svojstvu kulturnih dobara na unutarnjem tržištu, ključno je zajamčiti temeljne slobode sadržane u Ugovoru uz istodobno očuvanje kulturne raznolikosti Unije s obzirom na obvezu u skladu s temeljnim pravom da se osigura raznolikost medija i zaštiti sloboda informiranja korisnika. U tu svrhu odgovornost država članica za oblikovanje vlastitih nacionalnih medijskih sustava mora se naglasiti i voditi zajedničkim vrijednostima, uz poštovanje kulturnog suvereniteta i različitih ustavnih tradicija država članica.

Obrazloženje

Moraju se uzimati u obzir nadležnosti Europske unije i njezinih država članica.

Amandman 9.

Uvodna izjava 13.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (13) | Slobodan protok pouzdanih informacija
  od presudne je važnosti za dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta medijskih usluga
  .
  Stoga pružanje medijskih usluga ne bi trebalo podlijegati ograničenjima koja su u suprotnosti s ovom Uredbom ili drugim pravilima prava Unije, kao što je Direktiva 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća, kojom se utvrđuju mjere potrebne za zaštitu korisnika od nezakonitog i štetnog sadržaja.
  Ograničenja bi mogla proizaći i iz mjera koje primjenjuju nacionalna javna tijela u skladu s pravom Unije. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(13)

Slobodan protok pouzdanih informacija
  od presudne je važnosti za dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta medijskih usluga
  .
  Stoga pružanje medijskih usluga ne bi trebalo podlijegati ograničenjima koja su u suprotnosti s ovom Uredbom ili drugim pravilima prava Unije, kao što je Direktiva 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća, kojom se utvrđuju mjere potrebne za zaštitu korisnika od nezakonitog i štetnog sadržaja.
  Ograničenja bi mogla proizaći i iz mjera koje primjenjuju nacionalna javna tijela u skladu s pravom Unije.

| (13) | Slobodan protok pouzdanih informacija
  trebao bi biti zajamčen u najvećoj mogućoj mjeri
  .
  Stoga države članice imaju dužnost da na temelju svojih ustava te u skladu s člankom 11. i drugim temeljnim pravima, osobito Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, odnosno slobodom izražavanja i poduzetničkim slobodama, te uz poštovanje temeljnih sloboda unutarnjeg tržišta osiguraju odgovarajući pravni i administrativni okvir u kojem će na učinkovit i primjeren način biti zajamčeni pluralizam i neovisnost medija. Pružanje medijskih usluga ne bi smjelo podlijegati ograničenjima kojima se krše ta temeljna načela i koja nisu u skladu s pravom Unije.
  Ograničenja bi mogla proizaći i iz mjera koje primjenjuju nacionalna tijela u skladu s pravom Unije. |
| --- | --- |

(13)

Slobodan protok pouzdanih informacija
  trebao bi biti zajamčen u najvećoj mogućoj mjeri
  .
  Stoga države članice imaju dužnost da na temelju svojih ustava te u skladu s člankom 11. i drugim temeljnim pravima, osobito Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, odnosno slobodom izražavanja i poduzetničkim slobodama, te uz poštovanje temeljnih sloboda unutarnjeg tržišta osiguraju odgovarajući pravni i administrativni okvir u kojem će na učinkovit i primjeren način biti zajamčeni pluralizam i neovisnost medija. Pružanje medijskih usluga ne bi smjelo podlijegati ograničenjima kojima se krše ta temeljna načela i koja nisu u skladu s pravom Unije.
  Ograničenja bi mogla proizaći i iz mjera koje primjenjuju nacionalna tijela u skladu s pravom Unije.

Obrazloženje

Moraju se uzimati u obzir nadležnosti Europske unije i njezinih država članica.

Amandman 10.

Uvodna izjava 14.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (14) | Zaštita uredničke neovisnosti preduvjet je za obavljanje djelatnosti pružatelja medijskih usluga i njihov profesionalni integritet. Urednička neovisnost posebno je važna za pružatelje medijskih usluga koji objavljuju vijesti i sadržaje o aktualnim temama s obzirom na njihovu društvenu ulogu javnog dobra.
  Pružatelji medijskih usluga trebali bi moći
  slobodno
  obavljati svoje gospodarske aktivnosti na unutarnjem tržištu i ravnopravno se natjecati u situaciji u kojoj se sve više uključuje internet i u kojoj se informacije šire preko državnih granica. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(14)

Zaštita uredničke neovisnosti preduvjet je za obavljanje djelatnosti pružatelja medijskih usluga i njihov profesionalni integritet. Urednička neovisnost posebno je važna za pružatelje medijskih usluga koji objavljuju vijesti i sadržaje o aktualnim temama s obzirom na njihovu društvenu ulogu javnog dobra.
  Pružatelji medijskih usluga trebali bi moći
  slobodno
  obavljati svoje gospodarske aktivnosti na unutarnjem tržištu i ravnopravno se natjecati u situaciji u kojoj se sve više uključuje internet i u kojoj se informacije šire preko državnih granica.

| (14) | Pružatelji medijskih usluga trebali bi moći
  što slobodnije
  obavljati svoje gospodarske aktivnosti na unutarnjem tržištu
  , zadržavajući pritom svoju uredničku neovisnost,
  i ravnopravno se natjecati u situaciji u kojoj se sve više uključuje internet i u kojoj se informacije šire preko državnih granica. |
| --- | --- |

(14)

Pružatelji medijskih usluga trebali bi moći
  što slobodnije
  obavljati svoje gospodarske aktivnosti na unutarnjem tržištu
  , zadržavajući pritom svoju uredničku neovisnost,
  i ravnopravno se natjecati u situaciji u kojoj se sve više uključuje internet i u kojoj se informacije šire preko državnih granica.

Obrazloženje

Moraju se uzimati u obzir nadležnosti Europske unije i njezinih država članica. Osim toga, uredničku slobodu trebalo bi promatrati kao element u osiguravanju raznolikosti medija.

Amandman 11.

Uvodna izjava 18.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (18) | Javni mediji koje su uspostavile države članice imaju posebnu ulogu
  na unutarnjem medijskom tržištu
  jer građanima i poduzećima u okviru svoje misije osiguravaju pristup kvalitetnim informacijama i nepristrano medijsko izvješćivanje. Međutim, javni mediji mogu
  biti posebno izloženi riziku od upletanja s obzirom na njihovu institucionalnu bliskost s državom i financiranje javnim sredstvima. Tom riziku mogu pridonijeti i neujednačene zaštitne mjere koje se primjenjuju na neovisno upravljanje i uravnoteženu pokrivenost javnim medijima u cijeloj Uniji. Ta situacija može dovesti do pristrane ili djelomične medijske pokrivenosti, narušiti tržišno natjecanje na unutarnjem medijskom tržištu i negativno utjecati na pristup neovisnim i nepristranim medijskim uslugama. Stoga je nužno, na temelju međunarodnih normi koje je u tom području razvilo Vijeće Europe, uspostaviti pravne zaštitne mjere za neovisno funkcioniranje javnih medija u cijeloj Uniji. Ujedno je potrebno zajamčiti da, ne dovodeći u pitanje primjenu pravila Unije o državnim potporama, pružatelji javnih medija imaju koristi od dostatnog i stabilnog financiranja za ispunjenje svoje misije koje omogućuje predvidljivost u njihovu planiranju. Poželjno je da se o takvom financiranju odlučuje i da se ono dodjeljuje na višegodišnjoj osnovi, u skladu sa zadaćom javne službe pružatelja javnih medijskih usluga kako bi se izbjegla mogućnost neprimjerenog utjecaja pregovorâ o godišnjem proračunu.
  Zahtjevi utvrđeni u ovoj Uredbi ne utječu na nadležnost država članica da osiguraju financiranje javnih medija kako je utvrđeno u Protokolu 29. o sustavu javne radiodifuzije u državama članicama, priloženome Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(18)

Javni mediji koje su uspostavile države članice imaju posebnu ulogu
  na unutarnjem medijskom tržištu
  jer građanima i poduzećima u okviru svoje misije osiguravaju pristup kvalitetnim informacijama i nepristrano medijsko izvješćivanje. Međutim, javni mediji mogu
  biti posebno izloženi riziku od upletanja s obzirom na njihovu institucionalnu bliskost s državom i financiranje javnim sredstvima. Tom riziku mogu pridonijeti i neujednačene zaštitne mjere koje se primjenjuju na neovisno upravljanje i uravnoteženu pokrivenost javnim medijima u cijeloj Uniji. Ta situacija može dovesti do pristrane ili djelomične medijske pokrivenosti, narušiti tržišno natjecanje na unutarnjem medijskom tržištu i negativno utjecati na pristup neovisnim i nepristranim medijskim uslugama. Stoga je nužno, na temelju međunarodnih normi koje je u tom području razvilo Vijeće Europe, uspostaviti pravne zaštitne mjere za neovisno funkcioniranje javnih medija u cijeloj Uniji. Ujedno je potrebno zajamčiti da, ne dovodeći u pitanje primjenu pravila Unije o državnim potporama, pružatelji javnih medija imaju koristi od dostatnog i stabilnog financiranja za ispunjenje svoje misije koje omogućuje predvidljivost u njihovu planiranju. Poželjno je da se o takvom financiranju odlučuje i da se ono dodjeljuje na višegodišnjoj osnovi, u skladu sa zadaćom javne službe pružatelja javnih medijskih usluga kako bi se izbjegla mogućnost neprimjerenog utjecaja pregovorâ o godišnjem proračunu.
  Zahtjevi utvrđeni u ovoj Uredbi ne utječu na nadležnost država članica da osiguraju financiranje javnih medija kako je utvrđeno u Protokolu 29. o sustavu javne radiodifuzije u državama članicama, priloženome Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije.

| (18) | Javni mediji koje su uspostavile države članice imaju posebnu ulogu
  u osiguravanju medijskog pluralizma
  jer građanima i poduzećima u okviru svoje misije osiguravaju pristup kvalitetnim informacijama i nepristrano medijsko izvješćivanje. Međutim, javni mediji mogu
  utjecati na pružanje privatnih medijskih usluga na unutarnjem tržištu zbog svoje institucijske blizine državi i javnih financijskih sredstava koja primaju. Stoga je potrebno, uzimajući u obzir međunarodne standarde koje je u tom pogledu razvilo Vijeće Europe, podržati uspostavu javnih medijskih usluga u državama članicama, ali u tu svrhu ujedno utvrditi zajedničke minimalne standarde kojima se uzimaju u obzir načela unutarnjeg tržišta, poštujući pritom Protokol 29. priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije.
  Zahtjevi utvrđeni u ovoj Uredbi ne utječu na nadležnost država članica da osiguraju financiranje javnih medija kako je utvrđeno u Protokolu 29. o sustavu javne radiodifuzije u državama članicama, priloženome Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije. |
| --- | --- |

(18)

Javni mediji koje su uspostavile države članice imaju posebnu ulogu
  u osiguravanju medijskog pluralizma
  jer građanima i poduzećima u okviru svoje misije osiguravaju pristup kvalitetnim informacijama i nepristrano medijsko izvješćivanje. Međutim, javni mediji mogu
  utjecati na pružanje privatnih medijskih usluga na unutarnjem tržištu zbog svoje institucijske blizine državi i javnih financijskih sredstava koja primaju. Stoga je potrebno, uzimajući u obzir međunarodne standarde koje je u tom pogledu razvilo Vijeće Europe, podržati uspostavu javnih medijskih usluga u državama članicama, ali u tu svrhu ujedno utvrditi zajedničke minimalne standarde kojima se uzimaju u obzir načela unutarnjeg tržišta, poštujući pritom Protokol 29. priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije.
  Zahtjevi utvrđeni u ovoj Uredbi ne utječu na nadležnost država članica da osiguraju financiranje javnih medija kako je utvrđeno u Protokolu 29. o sustavu javne radiodifuzije u državama članicama, priloženome Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije.

Obrazloženje

Mora se poštovati posebna uloga javnih medija u svjetlu Protokola iz Amsterdama.

Amandman 12.

Uvodna izjava 19.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (19) | Ključno je da primatelji medijskih usluga sa sigurnošću znaju tko je vlasnik informativnih medija i tko stoji iza njih kako bi mogli prepoznati i razumjeti potencijalni sukob interesa, što je preduvjet za oblikovanje utemeljenih stavova, a time i za aktivno sudjelovanje u demokraciji. Takva transparentnost ujedno je učinkovit alat za ograničavanje rizika od upletanja u uredničku neovisnost. Stoga je za sve relevantne pružatelje medijskih usluga u cijeloj Uniji potrebno uvesti zajedničke obveze objavljivanja informacija, što bi trebalo uključiti i proporcionalni zahtjev za otkrivanje informacija o vlasništvu.
  U tom kontekstu to se ne bi trebalo odnositi na mjere koje države članice poduzimaju na temelju članka 30. stavka 9. Direktive (EU) 2015/849.
  Relevantni pružatelji usluga trebali bi objaviti tražene informacije na svojim internetskim stranicama ili na drugom mediju kojem se može jednostavno i izravno pristupiti. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(19)

Ključno je da primatelji medijskih usluga sa sigurnošću znaju tko je vlasnik informativnih medija i tko stoji iza njih kako bi mogli prepoznati i razumjeti potencijalni sukob interesa, što je preduvjet za oblikovanje utemeljenih stavova, a time i za aktivno sudjelovanje u demokraciji. Takva transparentnost ujedno je učinkovit alat za ograničavanje rizika od upletanja u uredničku neovisnost. Stoga je za sve relevantne pružatelje medijskih usluga u cijeloj Uniji potrebno uvesti zajedničke obveze objavljivanja informacija, što bi trebalo uključiti i proporcionalni zahtjev za otkrivanje informacija o vlasništvu.
  U tom kontekstu to se ne bi trebalo odnositi na mjere koje države članice poduzimaju na temelju članka 30. stavka 9. Direktive (EU) 2015/849.
  Relevantni pružatelji usluga trebali bi objaviti tražene informacije na svojim internetskim stranicama ili na drugom mediju kojem se može jednostavno i izravno pristupiti.

| (19) | Ključno je da primatelji medijskih usluga sa sigurnošću znaju tko je vlasnik informativnih medija i tko stoji iza njih kako bi mogli prepoznati i razumjeti potencijalni sukob interesa, što je preduvjet za oblikovanje utemeljenih stavova, a time i za aktivno sudjelovanje u demokraciji. Takva transparentnost ujedno je učinkovit alat za ograničavanje rizika od upletanja u uredničku neovisnost. Stoga je za sve relevantne pružatelje medijskih usluga u cijeloj Uniji potrebno uvesti zajedničke obveze objavljivanja informacija, što bi trebalo uključiti i proporcionalni zahtjev za otkrivanje informacija o vlasništvu.
  To bi trebalo biti u skladu sa zahtjevima koji se u načelu primjenjuju na audiovizualne medijske usluge na temelju članka 30. stavka 9. Direktive (EU) 2015/849, ali ne dovodeći u pitanje mjere koje države članice poduzimaju u drugim aspektima.
  Relevantni pružatelji usluga trebali bi objaviti tražene informacije na svojim internetskim stranicama ili na drugom mediju kojem se može jednostavno i izravno pristupiti. |
| --- | --- |

(19)

Ključno je da primatelji medijskih usluga sa sigurnošću znaju tko je vlasnik informativnih medija i tko stoji iza njih kako bi mogli prepoznati i razumjeti potencijalni sukob interesa, što je preduvjet za oblikovanje utemeljenih stavova, a time i za aktivno sudjelovanje u demokraciji. Takva transparentnost ujedno je učinkovit alat za ograničavanje rizika od upletanja u uredničku neovisnost. Stoga je za sve relevantne pružatelje medijskih usluga u cijeloj Uniji potrebno uvesti zajedničke obveze objavljivanja informacija, što bi trebalo uključiti i proporcionalni zahtjev za otkrivanje informacija o vlasništvu.
  To bi trebalo biti u skladu sa zahtjevima koji se u načelu primjenjuju na audiovizualne medijske usluge na temelju članka 30. stavka 9. Direktive (EU) 2015/849, ali ne dovodeći u pitanje mjere koje države članice poduzimaju u drugim aspektima.
  Relevantni pružatelji usluga trebali bi objaviti tražene informacije na svojim internetskim stranicama ili na drugom mediju kojem se može jednostavno i izravno pristupiti.

Obrazloženje

Trebalo bi izbjegavati proturječnosti s primjenjivim pravom.

Amandman 13.

Uvodna izjava 20.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (20) | Za zaštitu integriteta medija nužno je i da informativna medijska poduzeća proaktivno pristupaju promicanju uredničke neovisnosti, osobito donošenjem unutarnjih zaštitnih mjera.
  Pružatelji medijskih usluga trebali bi donijeti proporcionalne mjere kako bi, nakon što vlasnici i urednici dogovore cjelokupnu uredničku politiku, zajamčili slobodu urednika da u okviru svoje profesionalne djelatnosti donose pojedinačne odluke. Cilj zaštite urednika od nepotrebnog upletanja u njihove odluke o određenim sadržajima u okviru njihova svakodnevnog rada doprinosi osiguravanju jednakih uvjeta na unutarnjem tržištu medijskih usluga i kvalitete takvih usluga. Taj je cilj ujedno u skladu s temeljnim pravom na primanje i širenje informacija iz članka 11. Povelje. S obzirom na ta pitanja pružatelji medijskih usluga ujedno bi trebali osigurati transparentnost stvarnog ili potencijalnog sukoba interesa za svoje primatelje usluga. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(20)

Za zaštitu integriteta medija nužno je i da informativna medijska poduzeća proaktivno pristupaju promicanju uredničke neovisnosti, osobito donošenjem unutarnjih zaštitnih mjera.
  Pružatelji medijskih usluga trebali bi donijeti proporcionalne mjere kako bi, nakon što vlasnici i urednici dogovore cjelokupnu uredničku politiku, zajamčili slobodu urednika da u okviru svoje profesionalne djelatnosti donose pojedinačne odluke. Cilj zaštite urednika od nepotrebnog upletanja u njihove odluke o određenim sadržajima u okviru njihova svakodnevnog rada doprinosi osiguravanju jednakih uvjeta na unutarnjem tržištu medijskih usluga i kvalitete takvih usluga. Taj je cilj ujedno u skladu s temeljnim pravom na primanje i širenje informacija iz članka 11. Povelje. S obzirom na ta pitanja pružatelji medijskih usluga ujedno bi trebali osigurati transparentnost stvarnog ili potencijalnog sukoba interesa za svoje primatelje usluga.

| (20) | Za zaštitu integriteta medija nužno je i da informativna medijska poduzeća proaktivno pristupaju promicanju uredničke neovisnosti, osobito donošenjem unutarnjih zaštitnih mjera.
  Pružatelji medijskih usluga trebali bi razmotriti mogućnost uvođenja mjera kojima se uredničkom osoblju omogućuje slobodno djelovanje na odgovarajući način. Te mjere mogu pomoći u poboljšanju uvjeta tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu i poboljšanju kvalitete usluga. Taj je cilj ujedno u skladu s temeljnim pravom na primanje i širenje informacija iz članka 11. Povelje. |
| --- | --- |

(20)

Za zaštitu integriteta medija nužno je i da informativna medijska poduzeća proaktivno pristupaju promicanju uredničke neovisnosti, osobito donošenjem unutarnjih zaštitnih mjera.
  Pružatelji medijskih usluga trebali bi razmotriti mogućnost uvođenja mjera kojima se uredničkom osoblju omogućuje slobodno djelovanje na odgovarajući način. Te mjere mogu pomoći u poboljšanju uvjeta tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu i poboljšanju kvalitete usluga. Taj je cilj ujedno u skladu s temeljnim pravom na primanje i širenje informacija iz članka 11. Povelje.

Obrazloženje

Mora se uzeti u obzir diferencirani pogled na uredničku slobodu.

Amandman 14.

Uvodna izjava 21.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (21) | Kako bi se ublažila regulatorna opterećenja, mikropoduzeća u smislu članka 3. Direktive 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (50) trebala bi biti izuzeta od zahtjeva povezanih s informacijama i
  unutarnjim zaštitnim
  mjerama kako bi se
  zajamčila
  neovisnost pojedinačnih uredničkih odluka.
  Osim toga, pružatelji medijskih usluga trebali bi moći slobodno prilagoditi unutarnje zaštitne mjere svojim potrebama, osobito ako su mala i srednja poduzeća u smislu tog članka.
  Preporuka koja je priložena ovoj Uredbi sadržava katalog dobrovoljnih unutarnjih zaštitnih mjera koje se u tom pogledu mogu donijeti u medijskim poduzećima. Ovu Uredbu ne bi trebalo tumačiti na način da se vlasnicima privatnih pružatelja medijskih usluga uskraćuje pravo određivanja strateških ili općih ciljeva te poticanja rasta i financijske održivosti njihovih poduzeća. U tom smislu ovom se Uredbom priznaje da cilj poticanja uredničke neovisnosti treba uskladiti s legitimnim pravima i interesima privatnih vlasnika medija. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(21)

Kako bi se ublažila regulatorna opterećenja, mikropoduzeća u smislu članka 3. Direktive 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (50) trebala bi biti izuzeta od zahtjeva povezanih s informacijama i
  unutarnjim zaštitnim
  mjerama kako bi se
  zajamčila
  neovisnost pojedinačnih uredničkih odluka.
  Osim toga, pružatelji medijskih usluga trebali bi moći slobodno prilagoditi unutarnje zaštitne mjere svojim potrebama, osobito ako su mala i srednja poduzeća u smislu tog članka.
  Preporuka koja je priložena ovoj Uredbi sadržava katalog dobrovoljnih unutarnjih zaštitnih mjera koje se u tom pogledu mogu donijeti u medijskim poduzećima. Ovu Uredbu ne bi trebalo tumačiti na način da se vlasnicima privatnih pružatelja medijskih usluga uskraćuje pravo određivanja strateških ili općih ciljeva te poticanja rasta i financijske održivosti njihovih poduzeća. U tom smislu ovom se Uredbom priznaje da cilj poticanja uredničke neovisnosti treba uskladiti s legitimnim pravima i interesima privatnih vlasnika medija.

| (21) | Kako bi se ublažila regulatorna opterećenja, mikropoduzeća u smislu članka 3. Direktive 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (50) trebala bi biti izuzeta od zahtjeva povezanih s informacijama i mjerama kako bi se
  promicala
  neovisnost pojedinačnih uredničkih odluka. Preporuka koja je priložena ovoj Uredbi sadržava katalog dobrovoljnih unutarnjih zaštitnih mjera koje se u tom pogledu mogu donijeti u medijskim poduzećima. Ovu Uredbu ne bi trebalo tumačiti na način da se vlasnicima privatnih pružatelja medijskih usluga uskraćuje pravo određivanja strateških ili općih ciljeva te poticanja rasta i financijske održivosti njihovih poduzeća. U tom smislu ovom se Uredbom priznaje da cilj poticanja uredničke neovisnosti treba uskladiti s legitimnim pravima i interesima privatnih vlasnika medija. |
| --- | --- |

(21)

Kako bi se ublažila regulatorna opterećenja, mikropoduzeća u smislu članka 3. Direktive 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (50) trebala bi biti izuzeta od zahtjeva povezanih s informacijama i mjerama kako bi se
  promicala
  neovisnost pojedinačnih uredničkih odluka. Preporuka koja je priložena ovoj Uredbi sadržava katalog dobrovoljnih unutarnjih zaštitnih mjera koje se u tom pogledu mogu donijeti u medijskim poduzećima. Ovu Uredbu ne bi trebalo tumačiti na način da se vlasnicima privatnih pružatelja medijskih usluga uskraćuje pravo određivanja strateških ili općih ciljeva te poticanja rasta i financijske održivosti njihovih poduzeća. U tom smislu ovom se Uredbom priznaje da cilj poticanja uredničke neovisnosti treba uskladiti s legitimnim pravima i interesima privatnih vlasnika medija.

Obrazloženje

Mora se uzeti u obzir diferencirani pogled na uredničku slobodu.

Amandman 15.

Uvodna izjava 22.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (22) | Neovisne nacionalne regulatorne vlasti ili tijela ključna su za pravilnu primjenu zakonodavstva o medijima u cijeloj Uniji. Nacionalne regulatorne vlasti ili tijela iz članka 30. Direktive 2010/13/EU u najboljem su položaju da osiguraju ispravnu primjenu zahtjeva povezanih s regulatornom suradnjom i funkcionalnim tržištem medijskih usluga, kako je predviđeno u poglavlju III. ove Uredbe. Kako bi se osigurala dosljedna primjena ove Uredbe i drugih propisa Unije o medijima, potrebno je osnovati neovisno savjetodavno tijelo na razini Unije koje okuplja takve vlasti ili tijela i koordinira njihovo djelovanje. Europska skupina regulatora za audiovizualne medijske usluge (ERGA), osnovana Direktivom 2010/13/EU, bila je od presudne važnosti za promicanje dosljedne provedbe te direktive. Europski odbor za medijske usluge („Odbor”) stoga bi se trebao nadovezati na rad ERGA-e i zamijeniti je. Za to je potrebna ciljana izmjena Direktive 2010/13/EU kako bi se izbrisao njezin članak 30.b, kojim se osniva ERGA, te zamijenila upućivanja na ERGA-u i njezine zadaće. Izmjena Direktive 2010/13/EU ovom Uredbom u ovom je slučaju opravdana jer je ograničena na odredbu koju države članice ne trebaju prenijeti u nacionalno zakonodavstvo te se upućuje institucijama Unije. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(22)

Neovisne nacionalne regulatorne vlasti ili tijela ključna su za pravilnu primjenu zakonodavstva o medijima u cijeloj Uniji. Nacionalne regulatorne vlasti ili tijela iz članka 30. Direktive 2010/13/EU u najboljem su položaju da osiguraju ispravnu primjenu zahtjeva povezanih s regulatornom suradnjom i funkcionalnim tržištem medijskih usluga, kako je predviđeno u poglavlju III. ove Uredbe. Kako bi se osigurala dosljedna primjena ove Uredbe i drugih propisa Unije o medijima, potrebno je osnovati neovisno savjetodavno tijelo na razini Unije koje okuplja takve vlasti ili tijela i koordinira njihovo djelovanje. Europska skupina regulatora za audiovizualne medijske usluge (ERGA), osnovana Direktivom 2010/13/EU, bila je od presudne važnosti za promicanje dosljedne provedbe te direktive. Europski odbor za medijske usluge („Odbor”) stoga bi se trebao nadovezati na rad ERGA-e i zamijeniti je. Za to je potrebna ciljana izmjena Direktive 2010/13/EU kako bi se izbrisao njezin članak 30.b, kojim se osniva ERGA, te zamijenila upućivanja na ERGA-u i njezine zadaće. Izmjena Direktive 2010/13/EU ovom Uredbom u ovom je slučaju opravdana jer je ograničena na odredbu koju države članice ne trebaju prenijeti u nacionalno zakonodavstvo te se upućuje institucijama Unije.

| (22) | Neovisne nacionalne regulatorne vlasti ili tijela ključna su za pravilnu primjenu zakonodavstva o medijima u cijeloj Uniji. Nacionalne regulatorne vlasti ili tijela iz članka 30. Direktive 2010/13/EU
  ili druge regulatorne vlasti koje su države članice odredile u skladu sa zahtjevima iz članka 30. Uredbe 2010/13/EU
  u najboljem su položaju da osiguraju ispravnu primjenu zahtjeva povezanih s regulatornom suradnjom i funkcionalnim tržištem medijskih usluga, kako je predviđeno u poglavlju III. ove Uredbe. Kako bi se osigurala dosljedna primjena ove Uredbe i drugih propisa Unije o medijima, potrebno je osnovati neovisno savjetodavno tijelo na razini Unije koje okuplja takve vlasti ili tijela i koordinira njihovo djelovanje. Europska skupina regulatora za audiovizualne medijske usluge (ERGA), osnovana Direktivom 2010/13/EU, bila je od presudne važnosti za promicanje dosljedne provedbe te direktive. Europski odbor za medijske usluge („Odbor”) stoga bi se trebao nadovezati na rad ERGA-e i zamijeniti je. Za to je potrebna ciljana izmjena Direktive 2010/13/EU kako bi se izbrisao njezin članak 30.b, kojim se osniva ERGA, te zamijenila upućivanja na ERGA-u i njezine zadaće. Izmjena Direktive 2010/13/EU ovom Uredbom u ovom je slučaju opravdana jer je ograničena na odredbu koju države članice ne trebaju prenijeti u nacionalno zakonodavstvo te se upućuje institucijama Unije. |
| --- | --- |

(22)

Neovisne nacionalne regulatorne vlasti ili tijela ključna su za pravilnu primjenu zakonodavstva o medijima u cijeloj Uniji. Nacionalne regulatorne vlasti ili tijela iz članka 30. Direktive 2010/13/EU
  ili druge regulatorne vlasti koje su države članice odredile u skladu sa zahtjevima iz članka 30. Uredbe 2010/13/EU
  u najboljem su položaju da osiguraju ispravnu primjenu zahtjeva povezanih s regulatornom suradnjom i funkcionalnim tržištem medijskih usluga, kako je predviđeno u poglavlju III. ove Uredbe. Kako bi se osigurala dosljedna primjena ove Uredbe i drugih propisa Unije o medijima, potrebno je osnovati neovisno savjetodavno tijelo na razini Unije koje okuplja takve vlasti ili tijela i koordinira njihovo djelovanje. Europska skupina regulatora za audiovizualne medijske usluge (ERGA), osnovana Direktivom 2010/13/EU, bila je od presudne važnosti za promicanje dosljedne provedbe te direktive. Europski odbor za medijske usluge („Odbor”) stoga bi se trebao nadovezati na rad ERGA-e i zamijeniti je. Za to je potrebna ciljana izmjena Direktive 2010/13/EU kako bi se izbrisao njezin članak 30.b, kojim se osniva ERGA, te zamijenila upućivanja na ERGA-u i njezine zadaće. Izmjena Direktive 2010/13/EU ovom Uredbom u ovom je slučaju opravdana jer je ograničena na odredbu koju države članice ne trebaju prenijeti u nacionalno zakonodavstvo te se upućuje institucijama Unije.

Obrazloženje

Potrebno je uzeti u obzir različite strukture nadzora medija.

Amandman 16.

Uvodna izjava 23.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (23) | Odbor bi trebao okupiti više predstavnike nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela iz članka 30. Direktive 2010/13/EU koje imenuju takve vlasti ili tijela. Ako države članice imaju nekoliko relevantnih regulatornih vlasti ili tijela, među ostalim na regionalnoj razini, trebalo bi odgovarajućim postupcima odabrati zajedničkog predstavnika
  , a pravo glasa trebalo bi ostati ograničeno na jednog predstavnika po državi članici. To ne bi trebalo utjecati na mogućnost da druge nacionalne regulatorne vlasti ili tijela sudjeluju, prema potrebi, na sastancima Odbora.
  Odbor bi ujedno trebao imati mogućnost da
  u dogovoru s Komisijom
  pozove stručnjake i promatrače, uključujući posebno regulatorne vlasti ili tijela iz zemalja kandidatkinja, potencijalnih zemalja kandidatkinja, država EGP-a ili ad hoc delegate iz drugih nadležnih nacionalnih tijela, da prisustvuju njegovim sastancima. Zbog osjetljivosti medijskog sektora i u skladu s praksom donošenja odluka ERGA-e prema njezinu poslovniku, Odbor bi svoje odluke trebao donositi dvotrećinskom većinom glasova. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(23)

Odbor bi trebao okupiti više predstavnike nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela iz članka 30. Direktive 2010/13/EU koje imenuju takve vlasti ili tijela. Ako države članice imaju nekoliko relevantnih regulatornih vlasti ili tijela, među ostalim na regionalnoj razini, trebalo bi odgovarajućim postupcima odabrati zajedničkog predstavnika
  , a pravo glasa trebalo bi ostati ograničeno na jednog predstavnika po državi članici. To ne bi trebalo utjecati na mogućnost da druge nacionalne regulatorne vlasti ili tijela sudjeluju, prema potrebi, na sastancima Odbora.
  Odbor bi ujedno trebao imati mogućnost da
  u dogovoru s Komisijom
  pozove stručnjake i promatrače, uključujući posebno regulatorne vlasti ili tijela iz zemalja kandidatkinja, potencijalnih zemalja kandidatkinja, država EGP-a ili ad hoc delegate iz drugih nadležnih nacionalnih tijela, da prisustvuju njegovim sastancima. Zbog osjetljivosti medijskog sektora i u skladu s praksom donošenja odluka ERGA-e prema njezinu poslovniku, Odbor bi svoje odluke trebao donositi dvotrećinskom većinom glasova.

| (23) | Odbor bi trebao okupiti više predstavnike nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela iz članka 30. Direktive 2010/13/EU koje imenuju takve vlasti ili tijela. Ako države članice imaju nekoliko relevantnih regulatornih vlasti ili tijela, među ostalim na regionalnoj razini,
  kao i koregulatorne i samoregulatorne sustave,
  trebalo bi odgovarajućim postupcima odabrati zajedničkog predstavnika
  i, prema potrebi, uvesti dodatne postupke za uključivanje regulatornih tijela, posebno onih zaduženih za samoregulaciju i koregulaciju
  .
  Prava glasa imenovanog predstavnika trebala bi biti ograničena na jednog predstavnika po državi članici.
  Odbor bi ujedno trebao imati mogućnost da pozove stručnjake i promatrače, uključujući posebno regulatorne vlasti ili tijela iz zemalja kandidatkinja, potencijalnih zemalja kandidatkinja, država EGP-a ili ad hoc delegate iz drugih nadležnih nacionalnih tijela, da prisustvuju njegovim sastancima. Zbog osjetljivosti medijskog sektora i u skladu s praksom donošenja odluka ERGA-e prema njezinu poslovniku, Odbor bi svoje odluke trebao donositi dvotrećinskom većinom glasova. |
| --- | --- |

(23)

Odbor bi trebao okupiti više predstavnike nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela iz članka 30. Direktive 2010/13/EU koje imenuju takve vlasti ili tijela. Ako države članice imaju nekoliko relevantnih regulatornih vlasti ili tijela, među ostalim na regionalnoj razini,
  kao i koregulatorne i samoregulatorne sustave,
  trebalo bi odgovarajućim postupcima odabrati zajedničkog predstavnika
  i, prema potrebi, uvesti dodatne postupke za uključivanje regulatornih tijela, posebno onih zaduženih za samoregulaciju i koregulaciju
  .
  Prava glasa imenovanog predstavnika trebala bi biti ograničena na jednog predstavnika po državi članici.
  Odbor bi ujedno trebao imati mogućnost da pozove stručnjake i promatrače, uključujući posebno regulatorne vlasti ili tijela iz zemalja kandidatkinja, potencijalnih zemalja kandidatkinja, država EGP-a ili ad hoc delegate iz drugih nadležnih nacionalnih tijela, da prisustvuju njegovim sastancima. Zbog osjetljivosti medijskog sektora i u skladu s praksom donošenja odluka ERGA-e prema njezinu poslovniku, Odbor bi svoje odluke trebao donositi dvotrećinskom većinom glasova.

Obrazloženje

Potrebno je uzeti u obzir različite strukture nadzora medija.

Amandman 17.

Uvodna izjava 24.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (24) | Ne dovodeći u pitanje ovlasti koje su Komisiji dodijeljene Ugovorima, vrlo je važno da Komisija i Odbor blisko surađuju. Konkretno, Odbor bi trebao aktivno podupirati Komisiju u njezinim zadaćama osiguravanja dosljedne primjene ove Uredbe i nacionalnih pravila za provedbu Direktive 2010/13/EU. U tu bi svrhu Odbor u prvom redu trebao savjetovati i pomagati Komisiji u regulatornim, tehničkim ili praktičnim aspektima koji se odnose na primjenu prava Unije, promicati suradnju i učinkovitu razmjenu informacija, iskustava i najboljih primjera iz prakse te izdavati mišljenja u dogovoru s Komisijom ili na njezin zahtjev u slučajevima predviđenima ovom Uredbom. Kako bi učinkovito izvršavao svoje zadaće, Odbor bi se trebao moći osloniti na stručno znanje i ljudske resurse tajništva koje osigurava Komisija. Tajništvo Komisije trebalo bi pružati administrativnu i organizacijsku potporu Odboru te mu pomoći u obavljanju njegovih zadaća. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(24)

Ne dovodeći u pitanje ovlasti koje su Komisiji dodijeljene Ugovorima, vrlo je važno da Komisija i Odbor blisko surađuju. Konkretno, Odbor bi trebao aktivno podupirati Komisiju u njezinim zadaćama osiguravanja dosljedne primjene ove Uredbe i nacionalnih pravila za provedbu Direktive 2010/13/EU. U tu bi svrhu Odbor u prvom redu trebao savjetovati i pomagati Komisiji u regulatornim, tehničkim ili praktičnim aspektima koji se odnose na primjenu prava Unije, promicati suradnju i učinkovitu razmjenu informacija, iskustava i najboljih primjera iz prakse te izdavati mišljenja u dogovoru s Komisijom ili na njezin zahtjev u slučajevima predviđenima ovom Uredbom. Kako bi učinkovito izvršavao svoje zadaće, Odbor bi se trebao moći osloniti na stručno znanje i ljudske resurse tajništva koje osigurava Komisija. Tajništvo Komisije trebalo bi pružati administrativnu i organizacijsku potporu Odboru te mu pomoći u obavljanju njegovih zadaća.

| (24) | Rad Odbora trebao bi biti neovisan i lišen političkog utjecaja. Komisija stoga ne bi smjela imati odlučujući utjecaj na rad Odbora, povrh svoje ovlasti da se savjetuje s Odborom ili da obavlja svoju ulogu „čuvarice Ugovorâ”. Odbor bi trebao aktivno podupirati Komisiju u njezinim zadaćama osiguravanja ujednačene primjene ove Uredbe i provedbe Direktive 2010/13/EU. U tu bi svrhu Odbor trebao pružati savjete i pomoć Komisiji, osobito u vezi s regulatornim, tehničkim i praktičnim aspektima koji se odnose na primjenu prava Unije, promicati suradnju i učinkovitu razmjenu informacija, iskustava i najboljih primjera iz prakse te sastavljati mišljenja u slučajevima predviđenima ovom Uredbom. Kako bi učinkovito izvršavao svoje zadaće, Odbor bi se trebao moći oslanjati na stručno znanje i ljudske resurse tajništva koje osigurava Komisija. Tajništvo koje osigurava Komisija trebalo bi podupirati Odbor u administrativnom i organizacijskom smislu te u obavljanju njegovih zadaća. Kako bi se osigurala neovisnost i nevladina priroda rada Odbora, tajništvo bi trebalo imati dostatne financijske i ljudske resurse. Tajništvo bi u svojem temeljnom radu trebalo biti neovisno o Komisiji i biti podložno samo vodstvu Odbora, odnosno njegovu predsjedniku ili potpredsjedniku. |
| --- | --- |

(24)

Rad Odbora trebao bi biti neovisan i lišen političkog utjecaja. Komisija stoga ne bi smjela imati odlučujući utjecaj na rad Odbora, povrh svoje ovlasti da se savjetuje s Odborom ili da obavlja svoju ulogu „čuvarice Ugovorâ”. Odbor bi trebao aktivno podupirati Komisiju u njezinim zadaćama osiguravanja ujednačene primjene ove Uredbe i provedbe Direktive 2010/13/EU. U tu bi svrhu Odbor trebao pružati savjete i pomoć Komisiji, osobito u vezi s regulatornim, tehničkim i praktičnim aspektima koji se odnose na primjenu prava Unije, promicati suradnju i učinkovitu razmjenu informacija, iskustava i najboljih primjera iz prakse te sastavljati mišljenja u slučajevima predviđenima ovom Uredbom. Kako bi učinkovito izvršavao svoje zadaće, Odbor bi se trebao moći oslanjati na stručno znanje i ljudske resurse tajništva koje osigurava Komisija. Tajništvo koje osigurava Komisija trebalo bi podupirati Odbor u administrativnom i organizacijskom smislu te u obavljanju njegovih zadaća. Kako bi se osigurala neovisnost i nevladina priroda rada Odbora, tajništvo bi trebalo imati dostatne financijske i ljudske resurse. Tajništvo bi u svojem temeljnom radu trebalo biti neovisno o Komisiji i biti podložno samo vodstvu Odbora, odnosno njegovu predsjedniku ili potpredsjedniku.

Obrazloženje

Mora se osigurati neovisnost rada Odbora.

Amandman 18.

Uvodna izjava 26.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (26) | Kako bi se osigurala učinkovita provedba prava Unije o medijima, spriječilo nepoštene pružatelje medijskih usluga da zaobilaze primjenjiva pravila o medijima i izbjeglo postavljanje dodatnih prepreka na unutarnjem tržištu medijskih usluga, iznimno je važno osigurati jasan, pravno obvezujući okvir za djelotvornu i učinkovitu suradnju nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(26)

Kako bi se osigurala učinkovita provedba prava Unije o medijima, spriječilo nepoštene pružatelje medijskih usluga da zaobilaze primjenjiva pravila o medijima i izbjeglo postavljanje dodatnih prepreka na unutarnjem tržištu medijskih usluga, iznimno je važno osigurati jasan, pravno obvezujući okvir za djelotvornu i učinkovitu suradnju nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela.

| (26) | Kako bi se osigurala učinkovita provedba mjera Unije koje se odnose na medije, kako bi se spriječilo da nepošteni pružatelji medijskih usluga zaobilaze primjenjiva pravila te kako bi se izbjegle dodatne prepreke pružanju medijskih usluga na unutarnjem tržištu, ključna je djelotvorna i učinkovita suradnja među nacionalnim regulatornim vlastima ili tijelima. |
| --- | --- |

(26)

Kako bi se osigurala učinkovita provedba mjera Unije koje se odnose na medije, kako bi se spriječilo da nepošteni pružatelji medijskih usluga zaobilaze primjenjiva pravila te kako bi se izbjegle dodatne prepreke pružanju medijskih usluga na unutarnjem tržištu, ključna je djelotvorna i učinkovita suradnja među nacionalnim regulatornim vlastima ili tijelima.

Obrazloženje

Mora se očuvati primjenjivi redoslijed nadležnosti.

Amandman 19.

Uvodna izjava 30.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (30) | Regulatorne vlati ili tijela iz članka 30. Direktive 2010/13/EU imaju praktično specifično stručno znanje koje im omogućuje da istodobno osiguraju učinkovitu ravnotežu između interesa pružatelja i primatelja medijskih usluga te poštuju slobodu izražavanja. To je osobito važno kad je riječ o zaštiti unutarnjeg tržišta od aktivnosti pružatelja medijskih usluga s poslovnim nastanom izvan Unije koje su usmjerene na publiku u Uniji ako te aktivnosti, među ostalim zbog kontrole koju bi treće zemlje mogle imati nad njima, mogu ugroziti javnu sigurnost i obranu ili predstavljati rizik u tom smislu. Zbog toga je potrebno poboljšati koordinaciju između nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela kako bi se mogli zajedno suprotstaviti prijetnjama koje bi takve medijske usluge mogle predstavljati za javnu sigurnost i obranu
  i uspostaviti pravni okvir za takvo djelovanje kako bi nacionalne mjere donesene u skladu sa zakonodavstvom Unije o medijima bile učinkovite te kako bi ih bilo moguće koordinirati
  . Kako se medijske usluge čije je pružanje obustavljeno u određenim državama članicama u skladu s člankom 3. stavcima 3. i 5. Direktive 2010/13/EU ne bi nastavile pružati satelitom ili drugim sredstvima u tim državama članicama, trebao bi biti dostupan i mehanizam ubrzane uzajamne suradnje i pomoći koji bi jamčio korisnost relevantnih nacionalnih mjera u skladu s pravom Unije.
  Osim toga, potrebno je koordinirati nacionalne mjere koje bi mogle biti donesene radi suzbijanja prijetnji koje pružatelji medijskih usluga s poslovnim nastanom izvan Unije koji su usmjereni na publiku u Uniji predstavljaju za javnu sigurnost i obranu, uključujući mogućnost da Odbor, u dogovoru s Komisijom, prema potrebi izdaje mišljenja o takvim mjerama. U tom je smislu potrebno procijeniti rizik za javnu sigurnost i obranu s obzirom na sve relevantne činjenične i pravne elemente na nacionalnoj i europskoj razini. Time se ne dovodi u pitanje nadležnost Unije na temelju članka 215. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(30)

Regulatorne vlati ili tijela iz članka 30. Direktive 2010/13/EU imaju praktično specifično stručno znanje koje im omogućuje da istodobno osiguraju učinkovitu ravnotežu između interesa pružatelja i primatelja medijskih usluga te poštuju slobodu izražavanja. To je osobito važno kad je riječ o zaštiti unutarnjeg tržišta od aktivnosti pružatelja medijskih usluga s poslovnim nastanom izvan Unije koje su usmjerene na publiku u Uniji ako te aktivnosti, među ostalim zbog kontrole koju bi treće zemlje mogle imati nad njima, mogu ugroziti javnu sigurnost i obranu ili predstavljati rizik u tom smislu. Zbog toga je potrebno poboljšati koordinaciju između nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela kako bi se mogli zajedno suprotstaviti prijetnjama koje bi takve medijske usluge mogle predstavljati za javnu sigurnost i obranu
  i uspostaviti pravni okvir za takvo djelovanje kako bi nacionalne mjere donesene u skladu sa zakonodavstvom Unije o medijima bile učinkovite te kako bi ih bilo moguće koordinirati
  . Kako se medijske usluge čije je pružanje obustavljeno u određenim državama članicama u skladu s člankom 3. stavcima 3. i 5. Direktive 2010/13/EU ne bi nastavile pružati satelitom ili drugim sredstvima u tim državama članicama, trebao bi biti dostupan i mehanizam ubrzane uzajamne suradnje i pomoći koji bi jamčio korisnost relevantnih nacionalnih mjera u skladu s pravom Unije.
  Osim toga, potrebno je koordinirati nacionalne mjere koje bi mogle biti donesene radi suzbijanja prijetnji koje pružatelji medijskih usluga s poslovnim nastanom izvan Unije koji su usmjereni na publiku u Uniji predstavljaju za javnu sigurnost i obranu, uključujući mogućnost da Odbor, u dogovoru s Komisijom, prema potrebi izdaje mišljenja o takvim mjerama. U tom je smislu potrebno procijeniti rizik za javnu sigurnost i obranu s obzirom na sve relevantne činjenične i pravne elemente na nacionalnoj i europskoj razini. Time se ne dovodi u pitanje nadležnost Unije na temelju članka 215. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

| (30) | Regulatorne vlati ili tijela iz članka 30. Direktive 2010/13/EU imaju praktično specifično stručno znanje koje im omogućuje da istodobno osiguraju učinkovitu ravnotežu između interesa pružatelja i primatelja medijskih usluga te poštuju slobodu izražavanja. To je osobito važno kad je riječ o zaštiti unutarnjeg tržišta od aktivnosti pružatelja medijskih usluga s poslovnim nastanom izvan Unije koje su usmjerene na publiku u Uniji ako te aktivnosti, među ostalim zbog kontrole koju bi treće zemlje mogle imati nad njima, mogu ugroziti javnu sigurnost i obranu ili predstavljati rizik u tom smislu. Zbog toga je potrebno poboljšati koordinaciju između nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela kako bi se mogli zajedno suprotstaviti prijetnjama koje bi takve medijske usluge mogle predstavljati za javnu sigurnost i obranu. Kako se medijske usluge čije je pružanje obustavljeno u određenim državama članicama u skladu s člankom 3. stavcima 3. i 5. Direktive 2010/13/EU ne bi nastavile pružati satelitom ili drugim sredstvima u tim državama članicama, trebao bi biti dostupan i mehanizam ubrzane uzajamne suradnje i pomoći koji bi jamčio korisnost relevantnih nacionalnih mjera u skladu s pravom Unije. |
| --- | --- |

(30)

Regulatorne vlati ili tijela iz članka 30. Direktive 2010/13/EU imaju praktično specifično stručno znanje koje im omogućuje da istodobno osiguraju učinkovitu ravnotežu između interesa pružatelja i primatelja medijskih usluga te poštuju slobodu izražavanja. To je osobito važno kad je riječ o zaštiti unutarnjeg tržišta od aktivnosti pružatelja medijskih usluga s poslovnim nastanom izvan Unije koje su usmjerene na publiku u Uniji ako te aktivnosti, među ostalim zbog kontrole koju bi treće zemlje mogle imati nad njima, mogu ugroziti javnu sigurnost i obranu ili predstavljati rizik u tom smislu. Zbog toga je potrebno poboljšati koordinaciju između nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela kako bi se mogli zajedno suprotstaviti prijetnjama koje bi takve medijske usluge mogle predstavljati za javnu sigurnost i obranu. Kako se medijske usluge čije je pružanje obustavljeno u određenim državama članicama u skladu s člankom 3. stavcima 3. i 5. Direktive 2010/13/EU ne bi nastavile pružati satelitom ili drugim sredstvima u tim državama članicama, trebao bi biti dostupan i mehanizam ubrzane uzajamne suradnje i pomoći koji bi jamčio korisnost relevantnih nacionalnih mjera u skladu s pravom Unije.

Obrazloženje

Nadležnosti Odbora trebale bi biti usmjerene na prekogranična pitanja.

Amandman 20.

Uvodna izjava 31.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (31) | Vrlo velike internetske platforme djeluju za mnoge korisnike kao točke pristupa medijskim uslugama. Pružatelji medijskih usluga koji imaju uredničku odgovornost nad svojim sadržajem imaju važnu ulogu u distribuciji informacija i ostvarivanju slobode informiranja na internetu. Od njih se očekuje da pri izvršavanju takve uredničke odgovornosti pažljivo postupaju i pružaju pouzdane informacije kojima se poštuju temeljna prava, u skladu s regulatornim ili samoregulatornim zahtjevima kojima podliježu u državama članicama.
  Stoga, i s obzirom na slobodu informiranja korisnika, ako pružatelji vrlo velikih internetskih platformi smatraju da sadržaj koji objavljuju takvi pružatelji medijskih usluga nije u skladu s njihovim uvjetima, iako se njime ne povećava sistemski rizik iz članka 26. Uredbe (EU) 2022/XXX [Akt o digitalnim uslugama], trebali bi na odgovarajući način uzeti u obzir slobodu i pluralizam medija u skladu s Uredbom (EU) 2022/XXX [Akt o digitalnim uslugama] te pružateljima medijskih usluga kao svojim poslovnim korisnicima što prije dostaviti potrebna obrazloženja u izjavi s razlozima na temelju Uredbe (EU) 2019/1150 Europskog parlamenta i Vijeća. Kako bi se utjecaj ograničenja tog sadržaja na slobodu informiranja korisnika sveo na najmanju moguću mjeru, vrlo velike internetske platforme trebale bi nastojati dostaviti izjavu s razlozima prije nego što ograničenje počne proizvoditi učinke, ne dovodeći u pitanje svoje obveze na temelju Uredbe (EU) 2022/XXX [Akt o digitalnim uslugama]. Naime, ovom se Uredbom ne bi trebalo spriječiti pružatelja vrlo velike internetske platforme da poduzme hitne mjere protiv nezakonitog sadržaja koji se širi njegovom uslugom ili za ublažavanje sistemskih rizika zbog širenja određenog sadržaja putem njegove usluge, u skladu s pravom Unije, posebno u skladu s Uredbom (EU) 2022/XXX [Akt o digitalnim uslugama]. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(31)

Vrlo velike internetske platforme djeluju za mnoge korisnike kao točke pristupa medijskim uslugama. Pružatelji medijskih usluga koji imaju uredničku odgovornost nad svojim sadržajem imaju važnu ulogu u distribuciji informacija i ostvarivanju slobode informiranja na internetu. Od njih se očekuje da pri izvršavanju takve uredničke odgovornosti pažljivo postupaju i pružaju pouzdane informacije kojima se poštuju temeljna prava, u skladu s regulatornim ili samoregulatornim zahtjevima kojima podliježu u državama članicama.
  Stoga, i s obzirom na slobodu informiranja korisnika, ako pružatelji vrlo velikih internetskih platformi smatraju da sadržaj koji objavljuju takvi pružatelji medijskih usluga nije u skladu s njihovim uvjetima, iako se njime ne povećava sistemski rizik iz članka 26. Uredbe (EU) 2022/XXX [Akt o digitalnim uslugama], trebali bi na odgovarajući način uzeti u obzir slobodu i pluralizam medija u skladu s Uredbom (EU) 2022/XXX [Akt o digitalnim uslugama] te pružateljima medijskih usluga kao svojim poslovnim korisnicima što prije dostaviti potrebna obrazloženja u izjavi s razlozima na temelju Uredbe (EU) 2019/1150 Europskog parlamenta i Vijeća. Kako bi se utjecaj ograničenja tog sadržaja na slobodu informiranja korisnika sveo na najmanju moguću mjeru, vrlo velike internetske platforme trebale bi nastojati dostaviti izjavu s razlozima prije nego što ograničenje počne proizvoditi učinke, ne dovodeći u pitanje svoje obveze na temelju Uredbe (EU) 2022/XXX [Akt o digitalnim uslugama]. Naime, ovom se Uredbom ne bi trebalo spriječiti pružatelja vrlo velike internetske platforme da poduzme hitne mjere protiv nezakonitog sadržaja koji se širi njegovom uslugom ili za ublažavanje sistemskih rizika zbog širenja određenog sadržaja putem njegove usluge, u skladu s pravom Unije, posebno u skladu s Uredbom (EU) 2022/XXX [Akt o digitalnim uslugama].

| (31) | Vrlo velike internetske platforme
  i vrlo velike tražilice
  djeluju za mnoge korisnike kao točke pristupa medijskim uslugama. Pružatelji medijskih usluga koji imaju uredničku odgovornost nad svojim sadržajem imaju važnu ulogu u distribuciji informacija i ostvarivanju slobode informiranja na internetu. Od njih se očekuje da pri izvršavanju takve uredničke odgovornosti pažljivo postupaju i pružaju pouzdane informacije kojima se poštuju temeljna prava, u skladu s regulatornim ili samoregulatornim zahtjevima kojima podliježu u državama članicama.
  Stoga pružatelji vrlo velikih internetskih platformi i vrlo velikih tražilica moraju voditi računa i o slobodi informiranja, slobodi i medijskom pluralizmu korisnika u skladu s Uredbom (EU) 2022/2065 [Uredba o digitalnim uslugama]. Ovom se Uredbom ne bi smjelo sprečavati pružatelje vrlo velikih internetskih platformi ili vrlo velikih tražilica da poduzimaju hitne mjere, u skladu s pravom Unije, posebno s Uredbom (EU) 2022/2065 [Uredba o digitalnim uslugama], radi rješavanja pitanja nezakonitog sadržaja koji se distribuira putem njihovog servisa ili ublažavanja sistemskih rizika koje predstavlja distribucija određenog sadržaja putem njihovog servisa. |
| --- | --- |

(31)

Vrlo velike internetske platforme
  i vrlo velike tražilice
  djeluju za mnoge korisnike kao točke pristupa medijskim uslugama. Pružatelji medijskih usluga koji imaju uredničku odgovornost nad svojim sadržajem imaju važnu ulogu u distribuciji informacija i ostvarivanju slobode informiranja na internetu. Od njih se očekuje da pri izvršavanju takve uredničke odgovornosti pažljivo postupaju i pružaju pouzdane informacije kojima se poštuju temeljna prava, u skladu s regulatornim ili samoregulatornim zahtjevima kojima podliježu u državama članicama.
  Stoga pružatelji vrlo velikih internetskih platformi i vrlo velikih tražilica moraju voditi računa i o slobodi informiranja, slobodi i medijskom pluralizmu korisnika u skladu s Uredbom (EU) 2022/2065 [Uredba o digitalnim uslugama]. Ovom se Uredbom ne bi smjelo sprečavati pružatelje vrlo velikih internetskih platformi ili vrlo velikih tražilica da poduzimaju hitne mjere, u skladu s pravom Unije, posebno s Uredbom (EU) 2022/2065 [Uredba o digitalnim uslugama], radi rješavanja pitanja nezakonitog sadržaja koji se distribuira putem njihovog servisa ili ublažavanja sistemskih rizika koje predstavlja distribucija određenog sadržaja putem njihovog servisa.

Obrazloženje

Trebalo bi uzeti u obzir važnu ulogu glavnih posredničkih servisa u pogledu dostupnosti medijskog sadržaja.

Amandman 21.

Uvodna izjava 32.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (32) | Osim toga, s obzirom na očekivani pozitivan učinak na slobodu pružanja usluga i slobodu izražavanja, opravdano je, ako pružatelji medijskih usluga poštuju određene regulatorne ili samoregulatorne standarde, prioritetno i bez nepotrebnog odlaganja obrađivati njihove pritužbe na odluke pružatelja vrlo velikih internetskih platformi. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(32)

Osim toga, s obzirom na očekivani pozitivan učinak na slobodu pružanja usluga i slobodu izražavanja, opravdano je, ako pružatelji medijskih usluga poštuju određene regulatorne ili samoregulatorne standarde, prioritetno i bez nepotrebnog odlaganja obrađivati njihove pritužbe na odluke pružatelja vrlo velikih internetskih platformi.

| (32) | S obzirom na očekivani pozitivan učinak na slobodu pružanja usluga i slobodu izražavanja, također je opravdano, ako pružatelji medijskih usluga poštuju određene regulatorne ili samoregulatorne standarde, da njihov sadržaj ili ponude ne budu odmah blokirani, izbrisani ili na drugi način isključeni iz distribucije ili objavljivanja od strane pružatelja platforme ili tražilice. |
| --- | --- |

(32)

S obzirom na očekivani pozitivan učinak na slobodu pružanja usluga i slobodu izražavanja, također je opravdano, ako pružatelji medijskih usluga poštuju određene regulatorne ili samoregulatorne standarde, da njihov sadržaj ili ponude ne budu odmah blokirani, izbrisani ili na drugi način isključeni iz distribucije ili objavljivanja od strane pružatelja platforme ili tražilice.

Obrazloženje

Trebalo bi uzeti u obzir važnu ulogu glavnih posredničkih servisa u pogledu dostupnosti medijskog sadržaja.

Amandman 22.

Uvodna izjava 33.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (33) | U tu bi svrhu pružatelji vrlo velikih internetskih platformi trebali pružati funkcionalnost na svojem internetskom sučelju s pomoću koje bi pružatelji medijskih usluga mogli izjaviti da ispunjavaju određene uvjete, a pružatelji platformi trebali bi zadržati mogućnost da takvu osobnu izjavu
  ne prihvate
  ako uvjete ne smatraju ispunjenima. Pružatelji vrlo velikih internetskih platformi mogu se osloniti na informacije o ispunjavanju tih uvjeta, kao što su strojno čitljivi standard inicijative Journalism Trust ili drugi relevantni kodeksi ponašanja. Komisija bi mogla izraditi smjernice koje bi olakšale učinkovitu provedbu takve funkcionalnosti, među ostalim o načinima uključivanja relevantnih organizacija civilnog društva u preispitivanje izjava, savjetovanju s regulatornim tijelom zemlje poslovnog nastana, ako je to relevantno, te rješavanju svih mogućih zlouporaba te funkcionalnosti. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(33)

U tu bi svrhu pružatelji vrlo velikih internetskih platformi trebali pružati funkcionalnost na svojem internetskom sučelju s pomoću koje bi pružatelji medijskih usluga mogli izjaviti da ispunjavaju određene uvjete, a pružatelji platformi trebali bi zadržati mogućnost da takvu osobnu izjavu
  ne prihvate
  ako uvjete ne smatraju ispunjenima. Pružatelji vrlo velikih internetskih platformi mogu se osloniti na informacije o ispunjavanju tih uvjeta, kao što su strojno čitljivi standard inicijative Journalism Trust ili drugi relevantni kodeksi ponašanja. Komisija bi mogla izraditi smjernice koje bi olakšale učinkovitu provedbu takve funkcionalnosti, među ostalim o načinima uključivanja relevantnih organizacija civilnog društva u preispitivanje izjava, savjetovanju s regulatornim tijelom zemlje poslovnog nastana, ako je to relevantno, te rješavanju svih mogućih zlouporaba te funkcionalnosti.

| (33) | U tu bi svrhu pružatelji vrlo velikih internetskih platformi
  ili vrlo velikih tražilica
  trebali pružati funkcionalnost na svojem internetskom sučelju s pomoću koje bi pružatelji medijskih usluga mogli izjaviti da ispunjavaju određene uvjete
  i kakvom su nadzoru podvrgnuti
  , a pružatelji platformi trebali bi zadržati mogućnost da takvu osobnu izjavu
  podvrgnu provjeri
  ako uvjete ne smatraju ispunjenima. Pružatelji vrlo velikih internetskih platformi mogu se osloniti na informacije o ispunjavanju tih uvjeta, kao što su strojno čitljivi standard inicijative Journalism Trust ili drugi relevantni kodeksi ponašanja. Komisija bi mogla izraditi smjernice koje bi olakšale učinkovitu provedbu takve funkcionalnosti, među ostalim o načinima uključivanja relevantnih organizacija civilnog društva u preispitivanje izjava, savjetovanju s regulatornim tijelom zemlje poslovnog nastana, ako je to relevantno, te rješavanju svih mogućih zlouporaba te funkcionalnosti. |
| --- | --- |

(33)

U tu bi svrhu pružatelji vrlo velikih internetskih platformi
  ili vrlo velikih tražilica
  trebali pružati funkcionalnost na svojem internetskom sučelju s pomoću koje bi pružatelji medijskih usluga mogli izjaviti da ispunjavaju određene uvjete
  i kakvom su nadzoru podvrgnuti
  , a pružatelji platformi trebali bi zadržati mogućnost da takvu osobnu izjavu
  podvrgnu provjeri
  ako uvjete ne smatraju ispunjenima. Pružatelji vrlo velikih internetskih platformi mogu se osloniti na informacije o ispunjavanju tih uvjeta, kao što su strojno čitljivi standard inicijative Journalism Trust ili drugi relevantni kodeksi ponašanja. Komisija bi mogla izraditi smjernice koje bi olakšale učinkovitu provedbu takve funkcionalnosti, među ostalim o načinima uključivanja relevantnih organizacija civilnog društva u preispitivanje izjava, savjetovanju s regulatornim tijelom zemlje poslovnog nastana, ako je to relevantno, te rješavanju svih mogućih zlouporaba te funkcionalnosti.

Obrazloženje

Trebalo bi uzeti u obzir važnu ulogu glavnih posredničkih servisa u pogledu dostupnosti medijskog sadržaja te pozdraviti sve načine olakšavanja provjere usklađenosti s posebnim zahtjevima.

Amandman 23.

Uvodna izjava 35.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (35) | Kako bi pronašli sporazumno rješenje za
  ukidanje svih neopravdanih ograničenja i njihovo
  izbjegavanje u budućnosti, pružatelji vrlo velikih internetskih platformi trebali bi surađivati s pružateljima medijskih usluga koji poštuju standarde vjerodostojnosti i transparentnosti, a smatraju da pružatelji vrlo velikih internetskih platformi često
  nameću ograničenja njihova sadržaja
  bez dovoljnog razloga. Pružatelji vrlo velikih internetskih platformi trebali bi sudjelovati u takvim razmjenama mišljenja u dobroj vjeri te pritom posebnu pozornost posvetiti zaštiti slobode medija i informiranja. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(35)

Kako bi pronašli sporazumno rješenje za
  ukidanje svih neopravdanih ograničenja i njihovo
  izbjegavanje u budućnosti, pružatelji vrlo velikih internetskih platformi trebali bi surađivati s pružateljima medijskih usluga koji poštuju standarde vjerodostojnosti i transparentnosti, a smatraju da pružatelji vrlo velikih internetskih platformi često
  nameću ograničenja njihova sadržaja
  bez dovoljnog razloga. Pružatelji vrlo velikih internetskih platformi trebali bi sudjelovati u takvim razmjenama mišljenja u dobroj vjeri te pritom posebnu pozornost posvetiti zaštiti slobode medija i informiranja.

| (35) | Kako bi pronašli sporazumno rješenje za izbjegavanje
  potraživanja
  u budućnosti, pružatelji vrlo velikih internetskih platformi trebali bi surađivati s pružateljima medijskih usluga koji poštuju standarde vjerodostojnosti i transparentnosti, a smatraju da pružatelji vrlo velikih internetskih platformi
  ili vrlo velikih tražilica
  često
  ulažu prigovor na njihov sadržaj
  bez dovoljnog razloga. Pružatelji vrlo velikih internetskih platformi trebali bi sudjelovati u takvim razmjenama mišljenja u dobroj vjeri te pritom posebnu pozornost posvetiti zaštiti slobode medija i informiranja. |
| --- | --- |

(35)

Kako bi pronašli sporazumno rješenje za izbjegavanje
  potraživanja
  u budućnosti, pružatelji vrlo velikih internetskih platformi trebali bi surađivati s pružateljima medijskih usluga koji poštuju standarde vjerodostojnosti i transparentnosti, a smatraju da pružatelji vrlo velikih internetskih platformi
  ili vrlo velikih tražilica
  često
  ulažu prigovor na njihov sadržaj
  bez dovoljnog razloga. Pružatelji vrlo velikih internetskih platformi trebali bi sudjelovati u takvim razmjenama mišljenja u dobroj vjeri te pritom posebnu pozornost posvetiti zaštiti slobode medija i informiranja.

Obrazloženje

Trebalo bi uzeti u obzir važnu ulogu glavnih posredničkih servisa u pogledu dostupnosti medijskog sadržaja.

Amandman 24.

Uvodna izjava 37.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (37) | Primatelji audiovizualnih medijskih usluga trebali bi moći stvarno odabrati audiovizualni sadržaj koji žele gledati u skladu sa svojim preferencijama. Međutim, njihova sloboda u tom području može biti ograničena poslovnom praksom u medijskom sektoru, odnosno sporazumima o davanju prednosti određenom sadržaju između proizvođača uređaja ili pružatelja korisničkih sučelja koji kontroliraju pristup audiovizualnim medijskim uslugama i njihovo korištenje ili upravljaju njima, kao što su povezane televizijske usluge, i pružatelja medijskih usluga. Prioriteti se mogu, na primjer, postaviti na početnom zaslonu uređaja, s pomoću hardverskih ili softverskih prečaca, aplikacija i područja pretraživanja, što utječe na gledateljske navike primatelja koji se tako mogu neopravdano poticati da odaberu određene ponude audiovizualnih medija umjesto drugih. Primatelji usluga trebali bi imati mogućnost promijeniti, na jednostavan i korisnicima prilagođen način, zadane postavke uređaja ili korisničkog sučelja koje kontroliraju i upravljaju pristupom audiovizualnim medijskim uslugama i njihovim korištenjem, ne dovodeći u pitanje mjere za osiguravanje primjerenog isticanja audiovizualnih medijskih usluga od općeg interesa kojima se provodi članak 7.a Direktive 2010/13/EZ, a koje se poduzimaju u interesu legitimnih ciljeva javne politike. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(37)

Primatelji audiovizualnih medijskih usluga trebali bi moći stvarno odabrati audiovizualni sadržaj koji žele gledati u skladu sa svojim preferencijama. Međutim, njihova sloboda u tom području može biti ograničena poslovnom praksom u medijskom sektoru, odnosno sporazumima o davanju prednosti određenom sadržaju između proizvođača uređaja ili pružatelja korisničkih sučelja koji kontroliraju pristup audiovizualnim medijskim uslugama i njihovo korištenje ili upravljaju njima, kao što su povezane televizijske usluge, i pružatelja medijskih usluga. Prioriteti se mogu, na primjer, postaviti na početnom zaslonu uređaja, s pomoću hardverskih ili softverskih prečaca, aplikacija i područja pretraživanja, što utječe na gledateljske navike primatelja koji se tako mogu neopravdano poticati da odaberu određene ponude audiovizualnih medija umjesto drugih. Primatelji usluga trebali bi imati mogućnost promijeniti, na jednostavan i korisnicima prilagođen način, zadane postavke uređaja ili korisničkog sučelja koje kontroliraju i upravljaju pristupom audiovizualnim medijskim uslugama i njihovim korištenjem, ne dovodeći u pitanje mjere za osiguravanje primjerenog isticanja audiovizualnih medijskih usluga od općeg interesa kojima se provodi članak 7.a Direktive 2010/13/EZ, a koje se poduzimaju u interesu legitimnih ciljeva javne politike.

| (37) | Primatelji audiovizualnih medijskih usluga trebali bi moći stvarno odabrati audiovizualni sadržaj koji žele gledati u skladu sa svojim preferencijama. Međutim, njihova sloboda u tom području može biti ograničena poslovnom praksom u medijskom sektoru, odnosno sporazumima o davanju prednosti određenom sadržaju između proizvođača uređaja ili pružatelja korisničkih sučelja koji kontroliraju pristup audiovizualnim medijskim uslugama i njihovo korištenje ili upravljaju njima, kao što su povezane televizijske usluge, i pružatelja medijskih usluga. Prioriteti se mogu, na primjer, postaviti na početnom zaslonu uređaja, s pomoću hardverskih ili softverskih prečaca, aplikacija i područja pretraživanja, što utječe na gledateljske navike primatelja koji se tako mogu neopravdano poticati da odaberu određene ponude audiovizualnih medija umjesto drugih. Primatelji usluga trebali bi imati mogućnost promijeniti, na jednostavan i korisnicima prilagođen način, zadane postavke uređaja ili korisničkog sučelja koje kontroliraju i upravljaju pristupom audiovizualnim medijskim uslugama i njihovim korištenjem, ne dovodeći u pitanje mjere za osiguravanje primjerenog isticanja audiovizualnih medijskih usluga od općeg interesa kojima se
  posebno, ali ne isključivo,
  provodi članak 7.a Direktive 2010/13/EZ, a koje se poduzimaju u interesu legitimnih ciljeva javne politike. |
| --- | --- |

(37)

Primatelji audiovizualnih medijskih usluga trebali bi moći stvarno odabrati audiovizualni sadržaj koji žele gledati u skladu sa svojim preferencijama. Međutim, njihova sloboda u tom području može biti ograničena poslovnom praksom u medijskom sektoru, odnosno sporazumima o davanju prednosti određenom sadržaju između proizvođača uređaja ili pružatelja korisničkih sučelja koji kontroliraju pristup audiovizualnim medijskim uslugama i njihovo korištenje ili upravljaju njima, kao što su povezane televizijske usluge, i pružatelja medijskih usluga. Prioriteti se mogu, na primjer, postaviti na početnom zaslonu uređaja, s pomoću hardverskih ili softverskih prečaca, aplikacija i područja pretraživanja, što utječe na gledateljske navike primatelja koji se tako mogu neopravdano poticati da odaberu određene ponude audiovizualnih medija umjesto drugih. Primatelji usluga trebali bi imati mogućnost promijeniti, na jednostavan i korisnicima prilagođen način, zadane postavke uređaja ili korisničkog sučelja koje kontroliraju i upravljaju pristupom audiovizualnim medijskim uslugama i njihovim korištenjem, ne dovodeći u pitanje mjere za osiguravanje primjerenog isticanja audiovizualnih medijskih usluga od općeg interesa kojima se
  posebno, ali ne isključivo,
  provodi članak 7.a Direktive 2010/13/EZ, a koje se poduzimaju u interesu legitimnih ciljeva javne politike.

Obrazloženje

Ne bi se smjela ograničavati nadležnost država članica da osiguravaju medijski pluralizam.

Amandman 25.

Uvodna izjava 39.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (39) | Ujedno je ključno da Odbor bude ovlašten za davanje mišljenja
  na zahtjev Komisije
  ako bi nacionalne mjere mogle utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta
  medijskih usluga
  . To je, na primjer, slučaj kad je nacionalna administrativna mjera upućena pružatelju medijskih usluga koji pruža svoje usluge u više od jedne države članice
  ili kad predmetni pružatelj medijskih usluga ima znatan utjecaj na oblikovanje javnog mišljenja u toj državi članici
  . |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(39)

Ujedno je ključno da Odbor bude ovlašten za davanje mišljenja
  na zahtjev Komisije
  ako bi nacionalne mjere mogle utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta
  medijskih usluga
  . To je, na primjer, slučaj kad je nacionalna administrativna mjera upućena pružatelju medijskih usluga koji pruža svoje usluge u više od jedne države članice
  ili kad predmetni pružatelj medijskih usluga ima znatan utjecaj na oblikovanje javnog mišljenja u toj državi članici
  .

| (39) | Ujedno je ključno da Odbor bude ovlašten za davanje mišljenja ako bi nacionalne mjere
  u pogledu medijskih usluga
  mogle utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta. To je, na primjer, slučaj kad je nacionalna administrativna mjera upućena pružatelju medijskih usluga koji pruža svoje usluge u više od jedne države članice. |
| --- | --- |

(39)

Ujedno je ključno da Odbor bude ovlašten za davanje mišljenja ako bi nacionalne mjere
  u pogledu medijskih usluga
  mogle utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta. To je, na primjer, slučaj kad je nacionalna administrativna mjera upućena pružatelju medijskih usluga koji pruža svoje usluge u više od jedne države članice.

Obrazloženje

Naglasak bi trebao biti na pitanjima unutarnjeg tržišta.

Amandman 26.

Uvodna izjava 40.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (40) | Mediji su iznimno važni za oblikovanje javnog mišljenja i pomažu građanima da sudjeluju u demokratskim procesima. Zbog toga bi države članice trebale predvidjeti pravila i postupke u svojim pravnim sustavima kako bi osigurale procjenu koncentracija na medijskom tržištu koje bi mogle znatno utjecati na medijski pluralizam
  ili
  uredničku neovisnost. Takva pravila i postupci mogu utjecati na slobodu pružanja medijskih usluga na unutarnjem tržištu i moraju biti pravilno oblikovani te transparentni, objektivni, proporcionalni i nediskriminatorni. Takvim pravilima podliježu one koncentracije na medijskom tržištu zbog kojih bi jedan subjekt mogao kontrolirati medijske usluge s velikim utjecajem na oblikovanje javnog mišljenja na određenom medijskom tržištu, u medijskom podsektoru ili u raznim medijskim sektorima u jednoj ili više država članica ili bi mogao imati velike udjele u pružateljima tih usluga. Smanjenje suprotstavljenih stajališta na tom tržištu, nastalo zbog koncentracije, važan je kriterij koji treba uzeti u obzir. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(40)

Mediji su iznimno važni za oblikovanje javnog mišljenja i pomažu građanima da sudjeluju u demokratskim procesima. Zbog toga bi države članice trebale predvidjeti pravila i postupke u svojim pravnim sustavima kako bi osigurale procjenu koncentracija na medijskom tržištu koje bi mogle znatno utjecati na medijski pluralizam
  ili
  uredničku neovisnost. Takva pravila i postupci mogu utjecati na slobodu pružanja medijskih usluga na unutarnjem tržištu i moraju biti pravilno oblikovani te transparentni, objektivni, proporcionalni i nediskriminatorni. Takvim pravilima podliježu one koncentracije na medijskom tržištu zbog kojih bi jedan subjekt mogao kontrolirati medijske usluge s velikim utjecajem na oblikovanje javnog mišljenja na određenom medijskom tržištu, u medijskom podsektoru ili u raznim medijskim sektorima u jednoj ili više država članica ili bi mogao imati velike udjele u pružateljima tih usluga. Smanjenje suprotstavljenih stajališta na tom tržištu, nastalo zbog koncentracije, važan je kriterij koji treba uzeti u obzir.

| (40) | Mediji su iznimno važni za oblikovanje javnog mišljenja i pomažu građanima da sudjeluju u demokratskim procesima. Zbog toga bi države članice trebale predvidjeti pravila i postupke u svojim pravnim sustavima kako bi osigurale procjenu koncentracija na medijskom tržištu koje bi mogle znatno utjecati na medijski pluralizam
  , uključujući i
  uredničku neovisnost. Takva pravila i postupci mogu utjecati na slobodu pružanja medijskih usluga na unutarnjem tržištu i moraju biti pravilno oblikovani te transparentni, objektivni, proporcionalni i nediskriminatorni. Takvim pravilima podliježu one koncentracije na medijskom tržištu zbog kojih bi jedan subjekt mogao kontrolirati medijske usluge s velikim utjecajem na oblikovanje javnog mišljenja na određenom medijskom tržištu, u medijskom podsektoru ili u raznim medijskim sektorima u jednoj ili više država članica ili bi mogao imati velike udjele u pružateljima tih usluga. Smanjenje suprotstavljenih stajališta na tom tržištu, nastalo zbog koncentracije, važan je kriterij koji treba uzeti u obzir. |
| --- | --- |

(40)

Mediji su iznimno važni za oblikovanje javnog mišljenja i pomažu građanima da sudjeluju u demokratskim procesima. Zbog toga bi države članice trebale predvidjeti pravila i postupke u svojim pravnim sustavima kako bi osigurale procjenu koncentracija na medijskom tržištu koje bi mogle znatno utjecati na medijski pluralizam
  , uključujući i
  uredničku neovisnost. Takva pravila i postupci mogu utjecati na slobodu pružanja medijskih usluga na unutarnjem tržištu i moraju biti pravilno oblikovani te transparentni, objektivni, proporcionalni i nediskriminatorni. Takvim pravilima podliježu one koncentracije na medijskom tržištu zbog kojih bi jedan subjekt mogao kontrolirati medijske usluge s velikim utjecajem na oblikovanje javnog mišljenja na određenom medijskom tržištu, u medijskom podsektoru ili u raznim medijskim sektorima u jednoj ili više država članica ili bi mogao imati velike udjele u pružateljima tih usluga. Smanjenje suprotstavljenih stajališta na tom tržištu, nastalo zbog koncentracije, važan je kriterij koji treba uzeti u obzir.

Obrazloženje

Naglasak bi trebao biti na pitanjima unutarnjeg tržišta.

Amandman 27.

Uvodna izjava 41.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (41) | Nacionalne regulatorne vlasti ili tijela, koja imaju posebno stručno znanje u području medijskog pluralizma, trebala bi
  biti uključena u
  procjenu učinka koncentracija na medijskom tržištu na medijski pluralizam
  i uredničku neovisnost
  ako sama nisu imenovane vlasti ili tijela. Kako bi se
  potaknula pravna sigurnost i osiguralo da su pravila i postupci istinski usmjereni na zaštitu medijskog pluralizma i uredničke neovisnosti
  , od presudne je važnosti da se unaprijed utvrde objektivni, nediskriminatorni i proporcionalni kriteriji za obavješćivanje i procjenu učinka koncentracija na medijskom tržištu na medijski pluralizam
  i uredničku neovisnost
  . |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(41)

Nacionalne regulatorne vlasti ili tijela, koja imaju posebno stručno znanje u području medijskog pluralizma, trebala bi
  biti uključena u
  procjenu učinka koncentracija na medijskom tržištu na medijski pluralizam
  i uredničku neovisnost
  ako sama nisu imenovane vlasti ili tijela. Kako bi se
  potaknula pravna sigurnost i osiguralo da su pravila i postupci istinski usmjereni na zaštitu medijskog pluralizma i uredničke neovisnosti
  , od presudne je važnosti da se unaprijed utvrde objektivni, nediskriminatorni i proporcionalni kriteriji za obavješćivanje i procjenu učinka koncentracija na medijskom tržištu na medijski pluralizam
  i uredničku neovisnost
  .

| (41) | Nacionalne regulatorne vlasti ili tijela, koja imaju posebno stručno znanje u području medijskog pluralizma, trebala bi
  provoditi
  procjenu učinka koji koncentracija na medijskom tržištu ima na medijski pluralizam ako sama nisu imenovane vlasti ili tijela. Kako bi se
  istinski zaštitio medijski pluralizam
  , od presudne je važnosti da se unaprijed utvrde objektivni, nediskriminatorni i proporcionalni kriteriji za obavješćivanje i procjenu učinka koncentracija na medijskom tržištu na medijski pluralizam. |
| --- | --- |

(41)

Nacionalne regulatorne vlasti ili tijela, koja imaju posebno stručno znanje u području medijskog pluralizma, trebala bi
  provoditi
  procjenu učinka koji koncentracija na medijskom tržištu ima na medijski pluralizam ako sama nisu imenovane vlasti ili tijela. Kako bi se
  istinski zaštitio medijski pluralizam
  , od presudne je važnosti da se unaprijed utvrde objektivni, nediskriminatorni i proporcionalni kriteriji za obavješćivanje i procjenu učinka koncentracija na medijskom tržištu na medijski pluralizam.

Obrazloženje

Nacionalna regulatorna tijela ili organi odgovorni su za procjenu koncentracije medija unutar svojih granica.

Amandman 28.

Uvodna izjava 42.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (42) | Kad koncentracija na medijskom tržištu predstavlja koncentraciju koja je obuhvaćena područjem primjene Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (55), primjena ove Uredbe ili bilo kojih pravila i postupaka koje države članice donesu na temelju ove Uredbe ne bi trebala utjecati na primjenu članka 21. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 139/2004. Sve mjere koje imenovane ili uključene nacionalne regulatorne vlasti ili tijela poduzmu na temelju svoje procjene učinka koncentracija na medijskom tržištu na medijski pluralizam
  i uredničku neovisnost
  trebale bi stoga biti usmjerene na zaštitu legitimnih interesa u smislu članka 21. stavka 4. trećeg podstavka Uredbe (EZ) br. 139/2004 i trebale bi biti u skladu s općim načelima i drugim odredbama prava Unije. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(42)

Kad koncentracija na medijskom tržištu predstavlja koncentraciju koja je obuhvaćena područjem primjene Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (55), primjena ove Uredbe ili bilo kojih pravila i postupaka koje države članice donesu na temelju ove Uredbe ne bi trebala utjecati na primjenu članka 21. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 139/2004. Sve mjere koje imenovane ili uključene nacionalne regulatorne vlasti ili tijela poduzmu na temelju svoje procjene učinka koncentracija na medijskom tržištu na medijski pluralizam
  i uredničku neovisnost
  trebale bi stoga biti usmjerene na zaštitu legitimnih interesa u smislu članka 21. stavka 4. trećeg podstavka Uredbe (EZ) br. 139/2004 i trebale bi biti u skladu s općim načelima i drugim odredbama prava Unije.

| (42) | Kad koncentracija na medijskom tržištu predstavlja koncentraciju koja je obuhvaćena područjem primjene Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (55), primjena ove Uredbe ili bilo kojih pravila i postupaka koje države članice donesu na temelju ove Uredbe ne bi trebala utjecati na primjenu članka 21. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 139/2004. Sve mjere koje imenovane ili uključene nacionalne regulatorne vlasti ili tijela poduzmu na temelju svoje procjene učinka koji koncentracija na medijskom tržištu ima na medijski pluralizam trebale bi stoga biti usmjerene na zaštitu
  slobode i pluralizma medija, uz uzimanje u obzir važnosti uredničke neovisnosti, kao
  legitimnih interesa u smislu članka 21. stavka 4. trećeg podstavka Uredbe (EZ) br. 139/2004 i trebale bi biti u skladu s općim načelima i drugim odredbama prava Unije. |
| --- | --- |

(42)

Kad koncentracija na medijskom tržištu predstavlja koncentraciju koja je obuhvaćena područjem primjene Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (55), primjena ove Uredbe ili bilo kojih pravila i postupaka koje države članice donesu na temelju ove Uredbe ne bi trebala utjecati na primjenu članka 21. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 139/2004. Sve mjere koje imenovane ili uključene nacionalne regulatorne vlasti ili tijela poduzmu na temelju svoje procjene učinka koji koncentracija na medijskom tržištu ima na medijski pluralizam trebale bi stoga biti usmjerene na zaštitu
  slobode i pluralizma medija, uz uzimanje u obzir važnosti uredničke neovisnosti, kao
  legitimnih interesa u smislu članka 21. stavka 4. trećeg podstavka Uredbe (EZ) br. 139/2004 i trebale bi biti u skladu s općim načelima i drugim odredbama prava Unije.

Obrazloženje

Trebalo bi istaknuti važnost medijskog pluralizma.

Amandman 29.

Uvodna izjava 43.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (43) | Odbor bi trebao biti ovlašten davati mišljenja o nacrtima odluka ili mišljenja imenovanih ili uključenih nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela ako koncentracije koje se moraju prijaviti mogu utjecati na funkcioniranje unutarnjeg medijskog tržišta. To bi bio slučaj, na primjer, ako takve koncentracije uključuju najmanje jednog poduzetnika s poslovnim nastanom u drugoj državi članici ili koji djeluje u više od jedne države članice
  ili ako dovode do toga da pružatelji medijskih usluga imaju znatan utjecaj na oblikovanje javnog mišljenja na određenom medijskom tržištu. Osim toga, ako relevantne nacionalne vlasti ili tijela nisu procijenila koncentraciju s obzirom na njezin utjecaj na pluralizam medija i uredničku neovisnost ili ako se nacionalne regulatorne vlasti ili tijela nisu savjetovala s Odborom o određenoj koncentraciji na medijskom tržištu, ali se smatra da bi ta koncentracija mogla utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta medijskih usluga, Odbor bi na zahtjev Komisije trebao moći dati mišljenje. U svakom slučaju, Komisija zadržava mogućnost izdavanja vlastitih mišljenja na temelju mišljenja koja je izradio Odbor. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(43)

Odbor bi trebao biti ovlašten davati mišljenja o nacrtima odluka ili mišljenja imenovanih ili uključenih nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela ako koncentracije koje se moraju prijaviti mogu utjecati na funkcioniranje unutarnjeg medijskog tržišta. To bi bio slučaj, na primjer, ako takve koncentracije uključuju najmanje jednog poduzetnika s poslovnim nastanom u drugoj državi članici ili koji djeluje u više od jedne države članice
  ili ako dovode do toga da pružatelji medijskih usluga imaju znatan utjecaj na oblikovanje javnog mišljenja na određenom medijskom tržištu. Osim toga, ako relevantne nacionalne vlasti ili tijela nisu procijenila koncentraciju s obzirom na njezin utjecaj na pluralizam medija i uredničku neovisnost ili ako se nacionalne regulatorne vlasti ili tijela nisu savjetovala s Odborom o određenoj koncentraciji na medijskom tržištu, ali se smatra da bi ta koncentracija mogla utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta medijskih usluga, Odbor bi na zahtjev Komisije trebao moći dati mišljenje. U svakom slučaju, Komisija zadržava mogućnost izdavanja vlastitih mišljenja na temelju mišljenja koja je izradio Odbor.

| (43) | Odbor bi trebao biti ovlašten davati mišljenja o nacrtima odluka ili mišljenja imenovanih ili uključenih nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela ako koncentracije koje se moraju prijaviti mogu utjecati na funkcioniranje unutarnjeg medijskog tržišta. To bi bio slučaj, na primjer, ako takve koncentracije uključuju najmanje jednog poduzetnika s poslovnim nastanom u drugoj državi članici ili koji djeluje u više od jedne države članice.
  Komisija bi trebala imati mogućnost izdavanja vlastitih mišljenja na temelju mišljenja Odbora. |
| --- | --- |

(43)

Odbor bi trebao biti ovlašten davati mišljenja o nacrtima odluka ili mišljenja imenovanih ili uključenih nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela ako koncentracije koje se moraju prijaviti mogu utjecati na funkcioniranje unutarnjeg medijskog tržišta. To bi bio slučaj, na primjer, ako takve koncentracije uključuju najmanje jednog poduzetnika s poslovnim nastanom u drugoj državi članici ili koji djeluje u više od jedne države članice.
  Komisija bi trebala imati mogućnost izdavanja vlastitih mišljenja na temelju mišljenja Odbora.

Obrazloženje

Naglasak bi trebao biti na pitanjima unutarnjeg tržišta.

Amandman 30.

Uvodna izjava 44.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (44) | Kako bi se osigurala pluralistička medijska tržišta, nacionalne vlasti ili tijela i Odbor trebali bi uzeti u obzir skup kriterija.
  Posebno bi trebalo razmotriti utjecaj na medijski pluralizam, među ostalim u prvom redu učinak na oblikovanje javnog mišljenja, uzimajući u obzir internet.
  Istodobno bi trebalo razmotriti bi li druge medijske kuće, koje pružaju različite i alternativne sadržaje, i dalje opstale na određenom tržištu ili tržištima nakon uspostave predmetne koncentracije na medijskom tržištu. Procjena zaštitnih mjera za uredničku neovisnost trebala bi uključivati ispitivanje mogućih rizika neopravdanog upletanja potencijalnog vlasnika, uprave ili upravljačke strukture u pojedinačne uredničke odluke stečenog ili spojenog subjekta. Trebalo bi uzeti u obzir i postojeće ili predviđene unutarnje zaštitne mjere čiji je cilj očuvanje neovisnosti pojedinačnih uredničkih odluka u uključenim medijskim poduzećima. Pri procjeni mogućih učinaka trebalo bi uzeti u obzir i učinke predmetne koncentracije na gospodarsku održivost subjekta ili subjekata koji podliježu koncentraciji te bi li, ako ne dođe do koncentracije, oni bili gospodarski održivi, u smislu da bi u srednjoročnom razdoblju mogli nastaviti pružati i dalje razvijati financijski održive i tehnološki prilagođene kvalitetne medijske usluge na tržištu te raspolagati potrebnim resursima. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(44)

Kako bi se osigurala pluralistička medijska tržišta, nacionalne vlasti ili tijela i Odbor trebali bi uzeti u obzir skup kriterija.
  Posebno bi trebalo razmotriti utjecaj na medijski pluralizam, među ostalim u prvom redu učinak na oblikovanje javnog mišljenja, uzimajući u obzir internet.
  Istodobno bi trebalo razmotriti bi li druge medijske kuće, koje pružaju različite i alternativne sadržaje, i dalje opstale na određenom tržištu ili tržištima nakon uspostave predmetne koncentracije na medijskom tržištu. Procjena zaštitnih mjera za uredničku neovisnost trebala bi uključivati ispitivanje mogućih rizika neopravdanog upletanja potencijalnog vlasnika, uprave ili upravljačke strukture u pojedinačne uredničke odluke stečenog ili spojenog subjekta. Trebalo bi uzeti u obzir i postojeće ili predviđene unutarnje zaštitne mjere čiji je cilj očuvanje neovisnosti pojedinačnih uredničkih odluka u uključenim medijskim poduzećima. Pri procjeni mogućih učinaka trebalo bi uzeti u obzir i učinke predmetne koncentracije na gospodarsku održivost subjekta ili subjekata koji podliježu koncentraciji te bi li, ako ne dođe do koncentracije, oni bili gospodarski održivi, u smislu da bi u srednjoročnom razdoblju mogli nastaviti pružati i dalje razvijati financijski održive i tehnološki prilagođene kvalitetne medijske usluge na tržištu te raspolagati potrebnim resursima.

| (44) | Kako bi se osigurala pluralistička medijska tržišta, države članice trebale bi utvrditi niz relevantnih kriterija koje treba uzimati u obzir.
  Posebno bi trebalo razmotriti utjecaj na medijski pluralizam, među ostalim u prvom redu učinak na oblikovanje javnog mišljenja, uzimajući u obzir internet.
  Pri odlučivanju o tome je li spajanje dopustivo treba razmotriti bi li subjekt preuzimatelj i subjekt koji je predmet preuzimanja ostali ekonomski održivi bez tog spajanja, postoje li alternative za osiguravanje njihove ekonomske održivosti te je li moguće poduzeti djelotvorne mjere za osiguravanje kontinuiteta medijskog pluralizma unatoč spajanju. |
| --- | --- |

(44)

Kako bi se osigurala pluralistička medijska tržišta, države članice trebale bi utvrditi niz relevantnih kriterija koje treba uzimati u obzir.
  Posebno bi trebalo razmotriti utjecaj na medijski pluralizam, među ostalim u prvom redu učinak na oblikovanje javnog mišljenja, uzimajući u obzir internet.
  Pri odlučivanju o tome je li spajanje dopustivo treba razmotriti bi li subjekt preuzimatelj i subjekt koji je predmet preuzimanja ostali ekonomski održivi bez tog spajanja, postoje li alternative za osiguravanje njihove ekonomske održivosti te je li moguće poduzeti djelotvorne mjere za osiguravanje kontinuiteta medijskog pluralizma unatoč spajanju.

Obrazloženje

Trebalo bi biti jasno da države članice imaju pravo i dužnost odlučivati o kriterijima koji su u skladu s utvrđenim načelima.

Amandman 31.

Uvodna izjava 50.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (50) | U okviru nastojanja da se poboljša funkcioniranje unutarnjeg tržišta medijskih usluga trebalo bi redovito pratiti rizike za funkcioniranje i otpornost unutarnjeg medijskog tržišta. Takvo bi praćenje trebalo biti usmjereno na pružanje detaljnih podataka i kvalitativnih procjena u vezi s otpornošću unutarnjeg tržišta medijskih usluga
  , među ostalim u vezi sa stupnjem tržišne koncentracije na nacionalnoj i regionalnoj razini i rizicima od vanjske manipulacije informacijama i upletanja
  . Ono bi se trebalo provoditi neovisno, na temelju pouzdanog popisa ključnih pokazatelja uspješnosti, koje Komisija razvija i redovito ažurira u suradnji s Odborom. S obzirom na brz razvoj rizika i tehnološki razvoj na unutarnjem medijskom tržištu, praćenje bi trebalo uključivati aktivnosti usmjerene na budućnost, kao što su testovi otpornosti na stres, kako bi se procijenila vjerojatna buduća otpornost unutarnjeg medijskog tržišta
  , upozorilo na ranjivost medijskog pluralizma i uredničke neovisnosti
  i poboljšali upravljanje, kvaliteta podataka i upravljanje rizicima. Praćenje bi posebice trebalo obuhvaćati razinu prekogranične aktivnosti i ulaganja
  , regulatornu suradnju i konvergenciju u regulaciji medija, prepreke pružanju medijskih usluga, među ostalim u digitalnom okruženju,
  te transparentnost i pravednost raspodjele gospodarskih izvora na unutarnjem medijskom tržištu. U okviru njega trebalo bi uzeti u obzir i šira kretanja na unutarnjem medijskom tržištu
  i nacionalnim medijskim tržištima te nacionalno zakonodavstvo koje utječe na pružatelje medijskih usluga. Osim toga, praćenjem bi trebalo osigurati pregled mjera koje su pružatelji medijskih usluga poduzeli kako bi zajamčili neovisnost pojedinačnih uredničkih odluka, uključujući one predložene u priloženoj Preporuci.
  Kako bi se osigurali najviši standardi takvog praćenja, Odbor bi trebao biti uključen na odgovarajući način, s obzirom na to da okuplja subjekte sa specijaliziranim stručnim znanjem o medijskom tržištu. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(50)

U okviru nastojanja da se poboljša funkcioniranje unutarnjeg tržišta medijskih usluga trebalo bi redovito pratiti rizike za funkcioniranje i otpornost unutarnjeg medijskog tržišta. Takvo bi praćenje trebalo biti usmjereno na pružanje detaljnih podataka i kvalitativnih procjena u vezi s otpornošću unutarnjeg tržišta medijskih usluga
  , među ostalim u vezi sa stupnjem tržišne koncentracije na nacionalnoj i regionalnoj razini i rizicima od vanjske manipulacije informacijama i upletanja
  . Ono bi se trebalo provoditi neovisno, na temelju pouzdanog popisa ključnih pokazatelja uspješnosti, koje Komisija razvija i redovito ažurira u suradnji s Odborom. S obzirom na brz razvoj rizika i tehnološki razvoj na unutarnjem medijskom tržištu, praćenje bi trebalo uključivati aktivnosti usmjerene na budućnost, kao što su testovi otpornosti na stres, kako bi se procijenila vjerojatna buduća otpornost unutarnjeg medijskog tržišta
  , upozorilo na ranjivost medijskog pluralizma i uredničke neovisnosti
  i poboljšali upravljanje, kvaliteta podataka i upravljanje rizicima. Praćenje bi posebice trebalo obuhvaćati razinu prekogranične aktivnosti i ulaganja
  , regulatornu suradnju i konvergenciju u regulaciji medija, prepreke pružanju medijskih usluga, među ostalim u digitalnom okruženju,
  te transparentnost i pravednost raspodjele gospodarskih izvora na unutarnjem medijskom tržištu. U okviru njega trebalo bi uzeti u obzir i šira kretanja na unutarnjem medijskom tržištu
  i nacionalnim medijskim tržištima te nacionalno zakonodavstvo koje utječe na pružatelje medijskih usluga. Osim toga, praćenjem bi trebalo osigurati pregled mjera koje su pružatelji medijskih usluga poduzeli kako bi zajamčili neovisnost pojedinačnih uredničkih odluka, uključujući one predložene u priloženoj Preporuci.
  Kako bi se osigurali najviši standardi takvog praćenja, Odbor bi trebao biti uključen na odgovarajući način, s obzirom na to da okuplja subjekte sa specijaliziranim stručnim znanjem o medijskom tržištu.

| (50) | U okviru nastojanja da se poboljša funkcioniranje unutarnjeg tržišta medijskih usluga trebalo bi redovito pratiti rizike za funkcioniranje i otpornost unutarnjeg medijskog tržišta. Takvo bi praćenje trebalo biti usmjereno na pružanje detaljnih podataka i kvalitativnih procjena u vezi s otpornošću unutarnjeg tržišta
  u pogledu
  medijskih usluga.
  Treba uključiti i kretanja na razini država članica, prije svega kako bi se u obzir uzela interakcija između unutarnjeg tržišta i nacionalnih tržišta, kao i utjecaj na slobodu i pluralizam medija na raznim razinama.
  Ono bi se trebalo provoditi neovisno, na temelju pouzdanog popisa ključnih pokazatelja uspješnosti, koje Komisija razvija i redovito ažurira u suradnji s Odborom. S obzirom na brz razvoj rizika i tehnološki razvoj na unutarnjem medijskom tržištu, praćenje bi trebalo uključivati aktivnosti usmjerene na budućnost, kao što su testovi otpornosti na stres, kako bi se procijenila vjerojatna buduća otpornost unutarnjeg medijskog tržišta i poboljšali upravljanje, kvaliteta podataka i upravljanje rizicima. Praćenje bi posebice trebalo obuhvaćati razinu prekogranične aktivnosti i ulaganja te transparentnost i pravednost raspodjele gospodarskih izvora na unutarnjem medijskom tržištu. U okviru njega trebalo bi uzeti u obzir i šira kretanja na unutarnjem medijskom tržištu
  , kao i na nacionalnim medijskim tržištima
  . Kako bi se osigurali najviši standardi takvog praćenja, Odbor bi trebao biti uključen na odgovarajući način, s obzirom na to da okuplja subjekte sa specijaliziranim stručnim znanjem o medijskom tržištu. |
| --- | --- |

(50)

U okviru nastojanja da se poboljša funkcioniranje unutarnjeg tržišta medijskih usluga trebalo bi redovito pratiti rizike za funkcioniranje i otpornost unutarnjeg medijskog tržišta. Takvo bi praćenje trebalo biti usmjereno na pružanje detaljnih podataka i kvalitativnih procjena u vezi s otpornošću unutarnjeg tržišta
  u pogledu
  medijskih usluga.
  Treba uključiti i kretanja na razini država članica, prije svega kako bi se u obzir uzela interakcija između unutarnjeg tržišta i nacionalnih tržišta, kao i utjecaj na slobodu i pluralizam medija na raznim razinama.
  Ono bi se trebalo provoditi neovisno, na temelju pouzdanog popisa ključnih pokazatelja uspješnosti, koje Komisija razvija i redovito ažurira u suradnji s Odborom. S obzirom na brz razvoj rizika i tehnološki razvoj na unutarnjem medijskom tržištu, praćenje bi trebalo uključivati aktivnosti usmjerene na budućnost, kao što su testovi otpornosti na stres, kako bi se procijenila vjerojatna buduća otpornost unutarnjeg medijskog tržišta i poboljšali upravljanje, kvaliteta podataka i upravljanje rizicima. Praćenje bi posebice trebalo obuhvaćati razinu prekogranične aktivnosti i ulaganja te transparentnost i pravednost raspodjele gospodarskih izvora na unutarnjem medijskom tržištu. U okviru njega trebalo bi uzeti u obzir i šira kretanja na unutarnjem medijskom tržištu
  , kao i na nacionalnim medijskim tržištima
  . Kako bi se osigurali najviši standardi takvog praćenja, Odbor bi trebao biti uključen na odgovarajući način, s obzirom na to da okuplja subjekte sa specijaliziranim stručnim znanjem o medijskom tržištu.

Obrazloženje

Zadaće Komisije trebale bi biti usmjerene na aspekte povezane s unutarnjim tržištem. To svakako treba uključivati razmatranje kretanja na medijskim tržištima u državama članicama, osobito s obzirom na to da ona mogu biti u interakciji s jedinstvenim tržištem. Pregled mogućih ranjivosti i upozoravanje na njih također mogu pomoći da se osmisle odgovarajuće mjere za zaštitu slobode i pluralizma medija.

Amandman 32.

Uvodna izjava 51.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (51) | Kako bi se pripremili temelji za ispravnu provedbu ove Uredbe, njezine odredbe
  koje se odnose na neovisna tijela za medije, Odbor i potrebne izmjene Direktive 2010/13/EU (članci od 7. do 12. i članak 27. ove Uredbe)
  trebale bi se primjenjivati
  tri mjeseca
  nakon stupanja na snagu Akta
  , a sve ostale odredbe ove Uredbe primjenjivat će se šest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe
  .
  To je osobito potrebno radi osiguravanja pravodobnog osnivanja Odbora kako bi se osigurala uspješna provedba Uredbe
  . |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(51)

Kako bi se pripremili temelji za ispravnu provedbu ove Uredbe, njezine odredbe
  koje se odnose na neovisna tijela za medije, Odbor i potrebne izmjene Direktive 2010/13/EU (članci od 7. do 12. i članak 27. ove Uredbe)
  trebale bi se primjenjivati
  tri mjeseca
  nakon stupanja na snagu Akta
  , a sve ostale odredbe ove Uredbe primjenjivat će se šest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe
  .
  To je osobito potrebno radi osiguravanja pravodobnog osnivanja Odbora kako bi se osigurala uspješna provedba Uredbe
  .

| (51) | Kako bi se pripremili temelji za ispravnu provedbu ove Uredbe, njezine odredbe trebale bi se
  suštinski
  primjenjivati
  20 mjeseci
  nakon stupanja na snagu Akta. |
| --- | --- |

(51)

Kako bi se pripremili temelji za ispravnu provedbu ove Uredbe, njezine odredbe trebale bi se
  suštinski
  primjenjivati
  20 mjeseci
  nakon stupanja na snagu Akta.

Obrazloženje

Budući da će države članice možda morati prilagoditi svoje nacionalne regulatorne sustave, Uredbom bi trebalo utvrditi primjereni vremenski okvir.

Amandman 33.

Članak 1. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Ovom Uredbom utvrđuju se zajednička pravila za pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta medijskih usluga, uključujući osnivanje Europskog odbora za medijske usluge, uz istodobno
  očuvanje kvalitete
  medijskih usluga. | 1.   Ovom Uredbom utvrđuju se zajednička pravila za pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta
  u pogledu
  medijskih usluga, uključujući osnivanje Europskog odbora za medijske usluge, uz istodobno
  nastojanje da se očuva kvaliteta
  medijskih usluga.




  2.
     
  Uredbom se utvrđuju, u mjeri u kojoj je to potrebno za postizanje cilja iz stavka 1., zajednička osnovna načela kao minimalni standardi za sigurno i neometano funkcioniranje medijskih usluga i aktivnosti novinara, uz istodobno osiguravanje neovisnosti i pluralizma medija. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Ovom Uredbom utvrđuju se zajednička pravila za pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta medijskih usluga, uključujući osnivanje Europskog odbora za medijske usluge, uz istodobno
  očuvanje kvalitete
  medijskih usluga.

1.   Ovom Uredbom utvrđuju se zajednička pravila za pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta
  u pogledu
  medijskih usluga, uključujući osnivanje Europskog odbora za medijske usluge, uz istodobno
  nastojanje da se očuva kvaliteta
  medijskih usluga.

2.
     
  Uredbom se utvrđuju, u mjeri u kojoj je to potrebno za postizanje cilja iz stavka 1., zajednička osnovna načela kao minimalni standardi za sigurno i neometano funkcioniranje medijskih usluga i aktivnosti novinara, uz istodobno osiguravanje neovisnosti i pluralizma medija.

Obrazloženje

Obrazloženje

Cilj i područje primjene Uredbe trebali bi odražavati područje nadležnosti Europske unije te stoga treba jasno uputiti na usklađivanje unutarnjeg tržišta. Medijske usluge dio su unutarnjeg tržišta; međutim, ne bi trebalo govoriti o jedinstvenom „unutarnjem tržištu medijskih usluga”, pogotovo jer se mediji u svim svojim oblicima unatoč svojoj neprestanoj konvergenciji iz perspektive korisnika ne mogu smatrati dijelom jednog jedinstvenog tržišta. Osim toga, kako bi se smisleno opisalo područje primjene Uredbe i objasnili njezini ciljevi, trebalo bi pojasniti da je cilj predmetnog pravnog akta izraditi zajedničke minimalne standarde koji se odnose na aktivnosti pružatelja medijskih usluga i novinara te promicati prekogranične aktivnosti s obzirom na neovisnost i pluralizam medija.

Amandman 34.

Amandman 34.

Članak 1. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2
  .   Ova Uredba ne utječe na pravila utvrđena: | 3.
     Ova Uredba ne utječe na pravila utvrđena: |
| (a) | Direktivom 2000/31/EZ; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2
  .   Ova Uredba ne utječe na pravila utvrđena:

3.
     Ova Uredba ne utječe na pravila utvrđena:

(a)

Direktivom 2000/31/EZ;

| (
  b
  ) | Direktivom 2019/790/EU; |
| --- | --- |

(
  b
  )

b

Direktivom 2019/790/EU;

[...]

| (a) | Direktivom 2000/31/EZ; |
| --- | --- |

(a)

Direktivom 2000/31/EZ;

| (b) | Direktivom 2010/13/EU, uz iznimku izmjena koje proizlaze iz članka 27. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(b)

(b)

Direktivom 2010/13/EU, uz iznimku izmjena koje proizlaze iz članka 27. ove Uredbe;

Direktivom 2010/13/EU, uz iznimku izmjena koje proizlaze iz članka 27. ove Uredbe;

| (
  c
  ) | Direktivom 2019/790/EU; |
| --- | --- |

(
  c
  )

c

Direktivom 2019/790/EU;

[...]

Obrazloženje

Obrazloženje

Trebalo bi zadržati norme utvrđene Direktivom o audiovizualnim medijskim uslugama (2010/13/EU). Time se pojašnjava da na njezine zahtjeve ne utječu ni dodatne odredbe ovog pravnog akta.

Amandman 35.

Amandman 35.

Članak 1. stavak 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 3.
     
  Ova Uredba ne utječe na mogućnost da države članice donesu detaljnija pravila u područjima obuhvaćenima poglavljem II. i odjeljkom 5. poglavlja III., ako su ta pravila u skladu sa zakonodavstvom Unije. | 4.
     
  Države članice i dalje mogu zahtijevati od medijskih servisa u svojoj nadležnosti da poštuju iscrpnija ili stroža pravila u područjima obuhvaćenima ovom Direktivom pod uvjetom da su ta pravila u skladu s pravom Unije. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

3.
     
  Ova Uredba ne utječe na mogućnost da države članice donesu detaljnija pravila u područjima obuhvaćenima poglavljem II. i odjeljkom 5. poglavlja III., ako su ta pravila u skladu sa zakonodavstvom Unije.

4.
     
  Države članice i dalje mogu zahtijevati od medijskih servisa u svojoj nadležnosti da poštuju iscrpnija ili stroža pravila u područjima obuhvaćenima ovom Direktivom pod uvjetom da su ta pravila u skladu s pravom Unije.

Obrazloženje

Obrazloženje

U skladu s europskim Ugovorima, kulturni suverenitet, a time i nadležnost za regulaciju medija, imaju države članice. Europska unija mora poštovati raznolikost kultura i ima samo dodatnu i pomoćnu nadležnost u tom području, što je zaštićeno člankom 167. u vezi s člankom 6. točkom (c) UFEU-a. U skladu s tim, kao i u Direktivi o audiovizualnim medijskim uslugama, usklađivanje ne bi smjelo prelaziti okvire minimalnih standarda.

Amandman 36.

Amandman 36.

Članak 2. točka 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 3. | „javni pružatelj medijskih usluga” znači pružatelj medijskih usluga kojemu je povjerena zadaća javne službe
  prema nacionalnom zakonodavstvu ili
  koji prima nacionalna javna sredstva za ispunjavanje takve zadaće; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

3.

„javni pružatelj medijskih usluga” znači pružatelj medijskih usluga kojemu je povjerena zadaća javne službe
  prema nacionalnom zakonodavstvu ili
  koji prima nacionalna javna sredstva za ispunjavanje takve zadaće;

prema nacionalnom zakonodavstvu ili

| 3. | „javni pružatelj medijskih usluga” znači pružatelj medijskih usluga kojemu je povjerena zadaća javne službe
  i
  koji prima nacionalna javna sredstva za ispunjavanje takve zadaće; |
| --- | --- |

3.

„javni pružatelj medijskih usluga” znači pružatelj medijskih usluga kojemu je povjerena zadaća javne službe
  i
  koji prima nacionalna javna sredstva za ispunjavanje takve zadaće;

i

Obrazloženje

Obrazloženje

Financiranje je ključan čimbenik za relevantnost ponude javnih usluga na unutarnjem tržištu i ključan element javnih medija. Osim toga, otvorenost pojma „zadaća” nije prikladna za smisleno ograničavanje područja primjene. Na primjer, njime bi se neopravdano mogli obuhvatiti i privatni pružatelji medijskih usluga koji podliježu zahtjevima pluralizma u skladu sa zakonom.

Amandman 37.

Amandman 37.

Članak 2. točka 10.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 10. | „pružatelj vrlo velike internetske platforme” znači pružatelj internetske platforme koja je određena kao vrlo velika internetska platforma u skladu s člankom 2
  5
  . stavkom 4. Uredbe (EU) 2022/
  XXX
  [Akt o digitalnim uslugama]; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

10.

10.

„pružatelj vrlo velike internetske platforme” znači pružatelj internetske platforme koja je određena kao vrlo velika internetska platforma u skladu s člankom 2
  5
  . stavkom 4. Uredbe (EU) 2022/
  XXX
  [Akt o digitalnim uslugama];

5

XXX

| 10. | „pružatelj vrlo velike internetske platforme” znači pružatelj internetske platforme koja je određena kao vrlo velika internetska platforma u skladu s člankom 3
  3
  . stavkom 4. Uredbe (EU) 2022/
  2065
  [Akt o digitalnim uslugama]; |
| --- | --- |

10.

10.

„pružatelj vrlo velike internetske platforme” znači pružatelj internetske platforme koja je određena kao vrlo velika internetska platforma u skladu s člankom 3
  3
  . stavkom 4. Uredbe (EU) 2022/
  2065
  [Akt o digitalnim uslugama];

3

2065

| 11. | „pružatelj vrlo velike internetske tražilice” znači pružatelj internetske tražilice koja je određena kao vrlo velika internetska tražilica u skladu s člankom 33. stavkom 4. Uredbe (EU) 2022/2065 [Akt o digitalnim uslugama]; |
| --- | --- |

11.

11.

„pružatelj vrlo velike internetske tražilice” znači pružatelj internetske tražilice koja je određena kao vrlo velika internetska tražilica u skladu s člankom 33. stavkom 4. Uredbe (EU) 2022/2065 [Akt o digitalnim uslugama];

Obrazloženje

Obrazloženje

Dodaje se definicija u skladu s Aktom o digitalnim uslugama (1) za potrebe uključivanja u članak 17.

1

Amandman 38.

Amandman 38.

Članak 2. točka 15.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 15. | „državno oglašavanje” znači plasman, objavljivanje ili širenje, putem medijskog servisa, promotivne ili samopromotivne poruke, obično u zamjenu za plaćanje ili drugu naknadu, od strane ili u ime
  nacionalnog ili regionalnog
  javnog tijela ili za to tijelo, npr. nacionalne, savezne ili regionalne vlade, regulatorne vlasti ili tijela te poduzeća u državnom vlasništvu ili drugi subjekti pod državnom kontrolom na nacionalnoj ili regionalnoj razini ili lokalna vlada teritorijalne jedinice s više od
  milijun
  stanovnika; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

15.

15.

„državno oglašavanje” znači plasman, objavljivanje ili širenje, putem medijskog servisa, promotivne ili samopromotivne poruke, obično u zamjenu za plaćanje ili drugu naknadu, od strane ili u ime
  nacionalnog ili regionalnog
  javnog tijela ili za to tijelo, npr. nacionalne, savezne ili regionalne vlade, regulatorne vlasti ili tijela te poduzeća u državnom vlasništvu ili drugi subjekti pod državnom kontrolom na nacionalnoj ili regionalnoj razini ili lokalna vlada teritorijalne jedinice s više od
  milijun
  stanovnika;

nacionalnog ili regionalnog

milijun

| 15. | „državno oglašavanje” znači plasman, objavljivanje ili širenje, putem medijskog servisa, promotivne ili samopromotivne poruke, obično u zamjenu za plaćanje ili drugu naknadu, od strane ili u ime javnog tijela ili za to tijelo, npr.
  tijela EU-a ili
  nacionalne, savezne ili regionalne vlade, regulatorne vlasti ili tijela te poduzeća u državnom vlasništvu ili drugi subjekti pod državnom kontrolom na nacionalnoj ili regionalnoj razini ili lokalna vlada teritorijalne jedinice s više od
  100 000
  stanovnika
  , pri čemu se kriterij u pogledu stanovništva treba razmatrati imajući u vidu definiciju minimalnog praga godišnje potrošnje
  ; |
| --- | --- |

15.

15.

„državno oglašavanje” znači plasman, objavljivanje ili širenje, putem medijskog servisa, promotivne ili samopromotivne poruke, obično u zamjenu za plaćanje ili drugu naknadu, od strane ili u ime javnog tijela ili za to tijelo, npr.
  tijela EU-a ili
  nacionalne, savezne ili regionalne vlade, regulatorne vlasti ili tijela te poduzeća u državnom vlasništvu ili drugi subjekti pod državnom kontrolom na nacionalnoj ili regionalnoj razini ili lokalna vlada teritorijalne jedinice s više od
  100 000
  stanovnika
  , pri čemu se kriterij u pogledu stanovništva treba razmatrati imajući u vidu definiciju minimalnog praga godišnje potrošnje
  ;

tijela EU-a ili

100 000

, pri čemu se kriterij u pogledu stanovništva treba razmatrati imajući u vidu definiciju minimalnog praga godišnje potrošnje

Obrazloženje

Obrazloženje

Što se tiče državnog oglašavanja, trebalo bi uključiti i sam EU. Međutim, prag od jednog milijuna nije realističan za manje države članice. Snižavanjem praga u pogledu stanovništva i razmatranjem tog praga zajedno s minimalnim pragom godišnje potrošnje smanjuje se rizik od nedostatne transparentnosti a istodobno se izbjegava stvaranje nerazmjernog administrativnog opterećenja povezanog sa zahtjevima za izvješćivanje.

Amandman 39.

Amandman 39.

Članak 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Prava primatelja medijskih usluga




  Primatelji medijskih usluga u Uniji imaju pravo primati različite vijesti i sadržaje o aktualnim temama, proizvedene uz poštovanje uredničke slobode pružatelja medijskih usluga, u korist javnog diskursa. | Osiguravanje slobode i pluralizma medija




  Ne dovodeći u pitanje svoje nacionalne ustavne zakone i u skladu s člankom 11. i drugim temeljnim pravima iz Povelje Europske unije o temeljnim pravima te uz poštovanje temeljnih sloboda unutarnjeg tržišta, države članice osiguravaju odgovarajući zakonodavni i administrativni okvir kako bi se zajamčio istinski pluralizam i neovisnost medija, pri čemu se uzima u obzir i perspektiva korisnika. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Prava primatelja medijskih usluga

Prava primatelja medijskih usluga

Primatelji medijskih usluga u Uniji imaju pravo primati različite vijesti i sadržaje o aktualnim temama, proizvedene uz poštovanje uredničke slobode pružatelja medijskih usluga, u korist javnog diskursa.

Primatelji medijskih usluga u Uniji imaju pravo primati različite vijesti i sadržaje o aktualnim temama, proizvedene uz poštovanje uredničke slobode pružatelja medijskih usluga, u korist javnog diskursa.

Osiguravanje slobode i pluralizma medija

Osiguravanje slobode i pluralizma medija

Ne dovodeći u pitanje svoje nacionalne ustavne zakone i u skladu s člankom 11. i drugim temeljnim pravima iz Povelje Europske unije o temeljnim pravima te uz poštovanje temeljnih sloboda unutarnjeg tržišta, države članice osiguravaju odgovarajući zakonodavni i administrativni okvir kako bi se zajamčio istinski pluralizam i neovisnost medija, pri čemu se uzima u obzir i perspektiva korisnika.

Ne dovodeći u pitanje svoje nacionalne ustavne zakone i u skladu s člankom 11. i drugim temeljnim pravima iz Povelje Europske unije o temeljnim pravima te uz poštovanje temeljnih sloboda unutarnjeg tržišta, države članice osiguravaju odgovarajući zakonodavni i administrativni okvir kako bi se zajamčio istinski pluralizam i neovisnost medija, pri čemu se uzima u obzir i perspektiva korisnika.

Obrazloženje

Obrazloženje

Sloboda informiranja pravno je priznato temeljno pravo. Međutim, potrebno ju je dodatno definirati i odmjeravati njezinu važnost u odnosu na druge pravne interese. Područje primjene zakonskog prava u tom je pogledu nejasno i trebalo bi ga podvrgnuti dodatnom pravnom definiranju. Kad je riječ o lokalnim i regionalnim ponudama, upitna je relevantnost tog standarda za unutarnje tržište.

S druge strane, države članice imaju pravo i dužnost osigurati raznolikost mišljenja i medija te u tom smislu donositi svoje propise o medijima. Pri formuliranju svojih propisa o medijima dužne su poštovati temeljne slobode unutarnjeg tržišta u mjeri u kojoj se one odnose na prekogranično pružanje medijskih usluga. U skladu s tim, kao što je Europska komisija navela u svojim izvješćima o vladavini prava, velika većina država članica već ima učinkovite propise kojima se uređuje raznoliko medijsko okruženje s neovisnim medijima i koji su u skladu s europskim vrijednostima, standardima i ciljevima. To ne bi smjelo umanjiti napore država članica da nastave ispunjavati svoje obveze uz najveću moguću predanost, posebno ako postoje manjkavosti, s obzirom na to da su utvrđeni deficiti i negativne tendencije u području neovisnosti i raznolikosti medija.

Stoga bi se ta obveza trebala naglasiti u predmetnom pravnom aktu i biti ugrađena u zakonodavstvo kako bi Unija i njezine države članice mogle zajednički suzbijati sustavne deficite bez narušavanja funkcioniranja medijskih sustava.

Amandman 40.

Amandman 40.

Članak 4. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Prava pružatelja medijskih usluga



  1.   
  Pružatelji
  medijskih usluga
  imaju pravo
  obavljati svoje gospodarske aktivnosti na unutarnjem tržištu bez ograničenja, osim onih dopuštenih zakonodavstvom Unije. | Neovisnost medija



  1.   
  Države članice predviđaju odgovarajuće mjere kako bi osigurale da pružatelji
  medijskih usluga
  mogu
  obavljati svoje gospodarske aktivnosti na unutarnjem tržištu bez ograničenja, osim onih dopuštenih zakonodavstvom Unije. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Prava pružatelja medijskih usluga

Prava pružatelja medijskih usluga

1.   
  Pružatelji
  medijskih usluga
  imaju pravo
  obavljati svoje gospodarske aktivnosti na unutarnjem tržištu bez ograničenja, osim onih dopuštenih zakonodavstvom Unije.

Neovisnost medija

Neovisnost medija

1.   
  Države članice predviđaju odgovarajuće mjere kako bi osigurale da pružatelji
  medijskih usluga
  mogu
  obavljati svoje gospodarske aktivnosti na unutarnjem tržištu bez ograničenja, osim onih dopuštenih zakonodavstvom Unije.

Obrazloženje

Obrazloženje

Pravo predviđeno u predloženoj uredbi i dalje je nejasno te je stoga po svemu sudeći teško provedivo. Međutim, ako bi se pružatelji medijskih usluga mogli izravno obraćati sudovima sa svojim zahtjevima, to bi bilo prikladno za osporavanje svih mjera država članica koje tiču pružatelja medijskih usluga, uključujući sve opravdane mjere koje poduzmu regulatorna tijela. Budući da se prava pružatelja medijskih usluga i novinara, zajamčena temeljnim pravima i slobodama, moraju dodatno definirati te su kao takva dio pravnog sustava države članice, od država članica trebalo bi zahtijevati da ta prava poštuju na odgovarajući način.

Amandman 41.

Amandman 41.

Članak 4. stavak 2. točka (a)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (a) | upletati se i na koji način, izravno ili neizravno, u uredničke politike i odluke pružatelja medijskih usluga niti pokušati utjecati na njih; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(a)

upletati se i na koji način, izravno ili neizravno, u uredničke politike i odluke pružatelja medijskih usluga niti pokušati utjecati na njih;

| (a) | upletati se i na koji način, izravno ili neizravno, u uredničke politike i odluke pružatelja medijskih usluga niti pokušati utjecati na njih;
  time se ne dovode u pitanje ni pravni zahtjevi čiji je cilj opći interes ni provedba tih zahtjeva, posebno kad su posrijedi raznolikost, nezakoniti sadržaji ili zaštita maloljetnika u medijima, ali ni definicija zadaće javnih medija u pružanju javnih usluga; |
| --- | --- |

(a)

upletati se i na koji način, izravno ili neizravno, u uredničke politike i odluke pružatelja medijskih usluga niti pokušati utjecati na njih;
  time se ne dovode u pitanje ni pravni zahtjevi čiji je cilj opći interes ni provedba tih zahtjeva, posebno kad su posrijedi raznolikost, nezakoniti sadržaji ili zaštita maloljetnika u medijima, ali ni definicija zadaće javnih medija u pružanju javnih usluga;

time se ne dovode u pitanje ni pravni zahtjevi čiji je cilj opći interes ni provedba tih zahtjeva, posebno kad su posrijedi raznolikost, nezakoniti sadržaji ili zaštita maloljetnika u medijima, ali ni definicija zadaće javnih medija u pružanju javnih usluga;

Obrazloženje

Obrazloženje

Trebalo bi pojasniti da zabrana vršenja bilo kakvog utjecaja na uredničke strategije ili odluke pružatelja medijskih usluga ne uključuje mjere nacionalnih regulatornih tijela usmjerene na poštovanje ili provedbu zakonski utvrđenih zahtjeva, posebno u pogledu ponude pružatelja medijskih usluga.

Amandman 42.

Amandman 42.

Članak 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Zaštitne mjere za neovisno funkcioniranje javnih pružatelja medijskih usluga | Javni medijski servisi |
| 1.
     
  Javni pružatelji medijskih usluga dužni su svojoj publici na nepristran način pružati različite informacije i mišljenja, u skladu sa svojom zadaćom javne službe. | 1.
     
  Države članice mogu osigurati javne medijske servise koji služe njihovim demokratskim, društvenim i kulturnim potrebama. |
| 2.
     
  Čelna osoba uprave i članovi upravnog odbora javnih pružatelja medijskih usluga imenuju se transparentnim, otvorenim i nediskriminatornim postupkom te na temelju transparentnih, objektivnih, nediskriminatornih i proporcionalnih kriterija koji su unaprijed utvrđeni nacionalnim zakonodavstvom. | 2.
     
  Financiranje javnih medijskih servisa služi za pružanje javne usluge, pri čemu se uzimaju u obzir potrebe ispunjenja te zadaće. U tu svrhu države članice uvode mehanizme kojima se osigurava odgovarajuće financiranje, na predvidljivoj osnovi i u skladu sa zadaćom koja je utvrđena zakonom ili na temelju postupaka utvrđenih zakonom. |
| Trajanje njihova mandata utvrđuje se nacionalnim zakonodavstvom te mora biti primjereno i dovoljno da osigura stvarnu neovisnost javnog pružatelja medijskih usluga. Oni mogu biti razriješeni dužnosti prije isteka mandata samo iznimno ako više ne ispunjavaju zakonski unaprijed definirane i nacionalnim zakonodavstvom utvrđene uvjete za obavljanje svojih dužnosti ili zbog konkretnih razloga nezakonitog ponašanja ili teške povrede, unaprijed definiranih nacionalnim zakonodavstvom. | |
| Odluke o razrješenju dužnosti moraju biti propisno obrazložene, pri čemu predmetne osobe moraju biti prethodno obaviještene o njima, te moraju uključivati mogućnost sudskog preispitivanja. Razlozi za razrješenje dužnosti moraju se staviti na raspolaganje javnosti. | |
| 3.
     
  Države članice dužne su pobrinuti se da javni pružatelji medijskih usluga raspolažu odgovarajućim i stabilnim financijskim sredstvima za ispunjavanje svoje zadaće javne službe. Ta sredstva moraju biti takva da se štiti urednička neovisnost. | 3.
     
  Ne dovodeći u pitanje nadležnost država članica da dodjeljuju, definiraju i organiziraju zadaće pružanja javnih usluga, države članice poduzimaju korake kako bi osigurale da javni medijski servisi vode računa o potrebi za zaštitom pluralizma. U tu svrhu od pružatelja javnih usluga posebno bi trebalo zahtijevati da na uravnotežen način predstavljaju što više tema i mišljenja te da u izvještavanju poštuju načela objektivnosti i nepristranosti. |
| 4.
     
  Države članice određuju jedno ili više neovisnih vlasti ili tijela za praćenje usklađenosti sa stavcima od 1. do 3. | 4.
     
  Pri definiranju i organizaciji svojih javnih medijskih servisa države članice uvode odgovarajuće mjere kako bi osigurale njihovu uredničku neovisnost i neovisnost svojih nadzornih tijela ili organa. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Zaštitne mjere za neovisno funkcioniranje javnih pružatelja medijskih usluga

Zaštitne mjere za neovisno funkcioniranje javnih pružatelja medijskih usluga

Javni medijski servisi

Javni medijski servisi

1.
     
  Javni pružatelji medijskih usluga dužni su svojoj publici na nepristran način pružati različite informacije i mišljenja, u skladu sa svojom zadaćom javne službe.

1.
     
  Države članice mogu osigurati javne medijske servise koji služe njihovim demokratskim, društvenim i kulturnim potrebama.

2.
     
  Čelna osoba uprave i članovi upravnog odbora javnih pružatelja medijskih usluga imenuju se transparentnim, otvorenim i nediskriminatornim postupkom te na temelju transparentnih, objektivnih, nediskriminatornih i proporcionalnih kriterija koji su unaprijed utvrđeni nacionalnim zakonodavstvom.

2.
     
  Financiranje javnih medijskih servisa služi za pružanje javne usluge, pri čemu se uzimaju u obzir potrebe ispunjenja te zadaće. U tu svrhu države članice uvode mehanizme kojima se osigurava odgovarajuće financiranje, na predvidljivoj osnovi i u skladu sa zadaćom koja je utvrđena zakonom ili na temelju postupaka utvrđenih zakonom.

Trajanje njihova mandata utvrđuje se nacionalnim zakonodavstvom te mora biti primjereno i dovoljno da osigura stvarnu neovisnost javnog pružatelja medijskih usluga. Oni mogu biti razriješeni dužnosti prije isteka mandata samo iznimno ako više ne ispunjavaju zakonski unaprijed definirane i nacionalnim zakonodavstvom utvrđene uvjete za obavljanje svojih dužnosti ili zbog konkretnih razloga nezakonitog ponašanja ili teške povrede, unaprijed definiranih nacionalnim zakonodavstvom.

Trajanje njihova mandata utvrđuje se nacionalnim zakonodavstvom te mora biti primjereno i dovoljno da osigura stvarnu neovisnost javnog pružatelja medijskih usluga. Oni mogu biti razriješeni dužnosti prije isteka mandata samo iznimno ako više ne ispunjavaju zakonski unaprijed definirane i nacionalnim zakonodavstvom utvrđene uvjete za obavljanje svojih dužnosti ili zbog konkretnih razloga nezakonitog ponašanja ili teške povrede, unaprijed definiranih nacionalnim zakonodavstvom.

Odluke o razrješenju dužnosti moraju biti propisno obrazložene, pri čemu predmetne osobe moraju biti prethodno obaviještene o njima, te moraju uključivati mogućnost sudskog preispitivanja. Razlozi za razrješenje dužnosti moraju se staviti na raspolaganje javnosti.

Odluke o razrješenju dužnosti moraju biti propisno obrazložene, pri čemu predmetne osobe moraju biti prethodno obaviještene o njima, te moraju uključivati mogućnost sudskog preispitivanja. Razlozi za razrješenje dužnosti moraju se staviti na raspolaganje javnosti.

3.
     
  Države članice dužne su pobrinuti se da javni pružatelji medijskih usluga raspolažu odgovarajućim i stabilnim financijskim sredstvima za ispunjavanje svoje zadaće javne službe. Ta sredstva moraju biti takva da se štiti urednička neovisnost.

3.
     
  Ne dovodeći u pitanje nadležnost država članica da dodjeljuju, definiraju i organiziraju zadaće pružanja javnih usluga, države članice poduzimaju korake kako bi osigurale da javni medijski servisi vode računa o potrebi za zaštitom pluralizma. U tu svrhu od pružatelja javnih usluga posebno bi trebalo zahtijevati da na uravnotežen način predstavljaju što više tema i mišljenja te da u izvještavanju poštuju načela objektivnosti i nepristranosti.

4.
     
  Države članice određuju jedno ili više neovisnih vlasti ili tijela za praćenje usklađenosti sa stavcima od 1. do 3.

4.
     
  Pri definiranju i organizaciji svojih javnih medijskih servisa države članice uvode odgovarajuće mjere kako bi osigurale njihovu uredničku neovisnost i neovisnost svojih nadzornih tijela ili organa.

Obrazloženje

Obrazloženje

Aktivnosti javnih medija, koji po svojoj prirodi djeluju na nacionalnoj razini i djelomično su decentralizirane u državama članicama, imaju samo ograničen učinak na unutarnje tržište. Njihova unutarnja organizacija nema vidljivu vezu s ovime.

Za oblikovanje i definiranje sektora javnih medija zadužene su države članice. Odredbe stoga nisu u skladu s nadležnostima Europske unije niti su dovoljno fleksibilne za zadovoljavanje mogućih promjenjivih zahtjeva kojima su podvrgnuti pružatelji medijskih usluga koji imaju zadaću pružanja javnih usluga.

Uzimajući u obzir pravo država članica da same odlučuju o strukturi, organizaciji i financiranju svojih javnih medija, potrebno je uvrstiti osnovne zahtjeve za integraciju javnih medija na unutarnje tržište, koji se već primjenjuju na javne radiodifuzijske usluge u skladu s Amsterdamskim protokolom. U tom pogledu trebalo bi pojasniti da države članice mogu slobodno osnivati i financirati javne medije s obzirom na svoje demokratske, društvene i kulturne potrebe.

Amandman 43.

Amandman 43.

Članak 6. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Dužnosti
  pružatelja medijskih usluga koji pružaju vijesti i sadržaje o aktualnim temama | Obveze
  pružatelja medijskih usluga koji pružaju vijesti i sadržaje o aktualnim temama
  u pogledu transparentnosti |
| 1.   
  Pružatelji
  medijskih usluga koji pružaju vijesti i sadržaje o aktualnim temama
  dužni su
  primateljima svojih usluga sljedeće informacije
  učiniti lako i izravno dostupnima
  : | 1.   
  Države članice osiguravaju da
  pružatelji medijskih usluga koji pružaju vijesti i sadržaje o aktualnim temama primateljima svojih usluga
  stavljaju na raspolaganje barem
  sljedeće informacije na
  jednostavan, postojan
  i
  izravan način
  : |
| (a) | svoje registrirano ime i podatke za kontakt; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Dužnosti
  pružatelja medijskih usluga koji pružaju vijesti i sadržaje o aktualnim temama

Dužnosti

Obveze
  pružatelja medijskih usluga koji pružaju vijesti i sadržaje o aktualnim temama
  u pogledu transparentnosti

Obveze

u pogledu transparentnosti

1.   
  Pružatelji
  medijskih usluga koji pružaju vijesti i sadržaje o aktualnim temama
  dužni su
  primateljima svojih usluga sljedeće informacije
  učiniti lako i izravno dostupnima
  :

1.   
  Države članice osiguravaju da
  pružatelji medijskih usluga koji pružaju vijesti i sadržaje o aktualnim temama primateljima svojih usluga
  stavljaju na raspolaganje barem
  sljedeće informacije na
  jednostavan, postojan
  i
  izravan način
  :

(a)

svoje registrirano ime i podatke za kontakt;

| (a) | svoje registrirano ime
  , geografsku adresu poslovnog nastana
  i podatke za kontakt
  , i to barem adresu e-pošte ili internetsku stranicu posredstvom kojih ih se može brzo kontaktirati na izravan i djelotvoran način
  ; |
| --- | --- |

(a)

svoje registrirano ime
  , geografsku adresu poslovnog nastana
  i podatke za kontakt
  , i to barem adresu e-pošte ili internetsku stranicu posredstvom kojih ih se može brzo kontaktirati na izravan i djelotvoran način
  ;

, geografsku adresu poslovnog nastana

, i to barem adresu e-pošte ili internetsku stranicu posredstvom kojih ih se može brzo kontaktirati na izravan i djelotvoran način

| (b) | imena svojih izravnih ili neizravnih vlasnika s udjelima koji im omogućuju vršenje utjecaja na poslovanje i donošenje strateških odluka; |
| --- | --- |

(b)

imena svojih izravnih ili neizravnih vlasnika s udjelima koji im omogućuju vršenje utjecaja na poslovanje i donošenje strateških odluka;

| (b) | imena svojih izravnih ili neizravnih vlasnika s udjelima koji im omogućuju vršenje utjecaja na poslovanje i donošenje strateških odluka; |
| --- | --- |

(b)

imena svojih izravnih ili neizravnih vlasnika s udjelima koji im omogućuju vršenje utjecaja na poslovanje i donošenje strateških odluka;

| (c) | imena svojih stvarnih vlasnika u smislu članka 3. točke 6. Direktive (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća. |
| --- | --- |

(c)

imena svojih stvarnih vlasnika u smislu članka 3. točke 6. Direktive (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća.

| (c) | imena svojih stvarnih vlasnika u smislu članka 3. točke 6. Direktive (EU) 2015/849. |
| --- | --- |

(c)

imena svojih stvarnih vlasnika u smislu članka 3. točke 6. Direktive (EU) 2015/849.

Ovom se odredbom ne dovode u pitanje dodatne mjere iz članka 5. Direktive 2010/13/EU.

Ovom se odredbom ne dovode u pitanje dodatne mjere iz članka 5. Direktive 2010/13/EU.

Obrazloženje

Obrazloženje

Treba na odgovarajući način priznati ulogu država članica.

Amandman 44.

Amandman 44.

Članak 6. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2.   Ne dovodeći u pitanje nacionalne ustavne zakone u skladu s Poveljom, pružatelji medijskih usluga koji pružaju vijesti i sadržaje o aktualnim temama dužni su
  poduzimati
  mjere koje smatraju prikladnima kako bi se zajamčila neovisnost
  pojedinačnih
  uredničkih odluka.
  Tim će se mjerama posebno nastojati:










  (a) | urednicima jamčiti sloboda da donose pojedinačne uredničke odluke u obavljanju svoje profesionalne djelatnosti; i |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.   Ne dovodeći u pitanje nacionalne ustavne zakone u skladu s Poveljom, pružatelji medijskih usluga koji pružaju vijesti i sadržaje o aktualnim temama dužni su
  poduzimati
  mjere koje smatraju prikladnima kako bi se zajamčila neovisnost
  pojedinačnih
  uredničkih odluka.
  Tim će se mjerama posebno nastojati:

(a)

urednicima jamčiti sloboda da donose pojedinačne uredničke odluke u obavljanju svoje profesionalne djelatnosti; i

| (b) | osigurati otkrivanje svakog stvarnog ili potencijalnog sukoba interesa svake strane koja ima udio u pružateljima medijskih usluga koji bi mogao utjecati na pružanje vijesti i sadržaja o aktualnim temama. |
| --- | --- |

(b)

osigurati otkrivanje svakog stvarnog ili potencijalnog sukoba interesa svake strane koja ima udio u pružateljima medijskih usluga koji bi mogao utjecati na pružanje vijesti i sadržaja o aktualnim temama.

2.   Ne dovodeći u pitanje nacionalne ustavne zakone u skladu s Poveljom, pružatelji medijskih usluga koji pružaju vijesti i sadržaje o aktualnim temama dužni su
  uzimati u obzir
  mjere koje smatraju prikladnima kako bi se zajamčila neovisnost uredničkih odluka.

Obrazloženje

Obrazloženje

Jamstvo unutarnje slobode medija u smislu uredničke slobode nije apsolutni zahtjev koji proizlazi iz temeljnih prava, čak ni s obzirom na različite nacionalne ustavne tradicije. Kao instrument za osiguravanje raznolikosti, neovisnost uredničkog osoblja mora se promatrati na diferenciran način te je u suprotnosti sa samim poduzetničkim slobodama i slobodama medija. Stoga bi naglasak trebao biti na obvezama transparentnosti koje korisniku omogućuju prepoznavanje i klasifikaciju konteksta određenih tendencija. Sve daljnje mjere koje se odnose na uredničke slobode trebalo bi prepustiti samoregulatornim mehanizmima.

Amandman 45.

Amandman 45.

Članak 7. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Nacionalne regulatorne vlasti ili tijela iz članka 30. Direktive 2010/13/EU odgovorna su za primjenu poglavlja III. ove Uredbe. | 1.   Nacionalne regulatorne vlasti ili tijela iz članka 30. Direktive 2010/13/EU odgovorna su za primjenu poglavlja III. ove Uredbe
  u pogledu pružanja usluge ili sadržaja audiovizualne medijske usluge u smislu članka 1. stavka 1. točke (a) Direktive 2010/13/EU
  .
  Nacionalne regulatorne vlasti ili tijela iz prve rečenice također su odgovorni za primjenu poglavlja III. ove Uredbe u drugim aspektima, osim ako država članica nije imenovala druge nacionalne regulatorne vlasti ili tijela ili uvela sustav samoregulacije ili koregulacije. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Nacionalne regulatorne vlasti ili tijela iz članka 30. Direktive 2010/13/EU odgovorna su za primjenu poglavlja III. ove Uredbe.

1.   Nacionalne regulatorne vlasti ili tijela iz članka 30. Direktive 2010/13/EU odgovorna su za primjenu poglavlja III. ove Uredbe
  u pogledu pružanja usluge ili sadržaja audiovizualne medijske usluge u smislu članka 1. stavka 1. točke (a) Direktive 2010/13/EU
  .
  Nacionalne regulatorne vlasti ili tijela iz prve rečenice također su odgovorni za primjenu poglavlja III. ove Uredbe u drugim aspektima, osim ako država članica nije imenovala druge nacionalne regulatorne vlasti ili tijela ili uvela sustav samoregulacije ili koregulacije.

Obrazloženje

Obrazloženje

Ovlasti nadležnih tijela u skladu s Direktivom o audiovizualnim medijskim uslugama (2010/13/EU) (2) trebale bi nadilaziti sadržaj ili ponude audiovizualnih medijskih usluga i videozapisa koje izrade korisnici kako je definirano u Direktivi 2010/13/EU samo ako na nacionalnoj razini za druge medijske sektore nisu osnovana druga tijela, uključujući tijela za samoregulaciju, poput onih koja se obično koriste za tisak. Za sva državna nadzorna tijela člankom 7. stavkom 2. propisuje se da se primjenjuju zahtjevi Direktive 2010/13/EU o nadzoru neovisnih medija, kao i načelo dostatnog financiranja.

2

Amandman 46.

Amandman 46.

Članak 10. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Struktura Odbora

  1.   Odbor se sastoji od predstavnika nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela iz članka 3
  0. Direktive 2010/13/EU
  . | Struktura Odbora

  1.   Odbor se sastoji od predstavnika nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela iz članka 7
  . stavka 1. ove Uredbe
  . |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Struktura Odbora

1.   Odbor se sastoji od predstavnika nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela iz članka 3
  0. Direktive 2010/13/EU
  .

Struktura Odbora

1.   Odbor se sastoji od predstavnika nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela iz članka 7
  . stavka 1. ove Uredbe
  .

Obrazloženje

Obrazloženje

Odbor se sastoji od predstavnika nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela koja su prema nacionalnom pravu odgovorna za nadzor pružatelja medijskih usluga. Time se osigurava uključenost drugih subjekata, a ne samo vlasti ili tijela nadležnih za audiovizualne medije te se na taj način uzimaju u obzir razne ovlasti na nacionalnoj razini, koje su u nekim slučajevima funkcionalno i zemljopisno podijeljene. U svakom slučaju, javne vlasti ili tijela uzimaju se u obzir samo ako ispunjavaju zahtjeve iz članka 30. Direktive 2010/13/EU.

Amandman 47.

Amandman 47.

Članak 10. stavak 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 3.   Ako država članica ima više nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela, te regulatorne vlasti ili tijela prema potrebi djeluju koordinirano i imenuju zajedničkog predstavnika koji će iskoristiti pravo glasa. | 3.   Ako država članica ima više nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela, te regulatorne vlasti ili tijela
  , uključujući koregulatorne i samoregulatorne sustave,
  prema potrebi djeluju koordinirano i imenuju zajedničkog predstavnika koji će iskoristiti pravo glasa. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

3.   Ako država članica ima više nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela, te regulatorne vlasti ili tijela prema potrebi djeluju koordinirano i imenuju zajedničkog predstavnika koji će iskoristiti pravo glasa.

3.   Ako država članica ima više nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela, te regulatorne vlasti ili tijela
  , uključujući koregulatorne i samoregulatorne sustave,
  prema potrebi djeluju koordinirano i imenuju zajedničkog predstavnika koji će iskoristiti pravo glasa.

Obrazloženje

Obrazloženje

Ovisno o svojim nadležnostima, trebala bi biti uključena i tijela za samoregulaciju i zajedničku regulaciju.

Amandman 48.

Amandman 48.

Članak 10. stavak 4.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 4.   Odbor zastupa njegov predsjednik. Odbor bira predsjednika među svojim članovima dvotrećinskom većinom svojih članova s pravom glasa. Mandat predsjednika traje
  dvije godine
  . | 4.   Odbor zastupa njegov predsjednik. Odbor bira predsjednika
  i potpredsjednika
  među svojim članovima dvotrećinskom većinom svojih članova s pravom glasa. Mandat predsjednika
  i potpredsjednika
  traje
  jednu godinu
  .
  Predsjednik i potpredsjednik mogu biti ponovno izabrani jednom na razdoblje od najviše jedne godine.




  Ako predsjednik ne može obavljati svoje dužnosti, potpredsjednik izvršava sve ovlasti predsjednika. Odbor u svojem poslovniku uređuje pojedinosti. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

4.   Odbor zastupa njegov predsjednik. Odbor bira predsjednika među svojim članovima dvotrećinskom većinom svojih članova s pravom glasa. Mandat predsjednika traje
  dvije godine
  .

4.   Odbor zastupa njegov predsjednik. Odbor bira predsjednika
  i potpredsjednika
  među svojim članovima dvotrećinskom većinom svojih članova s pravom glasa. Mandat predsjednika
  i potpredsjednika
  traje
  jednu godinu
  .
  Predsjednik i potpredsjednik mogu biti ponovno izabrani jednom na razdoblje od najviše jedne godine.

Ako predsjednik ne može obavljati svoje dužnosti, potpredsjednik izvršava sve ovlasti predsjednika. Odbor u svojem poslovniku uređuje pojedinosti.

Obrazloženje

Obrazloženje

Kao i u slučaju ERGA-e, mandat predsjednika trebao bi trajati godinu dana uz mogućnost jednog ponovnog izbora. Time će se također omogućiti sudjelovanje manjih nacionalnih regulatornih tijela posredstvom predsjednika.

Kako bi se osigurala sposobnost djelovanja Odbora, trebalo bi predvidjeti imenovanje potpredsjednika.

Amandman 49.

Amandman 49.

Članak 10. stavak 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 5.   
  Komisija imenuje predstavnika u Odboru. Predstavnik Komisije sudjeluje u svim aktivnostima i sastancima Odbora, bez prava glasa.
  Predsjednik Odbora obavješćuje Komisiju o tekućim i planiranim aktivnostima Odbora. Odbor
  se savjetuje s Komisijom u pripremi svojeg
  programa rada i glavnih rezultata. | 5.   Predsjednik Odbora obavješćuje Komisiju o tekućim i planiranim aktivnostima Odbora. Odbor
  omogućuje Komisiji da doprinosi osmišljavanju njegova
  programa rada i glavnih rezultata.
  Svake godine podnosi izvješće državama članicama. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

5.   
  Komisija imenuje predstavnika u Odboru. Predstavnik Komisije sudjeluje u svim aktivnostima i sastancima Odbora, bez prava glasa.
  Predsjednik Odbora obavješćuje Komisiju o tekućim i planiranim aktivnostima Odbora. Odbor
  se savjetuje s Komisijom u pripremi svojeg
  programa rada i glavnih rezultata.

5.   Predsjednik Odbora obavješćuje Komisiju o tekućim i planiranim aktivnostima Odbora. Odbor
  omogućuje Komisiji da doprinosi osmišljavanju njegova
  programa rada i glavnih rezultata.
  Svake godine podnosi izvješće državama članicama.

Obrazloženje

Obrazloženje

Kako bi se osigurala neovisnost Odbora, Komisija ne bi trebala nužno prisustvovati svim sastancima Odbora. Međutim, trebalo bi joj dodijeliti temeljno pravo na informacije. Osim toga, Komisija bi trebala imati priliku iznositi primjedbe i prijedloge o programu rada Odbora. Informacije o radu Odbora također bi trebale biti dostupne državama članicama jer rad i nalazi Odbora mogu biti od interesa za države članice radi daljnjeg razvoja njihova nacionalnog pravnog okvira.

Amandman 50.

Amandman 50.

Članak 10. stavak 6.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 6.   Odbor
  , u dogovoru s Komisijom,
  može pozvati stručnjake i promatrače da prisustvuju njegovim sastancima. | 6.   Odbor može pozvati stručnjake
  , predstavnike Komisije
  i promatrače da prisustvuju njegovim sastancima. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

6.   Odbor
  , u dogovoru s Komisijom,
  može pozvati stručnjake i promatrače da prisustvuju njegovim sastancima.

6.   Odbor može pozvati stručnjake
  , predstavnike Komisije
  i promatrače da prisustvuju njegovim sastancima.

Obrazloženje

Obrazloženje

Odboru bi trebalo omogućiti da održava rasprave s trećim stranama, posebno sa stručnjacima, bez pristanka Komisije. Odbor bi također trebao imati mogućnost pozivanja Komisije da prisustvuje njegovim sastancima.

Amandman 51.

Amandman 51.

Članak 10. stavak 8.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 8.   Odbor donosi poslovnik dvotrećinskom većinom svojih članova s pravom glasa
  , u dogovoru s Komisijom
  . | 8.   Odbor donosi poslovnik dvotrećinskom većinom svojih članova s pravom glasa.


  Prije donošenja odluke Odbor Komisiji daje priliku za iznošenje primjedbi. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

8.   Odbor donosi poslovnik dvotrećinskom većinom svojih članova s pravom glasa
  , u dogovoru s Komisijom
  .

8.   Odbor donosi poslovnik dvotrećinskom većinom svojih članova s pravom glasa.

Prije donošenja odluke Odbor Komisiji daje priliku za iznošenje primjedbi.

Obrazloženje

Obrazloženje

Kako bi se osigurala neovisnost Odbora, Odbor donosi svoj poslovnik, kao i u slučaju ERGA-e. Pritom se ne iziskuje potvrda Komisije. Međutim, čini se razumnim omogućiti Komisiji da unaprijed iznosi primjedbe o postupovnim pravilima.

Amandman 52.

Amandman 52.

Članak 11. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Tajništvo Odbora

  1.   Odbor ima tajništvo koje osigurava Komisija. | Tajništvo Odbora

  1.   Odbor ima tajništvo koje osigurava Komisija
  i koje raspolaže dostatnim kadrovskim i materijalnim resursima. Osoblje tajništva podliježe isključivo uputama predsjednika. Službenim uputama Komisije može podlijegati samo ako se time ne narušava njegova neovisnost u obavljanju dužnosti. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Tajništvo Odbora

1.   Odbor ima tajništvo koje osigurava Komisija.

Tajništvo Odbora

1.   Odbor ima tajništvo koje osigurava Komisija
  i koje raspolaže dostatnim kadrovskim i materijalnim resursima. Osoblje tajništva podliježe isključivo uputama predsjednika. Službenim uputama Komisije može podlijegati samo ako se time ne narušava njegova neovisnost u obavljanju dužnosti.

Obrazloženje

Obrazloženje

Treba pozdraviti činjenicu da će novi Odbor za obavljanje svojih zadaća imati potporu tajništva.

Njegova sposobnost djelovanja može se zajamčiti samo ako Komisija tajništvu osigura odgovarajuće kadrovske i materijalne resurse. Kako bi se održao neovisan i nevladin nadzor, osoblje tajništva smije podlijegati samo uputama predsjednika Odbora ili, u njegovoj odsutnosti, potpredsjednika. Kad je riječ o službenim pitanjima, osoblje može podlijegati uputama Komisije samo ako se time ne narušava njegova neovisnost u obavljanju dužnosti.

Amandman 53.

Amandman 53.

Članak 11. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2.   
  Glavna je zadaća tajništva doprinijeti izvršavanju zadaća Odbora utvrđenih ovom Uredbom i Direktivom 2010/13/EU. | |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.   
  Glavna je zadaća tajništva doprinijeti izvršavanju zadaća Odbora utvrđenih ovom Uredbom i Direktivom 2010/13/EU.

Obrazloženje

Obrazloženje

Produljenje se sadržajno preklapa sa stavkom 3. i ne bi ga trebalo tumačiti kao proširenje neovisne zadaće.

Amandman 54.

Amandman 54.

Članak 11. stavak 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 3.
     Tajništvo pruža administrativnu i organizacijsku potporu aktivnostima Odbora. Tajništvo ujedno pomaže Odboru u obavljanju njegovih zadaća. | 2.
     Tajništvo pruža administrativnu i organizacijsku potporu aktivnostima Odbora. Tajništvo
  , po uputama predsjednika,
  ujedno pomaže Odboru u obavljanju njegovih zadaća. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

3.
     Tajništvo pruža administrativnu i organizacijsku potporu aktivnostima Odbora. Tajništvo ujedno pomaže Odboru u obavljanju njegovih zadaća.

2.
     Tajništvo pruža administrativnu i organizacijsku potporu aktivnostima Odbora. Tajništvo
  , po uputama predsjednika,
  ujedno pomaže Odboru u obavljanju njegovih zadaća.

Obrazloženje

Obrazloženje

Trebalo bi pojasniti da je funkcija i uloga tajništva isključivo pružanje potpore i pomoći Odboru.

Amandman 55.

Amandman 55.

Članak 12. prvi stavak

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Zadaće Odbora
  Ne dovodeći u pitanje ovlasti koje su Komisiji dodijeljene Ugovorima, Odbor promiče učinkovitu i dosljednu primjenu ove Uredbe i
  nacionalnih pravila za
  provedbu Direktive 2010/13/EU u cijeloj Uniji. Odbor: | Zadaće Odbora
  Ne dovodeći u pitanje ovlasti koje su Komisiji dodijeljene Ugovorima, Odbor promiče učinkovitu i dosljednu primjenu ove Uredbe i
  dosljednu
  provedbu Direktive 2010/13/EU u cijeloj Uniji. Odbor: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Zadaće Odbora

Ne dovodeći u pitanje ovlasti koje su Komisiji dodijeljene Ugovorima, Odbor promiče učinkovitu i dosljednu primjenu ove Uredbe i
  nacionalnih pravila za
  provedbu Direktive 2010/13/EU u cijeloj Uniji. Odbor:

nacionalnih pravila za

Zadaće Odbora

Ne dovodeći u pitanje ovlasti koje su Komisiji dodijeljene Ugovorima, Odbor promiče učinkovitu i dosljednu primjenu ove Uredbe i
  dosljednu
  provedbu Direktive 2010/13/EU u cijeloj Uniji. Odbor:

dosljednu

Obrazloženje

Obrazloženje

Ne bi trebalo predvidjeti izravan nadzor Odbora nad nacionalnim mjerama, koji bi zahtijevao primjenu i tumačenje nacionalnog prava od strane Odbora, kako bi se očuvale nadležnosti država članica i održao potpuno decentralizirani nadzor koji određuju države članice. Kad je riječ o Direktivi o audiovizualnim medijskim uslugama (2010/13/EU), Odbor bi se trebao ograničiti na njezinu provedbu; to odgovara članku 30.b stavku 3. Direktive 2010/13/EU, kojim se predviđa „dosljedna provedba ove Direktive” kao zadaća ERGA-e. Taj bi pristup trebalo nastaviti primjenjivati i pojasniti u skladu s time.

Amandman 56.

Amandman 56.

Članak 12. točka (b)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (b) | promiče suradnju i učinkovitu razmjenu informacija, iskustava i primjera dobre prakse između nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela u vezi s primjenom pravila Unije
  i nacionalnih pravila
  primjenjivih na medijske usluge, uključujući ovu Uredbu i Direktivu 2010/13/EU, posebice u pogledu članaka 3., 4. i 7. te direktive; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(b)

promiče suradnju i učinkovitu razmjenu informacija, iskustava i primjera dobre prakse između nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela u vezi s primjenom pravila Unije
  i nacionalnih pravila
  primjenjivih na medijske usluge, uključujući ovu Uredbu i Direktivu 2010/13/EU, posebice u pogledu članaka 3., 4. i 7. te direktive;

i nacionalnih pravila

| (b) | promiče suradnju i učinkovitu razmjenu informacija, iskustava i primjera dobre prakse između nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela u vezi s primjenom pravila Unije primjenjivih na medijske usluge, uključujući ovu Uredbu i Direktivu 2010/13/EU, posebice u pogledu članaka 3., 4. i 7. te direktive; |
| --- | --- |

(b)

promiče suradnju i učinkovitu razmjenu informacija, iskustava i primjera dobre prakse između nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela u vezi s primjenom pravila Unije primjenjivih na medijske usluge, uključujući ovu Uredbu i Direktivu 2010/13/EU, posebice u pogledu članaka 3., 4. i 7. te direktive;

Obrazloženje

Obrazloženje

Zadaće Odbora trebale bi biti ograničene na propise EU-a i njihovu provedbu u nacionalnom pravu i ne bi trebale uključivati preispitivanje primjene nacionalnog prava. To bi trebala biti jedina zadaća nacionalnih regulatora.

Amandman 57.

Amandman 57.

Članak 12. točka (c)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (c) | savjetuje Komisiju
  , na njezin zahtjev,
  o
  regulatornim,
  tehničkim ili praktičnim aspektima relevantnima za dosljednu primjenu ove Uredbe i provedbu Direktive 2010/13/EU te o svim drugim pitanjima u vezi s medijskim uslugama u okviru svoje nadležnosti. Zatraži li Komisija od Odbora savjet ili mišljenje, on može utvrditi rok, uzimajući u obzir hitnost predmeta; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(c)

savjetuje Komisiju
  , na njezin zahtjev,
  o
  regulatornim,
  tehničkim ili praktičnim aspektima relevantnima za dosljednu primjenu ove Uredbe i provedbu Direktive 2010/13/EU te o svim drugim pitanjima u vezi s medijskim uslugama u okviru svoje nadležnosti. Zatraži li Komisija od Odbora savjet ili mišljenje, on može utvrditi rok, uzimajući u obzir hitnost predmeta;

, na njezin zahtjev,

regulatornim,

| (c) | savjetuje Komisiju o tehničkim ili praktičnim aspektima relevantnima za dosljednu primjenu ove Uredbe i provedbu Direktive 2010/13/EU te o svim drugim pitanjima u vezi s medijskim uslugama u okviru svoje nadležnosti. Zatraži li Komisija od Odbora savjet ili mišljenje, on može utvrditi
  razuman
  rok, uzimajući u obzir hitnost
  . Odbor bi svoje zaključke, ako su od općeg interesa, trebao staviti na raspolaganje državama članicama
  ; |
| --- | --- |

(c)

savjetuje Komisiju o tehničkim ili praktičnim aspektima relevantnima za dosljednu primjenu ove Uredbe i provedbu Direktive 2010/13/EU te o svim drugim pitanjima u vezi s medijskim uslugama u okviru svoje nadležnosti. Zatraži li Komisija od Odbora savjet ili mišljenje, on može utvrditi
  razuman
  rok, uzimajući u obzir hitnost
  . Odbor bi svoje zaključke, ako su od općeg interesa, trebao staviti na raspolaganje državama članicama
  ;

razuman

. Odbor bi svoje zaključke, ako su od općeg interesa, trebao staviti na raspolaganje državama članicama

Obrazloženje

Obrazloženje

Regulatorna pitanja u nadležnosti su zakonodavca, a ne nadzornog tijela te ih stoga ovdje ne bi trebalo uključiti u zadaće Odbora. Nadalje, zaključci Odbora koji su od općeg interesa također bi trebali biti dostupni državama članicama jer im mogu biti važni.

Amandman 58.

Amandman 58.

Članak 12. točka (e)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (e) | u dogovoru s Komisijom
  sastavlja mišljenja koja se odnose na: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(e)

u dogovoru s Komisijom
  sastavlja mišljenja koja se odnose na:

u dogovoru s Komisijom

| (e) | sastavlja mišljenja koja se odnose na: |
| --- | --- |

(e)

sastavlja mišljenja koja se odnose na:

| | i. | zahtjeve za suradnju i uzajamnu pomoć između nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela, u skladu s člankom 13. stavkom 7. ove Uredbe; |
| --- | --- | --- |

i.

zahtjeve za suradnju i uzajamnu pomoć između nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela, u skladu s člankom 13. stavkom 7. ove Uredbe;

| | i. | zahtjeve za suradnju i uzajamnu pomoć između nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela, u skladu s člankom 13. stavkom 7. ove Uredbe; |
| --- | --- | --- |

i.

zahtjeve za suradnju i uzajamnu pomoć između nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela, u skladu s člankom 13. stavkom 7. ove Uredbe;

| | ii. | zahtjeve za provedbene mjere u slučaju neslaganja između vlasti ili tijela koje podnosi zahtjev i vlasti ili tijela koje prima zahtjev
  u vezi s radnjama preporučenima
  u skladu s člankom 14. stavkom 4. ove Uredbe; |
| --- | --- | --- |

ii.

zahtjeve za provedbene mjere u slučaju neslaganja između vlasti ili tijela koje podnosi zahtjev i vlasti ili tijela koje prima zahtjev
  u vezi s radnjama preporučenima
  u skladu s člankom 14. stavkom 4. ove Uredbe;

u vezi s radnjama preporučenima

| | ii. | zahtjeve
  nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela
  za provedbene mjere u slučaju neslaganja između vlasti ili tijela koje podnosi zahtjev i vlasti ili tijela koje prima zahtjev u skladu s člankom 14. stavkom 3. ove Uredbe; |
| --- | --- | --- |

ii.

zahtjeve
  nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela
  za provedbene mjere u slučaju neslaganja između vlasti ili tijela koje podnosi zahtjev i vlasti ili tijela koje prima zahtjev u skladu s člankom 14. stavkom 3. ove Uredbe;

nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela

| | iii. | nacionalne mjere koje se odnose na pružatelje medijskih usluga s poslovnim nastanom izvan Unije, u skladu s člankom 16. stavkom 2. ove Uredbe; |
| --- | --- | --- |

iii.

nacionalne mjere koje se odnose na pružatelje medijskih usluga s poslovnim nastanom izvan Unije, u skladu s člankom 16. stavkom 2. ove Uredbe;

| | iii. | nacionalne mjere
  nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela
  koje se odnose na pružatelje medijskih usluga s poslovnim nastanom izvan Unije, u skladu s člankom 16. stavkom 2. ove Uredbe; |
| --- | --- | --- |

iii.

nacionalne mjere
  nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela
  koje se odnose na pružatelje medijskih usluga s poslovnim nastanom izvan Unije, u skladu s člankom 16. stavkom 2. ove Uredbe;

nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela

| | iv. | čimbenike u skladu s člankom 21. stavkom 3. ove Uredbe ili, na zahtjev nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela, utjecaj koncentracije na medijskom tržištu koja se mora prijaviti na medijski pluralizam i funkcioniranje unutarnjeg tržišta u skladu s člankom 21. stavkom 4. ove Uredbe; |
| --- | --- | --- |

iv.

iv.

čimbenike u skladu s člankom 21. stavkom 3. ove Uredbe ili, na zahtjev nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela, utjecaj koncentracije na medijskom tržištu koja se mora prijaviti na medijski pluralizam i funkcioniranje unutarnjeg tržišta u skladu s člankom 21. stavkom 4. ove Uredbe;

čimbenike u skladu s člankom 21. stavkom 3. ove Uredbe ili, na zahtjev nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela, utjecaj koncentracije na medijskom tržištu koja se mora prijaviti na medijski pluralizam i funkcioniranje unutarnjeg tržišta u skladu s člankom 21. stavkom 4. ove Uredbe;

Obrazloženje

Obrazloženje

Kako bi se osigurala neovisnost i politička neutralnost nadzora, Odbor bi trebao moći djelovati na vlastitu inicijativu, a ne uz savjetovanje s Komisijom u području suradnje, provedbenih mjera i u odnosu na treće pružatelje usluga. Također bi trebalo pojasniti da je zadaća Odbora savjetovati nacionalne regulatorne vlasti ili tijela o praktičnim pitanjima.

Povrh toga, potrebne su daljnje prilagodbe zbog izmjena članaka 14. i 21. ove Uredbe.

Amandman 59.

Amandman 59.

Članak 12. točka (f)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (f) | na zahtjev Komisije sastavlja mišljenja koja se odnose na: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(f)

na zahtjev Komisije sastavlja mišljenja koja se odnose na:

| (f) | na zahtjev Komisije sastavlja mišljenja koja se odnose na mjere
  nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela
  koje će vjerojatno utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta medijskih usluga, u skladu s člankom 20. stavkom 2. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(f)

na zahtjev Komisije sastavlja mišljenja koja se odnose na mjere
  nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela
  koje će vjerojatno utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta medijskih usluga, u skladu s člankom 20. stavkom 2. ove Uredbe;

nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela

| | i. | nacionalne
  mjere koje će vjerojatno utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta medijskih usluga, u skladu s člankom 20. stavkom 4. ove Uredbe; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

nacionalne
  mjere koje će vjerojatno utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta medijskih usluga, u skladu s člankom 20. stavkom 4. ove Uredbe;

nacionalne

| ii. | koncentracije na medijskom tržištu koje će vjerojatno utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta medijskih usluga, u skladu s člankom 22. stavkom 1. ove Uredbe; |
| --- | --- |

ii.

ii.

koncentracije na medijskom tržištu koje će vjerojatno utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta medijskih usluga, u skladu s člankom 22. stavkom 1. ove Uredbe;

koncentracije na medijskom tržištu koje će vjerojatno utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta medijskih usluga, u skladu s člankom 22. stavkom 1. ove Uredbe;

Obrazloženje

Obrazloženje

U skladu s predloženom izmjenom članka 20. trebalo bi pojasniti da se preispitivanje odnosi samo na mjere koje poduzimaju nacionalne regulatorne vlasti i stoga ne predviđa nikakve zakonodavne mjere.

U skladu s predloženim brisanjem članka 22. potrebna je posljedična izmjena točke (f) podtočke ii.

Amandman 60.

Amandman 60.

Članak 12. točka (h)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (h) | pomaže Komisiji u izradi smjernica koje se odnose na: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(h)

pomaže Komisiji u izradi smjernica koje se odnose na:

| (h) | pomaže Komisiji u izradi smjernica koje se odnose na primjenu članka 23. stavaka 1., 2. i 3. u skladu s člankom 23. stavkom 4. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(h)

pomaže Komisiji u izradi smjernica koje se odnose na primjenu članka 23. stavaka 1., 2. i 3. u skladu s člankom 23. stavkom 4. ove Uredbe;

| | i. | primjenu ove Uredbe i nacionalnih pravila za provedbu Direktive 2010/13/EU, u skladu s člankom 15. stavkom 2. ove Uredbe; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

primjenu ove Uredbe i nacionalnih pravila za provedbu Direktive 2010/13/EU, u skladu s člankom 15. stavkom 2. ove Uredbe;

primjenu ove Uredbe i nacionalnih pravila za provedbu Direktive 2010/13/EU, u skladu s člankom 15. stavkom 2. ove Uredbe;

| ii. | čimbenike koje treba uzeti u obzir pri primjeni kriterija za procjenu utjecaja koncentracija na medijskom tržištu, u skladu s člankom 21. stavkom 3. ove Uredbe; |
| --- | --- |

ii.

ii.

čimbenike koje treba uzeti u obzir pri primjeni kriterija za procjenu utjecaja koncentracija na medijskom tržištu, u skladu s člankom 21. stavkom 3. ove Uredbe;

čimbenike koje treba uzeti u obzir pri primjeni kriterija za procjenu utjecaja koncentracija na medijskom tržištu, u skladu s člankom 21. stavkom 3. ove Uredbe;

| iii. | primjenu članka 23. stavaka 1., 2. i 3. u skladu s člankom 23. stavkom 4. ove Uredbe; |
| --- | --- |

iii.

iii.

primjenu članka 23. stavaka 1., 2. i 3. u skladu s člankom 23. stavkom 4. ove Uredbe;

Obrazloženje

Obrazloženje

U skladu s predloženim izmjenama članka 15. stavka 2. i članka 21. stavka 3. ove Uredbe, treba obrisati točku (h) podtočke i. i ii.

Amandman 61.

Amandman 61.

Članak 13. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Nacionalna regulatorna vlast ili tijelo može u svakom trenutku zatražiti („tijelo koje podnosi zahtjev”) suradnju ili uzajamnu pomoć od jedne ili više nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela („tijela koja primaju zahtjev”) radi razmjene informacija ili poduzimanja mjera relevantnih za dosljednu i učinkovitu primjenu ove Uredbe ili
  nacionalnih mjera za
  provedbu Direktive 2010/13/EU. | 1.   Nacionalna regulatorna vlast ili tijelo može u svakom trenutku zatražiti („tijelo koje podnosi zahtjev”) suradnju ili uzajamnu pomoć od jedne ili više nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela („tijela koja primaju zahtjev”) radi razmjene informacija ili poduzimanja mjera relevantnih za dosljednu i učinkovitu primjenu ove Uredbe ili provedbu Direktive 2010/13/EU. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Nacionalna regulatorna vlast ili tijelo može u svakom trenutku zatražiti („tijelo koje podnosi zahtjev”) suradnju ili uzajamnu pomoć od jedne ili više nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela („tijela koja primaju zahtjev”) radi razmjene informacija ili poduzimanja mjera relevantnih za dosljednu i učinkovitu primjenu ove Uredbe ili
  nacionalnih mjera za
  provedbu Direktive 2010/13/EU.

1.   Nacionalna regulatorna vlast ili tijelo može u svakom trenutku zatražiti („tijelo koje podnosi zahtjev”) suradnju ili uzajamnu pomoć od jedne ili više nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela („tijela koja primaju zahtjev”) radi razmjene informacija ili poduzimanja mjera relevantnih za dosljednu i učinkovitu primjenu ove Uredbe ili provedbu Direktive 2010/13/EU.

Obrazloženje

Obrazloženje

Zadaća Odbora trebala bi biti pružanje pomoći, na zahtjev, u pitanjima povezanima s provedbom Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama (2010/13/EU), a ne u pitanjima primjene nacionalnog prava kojim se provodi Direktiva. Potonje može biti samo zadaća nacionalnih vlasti ili tijela.

Amandman 62.

Amandman 62.

Članak 13. stavak 4.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 4.   Tijelo koje prima zahtjev može odbiti riješiti zahtjev samo u sljedećim slučajevima: | 4.   Tijelo koje prima zahtjev može odbiti riješiti zahtjev samo u sljedećim slučajevima: |
| (a) | ono nije nadležno za predmet zahtjeva ili za mjere koje bi prema tom zahtjevu moralo provesti; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

4.   Tijelo koje prima zahtjev može odbiti riješiti zahtjev samo u sljedećim slučajevima:

4.   Tijelo koje prima zahtjev može odbiti riješiti zahtjev samo u sljedećim slučajevima:

(a)

ono nije nadležno za predmet zahtjeva ili za mjere koje bi prema tom zahtjevu moralo provesti;

| (a) | ono nije nadležno za predmet zahtjeva ili za mjere koje bi prema tom zahtjevu moralo provesti; |
| --- | --- |

(a)

ono nije nadležno za predmet zahtjeva ili za mjere koje bi prema tom zahtjevu moralo provesti;

| (b) | izvršenjem zahtjeva prekršili bi se ova Uredba, Direktiva 2010/13/EU ili drugo zakonodavstvo Unije ili zakonodavstvo države članice usklađeno sa zakonodavstvom Unije kojem podliježe tijelo koje prima zahtjev. |
| --- | --- |

(b)

izvršenjem zahtjeva prekršili bi se ova Uredba, Direktiva 2010/13/EU ili drugo zakonodavstvo Unije ili zakonodavstvo države članice usklađeno sa zakonodavstvom Unije kojem podliježe tijelo koje prima zahtjev.

| (b) | izvršenjem zahtjeva prekršili bi se ova Uredba, Direktiva 2010/13/EU ili drugo zakonodavstvo Unije ili zakonodavstvo države članice usklađeno sa zakonodavstvom Unije kojem podliježe tijelo koje prima zahtjev. |
| --- | --- |

(b)

izvršenjem zahtjeva prekršili bi se ova Uredba, Direktiva 2010/13/EU ili drugo zakonodavstvo Unije ili zakonodavstvo države članice usklađeno sa zakonodavstvom Unije kojem podliježe tijelo koje prima zahtjev.

Tijelo koje prima zahtjev mora navesti razloge za odbijanje rješavanja zahtjeva.

Tijelo koje prima zahtjev mora navesti razloge za odbijanje rješavanja zahtjeva
  i, ako je to potrebno i moguće, uputiti na nadležno tijelo
  .

i, ako je to potrebno i moguće, uputiti na nadležno tijelo

Obrazloženje

Obrazloženje

U slučaju odbijanja iz razloga nadležnosti, tijelo koje odbija zahtjev trebalo bi po mogućnosti navesti i koje tijelo smatra nadležnim. Time će se tijelu koje podnosi zahtjev omogućiti da bez daljnje odgode poduzme daljnje mjere na temelju zahtjeva.

Amandman 63.

Amandman 63.

Članak 13. stavak 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 5.   Tijelo koje prima zahtjev obavješćuje tijelo koje podnosi zahtjev o
  postignutim rezultatima ili o napretku mjera poduzetih
  kao odgovor na zahtjev. | 5.   Tijelo koje prima zahtjev
  bez nepotrebne odgode
  obavješćuje tijelo koje podnosi zahtjev o
  svojem odbijanju da riješi zahtjev ili o mjerama poduzetima
  kao odgovor na zahtjev
  te o postignutom napretku i rezultatima
  . |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

5.   Tijelo koje prima zahtjev obavješćuje tijelo koje podnosi zahtjev o
  postignutim rezultatima ili o napretku mjera poduzetih
  kao odgovor na zahtjev.

5.   Tijelo koje prima zahtjev
  bez nepotrebne odgode
  obavješćuje tijelo koje podnosi zahtjev o
  svojem odbijanju da riješi zahtjev ili o mjerama poduzetima
  kao odgovor na zahtjev
  te o postignutom napretku i rezultatima
  .

Obrazloženje

Obrazloženje

Radi djelotvornosti postupka trebalo bi pojasniti da tijelo koje prima zahtjev mora odbiti zahtjev u primjerenom roku. Bilo bi korisno kad bi te informacije na početku sadržavale mjere koje je poduzelo tijelo koje prima zahtjev. Nakon toga mogu uslijediti daljnji koraci.

Amandman 64.

Amandman 64.

Članak 13. stavak 6.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 6.
     
  Tijelo koje prima zahtjev čini sve što može kako bi ga bez nepotrebne odgode riješilo i odgovorilo na njega. Tijelo koje prima zahtjev dostavlja međurezultate u roku od 14 kalendarskih dana od primitka zahtjeva i nakon toga redovito izvješćuje o napretku u njegovu izvršenju. Ako je to zahtjev za ubrzanu suradnju ili uzajamnu pomoć, tijelo koje prima zahtjev mora ga riješiti i odgovoriti na njega u roku od 14 kalendarskih dana. | |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

6.
     
  Tijelo koje prima zahtjev čini sve što može kako bi ga bez nepotrebne odgode riješilo i odgovorilo na njega. Tijelo koje prima zahtjev dostavlja međurezultate u roku od 14 kalendarskih dana od primitka zahtjeva i nakon toga redovito izvješćuje o napretku u njegovu izvršenju. Ako je to zahtjev za ubrzanu suradnju ili uzajamnu pomoć, tijelo koje prima zahtjev mora ga riješiti i odgovoriti na njega u roku od 14 kalendarskih dana.

Obrazloženje

Obrazloženje

Odredba iz stavka 6. čini se suvišnom i bez dodane vrijednosti u usporedbi s odredbom iz stavka 5., u kojoj se već navodi da se odluka o odbijanju rješavanja zahtjeva može donijeti samo u usko definiranim slučajevima. Predviđena obveza da se učini „sve što [se] može” nije jasna i ne čini se provedivom. Rokovi se također čine suviše krutima i nepotrebnima u pogledu formulacije „bez nepotrebne odgode”. Ne dovodeći u pitanje zahtjev djelotvornosti postupka i ozbiljnosti rješavanja zahtjeva od strane tijela koje prima zahtjev, treba osobito osigurati da i nadzorna tijela sa strukturno manjom širinom mogu pravilno obavljati svoje dužnosti.

Amandman 65.

Amandman 65.

Članak 13. stavak 7.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 7.
     Ako tijelo koje podnosi zahtjev smatra da mjere koje je poduzelo tijelo koje prima zahtjev nisu dovoljne da se taj zahtjev riješi i da se na njega odgovori, ono bez nepotrebne odgode o tome obavještava tijelo koje prima zahtjev te mu obrazlaže svoje stajalište. Ako se tijelo koje prima zahtjev ne slaže s tim stajalištem ili ako ne pruži odgovor na zahtjev, svako od tih tijela može predmet uputiti Odboru.
  U dogovoru s Komisijom
  Odbor je dužan u roku od 14 kalendarskih dana od primitka tog upućivanja
  izdati mišljenje o tom predmetu, uključujući preporučene radnje. Tijelo koje prima zahtjev dužno je učiniti sve što može kako bi uzelo u obzir mišljenje Odbora
  . | 6.
     Ako tijelo koje podnosi zahtjev smatra da mjere koje je poduzelo tijelo koje prima zahtjev nisu dovoljne da se taj zahtjev riješi i da se na njega odgovori, ono bez nepotrebne odgode o tome obavještava tijelo koje prima zahtjev te mu obrazlaže svoje stajalište. Ako se tijelo koje prima zahtjev ne slaže s tim stajalištem ili ako ne pruži odgovor na zahtjev, svako od tih tijela može predmet uputiti Odboru. Odbor je dužan u roku od 14 kalendarskih dana od primitka tog upućivanja
  raditi na postizanju sporazumnog rješenja uz uključenost predmetnih regulatornih vlasti ili tijela. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

7.
     Ako tijelo koje podnosi zahtjev smatra da mjere koje je poduzelo tijelo koje prima zahtjev nisu dovoljne da se taj zahtjev riješi i da se na njega odgovori, ono bez nepotrebne odgode o tome obavještava tijelo koje prima zahtjev te mu obrazlaže svoje stajalište. Ako se tijelo koje prima zahtjev ne slaže s tim stajalištem ili ako ne pruži odgovor na zahtjev, svako od tih tijela može predmet uputiti Odboru.
  U dogovoru s Komisijom
  Odbor je dužan u roku od 14 kalendarskih dana od primitka tog upućivanja
  izdati mišljenje o tom predmetu, uključujući preporučene radnje. Tijelo koje prima zahtjev dužno je učiniti sve što može kako bi uzelo u obzir mišljenje Odbora
  .

6.
     Ako tijelo koje podnosi zahtjev smatra da mjere koje je poduzelo tijelo koje prima zahtjev nisu dovoljne da se taj zahtjev riješi i da se na njega odgovori, ono bez nepotrebne odgode o tome obavještava tijelo koje prima zahtjev te mu obrazlaže svoje stajalište. Ako se tijelo koje prima zahtjev ne slaže s tim stajalištem ili ako ne pruži odgovor na zahtjev, svako od tih tijela može predmet uputiti Odboru. Odbor je dužan u roku od 14 kalendarskih dana od primitka tog upućivanja
  raditi na postizanju sporazumnog rješenja uz uključenost predmetnih regulatornih vlasti ili tijela.

Obrazloženje

Obrazloženje

Učinak mišljenja Odbora ne može se jasno definirati. Osim toga, Odbor bi mogao intervenirati u postupcima koji podliježu odgovarajućem nacionalnom pravu. Intervencija Odbora nadmašila bi nadležnost nacionalnih regulatornih tijela. Stoga se mehanizam za rješavanje sporova općenito čini prikladnijim i djelotvornijim. Usporedivi mehanizam već je predviđen člankom 14. stavkom 4. predložene uredbe.

Amandman 66.

Amandman 66.

Članak 14. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2.   Nacionalna vlast ili tijelo koje prima zahtjev dužno je bez nepotrebne odgode
  i u roku od 30 kalendarskih dana
  obavijestiti nacionalnu vlast ili tijelo koje podnosi zahtjev o radnjama koje su poduzete ili planirane u skladu sa stavkom 1. | 2.   Nacionalna vlast ili tijelo koje prima zahtjev dužno je bez nepotrebne odgode i obavijestiti nacionalnu vlast ili tijelo koje podnosi zahtjev o radnjama koje su poduzete ili planirane u skladu sa stavkom 1. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.   Nacionalna vlast ili tijelo koje prima zahtjev dužno je bez nepotrebne odgode
  i u roku od 30 kalendarskih dana
  obavijestiti nacionalnu vlast ili tijelo koje podnosi zahtjev o radnjama koje su poduzete ili planirane u skladu sa stavkom 1.

2.   Nacionalna vlast ili tijelo koje prima zahtjev dužno je bez nepotrebne odgode i obavijestiti nacionalnu vlast ili tijelo koje podnosi zahtjev o radnjama koje su poduzete ili planirane u skladu sa stavkom 1.

Obrazloženje

Obrazloženje

Zahtjev u pogledu roka čini se prestrogim i, u usporedbi s razdobljem od 14 dana predviđenim u članku 13., ne može se lako opravdati s obzirom na potrebu da se osigura da postupak bude što brži. Stoga bi i ovdje trebalo izostaviti fiksni rok.

Amandman 67.

Amandman 67.

Članak 14. stavak 14.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 4.   Ako nakon posredovanja Odbora nije utvrđeno sporazumno rješenje, nacionalna vlast ili tijelo koje podnosi zahtjev ili nacionalna vlast ili tijelo koje prima zahtjev mogu zatražiti od Odbora da izda mišljenje o tom predmetu. Odbor u svojem mišljenju procjenjuje je li vlast ili tijelo koje prima zahtjev ispunilo zahtjev iz stavka 1. Ako Odbor smatra da tijelo koje prima zahtjev nije ispunilo taj zahtjev, on preporučuje mjere za ispunjavanje zahtjeva. Odbor bez nepotrebne odgode izdaje svoje mišljenje
  u dogovoru s Komisijom
  . | 4.   Ako nakon posredovanja Odbora nije utvrđeno sporazumno rješenje, nacionalna vlast ili tijelo koje podnosi zahtjev ili nacionalna vlast ili tijelo koje prima zahtjev mogu zatražiti od Odbora da izda mišljenje o tom predmetu. Odbor u svojem mišljenju procjenjuje je li vlast ili tijelo koje prima zahtjev ispunilo zahtjev iz stavka 1. Ako Odbor smatra da tijelo koje prima zahtjev nije ispunilo taj zahtjev, on preporučuje mjere za ispunjavanje zahtjeva. Odbor bez nepotrebne odgode izdaje svoje mišljenje. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

4.   Ako nakon posredovanja Odbora nije utvrđeno sporazumno rješenje, nacionalna vlast ili tijelo koje podnosi zahtjev ili nacionalna vlast ili tijelo koje prima zahtjev mogu zatražiti od Odbora da izda mišljenje o tom predmetu. Odbor u svojem mišljenju procjenjuje je li vlast ili tijelo koje prima zahtjev ispunilo zahtjev iz stavka 1. Ako Odbor smatra da tijelo koje prima zahtjev nije ispunilo taj zahtjev, on preporučuje mjere za ispunjavanje zahtjeva. Odbor bez nepotrebne odgode izdaje svoje mišljenje
  u dogovoru s Komisijom
  .

4.   Ako nakon posredovanja Odbora nije utvrđeno sporazumno rješenje, nacionalna vlast ili tijelo koje podnosi zahtjev ili nacionalna vlast ili tijelo koje prima zahtjev mogu zatražiti od Odbora da izda mišljenje o tom predmetu. Odbor u svojem mišljenju procjenjuje je li vlast ili tijelo koje prima zahtjev ispunilo zahtjev iz stavka 1. Ako Odbor smatra da tijelo koje prima zahtjev nije ispunilo taj zahtjev, on preporučuje mjere za ispunjavanje zahtjeva. Odbor bez nepotrebne odgode izdaje svoje mišljenje.

Obrazloženje

Obrazloženje

Ne bi trebalo predvidjeti koordinaciju mišljenja s Komisijom radi očuvanja neutralnosti i neovisnosti Odbora. Umjesto toga, Odboru bi trebalo prepustiti da dodatno razvije postupak za postizanje sporazumnog rješenja. Osim toga, trebala bi postojati obveza obavješćivanja Komisije o postignutim rezultatima i daljnjim koracima.

Amandman 68.

Amandman 68.

Članak 14. stavak 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 5.
     
  Nacionalna vlast ili tijelo koje prima zahtjev dužno je bez nepotrebne odgode, a najkasnije u roku od 30 kalendarskih dana od primitka mišljenja iz stavka 4., obavijestiti Odbor, Komisiju i vlast ili tijelo koje podnosi zahtjev o poduzetim ili planiranim radnjama u odnosu na to mišljenje. | 5.
     
  Odbor obavješćuje Komisiju o postignutim rezultatima, a posebno o mjerama koje je poduzelo ili planiralo tijelo koje prima zahtjev. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

5.
     
  Nacionalna vlast ili tijelo koje prima zahtjev dužno je bez nepotrebne odgode, a najkasnije u roku od 30 kalendarskih dana od primitka mišljenja iz stavka 4., obavijestiti Odbor, Komisiju i vlast ili tijelo koje podnosi zahtjev o poduzetim ili planiranim radnjama u odnosu na to mišljenje.

5.
     
  Odbor obavješćuje Komisiju o postignutim rezultatima, a posebno o mjerama koje je poduzelo ili planiralo tijelo koje prima zahtjev.

Obrazloženje

Obrazloženje

Osim općeg prava Komisije na sudjelovanje i informiranje, Odbor bi trebao obavijestiti Komisiju o rezultatima postupka mirenja, posebno o mjerama koje je poduzelo ili planiralo tijelo koje prima zahtjev. Time će se osigurati protok informacija prema Komisiji koji je u skladu s načelima neovisnosti i državne neutralnosti nadzora medija te će se istodobno Komisiji omogućiti da ispuni svoju ulogu „čuvarice Ugovorâ”.

Amandman 69.

Amandman 69.

Članak 15. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Odbor
  , prema potrebi uz savjetovanje s dionicima i u bliskoj suradnji s Komisijom,
  potiče razmjenu primjera dobre prakse među nacionalnim regulatornim vlastima ili tijelima u vezi s
  regulatornim,
  tehničkim ili praktičnim aspektima relevantnima za dosljednu i učinkovitu primjenu ove Uredbe i
  nacionalnih pravila za
  provedbu Direktive 2010/13/EU. | 1.   Odbor potiče razmjenu primjera dobre prakse među nacionalnim regulatornim vlastima ili tijelima u vezi s tehničkim ili praktičnim aspektima relevantnima za dosljednu i učinkovitu primjenu ove Uredbe i provedbu Direktive 2010/13/EU. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Odbor
  , prema potrebi uz savjetovanje s dionicima i u bliskoj suradnji s Komisijom,
  potiče razmjenu primjera dobre prakse među nacionalnim regulatornim vlastima ili tijelima u vezi s
  regulatornim,
  tehničkim ili praktičnim aspektima relevantnima za dosljednu i učinkovitu primjenu ove Uredbe i
  nacionalnih pravila za
  provedbu Direktive 2010/13/EU.

1.   Odbor potiče razmjenu primjera dobre prakse među nacionalnim regulatornim vlastima ili tijelima u vezi s tehničkim ili praktičnim aspektima relevantnima za dosljednu i učinkovitu primjenu ove Uredbe i provedbu Direktive 2010/13/EU.

Obrazloženje

Obrazloženje

Čini se korisnim da Odbor potiče razmjenu među nacionalnim regulatornim tijelima. Komisija može sudjelovati u toj razmjeni. Međutim, ne bi trebala imati pravo (su)odlučivanja. Nadalje, kao i u članku 12., zadaće Odbora u pogledu Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama (2010/13/EU) trebale bi biti ograničene na njezinu provedbu. Primjena nacionalnog prava trebala bi ostati u nadležnosti nacionalnih regulatornih vlasti i tijela.

Nadalje, čini se da u tom kontekstu nije potrebno da Odbor provodi ciljana savjetovanja s dionicima. Odbor bi u skladu s člankom 10. stavkom 6. predložene uredbe bio slobodan savjetovati se sa stručnjacima u svojim raspravama. Međutim, daljnji razvoj zakonodavstva ne bi trebao biti zadaća Odbora kao regulatornog tijela za medije, a time i reguliranog dijela same izvršne vlasti.

Amandman 70.

Amandman 70.

Članak 15. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2.   Pri izdavanju Komisijinih smjernica u vezi s primjenom ove Uredbe ili nacionalnih pravila za provedbu Direktive 2010/13/EU Odbor pomaže Komisiji pružanjem stručnog znanja o
  regulatornim,
  tehničkim ili praktičnim aspektima
  , posebno u vezi s: | 2.   Pri izdavanju Komisijinih smjernica u vezi s primjenom ove Uredbe ili nacionalnih pravila za provedbu Direktive 2010/13/EU Odbor pomaže Komisiji pružanjem stručnog znanja o tehničkim ili praktičnim aspektima. |
| (a) | primjerenim isticanjem audiovizualnih medijskih usluga od općeg interesa na temelju članka 7.a Direktive 2010/13/EU; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.   Pri izdavanju Komisijinih smjernica u vezi s primjenom ove Uredbe ili nacionalnih pravila za provedbu Direktive 2010/13/EU Odbor pomaže Komisiji pružanjem stručnog znanja o
  regulatornim,
  tehničkim ili praktičnim aspektima
  , posebno u vezi s:

2.   Pri izdavanju Komisijinih smjernica u vezi s primjenom ove Uredbe ili nacionalnih pravila za provedbu Direktive 2010/13/EU Odbor pomaže Komisiji pružanjem stručnog znanja o tehničkim ili praktičnim aspektima.

(a)

(a)

primjerenim isticanjem audiovizualnih medijskih usluga od općeg interesa na temelju članka 7.a Direktive 2010/13/EU;

primjerenim isticanjem audiovizualnih medijskih usluga od općeg interesa na temelju članka 7.a Direktive 2010/13/EU;

| (b) | omogućivanjem pristupa informacijama o vlasničkoj strukturi pružatelja medijskih usluga, kako je predviđeno člankom 5. stavkom 2. Direktive 2010/13/EU. |
| --- | --- |

(b)

(b)

omogućivanjem pristupa informacijama o vlasničkoj strukturi pružatelja medijskih usluga, kako je predviđeno člankom 5. stavkom 2. Direktive 2010/13/EU.

omogućivanjem pristupa informacijama o vlasničkoj strukturi pružatelja medijskih usluga, kako je predviđeno člankom 5. stavkom 2. Direktive 2010/13/EU.

Obrazloženje

Obrazloženje

Doprinos Odbora trebao bi se odnositi na tehnička i praktična pitanja, kao što je slučaj s ERGA-om u članku 30.b Direktive 2010/13/EU.

Člankom 7.a Direktive 2010/13/EU predviđa se visok stupanj fleksibilnosti država članica kad je riječ o definiranju zahtjeva koji se odnose na mogućnost otkrivanja i, u toj mjeri, isticanje sadržaja od općeg javnog interesa. Taj pristup i cilj koji se njime želi postići ne bi se smjeli dovoditi u pitanje zbog usmjeravajućih nadležnosti Komisije. Odbor bi u najboljem slučaju trebao moći objavljivati (neobvezujuća) mišljenja o empirijskim podacima prikupljenima putem nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela, koja mogu poslužiti kao pokazatelj državama članicama za poduzimanje mjera.

Amandman 71.

Amandman 71.

Članak 16. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Odbor koordinira mjere nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela koje se odnose na širenje medijskih usluga i pristup medijskim uslugama koje pružaju pružatelji medijskih usluga
  s poslovnim nastanom
  izvan Unije usmjereni na publiku u Uniji ako, među ostalim s obzirom na kontrolu koju nad njima mogu provoditi treće zemlje, takve medijske usluge ugrožavaju ili bi mogle ozbiljno i znatno ugroziti javnu sigurnost i obranu. | 1.   Odbor koordinira mjere nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela koje se odnose na širenje medijskih usluga i pristup medijskim uslugama koje pružaju pružatelji medijskih usluga
  koji imaju poslovni nastan
  izvan Unije
  , ali podliježu nadležnosti neke države članice u skladu s člankom 2. stavkom 4. Direktive 2010/13/EU te koji su
  usmjereni na publiku u Uniji ako, među ostalim s obzirom na kontrolu koju nad njima mogu provoditi treće zemlje, takve medijske usluge ugrožavaju ili bi mogle ozbiljno i znatno ugroziti javnu sigurnost i obranu. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Odbor koordinira mjere nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela koje se odnose na širenje medijskih usluga i pristup medijskim uslugama koje pružaju pružatelji medijskih usluga
  s poslovnim nastanom
  izvan Unije usmjereni na publiku u Uniji ako, među ostalim s obzirom na kontrolu koju nad njima mogu provoditi treće zemlje, takve medijske usluge ugrožavaju ili bi mogle ozbiljno i znatno ugroziti javnu sigurnost i obranu.

1.   Odbor koordinira mjere nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela koje se odnose na širenje medijskih usluga i pristup medijskim uslugama koje pružaju pružatelji medijskih usluga
  koji imaju poslovni nastan
  izvan Unije
  , ali podliježu nadležnosti neke države članice u skladu s člankom 2. stavkom 4. Direktive 2010/13/EU te koji su
  usmjereni na publiku u Uniji ako, među ostalim s obzirom na kontrolu koju nad njima mogu provoditi treće zemlje, takve medijske usluge ugrožavaju ili bi mogle ozbiljno i znatno ugroziti javnu sigurnost i obranu.

Obrazloženje

Obrazloženje

Treba pozdraviti poboljšanu suradnju nacionalnih regulatora u slučajevima kada postoji ozbiljan rizik od ugrožavanja javne sigurnosti i obrane. Predviđeni novi mehanizam trebao bi korisno upotpuniti mehanizme Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama (2010/13/EU) kako bi se poboljšala njezina učinkovitost. Na primjer, mehanizam bi se trebao primjenjivati kada postoji prekogranična situacija koja utječe na nekoliko država članica.

Direktivom 2010/13/EU predviđena je nadležnost države članice u nekim slučajevima u kojima poduzeće nema poslovni nastan u Uniji, primjerice u slučajevima kada se signali iz trećih zemalja prenose tehničkom uzlaznom vezom u državi članici EU-a. U tim je slučajevima potrebna odgovarajuća koordinacija između ciljne države članice i države članice koja ima nadležnost nad pružateljem medijskih usluga.

Međutim, isključivo nacionalna pitanja ne bi trebala biti podložna koordinaciji Odbora. Stoga, kad je riječ o ograničavanju signala koji se izvan EU-a izravno odašilju državama članicama, nema potrebe za dodatnim obveznim mehanizmima suradnje jer same države članice mogu poduzimati provedbene mjere u skladu s načelom stavljanja na tržište koje je primjenjivo u tom trenutku. U tom bi pogledu obvezno pribjegavanje mehanizmu suradnje bilo prepreka provedbi i neprimjereno bi ograničilo suverenitet djelovanja država članica.

Amandman 72.

Amandman 72.

Članak 16. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2.   Odbor
  , u dogovoru s Komisijom,
  može
  izdati
  mišljenja o odgovarajućim
  nacionalnim
  mjerama na temelju stavka 1.
  Sva nadležna nacionalna tijela, uključujući nacionalne regulatorne vlasti ili tijela, dužna su učiniti sve što mogu kako bi uzela u obzir mišljenja Odbora. | 2.   Odbor može
  , na zahtjev nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela najmanje dviju predmetnih država članica, izdavati
  mišljenja o odgovarajućim mjerama na temelju stavka 1. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.   Odbor
  , u dogovoru s Komisijom,
  može
  izdati
  mišljenja o odgovarajućim
  nacionalnim
  mjerama na temelju stavka 1.
  Sva nadležna nacionalna tijela, uključujući nacionalne regulatorne vlasti ili tijela, dužna su učiniti sve što mogu kako bi uzela u obzir mišljenja Odbora.

2.   Odbor može
  , na zahtjev nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela najmanje dviju predmetnih država članica, izdavati
  mišljenja o odgovarajućim mjerama na temelju stavka 1.

Obrazloženje

Obrazloženje

Odbor bi trebao moći iznositi preporuke za djelovanje. One ne bi smjele podlijegati koordinaciji s Komisijom kako bi se osigurala neovisnost i nevladina narav nadzora medija. Nacionalne regulatorne vlasti ili tijela mogu razmatrati preporuku Odbora samo pod uvjetom da postoji odgovarajuća pravna osnova. Bez nje se nacionalnim regulatornim vlastima ili tijelima ne bi se trebala nametati nikakva obveza provedbe.

Amandman 73.

Amandman 73.

Članak 17.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Sadržaj pružatelja medijskih usluga na vrlo velikim internetskim platformama | Sadržaj pružatelja medijskih usluga na vrlo velikim internetskim platformama i
  vrlo velikim internetskim tražilicama |
| 1.
     Pružatelji vrlo velikih internetskih platformi dužni su osigurati funkciju koja primateljima njihovih usluga omogućuje da izjave da: | 1.
     
  Pružatelji vrlo velikih internetskih platformi i pružatelji vrlo velikih internetskih tražilica poštuju pravo na slobodu izražavanja i slobodu medija te na odgovarajući način doprinose pluralizmu medija. |
| (a) | djeluju kao pružatelj medijskih usluga u smislu članka 2. stavka 2.; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Sadržaj pružatelja medijskih usluga na vrlo velikim internetskim platformama

Sadržaj pružatelja medijskih usluga na vrlo velikim internetskim platformama i
  vrlo velikim internetskim tražilicama

vrlo velikim internetskim tražilicama

1.
     Pružatelji vrlo velikih internetskih platformi dužni su osigurati funkciju koja primateljima njihovih usluga omogućuje da izjave da:

1.
     
  Pružatelji vrlo velikih internetskih platformi i pružatelji vrlo velikih internetskih tražilica poštuju pravo na slobodu izražavanja i slobodu medija te na odgovarajući način doprinose pluralizmu medija.

(a)

djeluju kao pružatelj medijskih usluga u smislu članka 2. stavka 2.;

| (b) | djeluju tako da su urednički neovisni o državama članicama i trećim zemljama;
  i |
| --- | --- |

(b)

djeluju tako da su urednički neovisni o državama članicama i trećim zemljama;
  i

i

| (c) | podliježu regulatornim zahtjevima za izvršavanje uredničke odgovornosti u jednoj ili više država članica ili poštuju koregulatorni ili samoregulatorni mehanizam kojim se uređuju općepriznati i u relevantnom medijskom sektoru jedne ili više država članica prihvaćeni urednički standardi. |
| --- | --- |

(c)

podliježu regulatornim zahtjevima za izvršavanje uredničke odgovornosti u jednoj ili više država članica ili poštuju koregulatorni ili samoregulatorni mehanizam kojim se uređuju općepriznati i u relevantnom medijskom sektoru jedne ili više država članica prihvaćeni urednički standardi.

2.
     Ako pružatelj vrlo velike internetske platforme odluči
  obustaviti pružanje svojih usluga internetskog posredovanja za
  sadržaj koji pruža pružatelj medijskih usluga koji je dao izjavu u skladu sa stavkom 1. ovog članka, uz obrazloženje da takav sadržaj nije u skladu s njegovim uvjetima, pri čemu taj sadržaj ne doprinosi sistemskom riziku iz članka 26. Uredbe (EU) 2022/
  XXX
  [Akt o digitalnim uslugama], on je dužan
  prije stupanja obustave na snagu
  poduzeti sve moguće mjere, u skladu sa svojim obvezama prema zakonodavstvu Unije, uključujući Uredbu (EU) 2022/
  XXX
  [Akt o digitalnim uslugama], kako bi predmetnom pružatelju medijskih usluga priopćio razloge te odluke, kako se zahtijeva člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EU) 2019/1150.

2.   Pružatelji vrlo velikih internetskih platformi
  i vrlo velikih internetskih tražilica
  dužni su osigurati funkciju koja primateljima njihovih usluga omogućuje da izjave da:

| (a) | djeluju kao pružatelj medijskih usluga u smislu članka 2. stavka 2.; |
| --- | --- |

(a)

djeluju kao pružatelj medijskih usluga u smislu članka 2. stavka 2.;

| (b) | djeluju tako da su urednički neovisni o državama članicama i trećim zemljama; |
| --- | --- |

(b)

djeluju tako da su urednički neovisni o državama članicama i trećim zemljama;

| (c) | podliježu regulatornim zahtjevima za izvršavanje uredničke odgovornosti u jednoj ili više država članica ili poštuju koregulatorni ili samoregulatorni mehanizam kojim se uređuju općepriznati i u relevantnom medijskom sektoru jedne ili više država članica prihvaćeni urednički;
  i |
| --- | --- |

(c)

podliježu regulatornim zahtjevima za izvršavanje uredničke odgovornosti u jednoj ili više država članica ili poštuju koregulatorni ili samoregulatorni mehanizam kojim se uređuju općepriznati i u relevantnom medijskom sektoru jedne ili više država članica prihvaćeni urednički;
  i

i

| (d) | podliježu nadzoru neovisnih nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela ili nadzoru samoregulatornih ili koregulatornih mehanizama, navodeći njihov naziv i podatke za kontakt. Pružatelj vrlo velike internetske platforme ili pružatelj vrlo velike internetske tražilice može od odgovarajućeg nadzornog tijela zatražiti da potvrdi informacije koje je dao pružatelj medijskih usluga. |
| --- | --- |

(d)

(d)

podliježu nadzoru neovisnih nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela ili nadzoru samoregulatornih ili koregulatornih mehanizama, navodeći njihov naziv i podatke za kontakt. Pružatelj vrlo velike internetske platforme ili pružatelj vrlo velike internetske tražilice može od odgovarajućeg nadzornog tijela zatražiti da potvrdi informacije koje je dao pružatelj medijskih usluga.

podliježu nadzoru neovisnih nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela ili nadzoru samoregulatornih ili koregulatornih mehanizama, navodeći njihov naziv i podatke za kontakt. Pružatelj vrlo velike internetske platforme ili pružatelj vrlo velike internetske tražilice može od odgovarajućeg nadzornog tijela zatražiti da potvrdi informacije koje je dao pružatelj medijskih usluga.

3.
     Pružatelji vrlo velikih internetskih platformi dužni su poduzeti sve potrebne tehničke i organizacijske mjere kako bi se prioritetno i bez nepotrebne odgode obradile i donošenjem odluke riješile pritužbe prema članku 11. Uredbe (EU) 2019/1150 koje su podnijeli pružatelji medijskih usluga koji su dali izjavu u skladu sa stavkom 1. ovog članka.

3.
     Ako pružatelj vrlo velike internetske platforme
  ili pružatelj vrlo velike internetske tražilice posredstvom kojih je moguće širiti programe ili informativne publikacije
  odluči
  ukloniti uslugu ili sadržaj, onemogućiti im pristup ili se na bilo koji drugi način upletati u uslugu ili
  sadržaj koji pruža pružatelj medijskih usluga koji je dao izjavu u skladu sa stavkom 2. ovog članka, uz obrazloženje da takav sadržaj
  ili usluga
  nije u skladu s njegovim uvjetima, pri čemu taj sadržaj
  ili usluga
  ne doprinosi sistemskom riziku iz članka 26. Uredbe (EU) 2022/
  2065
  [Akt o digitalnim uslugama], on je dužan poduzeti sve moguće mjere, u skladu sa svojim obvezama prema zakonodavstvu Unije, uključujući Uredbu (EU) 2022/
  2065
  (Akt o digitalnim uslugama), kako bi predmetnom pružatelju medijskih usluga
  i utvrđenim nadležnim vlatima ili tijelima
  priopćio razloge te odluke, kako se zahtijeva člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EU) 2019/1150.

4.
     Ako pružatelj medijskih usluga koji je dao izjavu u skladu sa stavkom 1. smatra da pružatelj vrlo velike internetske platforme učestalo
  bez dovoljnog razloga ograničava ili obustavlja pružanje svojih usluga u vezi sa sadržajem
  koji pruža pružatelj medijskih usluga, pružatelj vrlo velike internetske platforme dužan je u dobroj vjeri sudjelovati u smislenom i učinkovitom dijalogu s pružateljem medijskih usluga, na njegov zahtjev, radi postizanja sporazumnog rješenja
  kojim bi se neopravdana ograničenja ili obustave ukinuli i ubuduće izbjegli
  . Pružatelj medijskih usluga može obavijestiti Odbor o ishodu takvog dijaloga.

4.   
  Ako u roku od 24 sata pružatelj medijske usluge vrlo velikoj internetskoj platformi iznese dovoljno razloga iz kojih smatra da dotični sadržaji ili usluge nisu neusklađeni s njegovim uvjetima, platforma neće provoditi svoju odluku. Ako nakon dužne pažnje vrlo velika internetska platforma i dalje smatra da dotična usluga ili sadržaj nije u skladu s njezinim uvjetima, ona ima pravo uputiti predmet utvrđenim nadležnim nadzornim vlastima ili tijelima, koji bez nepotrebne odgode odlučuju je li upletanje zasnovano na uvjetima platforme u skladu sa slobodom izražavanja i slobodom medija. Dok se takva odluka ne donese, platforma ne provodi predviđenu odluku.

Pružatelji vrlo velikih internetskih platformi dužni su poduzeti sve potrebne tehničke i organizacijske mjere kako bi se prioritetno i bez nepotrebne odgode obradile i donošenjem odluke riješile pritužbe prema članku 11. Uredbe (EU) 2019/1150 koje su podnijeli pružatelji medijskih usluga koji su dali izjavu u skladu sa stavkom 1. ovog članka.

5.
     Pružatelji vrlo velikih internetskih platformi svake godine javno objavljuju informacije o:

| (a) | broju slučajeva u kojima su nametnuli ograničenje ili obustavu zato što sadržaj koji pruža pružatelj medijskih usluga koji je dao izjavu u skladu sa stavkom 1. ovog članka nije u skladu s njihovim uvjetima; i |
| --- | --- |

(a)

broju slučajeva u kojima su nametnuli ograničenje ili obustavu zato što sadržaj koji pruža pružatelj medijskih usluga koji je dao izjavu u skladu sa stavkom 1. ovog članka nije u skladu s njihovim uvjetima; i

| (b) | razlozima nametanja takvih ograničenja. |
| --- | --- |

(b)

razlozima nametanja takvih ograničenja.

5.
     Ako pružatelj medijskih usluga koji je dao izjavu u skladu sa stavkom 1. smatra da pružatelj vrlo velike internetske platforme učestalo
  tvrdi da usluga ili
  sadržaj koji pruža pružatelj medijskih usluga
  nije u skladu s njegovim uvjetima
  , pružatelj vrlo velike internetske platforme dužan je u dobroj vjeri sudjelovati u smislenom i učinkovitom dijalogu s pružateljem medijskih usluga, na njegov zahtjev, radi postizanja sporazumnog rješenja
  za budućnost
  . Pružatelj medijskih usluga može obavijestiti Odbor o ishodu takvog dijaloga.

6.
     Kako bi olakšala dosljednu i učinkovitu provedbu ovog članka, Komisija može izdati smjernice za utvrđivanje oblika i pojedinosti izjave utvrđene u stavku 1.

6.
     Pružatelji vrlo velikih internetskih platformi svake godine javno objavljuju informacije o:

| (a) | broju slučajeva u kojima su nametnuli ograničenje ili obustavu zato što
  usluga ili
  sadržaj koji pruža pružatelj medijskih usluga koji je dao izjavu u skladu sa stavkom 1. ovog članka nije u skladu s njihovim uvjetima; i |
| --- | --- |

(a)

broju slučajeva u kojima su nametnuli ograničenje ili obustavu zato što
  usluga ili
  sadržaj koji pruža pružatelj medijskih usluga koji je dao izjavu u skladu sa stavkom 1. ovog članka nije u skladu s njihovim uvjetima; i

usluga ili

| (b) | razlozima nametanja takvih ograničenja. |
| --- | --- |

(b)

razlozima nametanja takvih ograničenja.

7.
     Kako bi olakšala dosljednu i učinkovitu provedbu ovog članka, Komisija može izdati smjernice za utvrđivanje oblika i pojedinosti izjave utvrđene u stavku 1.

Obrazloženje

Obrazloženje

S obzirom na sve veću važnost posredničkih servisa za pronalaženje medijskog sadržaja i pristup njemu, a posebno s obzirom na njihovu važnost za ponude i sadržaje regionalnih i lokalnih pružatelja medijskih usluga, vrlo velike internetske platforme i vrlo velike internetske tražilice trebale bi na poseban način preuzeti odgovornost u tom pogledu.

Zbog njihova istaknutog položaja na tržištu, općenito otvorene orijentacije i visokog stupnja ovisnosti korisnika te s obzirom na interese operatera platformi i ostalih trećih strana, mora se ograničiti pravo na utvrđivanje uporabe (koje platformi daje pravo da, nakon odvagivanja proturječnih temeljnih prava i interesa stranaka i interesa trećih strana, od korisnika zahtijeva da poštuju određene komunikacijske standarde pod općim uvjetima koji nadilaze zahtjeve kaznenog prava), i to ne samo u pogledu načela jednakosti, kojim se u najmanju ruku zahtijeva da se prema svim ponudama postupa jednako, nego i u pogledu jamčenju slobode i pluralizma medija.

U tu bi svrhu trebalo uvesti mehanizam kojim se uzima u obzir istaknuta uloga medijskih servisa i koji uključuje već postojeća nacionalna nadzorna tijela kako bi se osigurala usklađenost s pravnim standardima.

Amandman 74.

Amandman 74.

Članak 19.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Pravo prilagodbe ponude audiovizualnih medijskih usluga

  1.   Kako bi ponudu audiovizualnih medijskih usluga prilagodili svojim interesima ili preferencijama u skladu sa zakonom, korisnici imaju pravo moći jednostavno promijeniti zadane postavke svakog uređaja ili korisničkog sučelja kojima se kontrolira pristup audiovizualnim medijskim uslugama i njihovo korištenje, odnosno kojima se upravlja pristupom takvim uslugama i njihovim korištenjem. Ta odredba ne utječe na nacionalne mjere za provedbu članka 7.a Direktive 2010/13/EU. | Pravo prilagodbe ponude audiovizualnih medijskih usluga

  1.   Kako bi ponudu audiovizualnih medijskih usluga prilagodili svojim interesima ili preferencijama u skladu sa zakonom, korisnici imaju pravo moći jednostavno promijeniti zadane postavke svakog uređaja ili korisničkog sučelja kojima se kontrolira pristup audiovizualnim medijskim uslugama i njihovo korištenje, odnosno kojima se upravlja pristupom takvim uslugama i njihovim korištenjem. Ta odredba ne utječe na nacionalne mjere za provedbu članka 7.a Direktive 2010/13/EU
  ili druge nacionalne mjere u pogledu mogućnosti pronalaženja medijskih usluga ili sadržaja, usmjerene na osiguravanje medijskog pluralizma
  . |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Pravo prilagodbe ponude audiovizualnih medijskih usluga

1.   Kako bi ponudu audiovizualnih medijskih usluga prilagodili svojim interesima ili preferencijama u skladu sa zakonom, korisnici imaju pravo moći jednostavno promijeniti zadane postavke svakog uređaja ili korisničkog sučelja kojima se kontrolira pristup audiovizualnim medijskim uslugama i njihovo korištenje, odnosno kojima se upravlja pristupom takvim uslugama i njihovim korištenjem. Ta odredba ne utječe na nacionalne mjere za provedbu članka 7.a Direktive 2010/13/EU.

Pravo prilagodbe ponude audiovizualnih medijskih usluga

1.   Kako bi ponudu audiovizualnih medijskih usluga prilagodili svojim interesima ili preferencijama u skladu sa zakonom, korisnici imaju pravo moći jednostavno promijeniti zadane postavke svakog uređaja ili korisničkog sučelja kojima se kontrolira pristup audiovizualnim medijskim uslugama i njihovo korištenje, odnosno kojima se upravlja pristupom takvim uslugama i njihovim korištenjem. Ta odredba ne utječe na nacionalne mjere za provedbu članka 7.a Direktive 2010/13/EU
  ili druge nacionalne mjere u pogledu mogućnosti pronalaženja medijskih usluga ili sadržaja, usmjerene na osiguravanje medijskog pluralizma
  .

Obrazloženje

Obrazloženje

Cilj je ovog dodatka osigurati da pravila o mogućnosti pronalaženja budu valjana i da se mogu dalje razvijati izvan okvira članka 7.a Direktive 2010/13/EU o audiovizualnim medijskim uslugama jer služe osiguravanju pluralizma.

Amandman 75.

Amandman 75.

Članak 20. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2.
     
  Svaki nacionalni postupak koji se primjenjuje radi pripreme ili donošenja regulatorne ili upravne mjere iz stavka 1. podliježe jasnim i unaprijed određenim vremenskim okvirima. | |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.
     
  Svaki nacionalni postupak koji se primjenjuje radi pripreme ili donošenja regulatorne ili upravne mjere iz stavka 1. podliježe jasnim i unaprijed određenim vremenskim okvirima.

Obrazloženje

Obrazloženje

Načelna ideja odredbe razumljiva je, ali se načelo ne čini primjerenim u svim slučajevima. Posebno u području pripreme ili izdavanja zakonske odredbe ili upravnog akta u postupku po službenoj dužnosti u smislu stavka 1., ovdje se ne može zahtijevati određeni unaprijed utvrđeni rok.

Amandman 76.

Amandman 76.

Članak 20. stavak 4.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 4.
     Ako je vjerojatno da će
  nacionalna zakonodavna, regulatorna ili upravna
  mjera utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta medijskih usluga, Odbor, na zahtjev Komisije, sastavlja mišljenje.
  Nakon što Odbor iznese mišljenje i ne dovodeći u pitanje svoje ovlasti prema Ugovorima, Komisija može izdati svoje mišljenje o tom pitanju.
  Mišljenje Odbora
  i, ako postoji, mišljenje Komisije,
  javno se objavljuju. | 3.
     Ako je vjerojatno da će mjera
  koju poduzimaju nacionalne regulatorne vlasti ili tijela
  utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta medijskih usluga, Odbor, na zahtjev Komisije, sastavlja mišljenje. Mišljenja Odbora javno se objavljuju. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

4.
     Ako je vjerojatno da će
  nacionalna zakonodavna, regulatorna ili upravna
  mjera utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta medijskih usluga, Odbor, na zahtjev Komisije, sastavlja mišljenje.
  Nakon što Odbor iznese mišljenje i ne dovodeći u pitanje svoje ovlasti prema Ugovorima, Komisija može izdati svoje mišljenje o tom pitanju.
  Mišljenje Odbora
  i, ako postoji, mišljenje Komisije,
  javno se objavljuju.

3.
     Ako je vjerojatno da će mjera
  koju poduzimaju nacionalne regulatorne vlasti ili tijela
  utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta medijskih usluga, Odbor, na zahtjev Komisije, sastavlja mišljenje. Mišljenja Odbora javno se objavljuju.

Obrazloženje

Obrazloženje

I dalje je nejasno kako se zakonodavne i administrativne mjere razlikuju od regulatornih mjera. Odbor, sastavljen od predstavnika nacionalnih izvršnih tijela koja i sama podliježu nacionalnim propisima, ne čini se prikladnim za ocjenjivanje zakonodavnih mjera.

Komisija bi se trebala držati svoje uloge čuvarice Ugovorâ te se u skladu s time savjetovati s Odborom o tehničkim ili drugim profesionalnim pitanjima. Odbor stoga mora imati mogućnost, na zahtjev Komisije, dati svoju ocjenu mjera koje poduzimaju nacionalna regulatorna tijela ako one utječu na unutarnje tržište.

Amandman 77.

Amandman 77.

Članak 21. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Procjena koncentracija na medijskom tržištu

  1.   Države članice u svojim nacionalnim pravnim sustavima pružaju materijalna i postupovna pravila kojima se osigurava
  procjena koncentracija na medijskom tržištu koje bi mogle znatno utjecati na medijski pluralizam i uredničku neovisnost
  . Ta pravila moraju: | Procjena koncentracija na medijskom tržištu

  1.   Države članice u svojim nacionalnim pravnim sustavima pružaju materijalna i postupovna pravila kojima se osigurava
  da se spajanja na medijskom tržištu procjenjuju imajući u vidu zaštitu medijskog pluralizma i koja uključuju odgovarajuće mjere za osiguravanje, održavanje i promicanje medijskog pluralizma, pri čemu se uzima u obzir i važnost uredničke neovisnosti
  . Ta pravila moraju: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Procjena koncentracija na medijskom tržištu

1.   Države članice u svojim nacionalnim pravnim sustavima pružaju materijalna i postupovna pravila kojima se osigurava
  procjena koncentracija na medijskom tržištu koje bi mogle znatno utjecati na medijski pluralizam i uredničku neovisnost
  . Ta pravila moraju:

Procjena koncentracija na medijskom tržištu

1.   Države članice u svojim nacionalnim pravnim sustavima pružaju materijalna i postupovna pravila kojima se osigurava
  da se spajanja na medijskom tržištu procjenjuju imajući u vidu zaštitu medijskog pluralizma i koja uključuju odgovarajuće mjere za osiguravanje, održavanje i promicanje medijskog pluralizma, pri čemu se uzima u obzir i važnost uredničke neovisnosti
  . Ta pravila moraju:

Obrazloženje

Obrazloženje

Kako bi se izbjegla ograničenja područja primjene temeljnih sloboda, trebalo bi pojasniti da države članice mogu (i moraju) donositi mjere za zaštitu medijskog pluralizma u kontekstu zakona o koncentraciji medija.

Amandman 78.

Amandman 78.

Članak 21. stavak 1. točka (b)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (b) | zahtijevati da strane u koncentraciji na medijskom tržištu koja bi mogla znatno utjecati na medijski pluralizam i uredničku neovisnost budu dužne unaprijed obavijestiti relevantne nacionalne vlasti ili tijela o toj koncentraciji; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(b)

zahtijevati da strane u koncentraciji na medijskom tržištu koja bi mogla znatno utjecati na medijski pluralizam i uredničku neovisnost budu dužne unaprijed obavijestiti relevantne nacionalne vlasti ili tijela o toj koncentraciji;

| (b) | zahtijevati da strane u koncentraciji na medijskom tržištu koja bi mogla znatno utjecati na medijski pluralizam
  , uključujući
  i uredničku neovisnost, budu dužne unaprijed obavijestiti relevantne nacionalne vlasti ili tijela o toj koncentraciji; |
| --- | --- |

(b)

zahtijevati da strane u koncentraciji na medijskom tržištu koja bi mogla znatno utjecati na medijski pluralizam
  , uključujući
  i uredničku neovisnost, budu dužne unaprijed obavijestiti relevantne nacionalne vlasti ili tijela o toj koncentraciji;

, uključujući

Obrazloženje

Obrazloženje

Urednička sloboda može biti dio zaštite medijskog pluralizma.

Amandman 79.

Amandman 79.

Članak 21. stavak 1. točka (d)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (d) | uključivati unaprijed utvrđene
  objektivne, nediskriminatorne i proporcionalne
  kriterije za
  prijavu koncentracija na medijskom tržištu koje bi mogle znatno utjecati na medijski pluralizam i uredničku neovisnost te za
  procjenu utjecaja koncentracija na medijskom tržištu na medijski pluralizam i uredničku neovisnost. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(d)

uključivati unaprijed utvrđene
  objektivne, nediskriminatorne i proporcionalne
  kriterije za
  prijavu koncentracija na medijskom tržištu koje bi mogle znatno utjecati na medijski pluralizam i uredničku neovisnost te za
  procjenu utjecaja koncentracija na medijskom tržištu na medijski pluralizam i uredničku neovisnost.

objektivne, nediskriminatorne i proporcionalne

prijavu koncentracija na medijskom tržištu koje bi mogle znatno utjecati na medijski pluralizam i uredničku neovisnost te za

| (d) | uključivati unaprijed utvrđene kriterije za procjenu utjecaja
  koji
  koncentracija na medijskom tržištu
  ima
  na medijski pluralizam
  , uključujući
  i uredničku neovisnost; |
| --- | --- |

(d)

uključivati unaprijed utvrđene kriterije za procjenu utjecaja
  koji
  koncentracija na medijskom tržištu
  ima
  na medijski pluralizam
  , uključujući
  i uredničku neovisnost;

koji

ima

, uključujući

Obrazloženje

Obrazloženje

Prijave o spajanjima već proizlaze iz točke (b), a zahtjevi (objektivni, nediskriminirajući i razmjerni kriteriji te njihova transparentnost) već su općenito utvrđeni u točki (a). Nadalje, urednička sloboda nije neovisan kriterij, već mogući element u osiguravanju medijskog pluralizma.

Amandman 80.

Amandman 80.

Članak 21. stavak 1. točka (e) (nova točka)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | (e) | unaprijed i u skladu s načelima iz članka 3. utvrditi kriterije ili referentne vrijednosti za određivanje i zadavanje kriterija od strane nadležnih nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela u odnosu na koje se ocjenjuje prihvatljivost spajanja. Pri odlučivanju o tome je li spajanje dopustivo treba razmotriti i bi li subjekt preuzimatelj i subjekt koji je predmet preuzimanja ostali ekonomski održivi bez tog spajanja, postoje li alternative za osiguravanje njihove ekonomske održivosti te je li moguće poduzeti djelotvorne mjere iz podtočke (f); |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(e)

(e)

unaprijed i u skladu s načelima iz članka 3. utvrditi kriterije ili referentne vrijednosti za određivanje i zadavanje kriterija od strane nadležnih nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela u odnosu na koje se ocjenjuje prihvatljivost spajanja. Pri odlučivanju o tome je li spajanje dopustivo treba razmotriti i bi li subjekt preuzimatelj i subjekt koji je predmet preuzimanja ostali ekonomski održivi bez tog spajanja, postoje li alternative za osiguravanje njihove ekonomske održivosti te je li moguće poduzeti djelotvorne mjere iz podtočke (f);

unaprijed i u skladu s načelima iz članka 3. utvrditi kriterije ili referentne vrijednosti za određivanje i zadavanje kriterija od strane nadležnih nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela u odnosu na koje se ocjenjuje prihvatljivost spajanja. Pri odlučivanju o tome je li spajanje dopustivo treba razmotriti i bi li subjekt preuzimatelj i subjekt koji je predmet preuzimanja ostali ekonomski održivi bez tog spajanja, postoje li alternative za osiguravanje njihove ekonomske održivosti te je li moguće poduzeti djelotvorne mjere iz podtočke (f);

Obrazloženje

Obrazloženje

Države članice trebale bi unaprijed i u skladu s načelima utvrđenima u članku 3. predvidjeti kriterije ili referentne vrijednosti za utvrđivanje i zadavanje kriterija od strane nadležnih nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela u odnosu na koje se ocjenjuje dopustivost koncentracije.

Pri odlučivanju o tome je li spajanje dopustivo treba razmotriti i bi li subjekt preuzimatelj i subjekt koji je predmet preuzimanja ostali ekonomski održivi bez tog spajanja, postoje li alternative za osiguravanje njihove ekonomske održivosti te jesu li mjere iz podtočke (f) izvedive i djelotvorne.

Amandman 81.

Amandman 81.

Članak 21. stavak 1. točka (f) (nova točka)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | (f) | unaprijed predvidjeti mjere ili referentne vrijednosti za određivanje i zadavanje mjera od strane nadležnih nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela koje se u skladu s člankom 3. mogu nametnuti predmetnom subjektu u slučaju spajanja kako bi se osigurao, održao i promicao medijski pluralizam i urednička neovisnost. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(f)

(f)

unaprijed predvidjeti mjere ili referentne vrijednosti za određivanje i zadavanje mjera od strane nadležnih nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela koje se u skladu s člankom 3. mogu nametnuti predmetnom subjektu u slučaju spajanja kako bi se osigurao, održao i promicao medijski pluralizam i urednička neovisnost.

unaprijed predvidjeti mjere ili referentne vrijednosti za određivanje i zadavanje mjera od strane nadležnih nacionalnih regulatornih vlasti ili tijela koje se u skladu s člankom 3. mogu nametnuti predmetnom subjektu u slučaju spajanja kako bi se osigurao, održao i promicao medijski pluralizam i urednička neovisnost.

Obrazloženje

Obrazloženje

Države članice također bi trebale unaprijed predvidjeti mjere ili kriterije za određivanje mjera koje se u skladu s člankom 3. mogu nametnuti dotičnom subjektu u slučaju spajanja kako bi se osigurao, očuvao i promicao medijski pluralizam i urednička neovisnost. Pri odlučivanju o tome je li spajanje dopustivo treba razmotriti i bi li subjekt preuzimatelj i subjekt koji je predmet preuzimanja ostali ekonomski održivi bez tog spajanja te postoje li alternative za osiguravanje njihove ekonomske održivosti.

Amandman 82.

Amandman 82.

Članak 21. stavak 1. zadnji podstavak

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Procjena
  iz ovog stavka
  razlikuje se od procjena
  prema pravu tržišnog natjecanja, uključujući procjene koje su predviđene prema pravilima o kontroli koncentracija.
  Njome
  se ne dovodi u pitanje članak 21. stavak 4. Uredbe (EZ) br. 139/2004, ako je primjenjiv. | Procjene i mjere
  iz ovog stavka
  nadilaze procjene
  prema pravu tržišnog natjecanja, uključujući procjene koje su predviđene prema pravilima o kontroli koncentracija.
  Njima
  se ne dovodi u pitanje članak 21. stavak 4. Uredbe (EZ) br. 139/2004, ako je primjenjiv. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Procjena
  iz ovog stavka
  razlikuje se od procjena
  prema pravu tržišnog natjecanja, uključujući procjene koje su predviđene prema pravilima o kontroli koncentracija.
  Njome
  se ne dovodi u pitanje članak 21. stavak 4. Uredbe (EZ) br. 139/2004, ako je primjenjiv.

Procjena

razlikuje se od procjena

Njome

Procjene i mjere
  iz ovog stavka
  nadilaze procjene
  prema pravu tržišnog natjecanja, uključujući procjene koje su predviđene prema pravilima o kontroli koncentracija.
  Njima
  se ne dovodi u pitanje članak 21. stavak 4. Uredbe (EZ) br. 139/2004, ako je primjenjiv.

Procjene i mjere

nadilaze procjene

Njima

Obrazloženje

Obrazloženje

Odnos između evaluacija koje su proglašene različitima u tom pogledu i dalje je nejasan. Ovom se prilagodbom pojašnjava da ovdje predviđena procjena s elementima kojima se osigurava pluralizam nadilazi kontrolu prema pravu tržišnog natjecanja te, prema potrebi, može prevagnuti nad njom i u pogledu rezultata.

Amandman 83.

Amandman 83.

Članak 21. stavak 2. prvi podstavak

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2.   U procjeni iz stavka 1.
  uzimaju
  se u obzir sljedeći elementi: | 2.   U procjeni iz stavka 1.
  trebali bi se osobito uzimati
  u obzir sljedeći elementi: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.   U procjeni iz stavka 1.
  uzimaju
  se u obzir sljedeći elementi:

2.   U procjeni iz stavka 1.
  trebali bi se osobito uzimati
  u obzir sljedeći elementi:

Obrazloženje

Obrazloženje

Kriteriji za procjenu iz stavka 1. trebali bi biti usmjereni na zaštitu raznolikosti. Procjena bi trebala obuhvaćati i pitanje jesu li u dopunskim zaštitnim mjerama sadržane mogućnosti (i koje) za suprotstavljanje ograničenjima ili prijetnjama medijskom pluralizmu koje mogu proizaći iz spajanja.

Amandman 84.

Amandman 84.

Članak 21. stavak 2. točka (a)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (a) | utjecaj koncentracije na medijski pluralizam,
  uključujući
  utjecaj na oblikovanje javnog mišljenja
  i
  na raznolikost sudionika na medijskom tržištu, uzimajući u obzir internet te interese, veze ili aktivnosti strana u drugim medijskim ili nemedijskim poduzećima; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(a)

utjecaj koncentracije na medijski pluralizam,
  uključujući
  utjecaj na oblikovanje javnog mišljenja
  i
  na raznolikost sudionika na medijskom tržištu, uzimajući u obzir internet te interese, veze ili aktivnosti strana u drugim medijskim ili nemedijskim poduzećima;

uključujući

i

| (a) | utjecaj koncentracije na medijski pluralizam
  na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, posebno
  utjecaj na
  slobodno
  oblikovanje javnog mišljenja
  i
  na raznolikost sudionika
  i sadržaja
  na medijskom tržištu,
  uključujući ekonomsku i uredničku neovisnost te raznolikost pružatelja usluga, kao i dostupnost usluga i sadržaja
  , uzimajući u obzir internet te interese, veze ili aktivnosti strana u drugim medijskim ili nemedijskim poduzećima; |
| --- | --- |

(a)

utjecaj koncentracije na medijski pluralizam
  na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, posebno
  utjecaj na
  slobodno
  oblikovanje javnog mišljenja
  i
  na raznolikost sudionika
  i sadržaja
  na medijskom tržištu,
  uključujući ekonomsku i uredničku neovisnost te raznolikost pružatelja usluga, kao i dostupnost usluga i sadržaja
  , uzimajući u obzir internet te interese, veze ili aktivnosti strana u drugim medijskim ili nemedijskim poduzećima;

na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, posebno

slobodno

i

i sadržaja

uključujući ekonomsku i uredničku neovisnost te raznolikost pružatelja usluga, kao i dostupnost usluga i sadržaja

Obrazloženje

Obrazloženje

Trebalo bi pojasniti da postoje različite razine (uz europsku razinu) koje treba uzeti u obzir. Ne bi trebalo biti unaprijed određenog ponderiranja razina. Potrebno je naglasiti slobodu izražavanja mišljenja. Valja dodati da se, osim raznolikosti usluga, mora očuvati i raznolikost sadržaja te da posebnu pozornost treba posvetiti pristupu i mogućnosti pronalaženja kao posebnom izazovu za osiguravanje raznolikosti, osobito u pogledu internetskog okruženja.

Amandman 85.

Amandman 85.

Članak 21. stavak 2. točka (c)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (c) | bi li, da ne postoji koncentracija, subjekt preuzimatelj i subjekt koji je predmet preuzimanja i dalje bili gospodarski održivi i postoje li moguća alternativa koja bi osigurala gospodarsku održivost. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(c)

(c)

bi li, da ne postoji koncentracija, subjekt preuzimatelj i subjekt koji je predmet preuzimanja i dalje bili gospodarski održivi i postoje li moguća alternativa koja bi osigurala gospodarsku održivost.

bi li, da ne postoji koncentracija, subjekt preuzimatelj i subjekt koji je predmet preuzimanja i dalje bili gospodarski održivi i postoje li moguća alternativa koja bi osigurala gospodarsku održivost.

Obrazloženje

Obrazloženje

Gospodarska održivost nije pitanje koje je u fokusu evaluacije spajanja sa stajališta očuvanja raznolikosti. Kako bi se dosljedno ostvarivao cilj osiguravanja pluralizma, naglasak mora biti na novinarskoj konkurenciji i pitanju može li se i na koji način ona zaštititi ili poduprijeti mjerama za zaštitu raznolikosti medija. Iz perspektive osiguravanja pluralizma, nije svako spajanje nužno opravdano ako bi gospodarska održivost dotičnog društva bila izgubljena bez spajanja, koje je u tom pogledu bez alternative; međutim, spajanje bi bilo opravdano ako bi u protivnom (još i više) patio pluralizam na tržištu.

Amandman 86.

Amandman 86.

Članak 21. stavak 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 3.   
  Komisija, uz pomoć Odbora,
  može izdati
  smjernice
  o čimbenicima
  koje nacionalne regulatorne vlasti ili tijela trebaju uzeti u obzir
  pri primjeni
  kriterija
  za procjenu utjecaja koncentracija na medijskom tržištu na medijski pluralizam
  i uredničku neovisnost
  . | 3.   
  Odbor
  može izdati
  mišljenja
  o čimbenicima
  koji bi mogli biti relevantni pri primjeni elemenata iz stavka 2.
  za procjenu utjecaja
  koji
  koncentracija na medijskom tržištu
  koja je relevantna za unutarnje tržište ima
  na medijski pluralizam. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

3.   
  Komisija, uz pomoć Odbora,
  može izdati
  smjernice
  o čimbenicima
  koje nacionalne regulatorne vlasti ili tijela trebaju uzeti u obzir
  pri primjeni
  kriterija
  za procjenu utjecaja koncentracija na medijskom tržištu na medijski pluralizam
  i uredničku neovisnost
  .

3.   
  Odbor
  može izdati
  mišljenja
  o čimbenicima
  koji bi mogli biti relevantni pri primjeni elemenata iz stavka 2.
  za procjenu utjecaja
  koji
  koncentracija na medijskom tržištu
  koja je relevantna za unutarnje tržište ima
  na medijski pluralizam.

Obrazloženje

Obrazloženje

Komisija ne bi trebala provoditi konkretizaciju kojom bi se ograničile mogućnosti država članica da reagiraju na nacionalne, regionalne i/ili lokalne potrebe pri primjeni i ponderiranju čimbenika.

Mišljenja Odbora mogla bi pružati smjernice nacionalnim regulatorima o tome kako odgovoriti na potrebe na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini u okviru njihove nadležnosti i osmišljavanja nacionalnih mjera. Trebalo bi biti jasno da se mišljenja odnose samo na elemente sadržane u stavku 2. i da ne obuhvaćaju iscrpnu procjenu medijske koncentracije u tom pogledu, kako bi se nacionalnim tijelima omogućila procjena na temelju dodatnih potrebnih kriterija.

Amandman 87.

Amandman 87.

Članak 21. stavak 4.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 4.   Nacionalna regulatorna vlast ili tijelo unaprijed
  se savjetuje s Odborom
  o
  svakom mišljenju ili odluci koje planira donijeti o procjeni utjecaja koncentracije
  na medijskom tržištu koja se mora prijaviti
  na medijski pluralizam i uredničku neovisnost
  ako takva koncentracija može utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta. | 4.   Nacionalna regulatorna vlast ili tijelo unaprijed
  izvješćuje Odbor
  o
  koncentraciji
  na medijskom tržištu koja se mora prijaviti ako takva koncentracija može utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta.


  Nacionalna regulatorna vlast ili tijelo može, prije donošenja odluke ili poduzimanja mjere, zatražiti mišljenje Odbora o utjecaju koji koncentracija medijskog tržišta koja se mora prijaviti ima na medijski pluralizam i funkcioniranje unutarnjeg tržišta. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

4.   Nacionalna regulatorna vlast ili tijelo unaprijed
  se savjetuje s Odborom
  o
  svakom mišljenju ili odluci koje planira donijeti o procjeni utjecaja koncentracije
  na medijskom tržištu koja se mora prijaviti
  na medijski pluralizam i uredničku neovisnost
  ako takva koncentracija može utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta.

4.   Nacionalna regulatorna vlast ili tijelo unaprijed
  izvješćuje Odbor
  o
  koncentraciji
  na medijskom tržištu koja se mora prijaviti ako takva koncentracija može utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta.

Nacionalna regulatorna vlast ili tijelo može, prije donošenja odluke ili poduzimanja mjere, zatražiti mišljenje Odbora o utjecaju koji koncentracija medijskog tržišta koja se mora prijaviti ima na medijski pluralizam i funkcioniranje unutarnjeg tržišta.

Obrazloženje

Obrazloženje

S obzirom na regulatornu ovlast, od obvezujućih zahtjeva iz članka 21. trebalo bi izuzeti samo ona spajanja ili koncentracije koji su relevantni za unutarnje tržište. U svim ostalim aspektima zahtjevi ne bi trebali nadilaziti preporuke.

Nacionalne regulatorne vlasti ili tijela ne bi trebali imati dužnost savjetovati se s Odborom – s jedne strane, kako bi se očuvala nadležnost nacionalnog tijela i, s druge strane, kako bi se izbjeglo odgađanje postupaka na nacionalnoj razini. Međutim, nadležno nacionalno regulatorno tijelo trebalo bi Odboru dostaviti informacije o relevantnim slučajevima kako bi on o tome bio obaviješten. Odbor bi također trebao imati pravo zauzeti stajalište u svim slučajevima u kojima prepoznaje relevantnost za unutarnje tržište.

Amandman 88.

Amandman 88.

Članak 21. stavak 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 5.   
  Odbor je dužan u roku od 14 kalendarskih dana od primitka zahtjeva za savjetovanje iz stavka 4. sastaviti mišljenje o nacrtu nacionalnog mišljenja ili odluke koji mu je upućen
  , uzimajući u obzir elemente iz stavka 2.,
  i dostaviti to mišljenje
  savjetodavnom tijelu i Komisiji. | 5.   
  Ako se od Odbora zatraži mišljenje, on ga sastavlja bez odgode
  , uzimajući u obzir elemente iz stavka 2.,
  te ga dostavlja
  savjetodavnom tijelu i Komisiji. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

5.   
  Odbor je dužan u roku od 14 kalendarskih dana od primitka zahtjeva za savjetovanje iz stavka 4. sastaviti mišljenje o nacrtu nacionalnog mišljenja ili odluke koji mu je upućen
  , uzimajući u obzir elemente iz stavka 2.,
  i dostaviti to mišljenje
  savjetodavnom tijelu i Komisiji.

5.   
  Ako se od Odbora zatraži mišljenje, on ga sastavlja bez odgode
  , uzimajući u obzir elemente iz stavka 2.,
  te ga dostavlja
  savjetodavnom tijelu i Komisiji.

Obrazloženje

Obrazloženje

Rok se čini krutim i može biti prekratak za složene slučajeve.

Amandman 89.

Amandman 89.

Članak 21. stavak 6.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 6.   
  Nacionalna regulatorna vlast ili tijelo iz stavka 4. dužni su u najvećoj mogućoj mjeri uzeti u obzir mišljenje iz stavka 5. Ako to tijelo ne postupi u skladu s mišljenjem, u potpunosti ili djelomično, ono je dužno u roku od 30 kalendarskih dana od primitka tog mišljenja Odboru i Komisiji dostaviti obrazloženo opravdanje u kojem objašnjava svoje stajalište.
  Ne dovodeći u pitanje svoje ovlasti prema Ugovorima, Komisija može izdati svoje mišljenje o tom pitanju. | 6.   Ne dovodeći u pitanje svoje ovlasti prema Ugovorima, Komisija može izdati svoje mišljenje o tom pitanju. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

6.   
  Nacionalna regulatorna vlast ili tijelo iz stavka 4. dužni su u najvećoj mogućoj mjeri uzeti u obzir mišljenje iz stavka 5. Ako to tijelo ne postupi u skladu s mišljenjem, u potpunosti ili djelomično, ono je dužno u roku od 30 kalendarskih dana od primitka tog mišljenja Odboru i Komisiji dostaviti obrazloženo opravdanje u kojem objašnjava svoje stajalište.
  Ne dovodeći u pitanje svoje ovlasti prema Ugovorima, Komisija može izdati svoje mišljenje o tom pitanju.

6.   Ne dovodeći u pitanje svoje ovlasti prema Ugovorima, Komisija može izdati svoje mišljenje o tom pitanju.

Obrazloženje

Obrazloženje

Komisija bi trebala imati mogućnost reagirati na mišljenje. Obvezujući učinak za nadležno nacionalno tijelo ne čini se primjerenim u tom kontekstu jer se spajanje konačno ocjenjuje u kontekstu nacionalnog prava. Komisija u svojoj funkciji „čuvarice Ugovorâ” može slobodno provjeriti postoje li odgovarajući propisi i osigurati njihovu primjenu s obzirom na pravo Unije.

Amandman 90.

Amandman 90.

Članak 21. stavak 7. (novi stavak)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | 7.
     
  Mišljenje Odbora i, ako postoji, mišljenje Komisije, javno se objavljuju. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

7.
     
  Mišljenje Odbora i, ako postoji, mišljenje Komisije, javno se objavljuju.

Obrazloženje

Obrazloženje

Preuzimanje članka 22. stavka 3. zbog amandmana predloženih za članak 22.

Amandman 91.

Amandman 91.

Članak 22. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Mišljenja o koncentracijama na medijskom tržištu

  1.   U nedostatku procjene ili savjetovanja u skladu s člankom 21., ako je vjerojatno da će koncentracija na medijskom tržištu utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta medijskih usluga, Odbor
  na zahtjev Komisije
  sastavlja mišljenje o utjecaju koncentracije na medijskom tržištu na medijski pluralizam i uredničku neovisnost. Odbor svoje mišljenje temelji na elementima iz članka 21. stavka 2. Odbor može skrenuti pozornost Komisije na koncentraciju na medijskom tržištu koja će vjerojatno utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta medijskih usluga. | Mišljenja o koncentracijama na medijskom tržištu

  1.   U nedostatku procjene ili savjetovanja u skladu s člankom 21., ako je vjerojatno da će koncentracija na medijskom tržištu utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta medijskih usluga, Odbor sastavlja mišljenje o utjecaju koncentracije na medijskom tržištu na medijski pluralizam i uredničku neovisnost. Odbor svoje mišljenje temelji na elementima iz članka 21. stavka 2. Odbor može skrenuti pozornost Komisiji na koncentraciju na medijskom tržištu koja će vjerojatno utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta medijskih usluga. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Mišljenja o koncentracijama na medijskom tržištu

1.   U nedostatku procjene ili savjetovanja u skladu s člankom 21., ako je vjerojatno da će koncentracija na medijskom tržištu utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta medijskih usluga, Odbor
  na zahtjev Komisije
  sastavlja mišljenje o utjecaju koncentracije na medijskom tržištu na medijski pluralizam i uredničku neovisnost. Odbor svoje mišljenje temelji na elementima iz članka 21. stavka 2. Odbor može skrenuti pozornost Komisije na koncentraciju na medijskom tržištu koja će vjerojatno utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta medijskih usluga.

Mišljenja o koncentracijama na medijskom tržištu

1.   U nedostatku procjene ili savjetovanja u skladu s člankom 21., ako je vjerojatno da će koncentracija na medijskom tržištu utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta medijskih usluga, Odbor sastavlja mišljenje o utjecaju koncentracije na medijskom tržištu na medijski pluralizam i uredničku neovisnost. Odbor svoje mišljenje temelji na elementima iz članka 21. stavka 2. Odbor može skrenuti pozornost Komisiji na koncentraciju na medijskom tržištu koja će vjerojatno utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta medijskih usluga.

Obrazloženje

Obrazloženje

Odbor bi trebao moći sastavljati mišljenja neovisno, bez potrebe da to zatraži Komisija.

Amandman 92.

Amandman 92.

Članak 24. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2.   Javna tijela, što uključuje nacionalne, savezne ili regionalne vlade, regulatorne vlasti ili tijela te poduzeća u državnom vlasništvu ili drugi subjekti pod državnom kontrolom na nacionalnoj ili regionalnoj razini ili lokalne vlade teritorijalnih jedinica s više od
  milijun
  stanovnika, dužni su javnosti staviti na raspolaganje točne, sveobuhvatne, razumljive, detaljne i godišnje informacije o svojim rashodima za oglašavanje koji su raspodijeljeni pružateljima medijskih usluga, a te informacije koje moraju sadržavati barem sljedeće pojedinosti: | 2.   Javna tijela, što uključuje
  europske institucije,
  nacionalne, savezne ili regionalne vlade, regulatorne vlasti ili tijela te poduzeća u državnom vlasništvu ili drugi subjekti pod državnom kontrolom na nacionalnoj ili regionalnoj razini ili lokalne vlade teritorijalnih jedinica s više od
  100 000
  stanovnika
  (pri čemu se kriterij u pogledu stanovništva treba razmatrati imajući u vidu definiciju minimalnog praga godišnje potrošnje)
  dužni su javnosti staviti na raspolaganje točne, sveobuhvatne, razumljive, detaljne i godišnje informacije o svojim rashodima za oglašavanje koji su raspodijeljeni pružateljima medijskih usluga, a te informacije koje moraju sadržavati barem sljedeće pojedinosti: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.   Javna tijela, što uključuje nacionalne, savezne ili regionalne vlade, regulatorne vlasti ili tijela te poduzeća u državnom vlasništvu ili drugi subjekti pod državnom kontrolom na nacionalnoj ili regionalnoj razini ili lokalne vlade teritorijalnih jedinica s više od
  milijun
  stanovnika, dužni su javnosti staviti na raspolaganje točne, sveobuhvatne, razumljive, detaljne i godišnje informacije o svojim rashodima za oglašavanje koji su raspodijeljeni pružateljima medijskih usluga, a te informacije koje moraju sadržavati barem sljedeće pojedinosti:

2.   Javna tijela, što uključuje
  europske institucije,
  nacionalne, savezne ili regionalne vlade, regulatorne vlasti ili tijela te poduzeća u državnom vlasništvu ili drugi subjekti pod državnom kontrolom na nacionalnoj ili regionalnoj razini ili lokalne vlade teritorijalnih jedinica s više od
  100 000
  stanovnika
  (pri čemu se kriterij u pogledu stanovništva treba razmatrati imajući u vidu definiciju minimalnog praga godišnje potrošnje)
  dužni su javnosti staviti na raspolaganje točne, sveobuhvatne, razumljive, detaljne i godišnje informacije o svojim rashodima za oglašavanje koji su raspodijeljeni pružateljima medijskih usluga, a te informacije koje moraju sadržavati barem sljedeće pojedinosti:

Obrazloženje

Obrazloženje

Predloženi amandman odgovara izmjeni definicije „državnog oglašavanja” iz članka 2.

Amandman 93.

Amandman 93.

Članak 25.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Komisija je dužna osigurati neovisno praćenje unutarnjeg tržišta medijskih usluga, što
  uključuje
  rizike i napredak u pogledu njegova funkcioniranja i otpornosti. Rezultati praćenja podliježu savjetovanju s Odborom. | 1.   Komisija je dužna osigurati neovisno praćenje unutarnjeg tržišta
  u pogledu
  medijskih usluga, što
  se odnosi na
  rizike i napredak u pogledu njegova funkcioniranja i otpornosti. Rezultati praćenja podliježu savjetovanju s Odborom. |
| 2.   Komisija je dužna utvrditi ključne pokazatelje uspješnosti koji će se upotrebljavati za praćenje iz stavka 1., uz savjetovanje s Odborom. | 2.   Komisija je dužna utvrditi ključne pokazatelje uspješnosti koji će se upotrebljavati za praćenje iz stavka 1., uz savjetovanje s Odborom. |
| 3.   Praćenje uključuje: | 3.   Praćenje uključuje: |
| (a) | detaljnu analizu otpornosti medijskih tržišta svih država članica, među ostalim u vezi s razinom koncentracije medija
  i rizicima od vanjske manipulacije informacijama i upletanja; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Komisija je dužna osigurati neovisno praćenje unutarnjeg tržišta medijskih usluga, što
  uključuje
  rizike i napredak u pogledu njegova funkcioniranja i otpornosti. Rezultati praćenja podliježu savjetovanju s Odborom.

1.   Komisija je dužna osigurati neovisno praćenje unutarnjeg tržišta
  u pogledu
  medijskih usluga, što
  se odnosi na
  rizike i napredak u pogledu njegova funkcioniranja i otpornosti. Rezultati praćenja podliježu savjetovanju s Odborom.

2.   Komisija je dužna utvrditi ključne pokazatelje uspješnosti koji će se upotrebljavati za praćenje iz stavka 1., uz savjetovanje s Odborom.

2.   Komisija je dužna utvrditi ključne pokazatelje uspješnosti koji će se upotrebljavati za praćenje iz stavka 1., uz savjetovanje s Odborom.

3.   Praćenje uključuje:

3.   Praćenje uključuje:

(a)

detaljnu analizu otpornosti medijskih tržišta svih država članica, među ostalim u vezi s razinom koncentracije medija
  i rizicima od vanjske manipulacije informacijama i upletanja;

i rizicima od vanjske manipulacije informacijama i upletanja;

| (a) | detaljnu analizu otpornosti medijskih tržišta svih država članica, među ostalim u vezi s razinom koncentracije medija; |
| --- | --- |

(a)

detaljnu analizu otpornosti medijskih tržišta svih država članica, među ostalim u vezi s razinom koncentracije medija;

| (b) | pregled i prognozu otpornosti unutarnjeg tržišta medijskih usluga u cjelini; |
| --- | --- |

(b)

(b)

pregled i prognozu otpornosti unutarnjeg tržišta medijskih usluga u cjelini;

| (b) | pregled i prognozu otpornosti unutarnjeg tržišta medijskih usluga u cjelini. |
| --- | --- |

(b)

pregled i prognozu otpornosti unutarnjeg tržišta medijskih usluga u cjelini.

| (c) | pregled mjera koje poduzimaju pružatelji medijskih usluga radi jamčenja neovisnosti pojedinačnih uredničkih odluka
  . |
| --- | --- |

(c)

(c)

pregled mjera koje poduzimaju pružatelji medijskih usluga radi jamčenja neovisnosti pojedinačnih uredničkih odluka
  .

pregled mjera koje poduzimaju pružatelji medijskih usluga radi jamčenja neovisnosti pojedinačnih uredničkih odluka

4.   Praćenje se provodi na godišnjoj osnovi, a njegovi rezultati stavljaju se na raspolaganje javnosti.

4.   Praćenje se provodi na godišnjoj osnovi, a njegovi rezultati stavljaju se na raspolaganje javnosti.

Obrazloženje

Obrazloženje

Zadaće Komisije trebale bi biti usmjerene, u skladu s njezinom nadležnošću, na aspekte unutarnjeg tržišta u cjelini. U tom kontekstu razmatranje nacionalnih tržišta također može biti važan element evaluacije.

Amandman 94.

Amandman 94.

Članak 28. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2.   Ova se Uredba primjenjuje od [
  šest
  mjeseci nakon stupanja na snagu]. | 2.   Ova se Uredba primjenjuje od [
  20
  mjeseci nakon stupanja na snagu]. |
| Međutim,
  članci od 7. do 12. i članak 27. primjenjuju se od [tri mjeseca nakon stupanja na snagu], a
  članak 19. stavak 2. primjenjuje se od [48 mjeseci nakon stupanja na snagu]. | Međutim, članak 19. stavak 2. primjenjuje se od [48 mjeseci nakon stupanja na snagu]. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.   Ova se Uredba primjenjuje od [
  šest
  mjeseci nakon stupanja na snagu].

2.   Ova se Uredba primjenjuje od [
  20
  mjeseci nakon stupanja na snagu].

Međutim,
  članci od 7. do 12. i članak 27. primjenjuju se od [tri mjeseca nakon stupanja na snagu], a
  članak 19. stavak 2. primjenjuje se od [48 mjeseci nakon stupanja na snagu].

članci od 7. do 12. i članak 27. primjenjuju se od [tri mjeseca nakon stupanja na snagu], a

Međutim, članak 19. stavak 2. primjenjuje se od [48 mjeseci nakon stupanja na snagu].

Obrazloženje

Obrazloženje

Trebalo bi predvidjeti kasnije stupanje na snagu jer je potreban daljnji rad na prenošenju u državama članicama.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA (OR),

| 1. | snažno podupire napore za očuvanje slobode, pluralizma i neovisnosti medija, kao i sigurnosti novinara, što je ključno za očuvanje integriteta europskog informacijskog prostora i osiguravanje funkcioniranja europske demokracije na svim razinama – regionalnoj, lokalnoj, nacionalnoj i europskoj; u tom pogledu prima na znanje navedene ciljeve Komisijina Prijedloga uredbe o uspostavi zajedničkog okvira za medijske usluge na unutarnjem tržištu i popratne preporuke o unutarnjim zaštitnim mjerama za uredničku neovisnost i transparentnost vlasništva u medijskom sektoru; |
| --- | --- |

1.

snažno podupire napore za očuvanje slobode, pluralizma i neovisnosti medija, kao i sigurnosti novinara, što je ključno za očuvanje integriteta europskog informacijskog prostora i osiguravanje funkcioniranja europske demokracije na svim razinama – regionalnoj, lokalnoj, nacionalnoj i europskoj; u tom pogledu prima na znanje navedene ciljeve Komisijina Prijedloga uredbe o uspostavi zajedničkog okvira za medijske usluge na unutarnjem tržištu i popratne preporuke o unutarnjim zaštitnim mjerama za uredničku neovisnost i transparentnost vlasništva u medijskom sektoru;

| 2. | smatra da je od presudne važnosti osigurati snažna pluralistička, ekonomski održiva, inovativna, neovisna i pouzdana medijska okruženja u Europi koja mogu doprijeti do svih društvenih skupina; to je izrazito važno za Europsku uniju i njezine demokracije, kao i za građane, potrošače i poduzeća; |
| --- | --- |

2.

smatra da je od presudne važnosti osigurati snažna pluralistička, ekonomski održiva, inovativna, neovisna i pouzdana medijska okruženja u Europi koja mogu doprijeti do svih društvenih skupina; to je izrazito važno za Europsku uniju i njezine demokracije, kao i za građane, potrošače i poduzeća;

| 3. | naglašava potrebu za strogim obvezujućim zahtjevima o transparentnosti u pogledu raspodjele državnog oglašavanja. Međutim, smatra da izuzeće teritorijalnih jedinica s više od milijun stanovnika od tih zahtjeva nije primjenjivo na niz manjih država članica EU-a, čime se stvara de facto rupa u zakonu kako bi se izbjegla transparentnost. Stoga poziva na znatno smanjenje tog praga na 100 000 stanovnika. Osim toga, poziva Komisiju da kriterij u pogledu stanovništva razmatra imajući u vidu definiciju minimalnog praga godišnje potrošnje; |
| --- | --- |

3.

naglašava potrebu za strogim obvezujućim zahtjevima o transparentnosti u pogledu raspodjele državnog oglašavanja. Međutim, smatra da izuzeće teritorijalnih jedinica s više od milijun stanovnika od tih zahtjeva nije primjenjivo na niz manjih država članica EU-a, čime se stvara de facto

| 4. | odlučno ponavlja da su supsidijarnost, proporcionalnost i višerazinsko upravljanje ključna načela i temeljne značajke funkcioniranja EU-a i njegove demokratske odgovornosti; naglašava da bi pravni akt u vidu direktive bolje odgovarao tim načelima, a pritom bi se njome i dalje ostvarivali ciljevi inicijative; |
| --- | --- |

4.

odlučno ponavlja da su supsidijarnost, proporcionalnost i višerazinsko upravljanje ključna načela i temeljne značajke funkcioniranja EU-a i njegove demokratske odgovornosti; naglašava da bi pravni akt u vidu direktive bolje odgovarao tim načelima, a pritom bi se njome i dalje ostvarivali ciljevi inicijative;

| 5. | naglašava da u mnogim državama članicama regije imaju ulogu u reguliranju i podupiranju medijskog i kulturnog sektora te izražava žaljenje zbog toga što u Prijedlogu uredbe ta nadležnost nije izričito uvažena; |
| --- | --- |

5.

naglašava da u mnogim državama članicama regije imaju ulogu u reguliranju i podupiranju medijskog i kulturnog sektora te izražava žaljenje zbog toga što u Prijedlogu uredbe ta nadležnost nije izričito uvažena;

| 6. | upozorava na moguće negativne učinke prekomjerne regulacije na dobro uhodane medijske sustave u državama članicama EU-a u kojima su zajamčeni sloboda i pluralizam medija; u svojim nastojanjima da poboljša medijsku raznolikost i neovisnost inicijativa ne bi smjela naškoditi funkcionalnim medijskim sustavima prisutnima u većini država članica EU-a; |
| --- | --- |

6.

upozorava na moguće negativne učinke prekomjerne regulacije na dobro uhodane medijske sustave u državama članicama EU-a u kojima su zajamčeni sloboda i pluralizam medija; u svojim nastojanjima da poboljša medijsku raznolikost i neovisnost inicijativa ne bi smjela naškoditi funkcionalnim medijskim sustavima prisutnima u većini država članica EU-a;

| 7. | u tom pogledu poziva na oprez u inicijativama čiji je cilj usklađivanje i centralizacija regulacije medija na europskoj razini. To se odnosi i na europsku raspodjelu nadležnosti i na očuvanje kulturne raznolikosti u Europskoj uniji, kao i na mogući utjecaj na medijski pluralizam, posebno na regionalnoj i lokalnoj razini, do kojeg bi moglo doći ako se primijeni isključivo perspektiva unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

7.

u tom pogledu poziva na oprez u inicijativama čiji je cilj usklađivanje i centralizacija regulacije medija na europskoj razini. To se odnosi i na europsku raspodjelu nadležnosti i na očuvanje kulturne raznolikosti u Europskoj uniji, kao i na mogući utjecaj na medijski pluralizam, posebno na regionalnoj i lokalnoj razini, do kojeg bi moglo doći ako se primijeni isključivo perspektiva unutarnjeg tržišta;

| 8. | nadalje dovodi u pitanje primjerenost reguliranja medijskih sustava isključivo na jednoj pravnoj osnovi u pogledu nadležnosti unutarnjeg tržišta u skladu s člankom 114. UFEU-a, s obzirom na to da medijske usluge pored tržišne dimenzije imaju i važnu ulogu u kulturnom sektoru, obrazovanju, socijalnoj uključivosti i zaštiti slobode izražavanja; |
| --- | --- |

8.

nadalje dovodi u pitanje primjerenost reguliranja medijskih sustava isključivo na jednoj pravnoj osnovi u pogledu nadležnosti unutarnjeg tržišta u skladu s člankom 114. UFEU-a, s obzirom na to da medijske usluge pored tržišne dimenzije imaju i važnu ulogu u kulturnom sektoru, obrazovanju, socijalnoj uključivosti i zaštiti slobode izražavanja;

| 9. | poziva da se u tu svrhu jasno navede da je zaštita slobode i pluralizma medija u nadležnosti država članica te da treba uvažiti da ti ciljevi nadilaze puko promicanje unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

9.

poziva da se u tu svrhu jasno navede da je zaštita slobode i pluralizma medija u nadležnosti država članica te da treba uvažiti da ti ciljevi nadilaze puko promicanje unutarnjeg tržišta;

| 10. | upozorava na to da se ne smije ograničiti mogućnost država članica da primjenjuju druga ili stroža pravila u područjima obuhvaćenima Uredbom. I dalje mora biti moguće uvoditi dalekosežnije ili detaljnije odredbe za zaštitu raznolikosti medija u ustavnim tradicijama država članica, što bi u slučaju sumnje trebalo imati prednost pred interesima tržišnog gospodarstva; |
| --- | --- |

10.

upozorava na to da se ne smije ograničiti mogućnost država članica da primjenjuju druga ili stroža pravila u područjima obuhvaćenima Uredbom. I dalje mora biti moguće uvoditi dalekosežnije ili detaljnije odredbe za zaštitu raznolikosti medija u ustavnim tradicijama država članica, što bi u slučaju sumnje trebalo imati prednost pred interesima tržišnog gospodarstva;

| 11. | naglašava da nadzor u području zaštite medijskog pluralizma mora slijediti strukturu nadležnosti; budući da se taj nadzor provodi u područjima koja se ne odnose isključivo na unutarnje tržište, mora se u dovoljnoj mjeri uzimati u obzir kulturna suverenost država članica; |
| --- | --- |

11.

naglašava da nadzor u području zaštite medijskog pluralizma mora slijediti strukturu nadležnosti; budući da se taj nadzor provodi u područjima koja se ne odnose isključivo na unutarnje tržište, mora se u dovoljnoj mjeri uzimati u obzir kulturna suverenost država članica;

| 12. | nadalje naglašava da, kad je riječ o zaštiti medijskog pluralizma, uključujući i uredničku neovisnost, u nadzoru medija ne smije dolaziti do preklapanja na europskoj razini, već da se dužnost i odgovornost država članica da jamče medijski pluralizam mora učinkovito provoditi te da se mora osigurati poštovanje načela neovisnog nadzora medija lišenog političkog utjecaja; |
| --- | --- |

12.

nadalje naglašava da, kad je riječ o zaštiti medijskog pluralizma, uključujući i uredničku neovisnost, u nadzoru medija ne smije dolaziti do preklapanja na europskoj razini, već da se dužnost i odgovornost država članica da jamče medijski pluralizam mora učinkovito provoditi te da se mora osigurati poštovanje načela neovisnog nadzora medija lišenog političkog utjecaja;

| 13. | iako priznaje potrebu za bližom suradnjom među regulatornim tijelima za medije, traži da se strogo poštuje neovisnost predloženog Europskog odbora za medijske usluge o političkom i ekonomskom utjecaju; osim toga, traži da sastav Odbora odražava regulatornu strukturu i tradicije koje postoje u državama članicama; |
| --- | --- |

13.

iako priznaje potrebu za bližom suradnjom među regulatornim tijelima za medije, traži da se strogo poštuje neovisnost predloženog Europskog odbora za medijske usluge o političkom i ekonomskom utjecaju; osim toga, traži da sastav Odbora odražava regulatornu strukturu i tradicije koje postoje u državama članicama;

| 14. | poziva na uvođenje konkretnih obveza za vrlo velike internetske platforme koje nadilaze podnošenje obrazloženja prije uvođenja ograničenja kako bi se zaštitio novinarski i urednički sadržaj u internetskom sektoru; |
| --- | --- |

14.

poziva na uvođenje konkretnih obveza za vrlo velike internetske platforme koje nadilaze podnošenje obrazloženja prije uvođenja ograničenja kako bi se zaštitio novinarski i urednički sadržaj u internetskom sektoru;

| 15. | ponavlja svoju predanost naporima za očuvanje demokratske otpornosti, vladavine prava i temeljnih prava, posebno s obzirom na sve veće prijetnje od upletanja u europski demokratski poredak te snažno podupire sve napore da se osigura otvorena, pravedna i pluralistička politička rasprava. |
| --- | --- |

15.

ponavlja svoju predanost naporima za očuvanje demokratske otpornosti, vladavine prava i temeljnih prava, posebno s obzirom na sve veće prijetnje od upletanja u europski demokratski poredak te snažno podupire sve napore da se osigura otvorena, pravedna i pluralistička politička rasprava.

Bruxelles, 16. ožujka 2023.

Predsjednik Europskog odbora regija

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(50)  Direktiva 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o godišnjim financijskim izvještajima, konsolidiranim financijskim izvještajima i povezanim izvješćima za određene vrste poduzeća, o izmjeni Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ (SL L 182, 29.6.2013., str. 19.).

50

(50)  Direktiva 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o godišnjim financijskim izvještajima, konsolidiranim financijskim izvještajima i povezanim izvješćima za određene vrste poduzeća, o izmjeni Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ (SL L 182, 29.6.2013., str. 19.).

50

(55)  Uredba Vijeća (EZ) br. 139/2004 od 20. siječnja 2004. o kontroli koncentracija između poduzetnika (Uredba EZ o koncentracijama) (SL L 24, 29.1.2004., str. 1.).

55

(55)  Uredba Vijeća (EZ) br. 139/2004 od 20. siječnja 2004. o kontroli koncentracija između poduzetnika (Uredba EZ o koncentracijama) (SL L 24, 29.1.2004., str. 1.).

55

(1)  Uredba (EU) 2022/2065 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. listopada 2022. o jedinstvenom tržištu digitalnih usluga i izmjeni Direktive 2000/31/EZ (Akt o digitalnim uslugama) (SL L 277, 27.10.2022., str. 1.).

1

(2)  Direktiva 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2010. o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) (SL L 95, 15.4.2010., str. 1.).

2

---