# Eiropas Savienības C 177/2023

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 177 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 66. gadagājums2023. gada 17. maijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 177

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

66. gadagājums2023. gada 17. maijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2022.–2023. GADA SESIJA2022. gada 12.–15. decembra sēdesPIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2022.–2023. GADA SESIJA2022. gada 12.–15. decembra sēdesPIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2022. gada 13. decembris |
| 2023/C 177/01 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas A5547-127 (ACS-GMØØ6-4), sastāv vai ir ražoti no tām (D084951/01 – 2022/2930(RSP)) | 2 |
| 2023/C 177/02 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas regulai, ar ko piešķir Savienības atļauju biocīdu saimei CMIT/MIT ŠĶĪDINĀTĀJU BĀZES LĪDZEKĻI saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr.o 528/2012 (D084293/01 – 2022/2929(RSP)) | 9 |
| 2023/C 177/03 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. decembra rezolūcija Virzība uz vienlīdzīgu tiesību nodrošināšanu personām ar invaliditāti (2022/2026(INI)) | 13 |
| 2023/C 177/04 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. decembra rezolūcija par ilgtermiņa redzējumu attiecībā uz ES lauku apvidiem — virzība uz spēcīgākiem, labāk savienotiem, noturīgākiem un pārticīgākiem lauku apvidiem līdz 2040. gadam (2021/2254(INI)) | 35 |
| 2023/C 177/05 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. decembra rezolūcija par rīcības plānu tālsatiksmes un pārrobežu dzelzceļa transporta pasažieru pārvadājumu veicināšanai (2022/2022(INI)) | 48 |
| 2023/C 177/06 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. decembra rezolūcija par digitālo plaisu: digitalizācijas radītās sociālās atšķirības (2022/2810(RSP)) | 57 |
| | Trešdiena, 2022. gada 14. decembris |
| 2023/C 177/07 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 14. decembra rezolūcija par ES un Gruzijas asociācijas nolīguma īstenošanu (2021/2236(INI)) | 63 |
| 2023/C 177/08 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 14. decembra rezolūcija par izredzēm panākt divu valstu risinājumu attiecībā uz Izraēlu un Palestīnu (2022/2949(RSP)) | 73 |
| 2023/C 177/09 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 14. decembra rezolūcija par jaunas Eiropas darba kārtības kultūrai un ES Starptautisko kultūras sakaru stratēģijas īstenošanu (2022/2047(INI)) | 78 |
| | Ceturtdiena, 2022. gada 15. decembris |
| 2023/C 177/10 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. decembra rezolūcija par Ķīnas valdības īstenotām represijām pret miermīlīgiem protestiem visā Ķīnas Tautas Republikas teritorijā (2022/2992(RSP)) | 95 |
| 2023/C 177/11 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. decembra rezolūcija par militārās huntas īstenotām represijām pret miermīlīgām demonstrācijām Čadā (2022/2993(RSP)) | 101 |
| 2023/C 177/12 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. decembra rezolūcija par cilvēktiesību aizstāvja Abdulhadi Al-Khawaja lietu Bahreinā (2022/2994(RSP)) | 105 |
| 2023/C 177/13 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. decembra rezolūcija par aizdomām par Kataras īstenotu korupciju un plašāku nepieciešamību pēc pārredzamības un pārskatatbildības Eiropas iestādēs (2022/3012(RSP)) | 109 |
| 2023/C 177/14 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. decembra rezolūcija par holodomora 90. gadadienu: masveida nomērdēšanas badā atzīšana par genocīdu (2022/3001(RSP)) | 112 |
| 2023/C 177/15 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. decembra rezolūcija par daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam uzlabošanu: noturīgs un jaunu problēmu risināšanai piemērots ES budžets (2022/2046(INI)) | 115 |
| 2023/C 177/16 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. decembra rezolūcija par Lūgumrakstu komitejas apspriežu rezultātiem 2021. gadā (2022/2024(INI)) | 129 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2022. gada 13. decembris

2023/C 177/01

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas A5547-127 (ACS-GMØØ6-4), sastāv vai ir ražoti no tām (D084951/01 – 2022/2930(RSP))

2

2023/C 177/02

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas regulai, ar ko piešķir Savienības atļauju biocīdu saimei CMIT/MIT ŠĶĪDINĀTĀJU BĀZES LĪDZEKĻI saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr.o 528/2012 (D084293/01 – 2022/2929(RSP))

CMIT/MIT

o

9

2023/C 177/03

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. decembra rezolūcija Virzība uz vienlīdzīgu tiesību nodrošināšanu personām ar invaliditāti (2022/2026(INI))

13

2023/C 177/04

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. decembra rezolūcija par ilgtermiņa redzējumu attiecībā uz ES lauku apvidiem — virzība uz spēcīgākiem, labāk savienotiem, noturīgākiem un pārticīgākiem lauku apvidiem līdz 2040. gadam (2021/2254(INI))

35

2023/C 177/05

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. decembra rezolūcija par rīcības plānu tālsatiksmes un pārrobežu dzelzceļa transporta pasažieru pārvadājumu veicināšanai (2022/2022(INI))

48

2023/C 177/06

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. decembra rezolūcija par digitālo plaisu: digitalizācijas radītās sociālās atšķirības (2022/2810(RSP))

57

Trešdiena, 2022. gada 14. decembris

2023/C 177/07

Eiropas Parlamenta 2022. gada 14. decembra rezolūcija par ES un Gruzijas asociācijas nolīguma īstenošanu (2021/2236(INI))

63

2023/C 177/08

Eiropas Parlamenta 2022. gada 14. decembra rezolūcija par izredzēm panākt divu valstu risinājumu attiecībā uz Izraēlu un Palestīnu (2022/2949(RSP))

73

2023/C 177/09

Eiropas Parlamenta 2022. gada 14. decembra rezolūcija par jaunas Eiropas darba kārtības kultūrai un ES Starptautisko kultūras sakaru stratēģijas īstenošanu (2022/2047(INI))

78

Ceturtdiena, 2022. gada 15. decembris

2023/C 177/10

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. decembra rezolūcija par Ķīnas valdības īstenotām represijām pret miermīlīgiem protestiem visā Ķīnas Tautas Republikas teritorijā (2022/2992(RSP))

95

2023/C 177/11

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. decembra rezolūcija par militārās huntas īstenotām represijām pret miermīlīgām demonstrācijām Čadā (2022/2993(RSP))

101

2023/C 177/12

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. decembra rezolūcija par cilvēktiesību aizstāvja Abdulhadi Al-Khawaja lietu Bahreinā (2022/2994(RSP))

Abdulhadi Al-Khawaja

105

2023/C 177/13

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. decembra rezolūcija par aizdomām par Kataras īstenotu korupciju un plašāku nepieciešamību pēc pārredzamības un pārskatatbildības Eiropas iestādēs (2022/3012(RSP))

109

2023/C 177/14

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. decembra rezolūcija par holodomora 90. gadadienu: masveida nomērdēšanas badā atzīšana par genocīdu (2022/3001(RSP))

112

2023/C 177/15

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. decembra rezolūcija par daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam uzlabošanu: noturīgs un jaunu problēmu risināšanai piemērots ES budžets (2022/2046(INI))

115

2023/C 177/16

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. decembra rezolūcija par Lūgumrakstu komitejas apspriežu rezultātiem 2021. gadā (2022/2024(INI))

129

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2022. gada 13. decembris |
| 2023/C 177/17 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK attiecībā uz paziņošanu gaisakuģu operatoriem, kuri darbojas Eiropas Savienības teritorijā, par emisiju izlīdzināšanas apmēru globālā tirgus pasākuma satvarā (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD)) | 139 |
| 2023/C 177/18 | P9_TA(2022)0429Transports: Padomes Regulas (EEK) Nr. 1108/70 un Komisijas Regulas (EK) Nr. 851/2006 atcelšanaEiropas Parlamenta 2022. gada 13. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1108/70, ar ko ievieš infrastruktūras izdevumu uzskaites sistēmu attiecībā uz pārvadājumiem pa dzelzceļu, autoceļiem un iekšējiem ūdensceļiem, un Komisijas Regulu (EK) Nr. 851/2006, ar ko nosaka dažādu pozīciju saturu iekļaušanai Padomes Regulas (EEK) Nr. 1108/70 I pielikumā norādītajās pārskatu veidlapās (COM(2022)0381 – C9-0294/2022 – 2022/0232(COD))P9_TC1-COD(2022)0232Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 13. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2023/..., ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1108/70, ar ko ievieš infrastruktūras izdevumu uzskaites sistēmu attiecībā uz pārvadājumiem pa dzelzceļiem, autoceļiem un iekšējiem ūdensceļiem, un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 851/2006, ar ko nosaka dažādu pozīciju saturu iekļaušanai Padomes Regulas (EEK) Nr. 1108/70 I pielikumā norādītajās pārskatu veidlapās | 140 |
| 2023/C 177/19 | P9_TA(2022)0430Civilā aviācija: Padomes Direktīvas 89/629/EEK atcelšanaEiropas Parlamenta 2022. gada 13. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko atceļ Padomes Direktīvu 89/629/EEK (COM(2022)0465 – C9-0310/2022 – 2022/0282(COD))P9_TC1-COD(2021)0282Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 13. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2023/..., ar ko atceļ Padomes Direktīvu 89/629/EEK | 141 |
| 2023/C 177/20 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 389/2012 groza attiecībā uz elektroniskajā reģistrā uzturētās informācijas apmaiņu par ekonomikas dalībniekiem, kuri pārvieto akcīzes preces starp dalībvalstīm komerciāliem mērķiem (COM(2022)0539 – C9-0367/2022 – 2022/0331(CNS)) | 142 |
| 2023/C 177/21 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Līguma par Eiropas Savienības darbību 93., 107. un 108. panta piemērošanu noteiktām valsts atbalsta kategorijām dzelzceļa, iekšzemes ūdensceļu un multimodālo pārvadājumu nozarē (COM(2022)0327 – C9-0290/2022 – 2022/0209(NLE)) | 143 |
| | Trešdiena, 2022. gada 14. decembris |
| 2023/C 177/22 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido instrumentu atbalsta sniegšanai Ukrainai 2023. gadā (makrofinansiālā palīdzība +) (15727/2022 – C9-0424/2022 – 2022/0371(COD)) | 144 |
| 2023/C 177/23 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 14. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu, lai sniegtu palīdzību Vācijai, Beļģijai, Nīderlandei, Austrijai, Luksemburgai, Spānijai un Grieķijai saistībā ar dabas katastrofām šajās valstīs 2021. gadā (COM(2022)0665 – C9-0350/2022 – 2022/0337(BUD)) | 145 |
| 2023/C 177/24 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 14. decembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu (ES) 2018/2001 par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu, Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti un Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti (COM(2022)0222 – C9-0184/2022 – 2022/0160(COD))[Grozījums Nr. 1, ja nav norādīts citādi] | 148 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2022. gada 13. decembris

2023/C 177/17

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK attiecībā uz paziņošanu gaisakuģu operatoriem, kuri darbojas Eiropas Savienības teritorijā, par emisiju izlīdzināšanas apmēru globālā tirgus pasākuma satvarā (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD))

139

2023/C 177/18

P9_TA(2022)0429Transports: Padomes Regulas (EEK) Nr. 1108/70 un Komisijas Regulas (EK) Nr. 851/2006 atcelšanaEiropas Parlamenta 2022. gada 13. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1108/70, ar ko ievieš infrastruktūras izdevumu uzskaites sistēmu attiecībā uz pārvadājumiem pa dzelzceļu, autoceļiem un iekšējiem ūdensceļiem, un Komisijas Regulu (EK) Nr. 851/2006, ar ko nosaka dažādu pozīciju saturu iekļaušanai Padomes Regulas (EEK) Nr. 1108/70 I pielikumā norādītajās pārskatu veidlapās (COM(2022)0381 – C9-0294/2022 – 2022/0232(COD))P9_TC1-COD(2022)0232Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 13. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2023/..., ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1108/70, ar ko ievieš infrastruktūras izdevumu uzskaites sistēmu attiecībā uz pārvadājumiem pa dzelzceļiem, autoceļiem un iekšējiem ūdensceļiem, un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 851/2006, ar ko nosaka dažādu pozīciju saturu iekļaušanai Padomes Regulas (EEK) Nr. 1108/70 I pielikumā norādītajās pārskatu veidlapās

140

2023/C 177/19

P9_TA(2022)0430Civilā aviācija: Padomes Direktīvas 89/629/EEK atcelšanaEiropas Parlamenta 2022. gada 13. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko atceļ Padomes Direktīvu 89/629/EEK (COM(2022)0465 – C9-0310/2022 – 2022/0282(COD))P9_TC1-COD(2021)0282Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 13. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2023/..., ar ko atceļ Padomes Direktīvu 89/629/EEK

141

2023/C 177/20

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 389/2012 groza attiecībā uz elektroniskajā reģistrā uzturētās informācijas apmaiņu par ekonomikas dalībniekiem, kuri pārvieto akcīzes preces starp dalībvalstīm komerciāliem mērķiem (COM(2022)0539 – C9-0367/2022 – 2022/0331(CNS))

142

2023/C 177/21

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Līguma par Eiropas Savienības darbību 93., 107. un 108. panta piemērošanu noteiktām valsts atbalsta kategorijām dzelzceļa, iekšzemes ūdensceļu un multimodālo pārvadājumu nozarē (COM(2022)0327 – C9-0290/2022 – 2022/0209(NLE))

143

Trešdiena, 2022. gada 14. decembris

2023/C 177/22

Eiropas Parlamenta 2022. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido instrumentu atbalsta sniegšanai Ukrainai 2023. gadā (makrofinansiālā palīdzība +) (15727/2022 – C9-0424/2022 – 2022/0371(COD))

144

2023/C 177/23

Eiropas Parlamenta 2022. gada 14. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu, lai sniegtu palīdzību Vācijai, Beļģijai, Nīderlandei, Austrijai, Luksemburgai, Spānijai un Grieķijai saistībā ar dabas katastrofām šajās valstīs 2021. gadā (COM(2022)0665 – C9-0350/2022 – 2022/0337(BUD))

145

2023/C 177/24

Eiropas Parlamenta 2022. gada 14. decembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu (ES) 2018/2001 par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu, Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti un Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti (COM(2022)0222 – C9-0184/2022 – 2022/0160(COD))[Grozījums Nr. 1, ja nav norādīts citādi]

148

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

17.5.2023

| 17.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2022.–2023. GADA SESIJA

2022. gada 12.–15. decembra sēdes

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2022. gada 13. decembris

| 17.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/2

---

P9_TA(2022)0433

Ģenētiski modificētas sojas pupas A5547-127 (ACS-GMØØ6-4)

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas A5547-127 (ACS-GMØØ6-4), sastāv vai ir ražoti no tām (D084951/01 – 2022/2930(RSP))

(2023/C 177/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas A5547-127 (ACS-GMØØ6-4), sastāv vai ir ražoti no tās (D084951/01, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas A5547-127 (ACS-GMØØ6-4), sastāv vai ir ražoti no tās (D084951/01,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu un 23. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu un 23. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas 2022. gada 27. oktobra balsojumu, kura dēļ atzinums netika sniegts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas 2022. gada 27. oktobra balsojumu, kura dēļ atzinums netika sniegts,

| — | ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2022. gada 4. maijā pieņemto atzinumu, kas publicēts 2022. gada 20. jūnijā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2022. gada 4. maijā pieņemto atzinumu, kas publicēts 2022. gada 20. jūnijā (3),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, kurās ir iebilsts pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (ĢMO) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, kurās ir iebilsts pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (ĢMO) (4),

| — | ņemot vērā Reglamenta 112. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 112. panta 2. un 3. punktu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| A. | tā kā ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2012/81/ES (5) atļāva laist tirgū pārtiku un barību, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas A5547-127 (turpmāk “ĢM sojas pupas”), sastāv vai ir ražota no tām; tā kā minētās atļaujas darbības joma attiecās arī uz tādu produktu laišanu tirgū, kas nav pārtika un barība un kas satur ĢM sojas pupas vai sastāv no tās, un kas paredzēti tādam pašam izmantošanas veidam kā jebkuras citas sojas pupas, izņemot audzēšanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2012/81/ES (5) atļāva laist tirgū pārtiku un barību, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas A5547-127 (turpmāk “ĢM sojas pupas”), sastāv vai ir ražota no tām; tā kā minētās atļaujas darbības joma attiecās arī uz tādu produktu laišanu tirgū, kas nav pārtika un barība un kas satur ĢM sojas pupas vai sastāv no tās, un kas paredzēti tādam pašam izmantošanas veidam kā jebkuras citas sojas pupas, izņemot audzēšanu;

| B. | tā kā 2020. gada 10. decembrī Vācijā bāzēts uzņēmums “BASF SE” iesniedza Komisijai pieteikumu minētās atļaujas atjaunošanai Amerikas Savienotajās Valstīs esoša uzņēmuma “BASF Agricultural Solutions Seed US LLC” vārdā; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2020. gada 10. decembrī Vācijā bāzēts uzņēmums “BASF SE” iesniedza Komisijai pieteikumu minētās atļaujas atjaunošanai Amerikas Savienotajās Valstīs esoša uzņēmuma “BASF Agricultural Solutions Seed US LLC” vārdā;

| C. | tā kā 2022. gada 4. maijāEFSA pieņēma labvēlīgu atzinumu par ĢM sojas pupu atļaušanu, kurš tika publicēts 2022. gada 20. jūnijā; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2022. gada 4. maijāEFSA pieņēma labvēlīgu atzinumu par ĢM sojas pupu atļaušanu, kurš tika publicēts 2022. gada 20. jūnijā;

| D. | tā kā ĢM sojas pupas ir izturīgas pret glufozinātamoniju saturošiem herbicīdiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā ĢM sojas pupas ir izturīgas pret glufozinātamoniju saturošiem herbicīdiem;

Trūkst komplementāro herbicīdu novērtējuma

| E. | tā kā Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 503/2013 (6) ir prasīts novērtēt, vai paredzamā lauksaimniecības prakse ietekmē pētīto beigupunktu rezultātus; tā kā saskaņā ar minēto īstenošanas regulu tas jo īpaši attiecas uz augiem, kas ir izturīgi pret herbicīdiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 503/2013 (6) ir prasīts novērtēt, vai paredzamā lauksaimniecības prakse ietekmē pētīto beigupunktu rezultātus; tā kā saskaņā ar minēto īstenošanas regulu tas jo īpaši attiecas uz augiem, kas ir izturīgi pret herbicīdiem;

| F. | tā kā vairākos pētījumos konstatēts, ka herbicīdizturīgu ĢM kultūraugu audzēšana noved pie papildu herbicīdu izmantošanas, kas lielā mērā notiek tādēļ, ka rodas herbicīdizturīgas nezāles (7); tā kā tādējādi sagaidāms, ka ĢM sojas pupas tiks pakļautas gan lielākām, gan biežākām glufozināta devām, kādēļ var palielināties atlieku un to nolietošanās produktu (“metabolītu”) līmenis ražā; |
| --- | --- |

F.

tā kā vairākos pētījumos konstatēts, ka herbicīdizturīgu ĢM kultūraugu audzēšana noved pie papildu herbicīdu izmantošanas, kas lielā mērā notiek tādēļ, ka rodas herbicīdizturīgas nezāles (7); tā kā tādējādi sagaidāms, ka ĢM sojas pupas tiks pakļautas gan lielākām, gan biežākām glufozināta devām, kādēļ var palielināties atlieku un to nolietošanās produktu (“metabolītu”) līmenis ražā;

| G. | tā kā glufozināts klasificēts kā reproduktīvajai sistēmai toksiska viela (1B) un tāpēc tam piemērojami Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 (8) noteiktie izslēgšanas kritēriji; tā kā glufozināta apstiprinājums izmantošanai Savienībā beidzās 2018. gada 31. jūlijā (9); |
| --- | --- |

G.

tā kā glufozināts klasificēts kā reproduktīvajai sistēmai toksiska viela (1B) un tāpēc tam piemērojami Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 (8) noteiktie izslēgšanas kritēriji; tā kā glufozināta apstiprinājums izmantošanai Savienībā beidzās 2018. gada 31. jūlijā (9);

| H. | tā kā tiek uzskatīts, ka novērtējums par herbicīdu atlieku un metabolītu ietekmi uz ĢM augiem ir ārpus EFSA Ekspertu grupas ģenētiski modificētu organismu jautājumos kompetences, un tādēļ to neveic kā daļu no ĢMO apstiprināšanas procesa; tā kā tā ir problēma, jo veidu, kādā attiecīgajā ĢM augā noārdās papildu herbicīdi, metabolītu sastāvu un tādējādi arī toksiskumu var ietekmēt pati ģenētiskā modifikācija, |
| --- | --- |

H.

tā kā tiek uzskatīts, ka novērtējums par herbicīdu atlieku un metabolītu ietekmi uz ĢM augiem ir ārpus EFSA Ekspertu grupas ģenētiski modificētu organismu jautājumos kompetences, un tādēļ to neveic kā daļu no ĢMO apstiprināšanas procesa; tā kā tā ir problēma, jo veidu, kādā attiecīgajā ĢM augā noārdās papildu herbicīdi, metabolītu sastāvu un tādējādi arī toksiskumu var ietekmēt pati ģenētiskā modifikācija,

Dalībvalstu piezīmes

| I. | tā kā triju mēnešu apspriešanās periodā dalībvalstis iesniedza EFSA daudz kritisku piezīmju (10); tā kā šīs kritiskās piezīmes ietver faktu, ka trūkst informācijas toksikoloģiskajam novērtējumam un fenotipiskajam raksturojumam, kas vajadzīgs, lai pabeigtu vides riska novērtējumu, ka toksikoloģiskajam novērtējumam ir trūkumi, piemēram, attiecībā uz apstrādi ar neskaidriem herbicīdiem un informācijas trūkumu par piesārņojumu ar ārzemju ģenētisko materiālu, un ka monitoringa ziņojumos par ĢM sojas pupām atļaujas laika posmā ir būtiskas nepilnības; |
| --- | --- |

I.

tā kā triju mēnešu apspriešanās periodā dalībvalstis iesniedza EFSA daudz kritisku piezīmju (10); tā kā šīs kritiskās piezīmes ietver faktu, ka trūkst informācijas toksikoloģiskajam novērtējumam un fenotipiskajam raksturojumam, kas vajadzīgs, lai pabeigtu vides riska novērtējumu, ka toksikoloģiskajam novērtējumam ir trūkumi, piemēram, attiecībā uz apstrādi ar neskaidriem herbicīdiem un informācijas trūkumu par piesārņojumu ar ārzemju ģenētisko materiālu, un ka monitoringa ziņojumos par ĢM sojas pupām atļaujas laika posmā ir būtiskas nepilnības;

Savienības starptautisko saistību ievērošana

| J. | tā kā ANO īpašā referenta jautājumos par tiesībām uz pārtiku 2017. gada ziņojumā konstatēts, ka jo īpaši jaunattīstības valstīs bīstamiem pesticīdiem ir katastrofāla iedarbība uz veselību (11); tā kā ANO ilgtspējīgas attīstības 3. mērķa 9. apakšmērķis ir līdz 2030. gadam būtiski samazināt nāves gadījumu un slimību skaitu, ko izraisa bīstamas ķīmiskas vielas un gaisa, ūdens un augsnes piesārņojums un kontaminācija (12); tā kā ĢM sojas pupu importa atļaušana palielinātu pieprasījumu pēc šīs kultūras, kuru paredzēts apstrādāt ar glufozinātu, tādējādi palielinot iedarbību uz darba ņēmējiem un vidi trešās valstīs; tā kā, ņemot vērā herbicīdu lietošanu lielākos daudzumos, īpašas bažas rada risks par lielāku iedarbību uz darba ņēmējiem un vidi saistībā ar kultūraugiem, kas noturīgi pret herbicīdiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā ANO īpašā referenta jautājumos par tiesībām uz pārtiku 2017. gada ziņojumā konstatēts, ka jo īpaši jaunattīstības valstīs bīstamiem pesticīdiem ir katastrofāla iedarbība uz veselību (11); tā kā ANO ilgtspējīgas attīstības 3. mērķa 9. apakšmērķis ir līdz 2030. gadam būtiski samazināt nāves gadījumu un slimību skaitu, ko izraisa bīstamas ķīmiskas vielas un gaisa, ūdens un augsnes piesārņojums un kontaminācija (12); tā kā ĢM sojas pupu importa atļaušana palielinātu pieprasījumu pēc šīs kultūras, kuru paredzēts apstrādāt ar glufozinātu, tādējādi palielinot iedarbību uz darba ņēmējiem un vidi trešās valstīs; tā kā, ņemot vērā herbicīdu lietošanu lielākos daudzumos, īpašas bažas rada risks par lielāku iedarbību uz darba ņēmējiem un vidi saistībā ar kultūraugiem, kas noturīgi pret herbicīdiem;

| K. | tā kā, lai gan glufozināta izmantošana Savienībā nav atļauta kopš 2018. gada jūlija beigām, skaitļi liecina, ka kopš 2020. gada tas ir eksportēts no Savienības uz Brazīliju, Argentīnu, Amerikas Savienotajām Valstīm, Kanādu un Japānu (13), un visām šīm valstīm ir piešķirts apstiprinājums ĢM sojas pupu audzēšanai (14); |
| --- | --- |

K.

tā kā, lai gan glufozināta izmantošana Savienībā nav atļauta kopš 2018. gada jūlija beigām, skaitļi liecina, ka kopš 2020. gada tas ir eksportēts no Savienības uz Brazīliju, Argentīnu, Amerikas Savienotajām Valstīm, Kanādu un Japānu (13), un visām šīm valstīm ir piešķirts apstiprinājums ĢM sojas pupu audzēšanai (14);

| L. | tā kā atmežošana ir galvenais bioloģiskās daudzveidības samazināšanās iemesls; tā kā emisijas no zemes izmantošanas un zemes izmantošanas maiņas, galvenokārt atmežošanas dēļ, ir otrs lielākais klimata pārmaiņu cēlonis pēc fosilā kurināmā izmantošanas (15); tā kā ANO IAM 15. mērķis ietver apakšmērķi līdz 2020. gadam apturēt atmežošanu (16); tā kā mežiem ir daudzfunkcionāla nozīme, kas palīdz sasniegt lielāko daļu ANO IAM; |
| --- | --- |

L.

tā kā atmežošana ir galvenais bioloģiskās daudzveidības samazināšanās iemesls; tā kā emisijas no zemes izmantošanas un zemes izmantošanas maiņas, galvenokārt atmežošanas dēļ, ir otrs lielākais klimata pārmaiņu cēlonis pēc fosilā kurināmā izmantošanas (15); tā kā ANO IAM 15. mērķis ietver apakšmērķi līdz 2020. gadam apturēt atmežošanu (16); tā kā mežiem ir daudzfunkcionāla nozīme, kas palīdz sasniegt lielāko daļu ANO IAM;

| M. | tā kā sojas ražošana ir galvenais atmežošanas veicinātājs Dienvidamerikas Amazones, Cerrado un Gran Chaco mežos; tā kā 97 % sojas Brazīlijā un 100 % — Argentīnā ir ĢM soja (17); tā kā lielāko daļu ĢM sojas pupu, ko ir atļauts audzēt Brazīlijā un Argentīnā, ir atļauts arī importēt Savienībā; |
| --- | --- |

M.

tā kā sojas ražošana ir galvenais atmežošanas veicinātājs Dienvidamerikas Amazones, Cerrado un Gran Chaco mežos; tā kā 97 % sojas Brazīlijā un 100 % — Argentīnā ir ĢM soja (17); tā kā lielāko daļu ĢM sojas pupu, ko ir atļauts audzēt Brazīlijā un Argentīnā, ir atļauts arī importēt Savienībā;

| N. | tā kā Savienība ir pievienojusies ANO Konvencijai par bioloģisko daudzveidību (ANO KBD), saskaņā ar kuru pusēm ir pienākums nodrošināt, ka to jurisdikcijā vai pārvaldībā veiktās darbības neizraisa kaitējumu videi citās valstīs (18); |
| --- | --- |

N.

tā kā Savienība ir pievienojusies ANO Konvencijai par bioloģisko daudzveidību (ANO KBD), saskaņā ar kuru pusēm ir pienākums nodrošināt, ka to jurisdikcijā vai pārvaldībā veiktās darbības neizraisa kaitējumu videi citās valstīs (18);

| O. | tā kā Regulā (EK) Nr. 1829/2003 ir noteikts, ka ģenētiski modificēta pārtika un barība nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi un ka Komisija, izstrādājot savu lēmumu, ņem vērā visus attiecīgos Savienības tiesību aktu noteikumus un citus pamatotus faktorus, kas attiecas uz izskatāmo jautājumu; tā kā šādiem leģitīmiem faktoriem būtu jāietver Savienības saistības saskaņā ar ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem, Parīzes klimata nolīgumu un ANO KBD; |
| --- | --- |

O.

tā kā Regulā (EK) Nr. 1829/2003 ir noteikts, ka ģenētiski modificēta pārtika un barība nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi un ka Komisija, izstrādājot savu lēmumu, ņem vērā visus attiecīgos Savienības tiesību aktu noteikumus un citus pamatotus faktorus, kas attiecas uz izskatāmo jautājumu; tā kā šādiem leģitīmiem faktoriem būtu jāietver Savienības saistības saskaņā ar ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem, Parīzes klimata nolīgumu un ANO KBD;

Nedemokrātiska lēmumu pieņemšana

| P. | tā kā Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas 2022. gada 27. oktobra balsojuma dēļ netika sniegts atzinums, kas nozīmē, ka atļauju neatbalstīja dalībvalstu kvalificēts balsu vairākums; |
| --- | --- |

P.

tā kā Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas 2022. gada 27. oktobra balsojuma dēļ netika sniegts atzinums, kas nozīmē, ka atļauju neatbalstīja dalībvalstu kvalificēts balsu vairākums;

| Q. | tā kā Komisija atzīst, ka pašreizējā prakse ir problemātiska, proti, ka lēmumus par ĢMO atļaušanu joprojām pieņem Komisija, lai gan dalībvalstis ar kvalificētu balsu vairākumu nav sniegušas pozitīvu atzinumu, kas pats par sevi ir liels izņēmums kopējā produktu atļaušanas kārtībā, taču kļuvis par normu, kad tiek pieņemti lēmumi par atļauju piešķiršanu ĢM pārtikai un dzīvnieku barībai; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Komisija atzīst, ka pašreizējā prakse ir problemātiska, proti, ka lēmumus par ĢMO atļaušanu joprojām pieņem Komisija, lai gan dalībvalstis ar kvalificētu balsu vairākumu nav sniegušas pozitīvu atzinumu, kas pats par sevi ir liels izņēmums kopējā produktu atļaušanas kārtībā, taču kļuvis par normu, kad tiek pieņemti lēmumi par atļauju piešķiršanu ĢM pārtikai un dzīvnieku barībai;

| R. | tā kā astotajā sasaukumā Parlaments kopumā pieņēma 36 rezolūcijas, ar kurām iebilda pret tādu ĢMO laišanu tirgū, kas paredzēti izmantošanai pārtikā un dzīvnieku barībā (33 rezolūcijas), kā arī iebilda pret ĢMO audzēšanu Savienībā (trīs rezolūcijas); tā kā devītajā sasaukumā Parlaments jau ir pieņēmis 29 iebildumus pret atļauju laist tirgū ĢMO; tā kā neviena no minētajiem ĢMO atļaušanai nav sniegts pozitīvs atzinums ar dalībvalstu kvalificētu balsu vairākumu; tā kā iemesli, kuru dēļ dalībvalstis neatbalsta atļaujas piešķiršanu, cita starpā attiecas arī uz piesardzības principa neievērošanu atļaujas piešķiršanas procesā un zinātniski nenoskaidrotiem jautājumiem saistībā ar riska novērtējumu; |
| --- | --- |

R.

tā kā astotajā sasaukumā Parlaments kopumā pieņēma 36 rezolūcijas, ar kurām iebilda pret tādu ĢMO laišanu tirgū, kas paredzēti izmantošanai pārtikā un dzīvnieku barībā (33 rezolūcijas), kā arī iebilda pret ĢMO audzēšanu Savienībā (trīs rezolūcijas); tā kā devītajā sasaukumā Parlaments jau ir pieņēmis 29 iebildumus pret atļauju laist tirgū ĢMO; tā kā neviena no minētajiem ĢMO atļaušanai nav sniegts pozitīvs atzinums ar dalībvalstu kvalificētu balsu vairākumu; tā kā iemesli, kuru dēļ dalībvalstis neatbalsta atļaujas piešķiršanu, cita starpā attiecas arī uz piesardzības principa neievērošanu atļaujas piešķiršanas procesā un zinātniski nenoskaidrotiem jautājumiem saistībā ar riska novērtējumu;

| S. | tā kā Komisija turpina piešķirt atļaujas ĢMO, neraugoties uz pašas atzītajām nepilnībām demokrātijas ziņā, dalībvalstu atbalsta trūkumu un Parlamenta iebildumiem; |
| --- | --- |

S.

tā kā Komisija turpina piešķirt atļaujas ĢMO, neraugoties uz pašas atzītajām nepilnībām demokrātijas ziņā, dalībvalstu atbalsta trūkumu un Parlamenta iebildumiem;

| T. | tā kā nav vajadzīgas izmaiņas tiesību aktos, lai Komisija varētu neatļaut ĢMO, ja pārsūdzības komitejā ar dalībvalstu kvalificētu balsu vairākumu nav sniegts pozitīvs atzinums (19); |
| --- | --- |

T.

tā kā nav vajadzīgas izmaiņas tiesību aktos, lai Komisija varētu neatļaut ĢMO, ja pārsūdzības komitejā ar dalībvalstu kvalificētu balsu vairākumu nav sniegts pozitīvs atzinums (19);

| 1. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1829/2003 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts neatbilst Savienības tiesību aktiem, jo nav savienojams ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 mērķi, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 178/2002 (20) paredzētajiem vispārējiem principiem ir nodrošināt pamatu, lai garantētu cilvēku dzīvības un veselības, dzīvnieku veselības un labturības, vides un patērētāju interešu augsta līmeņa aizsardzību saistībā ar ĢM pārtiku un dzīvnieku barību, vienlaikus nodrošinot efektīvu iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai atsaukt īstenošanas lēmuma projektu un iesniegt komitejai jaunu projektu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vēlreiz mudina Komisiju ņemt vērā Savienības saistības saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem, piemēram, Parīzes Klimata nolīgumu, ANO Konvenciju par bioloģisko daudzveidību un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem; atkārtoti aicina īstenošanas aktu projektiem pievienot paskaidrojumu, kurā paskaidrots, kā tiek ievērots princips “nekaitēt” (21); |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija 2020. gada 11. septembra vēstulē komitejas locekļiem beidzot atzina, ka ĢMO atļauju piešķiršanas lēmumos ir jāņem vērā ilgtspēja (22); tomēr pauž dziļu vilšanos, jo pa šo laiku Komisija ir turpinājusi piešķirt atļaujas importēt Savienībā ĢMO, lai gan Parlaments pret to joprojām iebilst un vairākums dalībvalstu balso pret šādu atļauju piešķiršanu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju neatļaut herbicīdizturīgu ĢM kultūraugu importu, ņemot vērā komplementāro herbicīdu plašāku izmantošanu un ar to saistītu lielāku risku bioloģiskajai daudzveidībai, pārtikas drošībai un darba ņēmēju veselībai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sagaida, ka Komisija steidzamības kārtā un laicīgi, lai to varētu pabeigt saskaņā ar šo likumdevēju, izpildīs savu apņemšanos (23) nākt klajā ar priekšlikumu, lai nodrošinātu, ka Savienībā aizliegtas bīstamās ķīmiskās vielas netiek ražotas eksportam; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju nekavējoties apturēt Brazīlijā un Argentīnā audzētu ĢM sojas pupu importu, vajadzības gadījumā izmantojot Regulas (EK) Nr. 178/2002 53. pantu, līdz tiks ieviesti efektīvi juridiski saistoši mehānismi, lai novērstu tādu produktu laišanu Savienības tirgū, kas saistīti ar atmežošanu un ar to saistītiem cilvēktiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vērš uzmanību uz to, ka grozījumos, ko attiecībā uz priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 182/2011 (24), Eiropas Parlaments 2020. gada 17. decembrī pieņēma kā pamatu sarunām ar Padomi, ir norādīts — bez dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma atbalsta Komisija nedrīkst piešķirt atļauju izmantot ĢMO; uzstāj, ka Komisijai ir jāievēro šī nostāja, un aicina Padomi turpināt darbu un steidzami pieņemt vispārēju pieeju, strādājot pie šī dokumenta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

(2)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(3)  EFSA Ģenētiski modificēto organismu ekspertu grupas zinātniskais atzinums par ģenētiski modificētas kukurūzas MON 89034 novērtējumu, lai atjaunotu atļauju saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (pieteikums EFSA-GMO-RX-020), EFSA Journal 2022, 20(6):7340, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2022.7340.

(4)  Parlaments 8. sasaukumā pieņēma 36 rezolūcijas, kurās iebilda pret atļauju izmantot ĢMO. Turklāt devītajā sasaukumā Parlaments ir pieņēmis šādas rezolūcijas:

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), no tās sastāv vai ir no tās ražoti (
  OV C 202, 28.5.2021., 11. lpp.
  ); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), no tās sastāv vai ir no tās ražoti (
  OV C 202, 28.5.2021., 11. lpp.
  );

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastāv vai ir ražoti no tām (
  OV C 202, 28.5.2021., 15. lpp.
  ); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastāv vai ir ražoti no tām (
  OV C 202, 28.5.2021., 15. lpp.
  );

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 un DAS-40278-9 vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (
  OV C 202, 28.5.2021., 20. lpp.
  ); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 un DAS-40278-9 vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (
  OV C 202, 28.5.2021., 20. lpp.
  );

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 208, 1.6.2021., 2. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 208, 1.6.2021., 2. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 89788 (MON-89788-1), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 208, 1.6.2021., 7. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 89788 (MON-89788-1), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 208, 1.6.2021., 7. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 un apakškombinācijas MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 un NK603 × DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 208, 1.6.2021., 12. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 un apakškombinācijas MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 un NK603 × DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 208, 1.6.2021., 12. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi, trīs, četri vai pieci no vienkāršiem transformācijas notikumiem Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 un GA21, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 208, 1.6.2021., 18. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi, trīs, četri vai pieci no vienkāršiem transformācijas notikumiem Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 un GA21, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 208, 1.6.2021., 18. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2020. gada 14. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 323, 11.8.2021., 7. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2020. gada 14. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 323, 11.8.2021., 7. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2020. gada 11. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem MON 87427, MON 89034, MIR162 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1111 (OV C 415, 13.10.2021., 2. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2020. gada 11. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem MON 87427, MON 89034, MIR162 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1111 (OV C 415, 13.10.2021., 2. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2020. gada 11. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), no tām sastāv vai ir no tām ražoti (OV C 415, 13.10.2021., 8. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2020. gada 11. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), no tām sastāv vai ir no tām ražoti (OV C 415, 13.10.2021., 8. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2020. gada 11. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi, trīs vai četri no vienkāršiem transformācijas notikumiem MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 415, 13.10.2021., 15. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2020. gada 11. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi, trīs vai četri no vienkāršiem transformācijas notikumiem MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 415, 13.10.2021., 15. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 445, 29.10.2021., 36. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 445, 29.10.2021., 36. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur, ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem MON 87427, MON 89034, MIR162 un MON 87411, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 445, 29.10.2021., 43. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur, ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem MON 87427, MON 89034, MIR162 un MON 87411, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 445, 29.10.2021., 43. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 445, 29.10.2021., 49. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 445, 29.10.2021., 49. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 88017 (MON-88Ø17-3), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 445, 29.10.2021., 56. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 88017 (MON-88Ø17-3), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 445, 29.10.2021., 56. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 (MON-89Ø34-3), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 445, 29.10.2021., 63. lpp); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 (MON-89Ø34-3), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 445, 29.10.2021., 63. lpp);

| — | Eiropas Parlamenta 2021. gada 11. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 × T304-40 × GHB119, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 474, 24.11.2021., 66. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2021. gada 11. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 × T304-40 × GHB119, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 474, 24.11.2021., 66. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2021. gada 11. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificēto kukurūzu MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), no tās sastāv vai ir no tās ražoti (OV C 474, 24.11.2021., 74. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2021. gada 11. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificēto kukurūzu MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), no tās sastāv vai ir no tās ražoti (OV C 474, 24.11.2021., 74. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. jūlija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-81419-2, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 99, 1.3.2022., 45. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. jūlija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-81419-2, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 99, 1.3.2022., 45. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. jūlija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-81419-2 × DAS–44406–6, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 99, 1.3.2022., 52. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. jūlija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-81419-2 × DAS–44406–6, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 99, 1.3.2022., 52. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. jūlija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem 1507, MIR162, MON810 un NK603, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 99, 1.3.2022., 59. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. jūlija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem 1507, MIR162, MON810 un NK603, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 99, 1.3.2022., 59. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. jūlija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt 11 (SYN-BTØ11-1), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 99, 1.3.2022., 66. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. jūlija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt 11 (SYN-BTØ11-1), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 99, 1.3.2022., 66. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas GMB151 × BCS-GM151-6, sastāv vai ir ražoti no tām (
  OV C 342, 6.9.2022., 22. lpp.
  ); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas GMB151 × BCS-GM151-6, sastāv vai ir ražoti no tām (
  OV C 342, 6.9.2022., 22. lpp.
  );

| — | Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 (BCS-GHØØ2-5), sastāv vai ir ražoti no tās (
  OV C 342, 6.9.2022., 29. lpp.
  ); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 (BCS-GHØØ2-5), sastāv vai ir ražoti no tās (
  OV C 342, 6.9.2022., 29. lpp.
  );

| — | Eiropas Parlamenta 2022. gada 9. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas GHB811 × BCS-GH811-4, sastāv vai ir ražoti no tām (
  OV C 347, 9.9.2022., 48. lpp.
  ); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2022. gada 9. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas GHB811 × BCS-GH811-4, sastāv vai ir ražoti no tām (
  OV C 347, 9.9.2022., 48. lpp.
  );

| — | Eiropas Parlamenta 2022. gada 9. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu eļļas rapsi 73496 (DP-Ø73496-4), sastāv vai ir ražoti no tā (
  OV C 347, 9.9.2022., 55. lpp.
  ). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2022. gada 9. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu eļļas rapsi 73496 (DP-Ø73496-4), sastāv vai ir ražoti no tā (
  OV C 347, 9.9.2022., 55. lpp.
  ).

| — | Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87769 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (
  OV C 434, 15.11.2022., 42. lpp.
  ); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87769 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (
  OV C 434, 15.11.2022., 42. lpp.
  );

| — | Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem DP4114, MON 810, MIR604 un NK603, sastāv vai ir ražoti no tās (pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0257); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem DP4114, MON 810, MIR604 un NK603, sastāv vai ir ražoti no tās (pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0257);

| — | Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par Komisijas 2022. gada 19. maija Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/797, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25 × DAS-40278-9 un tās apakškombināciju T25 × DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tām (pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0258). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūcija par Komisijas 2022. gada 19. maija Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/797, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25 × DAS-40278-9 un tās apakškombināciju T25 × DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tām (pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0258).

(5)  Komisijas 2012. gada 10. februāra Īstenošanas lēmums 2012/81/ES, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kuri satur ģenētiski modificētas sojas pupas A5547-127 (ACS-GMØØ6-4), sastāv vai ir ražoti no tām (OV L 40, 14.2.2012., 10. lpp.).

(6)  Komisijas 2013. gada 3. aprīļa Īstenošanas regula (ES) Nr. 503/2013 par ģenētiski modificētas pārtikas un barības atļauju pieteikumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 un par Komisijas Regulas (EK) Nr. 641/2004 un Komisijas Regulas (EK) Nr. 1981/2006 grozījumiem (OV L 157, 8.6.2013., 1. lpp.).

(7)  Sk., piemēram, Bonny, S., “Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact”, Environmental Management, 2016. gada janvāris; 57(1), 31.–48. lpp., https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 un Benbrook, C.M., “Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years”, Environmental Sciences Europe; 2012. gada 28. septembris, 24(1) sējums,https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24.

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1107/2009 (2009. gada 21. oktobris) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.).

(9)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/start/screen/active-substances

(10)  Dalībvalstu piezīmes, kas pieejamas EFSA OpenEFSA portālā: https://open.efsa.europa.eu/.

(11)  https://www.ohchr.org/en/calls-for-input/report-pesticides-and-human-rights.

(12)  https://indicators.report/targets/3-9/.

(13)  Informācija, kas atrodama, ievadot “glufozināts” šeit: https://echa.europa.eu/information-on-chemicals/pic/export-notifications?p_p_id=exportnotifications_WAR_echapicportlet&p_p_lifecycle=0&p_p_state=normal&p_p_mode=view&_exportnotifications_WAR_echapicportlet_summaryDetails=summaryTab&_exportnotifications_WAR_echapicportlet_viewTab=searchTab.

(14)  https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/event/default.asp?EventID=166.

(15)  Komisijas 2019. gada 23. jūlija paziņojums “Pastiprināt ES rīcību pasaules mežu aizsardzībai un atjaunošanai”, COM(2019)0352, 1. lpp.

(16)  Sk. 15. mērķa 2. apakšmērķi: https://www.un.org/sustainabledevelopment/biodiversity/.

(17)  International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications, “Global status of Commercialized Biotech/GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years”, ISAAA ziņojums Nr. 53 (2017. gads), 16. un 21. lpp., https://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf.

(18)  Konvencija par bioloģisko daudzveidību, 3. pants: https://www.cbd.int/convention/articles/?a=cbd-03.

(19)  Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011 (6. panta 3. punkts) Komisija “var izdot”, nevis “izdod” atļauju, ja pārsūdzības komitejā nav dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma.

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

(21)  Eiropas Parlamenta 2020. gada 15. janvāra rezolūcija par Eiropas zaļo kursu (OV C 270, 7.7.2021., 2. lpp.), 102. punkts.

(22)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf.

(23)  Kā izklāstīts pielikumā Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojumam “Ilgtspēju sekmējoša ķimikāliju stratēģija”, COM(2020)0667, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=COM%3A2020%3A667%3AFIN#document2.

(24)  OV C 445, 29.10.2021., 257. lpp.

---

| 17.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/9

---

P9_TA(2022)0434

Biocīdu saime “CMIT/MIT šķīdinātāju bāzes līdzekļi”

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas regulai, ar ko piešķir Savienības atļauju biocīdu saimei “CMIT/MIT ŠĶĪDINĀTĀJU BĀZES LĪDZEKĻI” saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr.o 528/2012 (D084293/01 – 2022/2929(RSP))

(2023/C 177/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas regulai, ar ko piešķir Savienības atļauju biocīdu saimei “CMIT/MIT ŠĶĪDINĀTĀJU BĀZES LĪDZEKĻI” saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (D084293/01, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas regulai, ar ko piešķir Savienības atļauju biocīdu saimei “CMIT/MIT ŠĶĪDINĀTĀJU BĀZES LĪDZEKĻI” saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (D084293/01,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulu (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 44. panta 5. punkta pirmo daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulu (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 44. panta 5. punkta pirmo daļu,

| — | ņemot vērā atzinumu, ko 2022. gada 26. septembrī sniedza Biocīdu pastāvīgā komiteja, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā atzinumu, ko 2022. gada 26. septembrī sniedza Biocīdu pastāvīgā komiteja,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. jūnija Regulu (ES) 2019/1021 par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. jūnija Regulu (ES) 2019/1021 par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem (2),

| — | ņemot vērā 11. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 112. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 112. panta 2. un 3. punktu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| A. | tā kā Komisijas īstenošanas regulas projektā paredzēts, ka uzņēmumam “Nutrition & Biosciences Netherlands B.V.” tiek piešķirta Savienības atļauja ar atļaujas numuru EU-0023657-0000, lai darītu pieejamu tirgū un izmantotu biocīdu saimi “CMIT/MIT UZ ŠĶĪDINĀTĀJU BĀZES LĪDZEKĻI”, kas pieder pie Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā aprakstītā 6. produkta veida, un lai saglabātu atūdeņotu jēlnaftu un rafinētus produktus (vidēja un viegla destilāta degviela); |
| --- | --- |

A.

tā kā Komisijas īstenošanas regulas projektā paredzēts, ka uzņēmumam “Nutrition & Biosciences Netherlands B.V.” tiek piešķirta Savienības atļauja ar atļaujas numuru EU-0023657-0000, lai darītu pieejamu tirgū un izmantotu biocīdu saimi “CMIT/MIT UZ ŠĶĪDINĀTĀJU BĀZES LĪDZEKĻI”, kas pieder pie Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā aprakstītā 6. produkta veida, un lai saglabātu atūdeņotu jēlnaftu un rafinētus produktus (vidēja un viegla destilāta degviela);

| B. | tā kā Komisija ir apņēmusies īstenot nulles piesārņojuma mērķi, lai nodrošinātu vidi, kurā nav toksisku vielu, un šāda vide palīdzētu labāk aizsargāt iedzīvotājus un vidi no bīstamām ķīmiskām vielām un veicinātu inovācijas drošu un ilgtspējīgu alternatīvu izstrādei; |
| --- | --- |

B.

tā kā Komisija ir apņēmusies īstenot nulles piesārņojuma mērķi, lai nodrošinātu vidi, kurā nav toksisku vielu, un šāda vide palīdzētu labāk aizsargāt iedzīvotājus un vidi no bīstamām ķīmiskām vielām un veicinātu inovācijas drošu un ilgtspējīgu alternatīvu izstrādei;

| C. | tā kā Stokholmas Konvencijas par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem (4) (“Stokholmas Konvencija”) un Orhūsas Protokola par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem (5) mērķis ir aizsargāt cilvēku veselību un vidi pret noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem (NOP); tā kā Regula (ES) 2019/1021 tika pieņemta, lai īstenotu Savienības pienākumu saskaņā ar minēto konvenciju un minēto protokolu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Stokholmas Konvencijas par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem (4) (“Stokholmas Konvencija”) un Orhūsas Protokola par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem (5) mērķis ir aizsargāt cilvēku veselību un vidi pret noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem (NOP); tā kā Regula (ES) 2019/1021 tika pieņemta, lai īstenotu Savienības pienākumu saskaņā ar minēto konvenciju un minēto protokolu;

| D. | tā kā Eiropas Ķimikāliju aģentūras (ECHA) Biocīdu pastāvīgās komitejas (BPC) 2020. gada 5. marta atzinumā (6) bija iekļauts Vācijas mazākuma atzinums, kurā secināts, ka biocīdu saimes “CMIT/MIT ŠĶĪDINĀTĀJU BĀZES LĪDZEKĻI” izmantošana par konservantu degvielās ir pretrunā minētās dalībvalsts tiesību aktiem (10. federālā emisiju kontroles dekrēta 2. panta 1. un 2. punkts), kas aizliedz autotransporta līdzekļu degvielu saturā iekļaut piedevas ar hloru vai broma savienojumiem un laist tirgū piedevas, kas satur hloru vai bromu, jo šie savienojumi degvielas degšanas laikā izraisa dioksīnu veidošanos; tā kā jo īpaši šī biocīdu saime satur halogenētus organiskos savienojumus (CMIT-MIT), kas var izraisīt dioksīnu veidošanos degvielas sadegšanas laikā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Ķimikāliju aģentūras (ECHA) Biocīdu pastāvīgās komitejas (BPC) 2020. gada 5. marta atzinumā (6) bija iekļauts Vācijas mazākuma atzinums, kurā secināts, ka biocīdu saimes “CMIT/MIT ŠĶĪDINĀTĀJU BĀZES LĪDZEKĻI” izmantošana par konservantu degvielās ir pretrunā minētās dalībvalsts tiesību aktiem (10. federālā emisiju kontroles dekrēta 2. panta 1. un 2. punkts), kas aizliedz autotransporta līdzekļu degvielu saturā iekļaut piedevas ar hloru vai broma savienojumiem un laist tirgū piedevas, kas satur hloru vai bromu, jo šie savienojumi degvielas degšanas laikā izraisa dioksīnu veidošanos; tā kā jo īpaši šī biocīdu saime satur halogenētus organiskos savienojumus (CMIT-MIT), kas var izraisīt dioksīnu veidošanos degvielas sadegšanas laikā;

| E. | tā kā dioksīni un furāni (PCDD/PCDF) pieder NOP kategorijai, uz ko attiecas Stokholmas Konvencija, un ir iekļauti kā vielas, uz kurām attiecas noteikumi par emisiju samazināšanu Regulas (ES) 2019/1021 III pielikumā; tā kā dioksīnu un dioksīniem līdzīgu vielu iedarbība uz cilvēkiem ir bijusi saistīta ar dažādiem toksiskas ietekmes veidiem, tostarp kancerogenitāti, hlorakni, ietekmi uz reproduktīvo funkciju, attīstību un neiroloģisko attīstību, imunotoksicitāti un ietekmi uz vairogdziedzera hormoniem, aknām un zobu attīstību (7); |
| --- | --- |

E.

tā kā dioksīni un furāni (PCDD/PCDF) pieder NOP kategorijai, uz ko attiecas Stokholmas Konvencija, un ir iekļauti kā vielas, uz kurām attiecas noteikumi par emisiju samazināšanu Regulas (ES) 2019/1021 III pielikumā; tā kā dioksīnu un dioksīniem līdzīgu vielu iedarbība uz cilvēkiem ir bijusi saistīta ar dažādiem toksiskas ietekmes veidiem, tostarp kancerogenitāti, hlorakni, ietekmi uz reproduktīvo funkciju, attīstību un neiroloģisko attīstību, imunotoksicitāti un ietekmi uz vairogdziedzera hormoniem, aknām un zobu attīstību (7);

| F. | tā kā 2019. gada janvārī Savienība publicēja savu trešo īstenošanas plānu attiecībā uz NOP (8); tā kā saskaņā ar minēto īstenošanas plānu “[i]r pastāvīgi līdz minimumam jāsamazina C pielikumā uzskaitīto netīši saražoto blakusproduktu (dioksīnu, furānu, PHB, PeHB, HHB un no 2016. gada decembra — PHN) izplūžu apmērs, izvirzot par galējo mērķi pilnīgu izskaušanu, ja tas ir iespējams”; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2019. gada janvārī Savienība publicēja savu trešo īstenošanas plānu attiecībā uz NOP (8); tā kā saskaņā ar minēto īstenošanas plānu “[i]r pastāvīgi līdz minimumam jāsamazina C pielikumā uzskaitīto netīši saražoto blakusproduktu (dioksīnu, furānu, PHB, PeHB, HHB un no 2016. gada decembra — PHN) izplūžu apmērs, izvirzot par galējo mērķi pilnīgu izskaušanu, ja tas ir iespējams”;

| G. | tā kā Komisija nolēma risināt bažas par dioksīna veidošanos, pieprasot ECHA atzinumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 75. panta 1. punkta otrās daļas g) apakšpunktu, lai aplēstu dioksīnu veidošanās apjomu un dioksīnu emisiju kopējo daļu, ko rada biocīdu saimes “CMIT/MIT ŠĶĪDINĀTĀJU BĀZES LĪDZEKĻI” izmantošana degvielās, kuras izmanto autotransportā un ūdens transportā, un lai precizētu cilvēka veselībai un videi radīto risku līmeni saistībā ar dioksīnu iedarbību vidē, kuru rada minētās biocīdu saimes izmantošana, nolūkā noteikt, vai šos riskus var uzskatīt par pieņemamiem, |
| --- | --- |

G.

tā kā Komisija nolēma risināt bažas par dioksīna veidošanos, pieprasot ECHA atzinumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 75. panta 1. punkta otrās daļas g) apakšpunktu, lai aplēstu dioksīnu veidošanās apjomu un dioksīnu emisiju kopējo daļu, ko rada biocīdu saimes “CMIT/MIT ŠĶĪDINĀTĀJU BĀZES LĪDZEKĻI” izmantošana degvielās, kuras izmanto autotransportā un ūdens transportā, un lai precizētu cilvēka veselībai un videi radīto risku līmeni saistībā ar dioksīnu iedarbību vidē, kuru rada minētās biocīdu saimes izmantošana, nolūkā noteikt, vai šos riskus var uzskatīt par pieņemamiem,

| H. | tā kā Komisija savā pieprasījumā ECHA sniegt atzinumu uzsver nepieciešamību precizēt, vai atļaujas piešķiršana minētajai biocīdu saimei būtu saskaņā ar Regulā (ES) 2019/1021 noteiktajiem mērķiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā Komisija savā pieprasījumā ECHA sniegt atzinumu uzsver nepieciešamību precizēt, vai atļaujas piešķiršana minētajai biocīdu saimei būtu saskaņā ar Regulā (ES) 2019/1021 noteiktajiem mērķiem;

| I. | tā kā savā 2021. gada 5. jūlija atzinumā (9) par pieprasījumu saskaņā ar 75. panta 1. punkta otrās daļas g) apakšpunktu ECHA secināja, ka, pamatojoties uz pašreizējām zināšanām par C(M)IT/MIT kā konservanta izmantošanu naftā un degvielā, nav iespējams izdarīt secinājumus par to, cik lielu iespējamo ieguldījumu varētu dot C(M)IT/MIT izmantošana degvielās saistībā ar dioksīna emisijām un iedarbību, vai par risku cilvēku veselībai un videi, kas saistīts ar tādu hlora piedevu izmantošanu degvielās kā C(M)IT/MIT; |
| --- | --- |

I.

tā kā savā 2021. gada 5. jūlija atzinumā (9) par pieprasījumu saskaņā ar 75. panta 1. punkta otrās daļas g) apakšpunktu ECHA secināja, ka, pamatojoties uz pašreizējām zināšanām par C(M)IT/MIT kā konservanta izmantošanu naftā un degvielā, nav iespējams izdarīt secinājumus par to, cik lielu iespējamo ieguldījumu varētu dot C(M)IT/MIT izmantošana degvielās saistībā ar dioksīna emisijām un iedarbību, vai par risku cilvēku veselībai un videi, kas saistīts ar tādu hlora piedevu izmantošanu degvielās kā C(M)IT/MIT;

| J. | tā kā, neraugoties uz ECHA secinājumu, Komisija “uzskata, ka, atsakot Savienības atļauju biocīdu saimei “CMIT/MIT ŠĶĪDINĀTĀJU BĀZES LĪDZEKĻI”, netiktu panākts būtisks dioksīna emisiju samazinājums salīdzinājumā ar tās piešķiršanu”, un tāpēc šī atļauja atbilstu Savienības saistībām saskaņā ar Stokholmas Konvenciju un Regulu (ES) 2019/1021; |
| --- | --- |

J.

tā kā, neraugoties uz ECHA secinājumu, Komisija “uzskata, ka, atsakot Savienības atļauju biocīdu saimei “CMIT/MIT ŠĶĪDINĀTĀJU BĀZES LĪDZEKĻI”, netiktu panākts būtisks dioksīna emisiju samazinājums salīdzinājumā ar tās piešķiršanu”, un tāpēc šī atļauja atbilstu Savienības saistībām saskaņā ar Stokholmas Konvenciju un Regulu (ES) 2019/1021;

| K. | tā kā Komisija uzskata, ka, ņemot vērā Eiropas zaļā kursa (10) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1119 (11) mērķus līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti, paredzams, ka kopējais degvielas daudzums, ko potenciāli var apstrādāt ar biocīdo produktu saimi un sadedzināt motoros vai apsildes sistēmās, nākamajās desmitgadēs ievērojami samazināsies, un tas savukārt izraisīs dioksīnu veidošanās samazināšanos saistībā ar biocīdo produktu saimes “CMIT/MIT ŠĶĪDINĀTĀJU BĀZES LĪDZEKĻI” izmantošanu; |
| --- | --- |

K.

tā kā Komisija uzskata, ka, ņemot vērā Eiropas zaļā kursa (10) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1119 (11) mērķus līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti, paredzams, ka kopējais degvielas daudzums, ko potenciāli var apstrādāt ar biocīdo produktu saimi un sadedzināt motoros vai apsildes sistēmās, nākamajās desmitgadēs ievērojami samazināsies, un tas savukārt izraisīs dioksīnu veidošanās samazināšanos saistībā ar biocīdo produktu saimes “CMIT/MIT ŠĶĪDINĀTĀJU BĀZES LĪDZEKĻI” izmantošanu;

| L. | tā kā savā 2021. gada 5. jūlija atzinumā ECHA ir norādījusi, ka ņemot vērā literatūras avotus, nav šaubu, ka ar hloru darbināmi mehāniskie transportlīdzekļi ir dioksīna un furāna emisiju avoti" un ka pretēji K apsvērumā minētajai Komisijas argumentācijai “lai gan neliels, salīdzinot ar pašreizējiem dominējošajiem avotiem, nerūpniecisko difūzo avotu [dioksīna un furāna emisiju], tostarp transporta, relatīvais ieguldījums, visticamāk, [..] palielināsies”; |
| --- | --- |

L.

tā kā savā 2021. gada 5. jūlija atzinumā ECHA ir norādījusi, ka ņemot vērā literatūras avotus, nav šaubu, ka ar hloru darbināmi mehāniskie transportlīdzekļi ir dioksīna un furāna emisiju avoti" un ka pretēji K apsvērumā minētajai Komisijas argumentācijai “lai gan neliels, salīdzinot ar pašreizējiem dominējošajiem avotiem, nerūpniecisko difūzo avotu [dioksīna un furāna emisiju], tostarp transporta, relatīvais ieguldījums, visticamāk, [..] palielināsies”;

| M. | tā kā ECHA2021. gada 5. jūlija atzinumā arī norāda, ka “lai gan satiksmes radītās emisijas salīdzinājumā ar pašreizējiem dominējošajiem avotiem ir nelielas, būtu jāatzīmē, ka to relatīvā nozīme attiecībā uz relatīvo iedarbību uz cilvēkiem varētu būt lielāka to telpiskās izplatības dēļ blīvi apdzīvotās pilsētu teritorijās, kuras ir tuvas cilvēku populācijai un dzīves videi un kurās emisijas ir mazāk atšķaidītas”; |
| --- | --- |

M.

tā kā ECHA2021. gada 5. jūlija atzinumā arī norāda, ka “lai gan satiksmes radītās emisijas salīdzinājumā ar pašreizējiem dominējošajiem avotiem ir nelielas, būtu jāatzīmē, ka to relatīvā nozīme attiecībā uz relatīvo iedarbību uz cilvēkiem varētu būt lielāka to telpiskās izplatības dēļ blīvi apdzīvotās pilsētu teritorijās, kuras ir tuvas cilvēku populācijai un dzīves videi un kurās emisijas ir mazāk atšķaidītas”;

| N. | tā kā zinātniskā nenoteiktība attiecībā uz cilvēku veselības un vides apdraudējuma līmeni, ko rada dioksīnu iedarbība vidē, lietojot biocīdu saimi “CMIT/MIT ŠĶĪDINĀTĀJU BĀZES LĪDZEKĻI”, neļauj izdarīt secinājumu par to, vai atļaujas piešķiršana minētajai biocīdu saimei būtu saskaņā ar Stokholmas Konvenciju un Regulu (ES) 2019/1021; |
| --- | --- |

N.

tā kā zinātniskā nenoteiktība attiecībā uz cilvēku veselības un vides apdraudējuma līmeni, ko rada dioksīnu iedarbība vidē, lietojot biocīdu saimi “CMIT/MIT ŠĶĪDINĀTĀJU BĀZES LĪDZEKĻI”, neļauj izdarīt secinājumu par to, vai atļaujas piešķiršana minētajai biocīdu saimei būtu saskaņā ar Stokholmas Konvenciju un Regulu (ES) 2019/1021;

| O. | tā kā Dānija un Beļģija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 44. panta 5. punkta otro daļu ir iesniegušas Komisijai pieprasījumu, lai Savienības atļauja biocīdu saimei “CMIT/MIT ŠĶĪDINĀTĀJU BĀZES LĪDZEKĻI” neattiektos uz šo valstu attiecīgajām teritorijām, pamatojoties uz minētās regulas 37. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu, jo halogenētu organisko savienojumu, piemēram, C(M)IT/MIT, klātbūtne degvielā var izraisīt dioksīnu veidošanos degvielas sadegšanas laikā; tā kā Vācija saskaņā ar to pašu noteikumu ir lūgusi Komisiju pielāgot šīs atļaujas nosacījumus tās teritorijā, pamatojoties uz tiem pašiem iemesliem, lai nepieļautu šo izmantošanu degvielās kā konservantus autotransportam, kas nav saistīts ar dzelzceļu, izņemot izpētes, izstrādes vai analīzes nolūkiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā Dānija un Beļģija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 44. panta 5. punkta otro daļu ir iesniegušas Komisijai pieprasījumu, lai Savienības atļauja biocīdu saimei “CMIT/MIT ŠĶĪDINĀTĀJU BĀZES LĪDZEKĻI” neattiektos uz šo valstu attiecīgajām teritorijām, pamatojoties uz minētās regulas 37. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu, jo halogenētu organisko savienojumu, piemēram, C(M)IT/MIT, klātbūtne degvielā var izraisīt dioksīnu veidošanos degvielas sadegšanas laikā; tā kā Vācija saskaņā ar to pašu noteikumu ir lūgusi Komisiju pielāgot šīs atļaujas nosacījumus tās teritorijā, pamatojoties uz tiem pašiem iemesliem, lai nepieļautu šo izmantošanu degvielās kā konservantus autotransportam, kas nav saistīts ar dzelzceļu, izņemot izpētes, izstrādes vai analīzes nolūkiem;

| P. | tā kā Komisija uzskata, ka Dānijas, Beļģijas un Vācijas pieprasījumi ir “pamatoti, pamatojoties uz vides aizsardzību un cilvēku veselības un dzīvības aizsardzību saskaņā ar [Regulas (ES) Nr. 528/2012] 37. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu, jo halogenētu organisko savienojumu, piemēram, C(M)IT/MIT, klātbūtne degvielā var izraisīt dioksīnu veidošanos degvielas sadegšanas laikā”; |
| --- | --- |

P.

tā kā Komisija uzskata, ka Dānijas, Beļģijas un Vācijas pieprasījumi ir “pamatoti, pamatojoties uz vides aizsardzību un cilvēku veselības un dzīvības aizsardzību saskaņā ar [Regulas (ES) Nr. 528/2012] 37. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu, jo halogenētu organisko savienojumu, piemēram, C(M)IT/MIT, klātbūtne degvielā var izraisīt dioksīnu veidošanos degvielas sadegšanas laikā”;

| Q. | tā kā šeit ir acīmredzama pretruna starp Komisijas lēmumu piešķirt atļauju biocīdu saimei “CMIT/MIT UZ ŠĶĪDINĀTĀJU BĀZES LĪDZEKĻI”, uzskatot, ka minētā atļauja ir saderīga ar Stokholmas Konvencijas un Regulas (ES) 2019/1021 mērķiem, kā noteikts Komisijas īstenošanas regulas projekta 9. apsvērumā, un minētās atļaujas nepiemērošanu vai nepielāgošanu dažās dalībvalstīs sakarā ar tās iespējamo negatīvo ietekmi uz cilvēku veselību un vidi, ko rada dioksīnu veidošanās, kā minēts Komisijas īstenošanas regulas projekta 10.–14. apsvērumā; |
| --- | --- |

Q.

tā kā šeit ir acīmredzama pretruna starp Komisijas lēmumu piešķirt atļauju biocīdu saimei “CMIT/MIT UZ ŠĶĪDINĀTĀJU BĀZES LĪDZEKĻI”, uzskatot, ka minētā atļauja ir saderīga ar Stokholmas Konvencijas un Regulas (ES) 2019/1021 mērķiem, kā noteikts Komisijas īstenošanas regulas projekta 9. apsvērumā, un minētās atļaujas nepiemērošanu vai nepielāgošanu dažās dalībvalstīs sakarā ar tās iespējamo negatīvo ietekmi uz cilvēku veselību un vidi, ko rada dioksīnu veidošanās, kā minēts Komisijas īstenošanas regulas projekta 10.–14. apsvērumā;

| R. | tā kā Dānijas, Beļģijas un Vācijas pieprasījumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 44. panta 5. punkta otro daļu nepiemērot Savienības atļauju biocīdu saimei “CMIT/MIT ŠĶĪDINĀTĀJU BĀZES LĪDZEKĻI” vai pielāgot minētās atļaujas nosacījumus to attiecīgajās teritorijās tika iesniegti arī, pamatojoties uz to, ka ir pieejamas alternatīvas degvielu konservantiem bez halogenētiem savienojumiem (12); |
| --- | --- |

R.

tā kā Dānijas, Beļģijas un Vācijas pieprasījumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 44. panta 5. punkta otro daļu nepiemērot Savienības atļauju biocīdu saimei “CMIT/MIT ŠĶĪDINĀTĀJU BĀZES LĪDZEKĻI” vai pielāgot minētās atļaujas nosacījumus to attiecīgajās teritorijās tika iesniegti arī, pamatojoties uz to, ka ir pieejamas alternatīvas degvielu konservantiem bez halogenētiem savienojumiem (12);

| S. | tā kā Stokholmas Konvencijas 5. panta c) punkts paredz, ka, lai samazinātu katras minētās konvencijas C pielikumā uzskaitītās ķīmiskās vielas kopējo izplūdi, ko rada antropogēni avoti, ar mērķi to turpināt samazināt līdz minimumam un, ja iespējams, pilnībā novērst, katra puse, ja tā uzskata par vajadzīgu, pieprasa vismaz izmantot aizstājējus vai modificētus materiālus, produktus un procesus, lai novērstu minētajā pielikumā uzskaitīto ķīmisko vielu veidošanos un izplūdi; |
| --- | --- |

S.

tā kā Stokholmas Konvencijas 5. panta c) punkts paredz, ka, lai samazinātu katras minētās konvencijas C pielikumā uzskaitītās ķīmiskās vielas kopējo izplūdi, ko rada antropogēni avoti, ar mērķi to turpināt samazināt līdz minimumam un, ja iespējams, pilnībā novērst, katra puse, ja tā uzskata par vajadzīgu, pieprasa vismaz izmantot aizstājējus vai modificētus materiālus, produktus un procesus, lai novērstu minētajā pielikumā uzskaitīto ķīmisko vielu veidošanos un izplūdi;

| T. | tā kā Regulas (ES) 2019/1021 6. panta 2. punktā dalībvalstīm ir noteikts pienākums paredzēt pasākumus nolūkā “identificēt, raksturot un līdz minimumam samazināt nolūkā iespējami drīz, ja iespējams, pavisam novērst visas to III pielikumā uzskaitīto vielu izplūdes, kas reģistrētas Konvencijā prasītajos pārskatos” un iekļaut “pasākumus, ar kuriem sekmē aizstājēju vai modificētu vielu, maisījumu, izstrādājumu un procesu izstrādi, un, ja tas šķiet lietderīgi, prasa tos lietot, lai novērstu III pielikumā uzskaitīto vielu veidošanos un izplūdi”; |
| --- | --- |

T.

tā kā Regulas (ES) 2019/1021 6. panta 2. punktā dalībvalstīm ir noteikts pienākums paredzēt pasākumus nolūkā “identificēt, raksturot un līdz minimumam samazināt nolūkā iespējami drīz, ja iespējams, pavisam novērst visas to III pielikumā uzskaitīto vielu izplūdes, kas reģistrētas Konvencijā prasītajos pārskatos” un iekļaut “pasākumus, ar kuriem sekmē aizstājēju vai modificētu vielu, maisījumu, izstrādājumu un procesu izstrādi, un, ja tas šķiet lietderīgi, prasa tos lietot, lai novērstu III pielikumā uzskaitīto vielu veidošanos un izplūdi”;

| U. | tā kā saskaņā ar BPC2020. gada 5. marta atzinumu tika konstatēts, ka vienai no biocīdu saimes “CMIT/MIT ŠĶĪDINĀTĀJU BĀZES LĪDZEKĻI” papildvielām, iespējams, ir endokrīnā disruptora īpašības; tā kā tomēr nebija iespējams izdarīt secinājumu par to, vai minētā papildviela atbilst Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2017/2100 noteiktajiem zinātniskajiem kritērijiem endokrīnā disruptora īpašību noteikšanai (13); tā kā attiecībā uz papildvielu, kas identificēta kā tāda, kam, iespējams, ir endokrīnā disruptora īpašības, REACH ietvaros procesu uzsāks eCA (Francija) saskaņā ar 31. punkta b) apakšpunktu piezīmes CA-March18-Doc.7.3.b galīgajā redakcijā ar nosaukumu “Zinātnisko kritēriju īstenošana endokrīnā disruptora īpašību noteikšanai saistībā ar atļauju biocīdajiem produktiem”; |
| --- | --- |

U.

tā kā saskaņā ar BPC2020. gada 5. marta atzinumu tika konstatēts, ka vienai no biocīdu saimes “CMIT/MIT ŠĶĪDINĀTĀJU BĀZES LĪDZEKĻI” papildvielām, iespējams, ir endokrīnā disruptora īpašības; tā kā tomēr nebija iespējams izdarīt secinājumu par to, vai minētā papildviela atbilst Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2017/2100 noteiktajiem zinātniskajiem kritērijiem endokrīnā disruptora īpašību noteikšanai (13); tā kā attiecībā uz papildvielu, kas identificēta kā tāda, kam, iespējams, ir endokrīnā disruptora īpašības, REACH ietvaros procesu uzsāks eCA (Francija) saskaņā ar 31. punkta b) apakšpunktu piezīmes CA-March18-Doc.7.3.b galīgajā redakcijā ar nosaukumu “Zinātnisko kritēriju īstenošana endokrīnā disruptora īpašību noteikšanai saistībā ar atļauju biocīdajiem produktiem”;

| 1. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas regulas projekts pārsniedz Regulā (ES) Nr. 528/2012 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas regulas projekts neatbilst Savienības tiesību aktiem, jo tas nav saderīgs ar Regulas (ES) 2019/1021 mērķi un saturu un Stokholmas Konvencijas prasībām; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas regulas projekts par Savienības atļaujas piešķiršanu biocīdu saimei “CMIT/MIT ŠĶĪDINĀTĀJU BĀZES LĪDZEKĻI” nav samērīgs, ņemot vērā:






  a) | zinātnisko nenoteiktību attiecībā uz cilvēku veselības un vides apdraudējuma līmeni, ko rada dioksīnu iedarbība vidē, izmantojot biocīdu saimi “CMIT/MIT ŠĶĪDINĀTĀJU BĀZES LĪDZEKĻI”, |
| --- | --- | --- |

3.

a)

zinātnisko nenoteiktību attiecībā uz cilvēku veselības un vides apdraudējuma līmeni, ko rada dioksīnu iedarbība vidē, izmantojot biocīdu saimi “CMIT/MIT ŠĶĪDINĀTĀJU BĀZES LĪDZEKĻI”,

| b) | alternatīvu pieejamību degvielas konservantiem bez halogenētiem savienojumiem, un |
| --- | --- |

b)

alternatīvu pieejamību degvielas konservantiem bez halogenētiem savienojumiem, un

| c) | nepieņemamos riskus, ko dioksīnu iedarbība rada cilvēku veselībai un videi, un nepietiekamos datus, lai izdarītu secinājumu par to, vai šī atļauja atbilstu Stokholmas Konvencijas un Regulas (ES) 2019/1021 mērķiem un noteikumiem; |
| --- | --- |

c)

nepieņemamos riskus, ko dioksīnu iedarbība rada cilvēku veselībai un videi, un nepietiekamos datus, lai izdarītu secinājumu par to, vai šī atļauja atbilstu Stokholmas Konvencijas un Regulas (ES) 2019/1021 mērķiem un noteikumiem;

| 4. | tāpēc uzskata, ka Komisijai nevajadzēja piešķirt atļauju biocīdu saimei “CMIT/MIT ŠĶĪDINĀTĀJU BĀZES LĪDZEKĻI” vai vismaz vajadzēja pieprasīt pieteikuma iesniedzējam sniegt vairāk datu par dioksīnu veidošanās apjomu un dioksīnu emisiju kopējo daļu, ko rada minētās biocīdu saimes izmantošana degvielā, kuru izmanto autotransportā un ūdens transportā, un precizēt riska līmeni cilvēku veselībai un videi, ko rada dioksīnu iedarbība vidē saistībā ar minētās biocīdu saimes izmantošanu, lai Komisija varētu noteikt, vai šos riskus var uzskatīt par pieņemamiem vai ne, ņemot vērā Stokholmas Konvencijas mērķus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prasa Komisijai atsaukt īstenošanas regulas projektu un iesniegt komitejai jaunu projektu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 169, 25.6.2019., 45. lpp.

(3)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(4)  OV L 209, 31.7.2006., 3. lpp.

(5)  OV L 81, 19.3.2004., 37. lpp.

(6)  BPC atzinums (2020. gada 5. marts) par Savienības atļauju biocīdu saimei: CMIT/MIT ŠĶĪDINĀTĀJU BĀZES LĪDZEKĻI, produkta veids: 6, ECHA/BPC/246/2020.

(7)  Pasaules Veselības organizācija (2019. gads): Preventing disease through healthy environments: Exposure to dioxins and dioxin-like substances: a major public health concern, https://www.who.int/publications/i/item/WHO-CED-PHE-EPE-19.4.4.

(8)  Komisijas ziņojums (2019. gada 4. janvāris) par otrā Eiropas Savienības īstenošanas plāna pārskatīšanu un atjaunināšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/2004 par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem 8. panta 4. punktu, COM(2018)0848, https://ec.europa.eu/transparency/documents-register/detail?ref=COM(2018)848&lang=lv

(9)  BPC2021. gada 5. jūlija atzinums par pieprasījumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 75. panta 1. punkta g) apakšpunktu par dioksīnu emisiju novērtējumu, kas rodas, izmantojot biocīdu saimi “CMIT/MIT ŠĶĪDINĀTĀJU BĀZES LĪDZEKĻI” degvielā, ko izmanto autotransportā un kuģu transportā (ECHA/BPC/283/2021).

(10)  Komisijas paziņojums (2019. gada 11. decembris) “Eiropas zaļais kurss”, COM(2019)0640.

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1119 (2021. gada 30. jūnijs), ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.).

(12)  Piemēram: glutāraldehīds un dimorfolīnmetāns ir apstiprināti lietošanai PT 6; paraformaldehīda un 2- hidroksipropilamīna (attiecība 3:2) (MBO), 1,2-benzizotiazol-3(2H) -viena (BITA), etilēndioksi)dimetanola, 2-oktil-2H-izotiazol-3-ona (OIT), 2-metil-2H-izotiazol-3-ona (mit), piritioncinka, 2,2',2"-(heksahidro- 1,3,5-triazīn- 1,3,5-triil) trietanola, piridīn-2-tiol-1-oksīda nātrija sāls reakcijas produkti ir iekļauti pārskatīšanas programmā.

(13)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/2100 (2017. gada 4. septembris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 nosaka zinātniskus kritērijus endokrīni disruptīvu īpašību noteikšanai (OV L 301, 17.11.2017., 1. lpp.).

---

| 17.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/13

---

P9_TA(2022)0435

Virzība uz vienlīdzīgu tiesību nodrošināšanu personām ar invaliditāti

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. decembra rezolūcija Virzība uz vienlīdzīgu tiesību nodrošināšanu personām ar invaliditāti (2022/2026(INI))

(2023/C 177/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu un 3. Panta 3. Punktu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 2., 9., 10., 19. un 48. pantu, 67. panta 4. punktu, 153., 165., 168., 174. pantu un 216. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu un 3. Panta 3. Punktu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 2., 9., 10., 19. un 48. pantu, 67. panta 4. punktu, 153., 165., 168., 174. pantu un 216. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”), jo īpaši tās 3., 6., 14., 15., 20., 21., 23., 24., 25., 26., 34., 35., 40., 41. un 47. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”), jo īpaši tās 3., 6., 14., 15., 20., 21., 23., 24., 25., 26., 34., 35., 40., 41. un 47. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, jo īpaši tā 1. principu par izglītību, apmācību un mūžizglītību, 2. principu par dzimumu līdztiesību, 3. principu par vienlīdzīgām iespējām, 4. principu par aktīvu atbalstu nodarbinātībai, 5. principu par drošu un pielāgojamu nodarbinātību, 6. principu par algām, 10. principu par veselīgu, drošu un labi pielāgotu darba vidi un datu aizsardzību, 11. principu par bērnu aprūpi un atbalstu bērniem, 14. principu par ienākumu minimumu un 17. principu par personu ar invaliditāti iekļaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, jo īpaši tā 1. principu par izglītību, apmācību un mūžizglītību, 2. principu par dzimumu līdztiesību, 3. principu par vienlīdzīgām iespējām, 4. principu par aktīvu atbalstu nodarbinātībai, 5. principu par drošu un pielāgojamu nodarbinātību, 6. principu par algām, 10. principu par veselīgu, drošu un labi pielāgotu darba vidi un datu aizsardzību, 11. principu par bērnu aprūpi un atbalstu bērniem, 14. principu par ienākumu minimumu un 17. principu par personu ar invaliditāti iekļaušanu,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD) un tās stāšanos spēkā 2011. gada 21. janvārī saskaņā ar Padomes 2009. gada 26. novembra Lēmumu 2010/48/EK par to, lai Eiropas Kopiena noslēgtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD) un tās stāšanos spēkā 2011. gada 21. janvārī saskaņā ar Padomes 2009. gada 26. novembra Lēmumu 2010/48/EK par to, lai Eiropas Kopiena noslēgtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (1),

| — | ņemot vērā UNCRPD Vispārējos komentārus kā autoritatīvus norādījumus tās īstenošanai, jo īpaši Vispārējo komentāru Nr. 2 (2014. gada 22. maijs) par pieejamību, Vispārējo komentāru Nr. 3 (2016. gada 25. novembris) par sievietēm un meitenēm ar invaliditāti, Vispārējo komentāru Nr. 4 (2016. gada 25. novembris) par tiesībām uz iekļaujošu izglītību, Vispārējo komentāru Nr. 5 (2017. gada 27. oktobris) par patstāvīgu dzīvi un iekļaušanu sabiedrībā, Vispārējo komentāru Nr. 6 (2018. gada 26. aprīlis) par vienlīdzību un nediskrimināciju un Vispārējo komentāru Nr. 7 (2018. gada 9. novembris) par personu ar invaliditāti, tostarp bērnu ar invaliditāti, līdzdalību konvencijas īstenošanā un pārraudzībā ar pārstāvošo organizāciju starpniecību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNCRPD Vispārējos komentārus kā autoritatīvus norādījumus tās īstenošanai, jo īpaši Vispārējo komentāru Nr. 2 (2014. gada 22. maijs) par pieejamību, Vispārējo komentāru Nr. 3 (2016. gada 25. novembris) par sievietēm un meitenēm ar invaliditāti, Vispārējo komentāru Nr. 4 (2016. gada 25. novembris) par tiesībām uz iekļaujošu izglītību, Vispārējo komentāru Nr. 5 (2017. gada 27. oktobris) par patstāvīgu dzīvi un iekļaušanu sabiedrībā, Vispārējo komentāru Nr. 6 (2018. gada 26. aprīlis) par vienlīdzību un nediskrimināciju un Vispārējo komentāru Nr. 7 (2018. gada 9. novembris) par personu ar invaliditāti, tostarp bērnu ar invaliditāti, līdzdalību konvencijas īstenošanā un pārraudzībā ar pārstāvošo organizāciju starpniecību,

| — | ņemot vērā Padomes, dalībvalstu un Komisijas Rīcības kodeksu, kurā izklāstīta iekšējā kārtība, lai ES īstenotu ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām un ES pārstāvību saistībā ar to (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes, dalībvalstu un Komisijas Rīcības kodeksu, kurā izklāstīta iekšējā kārtība, lai ES īstenotu ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām un ES pārstāvību saistībā ar to (2),

| — | ņemot vērā ANO Personu ar invaliditāti tiesību komitejas (UNCRPD komitejas) 2015. gada 2. oktobra noslēguma secinājumus par ES sākotnējo ziņojumu un UNCRPD komitejas 2022. gada 20. aprīlī iesniegto jautājumu sarakstu pirms Eiropas Savienības otrā un trešā periodiskā ziņojuma iesniegšanas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Personu ar invaliditāti tiesību komitejas (UNCRPD komitejas) 2015. gada 2. oktobra noslēguma secinājumus par ES sākotnējo ziņojumu un UNCRPD komitejas 2022. gada 20. aprīlī iesniegto jautājumu sarakstu pirms Eiropas Savienības otrā un trešā periodiskā ziņojuma iesniegšanas,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (Eiropas Cilvēktiesību konvenciju), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (Eiropas Cilvēktiesību konvenciju),

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW),

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un tās ilgtspējīgas attīstības mērķus, jo īpaši skaidri formulētās atsauces uz invaliditāti, kas iekļautas 1. un 2. mērķī par nabadzības un bada izskaušanu, 3. mērķī par veselību, 4. mērķī par izglītību, 8. mērķī par izaugsmi un nodarbinātību, 10. mērķī par nevienlīdzības samazināšanu, 11. mērķī par cilvēku apmetņu pieejamību un 17. mērķī par datu vākšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un tās ilgtspējīgas attīstības mērķus, jo īpaši skaidri formulētās atsauces uz invaliditāti, kas iekļautas 1. un 2. mērķī par nabadzības un bada izskaušanu, 3. mērķī par veselību, 4. mērķī par izglītību, 8. mērķī par izaugsmi un nodarbinātību, 10. mērķī par nevienlīdzības samazināšanu, 11. mērķī par cilvēku apmetņu pieejamību un 17. mērķī par datu vākšanu,

| — | ņemot vērā ANO Dzimumu līdztiesības un sieviešu iespēju veicināšanas iestādes ziņojumus par sievietēm un meitenēm ar invaliditāti, jo īpaši 2021. gada 1. jūlija ziņojumu “Covid-19, dzimuma un invaliditātes kontrolsaraksts: ar dzimumu saistītas vardarbības pret sievietēm, meitenēm un dzimumneatbilstīgām personām ar invaliditāti novēršana un apkarošana Covid-19 pandēmijas laikā” (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Dzimumu līdztiesības un sieviešu iespēju veicināšanas iestādes ziņojumus par sievietēm un meitenēm ar invaliditāti, jo īpaši 2021. gada 1. jūlija ziņojumu “Covid-19, dzimuma un invaliditātes kontrolsaraksts: ar dzimumu saistītas vardarbības pret sievietēm, meitenēm un dzimumneatbilstīgām personām ar invaliditāti novēršana un apkarošana Covid-19 pandēmijas laikā” (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija),

| — | ņemot vērā Eiropas Ombuda stratēģisko izmeklēšanu par to, kā Komisija nodrošina personu ar invaliditāti piekļuvi tās tīmekļa vietnēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ombuda stratēģisko izmeklēšanu par to, kā Komisija nodrošina personu ar invaliditāti piekļuvi tās tīmekļa vietnēm,

| — | ņemot vērā Padomes pasākumu, ar ko izveido pārskatīto ES līmeņa sistēmu, kā prasīts UNCRPD 33. panta 2. punktā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pasākumu, ar ko izveido pārskatīto ES līmeņa sistēmu, kā prasīts UNCRPD 33. panta 2. punktā,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2019. gada 20. marta ziņojumu par personu ar invaliditāti reālajām tiesībām balsot Eiropas Parlamenta vēlēšanās” (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2019. gada 20. marta ziņojumu par personu ar invaliditāti reālajām tiesībām balsot Eiropas Parlamenta vēlēšanās” (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Ombuda stratēģisko izmeklēšanu par to, kā Komisija uzrauga ES fondus, ko izmanto, lai atbalstītu personu ar invaliditāti un vecāka gadagājuma cilvēku tiesības uz neatkarīgu dzīvi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ombuda stratēģisko izmeklēšanu par to, kā Komisija uzrauga ES fondus, ko izmanto, lai atbalstītu personu ar invaliditāti un vecāka gadagājuma cilvēku tiesības uz neatkarīgu dzīvi,

| — | ņemot vērā ES Pamattiesību aģentūras 2021. gada pamattiesību ziņojumu, kā arī ziņojumu par 2022. gadu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Pamattiesību aģentūras 2021. gada pamattiesību ziņojumu, kā arī ziņojumu par 2022. gadu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2019. gada 11. decembra atzinumu par Eiropas Savienības programmas veidošanu personu ar invaliditāti tiesību jomā 2020.–2030. gadam (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2019. gada 11. decembra atzinumu par Eiropas Savienības programmas veidošanu personu ar invaliditāti tiesību jomā 2020.–2030. gadam (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2021. gada dzimumu līdztiesības indeksu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2021. gada dzimumu līdztiesības indeksu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1371/2007 (2007. gada 23. oktobris) par dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1371/2007 (2007. gada 23. oktobris) par dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/818 (2021. gada 20. maijs), ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2021.–2027. gads) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1295/2013 (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/818 (2021. gada 20. maijs), ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2021.–2027. gads) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1295/2013 (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/2102 (2016. gada 26. oktobris) par publiskā sektora struktūru tīmekļvietņu un mobilo lietotņu piekļūstamību (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/2102 (2016. gada 26. oktobris) par publiskā sektora struktūru tīmekļvietņu un mobilo lietotņu piekļūstamību (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/1808 (2018. gada 14. novembris), ar ko, ņemot vērā mainīgos tirgus apstākļus, groza Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/1808 (2018. gada 14. novembris), ar ko, ņemot vērā mainīgos tirgus apstākļus, groza Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/1972 (2018. gada 11. decembris) par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/1972 (2018. gada 11. decembris) par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/882 (2019. gada 17. aprīlis) par produktu un pakalpojumu piekļūstamības prasībām (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/882 (2019. gada 17. aprīlis) par produktu un pakalpojumu piekļūstamības prasībām (12),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/1158 (2019. gada 20. jūnijs) par darba un privātās dzīves līdzsvaru vecākiem un aprūpētājiem (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/1158 (2019. gada 20. jūnijs) par darba un privātās dzīves līdzsvaru vecākiem un aprūpētājiem (13),

| — | ņemot vērā Padomes Direktīvu 2000/78/EK (2000. gada 27. novembris), ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Direktīvu 2000/78/EK (2000. gada 27. novembris), ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (14),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 8. maija Ieteikumu (ES) 2019/786 par ēku renovāciju (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 8. maija Ieteikumu (ES) 2019/786 par ēku renovāciju (15),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2020. gada 2. decembra darba dokumentu “Tieslietu sistēmu digitalizācija Eiropas Savienībā – Iespēju rīkkopa” (SWD(2020)0540), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2020. gada 2. decembra darba dokumentu “Tieslietu sistēmu digitalizācija Eiropas Savienībā – Iespēju rīkkopa” (SWD(2020)0540),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 7. oktobra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: ES romu līdztiesības, iekļaušanas un līdzdalības stratēģiskais satvars”(COM(2020)0620), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 7. oktobra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: ES romu līdztiesības, iekļaušanas un līdzdalības stratēģiskais satvars”(COM(2020)0620),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 12. novembra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: LGBTI līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 12. novembra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: LGBTI līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0698),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 3. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: personu ar invaliditāti tiesību stratēģija 2021.–2030. gadam” (COM(2021)0101), jo īpaši tajā iekļautās sešas pamatiniciatīvas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 3. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: personu ar invaliditāti tiesību stratēģija 2021.–2030. gadam” (COM(2021)0101), jo īpaši tajā iekļautās sešas pamatiniciatīvas,

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 19. maija paziņojumu par Eiropas Savienības rezultātu apkopojumu tiesiskuma jomā (COM(2022)0234), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 19. maija paziņojumu par Eiropas Savienības rezultātu apkopojumu tiesiskuma jomā (COM(2022)0234),

| — | ņemot vērā pārskatīto Eiropas Sociālo hartu, jo īpaši tās 15. pantu par personu ar invaliditāti tiesībām uz neatkarību, sociālo integrāciju un līdzdalību sabiedrības dzīve; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pārskatīto Eiropas Sociālo hartu, jo īpaši tās 15. pantu par personu ar invaliditāti tiesībām uz neatkarību, sociālo integrāciju un līdzdalību sabiedrības dzīve;

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas (COM(2008)0426) un Parlamenta 2009. gada 2. aprīļa nostāju attiecībā uz to (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas (COM(2008)0426) un Parlamenta 2009. gada 2. aprīļa nostāju attiecībā uz to (16),

| — | ņemot vērā Padomes 1998. gada 4. jūnija Ieteikumu par personu ar invaliditāti stāvvietas karti (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1998. gada 4. jūnija Ieteikumu par personu ar invaliditāti stāvvietas karti (17),

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 14. jūnija Ieteikumu (ES) 2021/1004, ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 14. jūnija Ieteikumu (ES) 2021/1004, ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem (18),

| — | ņemot vērā Padomes 2019. gada 5. decembra secinājumus par iekļaujošiem darba tirgiem –, to cilvēku nodarbinātības uzlabošana, kuri atrodas neaizsargātā stāvoklī darba tirgū (19); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2019. gada 5. decembra secinājumus par iekļaujošiem darba tirgiem –, to cilvēku nodarbinātības uzlabošana, kuri atrodas neaizsargātā stāvoklī darba tirgū (19);

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2021. gada 9. decembra darba dokumentu “Ekonomikas, kas darbojas cilvēku labā, veidošana. Rīcības plāns sociālajai ekonomikai” (SWD(2021)0373), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2021. gada 9. decembra darba dokumentu “Ekonomikas, kas darbojas cilvēku labā, veidošana. Rīcības plāns sociālajai ekonomikai” (SWD(2021)0373),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūciju par iekļaušanas pasākumu īstenošanu 2014.–2020. gadam paredzētās programmas “Erasmus+” satvarā (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2022. gada 23. jūnija rezolūciju par iekļaušanas pasākumu īstenošanu 2014.–2020. gadam paredzētās programmas “Erasmus+” satvarā (20),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2022. gada 3. maija nostāju par priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās, ar ko atceļ Padomes Lēmumu 76/787/EOTK, EEK, Euratom un Aktu par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2022. gada 3. maija nostāju par priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās, ar ko atceļ Padomes Lēmumu 76/787/EOTK, EEK, Euratom un Aktu par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās (21),

| — | ņemot vērā 2022. gada 7. aprīļa rezolūciju par ES aizsardzību bērniem un jauniešiem, kas bēg no kara Ukrainā (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 7. aprīļa rezolūciju par ES aizsardzību bērniem un jauniešiem, kas bēg no kara Ukrainā (22),

| — | ņemot vērā 2022. gada 19. maija rezolūciju par sociālajām un ekonomiskajām sekām, ko Eiropas Savienībai rada Krievijas karš Ukrainā — ES rīcībspējas pastiprināšana (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 19. maija rezolūciju par sociālajām un ekonomiskajām sekām, ko Eiropas Savienībai rada Krievijas karš Ukrainā — ES rīcībspējas pastiprināšana (23),

| — | ņemot vērā 2021. gada 24. jūnija rezolūciju par seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību uz to stāvokli Eiropas Savienībā sieviešu veselības kontekstā (24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 24. jūnija rezolūciju par seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību uz to stāvokli Eiropas Savienībā sieviešu veselības kontekstā (24),

| — | ņemot vērā 2021. gada 14. decembra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par cīņu pret vardarbību, kas saistīta ar dzimumu — kibervardarbību (25), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 14. decembra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par cīņu pret vardarbību, kas saistīta ar dzimumu — kibervardarbību (25),

| — | ņemot vērā 2021. gada 20. oktobra rezolūciju par mākslinieku situāciju un kultūras nozares atveseļošanu ES (26), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 20. oktobra rezolūciju par mākslinieku situāciju un kultūras nozares atveseļošanu ES (26),

| — | ņemot vērā 2021. gada 7. oktobra rezolūciju par personu ar invaliditāti aizsardzību, iesniedzot lūgumrakstus: gūtā pieredze (27), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 7. oktobra rezolūciju par personu ar invaliditāti aizsardzību, iesniedzot lūgumrakstus: gūtā pieredze (27),

| — | ņemot vērā 2021. gada 29. aprīļa rezolūciju par Eiropas Garantiju bērniem (28), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 29. aprīļa rezolūciju par Eiropas Garantiju bērniem (28),

| — | ņemot vērā 2021. gada 10. marta rezolūciju par Padomes Direktīvas 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju, īstenošanu, ņemot vērā UNCRPD (29), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 10. marta rezolūciju par Padomes Direktīvas 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju, īstenošanu, ņemot vērā UNCRPD (29),

| — | ņemot vērā 2020. gada 8. jūlija rezolūciju par personu ar intelektuālās attīstības traucējumiem un viņu ģimeņu tiesībām Covid-19 krīzes laikā (30), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 8. jūlija rezolūciju par personu ar intelektuālās attīstības traucējumiem un viņu ģimeņu tiesībām Covid-19 krīzes laikā (30),

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. aprīļa rezolūciju par koordinētu ES rīcību Covid-19 pandēmijas un tās seku apkarošanai (31), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. aprīļa rezolūciju par koordinētu ES rīcību Covid-19 pandēmijas un tās seku apkarošanai (31),

| — | ņemot vērā 2020. gada 18. jūnija rezolūciju par Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā pēc 2020. gada (32), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 18. jūnija rezolūciju par Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā pēc 2020. gada (32),

| — | ņemot vērā 2017. gada 5. oktobra rezolūciju par brīvības atņemšanas iestāžu sistēmu un apstākļiem šajās iestādēs (33), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 5. oktobra rezolūciju par brīvības atņemšanas iestāžu sistēmu un apstākļiem šajās iestādēs (33),

| — | ņemot vērā 2018. gada 29. novembra rezolūciju par sieviešu ar invaliditāti stāvokli (34), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 29. novembra rezolūciju par sieviešu ar invaliditāti stāvokli (34),

| — | ņemot vērā pētījumu “Eiropas strukturālie un investīciju fondi un cilvēki ar invaliditāti Eiropas Savienībā”, ko publicējis Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts 2016. gada 3. novembrī (35), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu “Eiropas strukturālie un investīciju fondi un cilvēki ar invaliditāti Eiropas Savienībā”, ko publicējis Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts 2016. gada 3. novembrī (35),

| — | ņemot vērā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta 2017. gada 15. septembrī publicēto pētījumu “Iekļaujoša izglītība audzēkņiem ar invaliditāti” (36), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta 2017. gada 15. septembrī publicēto pētījumu “Iekļaujoša izglītība audzēkņiem ar invaliditāti” (36),

| — | ņemot vērā pētījumu “Lūgumrakstu komitejas aizsardzības funkcija saistībā ar ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām īstenošanu”, ko publicējis Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts 2015. gada 9. oktobrī (37), un tā atjauninājumus 2016., 2017. un 2018. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu “Lūgumrakstu komitejas aizsardzības funkcija saistībā ar ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām īstenošanu”, ko publicējis Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts 2015. gada 9. oktobrī (37), un tā atjauninājumus 2016., 2017. un 2018. gadā,

| — | ņemot vērā padziļināto analīzi “The European Accessibility Act” (Eiropas Piekļūstamības akts), ko publicējis Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts 2016. gada 15. augustā (38), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā padziļināto analīzi “The European Accessibility Act” (Eiropas Piekļūstamības akts), ko publicējis Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts 2016. gada 15. augustā (38),

| — | ņemot vērā pētījumu “Transport and tourism for persons with disabilities and persons with reduced mobility” (Transports un tūrisms personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām), ko publicējis Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts 2018. gada 8. maijā (39), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu “Transport and tourism for persons with disabilities and persons with reduced mobility” (Transports un tūrisms personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām), ko publicējis Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts 2018. gada 8. maijā (39),

| — | ņemot vērā pētījumu “The Post-2020 European Disability Strategy” (Eiropas stratēģija invaliditātes jomā laikposmam pēc 2020. gada), ko publicējis Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts 2020. gada 15. jūlijā (40), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu “The Post-2020 European Disability Strategy” (Eiropas stratēģija invaliditātes jomā laikposmam pēc 2020. gada), ko publicējis Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts 2020. gada 15. jūlijā (40),

| — | ņemot vērā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta 2021. gada 2. decembrī publicēto pētījumu “The implementation of the 2015 Concluding Observations of the CRPD Committee by the EU” (UNCRPD komitejas 2015. gada noslēguma secinājumu īstenošana ES) (41), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta 2021. gada 2. decembrī publicēto pētījumu “The implementation of the 2015 Concluding Observations of the CRPD Committee by the EU” (UNCRPD komitejas 2015. gada noslēguma secinājumu īstenošana ES) (41),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta ad hoc delegācijas darba braucienu Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Lūgumrakstu komitejas vārdā uz 15. Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām (COSP) dalībvalstu konferenci 2022. gada 14.–16. jūnijā Ņujorkā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta ad hoc delegācijas darba braucienu Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Lūgumrakstu komitejas vārdā uz 15. Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām (COSP) dalībvalstu konferenci 2022. gada 14.–16. jūnijā Ņujorkā,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2021. gada 26. maija Īpašo ziņojumu 10/2021 “Dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana ES budžetā – laiks vārdus pārvērst darbos” (42), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2021. gada 26. maija Īpašo ziņojumu 10/2021 “Dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana ES budžetā – laiks vārdus pārvērst darbos” (42),

| — | ņemot vērā stratēģijas “Eiropa 2020” nabadzības apkarošanas mērķi, Portu deklarāciju, Komisijas 2021. gada 4. marta paziņojumu “Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plāns” (COM(2021)0102) un tā 2030. gada mērķi attiecībā uz cīņu pret nabadzību un sociālo atstumtību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā stratēģijas “Eiropa 2020” nabadzības apkarošanas mērķi, Portu deklarāciju, Komisijas 2021. gada 4. marta paziņojumu “Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plāns” (COM(2021)0102) un tā 2030. gada mērķi attiecībā uz cīņu pret nabadzību un sociālo atstumtību,

| — | ņemot vērā Padomes Direktīvu 2000/43/EK (2000. gada 29. jūnijs), ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (43), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Direktīvu 2000/43/EK (2000. gada 29. jūnijs), ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (43),

| — | ņemot vērā regulas, kurās paredzēti noteikumi par ES finansējuma programmām daudzgadu finanšu shēmas ietvaros, jo īpaši par Eiropas Sociālo fondu, Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu, Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai, programmu “Erasmus” un Taisnīgas pārkārtošanās fondu, kuri sniedz ES finansiālo palīdzību, lai uzlabotu cilvēku ar invaliditāti situāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā regulas, kurās paredzēti noteikumi par ES finansējuma programmām daudzgadu finanšu shēmas ietvaros, jo īpaši par Eiropas Sociālo fondu, Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu, Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai, programmu “Erasmus” un Taisnīgas pārkārtošanās fondu, kuri sniedz ES finansiālo palīdzību, lai uzlabotu cilvēku ar invaliditāti situāciju,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 22. jūnija Ieteikumu (ES) 2018/951 par līdztiesības iestāžu standartiem (44), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 22. jūnija Ieteikumu (ES) 2018/951 par līdztiesības iestāžu standartiem (44),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 15. novembra paziņojumu “Eiropas stratēģija invaliditātes jomā (2010–2020) – atjaunināta apņemšanās veidot Eiropu bez šķēršļiem” (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 15. novembra paziņojumu “Eiropas stratēģija invaliditātes jomā (2010–2020) – atjaunināta apņemšanās veidot Eiropu bez šķēršļiem” (COM(2010)0636),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2017. gada 2. februāra darba dokumentu “Progresa ziņojums par Eiropas stratēģijas invaliditātes jomā (2010–2020) īstenošanu” (SWD(2017)0029), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2017. gada 2. februāra darba dokumentu “Progresa ziņojums par Eiropas stratēģijas invaliditātes jomā (2010–2020) īstenošanu” (SWD(2017)0029),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016.–2018. gada izmēģinājuma projekta iniciatīvu par ES invaliditātes karti 8 dalībvalstīs un 2021. gada maija pētījumu, kurā novērtēta izmēģinājuma darbības īstenošana saistībā ar ES invaliditātes karti un ar to saistītajiem ieguvumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016.–2018. gada izmēģinājuma projekta iniciatīvu par ES invaliditātes karti 8 dalībvalstīs un 2021. gada maija pētījumu, kurā novērtēta izmēģinājuma darbības īstenošana saistībā ar ES invaliditātes karti un ar to saistītajiem ieguvumiem,

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2020. gada 20. novembra darba dokumentu “Eiropas stratēģijas invaliditātes jomā (2010-2020) novērtējums” (SWD(2020)0289), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2020. gada 20. novembra darba dokumentu “Eiropas stratēģijas invaliditātes jomā (2010-2020) novērtējums” (SWD(2020)0289),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 19. marta ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Padomes Direktīvas 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (“Rasu un nodarbinātības vienlīdzības direktīva”), un Padomes Direktīvas 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (“Nodarbinātības vienlīdzības direktīva”), piemērošanu (COM(2021)0139), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 19. marta ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Padomes Direktīvas 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (“Rasu un nodarbinātības vienlīdzības direktīva”), un Padomes Direktīvas 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (“Nodarbinātības vienlīdzības direktīva”), piemērošanu (COM(2021)0139),

| — | ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (Eurofound) 2022. gada 21. marta politikas kopsavilkumu “Cilvēki ar invaliditāti un Covid-19 pandēmija – e-aptaujas “Dzīvošana, strādāšana un Covid-19” secinājumi”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (Eurofound) 2022. gada 21. marta politikas kopsavilkumu “Cilvēki ar invaliditāti un Covid-19 pandēmija – e-aptaujas “Dzīvošana, strādāšana un Covid-19” secinājumi”,

| — | ņemot vērā Eurofound2021. gada 19. aprīļa publikāciju “Invaliditāte un integrācija darba tirgū – politikas tendences un atbalsts ES dalībvalstīs”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurofound2021. gada 19. aprīļa publikāciju “Invaliditāte un integrācija darba tirgū – politikas tendences un atbalsts ES dalībvalstīs”,

| — | ņemot vērā Eurofound 2018. gada 2018. gada 30. novembra politikas rezumējumu “Cilvēku ar invaliditāti sociālais un nodarbinātības stāvoklis”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurofound 2018. gada 2018. gada 30. novembra politikas rezumējumu “Cilvēku ar invaliditāti sociālais un nodarbinātības stāvoklis”,

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 14. jūnija Ieteikumu (ES) 2021/1004, ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem (45), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 14. jūnija Ieteikumu (ES) 2021/1004, ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem (45),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0284/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0284/2022),

| A. | tā kā saskaņā ar pieejamajiem datiem ES ir aptuveni 87 miljoni personu ar kāda veida invaliditāti, tostarp vairāk nekā 24 miljoni personu ar smagu invaliditāti; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar pieejamajiem datiem ES ir aptuveni 87 miljoni personu ar kāda veida invaliditāti, tostarp vairāk nekā 24 miljoni personu ar smagu invaliditāti;

| B. | tā kā saskaņā ar ES Personu ar invaliditāti tiesību stratēģiju 2021.–2030. gadam vairāk nekā 1 miljons bērnu un pieaugušo ar invaliditāti, kas jaunāki par 65 gadiem, un vairāk nekā 2 miljoni pieaugušo vecumā no 65 gadiem dzīvo specializētās iestādēs; tā kā pastāv saikne starp personu ar invaliditāti skaita pieaugumu un Eiropas iedzīvotāju novecošanu un tas būtu jāņem vērā ES politikā; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar ES Personu ar invaliditāti tiesību stratēģiju 2021.–2030. gadam vairāk nekā 1 miljons bērnu un pieaugušo ar invaliditāti, kas jaunāki par 65 gadiem, un vairāk nekā 2 miljoni pieaugušo vecumā no 65 gadiem dzīvo specializētās iestādēs; tā kā pastāv saikne starp personu ar invaliditāti skaita pieaugumu un Eiropas iedzīvotāju novecošanu un tas būtu jāņem vērā ES politikā;

| C. | tā kā saskaņā ar ES Personu ar invaliditāti tiesību stratēģiju 2021.–2030. gadam 50,8 % personu ar invaliditāti ir nodarbinātas salīdzinājumā ar 75 % personu bez invaliditātes; tā kā saskaņā ar ES Personu ar invaliditāti tiesību stratēģiju 2021.–2030. gadam invaliditātes stratēģijas 2010.–2020. gadam novērtējumā ir konstatēts, ka nodarbinātība ir viena no piecām galvenajām politikas prioritātēm turpmākajās darbībās; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar ES Personu ar invaliditāti tiesību stratēģiju 2021.–2030. gadam 50,8 % personu ar invaliditāti ir nodarbinātas salīdzinājumā ar 75 % personu bez invaliditātes; tā kā saskaņā ar ES Personu ar invaliditāti tiesību stratēģiju 2021.–2030. gadam invaliditātes stratēģijas 2010.–2020. gadam novērtējumā ir konstatēts, ka nodarbinātība ir viena no piecām galvenajām politikas prioritātēm turpmākajās darbībās;

| D. | tā kā ES dzīvojošās personas ar invaliditāti joprojām saskaras ar diskrimināciju, tostarp ar atteikumu veikt saprātīgus pielāgojumus, vajāšanu un daudzējādu un vairāknozaru diskrimināciju visās viņu dzīves jomās, tostarp sociālekonomiskā ziņā sliktāku stāvokli, sociālo izolāciju un vardarbību, tostarp uz dzimumu balstītu vardarbību, piespiedu sterilizāciju un abortiem, neiespējamību saņemt sabiedriskos pakalpojumus, zemas kvalitātes mājokļiem, institucionalizāciju, neatbilstošu veselības aprūpi un iespēju sniegt ieguldījumu sabiedrības dzīvē un aktīvas iesaistīšanās tajā liegšanu (46); |
| --- | --- |

D.

tā kā ES dzīvojošās personas ar invaliditāti joprojām saskaras ar diskrimināciju, tostarp ar atteikumu veikt saprātīgus pielāgojumus, vajāšanu un daudzējādu un vairāknozaru diskrimināciju visās viņu dzīves jomās, tostarp sociālekonomiskā ziņā sliktāku stāvokli, sociālo izolāciju un vardarbību, tostarp uz dzimumu balstītu vardarbību, piespiedu sterilizāciju un abortiem, neiespējamību saņemt sabiedriskos pakalpojumus, zemas kvalitātes mājokļiem, institucionalizāciju, neatbilstošu veselības aprūpi un iespēju sniegt ieguldījumu sabiedrības dzīvē un aktīvas iesaistīšanās tajā liegšanu (46);

| E. | tā kā tikai 22 no 27 dalībvalstīm ir parakstījušas un ratificējušas UNCRPD fakultatīvo protokolu (47); tā kā vairākās rezolūcijās Parlaments ir uzraudzījis, popularizējis un aicinājis pilnībā īstenot UNCRPD, kā arī palielināt informētību par tajā paredzētajām tiesībām; tā kā Parlaments ir arī uzsvēris, ka UNCRPD fakultatīvais protokols ir jāratificē gan dalībvalstīm, kuras to vēl nav izdarījušas, gan ES, jo tā ir iespēja izskatīt individuālus un sistēmiskus diskriminācijas gadījumus; |
| --- | --- |

E.

tā kā tikai 22 no 27 dalībvalstīm ir parakstījušas un ratificējušas UNCRPD fakultatīvo protokolu (47); tā kā vairākās rezolūcijās Parlaments ir uzraudzījis, popularizējis un aicinājis pilnībā īstenot UNCRPD, kā arī palielināt informētību par tajā paredzētajām tiesībām; tā kā Parlaments ir arī uzsvēris, ka UNCRPD fakultatīvais protokols ir jāratificē gan dalībvalstīm, kuras to vēl nav izdarījušas, gan ES, jo tā ir iespēja izskatīt individuālus un sistēmiskus diskriminācijas gadījumus;

| F. | tā kā pieejamas un iekļaujošas Eiropas pamats ir Savienība, kuras visas dalībvalstis atzīst personas invaliditātes statusu un ļauj personām ar invaliditāti pilnībā izmantot savu pārvietošanās brīvību; tā kā personām ar invaliditāti visā tās daudzveidībā ir tiesības vienlīdzīgi izmantot savas pamattiesības; tā kā personu ar invaliditāti pilnīgai un īstenai līdzdalībai visās dzīves un sabiedrības jomās ir izšķirīga nozīme viņu pamattiesību īstenošanā; |
| --- | --- |

F.

tā kā pieejamas un iekļaujošas Eiropas pamats ir Savienība, kuras visas dalībvalstis atzīst personas invaliditātes statusu un ļauj personām ar invaliditāti pilnībā izmantot savu pārvietošanās brīvību; tā kā personām ar invaliditāti visā tās daudzveidībā ir tiesības vienlīdzīgi izmantot savas pamattiesības; tā kā personu ar invaliditāti pilnīgai un īstenai līdzdalībai visās dzīves un sabiedrības jomās ir izšķirīga nozīme viņu pamattiesību īstenošanā;

| G. | tā kā Komisija nav veikusi rezultatīvus pasākumus, kas nodrošinātu tiesību aktu saskaņošanu ar CRPD; tā kā līdz šim nav izskatīti pastāvošie tiesību akti un rīcībpolitika un nav pārskatītas pirms tiesību akta priekšlikuma iesniegšanas veicamā ietekmes novērtējuma vadlīnijas; |
| --- | --- |

G.

tā kā Komisija nav veikusi rezultatīvus pasākumus, kas nodrošinātu tiesību aktu saskaņošanu ar CRPD; tā kā līdz šim nav izskatīti pastāvošie tiesību akti un rīcībpolitika un nav pārskatītas pirms tiesību akta priekšlikuma iesniegšanas veicamā ietekmes novērtējuma vadlīnijas;

| H. | tā kā vienotas ES invaliditātes definīcijas trūkums ir būtisks šķērslis invaliditātes novērtējuma kodifikācijai un valstu lēmumu savstarpējai atzīšanai invaliditātes jautājumos, jo īpaši attiecībā uz tiesībām uz piekļuvi īpašām iespējām un pakalpojumiem sociālā nodrošinājuma jomā; |
| --- | --- |

H.

tā kā vienotas ES invaliditātes definīcijas trūkums ir būtisks šķērslis invaliditātes novērtējuma kodifikācijai un valstu lēmumu savstarpējai atzīšanai invaliditātes jautājumos, jo īpaši attiecībā uz tiesībām uz piekļuvi īpašām iespējām un pakalpojumiem sociālā nodrošinājuma jomā;

| I. | tā kā ES līmenī ir pieejami ļoti ierobežoti uzticami un sadalīti dati par personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

I.

tā kā ES līmenī ir pieejami ļoti ierobežoti uzticami un sadalīti dati par personām ar invaliditāti;

| J. | tā kā Komisija ir nākusi klajā ar vērienīgu programmu saistībā ar Personu ar invaliditāti tiesību stratēģiju 2021.–2030. gadam; |
| --- | --- |

J.

tā kā Komisija ir nākusi klajā ar vērienīgu programmu saistībā ar Personu ar invaliditāti tiesību stratēģiju 2021.–2030. gadam;

| K. | tā kā saskaņā ar ES Pamattiesību aģentūras sniegto informāciju pastāvošajiem ES tiesību aktiem, kas saistīti ar personu ar invaliditāti tiesībām, trūkst rezultatīvas īstenošanas un izpildes panākšanas; tā kā ES tiesību akti neattiecas uz multiplo un intersekcionālo diskrimināciju un joprojām pastāv nepilnības diskriminācijas gadījumu uzraudzībā; |
| --- | --- |

K.

tā kā saskaņā ar ES Pamattiesību aģentūras sniegto informāciju pastāvošajiem ES tiesību aktiem, kas saistīti ar personu ar invaliditāti tiesībām, trūkst rezultatīvas īstenošanas un izpildes panākšanas; tā kā ES tiesību akti neattiecas uz multiplo un intersekcionālo diskrimināciju un joprojām pastāv nepilnības diskriminācijas gadījumu uzraudzībā;

| L. | tā kā ES iestādēm būtu jāstiprina strukturētais process konsultācijām ar personām ar invaliditāti un viņu pārstāvības organizācijām, nodrošinot tiesības uz informāciju un šādu procesu pieejamību gan attiecībā uz tiešsaistes platformu digitālo pieejamību, atsauksmju sniegšanas termiņiem, gan nodrošinot, ka ieguldījums tiek meklēts likumdošanas procesa posmos, kuros ieguldījums vēl var mainīties; tā kā joprojām trūkst pārredzamības attiecībā uz to, kā šis ieguldījums tiek apstrādāts un atspoguļots galīgajos priekšlikumos; tā kā dalībvalstīm un valstīm ārpus ES, jo īpaši kandidātvalstīm, arī šajā ziņā būtu jādara vairāk; |
| --- | --- |

L.

tā kā ES iestādēm būtu jāstiprina strukturētais process konsultācijām ar personām ar invaliditāti un viņu pārstāvības organizācijām, nodrošinot tiesības uz informāciju un šādu procesu pieejamību gan attiecībā uz tiešsaistes platformu digitālo pieejamību, atsauksmju sniegšanas termiņiem, gan nodrošinot, ka ieguldījums tiek meklēts likumdošanas procesa posmos, kuros ieguldījums vēl var mainīties; tā kā joprojām trūkst pārredzamības attiecībā uz to, kā šis ieguldījums tiek apstrādāts un atspoguļots galīgajos priekšlikumos; tā kā dalībvalstīm un valstīm ārpus ES, jo īpaši kandidātvalstīm, arī šajā ziņā būtu jādara vairāk;

| M. | tā kā personas ar invaliditāti, kam ir liegta vai ierobežota tiesībspēja un rīcībspēja, nevar izmantot savas pamattiesības, tostarp tiesības uz piekļuvi taisnīgai tiesai, balsot un kandidēt vēlēšanās, izlemt, kur dzīvot, un parakstīt jebkāda veida līgumus; |
| --- | --- |

M.

tā kā personas ar invaliditāti, kam ir liegta vai ierobežota tiesībspēja un rīcībspēja, nevar izmantot savas pamattiesības, tostarp tiesības uz piekļuvi taisnīgai tiesai, balsot un kandidēt vēlēšanās, izlemt, kur dzīvot, un parakstīt jebkāda veida līgumus;

| N. | tā kā tiesu iestāžu pieejamība ir būtisks tiesiskuma aspekts un pamattiesības un priekšnoteikums citu cilvēktiesību izmantošanai, piemēram, vienlīdzība likuma priekšā un pienācīga procesa ievērošana; tā kā UNCRPD prasa no konvencijas dalībvalstīm nodrošināt, ka personām ar invaliditāti ir “reāla iespēja vērsties tiesā ... uz līdztiesīga pamata, tāpat kā ikvienai citai personai”, izmantojot “procesuālus ... pielāgojumus”, veicinot pienācīgu apmācību darbiniekiem, kuri strādā tiesas spriešanas jomā; |
| --- | --- |

N.

tā kā tiesu iestāžu pieejamība ir būtisks tiesiskuma aspekts un pamattiesības un priekšnoteikums citu cilvēktiesību izmantošanai, piemēram, vienlīdzība likuma priekšā un pienācīga procesa ievērošana; tā kā UNCRPD prasa no konvencijas dalībvalstīm nodrošināt, ka personām ar invaliditāti ir “reāla iespēja vērsties tiesā ... uz līdztiesīga pamata, tāpat kā ikvienai citai personai”, izmantojot “procesuālus ... pielāgojumus”, veicinot pienācīgu apmācību darbiniekiem, kuri strādā tiesas spriešanas jomā;

| O. | tā kā invaliditātes pastāvēšana pati par sevi neattaisno personu ar invaliditāti tiesībspējas un rīcībspējas noliegšanu; tā kā visi pasākumi, kas ierobežo šo personu tiesībspēju un rīcībspēju, ir jāpielāgo viņu apstākļiem un tiem jābūt samērīgiem ar viņu vajadzībām, un tie būtu jāpiemēro tikai ar zināmiem nosacījumiem un ar noteiktām garantijām; |
| --- | --- |

O.

tā kā invaliditātes pastāvēšana pati par sevi neattaisno personu ar invaliditāti tiesībspējas un rīcībspējas noliegšanu; tā kā visi pasākumi, kas ierobežo šo personu tiesībspēju un rīcībspēju, ir jāpielāgo viņu apstākļiem un tiem jābūt samērīgiem ar viņu vajadzībām, un tie būtu jāpiemēro tikai ar zināmiem nosacījumiem un ar noteiktām garantijām;

| P. | tā kā saskaņā ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2019. gada ziņojumu “Personu ar invaliditāti reālās tiesības balsot Eiropas Parlamenta vēlēšanās” aptuveni 800 000 ES pilsoņu tika liegtas tiesības balsot Eiropas Parlamenta vēlēšanās invaliditātes vai garīgās veselības problēmu dēļ un miljoniem ES pilsoņu nespēj balsot Eiropas Parlamenta vēlēšanās tehnisku šķēršļu vai pienācīgu organizatorisko pasākumu trūkuma dēļ, kas neatbilst vajadzībām, kuras izriet no vienas vai vairākām invaliditātēm; |
| --- | --- |

P.

tā kā saskaņā ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2019. gada ziņojumu “Personu ar invaliditāti reālās tiesības balsot Eiropas Parlamenta vēlēšanās” aptuveni 800 000 ES pilsoņu tika liegtas tiesības balsot Eiropas Parlamenta vēlēšanās invaliditātes vai garīgās veselības problēmu dēļ un miljoniem ES pilsoņu nespēj balsot Eiropas Parlamenta vēlēšanās tehnisku šķēršļu vai pienācīgu organizatorisko pasākumu trūkuma dēļ, kas neatbilst vajadzībām, kuras izriet no vienas vai vairākām invaliditātēm;

| Q. | tā kā 14 dalībvalstīs personām ar invaliditāti, kurām ir noteikta aizgādnība vai aizbildnība, ir liegtas tiesības balsot (48); tā kā viņi var izmantot savas tiesības kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās tikai septiņās dalībvalstīs; tā kā tas ir acīmredzamā pretrunā Hartas 39. un 40. pantam; tā kā daudzi pieejamības šķēršļi joprojām liedz personām ar invaliditāti piedalīties vēlēšanās; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 14 dalībvalstīs personām ar invaliditāti, kurām ir noteikta aizgādnība vai aizbildnība, ir liegtas tiesības balsot (48); tā kā viņi var izmantot savas tiesības kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās tikai septiņās dalībvalstīs; tā kā tas ir acīmredzamā pretrunā Hartas 39. un 40. pantam; tā kā daudzi pieejamības šķēršļi joprojām liedz personām ar invaliditāti piedalīties vēlēšanās;

| R. | tā kā pandēmija ir smagi ietekmējusi bērnu un jauniešu, jo īpaši personu ar invaliditāti, psiholoģisko labklājību; tā kā Covid-19 pandēmija ir ietekmējusi arī personas ar invaliditāti, kas dzīvo aprūpes iestādēs, vairāk nekā citas personas, ņemot vērā ierasto praksi, kas paredz aizliegumu apmeklēt šādas iestādes; tā kā dalībvalstīm ir jāpastiprina centieni uzlabot personu ar invaliditāti dzīves apstākļus turpmāko pandēmiju laikā; |
| --- | --- |

R.

tā kā pandēmija ir smagi ietekmējusi bērnu un jauniešu, jo īpaši personu ar invaliditāti, psiholoģisko labklājību; tā kā Covid-19 pandēmija ir ietekmējusi arī personas ar invaliditāti, kas dzīvo aprūpes iestādēs, vairāk nekā citas personas, ņemot vērā ierasto praksi, kas paredz aizliegumu apmeklēt šādas iestādes; tā kā dalībvalstīm ir jāpastiprina centieni uzlabot personu ar invaliditāti dzīves apstākļus turpmāko pandēmiju laikā;

| S. | tā kā ES būtu labāk jāgarantē personu ar invaliditāti tiesības un vajadzības savā veselības politikā, piemēram, ar Covid-19 saistītajā politikā, garīgās veselības stratēģijās un Eiropas Vēža uzveikšanas plānā; |
| --- | --- |

S.

tā kā ES būtu labāk jāgarantē personu ar invaliditāti tiesības un vajadzības savā veselības politikā, piemēram, ar Covid-19 saistītajā politikā, garīgās veselības stratēģijās un Eiropas Vēža uzveikšanas plānā;

| T. | tā kā Sendai ietvarprogramma katastrofu riska mazināšanai 2015.–2030. gadam atspoguļo uz cilvēktiesībām balstītu ilgtspējīgas attīstības programmu, kas ietver personas ar invaliditāti un ir tām pieejama, un paredz, ka visos katastrofu riska mazināšanas politikas virzienos ir jāintegrē invaliditātes perspektīva, un veicina iekļaujošu, uz risku balstītu lēmumu pieņemšanu, kuras pamatā atbilstoši invaliditātei sadalītas informācijas izplatīšana; |
| --- | --- |

T.

tā kā Sendai ietvarprogramma katastrofu riska mazināšanai 2015.–2030. gadam atspoguļo uz cilvēktiesībām balstītu ilgtspējīgas attīstības programmu, kas ietver personas ar invaliditāti un ir tām pieejama, un paredz, ka visos katastrofu riska mazināšanas politikas virzienos ir jāintegrē invaliditātes perspektīva, un veicina iekļaujošu, uz risku balstītu lēmumu pieņemšanu, kuras pamatā atbilstoši invaliditātei sadalītas informācijas izplatīšana;

| U. | tā kā mākslīgā intelekta (MI) tehnoloģija var jo īpaši vienkāršot to personu ikdienas dzīvi, kurām ir redzes, dzirdes, kustību un mācīšanās traucējumi, ļaujot tām vieglāk piekļūt kultūrai, mākslai, sportam, darbam un sociālajām aktivitātēm, kā arī ļaujot šīm personām dzīvot neatkarīgāk; |
| --- | --- |

U.

tā kā mākslīgā intelekta (MI) tehnoloģija var jo īpaši vienkāršot to personu ikdienas dzīvi, kurām ir redzes, dzirdes, kustību un mācīšanās traucējumi, ļaujot tām vieglāk piekļūt kultūrai, mākslai, sportam, darbam un sociālajām aktivitātēm, kā arī ļaujot šīm personām dzīvot neatkarīgāk;

| V. | tā kā personām ar invaliditāti ir vismaz trīs reizes lielāka iespēja piedzīvot fizisku, seksuālu un emocionālu vardarbību nekā personām bez invaliditātes; tā kā sievietes un meitenes ar invaliditāti ir pakļautas lielākam ar dzimumu saistītas vardarbības riskam; tā kā sievietēm ar invaliditāti ir līdz pat 10 reizēm lielāka iespēja saskarties ar seksuālu vardarbību (49), tostarp piespiedu sterilizāciju, un ES tiesību aktos par dzimumu līdztiesību nav pilnībā ņemtas vērā viņu tiesības un vajadzības; |
| --- | --- |

V.

tā kā personām ar invaliditāti ir vismaz trīs reizes lielāka iespēja piedzīvot fizisku, seksuālu un emocionālu vardarbību nekā personām bez invaliditātes; tā kā sievietes un meitenes ar invaliditāti ir pakļautas lielākam ar dzimumu saistītas vardarbības riskam; tā kā sievietēm ar invaliditāti ir līdz pat 10 reizēm lielāka iespēja saskarties ar seksuālu vardarbību (49), tostarp piespiedu sterilizāciju, un ES tiesību aktos par dzimumu līdztiesību nav pilnībā ņemtas vērā viņu tiesības un vajadzības;

| W. | tā kā, lai pieņemtu iekļaujošas reaģēšanas stratēģijas, ir būtiski atzīt saikni starp vardarbību, dzimumu un invaliditāti, ar ko saskaras sievietes un meitenes ar invaliditāti; tā kā daudzām personām ar invaliditāti var nebūt pieejama arī seksuālā izglītība, kas pretējā gadījumā varētu tām palīdzēt atklāt un novērst ļaunprātīgu izmantošanu, un tā kā šīs personas saskaras ar lielākiem šķēršļiem tiesu iestāžu pieejamībai un ziņošanai par vardarbību; tā kā sievietes ar invaliditāti biežāk saskaras ar nabadzību un izolāciju nekā vīrieši ar invaliditāti vai personas bez invaliditātes; |
| --- | --- |

W.

tā kā, lai pieņemtu iekļaujošas reaģēšanas stratēģijas, ir būtiski atzīt saikni starp vardarbību, dzimumu un invaliditāti, ar ko saskaras sievietes un meitenes ar invaliditāti; tā kā daudzām personām ar invaliditāti var nebūt pieejama arī seksuālā izglītība, kas pretējā gadījumā varētu tām palīdzēt atklāt un novērst ļaunprātīgu izmantošanu, un tā kā šīs personas saskaras ar lielākiem šķēršļiem tiesu iestāžu pieejamībai un ziņošanai par vardarbību; tā kā sievietes ar invaliditāti biežāk saskaras ar nabadzību un izolāciju nekā vīrieši ar invaliditāti vai personas bez invaliditātes;

| X. | tā kā vairākās dalībvalstīs aizturētās personas ar invaliditāti joprojām saskaras ar viņu pamattiesību pārkāpumiem; tā kā aizturētie ar invaliditāti, kuru invaliditāte nav atzīta vai netiek pietiekami ņemta vērā, saskaras ar apkaunojošiem apcietinājuma apstākļiem; tā kā dalībvalstis pārāk bieži pārkāpj aizturēto personu ar invaliditāti pamattiesības, neņemot vērā viņu vajadzības; |
| --- | --- |

X.

tā kā vairākās dalībvalstīs aizturētās personas ar invaliditāti joprojām saskaras ar viņu pamattiesību pārkāpumiem; tā kā aizturētie ar invaliditāti, kuru invaliditāte nav atzīta vai netiek pietiekami ņemta vērā, saskaras ar apkaunojošiem apcietinājuma apstākļiem; tā kā dalībvalstis pārāk bieži pārkāpj aizturēto personu ar invaliditāti pamattiesības, neņemot vērā viņu vajadzības;

| Y. | tā kā kultūras radītājiem, piemēram, autoriem, izpildītājiem un māksliniekiem ar invaliditāti, ir grūtāk piekļūt profesionāliem un neprofesionāliem mākslas un kultūras pasākumiem, kā arī ir mazāk iespēju attīstīt ilgtermiņa karjeru kultūras un radošajās nozarēs; tā kā viņi bieži vien ir izslēgti no kultūras un radošās nozares rīcībpolitikas un finansējuma, piemēram, ierobežoto pārvietošanās spēju vai birokrātisko finansējuma procedūru radīto sarežģījumu dēļ; |
| --- | --- |

Y.

tā kā kultūras radītājiem, piemēram, autoriem, izpildītājiem un māksliniekiem ar invaliditāti, ir grūtāk piekļūt profesionāliem un neprofesionāliem mākslas un kultūras pasākumiem, kā arī ir mazāk iespēju attīstīt ilgtermiņa karjeru kultūras un radošajās nozarēs; tā kā viņi bieži vien ir izslēgti no kultūras un radošās nozares rīcībpolitikas un finansējuma, piemēram, ierobežoto pārvietošanās spēju vai birokrātisko finansējuma procedūru radīto sarežģījumu dēļ;

| Z. | tā kā Savienībai ir jāsniedz papildu atbalsts bērniem ar invaliditāti, kuri ir aizbēguši no kara, lai apmierinātu viņu vajadzības; tā kā saskaņā ar 2022. gada aprīlī pieņemto rezolūciju par ES aizsardzību bērniem un jauniešiem, kuri bēg no kara Ukrainā, vairāk Ukrainā nekā 100 000 bērnu dzīvo aprūpes iestādēs un internātskolās un pusei no viņiem ir invaliditāte; |
| --- | --- |

Z.

tā kā Savienībai ir jāsniedz papildu atbalsts bērniem ar invaliditāti, kuri ir aizbēguši no kara, lai apmierinātu viņu vajadzības; tā kā saskaņā ar 2022. gada aprīlī pieņemto rezolūciju par ES aizsardzību bērniem un jauniešiem, kuri bēg no kara Ukrainā, vairāk Ukrainā nekā 100 000 bērnu dzīvo aprūpes iestādēs un internātskolās un pusei no viņiem ir invaliditāte;

| AA. | tā kā Eurofound pētījums liecina, ka laikposmā no 2011. līdz 2016. gadam atšķirība starp personām ar invaliditāti un bez invaliditātes attiecībā uz trešā līmeņa izglītības iegūšanu palielinājās no 7 % līdz 9 %; tā kā tikai 29,4 % personu ar invaliditāti iegūst augstāko izglītību salīdzinājumā ar 43,8 % personu bez invaliditātes; tā kā ierobežojumi attiecībā uz personu ar invaliditāti piekļuvi izglītībai ir par iemeslu mazākai līdzdalībai izglītības un apmācības pasākumos un rada sociālās un ekonomiskās atstumtības risku; |
| --- | --- |

AA.

tā kā Eurofound pētījums liecina, ka laikposmā no 2011. līdz 2016. gadam atšķirība starp personām ar invaliditāti un bez invaliditātes attiecībā uz trešā līmeņa izglītības iegūšanu palielinājās no 7 % līdz 9 %; tā kā tikai 29,4 % personu ar invaliditāti iegūst augstāko izglītību salīdzinājumā ar 43,8 % personu bez invaliditātes; tā kā ierobežojumi attiecībā uz personu ar invaliditāti piekļuvi izglītībai ir par iemeslu mazākai līdzdalībai izglītības un apmācības pasākumos un rada sociālās un ekonomiskās atstumtības risku;

| AB. | tā kā ES, tās iestādes un dalībvalstis ir pievienojušās UNCRPD un tām ir pienākums pilnībā īstenot tajā paredzētās pamattiesības, tostarp 27. pantu par darbu un nodarbinātību; tā kā UNCRPD noteiktās tiesības ne tuvu nav realitāte miljoniem personu ar invaliditāti ES, jo īpaši Nodarbinātības vienlīdzības direktīvas nepilnību dēļ; |
| --- | --- |

AB.

tā kā ES, tās iestādes un dalībvalstis ir pievienojušās UNCRPD un tām ir pienākums pilnībā īstenot tajā paredzētās pamattiesības, tostarp 27. pantu par darbu un nodarbinātību; tā kā UNCRPD noteiktās tiesības ne tuvu nav realitāte miljoniem personu ar invaliditāti ES, jo īpaši Nodarbinātības vienlīdzības direktīvas nepilnību dēļ;

| AC. | tā kā UNCRPD atzīst personu ar invaliditāti tiesības strādāt vienlīdzīgi ar citiem, tostarp iespēju iegūt iztiku ar brīvi izvēlētu darbu atvērtā, iekļaujošā un pieejamā vidē; tā kā ikvienam ir tiesības uz savlaicīgu un pielāgotu palīdzību, lai uzlabotu nodarbinātības vai pašnodarbinātības izredzes, tostarp tiesības saņemt atbalstu darba meklēšanai, apmācībai un pārkvalifikācijai, kā noteikts Eiropas Sociālo tiesību pīlāra 4. principā; tā kā personas ar invaliditāti ir daudzējādā ziņā atstumtas no atvērtā darba tirgus un tām ir liegtas tiesības strādāt vienlīdzīgi ar citiem vai tām ir lielas grūtības panākt vienlīdzīgu piekļuvi darba tirgum un vienlīdzīgus nosacījumus dalībai tajā; tā kā Eurofound pētījums ir atklājis, ka galvenie šķēršļi personu ar invaliditāti nodarbinātībai ir ar invaliditāti saistīti stereotipi, birokrātiskas grūtības piekļūt pieejamajiem pakalpojumiem, stratēģiska redzējuma trūkums pārvaldībā, nepietiekama politikas īstenošanas uzraudzība, ierobežoti darba devēju apmācības resursi un speciālistu atbalsta trūkums; |
| --- | --- |

AC.

tā kā UNCRPD atzīst personu ar invaliditāti tiesības strādāt vienlīdzīgi ar citiem, tostarp iespēju iegūt iztiku ar brīvi izvēlētu darbu atvērtā, iekļaujošā un pieejamā vidē; tā kā ikvienam ir tiesības uz savlaicīgu un pielāgotu palīdzību, lai uzlabotu nodarbinātības vai pašnodarbinātības izredzes, tostarp tiesības saņemt atbalstu darba meklēšanai, apmācībai un pārkvalifikācijai, kā noteikts Eiropas Sociālo tiesību pīlāra 4. principā; tā kā personas ar invaliditāti ir daudzējādā ziņā atstumtas no atvērtā darba tirgus un tām ir liegtas tiesības strādāt vienlīdzīgi ar citiem vai tām ir lielas grūtības panākt vienlīdzīgu piekļuvi darba tirgum un vienlīdzīgus nosacījumus dalībai tajā; tā kā Eurofound pētījums ir atklājis, ka galvenie šķēršļi personu ar invaliditāti nodarbinātībai ir ar invaliditāti saistīti stereotipi, birokrātiskas grūtības piekļūt pieejamajiem pakalpojumiem, stratēģiska redzējuma trūkums pārvaldībā, nepietiekama politikas īstenošanas uzraudzība, ierobežoti darba devēju apmācības resursi un speciālistu atbalsta trūkums;

| AD. | tā kā personām ar invaliditāti jābūt pieejamam individualizētam atbalstam un pielāgojumiem darba vietā; tā kā personām ar invaliditāti ir tiesības uz ienākumu atbalstu, kas nodrošina tām iespēju dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi, uz pakalpojumiem, kuri ļauj viņiem piedalīties darba tirgū un sabiedrības dzīvē, un tiesības uz darba vidi, kas ir pielāgota viņu vajadzībām; tā kā nelabvēlīgā situācija, ar ko saskaras personas ar invaliditāti, pastāv ne tikai nodarbinātības jomā; tā kā personu ar invaliditāti sociālais un finansiālais stāvoklis ES ir ievērojami sliktāks nekā personām bez invaliditātes un ir strukturāli vai izglītības ziņā neizdevīgs un diskriminējošs; tā kā atbalsta pasākumiem, kas vērsti ne tikai uz nodarbinātību, bet arī uz citām jomām, piemēram, nabadzības mazināšanu, mājokļa un bērnu aprūpes pieejamību, pieejamu sabiedrisko transportu un personīgo palīdzību, arī ir būtiska nozīme, lai personām ar invaliditāti nodrošinātu iespējas piekļūt darba tirgum un palikt tajā; |
| --- | --- |

AD.

tā kā personām ar invaliditāti jābūt pieejamam individualizētam atbalstam un pielāgojumiem darba vietā; tā kā personām ar invaliditāti ir tiesības uz ienākumu atbalstu, kas nodrošina tām iespēju dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi, uz pakalpojumiem, kuri ļauj viņiem piedalīties darba tirgū un sabiedrības dzīvē, un tiesības uz darba vidi, kas ir pielāgota viņu vajadzībām; tā kā nelabvēlīgā situācija, ar ko saskaras personas ar invaliditāti, pastāv ne tikai nodarbinātības jomā; tā kā personu ar invaliditāti sociālais un finansiālais stāvoklis ES ir ievērojami sliktāks nekā personām bez invaliditātes un ir strukturāli vai izglītības ziņā neizdevīgs un diskriminējošs; tā kā atbalsta pasākumiem, kas vērsti ne tikai uz nodarbinātību, bet arī uz citām jomām, piemēram, nabadzības mazināšanu, mājokļa un bērnu aprūpes pieejamību, pieejamu sabiedrisko transportu un personīgo palīdzību, arī ir būtiska nozīme, lai personām ar invaliditāti nodrošinātu iespējas piekļūt darba tirgum un palikt tajā;

| AE. | tā kā Personu ar invaliditāti tiesību stratēģijā 2021.–2030. gadam ir ierosināts līdz 2023. gada beigām izveidot Eiropas invaliditātes karti, kas tiktu atzīta visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

AE.

tā kā Personu ar invaliditāti tiesību stratēģijā 2021.–2030. gadam ir ierosināts līdz 2023. gada beigām izveidot Eiropas invaliditātes karti, kas tiktu atzīta visās dalībvalstīs;

| AF. | tā kā tehniskiem jauninājumiem, piemēram, ētiskām un uz cilvēku vērstām MI sistēmām, ir potenciāls attīstīt efektīvus, pieejamus un nediskriminējošus darbā pieņemšanas procedūras, bet tā kā neiekļaujoša tehnoloģiju attīstība var radīt risku, ka personām ar invaliditāti radīsies jauni šķēršļi un diskriminācijas veidi; tā kā UNCRPD 9. pantā ietverta prasība par piekļuvi informācijai un piekļuvi sakaru tehnoloģijām un sistēmām ar vienlīdzīgiem nosacījumiem; tā kā 64,3 % personu ar invaliditāti vecumā no 16 gadiem mājās ir interneta pieslēgums salīdzinājumā ar 87,9 % personu bez invaliditātes; |
| --- | --- |

AF.

tā kā tehniskiem jauninājumiem, piemēram, ētiskām un uz cilvēku vērstām MI sistēmām, ir potenciāls attīstīt efektīvus, pieejamus un nediskriminējošus darbā pieņemšanas procedūras, bet tā kā neiekļaujoša tehnoloģiju attīstība var radīt risku, ka personām ar invaliditāti radīsies jauni šķēršļi un diskriminācijas veidi; tā kā UNCRPD 9. pantā ietverta prasība par piekļuvi informācijai un piekļuvi sakaru tehnoloģijām un sistēmām ar vienlīdzīgiem nosacījumiem; tā kā 64,3 % personu ar invaliditāti vecumā no 16 gadiem mājās ir interneta pieslēgums salīdzinājumā ar 87,9 % personu bez invaliditātes;

| AG. | tā kā Eurofound pētījumi liecina, ka atbalsts uzņēmējdarbībai un pašnodarbinātībai orientācijas, apmācības un finansiāla atbalsta veidā var nodrošināt personām ar invaliditāti iespējas būt aktīvām atvērtā darba tirgū, mazinot viņu paļaušanos tikai uz invaliditātes pabalstiem; tā kā šādam atbalstam jābūt mērķtiecīgam un ar atbilstīgiem resursiem; |
| --- | --- |

AG.

tā kā Eurofound pētījumi liecina, ka atbalsts uzņēmējdarbībai un pašnodarbinātībai orientācijas, apmācības un finansiāla atbalsta veidā var nodrošināt personām ar invaliditāti iespējas būt aktīvām atvērtā darba tirgū, mazinot viņu paļaušanos tikai uz invaliditātes pabalstiem; tā kā šādam atbalstam jābūt mērķtiecīgam un ar atbilstīgiem resursiem;

| AH. | tā kā Covid-19 pandēmija ir saasinājusi pastāvošos šķēršļus un nevienlīdzību attiecībā uz visām personām ar invaliditāti; tā kā Eurofound pētījums liecina, ka pandēmijas laikā vidēji 71 % respondentu ar invaliditāti bija pakļauti depresijas riskam un 25 % respondentu ar invaliditāti norādīja, ka viņi nevar piekļūt garīgās veselības aprūpei, kas ir divreiz vairāk nekā to respondentu vidū, kuriem nav invaliditātes; tā kā Eurofound pētījums liecina, ka Covid-19 pandēmijas izraisītie aizliegumi un ierobežojumi īpaši skāra jauniešus ar invaliditāti vecumā no 18 līdz 29 gadiem, jo 51 % no šiem respondentiem norādīja, ka viņi jūtas vientuļi, kas ir par 19 % vairāk nekā jaunieši bez invaliditātes; tā kā plāni par atgriešanos darbā ir būtiski darbiniekiem, kas cieš no garīgās veselības problēmām; |
| --- | --- |

AH.

tā kā Covid-19 pandēmija ir saasinājusi pastāvošos šķēršļus un nevienlīdzību attiecībā uz visām personām ar invaliditāti; tā kā Eurofound pētījums liecina, ka pandēmijas laikā vidēji 71 % respondentu ar invaliditāti bija pakļauti depresijas riskam un 25 % respondentu ar invaliditāti norādīja, ka viņi nevar piekļūt garīgās veselības aprūpei, kas ir divreiz vairāk nekā to respondentu vidū, kuriem nav invaliditātes; tā kā Eurofound pētījums liecina, ka Covid-19 pandēmijas izraisītie aizliegumi un ierobežojumi īpaši skāra jauniešus ar invaliditāti vecumā no 18 līdz 29 gadiem, jo 51 % no šiem respondentiem norādīja, ka viņi jūtas vientuļi, kas ir par 19 % vairāk nekā jaunieši bez invaliditātes; tā kā plāni par atgriešanos darbā ir būtiski darbiniekiem, kas cieš no garīgās veselības problēmām;

| AI. | tā kā desmit gadus pēc tam, kad ES kļuva par UNCRPD dalībnieci, institucionalizācijas līmenis nav mainījies; tā kā visā Eiropā vismaz 1,4 miljoni cilvēku joprojām atrodas aprūpes iestādēs, un šis skaitlis kopš konvencijas pieņemšanas nav mainījies; tā kā saskaņā ar Eiropas Neatkarīgās dzīves tīkla 2020. gada apsekojumu par neatkarīgu dzīvi 24 no 43 Eiropas Padomē pārstāvētajām valstīm nav izstrādāta deinstitucionalizācijas stratēģija, un attiecībā uz 18 valstīm, kurās šāda stratēģija ir izstrādāta, 88 % respondentu to raksturojuši kā nepietiekamu vai tādu, kam nepieciešami uzlabojumi; |
| --- | --- |

AI.

tā kā desmit gadus pēc tam, kad ES kļuva par UNCRPD dalībnieci, institucionalizācijas līmenis nav mainījies; tā kā visā Eiropā vismaz 1,4 miljoni cilvēku joprojām atrodas aprūpes iestādēs, un šis skaitlis kopš konvencijas pieņemšanas nav mainījies; tā kā saskaņā ar Eiropas Neatkarīgās dzīves tīkla 2020. gada apsekojumu par neatkarīgu dzīvi 24 no 43 Eiropas Padomē pārstāvētajām valstīm nav izstrādāta deinstitucionalizācijas stratēģija, un attiecībā uz 18 valstīm, kurās šāda stratēģija ir izstrādāta, 88 % respondentu to raksturojuši kā nepietiekamu vai tādu, kam nepieciešami uzlabojumi;

| AJ. | tā kā 33 Eiropas Padomes valstis sniedz sava veida personisku palīdzību, bet 97 % respondentu norādījuši, ka piekļuve ir vai nu nepietiekama, vai jāuzlabo; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā 33 Eiropas Padomes valstis sniedz sava veida personisku palīdzību, bet 97 % respondentu norādījuši, ka piekļuve ir vai nu nepietiekama, vai jāuzlabo;

| AK. | tā kā pašreizējais tiesiskais regulējums neparedz dalībvalstīm pienākumu izraudzīties līdztiesības iestādi, lai aizsargātu personas, kas cietušas no diskriminācijas invaliditātes dēļ; |
| --- | --- |

AK.

tā kā pašreizējais tiesiskais regulējums neparedz dalībvalstīm pienākumu izraudzīties līdztiesības iestādi, lai aizsargātu personas, kas cietušas no diskriminācijas invaliditātes dēļ;

| AL. | tā kā 2008. gadā Komisija iesniedza priekšlikumu paplašināt aizsardzību pret diskrimināciju ne tikai nodarbinātības jomā, kā noteikts Nodarbinātības vienlīdzības direktīvā, kas aizliedz diskrimināciju invaliditātes, vecuma, seksuālās orientācijas un reliģiskās piederības vai ticības dēļ nodarbinātības un profesijas jomā; tā kā ar jauno direktīvu vienlīdzības princips tiktu piemērots izglītībai, piekļuvei precēm un pakalpojumiem un sociālajai aizsardzībai, tostarp sociālajam nodrošinājumam un veselības aprūpei; tā kā šis priekšlikums vēl nav pieņemts un 14 gadus ir bloķēts Padomē, kur tā pieņemšanai ir vajadzīga vienprātība; |
| --- | --- |

AL.

tā kā 2008. gadā Komisija iesniedza priekšlikumu paplašināt aizsardzību pret diskrimināciju ne tikai nodarbinātības jomā, kā noteikts Nodarbinātības vienlīdzības direktīvā, kas aizliedz diskrimināciju invaliditātes, vecuma, seksuālās orientācijas un reliģiskās piederības vai ticības dēļ nodarbinātības un profesijas jomā; tā kā ar jauno direktīvu vienlīdzības princips tiktu piemērots izglītībai, piekļuvei precēm un pakalpojumiem un sociālajai aizsardzībai, tostarp sociālajam nodrošinājumam un veselības aprūpei; tā kā šis priekšlikums vēl nav pieņemts un 14 gadus ir bloķēts Padomē, kur tā pieņemšanai ir vajadzīga vienprātība;

| AM. | tā kā visas ES dalībvalstis ir ratificējušas ANO Konvenciju par bērna tiesībām, tāpēc tā ir tām saistoša, un tā kā LES 3. panta 3. punktā ir noteikts ES uzdevums nodrošināt bērna tiesību aizsardzību; tā kā Harta garantē, ka ES iestādēm un dalībvalstīm, īstenojot ES tiesību aktus, ir jāaizsargā bērnu tiesības; tā kā Parlaments ar pārliecinošu balsu vairākumu pieņēma rezolūciju par Eiropas Garantiju bērniem, pieprasot, lai visiem bērniem, tostarp romu bērniem, bērniem ar invaliditāti, bērniem bezvalstniekiem un bērniem migrantiem, kā arī bērniem, kas dzīvo ārkārtas humanitārās situācijās, tiktu nodrošināta piekļuve iekļaujošai izglītībai no agrīnas bērnības līdz pusaudža vecumam; |
| --- | --- |

AM.

tā kā visas ES dalībvalstis ir ratificējušas ANO Konvenciju par bērna tiesībām, tāpēc tā ir tām saistoša, un tā kā LES 3. panta 3. punktā ir noteikts ES uzdevums nodrošināt bērna tiesību aizsardzību; tā kā Harta garantē, ka ES iestādēm un dalībvalstīm, īstenojot ES tiesību aktus, ir jāaizsargā bērnu tiesības; tā kā Parlaments ar pārliecinošu balsu vairākumu pieņēma rezolūciju par Eiropas Garantiju bērniem, pieprasot, lai visiem bērniem, tostarp romu bērniem, bērniem ar invaliditāti, bērniem bezvalstniekiem un bērniem migrantiem, kā arī bērniem, kas dzīvo ārkārtas humanitārās situācijās, tiktu nodrošināta piekļuve iekļaujošai izglītībai no agrīnas bērnības līdz pusaudža vecumam;

| AN. | tā kā piekļuve kvalitatīvai nodarbinātībai, izglītībai un apmācībai, veselības aprūpei, sociālajai aizsardzībai, tostarp pāri robežām, pienācīgam mājoklim, neatkarīgas dzīves atbalstam un vienlīdzīgām iespējām piedalīties brīvā laika aktivitātēs un sabiedrības dzīvē ir būtiska, lai uzlabotu personu ar invaliditāti dzīves kvalitāti, samazinot nabadzību un neaizsargātību un atbalstītu iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi; tā kā valstu minimālā ienākuma shēmām būtu jānodrošina vienlīdzīga piekļuve personām ar invaliditāti; tā kā personām ar invaliditāti vajadzētu būt pieejamai arī mērķtiecīgai palīdzībai attiecībā uz papildu izdevumiem, kas saistīti ar invaliditāti, citiem vārdiem sakot, šādus izdevumus nevajadzētu segt tikai ar ienākumiem, |
| --- | --- |

AN.

tā kā piekļuve kvalitatīvai nodarbinātībai, izglītībai un apmācībai, veselības aprūpei, sociālajai aizsardzībai, tostarp pāri robežām, pienācīgam mājoklim, neatkarīgas dzīves atbalstam un vienlīdzīgām iespējām piedalīties brīvā laika aktivitātēs un sabiedrības dzīvē ir būtiska, lai uzlabotu personu ar invaliditāti dzīves kvalitāti, samazinot nabadzību un neaizsargātību un atbalstītu iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi; tā kā valstu minimālā ienākuma shēmām būtu jānodrošina vienlīdzīga piekļuve personām ar invaliditāti; tā kā personām ar invaliditāti vajadzētu būt pieejamai arī mērķtiecīgai palīdzībai attiecībā uz papildu izdevumiem, kas saistīti ar invaliditāti, citiem vārdiem sakot, šādus izdevumus nevajadzētu segt tikai ar ienākumiem,

Neatkarīga dzīve un iekļautība sabiedrībā

| 1. | atgādina, kā noteikts UNCRPD 19. pantā, ka personām ar invaliditāti ir tiesības dzīvot neatkarīgi un saņemt pienācīgus sabiedrībā balstītus pakalpojumus; uzskata, ka šīs tiesības var pilnībā garantēt tikai tad, ja valsts, reģionālā un vietējā līmenī tiek izstrādāta politika un tiesību akti, kas piedāvā alternatīvas aprūpes iestādēm, un ka to pamatā ir Eiropas standarti; aicina Komisiju un dalībvalstis pēc iespējas drīzāk pakāpeniski pārtraukt institucionālās aprūpes sistēmas personām ar invaliditāti, kā izklāstīts UNCRPD komitejas Vispārīgajā komentārā Nr. 5, un panākt pāreju no institucionālās un citas nošķirtas vides uz sistēmu, kas nodrošina sociālo līdzdalību, kur pakalpojumi tiek sniegti pieejamā kopienā, pilnībā ņemot vērā personu ar invaliditāti individuālās vajadzības, gribu un priekšroku, tostarp aprūpi kopienā, kā Komisija ierosinājusi Eiropas stratēģijā invaliditātes jomā (2010–2020); uzsver, ka ir jāizskauž stereotipi, faktūrisms un maldīgi priekšstati, kas liedz personām ar invaliditāti dzīvot neatkarīgi, un ka ir jāveicina viņu ieguldījums sabiedrībā; uzsver, ka piekļuve darba tirgum ir būtiska, lai personas ar invaliditāti varētu dzīvot neatkarīgu dzīvi un pilnībā piedalīties sabiedrības dzīvē; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina dalībvalstis pieņemt deinstitucionalizācijas stratēģijas un nodrošināt, ka to tiesību akti, politikas virzieni un programmas deinstitucionalizācijas jomā atbilst UNCRPD noteiktajai neatkarīgas dzīves koncepcijai; aicina Komisiju izmantot kritērijus, lai novērtētu progresu šajā jomā; turklāt aicina Komisiju ievērot ES Personu ar invaliditāti tiesību stratēģijā 2021.–2030. gadam pausto apņemšanos līdz 2023. gadam sniegt dalībvalstīm norādījumus par to, kā uzlabot viņu neatkarīgu dzīvi un iekļautību sabiedrībā; aicina dalībvalstis savās deinstitucionalizācijas stratēģijās iekļaut konkrētus mērķus ar noteiktu termiņu, tos pienācīgi finansēt un izstrādāt mehānismus, ar kuriem nodrošināt efektīvu koordināciju starp attiecīgajām iestādēm dažādās administratīvajās nozarēs un līmeņos; pauž nožēlu par to, ka trūkst pieejamu mājokļu par pieņemamu cenu, kas ir nozīmīgs šķērslis neatkarīgai dzīvei; uzsver, ka saskaņā ar UNCRPD Vispārējo piezīmi Nr. 5 ir jāstiprina un jāpanāk neatkarīga dzīve sabiedrībā kā alternatīva institucionālajai sistēmai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka sabiedrībā balstīti atbalsta pakalpojumi un atbalstoši dzīves apstākļi personām ar invaliditāti nodrošina labāku dzīves kvalitāti; aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt uz personu vērstu pieeju un pienācīgu atbalstu, kas nepieciešams, lai nodrošinātu personu ar invaliditāti pilnīgu iekļaušanu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju un dalībvalstis strādāt pie tā, lai izstrādātu savstarpējas definīcijas galvenajiem terminiem, kas saistīti ar UNCRPD īstenošanu, piemēram, “pieejamība”, “līdzdalība” un “sabiedrībā balstīta dzīve” kā līdzekli, lai uzlabotu kohēziju starp dalībvalstīm un uzlabotu personu ar invaliditāti mobilitāti ES iekšienē, kā arī lai savstarpēji atzītu deinstitucionalizāciju un tās īstenošanas metodes; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju un Eurostat novērst ar personu ar invaliditāti dzīves apstākļiem Eiropā saistīto datu pieejamības, uzticamības un salīdzināmības atšķirības, tostarp nodarbinātības un darba samaksas atšķirības; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka attiecīgajam ES finansējumam vajadzētu būt vērstam uz iekļaujošas un pieejamas vides, pakalpojumu, prakses un pasākumu veicināšanu, ievērojot universālā dizaina principu un veicinot deinstitucionalizāciju, tostarp stingru atbalstu personīgai palīdzībai un neatkarīgai dzīvei; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzinīgi vērtē Eiropas Revīzijas palātas paziņojumu par gaidāmo revīziju attiecībā uz ES finansiālā ieguldījuma efektivitāti personu ar invaliditāti līdztiesības nodrošināšanā; mudina Komisiju labāk sekot līdzi ES līdzekļu izmantošanai šajā politikas jomā, tostarp — apsvērt iespēju apturēt, atsaukt un atgūt maksājumus, ja netiek pildīts pienākums ievērot pamattiesības; uzsver, ka segregēta vide neatkarīgi no tās lieluma nebūtu jāfinansē no ES līdzekļiem un ka šiem līdzekļiem vienmēr vajadzētu būt pieejamiem personām ar invaliditāti; turklāt mudina Komisiju nodrošināt pienācīgus turpmākos pasākumus saistībā ar secinājumiem un ieteikumiem, ko Eiropas Revīzijas palāta sniegusi savā īpašajā ziņojumā par dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta plānošanā; uzsver, ka saskaņā ar ziņojumu dzimumu līdztiesības principa ievērošana budžeta plānošanā ir veids, kā panākt dzimumu līdztiesību, un darbībās dzimumu līdztiesības sasniegšanai ir jāņem vērā diskriminācijas iemesli, tostarp invaliditāte; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atgādina, ka Kopīgo noteikumu regulā 2021.–2027. gadam (50) ir noteikts, ka Eiropas Sociālais fonds un Eiropas Reģionālās attīstības fonds ir jāizmanto veidā, kas atbilst ES sociālās iekļaušanas politikai; tādēļ aicina pieņemt stingrākus noteikumus, kas aizliedz ES līdzekļu ieguldīšanu aprūpes iestādēs; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē Ombuda patstāvīgo izmeklēšanu par to, kā Komisija uzrauga ES fondu līdzekļus, ko izmanto, lai atbalstītu personu ar invaliditāti un vecāka gadagājuma cilvēku tiesības uz neatkarīgu dzīvi; uzsver, ka secinājumos Eiropas Ombuds aicina Komisiju sniegt skaidrākus norādījumus dalībvalstīm un saviem darbiniekiem par nepieciešamību veicināt deinstitucionalizāciju un to, kā to var panākt saistībā ar ES līdzekļu izmantošanu; |
| --- | --- |

9.

Līdztiesība un nediskriminēšana – steidzama nepieciešamība pēc horizontālas diskriminācijas novēršanas direktīvas

| 10. | uzsver, ka saskaņā ar UNCRPD Eiropas Savienībai invaliditātes perspektīva būtu jāintegrē visās tās politikas jomās, programmās un stratēģijās; atbalsta UNCRPD ieteikumus un mudina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt centienus, lai nodrošinātu, ka tie tiek pienācīgi ievēroti; uzskata, ka ir būtiski saskaņot ES tiesību aktus ar UNCRPD, lai nodrošinātu līdztiesību un nediskriminēšanu; uzsver ES UNCRPD satvara lomu šajā procesā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzinīgi vērtē attiecīgo Eiropas Ombuda darbu, kas ir daļa no ES UNCRPD sistēmas un kura mērķis ir aizsargāt, veicināt un uzraudzīt, kā ES iestādes īsteno UNCRPD; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina ES dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, ratificēt UNCRPD fakultatīvo protokolu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt centienus, lai veicinātu vienlīdzīgas tiesības personām ar invaliditāti ārpus ES, jo īpaši attiecībā uz kandidātvalstīm; šajā sakarībā uzsver, ka Savienībai pievienošanās sarunu laikā ir jāizvirza jautājums par reformām, lai uzlabotu personu ar invaliditāti stāvokli; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Komisiju atjaunināt priekšlikumu ES direktīvai par vienlīdzīgu attieksmi, kura pamatā būtu Parlamenta nostāja, risinot arī intersekcionālās diskriminācijas problēmu un nepārprotami aizliedzot diskrimināciju jebkādu iemeslu dēļ, kā minēts Hartā; aicina Padomes prezidentvalsti piešķirt prioritāti šai direktīvai un apspriest to augstākajā politiskajā līmenī; uzsver, ka ir vajadzīgi konkrēti pasākumi, lai veicinātu direktīvas pieņemšanu un, ja direktīva netiks pieņemta, – alternatīvus likumdošanas pasākumus diskriminācijas novēršanai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir pieņēmusi vērienīgo Personu ar invaliditāti tiesību stratēģiju 2021.–2030. gadam, un aicina Komisiju uzraudzīt un nodrošināt tās īstenošanu dalībvalstīs; uzsver, ka ES UNCRPD satvaram ir jābūt skaidrai lomai stratēģijas pārskatīšanā un sistemātiski un aktīvi jāiesaista šādā pārskatīšanā personas ar invaliditāti un viņu pārstāvības organizācijas ES, valstu, reģionālā un vietējā līmenī; aicina Komisiju izstrādāt šos pasākumus, koordinējot un sazinoties ar personām ar invaliditāti un visām iesaistītajām organizācijām, sākot ar Parlamenta UNCRPD tīklu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm un saskaņā ar ES standartiem un attiecīgajiem valstu tiesību aktiem vākt sadalītus un uzticamus datus un statistiku, tostarp nodrošinot, ka ES mēroga statistikā ir dati, kas sadalīti, balstoties uz invaliditātes veidiem, un ietver iestādēs dzīvojošo personu skaitu, lai izstrādātu piemērotu un efektīvu politiku, kas nodrošinātu pieejamu, iekļaujošu un vienlīdzīgu sabiedrību visām personām ar invaliditāti ES neatkarīgi no tā, kurā teritorijā viņi dzīvo, neatkarīgi no tā, vai viņi dzīvo pilsētās, laukos vai atālos apvidos; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mudina Komisiju un dalībvalstis palielināt informētību, īpaši bērnu un jauniešu vidū, un veikt skaidri strukturētas apspriešanās, kurās piedalītos un būtu iesaistīti tieši skartie cilvēki un viņus pārstāvošās pilsoniskās sabiedrības organizācijas, lai iegūtu patiesu izpratni par invaliditāti visos sabiedrības līmeņos; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzskata, ka ir nepieciešama labas prakses apmaiņa Eiropas līmenī par veiksmīgiem projektiem, lai visās jomās iekļautu personas ar invaliditāti, kā arī sabiedrības informēšanas kampaņas par to, kā to panākt saskaņā ar UNCRPD 27. pantu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina dalībvalstis, izstrādājot visus attiecīgos politikas virzienus, finansēšanas programmas un darbības, pienācīgi ņemt vērā autoru, izpildītāju un mākslinieku ar invaliditāti unikālo situāciju un novērst visus šķēršļus vienlīdzīgu tiesību un vienlīdzīgu iespēju nodrošināšanai visām personām kultūras un radošajās nozarēs, jo īpaši ieviešot pasākumus, kas nodrošina viņu vienlīdzīgu piekļuvi, līdzdalību un pārstāvību visos kultūras radītājos; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisiju nodrošināt, ka turpmākie ES tiesību akti MI jomā ietver pēc iespējas plašāku lietotāju loku un padara piekļuvi MI sistēmām vieglu un pieejamu personām ar invaliditāti saskaņā ar Eiropas Pieejamības aktu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atgādina par IMA Nr. 11.7., kurš paredz līdz 2030. gadam nodrošināt vispārēju piekļuvi drošām, iekļaujošām un pieejamām videi nekaitīgām un sabiedriskajām vietām, jo īpaši bērniem un sievietēm, personām ar invaliditāti un gados vecākiem cilvēkiem; |
| --- | --- |

21.

Visvairāk apdraudētās personas ar invaliditāti

| 22. | nosoda to, ka dažas personas ar invaliditāti, piemēram, sievietes un meitenes, bērni, vecāka gadagājuma cilvēki, bezpajumtnieki, aizturētie, migranti un bēgļi, saistībā ar rasi iezīmētas personas un personas no etniskām minoritātēm, piemēram, romi, kā arī LGBTIQ+, ir pakļautas lielākam jebkāda veida vardarbības riskam; aicina Komisiju un dalībvalstis pievērsties šo cilvēku īpašajām problēmām, tiesībām un vajadzībām, izmantojot mērķtiecīgus pasākumus, kas nodrošinātu iespējas vērsties tiesā, saņemt cietušajiem paredzētu palīdzību, piekļuvi cietušo atbalsta pakalpojumiem un aizsardzībai un likvidētu šķēršļus ziņošanai par vardarbību; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka personas ar invaliditāti, jo īpaši sievietes ar invaliditāti, joprojām saskaras ar multiplo un krustenisko diskrimināciju savas invaliditātes, kā arī dzimuma, rases, etniskās piederības, vecuma, reliģijas vai pārliecības, seksuālās orientācijas, migrācijas statusa vai sociālekonomiskās izcelsmes dēļ; uzsver, ka sievietes un meitenes ar invaliditāti ir īpaši pakļautas ar dzimumu saistītai vardarbībai un ka ar dzimumu saistītas vardarbības klāsts, ar ko saskaras sievietes un meitenes ar invaliditāti, var ietvert fizisku, seksuālu, psiholoģisku un ekonomisku vardarbību; pauž bažas par to, ka sievietes ar invaliditāti bieži vien ir pakļautas ar dzimumu saistītai vardarbībai no partneru vai ģimenes locekļu puses; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka tiek ieviesti un ir pieejami mehānismi ziņošanai par vardarbību pret personām ar invaliditāti, kā arī atbalsta pakalpojumi cietušajiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atzīst aprūpētāju svarīgo lomu personu ar invaliditāti dzīvē un šķēršļus, ar kuriem viņi saskaras, veicot savu darbu; uzsver, ka personu ar invaliditāti, jo īpaši sieviešu, juridiskā, finansiālā un sociālā atkarība no viņu apgādniekiem rada viņām neaizsargātāku situāciju; pauž bažas par ziņotajiem vardarbības gadījumiem pret personām ar invaliditāti, ko īsteno personas, kurām būtu jārūpējas par šīm personām mājās vai aprūpes iestādēs; |
| --- | --- |

24.

| 25. | norāda, ka ES Personu ar invaliditāti tiesību stratēģijā 2021.–2030. gadam Komisija ir apņēmusies īpašu uzmanību pievērst sievietēm ar invaliditāti, kurām ir divas līdz piecas reizes lielāka iespēja saskarties ar vardarbību nekā citām sievietēm (51); aicina Komisiju integrēt un ņemt vērā sieviešu ar invaliditāti stāvokli ES politikā un pasākumos; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pauž dziļas bažas par to, ka sievietēm un meitenēm ar invaliditāti pārāk bieži tiek liegta piekļuve seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumiem, jo īpaši ginekoloģiskajiem pakalpojumiem, ka viņām ir liegta arī apzināta piekrišana kontracepcijas līdzekļu izmantošanai un ka viņas pat saskaras ar piespiedu sterilizācijas risku (52); aicina dalībvalstis īstenot likumdošanas pasākumus, kas nodrošina fizisko integritāti, izvēles brīvību un pašnoteikšanās tiesības attiecībā uz personu ar invaliditāti seksuālo un reproduktīvo dzīvi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu direktīvai par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē apkarošanu, kā arī dažu dalībvalstu apņemšanos un šajā sakarībā veiktos pasākumus; aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt konkrētus papildu pasākumus ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanai, tostarp sniedzot mērķtiecīgu atbalstu personām ar invaliditāti; turklāt mudina Komisiju un dalībvalstis organizēt īpašus mācību kursus un izpratnes veicināšanas pasākumus, kas vērsti uz reaģēšanas sistēmām pret dzimumbalstītu vardarbību un kam būtu jānodrošina sieviešu ar invaliditāti līdzdalība un jāsniedz viņām informācija par viņu tiesībām; uzskata, ka Komisijai un dalībvalstīm ir padziļināti jāizpēta dzimuma un invaliditātes unikālais krustpunkts, lai nodrošinātu, ka ar dzimumu saistītas vardarbības pret sievietēm un meitenēm ar invaliditāti sarežģītība tiek pienācīgi izprasta un risināta; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mudina dalībvalstis piešķirt pietiekamus cilvēkresursus un finanšu resursus UNCRPD 33. panta 2. punktā noteiktajam satvaram, lai nodrošinātu, ka valstu līdztiesības iestādes savus uzdevumus pilda efektīvi un lietderīgi; mudina Komisiju sniegt šim nolūkam nepieciešamo atbalstu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atzinīgi vērtē un atbalsta Komisijas plānoto juridisko iniciatīvu par minimāliem standartiem līdztiesības iestādēm un mudinātu dalībvalstis paplašināt līdztiesības iestāžu pilnvaras, lai aizsargātu personas, kas cietušas no diskriminācijas invaliditātes dēļ; tāpēc aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk nākt klajā ar priekšlikumu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mudina Padomi pabeigt Stambulas konvencijas ratifikāciju ES, balstoties uz plašu pievienošanos bez jebkādiem ierobežojumiem, un atbalstīt tās ratifikāciju visās dalībvalstīs, jo tā ir būtisks instruments, lai novērstu vardarbību pret sievietēm un meitenēm ar invaliditāti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mudina Komisiju un dalībvalstis novērst sieviešu ar invaliditāti izolāciju visā viņu daudzveidībā, izmantojot transversālus un strukturālus pasākumus, piemēram, izglītības un izpratnes veicināšanas pasākumus sievietēm ar invaliditāti, kā arī viņu ģimenēm un apgādniekiem; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pauž bažas par aizturēto personu ar invaliditāti stāvokli dalībvalstīs neatkarīgi no viņu invaliditātes veida; pauž nožēlu par to, ka dažās dalībvalstīs netiek pilnībā ņemts vērā ieslodzīto ar invaliditāti neaizsargātais stāvoklis; aicina dalībvalstis gādāt par to, lai aizturētajām personām ar invaliditāti tiktu nodrošināta nepieciešamā infrastruktūra, tostarp pienācīgs nodrošinājums viņu īpašajām vajadzībām, kā arī par pieejamību un saprātīgiem pielāgojumiem; turklāt aicina dalībvalstis un ES iestādes veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu ieslodzīto pamattiesību ievērošanu un aizsardzību, jo īpaši to personu pamattiesības, kuras atrodas neaizsargātā situācijā, piemēram, garīgi slimas personas un personas ar invaliditāti, tostarp pieņemt kopējus Eiropas aizturēšanas standartus visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina dalībvalstis garantēt tiesības uz izglītību visiem bērniem ar invaliditāti, nodrošinot, ka viņiem ir vienlīdzīga piekļuve iekļaujošām, kvalitatīvām mācībām no agrīnas bērnības līdz pusaudža vecumam, jo īpaši izveidojot pielāgotu infrastruktūru un specializētu apmācību viņu skolotājiem un asistentiem; uzsver, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš skolu pakalpojumu pieejamībai bērniem ar invaliditāti; uzsver, ka bērni ar invaliditāti joprojām ir nesamērīgi pārstāvēti institucionālajā aprūpē, ilgstoši vai pastāvīgi dzīvo aprūpes iestādēs un saskaras ar augstu diskriminācijas un nevērības līmeni; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver, ka personas ar invaliditāti ir pakļautas lielākam riskam kļūt par naida runas un citos naida noziegumos cietušajiem; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu paplašināt ES definēto noziegumu sarakstu, iekļaujot tajā naida runu un citus naida noziegumus; |
| --- | --- |

34.

Vienlīdzība likuma priekšā

| 35. | aicina Komisiju un dalībvalstis veikt steidzamus pasākumus, lai atceltu tiesībspējas ierobežojumus, kas attiecas uz Līgumos noteiktajām personu ar invaliditāti tiesībām, tostarp rīkoties, lai lēmumu pieņemšanu ar aizstājēju Eiropas Savienībā aizvietotu ar atbalstītu lēmumu pieņemšanu, respektējot attiecīgās personas autonomiju, vēlmes un preferences; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina dalībvalstis īstenot īpašas programmas, kas ļaus pāriet no personu ar psihosociālu invaliditāti tiesībspējas atņemšanas uz atbalstītām lēmumu pieņemšanas shēmām; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atzinīgi vērtē to, ka 2022. gadā ES rezultātu apkopojumā tiesiskuma jomā pirmo reizi tika ņemtas vērā personu ar invaliditāti īpašās vajadzības attiecībā uz iespēju vērsties tiesā; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina Komisiju un dalībvalstis veikt pienācīgus pasākumus, lai izskaustu tiesu iestāžu pieejamības šķēršļus, tostarp ar kultūru saistītus, personām ar invaliditāti, novēršot dienestu nepietiekamo informētību par invaliditāti un UNCRPD, tostarp piešķirot pienācīgu finansējumu tiesu iestāžu darbinieku apmācībai, lai uzlabotu informācijas pieejamību un sniegtu profesionālu atbalstu cietušajiem ar invaliditāti, jo īpaši situācijās, kad cietušais ir juridiski, finansiāli vai sociāli ir atkarīgs no personas, kas ļaunprātīgi izturas pret cietušo; norāda, ka gan tiesu, gan ārpustiesas sūdzību mehānismi būtu jāpadara pieejamāki personām ar invaliditāti; turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis personāla, jo īpaši tiesu iestāžu un cietumu personāla, darbā pieņemšanas kritērijos, kas attiecas uz personām ar invaliditāti, iekļaut izpratni par invaliditāti un multiplo un intersekcionālo diskrimināciju; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, ka iekārtām un pakalpojumiem jābūt pieejamiem, lai nodrošinātu vienlīdzīgu iespēju vērsties tiesā un pienācīgu palīdzību tiem, kuriem ir grūtības īstenot savu tiesībspēju; atgādina, ka saziņas grūtības var radīt nopietnas sekas attiecībā uz aizturēto personu ar invaliditāti piekļuvi informācijai pieejamos formātos un darbībām, kas piemērotas viņu invaliditātei; aicina Komisiju un dalībvalstis veikt atbilstīgus pasākumus, lai personām ar invaliditāti garantētu izmaksu ziņā pieejamu, drošu un patiesu iespēju vērsties tiesā un nodrošinātu, ka visos procesa posmos tiek sniegta palīdzība un ir pieejama saziņa un informācija; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atgādina, ka atkārtota pārsūtīšana un aprūpes nepārtrauktības trūkums, kā arī tiesu iestāžu un cietumu darbinieku, tostarp medicīnas darbinieku, trūkums, kas būtu pienācīgi apmācīti palīdzēt aizturētajiem ar invaliditāti, palielina šo ieslodzīto neaizsargātību un izolāciju; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina Komisiju izveidot programmu, lai finansētu tiesvedības, kas saistītas ar tiesas procesiem, kuros dalībvalstu valdības tiek apsūdzētas personu ar invaliditāti diskriminēšanā; ierosina šo finansējumu izmantot no pašreizējā Eiropas Sociālā fonda Plus (ESF+); |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina Komisiju un Eurofound vākt pārliecinošus datus un visaptverošus pētījumus par tiesībspējas un rīcībspējas ierobežojumu ietekmi uz personu ar invaliditāti, tostarp personu ar psihosociālu invaliditāti, dzīvi; |
| --- | --- |

42.

Līdzdalība politiskajā un sabiedriskajā dzīvē: “par mums — tikai ar mums”

| 43. | aicina ES un dalībvalstis grozīt Eiropas Vēlēšanu likumu, kā arī visus attiecīgos valsts tiesību aktus, lai nodrošinātu, ka visas personas ar invaliditāti var balsot un kandidēt vēlēšanās vienlīdzīgi ar citiem; uzsver, ka izcelsmes dalībvalsts pieņemtie lēmumi par rīcībspējas atņemšanu invaliditātes dēļ neliedz Savienības pilsoņiem tiesības savā dzīvesvietas dalībvalstī, ja attiecīgās dalībvalsts tiesību aktos tiesības balsot bez ierobežojumiem ir nostiprinātas visām personām ar invaliditāti. aicina Komisiju, jo īpaši ņemot vērā nākamās Eiropas Parlamenta vēlēšanas 2024. gadā, strādāt ar dalībvalstīm, lai garantētu personu ar invaliditāti tiesības neatkarīgi un aizklāti balsot un kandidēt, turklāt nodrošināt viņiem vienlīdzīgas iespējas uz dalību vēlēšanu kampaņā; uzsver, ka daudzos gadījumos personām ar invaliditāti nav infrastruktūras, lai tās varētu izmantot savas demokrātiskās balsstiesības; šajā sakarībā aicina dalībvalstis nodrošināt, ka vēlēšanu iecirkņi ir pieejami personām ar invaliditāti; šajā nolūkā atkārto noteikumus Parlamenta 2022. gada 3. maija normatīvajā rezolūcijā par personu ar invaliditāti politiskajām tiesībām; |
| --- | --- |

43.

| 44. | mudina Komisiju un dalībvalstis ES lēmumu pieņemšanā iesaistīt personas ar invaliditāti visā to daudzveidībā un neatkarīgi no šo cilvēku izcelsmes; uzskata, ka vadošās personas ar invaliditāti būtu vēl vairāk jāveicina, veicot lielākus ieguldījumus personu ar invaliditāti organizācijās (OPD/DAI), lai veicinātu viņu jēgpilnu līdzdalību un palielinātu viņu ietekmi lēmumu pieņemšanā; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina Eiropas, valstu, reģionālās un vietējās politiskās partijas nodrošināt, ka personas ar invaliditāti ir labāk pārstāvētas vēlētāju sarakstos; aicina dalībvalstu izraudzītās vēlēšanu iestādes vākt datus par vēlēšanu iecirkņu pieejamību, tostarp norādes par to, vai tie ir pielāgoti personu ar invaliditāti vajadzībām, un ziņot par to Komisijai, Padomei un Eiropas Parlamentam ne vēlāk kā vienu gadu pēc Eiropas Parlamenta vēlēšanām; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pauž stingru pārliecību, ka šķēršļu likvidēšana, kas īstenojama, popularizējot un pieņemot piekļuves nodrošināšanas pasākumus un īpašus komunikācijas formātus, piemēram, viegli lasāmu valodu, Braila rakstu un zīmju valodu, būtu liels solis ceļā uz to, lai personas ar invaliditāti varētu patiesi piedalīties politiskajā un sabiedriskajā dzīvē; uzsver nepieciešamību padarīt digitālos pakalpojumus pieejamākus personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atzīst jauno tehnoloģiju attīstību un to potenciālu attiecībā uz personām ar invaliditāti; mudina Komisiju ieguldīt informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) lietojumprogrammu izstrādē, kas ļauj sazināties un tulkot zīmju valodu un Braila rakstu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina Komisiju vēl vairāk uzlabot un veicināt tos programmas “Radošā Eiropa” aspektus, kas veicina iekļaušanu, lai palielinātu līdzdalību kultūras jomā visā Savienībā kā daļu no progresa virzībā uz iekļaujošāku sabiedrību, jo īpaši personām ar invaliditāti, veicinot viņu aktīvu līdzdalību radošajos procesos, kā arī auditorijas piesaistīšanu; |
| --- | --- |

48.

Nepieciešamība izstrādāt īstenošanas plānu invaliditāti iekļaujošai katastrofu riska pārvaldībai ES līmenī

| 49. | aicina Komisiju un dalībvalstis stiprināt personu ar invaliditāti un viņu pārstāvības organizāciju līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā attiecībā uz katastrofu riska mazināšanas rīcībpolitiku un programmu izstrādi, pārvaldību, resursu nodrošināšanu un īstenošanu; aicina integrēt personu ar invaliditāti perspektīvas Savienības krīzes pārvarēšanas reakcijās; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzskata, ka šajās programmās būtu jāiekļauj integrēšana dažādās nozarēs un valdības līmeņos un jānosaka konkrēti mērķrādītāji un termiņi nolūkā panākt, ka tiek izstrādāts invaliditāti iekļaujošas katastrofu riska mazināšanas rīcības plāns, lai izpildītu Sendai ietvarprogrammas prasības; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzsver, ka ES politika un programmas ir jāatbalsta ar sadalītiem, uz pierādījumiem balstītiem datiem; uzsver, ka ir jāatbalsta un jāfinansē pētniecība, lai labāk izprastu katastrofu ietekmi uz personām ar invaliditāti un viņu spēju tikt galā ar tām; |
| --- | --- |

51.

| 52. | aicina dalībvalstis un Komisiju uzlabot krīzes saziņu un nodrošināt, ka tiek izmantoti formāti, kas ļauj personām ar invaliditāti piekļūt attiecīgajai informācijai; ar bažām norāda uz Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras secinājumiem par būtiskajiem trūkumiem šajā jomā Covid-19 pandēmijas laikā; |
| --- | --- |

52.

| 53. | norāda, ka personas ar invaliditāti ir viena no visvairāk atstumtajām un apdraudētajām iedzīvotāju grupām jebkurā krīzes skartajā sabiedrībā; turklāt uzsver, ka kara rezultātā personas ar invaliditāti bruņotu konfliktu situācijās saskaras ar vardarbīgiem uzbrukumiem, piespiedu pārvietošanu un pastāvīgu nevērību humānās palīdzības sniegšanā civiliedzīvotājiem, kas iesaistīti kaujās, un ka šīs personas bieži dienām vai nedēļām tiek pamesta savās mājās vai neapdzīvotos ciematos ar ierobežotu piekļuvi pārtikai vai ūdenim; šajā sakarībā atgādina, cik svarīga ir ES stratēģija par bērnu tiesībām, Bērnu garantija, Personu ar invaliditāti tiesību stratēģija 2021.–2030. gadam, kā arī visi spēkā esošie ES juridiskie instrumenti, tostarp Pagaidu aizsardzības direktīva, atbalstot dalībvalstis, lai risinātu bēgļu ar invaliditāti īpašās vajadzības, aizsardzību un aprūpi (53); |
| --- | --- |

53.

Pārvietošanās brīvība un savstarpēja atzīšana: nepieciešamība paplašināt ES invaliditātes kartes dotās priekšrocības

| 54. | uzsver, ka ir obligāti nepieciešams savstarpēji definēt, diagnosticēt un atzīt invaliditātes statusu visās jomās visā ES, un mudina Komisiju paātrināt darbu šajā jomā, lai nodrošinātu invaliditātes statusa atzīšanu, pārvietojoties visā ES, un nodrošinātu personu ar invaliditāti pārvietošanās brīvību visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atzinīgi vērtē Komisijas 2022. gada nodomu vēstulē Parlamentam pausto paziņojumu, ka 2023. gadā tā iesniegs tiesību akta priekšlikumu par Eiropas invaliditātes karti, kas ir iekļauta arī Komisijas 2023. gada darba programmā; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ir stingri pārliecināts, ka ES invaliditātes kartei vajadzētu būt balstītai uz saistošu ES tiesību aktu, kuram būtu jāaptver dažādas jomas, kas nav tikai kultūra, atpūta un sports; uzsver, ka invaliditātes kartei pēc noklusējuma vajadzētu būt izmantojamai arī valsts, reģionālajiem un vietējiem sabiedriskajiem pakalpojumiem, piemēram, transportam, īpašai ES tīmekļa vietnei un pieejamai tiešsaistes datubāzei, kas ir pieejama visās ES valodās, tostarp īpašos saziņas formātos, piemēram, viegli lasāmā valodā, Braila rakstā un zīmju valodā; turklāt aicina Komisiju apsvērt no ESF+ finansējamās ES invaliditātes kartes īstenošanas pārvaldību; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pauž stingru pārliecību, ka personas ar invaliditāti un viņus pārstāvošās organizācijas ir cieši jāiesaista ES invaliditātes kartes īstenošanā un komunikācijā par to; uzskata, ka šajā nolūkā, pirmkārt, ir jāpārskata spēkā esošie tiesību akti un politika, un tas ir jāpapildina ar stabilu izpratnes veidošanas procesu, kam seko īpaša ietekmes analīze, kuras pamatā ir sadalīti dati, un tā rezultātā jāveic konkrēti īstenošanas pasākumi; |
| --- | --- |

57.

Parastās iekļaujošas izglītības vides popularizēšana un kvalitatīvas un piekļūstamas veselības aprūpes nodrošināšana

| 58. | aicina Komisiju un dalībvalstis veikt pasākumus, kas veicinātu iekļaujošas un kvalitatīvas izglītības piekļūstamību un izmantošanu visiem izglītojamiem ar invaliditāti saskaņā ar UNCRPD, un, tiecoties uz izglītības mērķrādītāju, iekļaut invaliditātes rādītājus no stratēģijas “Eiropa 2020”; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt skolēniem un studentiem vienlīdzīgu piekļuvi izglītībai klasēs, tostarp agrīnajai pirmsskolas izglītībai, neatkarīgi no tā, vai viņiem ir invaliditāte; aicina dalībvalstis palielināt ieguldījumus programmā “Erasmus+” un izmantot tās piedāvātās finansēšanas iespējas; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pauž nožēlu par to, ka dažas dalībvalstis nav veikušas ieguldījumus iestādēs, kas paredzētas personām ar invaliditāti, kurām nepieciešama īpaša speciālistu ārstēšana, dažos gadījumos liekot šīm personām, jo īpaši jauniešiem skolas vecumā, pamest savas ģimenes, lai piekļūtu piemērotām telpām citās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

59.

| 60. | aicina Komisiju nodrošināt, ka digitālā vide ir pieejama visiem; uzsver, ka tiešraides uzrakstiem, viegli lasāmai informācijai, zīmju valodas tulkošanai un pieejamām tīmekļa vietnēm ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu izglītību un informāciju personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

60.

| 61. | mudina Komisiju un dalībvalstis ātri rīkoties, lai nodrošinātu, ka personām ar invaliditāti, ieskaitot psihosociālo invaliditāti, tiek nodrošināts tāds pats bezmaksas vai cenas ziņā pieejamas veselības aprūpes un programmu klāsts, kvalitāte un standarti kā citām personām, tostarp piekļuvi seksuālajās un reproduktīvās veselības pakalpojumiem un iniciatīvām, kas izriet no Eiropas plāna cīņai pret vēzi; |
| --- | --- |

61.

| 62. | stingri iesaka ar ES līdzekļiem atbalstīt ar invaliditāti saistītu slimību ārstēšanas pakalpojumu attīstību dalībvalstīs; ierosina Komisijai apsvērt iespēju izstrādāt standartus attiecībā uz skrīninga iekārtu pieejamību; |
| --- | --- |

62.

| 63. | uzskata, ka piekļūstamās sabiedrības veselības kampaņās un saziņā par slimību profilaksi, skrīningu un ārstēšanu ir jāiekļauj personas ar invaliditāti un tās ir jāizplata dažādos pieejamos formātos, piemēram, zīmju valodā, Braila rakstā un viegli lasāmā formātā; |
| --- | --- |

63.

| 64. | aicina dalībvalstis garantēt aprūpes un atbalsta nepārtrauktību, kas bieži vien beidzas pēc skolas pabeigšanas, radot sarežģījumus pārejā uz darba tirgu, pārtraukumus piekļuvei nodarbinātības atbalsta iespējām, kā arī grūtības spējā dzīvot neatkarīgi; |
| --- | --- |

64.

| 65. | aicina dalībvalstis nodrošināt personām ar invaliditāti vienlīdzīgas iespējas darba tirgū, vienlīdzīgu piekļuvi iekļaujošai un integrētai izglītībai un veselības aprūpes pakalpojumiem, kā arī vienlīdzīgu piekļuvi transporta pakalpojumiem, mazinot pamatšķēršļus līdzdalībai sabiedriskajā dzīvē un ieguldījumiem infrastruktūrā un digitālajā jomā ES iekļaujot universālā dizaina principus, |
| --- | --- |

65.

| 66. | aicina Komisiju izstrādāt Eiropas visaptverošu un starpnozaru garīgās veselības stratēģiju, kas nodrošinātu pienācīgus pēcpasākumus Eiropas rīcības programmai garīgās veselības jomā, un uzlabot ES kompasu rīcībai garīgās veselības un labbūtības jomā; norāda, ka šīs stratēģijas mērķim vajadzētu būt prasībai, lai dalībvalstis integrētu garīgo veselības aprūpi ar fizisko aprūpi, ņemot vērā ciešo saikni starp tiem, tostarp īpašu uzmanību pievēršot personām ar invaliditāti, lai nodrošinātu efektīvu aprūpi, pamatojoties uz pierādījumiem un cilvēktiesībām, un paplašinātu piedāvāto pakalpojumu skaitu, lai vairāk cilvēku varētu piekļūt ārstēšanai; jo īpaši aicina dalībvalstis savos attiecīgajos ES fondos iekļaut neiropsihiatrisko pakalpojumu uzlabošanu bērniem un jauniešiem, kuri visvairāk cietuši pandēmijas laikā pieņemto pasākumu rezultātā, kas palielināja sociālās grūtības, nabadzību un psiholoģiskās ciešanas, radot dramatiskas sekas; |
| --- | --- |

66.

| 67. | aicina Komisiju pārskatīt Pārrobežu veselības aprūpes direktīvu, lai tā atbilstu UNCRPD un garantētu efektīvu piekļuvi kvalitatīvai pārrobežu veselības aprūpei personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

67.

Iekļaujošas nodarbinātības veicināšana

| 68. | uzsver, ka personu ar invaliditāti tiesību uz darbu īstenošana (54) ir cieši saistīta ar pasākumiem, kas vērsti uz tiešas un netiešas diskriminācijas, nabadzības un šķēršļu novēršanu veselības, izglītības, apmācības, mājokļu, aprūpes, atbalsta, personīgās mobilitātes, apbūvētas vides pieejamības, segregācijas un institucionalizācijas jomā; tādēļ mudina Komisiju un dalībvalstis veikt efektīvus un konkrētus pasākumus, lai veicinātu personu ar invaliditāti un viņu ģimeņu līdztiesību, daudzveidību un horizontālo integrāciju visās sabiedrības daļās, cita starpā sniedzot personisku palīdzību, patstāvīgu dzīvi, sociālo aizsardzību, izpratnes veidošanu un vidi bez šķēršļiem; atgādina, ka personu ar invaliditāti integrācija darba tirgū ir ne tikai būtiska sociālajai iekļaušanai un vienlīdzīgām iespējām, bet arī sniedz būtiskas ekonomiskās iespējas personu ar invaliditāti finansiālajai neatkarībai un sniedz labumu ekonomikai kopumā; |
| --- | --- |

68.

| 69. | aicina Eiropas Darba iestādi sadarboties ar valstu darba inspekcijām, lai īstenotu spēkā esošos tiesību aktus; iesaka darba inspektoriem uzraudzīt valsts un privātos darba devējus, lai nodrošinātu darba tiesību ievērošanu personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

69.

| 70. | aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt visaptverošu dzīves cikla politikas pieeju, lai atbalstītu diskriminācijas novēršanu un nodrošinātu personu ar invaliditāti efektīvu noturēšanu un iekļaušanu darba tirgū; aicina Komisiju un dalībvalstis pilnībā īstenot un integrēt UNCRPD visos likumdošanas, politikas un finansēšanas pasākumos, jo īpaši attiecībā uz personu ar invaliditāti sociālo un darba tirgus iekļaušanu; aicina ES un visas tās dalībvalstis ratificēt UNCRPD Fakultatīvo protokolu; |
| --- | --- |

70.

| 71. | atzinīgi vērtē nodarbinātības un sociālo lietu ministru politikas debates, kas notika 2022. gada 16. jūnijā, par personu ar invaliditāti nodarbinātību, par to, kā novērst šķēršļus, kas kavē personu ar invaliditāti pieņemšanu darbā, un par pasākumiem, kas veicina viņu integrāciju darba tirgū; gaida, ka dalībvalstis veiks konkrētus turpmākus pasākumus; |
| --- | --- |

71.

| 72. | uzsver, ka īpaša uzmanība jāpievērš etnisko minoritāšu invalīdu, piemēram, migrantu, bēgļu, romu un afrikāņu izcelsmes cilvēku, nodarbinātības stāvoklim; |
| --- | --- |

72.

| 73. | uzsver, ka ir jāizstrādā uz cilvēktiesībām balstīta pieeja, saskaņā ar kuru sabiedrība apspriež jautājumus par invaliditāti, un attiecīgi jāpielāgo atbalsts cilvēkiem ar invaliditāti; uzsver, cik būtiska ir visaptveroša piekļūstamības definīcija un piemērošana, un to, cik tā ir vērtīga kā neaizstājams pamats, kas personām ar invaliditāti nodrošina vienlīdzīgas iespējas, kā atzīts UNCRPD un atbilstīgi UNCRPD Vispārējam komentāram Nr. 2, ņemot vērā personu ar invaliditāti vajadzību daudzveidību un veicinot universālo dizainu kā ES principu (55); |
| --- | --- |

73.

| 74. | aicina Komisiju pēc iespējas drīzāk sākt Nodarbinātības vienlīdzības direktīvas pārskatīšanu, jo īpaši attiecībā uz saskaņotiem minimālajiem standartiem par saprātīgiem pielāgojumiem darba ņēmējiem ar invaliditāti, lai to pilnībā saskaņotu ar UNCRPD noteikumiem un īstenotu līdzdalības procesu, kura mērķis ir nodrošināt personu ar invaliditāti pārstāvības organizāciju tiešu un pilnīgu iesaistīšanos; |
| --- | --- |

74.

| 75. | uzsver, cik būtiski ir aktīvi iesaistīt personas ar invaliditāti, viņu ģimenes un pārstāvības organizācijas visu to pasākumu izstrādē un īstenošanā, kas viņus skar; uzsver, ka ir būtiski integrēt invaliditātes apsvērumus darba vietā, un uzsver sociālā dialoga un darba devēju apmācības nozīmi šajā jomā; aicina dalībvalstis veikt aktīvus pasākumus, lai nodrošinātu nediskriminējošu attieksmi pret visiem, un to, ka personas ar invaliditāti var izmantot savas darba un arodbiedrību tiesības ar tādiem pašiem noteikumiem kā citi; |
| --- | --- |

75.

| 76. | uzsver, ka uzmākšanās darbā, tostarp seksuāla uzmākšanās un represijas par neklusēšanu, kavē piekļuvi darbam un nodarbinātībai, darba saglabāšanu un vienlīdzīgas karjeras iespējas, jo īpaši sievietēm ar invaliditāti (56), un ka dalībvalstīs ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai novērstu, apkarotu un sodītu uzmākšanos personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

76.

| 77. | uzskata, ka ienākumu atbalsta shēmas, ar invaliditāti saistītā palīdzība un aktīvs nodarbinātības atbalsts papildina cits citu personu ar invaliditāti pilnīgas un efektīvas līdzdalības darba tirgū veicināšanā, jo algas nevar aizstāt ar invaliditāti saistīto papildu izdevumu segšanu; tādēļ aicina dalībvalstis nošķirt ienākumus no aktīva nodarbinātības atbalsta un ar invaliditāti saistītas palīdzības (57), lai nodrošinātu, ka atbilstības noteikumi ir pēc iespējas iekļaujošāki, un segtu papildu izdevumus, kas saistīti ar invaliditāti, apkarotu strādājošo nabadzību un personām ar invaliditāti nodrošinātu vienlīdzību, cieņu un autonomiju; mudina dalībvalstis ieviest līdzīgus risinājumus, lai personu ar invaliditāti aprūpētāji papildus ar aprūpi saistītajiem pabalstiem gūtu ienākumus; |
| --- | --- |

77.

| 78. | mudina Komisiju nodrošināt, lai dalībvalstis ievērotu vienlīdzīgas attieksmes principu un visiem darba ņēmējiem nodrošina vienādu darba samaksu par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu; turklāt uzstāj, ka darba ņēmējiem ar invaliditāti aizsargātās darbnīcās jānodrošina vismaz tādas pašas tiesības un statuss kā darba ņēmējiem, kas strādā atvērtā darba tirgū; uzskata, ka šādās darbnīcās būtu jāizmanto individualizēta pieeja un, ciktāl tas ir praktiski iespējams, jāparedz iespēja noteikt pagaidu periodu personām ar invaliditāti visā viņu darba dzīvē; turklāt uzskata, ka šādām darbnīcām būtu jāveicina prasmju attīstība un jāsekmē pāreja uz atvērto darba tirgu; uzstāj, ka personas ar invaliditāti, kas strādā šādā vidē, būtu jāaizsargā saskaņā ar spēkā esošajiem tiesiskajiem regulējumiem, kuri attiecas uz sociālo aizsardzību un darba apstākļiem, tostarp minimālās algas aizsardzību vienlīdzīgi ar citām personām, atbilstīgi UNCRPD 27. pantam; aicina dalībvalstis izstrādāt iekļaujošus aizsargātas un atbalstītas nodarbinātības modeļus, ievērojot personu ar invaliditāti tiesības, kas kalpotu kā pasākumi efektīvai iekļaušanai un vēlākai pārejai uz atvērto darba tirgu; uzsver, ka personām ar invaliditāti ir būtiski atrast kvalitatīvu darbu, kas atbilst viņu prasmēm un mērķiem, un ka personu ar invaliditāti apmācībai, kvalifikācijas celšanai un pārkvalificēšanai ir jānodrošina reālas spējas un prasmes; aicina dalībvalstis novērtēt esošo aizsargāto darbnīcu efektivitāti, nodrošinot personām ar invaliditāti prasmes iegūt darbu atvērtajā darba tirgū; aicina Komisiju uzraudzīt šo procesu; |
| --- | --- |

78.

| 79. | atzīmē, ka Covid-19 krīze ir izraisījusi tāldarba pieaugumam un ka tāldarbs varētu palīdzēt veicināt personu ar invaliditāti nodarbinātību, jo tas ir veids, kā pielāgoties invaliditātes vajadzībām un līdzeklis, lai panāktu labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru un mazinātu ar sāpēm un nogurumu saistītos šķēršļus darba tirgū; tomēr brīdina, ka darba devēji nedrīkst izmantot tāldarbu, lai izvairītos no saprātīgiem pielāgojumiem vai iekļaujošas darbavietas kultūras radīšanas darbiniekiem ar invaliditāti (58), jo tas var radīt viņu izolētību un ietekmēt viņu mentālo veselību; uzsver, ka turpmākā tāldarba politika jāizstrādā, ņemot vērā personu ar invaliditāti tiesības, un tās izstrādē jāiesaista personas ar invaliditāti, kad tiek izstrādāti jauni koplīgumi par tāldarbu un kad uzņēmumi pārskata savu tāldarba politiku, lai nodrošinātu, ka tā ir piemērota personām ar invaliditāti; atgādina, ka ir vajadzīga viņu vienlīdzīga piekļuve izglītībai un apmācībai personām ar invaliditāti, kā arī digitālo prasmju apguve un ar to saistītās digitālās infrastruktūras pieejamība gan pilsētās, gan laukos un attālos reģionos, lai cilvēki varētu izmantot digitalizācijas radītās jaunās nodarbinātības iespējas; uzsver, ka darbiniekiem ar invaliditāti ir tiesības uz saprātīgu pielāgošanu, un uzskata, ka valsts iestādēm būtu jāpalielina izpratnes veicināšanas pasākumi un programmas par personu ar invaliditāti prasmēm un spējām, kā arī jāveicina privāto un publisko darba devēju izpratne par saprātīgu pielāgošanu, lai novērstu darbaspēka trūkumu un nodrošinātu, ka darba devēju rīcībā ir līdzekļi, ar kuriem nodarbināt, atbalstīt un noturēt darbiniekus ar invaliditāti; |
| --- | --- |

79.

| 80. | norāda, ka vecāka gadagājuma personu tiesību veicināšana ir cieši saistīta ar vienlīdzīgu tiesību nodrošināšanu personām ar invaliditāti, jo vecāka gadagājuma personām ir lielāka invaliditātes iespējamība un vairāk nekā 46 % personu vecumā no 60 gadiem ir invaliditāte; uzsver, ka, ņemot vērā demogrāfiskās pārmaiņas un jo īpaši saistībā ar sabiedrības novecošanu, ir jārisina jaunas problēmas, kas saistītas ar lielāku invaliditātes izplatību saistībā ar darbaspēka novecošanu un lielāku to darba ņēmēju skaitu, kuri slimo ar hroniskām slimībām; uzsver, ka ir būtiski izstrādāt politiku, tostarp elastīgus darba grafikus, lai palīdzētu darba ņēmējiem ar invaliditāti labāk integrēties darba tirgū, kā arī aprūpes pakalpojumus personām ar invaliditāti, tostarp standartus par personāla apmācību un personiskās palīdzības standartus; |
| --- | --- |

80.

| 81. | aicina dalībvalstis uzraudzīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra 2. un 3. principa ievērošanu, nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi un iespējas attiecībā uz dalību darba tirgū, nodarbinātības noteikumiem un karjeras virzību vīriešu un sieviešu vidū neatkarīgi no rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas; aicina uzraudzīt, kā tiek īstenoti saskaņā ar UNCRPD noteiktie pasākumi; |
| --- | --- |

81.

| 82. | aicina dalībvalstis sniegt pielāgotu atbalstu personām ar invaliditāti attiecībā uz piekļuvi prasmju pilnveidei, profesionālajai izglītībai un apmācībai un nodarbinātībai, lai nodrošinātu iekļaujošu un aktīvu darba tirgus politiku; mudina nodarbinātības dienestus un publisko un privāto sektoru īstenot individualizētus pasākumus, lai uzlabotu personu ar invaliditāti nodarbināmību un noturēšanu darba tirgū ar mērķi ievērot UNCRPD, un apmainīties ar paraugpraksi personu ar invaliditāti nodarbināšanā, izmantojot Eiropas Valsts nodarbinātības dienestu tīklu; aicina dalībvalstis sniegt norādījumus, apmācību un finansiālu atbalstu darba vietu radīšanai, uzņēmējdarbības un pašnodarbinātības veicināšanai personām ar invaliditāti, tostarp izmantojot ESF+; uzsver, ka sociālā ekonomika var labvēlīgi ietekmēt personu ar invaliditāti nodarbinātību; aicina dalībvalstis radīt stimulus, lai mudinātu personas ar invaliditāti izveidot sociālās ekonomikas struktūras un uzsākt darbības, kas rada ienākumus; |
| --- | --- |

82.

| 83. | uzskata, ka darba tirgus atbalsta pasākumos jāņem vērā invaliditāte un īpaši pielāgoti politikas risinājumi, lai atbalstītu personu ar invaliditāti iekļaušanu nodarbinātībā; aicina dalībvalstis atbalstīt darba piemeklēšanu, profesionālo profilēšanu, vienlaicīgu nodarbinātību un apmācību, ievadīšanu darbā, apmācību darba vietā, karjeras attīstību un darbaudzināšanu, kā arī iekļaujošu un pieejamu profesionālo izglītību un apmācību, lai atbalstītu personu ar invaliditāti nepieciešamo integrāciju un noturēšanu darba vietā; uzsver, ka pasākumi personu ar invaliditāti iekļaušanas un nodarbinātības uzlabošanai nebūs patiesi efektīvi, ja netiks novērsti arī ar invaliditāti saistītie stereotipi un stigmatizācija darbavietā un plašākā sabiedrībā; šajā saistībā uzsver, ka ir būtiski veicināt pedagogu, darba devēju un darba ņēmēju, kā arī plašas sabiedrības izpratni un apmācību, lai cīnītos pret aizspriedumiem, mainītu domāšanas veidu un nodrošinātu patiesi iekļaujošu sabiedrību; |
| --- | --- |

83.

| 84. | uzsver, ka personu ar invaliditāti zemais aktivitātes līmenis kavē sociālekonomisko iekļaušanu, kas jāuzlabo ar Eiropas un valstu programmām, kuru mērķis ir iesaistīt un apmācīt no darba tirgus atstumtas personas; uzsver, ka, atbalstot un veicinot personu ar invaliditāti līdzdalību darba tirgū, ir būtiski ieviest arī atbilstīgus un iekļaujošus sociālās aizsardzības mehānismus, lai nodrošinātu, ka atbalsts ir pieejams visām personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

84.

| 85. | atkārtoti aicina Komisiju un dalībvalstis izvērtēt galvenās tendences attiecībā uz darba nākotni no invaliditātes viedokļa, lai apzinātu un uzsāktu konkrētas darbības ar mērķi padarīt darba tirgu iekļaujošāku un samazināt digitālo plaisu; uzsver, ka ir būtiski labāk izmantot inovatīvas tehnoloģijas, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un likvidētu šķēršļus izglītībai, apmācībai un nodarbinātībai, jo īpaši digitālajā darba tirgū, un palīdzētu personām ar invaliditāti piekļūt digitālajiem rīkiem un programmatūrai, kas ir nepieciešami viņu patstāvīgai dzīvei; uzsver, ka ir nepieciešams aizsargāt personas ar invaliditāti no diskriminācijas mākslīgā intelekta izmantošanā darbā pieņemšanas, atlases, paaugstināšanas amatā un darba attiecību izbeigšanas lēmumu pieņemšanā; aicina dalībvalstis uzlabot apmācības kursu pieejamību digitālajās prasmēs to cilvēku grupām, kuriem draud atstumtība, tostarp personām ar invaliditāti un vecāka gadagājuma cilvēkiem, lai labāk integrētu viņus sociālajā dzīvē un darba tirgū un nodrošinātu labāku piekļuvi e-pakalpojumiem un administrācijai; |
| --- | --- |

85.

| 86. | stingri atbalsta pētniecību, sociālos ieguldījumus un mērķtiecīgas iniciatīvas ES līmenī attiecībā uz programmām un pakalpojumiem, kas izrādījušies efektīvi, atbalstot personu ar invaliditāti ilgtermiņa integrāciju darba tirgū, īpašu uzmanību pievēršot personām no autisma spektra; iesaka dalībvalstīm pasūtīt pētījumus par modeļiem un programmām, kam vēl nav pierādījumu bāzes, kā arī finansēt inovācijas pakalpojumu sniegšanā, piemēram, MI izmantošanu palīgtehnoloģijās (59); |
| --- | --- |

86.

| 87. | aicina dalībvalstis, jo īpaši valstu koordinatorus savās daudzgadu stratēģijās saskaņā ar Eiropas Garantiju bērniem, īpašu uzmanību pievērst bērnu ar invaliditāti vajadzībām un nodrošināt efektīvu un brīvu piekļuvi kvalitatīviem pakalpojumiem, jo īpaši iekļaujošai izglītībai; aicina tās nodrošināt efektīvu piekļuvi veselīgam uzturam un pienācīgam mājoklim visiem bēgļu bērniem ar invaliditāti vienlīdzīgi ar bērniem uzņēmējās valstīs saskaņā ar Padomes Ieteikumu (ES) 2021/1004, lai nodrošinātu, ka valstu integrētajos pasākumos tiek ņemti vērā intersekcionāli trūkumi; tādēļ aicina dalībvalstis un Komisiju steidzami palielināt Eiropas Garantijas bērniem finansējumu ar īpaši tai paredzētu budžetu vismaz 20 miljardu EUR apmērā; šajā sakarībā mudina visas dalībvalstis piešķirt vairāk nekā minimālos dalīti pārvaldītos ESF+ finanšu līdzekļus, lai atbalstītu darbības saskaņā ar Eiropas Garantiju bērniem; atkārtoti aicina dalībvalstis īstenot uzlaboto Garantiju jauniešiem, lai nodrošinātu augstas kvalitātes piedāvājumus, tostarp taisnīgu atalgojumu, piekļuvi sociālajai aizsardzībai un darba videi, kas pielāgota personu ar invaliditāti vajadzībām; |
| --- | --- |

87.

| 88. | aicina dalībvalstis īstenot Direktīvu par darba un privātās dzīves līdzsvaru vecākiem un aprūpētājiem, ar kuru ievieš aprūpētājiem paredzētu atvaļinājumu, kas ir piecas darba dienas gadā; uzstāj, ka būtu jāapsver īpaša kārtība attiecībā uz aprūpētājiem paredzētu atvaļinājumu, paternitātes atvaļinājumu, bērna kopšanas atvaļinājumu un elastīgu darba laiku vecākiem, kas atrodas īpaši nelabvēlīgā situācijā, piemēram, invalīdiem vai bērnu vecākiem ar invaliditāti vai ilgstošām slimībām, neradot nekādas sekas no darba devēja puses; |
| --- | --- |

88.

| 89. | aicina dalībvalstis nodrošināt labākus darba un dzīves apstākļus, tostarp ar atbilstošu minimālo algu un atalgojuma pārredzamības pasākumiem, lai samazinātu darba samaksas atšķirības invaliditātes jomā un panāktu iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi darba tirgū; uzsver, ka ir būtiski ātri pieņemt direktīvu par minimālo algu un darba samaksas pārredzamību, kas pilnībā jāpiemēro personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

89.

| 90. | aicina Komisiju izstrādāt un veicināt Eiropas tiesisko regulējumu iekļaujošiem uzņēmumiem, lai radītu pastāvīgu nodarbinātību cilvēkiem ar invaliditāti. |
| --- | --- |

90.

o

o o

| 91. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

91.

---

(1)  OV L 23, 27.1.2010., 35. lpp.

(2)  OV C 340, 15.12.2010., 11. lpp.

(3)  https://reliefweb.int/report/world/covid-19-gender-and-disability-checklist-preventing-and-addressing-gender-based

(4)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-02-19-153-lv-n.pdf

(5)  OV C 97, 24.3.2020., 41. lpp.

(6)  OV L 315, 3.12.2007., 14. lpp.

(7)  OV L 189, 28.5.2021., 34. lpp.

(8)  OV L 315, 14.11.2012., 57. lpp.

(9)  OV L 327, 2.12.2016., 1. lpp.

(10)  OV L 303, 28.11.2018., 69. lpp.

(11)  OV L 321, 17.12.2018., 36. lpp.

(12)  OV L 151, 7.6.2019., 70. lpp.

(13)  OV L 188, 12.7.2019., 79. lpp.

(14)  OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.

(15)  OV L 127, 16.5.2019., 34. lpp.

(16)  OV C 137 E, 27.5.2010., 68. lpp.

(17)  OV L 167, 12.6.1998., 25. lpp.

(18)  OV L 223, 22.6.2021., 14. lpp.

(19)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14646-2019-INIT/lv/pdf

(20)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0265.

(21)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0129.

(22)  OV C 434, 15.11.2022., 50. lpp.

(23)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0219.

(24)  OV C 81, 18.2.2022., 43. lpp.

(25)  OV C 251, 30.6.2022., 2. lpp.

(26)  OV C 184, 5.5.2022., 88. lpp.

(27)  OV C 132, 24.3.2022., 129. lpp.

(28)  OV C 506, 15.12.2021., 94. lpp.

(29)  OV C 474, 24.11.2021., 48. lpp.

(30)  OV C 371, 15.9.2021., 6. lpp.

(31)  OV C 316, 6.8.2021., 2. lpp.

(32)  OV C 362, 8.9.2021., 8. lpp.

(33)  OV C 346, 27.9.2018., 94. lpp.

(34)  OV C 363, 28.10.2020., 164. lpp.

(35)  Pētījums – “European Structural and Investment Funds and People with Disabilities in the European Union” (Eiropas strukturālie un investīciju fondi un cilvēki ar invaliditāti Eiropas Savienībā), Eiropas Parlaments, ES Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, politikas departaments C – Pilsoņu tiesības un konstitucionālie jautājumi, 2016. gada 3. novembris.

(36)  Pētījums – “Inclusive education for learners with disabilities” (Iekļaujoša izglītība audzēkņiem ar invaliditāti), Eiropas Parlaments, ES Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, politikas departaments C – Pilsoņu tiesības un konstitucionālie jautājumi, 2017. gada 15. septembris.

(37)  Pētījums – “The protection role of the Committee on petitions in the context of the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities” (Lūgumrakstu komitejas aizsardzības funkcija saistībā ar ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām īstenošanu), Eiropas Parlaments, ES Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, politikas departaments C – Pilsoņu tiesības un konstitucionālie jautājumi, 2015. gada 9. oktobris.

(38)  Padziļināta analīze – “The European Accessibility Act” (Eiropas Piekļūstamības akts), Eiropas Parlaments, ES Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, politikas departaments C – Pilsoņu tiesības un konstitucionālie jautājumi, 2016. gada 15. augusts.

(39)  Pētījums – “Transport and tourism for persons with disabilities and persons with reduced mobility” (Transports un tūrisms personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām), Eiropas Parlaments, ES Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, politikas departaments B – Strukturālā un kohēzijas politika, 2018. gada 8. maijs.

(40)  Pētījums – “The Post-2020 European Disability Strategy” (Eiropas stratēģija invaliditātes jomā laikposmam pēc 2020. gada), Eiropas Parlaments, ES Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, politikas departaments C – Pilsoņu tiesības un konstitucionālie jautājumi, 2020. gada 15. jūlijs.

(41)  Pētījums – “The implementation of the 2015 Concluding Observations of the CRPD Committee by the EU” (UNCRPD komitejas 2015. gada noslēguma secinājumu īstenošana ES”), Eiropas Parlaments, Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, Politikas departaments C – Pilsoņu tiesības un konstitucionālās lietas, 2021. gada 2. decembris.

(42)  https://www.eca.europa.eu/lv/Pages/DocItem.aspx?did=58678

(43)  OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.

(44)  OV L 167, 4.7.2018., 28. lpp.

(45)  OV L 223, 22.6.2021., 14. lpp.

(46)  Kopīgs informatīvs paziņojums Apvienoto Nāciju Organizācijas Personu ar invaliditāti tiesību komitejai par pārskatu par to, kā ES īsteno UNCRPD, pieejams tīmekļa vietnē https://equineteurope.org/wp-content/uploads/2022/02/02-14-Joint-Briefing-CRPD-Equality-and-intersectional-issues-faced-by-persons-with-disabilities-in-the-European-Union.pdf

(47)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=lv&catId=1138

(48)  Eiropas Invaliditātes foruma 2022. gada ziņojums par Eiropas cilvēktiesībām.

(49)  Apvienoto Nāciju Organizācijas Iedzīvotāju fonds (UNFPA) un organizācijas International Women Enabled International“Sievietes un jaunieši ar invaliditāti – pamatnostādnes par to, kā nodrošināt uz tiesībām balstītus, dzimumresponsīvus pakalpojumus ar dzimumu saistītas vardarbības un seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību novēršanai”, 2018. gads, https://www.unfpa.org/sites/default/files/pub-pdf/UNFPA-WEI_Guidelines_Disability_GBV_SRHR_FINAL_19-11-18_0.pdf.

(50)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.)

(51)  Personu ar invaliditāti tiesību stratēģija 2021.–2030. gadam (Strategy for the Rights of Persons with Disabilities 2021-2030 (COM(2021)0101), 16. lpp.

(52)  https://www.edf-feph.org/content/uploads/2022/09/Final-Forced-Sterilisarion-Report-2022-European-Union-copia_compressed.pdf

(53)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

(54)  UNCRPD 27. pants.

(55)  UNCRPD 2. pantā “universālais dizains” ir definēts kā “ražojumu, vides, programmu un pakalpojumu dizains, kas pēc iespējas vairāk izmantojams visiem cilvēkiem bez pielāgošanas vai specializēta dizaina. Universālais dizains neizslēdz palīgierīces konkrētām personu grupām ar invaliditāti, ja tas ir nepieciešams”.

(56)  Europe 2020 data & People with disabilities – tables (EU SILC 2017), sagatavojis Stefanos Grammenos, Eiropas Sociālās un ekonomiskās politikas centrs, 2019. gada 27. decembris.

(57)  ANO īpašais referents personu ar invaliditāti tiesību jautājumos, īpašā referenta personu ar invaliditāti tiesību jautājumos ziņojums, kas iesniegts ANO Ģenerālās asamblejas 70. sesijā 2015. gada 7. augustā.

(58)  Schur, L.A., Ameri, M. un Kruse, D., “Telework After COVID:ASilver Lining” for Workers with Disabilities? Journal of Occupational Rehabilitation, 30. sēj., Nr. 4, 2020. g., 521.–536. lpp.

(59)  Eiropas Rehabilitācijas platforma, “Artificial intelligence and service provision for people with disabilities – An analytical paper”(Mākslīgais intelekts un pakalpojumu sniegšana cilvēkiem ar invaliditāti — analītisks dokuments), 2022.g.

---

| 17.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/35

---

P9_TA(2022)0436

Ilgtermiņa redzējums attiecībā uz ES lauku apvidiem

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. decembra rezolūcija par ilgtermiņa redzējumu attiecībā uz ES lauku apvidiem — virzība uz spēcīgākiem, labāk savienotiem, noturīgākiem un pārticīgākiem lauku apvidiem līdz 2040. gadam (2021/2254(INI))

(2023/C 177/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 30. jūnija paziņojumu “Ilgtermiņa redzējums par ES lauku apvidiem: kāds ceļš ejams, lai līdz 2040. gadam lauku apvidi kļūtu spēcīgāki, savienoti, izturētspējīgi un pārtikuši” (COM(2021)0345), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 30. jūnija paziņojumu “Ilgtermiņa redzējums par ES lauku apvidiem: kāds ceļš ejams, lai līdz 2040. gadam lauku apvidi kļūtu spēcīgāki, savienoti, izturētspējīgi un pārtikuši” (COM(2021)0345),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķus,

| — | ņemot vērā ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu 21. konferencē panākto vienošanos par Parīzes nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu 21. konferencē panākto vienošanos par Parīzes nolīgumu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 39. un 174. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 39. un 174. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 30. jūnija Regulu (ES) 2021/1119, ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 30. jūnija Regulu (ES) 2021/1119, ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 2. decembra Regulu (ES) 2021/2115, ar ko izveido noteikumus par atbalstu stratēģiskajiem plāniem, kuri dalībvalstīm jāizstrādā saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku (KLP stratēģiskie plāni) un kurus finansē no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) un no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), un ar ko atceļ Regulas (ES) Nr. 1305/2013 un (ES) Nr. 1307/2013 (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 2. decembra Regulu (ES) 2021/2115, ar ko izveido noteikumus par atbalstu stratēģiskajiem plāniem, kuri dalībvalstīm jāizstrādā saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku (KLP stratēģiskie plāni) un kurus finansē no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) un no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), un ar ko atceļ Regulas (ES) Nr. 1305/2013 un (ES) Nr. 1307/2013 (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 2. decembra Regulu (ES) 2021/2116 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1306/2013 (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 2. decembra Regulu (ES) 2021/2116 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1306/2013 (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1060, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1060, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 29. aprīļa Regulu (ES) 2021/694, ar ko izveido programmu “Digitālā Eiropa” (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 29. aprīļa Regulu (ES) 2021/694, ar ko izveido programmu “Digitālā Eiropa” (6),

| — | ņemot vērā 2016. gada 27. oktobra rezolūciju par veidiem, kādos KLP var uzlabot darbvietu izveidi lauku apvidos (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 27. oktobra rezolūciju par veidiem, kādos KLP var uzlabot darbvietu izveidi lauku apvidos (7),

| — | ņemot vērā 2017. gada 4. aprīļa rezolūciju par sievietēm un viņu lomu lauku apvidos (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 4. aprīļa rezolūciju par sievietēm un viņu lomu lauku apvidos (8),

| — | ņemot vērā 2017. gada 15. novembra rezolūciju par rīcības plānu attiecībā uz vidi, cilvēkiem un ekonomiku (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 15. novembra rezolūciju par rīcības plānu attiecībā uz vidi, cilvēkiem un ekonomiku (9),

| — | ņemot vērā 2018. gada 30. maija rezolūciju par pārtikas un lauksaimniecības nākotni (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 30. maija rezolūciju par pārtikas un lauksaimniecības nākotni (10),

| — | ņemot vērā 2018. gada 3. oktobra rezolūciju par lauku, kalnu un attālo apvidu īpašo vajadzību ņemšanu vērā (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 3. oktobra rezolūciju par lauku, kalnu un attālo apvidu īpašo vajadzību ņemšanu vērā (11),

| — | ņemot vērā 2022. gada 8. marta rezolūciju par kohēzijas politikas nozīmi inovatīvas un viedas pārveides un reģionālās IKT savienotības veicināšanā (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 8. marta rezolūciju par kohēzijas politikas nozīmi inovatīvas un viedas pārveides un reģionālās IKT savienotības veicināšanā (12),

| — | ņemot vērā 2020. gada 8. oktobra rezolūciju par Eiropas mežu stratēģiju: turpmākā rīcība (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 8. oktobra rezolūciju par Eiropas mežu stratēģiju: turpmākā rīcība (13),

| — | ņemot vērā 2021. gada 20. oktobra rezolūciju par stratēģiju “No lauka līdz galdam” taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 20. oktobra rezolūciju par stratēģiju “No lauka līdz galdam” taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā (14),

| — | ņemot vērā 2021. gada 9. jūnija rezolūciju par ES Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam — atgriezīsim savā dzīvē dabu” (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 9. jūnija rezolūciju par ES Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam — atgriezīsim savā dzīvē dabu” (15),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā” (COM(2020)0381),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 12. novembra paziņojumu “Ārkārtas rīcības plāns par pārtikas apgādi un nodrošinātību ar pārtiku krīzes laikā” (COM(2021)0689), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 12. novembra paziņojumu “Ārkārtas rīcības plāns par pārtikas apgādi un nodrošinātību ar pārtiku krīzes laikā” (COM(2021)0689),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 16. jūlija paziņojumu “Jauna ES Meža stratēģija 2030. gadam” (COM(2021)0572), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 16. jūlija paziņojumu “Jauna ES Meža stratēģija 2030. gadam” (COM(2021)0572),

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 4. februāra paziņojumu par 8. kohēzijas ziņojumu — Kohēzija Eiropā 2050. gada perspektīvā (COM(2022)0034), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 4. februāra paziņojumu par 8. kohēzijas ziņojumu — Kohēzija Eiropā 2050. gada perspektīvā (COM(2022)0034),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 17. jūnija ziņojumu par demogrāfisko pārmaiņu ietekmi (COM(2020)0241), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 17. jūnija ziņojumu par demogrāfisko pārmaiņu ietekmi (COM(2020)0241),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 27. janvāra zaļo grāmatu par novecošanu “Paaudžu solidaritātes un savstarpējās atbildības veicināšana” (COM(2021)0050), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 27. janvāra zaļo grāmatu par novecošanu “Paaudžu solidaritātes un savstarpējās atbildības veicināšana” (COM(2021)0050),

| — | ņemot vērā Korkas 2.0 deklarāciju “Labāka dzīve lauku apvidos”, ko pieņēma 2016. gada septembrī Korkā notikušās Eiropas konferences par lauku attīstību puses, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Korkas 2.0 deklarāciju “Labāka dzīve lauku apvidos”, ko pieņēma 2016. gada septembrī Korkā notikušās Eiropas konferences par lauku attīstību puses,

| — | ņemot vērā Bledas deklarāciju par viedāku ES lauku apvidu nākotni, kas parakstīta Bledā, Slovēnijā, 2018. gada 13. aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Bledas deklarāciju par viedāku ES lauku apvidu nākotni, kas parakstīta Bledā, Slovēnijā, 2018. gada 13. aprīlī,

| — | ņemot vērā ANO Deklarāciju par zemnieku un citu lauku apvidos strādājošo personu tiesībām, ko Cilvēktiesību padome pieņēma 2018. gada 28. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Deklarāciju par zemnieku un citu lauku apvidos strādājošo personu tiesībām, ko Cilvēktiesību padome pieņēma 2018. gada 28. septembrī,

| — | ņemot vērā 2022. gada 3. maija rezolūciju par ES rīcības plānu bioloģiskās lauksaimniecības jomā (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 3. maija rezolūciju par ES rīcības plānu bioloģiskās lauksaimniecības jomā (16),

| — | ņemot vērā ANO Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komitejas Vispārīgo ieteikumu Nr. 34 (2016. gads) par lauku sieviešu tiesībām, kas pieņemts 2016. gada 7. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komitejas Vispārīgo ieteikumu Nr. 34 (2016. gads) par lauku sieviešu tiesībām, kas pieņemts 2016. gada 7. martā,

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāra 20. principu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāra 20. principu,

| — | ņemot vērā Parlamenta Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas pasūtīto pētījumu “The future of the European Farming Model: Socio-economic and territorial implications of the decline in the number of farms and farmers in the EU” (“Eiropas lauksaimniecības modeļa nākotne: lauku saimniecību un lauksaimnieku skaita samazināšanās Eiropas Savienībā sociālekonomiskās un teritoriālās sekas”), ko 2022. gada aprīlī publicēja Struktūrpolitikas un kohēzijas politikas departaments, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas pasūtīto pētījumu “The future of the European Farming Model: Socio-economic and territorial implications of the decline in the number of farms and farmers in the EU” (“Eiropas lauksaimniecības modeļa nākotne: lauku saimniecību un lauksaimnieku skaita samazināšanās Eiropas Savienībā sociālekonomiskās un teritoriālās sekas”), ko 2022. gada aprīlī publicēja Struktūrpolitikas un kohēzijas politikas departaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 25. marta paziņojumu par rīcības plānu, kā attīstīt bioloģisko ražošanu (COM(2021)0141), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 25. marta paziņojumu par rīcības plānu, kā attīstīt bioloģisko ražošanu (COM(2021)0141),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2022. gada 24. marta rezolūciju par nepieciešamību pēc steidzama ES rīcības plāna, ar ko garantēt pārtikas nodrošinājumu ES un ārpus tās, ņemot vērā Krievijas iebrukumu Ukrainā (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2022. gada 24. marta rezolūciju par nepieciešamību pēc steidzama ES rīcības plāna, ar ko garantēt pārtikas nodrošinājumu ES un ārpus tās, ņemot vērā Krievijas iebrukumu Ukrainā (17),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2021. gada 8. aprīļa darba dokumentu “Evaluation of the impact of the CAP on generational renewal, local development and jobs in rural areas” (“Novērtējums par KLP ietekmi uz paaudžu maiņu, vietējo attīstību un darbvietām lauku apvidos”) (SWD(2021)0078), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2021. gada 8. aprīļa darba dokumentu “Evaluation of the impact of the CAP on generational renewal, local development and jobs in rural areas” (“Novērtējums par KLP ietekmi uz paaudžu maiņu, vietējo attīstību un darbvietām lauku apvidos”) (SWD(2021)0078),

| — | ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas 2022. gada 26. janvāra atzinumu “Ilgtermiņa redzējums par ES lauku apvidiem” (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas 2022. gada 26. janvāra atzinumu “Ilgtermiņa redzējums par ES lauku apvidiem” (18),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2022. gada 23. marta atzinumu “Ilgtermiņa redzējums par ES lauku apvidiem” (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2022. gada 23. marta atzinumu “Ilgtermiņa redzējums par ES lauku apvidiem” (19),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A9-0269/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A9-0269/2022),

| A. | tā kā lauku apvidi veido aptuveni 83 % no kopējās ES teritorijas un tajos dzīvo aptuveni 137 miljoni cilvēku (30 % no ES iedzīvotājiem); tā kā ES lauku apvidi ir ļoti svarīgi kā vietas pārtikas ražošanai, mežiem un enerģijas, jo īpaši atjaunīgās enerģijas, ražošanai, kā arī Eiropas zaļā kursa, klimatneitralitātes un ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanai; tā kā lauku apvidi, jo īpaši attāli un mazāk attīstīti lauku reģioni, kalnu apvidi, salas un tālākie reģioni saskaras ar īpašām ilgtermiņa neatrisinātām problēmām un to unikālā attīstības un inovācijas potenciāla nepietiekamu atzīšanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā lauku apvidi veido aptuveni 83 % no kopējās ES teritorijas un tajos dzīvo aptuveni 137 miljoni cilvēku (30 % no ES iedzīvotājiem); tā kā ES lauku apvidi ir ļoti svarīgi kā vietas pārtikas ražošanai, mežiem un enerģijas, jo īpaši atjaunīgās enerģijas, ražošanai, kā arī Eiropas zaļā kursa, klimatneitralitātes un ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanai; tā kā lauku apvidi, jo īpaši attāli un mazāk attīstīti lauku reģioni, kalnu apvidi, salas un tālākie reģioni saskaras ar īpašām ilgtermiņa neatrisinātām problēmām un to unikālā attīstības un inovācijas potenciāla nepietiekamu atzīšanu;

| B. | tā kā iedzīvotāju kopējais īpatsvars lauku apvidos pēdējo desmit gadu laikā ES līmenī ir nedaudz samazinājies un pēdējo 50 gadu laikā ir ievērojami samazinājies novecošanas un aizceļošanas (urbanizācijas) dēļ; tā kā to cilvēku īpatsvars, kuri ir vecāki par 65 gadiem, parasti ir visaugstākais lauku apvidos un ir paredzams, ka nākotnē tas palielināsies; tā kā iedzīvotāju skaits, visticamāk, līdz 2050. gadam saruks četros no pieciem ES lauku reģioniem un attālie lauku apvidi zaudēs vēl vairāk iedzīvotāju; |
| --- | --- |

B.

tā kā iedzīvotāju kopējais īpatsvars lauku apvidos pēdējo desmit gadu laikā ES līmenī ir nedaudz samazinājies un pēdējo 50 gadu laikā ir ievērojami samazinājies novecošanas un aizceļošanas (urbanizācijas) dēļ; tā kā to cilvēku īpatsvars, kuri ir vecāki par 65 gadiem, parasti ir visaugstākais lauku apvidos un ir paredzams, ka nākotnē tas palielināsies; tā kā iedzīvotāju skaits, visticamāk, līdz 2050. gadam saruks četros no pieciem ES lauku reģioniem un attālie lauku apvidi zaudēs vēl vairāk iedzīvotāju;

| C. | tā kā LESD 174. pantā ir noteikts, ka Savienībai jācenšas mazināt atšķirības starp dažādu reģionu attīstības līmeņiem, īpašu uzmanību pievēršot konkrētiem reģioniem, jo īpaši lauku apvidiem; tā kā, lai panāktu ilgtspējīgu attīstību, lauku teritorijām ir jāsaņem pienācīgs finansiālais atbalsts; |
| --- | --- |

C.

tā kā LESD 174. pantā ir noteikts, ka Savienībai jācenšas mazināt atšķirības starp dažādu reģionu attīstības līmeņiem, īpašu uzmanību pievēršot konkrētiem reģioniem, jo īpaši lauku apvidiem; tā kā, lai panāktu ilgtspējīgu attīstību, lauku teritorijām ir jāsaņem pienācīgs finansiālais atbalsts;

| D. | tā kā vidējais nodarbinātības līmenis ES lauku apvidos laikposmā no 2012. līdz 2020. gadam ir attīstījies labvēlīgi, lai gan starp dalībvalstīm pastāv atšķirības un piedāvāto darbvietu kvalitāte ir atšķirīga; tā kā nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto iedzīvotāju īpatsvars lauku apvidos ir lielāks nekā pilsētās; |
| --- | --- |

D.

tā kā vidējais nodarbinātības līmenis ES lauku apvidos laikposmā no 2012. līdz 2020. gadam ir attīstījies labvēlīgi, lai gan starp dalībvalstīm pastāv atšķirības un piedāvāto darbvietu kvalitāte ir atšķirīga; tā kā nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto iedzīvotāju īpatsvars lauku apvidos ir lielāks nekā pilsētās;

| E. | tā kā darba apstākļi ievērojamai daļai darba ņēmēju, kas nodarbināti ES lauksaimniecības nozarē, ir ārkārtīgi sarežģīti un nestabili, kam raksturīgas zemas algas, ilgs darba laiks, nedeklarēts darbs, liels nelaimes gadījumu un slimību skaits un nožēlojami mājokļi; |
| --- | --- |

E.

tā kā darba apstākļi ievērojamai daļai darba ņēmēju, kas nodarbināti ES lauksaimniecības nozarē, ir ārkārtīgi sarežģīti un nestabili, kam raksturīgas zemas algas, ilgs darba laiks, nedeklarēts darbs, liels nelaimes gadījumu un slimību skaits un nožēlojami mājokļi;

| F. | tā kā piekļuve ūdensapgādes pakalpojumiem, sanitārijai, ceļu infrastruktūrai, veselības aprūpei, izglītībai, platjoslas internetam un citiem pamatpakalpojumiem ir būtiska lauku apvidu attīstībai; tā kā mājsaimniecībām dažos lauku apvidos joprojām nav piekļuves pamatpakalpojumiem, jo īpaši ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumiem, lai gan joprojām pastāv atšķirības starp dalībvalstīm (20); tā kā iedzīvotāji ir norādījuši, ka transporta infrastruktūra un savienojumi ir galvenās vajadzības lauku apvidos; |
| --- | --- |

F.

tā kā piekļuve ūdensapgādes pakalpojumiem, sanitārijai, ceļu infrastruktūrai, veselības aprūpei, izglītībai, platjoslas internetam un citiem pamatpakalpojumiem ir būtiska lauku apvidu attīstībai; tā kā mājsaimniecībām dažos lauku apvidos joprojām nav piekļuves pamatpakalpojumiem, jo īpaši ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumiem, lai gan joprojām pastāv atšķirības starp dalībvalstīm (20); tā kā iedzīvotāji ir norādījuši, ka transporta infrastruktūra un savienojumi ir galvenās vajadzības lauku apvidos;

| G. | tā kā īpaši ātrdarbīgi platjoslas pieslēgumi ir pieejami tikai vienam no sešiem lauku iedzīvotājiem; tā kā starp lauku un pilsētu teritorijām pastāv būtiska digitālo pamatprasmju atšķirība, proti, 28 % pieaugušo, kas dzīvo laukos, ir digitālās pamatprasmes vai augstākas par tām, salīdzinot ar 62 % pieaugušo, kuri dzīvo pilsētās (2019. gada dati); tā kā joprojām pastāv būtiskas atšķirības starp dalībvalstīm attiecībā uz interneta pieslēgumu, lai gan dažās dalībvalstīs līdz pat 25 % lauku mājsaimniecību joprojām nav piekļuves internetam (21); |
| --- | --- |

G.

tā kā īpaši ātrdarbīgi platjoslas pieslēgumi ir pieejami tikai vienam no sešiem lauku iedzīvotājiem; tā kā starp lauku un pilsētu teritorijām pastāv būtiska digitālo pamatprasmju atšķirība, proti, 28 % pieaugušo, kas dzīvo laukos, ir digitālās pamatprasmes vai augstākas par tām, salīdzinot ar 62 % pieaugušo, kuri dzīvo pilsētās (2019. gada dati); tā kā joprojām pastāv būtiskas atšķirības starp dalībvalstīm attiecībā uz interneta pieslēgumu, lai gan dažās dalībvalstīs līdz pat 25 % lauku mājsaimniecību joprojām nav piekļuves internetam (21);

| H. | tā kā dzimumu līdztiesība ir viena no ES pamatvērtībām, kas iekļauta Līgumos un Pamattiesību hartā; tā kā lauku apvidos joprojām pastāv ievērojama dzimumu nevienlīdzība, jo sievietēm ir augstāks bezdarba līmenis, nestabilas darbvietas un neoficiāli darba nosacījumi, kā arī tās ir nepietiekami pārstāvētas lēmumu pieņemšanas struktūrās, piemēram, lauksaimniecības kooperatīvos, arodbiedrībās un pašvaldībās; |
| --- | --- |

H.

tā kā dzimumu līdztiesība ir viena no ES pamatvērtībām, kas iekļauta Līgumos un Pamattiesību hartā; tā kā lauku apvidos joprojām pastāv ievērojama dzimumu nevienlīdzība, jo sievietēm ir augstāks bezdarba līmenis, nestabilas darbvietas un neoficiāli darba nosacījumi, kā arī tās ir nepietiekami pārstāvētas lēmumu pieņemšanas struktūrās, piemēram, lauksaimniecības kooperatīvos, arodbiedrībās un pašvaldībās;

| I. | tā kā lauku saimniecību skaits ES-27 laikā no 2003. līdz 2016. gadam samazinājās par 32 % un vislielākais samazinājums ir mazajās saimniecībās ar mazāk nekā pieciem hektāriem (38 %); tā kā 2016. gadā ES bija 10,5 miljoni saimniecību, no kurām lielākā daļa (92 %) bija ģimenes saimniecības; tā kā līdz 2040. gadam ES varētu zaudēt vēl 6,4 miljonus lauku saimniecību, kā rezultātā visā ES atliktu aptuveni 3,9 miljoni lauku saimniecību, kas ir ārkārtējs 62 % samazinājums salīdzinājumā ar 2016. gadu; |
| --- | --- |

I.

tā kā lauku saimniecību skaits ES-27 laikā no 2003. līdz 2016. gadam samazinājās par 32 % un vislielākais samazinājums ir mazajās saimniecībās ar mazāk nekā pieciem hektāriem (38 %); tā kā 2016. gadā ES bija 10,5 miljoni saimniecību, no kurām lielākā daļa (92 %) bija ģimenes saimniecības; tā kā līdz 2040. gadam ES varētu zaudēt vēl 6,4 miljonus lauku saimniecību, kā rezultātā visā ES atliktu aptuveni 3,9 miljoni lauku saimniecību, kas ir ārkārtējs 62 % samazinājums salīdzinājumā ar 2016. gadu;

| J. | tā kā 2016. gadā uz katru lauksaimnieku, kas ir jaunāks par 35 gadiem, bija vairāk nekā seši lauksaimnieki, kas vecāki par 65 gadiem (22), kas nozīmē, ka ES lauksaimnieku novecošana ir viena no lielākajām problēmām, ar ko saskaras lauku apvidi; tā kā gados jaunu lauksaimnieču īpatsvars ir īpaši zems; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2016. gadā uz katru lauksaimnieku, kas ir jaunāks par 35 gadiem, bija vairāk nekā seši lauksaimnieki, kas vecāki par 65 gadiem (22), kas nozīmē, ka ES lauksaimnieku novecošana ir viena no lielākajām problēmām, ar ko saskaras lauku apvidi; tā kā gados jaunu lauksaimnieču īpatsvars ir īpaši zems;

| K. | tā kā ES lopkopības saimniecībās ir nodarbināti aptuveni 4 miljoni cilvēku un tās ir galvenās labuma guvējas no kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) otrā pīlāra atbalsta lauku saimniecībām mazāk attīstītos apgabalos, kas veido 50 % no izmantotās lauksaimniecības zemes platības ES; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES lopkopības saimniecībās ir nodarbināti aptuveni 4 miljoni cilvēku un tās ir galvenās labuma guvējas no kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) otrā pīlāra atbalsta lauku saimniecībām mazāk attīstītos apgabalos, kas veido 50 % no izmantotās lauksaimniecības zemes platības ES;

| L. | tā kā ir pierādījies, ka Eiropas Lauku attīstības tīkla tematiskās grupas ir efektīvs instruments publiskā un privātā sektora teritoriālajām partnerībām; tā kā šīm grupām turklāt ir izdevies izveidot vienotu forumu, kurā risināt jautājumus, kas saistīti ar teritoriālo revitalizāciju, inovāciju, augšupēju un integrētu pieeju lauksaimniecībā un lauku attīstībā, decentralizētu pārvaldību, tīklu integrāciju un sadarbību; |
| --- | --- |

L.

tā kā ir pierādījies, ka Eiropas Lauku attīstības tīkla tematiskās grupas ir efektīvs instruments publiskā un privātā sektora teritoriālajām partnerībām; tā kā šīm grupām turklāt ir izdevies izveidot vienotu forumu, kurā risināt jautājumus, kas saistīti ar teritoriālo revitalizāciju, inovāciju, augšupēju un integrētu pieeju lauksaimniecībā un lauku attīstībā, decentralizētu pārvaldību, tīklu integrāciju un sadarbību;

| M. | tā kā viens no KLP mērķiem pašreizējā plānošanas periodā ir veicināt nodarbinātību, izaugsmi, dzimumu līdztiesību, tostarp sieviešu līdzdalību lauksaimniecībā, sociālo iekļaušanu un vietējo attīstību lauku apvidos; |
| --- | --- |

M.

tā kā viens no KLP mērķiem pašreizējā plānošanas periodā ir veicināt nodarbinātību, izaugsmi, dzimumu līdztiesību, tostarp sieviešu līdzdalību lauksaimniecībā, sociālo iekļaušanu un vietējo attīstību lauku apvidos;

| N. | tā kā ir paustas bažas par kalnrūpniecības darbību negatīvo ietekmi uz ūdeni, aizsargājamām teritorijām un vidi, kā arī par ekoloģisko kaitējumu, ko tā var radīt apkārtējai videi un citiem iztikas avotiem, iespējams, ietekmējot cilvēku ienākumus, veselību un dzīves kvalitāti (23), |
| --- | --- |

N.

tā kā ir paustas bažas par kalnrūpniecības darbību negatīvo ietekmi uz ūdeni, aizsargājamām teritorijām un vidi, kā arī par ekoloģisko kaitējumu, ko tā var radīt apkārtējai videi un citiem iztikas avotiem, iespējams, ietekmējot cilvēku ienākumus, veselību un dzīves kvalitāti (23),

Problēmas un iespējas spēcīgākiem, noturīgiem un iekļaujošiem lauku apvidiem

| 1. | uzsver lauku apvidu vēsturisko, ģeogrāfisko, ekonomisko un sociālo daudzveidību visā ES; atgādina, ka lauku apvidi, kas atrodas tuvu urbānajiem centriem, piekrastes teritorijas, pārrobežu teritorijas vai kalnu apvidi, tālākie reģioni un mazapdzīvoti apgabali saskaras ar dažādām problēmām, kuru risināšanai ir vajadzīgi īpaši pielāgoti un specifiski risinājumi sadarbībā ar vietējām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka ES līmeņa rīcībpolitika un darbības apvienojumā ar valsts, reģionālo un vietējo rīcībpolitiku un darbībām, izmantojot konkrētai vietai pielāgotu pieeju, ir būtiski, lai nodrošinātu Eiropas lauku iedzīvotāju labklājību un labjutību, kā arī risinātu problēmas, ar kurām viņi saskaras, proti, iedzīvotāju skaita samazināšanos un novecošanu, lielāku nabadzības un sociālās atstumtības risku un mazākas iespējas atrast kvalitatīvu darbu; atgādina, ka lauku apvidu IKP uz vienu iedzīvotāju ir ievērojami zemāks par ES vidējo rādītāju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | turklāt uzsver, ka lauku apvidiem trūkst piekļuves augstas kvalitātes vispārējas nozīmes pakalpojumiem, piemēram, ūdensapgādei, sanitārijai, ceļu tīklam, veselības aprūpei, bērnu aprūpei un kvalitatīvai izglītībai un apmācībai, un ka tie ir slikti savienoti, ar ierobežotām transporta iespējām un ātrdarbīga platjoslas pieslēguma trūkumu, kā arī citiem pamatpakalpojumiem, piemēram, pasta un banku pakalpojumiem, papildus nepietiekamai mājokļu kvalitātei un pieejamībai, klimata un vides problēmu radītajam spiedienam, dzimumu līdztiesības trūkumam un ierobežotajām iespējām attiecībā uz inovāciju un piekļuvi tehnoloģiju attīstībai; norāda, ka nošķirtība rada ievērojamas grūtības lauku apvidos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka demogrāfiskā lejupslīde un novecošana skars visus reģionus, bet jo īpaši lauku apvidus, jo notiks iedzīvotāju pāreja uz urbānām teritorijām un jauniešu aizplūšana, kas negatīvi ietekmēs lauku apvidu izaugsmes potenciālu, dzīves kvalitāti, prasmju pilnveidi un piekļuvi pakalpojumiem; norāda, ka publiskā politika nav spējusi apvērst iedzīvotāju skaita samazināšanās tendenci lauku apvidos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka lauku apvidiem var būt centrālā loma sociālo, ekonomisko un vides problēmu risināšanā, nodrošinot ekosistēmu pakalpojumus, lai mazinātu klimata pārmaiņas un vides pasliktināšanos, nodrošinot ilgtspējīgu un pietiekamu pārtikas, tostarp bioloģiskās pārtikas, ražošanu, saglabājot materiālo un nemateriālo lauku mantojumu, veicinot dabas aizsardzību un biodaudzveidību un nodrošinot unikālas kultūras ainavas brīvā laika pavadīšanai un atpūtai, kā arī attīstot aprites ekonomiku un veicinot taisnīgu, zaļu un digitālu pārkārtošanos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | šajā sakarā uzsver sinerģiju starp lauku kopienām, vides aizsardzību, nodrošinātību ar pārtiku un izpratni par dzīvnieku labturību; uzsver nepieciešamību pienācīgi atbalstīt lauksaimniekus un kompensēt viņiem sabiedrisko labumu un ekosistēmu pakalpojumu sniegšanu, veicinot lauku apvidu ekonomisko dzīvotspēju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vērš uzmanību uz pieaugošo neapmierinātību to lauku iedzīvotāju vidū, kuri uzskata, ka viņu vajadzības netiek pietiekami ņemtas vērā politiskajos lēmumos un kuri jūtas nepietiekami pārstāvēti, kas veicina distancēšanos no pilsoniskās un politiskās dzīves, kurai līdz ar to ir pienācīgi jāpievēršas, jo tā varētu novest pie dažādu veidu bezspēcības sajūtas politikā; uzstāj, ka arvien izteiktākā plaisa starp laukiem un pilsētām, ģeogrāfiskā nošķirtība un pamatpakalpojumu trūkums summējas un palielina šo neapmierinātību; uzskata, ka jauniešu iesaistīšana vietējās kopienas dzīvē var palīdzēt palēnināt jauniešu aiziešanu no lauku apvidiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pieņem zināšanai to, ka ES iedzīvotāji joprojām lielā mērā uzticas reģionālajām un vietējām pašvaldībām, kā liecina Eirobarometra aptaujas, un uzsver, ka ir svarīgi, lai šie pārvaldes līmeņi iesaistītos atbalsta Eiropas projektam lauku apvidos atjaunošanā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka lauku apvidi ir īpaši neaizsargāti pret tādu krīžu sekām kā Covid-19 pandēmija, karš Ukrainā un klimata pārmaiņas, taču tie arī spēj piedāvāt jaunas iespējas un risinājumus reaģēšanā uz šādām krīzēm, un tiem ir būtiska nozīme pārtikas nodrošinājuma, pašnodrošinātības ar pārtiku un neatkarības no fosilā kurināmā vai enerģijas importa panākšanā, ja ir pienācīga atbalsta sistēma; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka Covid-19 pandēmija ir novedusi pie jauniem dzīves, darba un mijiedarbības ieradumiem, tostarp tāldarba, kas rada jaunas iespējas ar daudzām pozitīvām papildu sekām lauku apvidu atjaunošanai; norāda, ka iedzīvotāji ir sapratuši, ka lauku apvidi var piedāvāt risinājumus šai krīzei; |
| --- | --- |

10.

Ilgtermiņa redzējums par ES lauku apvidiem

| 11. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par ilgtermiņa redzējumu par ES lauku apvidiem; piekrīt tā vispārējiem mērķiem un uzskata to par vienu no vislabākām iespējām koordinētām un intensīvākām darbībām pie lauku apvidu tagadējās un nākotnes situācijas, pievēršoties jaunām iespējām sociālai, ekonomiskai un vides atjaunošanai; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, lai ES fondi un rīcībpolitikas cits citu papildinātu lauku apvidu atbalstam un lai vietējām ieinteresētajām personām būtu pieejama informācija; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka lauku apvidu attīstībai arī turpmāk jābūt ES darba kārtības prioritātei, un aicina nākamās Eiropas Savienības Padomes prezidentvalstis pilnībā nodoties šā mērķa sasniegšanai un savos secinājumos paust nepieciešamību rīkoties lauku teritoriju labā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pieņem zināšanai priekšlikumu par lauku rīcības plānu, kas būtu jāpārveido par dinamisku instrumentu turpmākai rīcībai ar konkrētiem rezultātiem, atbalstot integrētas stratēģijas ilgtspējīgai attīstībai saskaņā ar partnerības principu; aicina Komisiju un dalībvalstis piešķirt visaugstāko prioritāti tā īstenošanai, nosakot skaidrus, kvantitatīvus un saistošus sasniedzamos mērķrādītājus, lai panāktu, ka tā efektīvai īstenošanai tiek piešķirti nepieciešamie resursi, un līdz 2040. gadam sasniegtu mērķi — spēcīgākus, savienotākus, noturīgākus un pārtikušākus lauku apvidus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | piekrīt, ka ir vajadzīga vienota ES mēroga funkcionāla lauku apvidu definīcija, iekļaujot atšķirību starp lauku un piepilsētu teritorijām un atzīstot šo teritoriju sarežģītību, daudzveidību un specifiku; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mudina Komisiju sadarbībā ar valstu, reģionālajām un vietējām ieinteresētajām personām ātri izstrādāt un ieviest praksē šādu definīciju; uzskata, ka šo definīciju varētu izmantot, lai salīdzinātu Eiropas lauku apvidu attīstību un sniegtu informāciju mērķtiecīgākai rīcībpolitiku un pasākumu īstenošanai šajās teritorijās; aicina Komisiju izstrādāt kopīgu metodiku, vienlaikus paredzot pietiekamu elastību, lai ņemtu vērā dalībvalstu īpašās iezīmes un vajadzības; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atbalsta lauku pakta izstrādi, uzsverot vietējo, reģionālo un valsts ieinteresēto personu, tostarp pilsoniskās sabiedrības, iekļaujošas iesaistes nozīmi iniciatīvas sekmīgā iznākumā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzskata, ka lauku paktam vajadzīgi konkrēti mērķi, rezultāti, daudzlīmeņu pārvaldības un uzraudzības sistēmas kopā ar skaidriem institucionāliem pienākumiem; uzskata, ka lauku paktam būtu jākalpo par platformu labas prakses apmaiņai starp lauku apvidiem un tās atbalstam pieejamo instrumentu izmantošanā, veicinot ES intervences pasākumu sinerģiju, papildināmību un saskaņotību un veicinot ES stratēģisko autonomiju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atzinīgi vērtē paziņojumu par Lauku novērotavas izveidošanu, lai uzlabotu datu vākšanu un analīzi par lauku apvidiem; uzskata, ka tas ir derīgs instruments, kas palīdz informēt par labākām publiskajām rīcībpolitikām un tās izstrādāt un uzraudzīt, kā arī uzraudzīt progresu ilgtermiņa redzējuma un turpmāko ES rīcībpolitiku un lauku stratēģiju, tostarp ES lauku rīcības plāna, īstenošanā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzskata, ka Lauku novērotavai vajadzētu sniegt iespēju apzināt datu nepilnības un uzlabot datubāzes, jo īpaši attiecībā uz datiem, kas sadalīti pa dzimumiem, veicināt detalizētāku statistikas pieeju un izstrādāt rādītājus atbilstošā ģeogrāfiskā līmenī, lai atspoguļotu iedzīvotāju vajadzības; uzsver, ka ir vajadzīgs pietiekams finansējums un resursi, pārredzamība un skaidrs ceļvedis ar termiņiem un mērķiem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka ir svarīgi ieviest lauku aspektu nostiprināšanas mehānismu ES iniciatīvām, lai novērtētu ES rīcībpolitiku saskaņotību un papildināmību un to iespējamo ietekmi uz lauku apvidiem; mudina dalībvalstis veicināt efektīvu mehānismu izstrādi un īstenošanu attiecībā uz lauku aspektu nostiprināšanu valsts līmenī, novērtējot ierosināto tiesību aktu ietekmi lauku apvidos, lai panāktu to atbilsmi paredzētajam mērķim, un aicina Komisiju šajā sakarā tām palīdzēt; uzskata, ka lauku aspektu nostiprināšanas mehānismam vajadzētu būt obligātam, un uzsver, ka ir svarīgi iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības lauku aspektu nostiprināšanas mehānismu noteikšanā un īstenošanā, kā arī to pārvaldībā gan Eiropas, gan valstu līmenī; |
| --- | --- |

20.

Virzība uz lauku apvidu nākotni 2040. gadā

| 21. | uzstāj, ka lauku iedzīvotājiem tāpat kā jebkuram citam iedzīvotājam ir jāgūst labums no taisnīgiem nosacījumiem savu profesionālo, sociālo un personīgo mērķu sasniegšanai, īpašu uzmanību pievēršot neaizsargātākām grupām, un uzstāj, ka ir jāpiemēro Eiropas sociālo tiesību pīlārs; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka lauku kopienām ir jānodrošina vienlīdzīga piekļuve vispārējas nozīmes pakalpojumiem, lai nodrošinātu iekļaujošus un vienlīdzīgus dzīves un labjutības apstākļus, jo īpaši veselības aprūpes pakalpojumiem, izglītībai, apmācībai, kuras mērķis ir prasmju pilnveide, pārkvalifikācija vai mūžizglītība, sociālajai aprūpei, bērnu un vecāka gadagājuma cilvēku aprūpei, savienotībai un mobilitātei un mājokļiem, kā arī pasta un banku pakalpojumiem, socializēšanās vietām un kultūras pasākumiem un infrastruktūrai; |
| --- | --- |

22.

| 23. | šajā sakarā uzsver publisko investīciju un publisko partnerību nozīmi, kā arī pārrobežu un lauku un pilsētu sadarbības uzlabošanu; norāda uz decentralizētu un daudzfunkcionālu pakalpojumu centru un pielāgotu pārprofilētu renovētu ēku potenciālu, kā arī uz inovatīvām pieejām pakalpojumu sniegšanā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzskata, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš neaizsargātām grupām, kas dzīvo lauku apvidos, piemēram, cilvēkiem ar invaliditāti, vecāka gadagājuma cilvēkiem un migrantiem, jo īpaši sezonas darbiniekiem, nodrošinot, ka tiek ņemtas vērā viņu īpašās vajadzības, vienlaikus veicinot sociālo iekļaušanu; aicina Komisiju turpināt saskaņot dalībvalstu praksi attiecībā uz personu ar invaliditāti iekļaušanu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka prioritātei vajadzētu būt mērķtiecīgiem pasākumiem, ar kuriem atbalsta jauniešus un veicina efektīvu paaudžu maiņu, lai mudinātu jauniešus palikt uz pastāvīgu dzīvi lauku apvidos un vērstos pret demogrāfisko lejupslīdi; uzsver, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš galveno problēmu pārvarēšanai un pastāvošo šķēršļu novēršanai, piemēram, uzlabojot augstākās izglītības pieejamību un zināšanu nodošanu, nodarbinātības iespējas, uzņēmējdarbības prasmju apguvi un piekļuvi zemei un kapitālam; uzsver, ka ir vajadzīgas kvalitatīvas lauksaimniecības izglītības sistēmas jauno profesionāļu apmācībai; šajā sakarā uzsver jauno lauksaimnieku svarīgo lomu ES lauksaimniecības modernizācijā un vairāk iespēju radīšanā lauku apvidos; uzsver, ka ir jāatbalsta to sekmīga integrācija, jo īpaši atvieglojot lauksaimniecības zemes pirkšanu un nomu, šajā sakarā norādot uz lauku saimniecību inkubatoru potenciālu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt un stiprināt pasākumus saskaņā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāru, lai uzlabotu lauku apvidu darba ņēmēju tiesības, darba apstākļus, drošumu, veselību un sociālo aizsardzību, tostarp sezonas un migrējošo darba ņēmēju dzīves un darba apstākļus, vienlaikus nodrošinot saskaņotību starp rīcībpolitikām, kas skar šo jautājumu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka Eiropas zaļais kurss, tostarp stratēģija “No lauka līdz galdam” un digitālā pārveide, var pavērt jaunas iespējas lauku apvidos, jaunu dinamiku noturīgākai nākotnei un ilgtspējīgu darbvietu iespējas; norāda, ka ir jānodrošina taisnīga un iekļaujoša pārkārtošanās, veicinot lauku ekonomisko dzīvotspēju un teritoriālo un sociālo kohēziju, un jānodrošina pienācīgs atbalsts un resursi problēmu risināšanai šajā jomā, jo īpaši pašreizējās krīzes apstākļos; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver lauksaimniecības, agropārtikas nozares un ilgtspējīgas mežsaimniecības centrālo lomu lauku apvidos darbvietu un augstas kvalitātes daudzveidīgas pārtikas un ilgtspējīgi ražotas biomasas nodrošināšanā; uzstāj, ka sociāli, vidiski un ekonomiski ilgtspējīgai lauksaimniecībai, tostarp agroekoloģijai un bioloģiskajai lauksaimniecībai, kas lauksaimniekiem nodrošina taisnīgus ienākumus, ir izšķiroša nozīme šo teritoriju dzīvotspējas nodrošināšanā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vērš uzmanību uz mazo un vidējo lauku saimniecību un ģimenes saimniecību svarīgo lomu lauku iedzīvotāju uzturēšanā un zemes apsaimniekošanas un ainavu saglabāšanā un uzskata, ka tām būtu jāsaņem atbalsts, lai nodrošinātu pienācīgus dzīves apstākļus un bremzētu lauku saimniecību skaita samazināšanos; uzsver, ka lauksaimniekiem attālos un lauku apvidos, jo īpaši mazajiem lauksaimniekiem, joprojām nav pietiekamas piekļuves tehnoloģijām; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atzīst, ka ir svarīgi atbalstīt sadarbības iniciatīvas lauksaimniecībā un sociālajā ekonomikā kā lauku attīstības instrumentu; vērš uzmanību uz agropārtikas kooperatīvu nozīmi lauku apvidu vides, ekonomiskajā un sociālajā ilgtspējā, produktu pievienotās vērtības radīšanā, darbvietu radīšanā un vietējās ekonomikas dažādošanā; mudina Komisiju un dalībvalstis stimulēt un veicināt kooperatīvus lauku apvidos; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka ir svarīgi veicināt ES kvalitātes shēmas, jo īpaši pievēršoties ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kā līdzeklim, kas uzlabo kvalitāti un ekonomiskās vērtības taisnīgu sadalījumu pārtikas ķēdēs un galu galā notur lauku iedzīvotājus ES teritorijā; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka negodīga tirdzniecības prakse joprojām ir nopietna problēma lauksaimniecības nozarē, un uzsver, ka ir vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai nodrošinātu vērtības labāku sadali visā ķēdē; atgādina, ka īsām piegādes ķēdēm ir potenciāls tuvināt patērētājus un ražotājus, nodrošinot labāku atlīdzību lauksaimniekiem un samazinot siltumnīcefekta gāzu emisijas pārtikas ražošanas ciklā; uzsver, ka būtu jāņem vērā brīvās tirdzniecības nolīgumu ietekme lauku apvidos; |
| --- | --- |

32.

| 33. | norāda, ka ir vajadzīgs taisnīgs tiešo maksājumu sadalījums, lai nodrošinātu reģionu un lauku apvidu līdzsvarotu attīstību; uzsver, cik svarīgi ir KLP maksājumi apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi, lai šajos apgabalos saglabātu ilgtspējīgas darbības; aicina dalībvalstis veicināt spēcīgus teritoriālos KLP lauku attīstības tīklus, lai koordinētu visas lauku attīstībā ieinteresētās personas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | norāda, ka ekstensīva lopkopība ilggadīgos zālājos vai meža ganībās, kas bieži vien ietver ganības ar augstu vides vērtību un apdraudētām lauksaimniecības sugām un šķirnēm, jo īpaši attālos kalnu apgabalos, ir Eiropas lauku apvidu galvenās iezīmes, kas ir jāatbalsta un jāveicina; |
| --- | --- |

34.

| 35. | norāda, ka ilgtspējīgai lauksaimniecībai ir svarīgi nodrošināt piekļuvi īpaši pielāgotām investīcijām, pētniecībai un inovācijai; ņem vērā Eiropas inovācijas partnerības lauksaimniecības ražīguma un ilgtspējas jomā panākumus un prasa turpināt un paplašināt šo inovatīvo un augšupējo pieeju, lai nodrošinātu pielāgotus risinājumus, ko izstrādājušas vietējās ieinteresētās personas, kā arī citas daudzpusīgas lauku inovācijas partnerības un inovācijas centrus; uzskata, ka inovācijai jābūt saderīgai ar tradicionālo praksi un zināšanām, jo īpaši tām, kas pielāgotas katras jomas īpatnībām; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atgādina, ka lielie plēsēji, jo īpaši vilki, var ietekmēt lauksaimniecības dzīvotspēju, sevišķi dažās ekstensīvi apsaimniekotās lauksaimniecības zemēs, kas bagātas ar biodaudzveidību; norāda, ka tas uzsver nepieciešamību nodrošināt līdzsvarotu līdzāspastāvēšanu starp cilvēkiem un šiem dzīvniekiem lauku apvidos; šajā sakarā aicina Komisiju un dalībvalstis veikt konkrētus pasākumus, lai nodrošinātu šo līdzāspastāvēšanu, neapdraudot lauku apvidu ilgtspējīgu attīstību un dinamismu, un jo īpaši aizsargāt tradicionālo lauksaimniecības praksi, piemēram, ganību lopkopību; atgādina par Komisijas pienākumu novērtēt progresu saglabāšanās stāvokļa sasniegšanā un vajadzības gadījumā grozīt sugu aizsardzības statusu, ja tiek sasniegts vēlamais saglabāšanās stāvoklis; mudina Komisiju veicināt diskusijas ar lauku ekonomikas dalībniekiem par lielajiem plēsējiem, sniegt informāciju par finansēšanas iespējām preventīviem pasākumiem pret uzbrukumiem mājlopiem un veicināt koordinētu pieeju visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka lauku ekonomikas dažādošanai un inovācijai ar vairāk uz teritoriju balstītu pieeju, kas ņem vērā vietējo potenciālu un īpašības, ir izšķiroša nozīme, lai izmantotu digitālās un zaļās pārkārtošanās sniegtās iespējas; aicina dalībvalstis veikt pasākumus, kas atbalstītu taisnīgu pārkārtošanos un lauku ekonomikas diversifikāciju, kā arī atbalstīt kvalitatīvu darbvietu radīšanu lauku apvidos; uzsver bioapgabalu, ekoreģionu, oglekļsaistīgas lauksaimniecības un ekotūrisma potenciālu lauku ekonomikas dažādošanā; atgādina, ka ilgtspējīga lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība arī var piedāvāt uzņēmējdarbības dažādošanas iespējas lauku apvidos; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atzīst, ka tūrisms var būt svarīgs ienākumu avots lauku kopienām, uzsverot dažādu ilgtspējīga tūrisma modeļu potenciālu; norāda, ka atpūtas zveja un makšķerēšanas tūrisms bieži vien netiek pietiekami izmantots, lai piesaistītu tūristus visa gada garumā; prasa censties stiprināt lauku tūrisma, piemēram, vīna tūrisma, vietu lauku ekonomikas dažādošanas stratēģijās ciešā saistībā ar lauksaimniecības un pārtikas nozarēm; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atzīst, ka sociālajā, ekonomiskajā, kultūras un biodaudzveidības saglabāšanas ziņā lauku apvidu veiksmīgas nākotnes nodrošināšanā liela nozīme ir ilgtspējīgai medību pārvaldībai; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina Komisiju un dalībvalstis steidzami izstrādāt un īstenot pasākumus dzimumu nevienlīdzības novēršanai, jo īpaši darba samaksas un pensiju jomā; uzsver, ka dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana būtu jāpiemēro visos politikas veidošanas līmeņos, nodrošinot ES dzimumu līdztiesības stratēģijas 2020.–2025. gadam īstenošanu, jo īpaši lauku apvidos; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pauž nožēlu par to, ka lauku sieviešu darbs joprojām netiek pienācīgi atzīts, jo īpaši lauksaimniecībā; norāda, ka sievietes lauku apvidos vairāk skar slēptais bezdarbs un līdzdalība neoficiālajā ekonomikā, kas veicina jaunu sieviešu biežāku izceļošanu; uzsver, ka ir vajadzīgi mērķtiecīgi pasākumi, lai pārvarētu viņu īpašās problēmas darba tirgū un uzlabotu viņu piekļuvi pienācīgiem pakalpojumiem, tostarp plaša tvēruma veselības aprūpei, īpašu uzmanību pievēršot visneaizsargātāko grupu iekļaušanai; atkārtoti uzsver, cik svarīgs ir pozitīvs darba un privātās dzīves līdzsvars, šajā sakarā atzinīgi vērtējot gaidāmo Eiropas aprūpes stratēģiju; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzstāj, ka ir jāuzlabo sieviešu līdzdalība lēmumu pieņemšanā un politiskā līdzdalība lauku apvidos; aicina dalībvalstis veicināt dzimumu līdztiesību un vienlīdzīgu līdzdalību visās lauku organizācijās, apvienībās un publiskās iestādēs, augstākos amatos, uzņēmumu īpašumtiesībās un piekļuvē kvalitatīvām darbvietām; uzsver, ka ir vajadzīga mērķtiecīga apmācība un prasmju pilnveidošana, kā arī labvēlīga vide, atvieglota piekļuve finanšu resursiem un sieviešu uzņēmējdarbības veicināšana lauku apvidos; |
| --- | --- |

42.

| 43. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt sieviešu iekļaušanu lauksaimniecībā, jo īpaši izpētot iespēju atbalstīt Eiropas lauku saimniecību kopīpašumu; prasa pilnībā atzīt sieviešu darbu lauksaimniecībā, jo īpaši lauksaimniecībā līdzstrādājošo laulāto un partneru darbu, piešķirot juridisku atzīšanu un pilnīgu piekļuvi sociālā nodrošinājuma tiesībām; uzsver lauku apvidu sieviešu lomu virzībā uz ilgtspējīgu lauksaimniecību un zaļo pārkārtošanos; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver lauku apvidu centrālo lomu pārejā uz oglekļneitrālu un aprites ekonomiku, tostarp ilgtspējīgu bioekonomiku un mežsaimniecību; aicina Komisiju un dalībvalstis ļaut vietējiem dalībniekiem īstenot iniciatīvas, piemēram, lauku energokopienu izveidi, veicinot atjaunīgo energoresursu pieņemšanu vietējā līmenī; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver, ka iniciatīvām lauku apvidos, piemēram, atjaunīgās enerģijas infrastruktūras attīstībai, ir efektīvi jāveicina šo teritoriju ekonomiskā, sociālā un vides dzīvotspēja un jāņem vērā nepieciešamība pēc atbalsta vietējā sabiedrībā; uzstāj, ka pārtikas ražošanas mērķiem un ekoloģiski vērtīgu teritoriju, piemēram, Natura 2000, aizsardzībai vajadzētu būt prioritātei; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt atbalstīt lauku apvidus ilgtspējīgas atjaunīgās enerģijas ražošanas paplašināšanā, tostarp likvidējot šķēršļus, decentralizējot ražošanas un uzglabāšanas sistēmas, stiprinot energotīklus un apmācot kvalificētus speciālistus, kā arī veicināt atjaunīgo energoresursu izmantošanu kā veidu, kādā dot ieguldījumu enerģētiskajā autonomijā, ienākumu dažādošanā un cīņā pret enerģētisko nabadzību un klimata pārmaiņām; norāda, ka ir svarīgi palielināt lauku saimniecību apritīgumu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | norāda uz mikroģenerācijas nozīmi lauku saimniecībās; uzsver, ka tādēļ, ka lauksaimnieki saņem publiskās dotācijas, tostarp KLP ietvaros, tie nedrīkst nonākt nelabvēlīgākā situācijā, kad tie piegādā elektroenerģiju tīklam; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzsver, ka lauku apvidos ir lielāks sociālās atstumtības un enerģētiskās nabadzības risks, ko rada lielāki veicamie attālumi un pārvietošanās ierobežojumi daudzos lauku reģionos; turklāt uzsver, ka šie riski ir saistīti gan ar infrastruktūru, gan pakalpojumiem; norāda, ka ir vajadzīgi pieejami, publiski, zaļi un inovatīvi lauku mobilitātes risinājumi un investīcijas, lai panāktu taisnīgu izaugsmi un teritoriālo kohēziju saskaņā ar ilgtspējīgu enerģētikas pārkārtošanu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | prasa īstenot iekļaujošu infrastruktūras plānošanu, kas neatstāj novārtā nevienu reģionu, proti, pastiprinot publiskās investīcijas un ātri izmantojot ES un valstu fondus, kas veicina savienotību lauku apvidos, atbalstot un attīstot integrētas un intermodālas transporta sistēmas un prioritizējot izolētas un atvienotas teritorijas Eiropas transporta tīklā; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver, ka digitālā pārkārtošanās rada jaunas iespējas lauku apvidiem, kas ir pieejamas tikai tad, ja ir pienācīgs, stabils, ātrdarbīgs un pieejams platjoslas pārklājums, kura izvēršana visos lauku reģionos vēl nav pabeigta; uzsver, ka digitālā attīstība palielina lauku apvidu pievilcību, samazina ar nošķirtību saistītās problēmas, uzlabo piekļuvi pakalpojumiem un veicina lauksaimniecības digitalizāciju; prasa vietējā līmenī izveidot ātrdarbīgus digitālos centrus, kas būtu pielāgoti attālinātam darbam; |
| --- | --- |

50.

| 51. | brīdina par risku, ka 5G pārklājuma trūkuma dēļ varētu palielināties digitālā plaisa lauku apvidos, un aicina dalībvalstis mobilizēt visus pieejamos instrumentus, lai uzlabotu 5G tīklu pilnīgu izvēršanu un novērstu administratīvos šķēršļus, jo īpaši izmantojot ES kohēzijas politikas fondu un dalībvalstu Atveseļošanas un noturības mehānisma plānu atbalstu, kā arī privātās investīcijas; uzsver, ka laikus jāpārskata attiecīgās valsts atbalsta vadlīnijas attiecībā uz lauku apvidiem, kuros tirgus nestrādā; |
| --- | --- |

51.

| 52. | vērš uzmanību uz to, ka digitālo prasmju salīdzinošais trūkums lauku apvidos var liegt lauku kopienām izmantot digitalizācijas sniegtās iespējas un kavē mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) attīstību; |
| --- | --- |

52.

| 53. | prasa ES, valstu, reģionālā un vietējā līmenī veikt pasākumus, kas nodrošinātu digitālo iekļaušanu, jo īpaši saistībā ar sabiedrības novecošanu, un veicinātu pielāgotas digitālās prasmes, vienlaikus atbalstot inovācijai labvēlīgu vidi un īpaši pielāgotu digitālo risinājumu izstrādi; norāda uz digitālo rīku potenciālu ilgtspējīgai lauksaimniecībai un viedajai lauksaimniecībai, vietēju un īsu piegādes ķēžu attīstībai un lauksaimniecības nozares pievilcības palielināšanai gados jauniem lauksaimniekiem; |
| --- | --- |

53.

| 54. | domā, ka viedie ciemati būtu jāuzskata par ES lauku rīcības plāna vienu no vadošajiem projektiem, lai labāk veicinātu tā attīstību pēc 2020. gada; šajā sakarā uzsver līdzsvarotas publiskā un privātā sektora partnerības nozīmi; norāda uz viedo pilsētu tehnoloģiju potenciālu, kas būtu pienācīgi jāfinansē, un uzskata, ka viedo pilsētu tirgus (24) digitālā platforma varētu kalpot par modeli viedo ciematu ekosistēmas turpmākai attīstībai; uzsver, ka LEADER lauku ekonomikas un attīstības metode un sabiedrības virzītas vietējās attīstības (SVVA) finansēšanas instrumenti būtu jāizmanto arī viedo ciematu turpmākai attīstībai; |
| --- | --- |

54.

| 55. | norāda, ka lauku kopienas joprojām saskaras ar problēmām, kas saistītas ar piekļuvi pamatpakalpojumiem un ekonomiskajām iespējām, un saskaras ar zināmu nesaskaņotību attiecībā uz plānošanu nevienlīdzības starp laukiem un pilsētām novēršanas jomā; uzsver, ka investīcijām vides aizsardzībā, lauku infrastruktūrā un lauku veselības aprūpē un izglītībā ir izšķiroša nozīme ilgtspējīgā lauku attīstībā; aicina Komisiju un dalībvalstis noteikt minimālos labklājības kritērijus, kas būtu jānodrošina attiecībā uz konkrētu teritoriju iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

55.

Pirmie soļi, lai definētu redzējumu un stratēģiju lauku apvidiem

| 56. | pauž nožēlu par Komisijas paziņojuma novēloto publicēšanu, kas liedza to pilnībā integrēt leģislatīvajos instrumentos un pašreizējā plānošanas satvara sagatavošanā; aicina Komisiju nodrošināt, ka visas dalībvalstis pienācīgi pievēršas integrētai un Savienības vadītai lauku teritoriālajai dimensijai, un novērtēt tās īstenošanu un ietekmi kopējās lauksaimniecības politikas stratēģiskajos plānos, kohēzijas politikas programmās, Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fonda programmās un atveseļošanas un noturības plānos; |
| --- | --- |

56.

| 57. | mudina dalībvalstis pašreizējo daudzgadu finanšu shēmas programmu īstenošanas laikā risināt lauku teritoriju un to kopienu specifiskās problēmas, nodrošinot un veicinot piekļuvi investīcijām, kas vajadzīgas sociālajai iekļaušanai, ekonomiskajam un vidiskajam sniegumam un darbvietu radīšanai, lai veicinātu konkurētspēju, iespējotu taisnīgu digitālo un zaļo pārkārtošanos un palielinātu dzīves lauku apvidos pievilcību un kvalitāti; aicina Komisiju uzraudzīt ES programmu rādītājus un novērtēt to atbilstību ES lauku apvidu ilgtermiņa redzējuma mērķiem; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atzinīgi vērtē REPowerEU plānu, kam var būt būtiska nozīme atkarības no jo īpaši Krievijas izcelsmes fosilā kurināmā samazināšanā, un uzsver potenciāli daudzās iespējas lauku apvidiem šajā sakarā, taču pauž nopietnas bažas par priekšlikumiem ievērojami palielināt iespēju pārvietot resursus no dalītas pārvaldības fondiem, kas varētu negatīvi ietekmēt vidēja termiņa un ilgtermiņa politikas plānošanu virzībā uz taisnīgu zaļo un digitālo pārkārtošanos, tostarp lauku apvidos; |
| --- | --- |

58.

| 59. | aicina dalībvalstis efektīvi izmantot dažādās finansēšanas iespējas, lai uzlabotu arī MVU izredzes, ņemot vērā to lielo nozīmi darbvietu radīšanā lauku apvidos, un aicina Komisiju uzraudzīt un novērtēt, vai tās atbalsts sasniedz lauku apvidus un sniedz labumu to kopienām; uzsver uzņēmējdarbības, sociālās ekonomikas un sociālās inovācijas, tostarp senioru ekonomikas, atbalsta nozīmi, sevišķi attiecībā uz Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | aicina dalībvalstis labāk izmantot visus pieejamos instrumentus, kas paredzēti lauku apvidu atbalstam, tostarp nodokļu atvieglojumus privātpersonām un uzņēmumiem, kuri vēlas apmesties lauku apvidos, un kas atvieglo darbvietu radīšanu un stimulē jaunu iedzīvotāju apmešanos, kā arī mudināt privātos uzņēmumus veicināt attālinātu darbu, lai aktīvi vērstos pret iedzīvotāju skaita samazināšanos; aicina Komisiju apsvērt citas atbalsta iespējas saistībā ar valsts atbalstu lauku apvidos ar ļoti zemu iedzīvotāju blīvumu; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pauž nožēlu par to, ka, neskatoties uz vairāku fondu pieejas vērtību, saistībā ar to joprojām pastāv šķēršļi, kuri kavē integrējošu pieeju ieviešanu lauku apvidos, un prasa ieviest skaidras vadlīnijas tās īstenošanai; aicina Komisiju 2023. gada sākumā nākt klajā ar tiesību akta priekšlikumu, ar ko galvenā fonda pieejas iespēju attiecinātu arī uz intervencēm, ko līdzfinansē no vairāk nekā viena dalītās pārvaldības fonda, kā arī to vēl vairāk vienkāršot, precizējot, ka galvenā fonda noteikumi ir jāpiemēro pilnībā; vienlaikus aicina Komisiju izpētīt alternatīvas vairāku fondu pieejām integrētai teritoriālajai attīstībai; |
| --- | --- |

61.

| 62. | aicina Komisiju, lai panāktu sekmīgu lauku attīstību ES, uzlabot sinerģiju un koordināciju starp tādiem ES finansēšanas instrumentiem kā kohēzijas politika, KLP un atveseļošanas instruments NextGenerationEU, kā arī ar valstu instrumentiem; mudina Komisiju 2023. gada sākumā nākt klajā ar mērķtiecīgu tiesību akta priekšlikumu, kas lauku teritoriālo stratēģiju atbalstīšanas un sinerģijas starp fondiem un programmām uzlabošanas procesā ļautu pārvietot resursus starp visiem dalītās pārvaldības fondiem; |
| --- | --- |

62.

| 63. | aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt vienkāršošanu un samazināt administratīvo slogu, proti, koordinējot savas iekšējās pārvaldes, lai izvairītos no uzdevumu dublēšanās, jo īpaši attiecībā uz mazākiem projektiem un mikrofinansējumu, kas ir svarīgi lauku apvidiem; norāda, ka daži lauku apvidi nespēj izmantot pieejamās finansējuma iespējas informācijas un spēju trūkuma dēļ, un tādēļ ir vajadzīgs atbalsts, lai to novērstu; uzskata, ka vienkāršotu izmaksu iespēju piemērošana ir efektīvs pasākums, lai panāktu administratīvo vienkāršošanu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | uzsver, ka visām ES rīcībpolitikām un fondiem — gan dalītajiem, gan tieši pārvaldītajiem — ir jāpiedalās lauku apvidu atbalstā, iekļaujot to pasākumu un intervenču izstrādē lauku dimensiju, un uzsver, ka ir vajadzīga rīcībpolitiku saskaņotība; aicina Komisiju izstrādāt mehānismu, kā novērtēt un uzraudzīt katra fonda ieguldījumu lauku apvidos; |
| --- | --- |

64.

| 65. | prasa Komisijai īpašu uzmanību pievērst LESD 174. panta īstenošanai un nodrošināt, ka visās ES rīcībpolitikās tiek piemērots princips “nekaitēt kohēzijai”, jo īpaši lauku apvidos; |
| --- | --- |

65.

| 66. | atgādina, ka ES kohēzijas politika, kuras mērķis ir veicināt Savienības ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, ir ļoti svarīga lauku apvidiem, jo sevišķi tiem, kuriem vajadzīga īpaša uzmanība; norāda, ka saskaņā ar kohēzijas politikas noteikumiem ES ir jāpievērš īpaša uzmanība nelabvēlīgākā situācijā esošu reģionu un apvidu problēmu risināšanai; |
| --- | --- |

66.

| 67. | uzsver Komisijas pētījuma secinājumus par programmas LEADER efektivitāti piedāvāt risinājumus ekonomiskajām, sociālajām un attīstības problēmām, izmantot iespējas vietējā līmenī un palīdzēt panākt ilgtspējīgu lauku attīstību; |
| --- | --- |

67.

| 68. | aicina dalībvalstis atbalstīt SVVA, tostarp LEADER, stimulējot līdzdalību vietējās rīcības grupās, vienlaikus atvieglojot un veicinot vairāku fondu pieejas un nodrošinot vietējo rīcības grupu efektīvu autonomiju attiecībā uz to sastāvu un lēmumu pieņemšanu; uzskata, ka jēgpilna palīdzības piešķiršana SVVA no visiem attiecīgajiem fondiem ES līmenī, kas līdzinās palīdzībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), veicinātu spēcīgākas integrētas stratēģijas un ilgtspējīgāku un noturīgu teritoriālo attīstību; |
| --- | --- |

68.

Partnerības princips, pārvaldība un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana lauku apvidiem

| 69. | uzsver, ka iespēju nodrošināšana lauku kopienām, jo īpaši visattālākajos, salu un mazapdzīvotos un mazāk apdzīvotos apgabalos, veicinās lielāku sociālo kohēziju, inovāciju, uzņēmējdarbību un spēcīgāku piederības un identitātes apziņu un ka tam būs vajadzīgi lielāki spēju veidošanas centieni, lai izstrādātu un īstenotu projektus; uzsver, ka lauku kopienām ir izšķiroša nozīme ES kohēzijā un tādēļ tās būtu jāatbalsta, lai veicinātu līdzsvarotu sociālekonomisko attīstību; atgādina par tālāko reģionu specifiku, kā noteikts LESD 349. pantā, un uzsver, ka lauku apvidiem tālākajos reģionos arī šajā sakarā ir papildu ierobežojumi; |
| --- | --- |

69.

| 70. | prasa efektīvi piemērot subsidiaritātes principu ar vairāk uz kopienu balstītu, decentralizētāku un augšupēju politiku un atbalsta pasākumiem, iesaistot vietējos dalībniekus, tostarp lauksaimniekus un vietējās organizācijas, iestādes un pilsonisko sabiedrību, un tādēļ uzstāj, ka tiem ir jāuzņemas aktīva loma no lēmumu pieņemšanas līdz politikas izstrādei, īstenošanai un novērtēšanai, lai vislabāk apzinātu katras teritorijas vajadzības; |
| --- | --- |

70.

| 71. | norāda — lai gan ES tiesību aktos ir paredzētas daudzlīmeņu pārvaldības pieejas un partnerības, dažās dalībvalstīs pastāv pretestība to jēgpilnai piemērošanai; aicina dalībvalstis atbalstīt šīs pieejas, piešķirot atbildību pārvaldības attiecīgajā vietējā līmenī un nodrošinot politisko atbildību un stingru rīcībpolitiku un investīciju koordināciju visos pārvaldības līmeņos; aicina Komisiju uzturēt tiešu un strukturētu dialogu ar dažādiem pārvaldības līmeņiem, kas iesaistīti to ES rīcībpolitiku pārvaldībā, kurām ir spēcīga ietekme uz lauku apvidiem; |
| --- | --- |

71.

Turpmāko darbību pēc 2027. gada plānošana

| 72. | pieņem zināšanai Komisijas nodomu līdz 2023. gada vidum izvērtēt pasākumus, ko ES un dalībvalstis veikušas attiecībā uz lauku apvidiem, un uz šā pamata 2024. gada sākumā sagatavot publisku ziņojumu; uzskata, ka šim novērtējumam varētu būt izšķiroša nozīme, jo īpaši nosakot jomas, kurās joprojām ir vajadzīgs lielāks atbalsts un finansējums, un tas varētu pavērt ceļu lauku stratēģijai, sākot ar vidusposma pārskatīšanu un lauku rīcības plānu 2028.–2034. gada plānošanas periodā; tādēļ aicina Komisiju šajā novērtējumā tieši iesaistīt visas attiecīgās ieinteresētās personas un vadošās iestādes; |
| --- | --- |

72.

| 73. | aicina Komisiju nākamajā plānošanas periodā izpētīt alternatīvas politikas stratēģijas un pieejas finansējuma iekļaušanai vienotā sistēmā, tostarp sadarbībā ar reģionālajām un vietējām iestādēm izskatīt iespēju izstrādāt vienu valsts stratēģiju un vienu regulējumu attiecībā uz visiem dalītas pārvaldības fondiem, kā arī jaunus veidus, kā stiprināt partnerības principu un daudzlīmeņu pārvaldības pieejas, veicinot patiesi integrētu teritoriālo attīstību lauku apvidos; |
| --- | --- |

73.

| 74. | prasa turpmākajos kohēzijas politikas noteikumos paredzēt spēcīgu lauku dimensiju un šim nolūkam paredzēt atsevišķu finansējumu; ierosina Komisijai pēc tam, kad ir notikusi sabiedriskā apspriešana, uzsākt pētījumu par iespēju lauku apvidiem piešķirt daļu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Kohēzijas fonda līdzekļiem, tā papildinot citas lietderīgas investīcijas, īpašu uzmanību pievēršot reģioniem ar specifiskām ģeogrāfiskajām īpašībām, kalniem, nomaļām teritorijām, salām un tālākajiem reģioniem; |
| --- | --- |

74.

| 75. | atgādina, ka lauku apvidu nākotne un labklājība ir ārkārtīgi svarīga Eiropas nodrošinātībai ar pārtiku, autonomijai un noturībai, kā arī ilgtspējīgai energoresursu struktūrai, kas dod ieguldījumu ES enerģētiskajā neatkarībā, kā to skaidri parādīja nesenā Covid-19 pandēmija un Krievijas iebrukums Ukrainā; uzsver, ka agropārtikas sistēmas šo krīžu laikā ir nodrošinājušas nepārtrauktu piekļuvi kvalitatīvai pārtikai, vienlaikus paverot jaunas iespējas saīsināt pārtikas piegādes ķēdes un pārtiku un barību, jo īpaši proteīnaugus, ražot vietējā līmenī; |
| --- | --- |

75.

| 76. | prasa izstrādāt ilgtermiņa redzējumu par konkrētu un izmērāmu patiesu lauku stratēģiju ES līmenī, tostarp stratēģisku dialogu par sadarbību ar pilsētu teritorijām, un koordinēt visu ES fondu un rīcībpolitiku ieguldījumu lauku apvidos; uzsver, ka šī stratēģija ir pilnībā jāintegrē turpmākajos plānošanas periodos; aicina visas dalībvalstis izstrādāt valsts un reģionālās lauku stratēģijas, nosakot veidus un līdzekļus, kas vajadzīgi lauku apvidu problēmu risināšanai; |
| --- | --- |

76.

| 77. | aicina Komisiju savlaicīgi novērtēt ELFLA atsaistīšanas no kopīgajiem noteikumiem par dalītas pārvaldības fondiem, kas paredzēti Regulā (ES) 2021/1060, iespējamo ietekmi uz integrētu teritoriālo pieeju izstrādi lauku apvidos, novērtēt nepieciešamās holistiskās pieejas lauku attīstībai un izdarīt secinājumus nākamajiem plānošanas periodiem attiecībā uz to iespējamo iekļaušanu; |
| --- | --- |

77.

Lauku apvidi ārpus ES

| 78. | uzskata, ka ES ir ļoti ieinteresēta veidot ne tikai pārrobežu partnerības, bet arī partnerības ārpus tās robežām, lai veicinātu pārtikušākas lauku sabiedrības un ekonomikas ar abpusēju ilgtermiņa ieguvumu; uzsver, ka šajā procesā svarīga ir ne tikai sadarbība un zināšanu apmaiņa, bet arī vienlīdzīgi konkurences apstākļi; |
| --- | --- |

78.

| 79. | uzsver, cik svarīgas ir stratēģiskās sadarbības saiknes starp Āfriku, Latīņameriku un Eiropu, pamatojoties uz progresu, kas panākts Āfrikas un Eiropas lauku pārveides rīcības programmā, kurā izklāstītas iniciatīvas ar mērķi ilgtspējīgi stiprināt Āfrikas agropārtikas nozari un lauku teritorijas; šajā sakarā uzsver, ka saskaņā ar 2021. gada 16. septembra rezolūciju par jaunu ES un Ķīnas stratēģiju (25) tas saglabās modrību, ņemot vērā Ķīnas mainīgo lomu un pieaugošo stratēģisko ietekmi uz Āfrikas kontinentu; |
| --- | --- |

79.

| 80. | uzsver, ka ir jāmācās citam no cita un jāizmanto dažu lauku apvidu veiksmes stāstu potenciāls; šajā nolūkā aicina nodrošināt papildu apmaiņas iespējas un izveidot platformas lauku apvidos un starp tiem, lai veicinātu kohēziju, solidaritāti un apmaiņu ES mērogā; |
| --- | --- |

80.

o

o o

| 81. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

81.

---

(1)  OV L 433, 22.12.2020., 11. lpp.

(2)  OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.

(3)  OV L 435, 6.12.2021., 1. lpp.

(4)  OV L 435, 6.12.2021., 187. lpp.

(5)  OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.

(6)  OV L 166, 11.5.2021., 1. lpp.

(7)  OV C 215, 19.6.2018., 228. lpp.

(8)  OV C 298, 23.8.2018., 14. lpp.

(9)  OV C 356, 4.10.2018., 38. lpp.

(10)  OV C 76, 9.3.2020., 62. lpp.

(11)  OV C 11, 13.1.2020., 15. lpp.

(12)  OV C 347, 9.9.2022., 37. lpp.

(13)  OV C 395, 29.9.2021., 37. lpp.

(14)  OV C 184, 5.5.2022., 2. lpp.

(15)  OV C 67, 8.2.2022., 25. lpp.

(16)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0136.

(17)  OV C 361, 20.9.2022., 2. lpp.

(18)  OV C 270, 13.7.2022., 18. lpp.

(19)  OV C 290, 29.7.2022., 137. lpp.

(20)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=SDG_6_-_Clean_water_and_sanitation#Sanitation

(21)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/ISOC_CI_IN_H__custom_2784346/ default/table?lang=en

(22)  Izskaidroti KLP konkrētie mērķi — strukturālas pārmaiņas un paaudžu maiņa, https://agriculture.ec.europa.eu/system/files/2019-11/cap-briefs-7-structural-change_en_0.pdf

(23)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2022/729156/IPOL_STU(2022)729156_EN.pdf

(24)  https://smart-cities-marketplace.ec.europa.eu/?lang=lv

(25)  OV C 117, 11.3.2022., 40. lpp.

---

| 17.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/48 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/48

---

P9_TA(2022)0437

Rīcības plāns tālsatiksmes un pārrobežu dzelzceļa transporta pasažieru pārvadājumu veicināšanai

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. decembra rezolūcija par rīcības plānu tālsatiksmes un pārrobežu dzelzceļa transporta pasažieru pārvadājumu veicināšanai (2022/2022(INI))

(2023/C 177/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā zaļo kursu un tam sekojošo paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā zaļo kursu un tam sekojošo paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %”,

| — | ņemot vērā ceturto dzelzceļa tiesību aktu paketi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ceturto dzelzceļa tiesību aktu paketi,

| — | ņemot vērā balto grāmatu “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā balto grāmatu “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu (COM(2011)0144),

| — | ņemot vērā Komisijas 1995. gada Zaļo grāmatu “Ceļā uz taisnīgu un efektīvu cenu noteikšanu transporta politikā — transporta ārējo izmaksu internalizācijas iespējas Eiropas Savienībā” (COM(1995)0691), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 1995. gada Zaļo grāmatu “Ceļā uz taisnīgu un efektīvu cenu noteikšanu transporta politikā — transporta ārējo izmaksu internalizācijas iespējas Eiropas Savienībā” (COM(1995)0691),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/882 (2019. gada 17. aprīlis) par produktu un pakalpojumu piekļūstamības prasībām (1) (Eiropas Piekļūstamības akts), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/882 (2019. gada 17. aprīlis) par produktu un pakalpojumu piekļūstamības prasībām (1) (Eiropas Piekļūstamības akts),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 9. decembra paziņojumu “Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģija — Eiropas transporta virzība uz nākotni” (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 9. decembra paziņojumu “Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģija — Eiropas transporta virzība uz nākotni” (COM(2020)0789),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/34/ES (2012. gada 21. novembris), ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/34/ES (2012. gada 21. novembris), ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1315/2013 par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 661/2010/ES (3) (TEN-T regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1315/2013 par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 661/2010/ES (3) (TEN-T regula),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2021/1187 (2021. gada 7. jūlijs) par pasākumu racionalizēšanu ar mērķi veicināt Eiropas transporta tīkla (TEN-T) ieviešanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2021/1187 (2021. gada 7. jūlijs) par pasākumu racionalizēšanu ar mērķi veicināt Eiropas transporta tīkla (TEN-T) ieviešanu (4),

| — | ņemot vērā 2021. gada 20. janvāra rezolūciju par Eiropas Transporta tīkla (TEN-T) vadlīniju pārskatīšanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 20. janvāra rezolūciju par Eiropas Transporta tīkla (TEN-T) vadlīniju pārskatīšanu (5),

| — | ņemot vērā 2021. gada 7. jūlija rezolūciju par dzelzceļu drošību un signalizāciju: pašreizējā stāvokļa novērtēšana attiecībā uz Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēmas (ERTMS) izvēršanu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 7. jūlija rezolūciju par dzelzceļu drošību un signalizāciju: pašreizējā stāvokļa novērtēšana attiecībā uz Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēmas (ERTMS) izvēršanu (6),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumu par jaunu Eiropas industriālo stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumu par jaunu Eiropas industriālo stratēģiju,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2021/2316 (2021. gada 22. decembris) par Eiropas Jaunatnes gadu (2022) (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2021/2316 (2021. gada 22. decembris) par Eiropas Jaunatnes gadu (2022) (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 29. aprīļa Regulu (ES) 2021/782 par dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem (8) Dzelzceļa pasažieru tiesību regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 29. aprīļa Regulu (ES) 2021/782 par dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem (8) Dzelzceļa pasažieru tiesību regula),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada oktobra pētījumu “Tālsatiksmes pārrobežu pasažieru dzelzceļa pakalpojumi”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada oktobra pētījumu “Tālsatiksmes pārrobežu pasažieru dzelzceļa pakalpojumi”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A9-0242/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A9-0242/2022),

| A. | tā kā jaunajā Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģijā ir noteikts starpposma mērķis līdz 2030. gadam divkāršot ātrgaitas dzelzceļa satiksmi un līdz 2050. gadam trīskāršot ātrgaitas dzelzceļa satiksmi; |
| --- | --- |

A.

tā kā jaunajā Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģijā ir noteikts starpposma mērķis līdz 2030. gadam divkāršot ātrgaitas dzelzceļa satiksmi un līdz 2050. gadam trīskāršot ātrgaitas dzelzceļa satiksmi;

| B. | tā kā no 2001. līdz 2018. gadam ātrgaitas dzelzceļa pasažieru skaits gandrīz divkāršojās, pierādot, ka pastāv pieprasījums pēc ātrgaitas dzelzceļa, kur tas ir pieejams (9); |
| --- | --- |

B.

tā kā no 2001. līdz 2018. gadam ātrgaitas dzelzceļa pasažieru skaits gandrīz divkāršojās, pierādot, ka pastāv pieprasījums pēc ātrgaitas dzelzceļa, kur tas ir pieejams (9);

| C. | tā kā ES lidostās ievērojami pieaug kavēšanās (10); tā kā ir prognozēts ievērojams jaudas trūkums (aptuveni 1,5 miljoni lidojumu līdz 2040. gadam), ja netiks pieņemti akūti korektīvie pasākumi (11); tā kā ceļu satiksmes sastrēgumi ES izmaksā aptuveni 110 miljardus EUR gadā (1 % no ES IKP) (12); |
| --- | --- |

C.

tā kā ES lidostās ievērojami pieaug kavēšanās (10); tā kā ir prognozēts ievērojams jaudas trūkums (aptuveni 1,5 miljoni lidojumu līdz 2040. gadam), ja netiks pieņemti akūti korektīvie pasākumi (11); tā kā ceļu satiksmes sastrēgumi ES izmaksā aptuveni 110 miljardus EUR gadā (1 % no ES IKP) (12);

| D. | tā kā ātrgaitas dzelzceļš sniedz daudzus ieguvumus, piemēram, samazina bojāgājušo skaitu, sastrēgumus un emisijas, un tam ir pozitīva ekonomiskā ietekme, uzlabojot pieejamību, samazinot ceļā pavadīto laiku un radot nodarbinātības iespējas; |
| --- | --- |

D.

tā kā ātrgaitas dzelzceļš sniedz daudzus ieguvumus, piemēram, samazina bojāgājušo skaitu, sastrēgumus un emisijas, un tam ir pozitīva ekonomiskā ietekme, uzlabojot pieejamību, samazinot ceļā pavadīto laiku un radot nodarbinātības iespējas;

| E. | tā kā ir veikti nozīmīgi likumdošanas pasākumi, lai pabeigtu vienotas Eiropas dzelzceļa telpas izveidi; |
| --- | --- |

E.

tā kā ir veikti nozīmīgi likumdošanas pasākumi, lai pabeigtu vienotas Eiropas dzelzceļa telpas izveidi;

| F. | tā kā ERTMS sliežu ceļu iekārtu un borta iekārtu finansējumam ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu labāku izvēršanas tempu un lielāku drošumu un sadarbspēju visā TEN-T, vienlaikus veicinot patiesi sadarbspējīgas Eiropas dzelzceļa telpas izveidi; |
| --- | --- |

F.

tā kā ERTMS sliežu ceļu iekārtu un borta iekārtu finansējumam ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu labāku izvēršanas tempu un lielāku drošumu un sadarbspēju visā TEN-T, vienlaikus veicinot patiesi sadarbspējīgas Eiropas dzelzceļa telpas izveidi;

| G. | tā kā TEN-T pabeigšana, vienlaikus saglabājot spēju attīstīt sekundāros tīklus, ir būtiska, lai virzītos uz ilgtspējīgākiem transporta veidiem, jo īpaši dzelzceļu, un veicinātu multimodālu savienojamību starp ES pilsētām, reģioniem, nomaļiem apgabaliem un salām; |
| --- | --- |

G.

tā kā TEN-T pabeigšana, vienlaikus saglabājot spēju attīstīt sekundāros tīklus, ir būtiska, lai virzītos uz ilgtspējīgākiem transporta veidiem, jo īpaši dzelzceļu, un veicinātu multimodālu savienojamību starp ES pilsētām, reģioniem, nomaļiem apgabaliem un salām;

| H. | tā kā joprojām pastāv tehnoloģiski šķēršļi vilcienu sadarbspējai starp ES valstīm; |
| --- | --- |

H.

tā kā joprojām pastāv tehnoloģiski šķēršļi vilcienu sadarbspējai starp ES valstīm;

| I. | tā kā vieda multimodāla biļešu pārdošana ir svarīgs instruments, lai veicinātu ilgtspējīga dzelzceļa un multimodālā transporta plašāku izmantošanu; tā kā dzelzceļa tīklam un stacijām var būt būtiska nozīme citu transporta veidu integrēšanā pirmā/pēdējā kilometra savienojumā; |
| --- | --- |

I.

tā kā vieda multimodāla biļešu pārdošana ir svarīgs instruments, lai veicinātu ilgtspējīga dzelzceļa un multimodālā transporta plašāku izmantošanu; tā kā dzelzceļa tīklam un stacijām var būt būtiska nozīme citu transporta veidu integrēšanā pirmā/pēdējā kilometra savienojumā;

| J. | tā kā Eiropas Dzelzceļa gads (2021) bija iespēja popularizēt pāreju uz to, lai dzelzceļš kļūtu par pasažieru transporta mugurkaulu visā Savienībā, labāk kalpotu pilsoņiem un uzlabotu TEN-T tīkla attīstību dalībvalstīs; |
| --- | --- |

J.

tā kā Eiropas Dzelzceļa gads (2021) bija iespēja popularizēt pāreju uz to, lai dzelzceļš kļūtu par pasažieru transporta mugurkaulu visā Savienībā, labāk kalpotu pilsoņiem un uzlabotu TEN-T tīkla attīstību dalībvalstīs;

| K. | tā kā Eiropas Jaunatnes gads (2022) ir iespēja pastiprināt šo impulsu, veicot uz jauniešiem vērstas darbības, |
| --- | --- |

K.

tā kā Eiropas Jaunatnes gads (2022) ir iespēja pastiprināt šo impulsu, veicot uz jauniešiem vērstas darbības,

| L. | tā kā pilsētu mezgli pagaidām nav pietiekami integrēti pašreizējā TEN-T tīklā; tā kā ir nepieciešams izveidot ievērojamu daudzumu pēdējā kilometra infrastruktūras kravu pārvadājumiem un multimodāliem savienojumiem pasažieru pārvadājumiem, |
| --- | --- |

L.

tā kā pilsētu mezgli pagaidām nav pietiekami integrēti pašreizējā TEN-T tīklā; tā kā ir nepieciešams izveidot ievērojamu daudzumu pēdējā kilometra infrastruktūras kravu pārvadājumiem un multimodāliem savienojumiem pasažieru pārvadājumiem,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas rīcības plānu un atbalsta ierosinātos mērķus padarīt dzelzceļa transportu pievilcīgāku, konkurētspējīgāku un efektīvāku; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzinīgi vērtē galvenos šajā rīcības plānā izvirzītos mērķus, jo īpaši:






  a) | atzīt dzelzceļa izšķirošo nozīmi ES mobilitātes dekarbonizācijā un uzņemties iniciatīvas, kas ļautu vienotai Eiropas dzelzceļa telpai kļūt par priekšnosacījumu nepieciešamajai modālajai pārvirzei (13); |
| --- | --- | --- |

2.

a)

atzīt dzelzceļa izšķirošo nozīmi ES mobilitātes dekarbonizācijā un uzņemties iniciatīvas, kas ļautu vienotai Eiropas dzelzceļa telpai kļūt par priekšnosacījumu nepieciešamajai modālajai pārvirzei (13);

| b) | sekmēt vienotas Eiropas dzelzceļa telpas izveidi, kas palīdzēs uzlabot ES iekšējo tirgu, apmierināt Eiropas pilsoņu mobilitātes vajadzības un veicināt Savienības sociālekonomisko kohēziju; |
| --- | --- |

b)

sekmēt vienotas Eiropas dzelzceļa telpas izveidi, kas palīdzēs uzlabot ES iekšējo tirgu, apmierināt Eiropas pilsoņu mobilitātes vajadzības un veicināt Savienības sociālekonomisko kohēziju;

| c) | uzlabot savienojamību visā Eiropā, tostarp lauku apvidos, attālos reģionos, salās, kalnainos apgabalos un mazāk apdzīvotās zonās; |
| --- | --- |

c)

uzlabot savienojamību visā Eiropā, tostarp lauku apvidos, attālos reģionos, salās, kalnainos apgabalos un mazāk apdzīvotās zonās;

| d) | stiprināt savienojamību ar paplašināšanās procesā iesaistītajām un Austrumu partnerības valstīm, jo īpaši Ukrainu un Moldovu; |
| --- | --- |

d)

stiprināt savienojamību ar paplašināšanās procesā iesaistītajām un Austrumu partnerības valstīm, jo īpaši Ukrainu un Moldovu;

| e) | uzlabot transporta pakalpojumu efektivitāti un nodrošināt augstu kvalitāti, vienlaikus piedāvājot pietiekamu transporta jaudu un samazinot ceļā pavadīto laiku par atbilstīgu maksu; |
| --- | --- |

e)

uzlabot transporta pakalpojumu efektivitāti un nodrošināt augstu kvalitāti, vienlaikus piedāvājot pietiekamu transporta jaudu un samazinot ceļā pavadīto laiku par atbilstīgu maksu;

| f) | nodrošināt godīgu konkurenci starp dzelzceļa operatoriem un izveidot gan vienlīdzīgus konkurences apstākļus, gan papildināmību starp dažādiem transporta veidiem; |
| --- | --- |

f)

nodrošināt godīgu konkurenci starp dzelzceļa operatoriem un izveidot gan vienlīdzīgus konkurences apstākļus, gan papildināmību starp dažādiem transporta veidiem;

| g) | nodrošināt vienādu aizsardzības līmeni visos dažādajos transporta veidos un vēl vairāk nostiprināt pasažieru tiesības, kas veicinās dzelzceļa pievilcību, jo īpaši attiecībā uz transportu jauniešiem, un garantēs vienlīdzīgu piekļuvi visiem, pilnībā īstenojot Eiropas Pieejamības aktu; |
| --- | --- |

g)

nodrošināt vienādu aizsardzības līmeni visos dažādajos transporta veidos un vēl vairāk nostiprināt pasažieru tiesības, kas veicinās dzelzceļa pievilcību, jo īpaši attiecībā uz transportu jauniešiem, un garantēs vienlīdzīgu piekļuvi visiem, pilnībā īstenojot Eiropas Pieejamības aktu;

| h) | nodrošināt un veicināt vilcienu vadītāju un dzelzceļa personāla apmācību, prasmju pilnveidi, pārkvalifikāciju un sertifikāciju atbilstoši nākotnes vajadzībām; |
| --- | --- |

h)

nodrošināt un veicināt vilcienu vadītāju un dzelzceļa personāla apmācību, prasmju pilnveidi, pārkvalifikāciju un sertifikāciju atbilstoši nākotnes vajadzībām;

| i) | izveidot sistēmu, lai pavērtu ceļu investīciju palielināšanai konkurētspējīgos tālsatiksmes dzelzceļa pasažieru pārvadājumu pakalpojumos; |
| --- | --- |

i)

izveidot sistēmu, lai pavērtu ceļu investīciju palielināšanai konkurētspējīgos tālsatiksmes dzelzceļa pasažieru pārvadājumu pakalpojumos;

| 3. | atzinīgi vērtē pārrobežu izmēģinājuma pakalpojumu izveidi un aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk noteikt šim nolūkam nepieciešamos resursus un skaidru grafiku ar atbilstošiem starpposma mērķrādītājiem un mērķiem; |
| --- | --- |

3.

Savienības dzelzceļa acquis labāka īstenošana un paātrināta sadarbspēja

| 4. | atzinīgi vērtē to, ka ir paātrināts darbs pie tā, lai nodrošinātu ceturtās dzelzceļa tiesību aktu paketes un sadarbspējas tehnisko specifikāciju (STS) pilnīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka ERTMS pilnīga izvēršana, sasniedzot pārskatītajā tiesību akta priekšlikumā TEN-T regulai izvirzītos mērķus, palīdzēs izveidot digitālu vienotu Eiropas dzelzceļa telpu, nodrošinot lielāku tīkla jaudu, drošus, neapdraudētus, ātrus un efektīvus dzelzceļa transporta pakalpojumus tālsatiksmes un pārrobežu savienojumiem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka tālsatiksmes dzelzceļa transporta veicināšana ir jāpapildina ar integrāciju dažādos starpreģionālos, reģionālos, pilsētu un piepilsētu dzelzceļa tīklos, kā arī ar citiem transporta veidiem un TEN-T, tādējādi uzlabojot mobilitāti “no durvīm līdz durvīm”; uzsver, ka tam būs izšķiroša nozīme, lai palielinātu dzelzceļa un multimodālo pasažieru pārvadājumu pakalpojumu pievilcību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka ir svarīgi paātrināt jaunu dzelzceļa līniju būvniecību un turpināt veicināt infrastruktūras projektu pabeigšanu, tostarp tiltus, kas savieno salas ar kontinentālo daļu, lai izveidotu trūkstošos savienojumus un uzlabotu salu integrāciju ar jūras maģistrālēm; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu paātrināt ERTMS ieviešanu, pārskatot TEN-T regulu un vienlaikus nosakot termiņu B klases mantoto sistēmu ekspluatācijas izbeigšanai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka regulatīvā paredzamība, tostarp attiecībā uz savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām, ir būtiska, lai veicinātu investīcijas, kas nepieciešamas no publiskā un privātā sektora ieinteresētajām personām, lai sasniegtu ERTMS izvēršanas mērķus un sadarbspēju ES un valstu līmenī; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt sliežu ceļu iekārtu sistēmas un borta iekārtu sinhronizētu izvēršanu un ka ir jāuzlabo ERTMS pārvaldība, lai nodrošinātu šādu sinhronizētu izvēršanu gan valstu, gan ES līmenī, tostarp racionalizējot un paātrinot procedūras; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver nepieciešamību nodrošināt ātru, pietiekamu un efektīvu finansējumu un fondu līdzekļus, lai atbalstītu investīcijas, kurās būtu jāiesaista kompetentās iestādes un kuras ļautu pēc iespējas ātrāk izvērst ERTMS borta iekārtas un citus STS standartus (14) sabiedriskajos pakalpojumos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras (ERA) lomu kā vienu no Eiropas Savienības dzelzceļa politikas pīlāriem; norāda, ka ERA ir pienācīgi jāfinansē, lai tā varētu sniegt atbalstu TEN-T pabeigšanas mērķiem, jo īpaši pārrobežu posmos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot atbilstīgas iniciatīvas, lai vēl vairāk uzlabotu investīciju pievilcību ERTMS; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prasa censties paplašināt dažās dalībvalstīs jau ieviestos saskaņotos grafikus ES līmenī, lai veicinātu vieglu un netraucētu ceļošanu pāri robežām visiem ES pilsoņiem; |
| --- | --- |

14.

Nostiprināta infrastruktūra pasažieru dzelzceļam

| 15. | uzskata, ka multimodālu un vienlaidu TEN-T pamattīkla koridoru savlaicīga pabeigšana līdz 2030. gadam būs pirmais solis ceļā uz turpmāku tīkla integrāciju, ir obligāta un ka tai ir jāietver vājo vietu un trūkstošo savienojumu likvidēšana un pārrobežu posmu pabeigšana; atbalsta plānotos ātrgaitas dzelzceļa savienojumus paplašinātajā pamattīklā, kas jāpabeidz līdz 2040. gadam; uzskata, ka prioritārās investīcijas būtu jānovirza arī tālsatiksmes, pārrobežu ātrgaitas dzelzceļa savienojumu attīstībai, jo īpaši teritorijās, kurās pašlaik trūkst ātrgaitas dzelzceļa infrastruktūras; TEN-T vadlīniju pārskatīšanas kontekstā uzsver, ka ir svarīgi savienot ES galvaspilsētas ar pieejamiem un efektīviem ātrgaitas vilcienu pakalpojumiem un uzlabot infrastruktūras kvalitāti; uzsver, ka jaunas ātrgaitas līnijas ir efektīvs instruments dzelzceļa transporta konkurētspējas palielināšanai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi būvēt jaunu infrastruktūru, lai apmierinātu pieprasījumu pēc ātrgaitas dzelzceļa; atgādina, ka ātrgaitas dzelzceļa satiksmes divkāršošanai līdz 2030. gadam būs nepieciešams vismaz par 75 % palielināt pašreizējo tīkla garumu, kas ir 11 526 km (15); |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver TEN-T, kvalitatīvu dzelzceļa savienojumu un multimodālā transporta nozīmi ekonomikas izaugsmes un iekļautības atbalstīšanā, jo īpaši izolētos reģionos un teritorijās ar ievērojamu strukturālu atšķirību; tādēļ aicina Komisiju pieņemt pasākumus un projektus, lai atbalstītu vietējā ilgtspējīgā un dzelzceļa multimodālā transporta labāku savienojamību perifērās un piekrastes teritorijās ar mazākām attīstības iespējām; |
| --- | --- |

17.

| 18. | Pauž nožēlu par ierobežoto ES finansējumu, kas pieejams no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta 2021.–2027. gadam (EISI II) un kas sedz tikai aptuveni 5 % no kopējām investīcijām, kuras vajadzīgas TEN-T pamattīkla pabeigšanai (16); |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka ir jāuzlabo ES fondu izmantošana ārpus Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un kohēzijas fondiem, tostarp attiecībā uz EISI, NextGenerationEU, Atveseļošanas un noturības mehānisma, Atveseļošanas palīdzības kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU) vai Eiropas Investīciju bankas (EIB) finansējumu, lai nodrošinātu apjomīgas un kvalitatīvas investīcijas ilgtspējīgā un efektīvā transporta infrastruktūrā, tostarp trūkstošos ātrgaitas dzelzceļa savienojumus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka, ņemot vērā to, ka pašlaik tikai 44 % ES pierobežas iedzīvotāju ir piekļuve dzelzceļa pakalpojumiem (17) un ka bieži vien nav piemērotu multimodālu transporta risinājumu, lai TEN-T varētu pildīt savu lomu sociālekonomiskās un teritoriālās kohēzijas veicināšanā ES iekšējā tirgū, ir vajadzīga vieda savienojamība ar TEN-T pamattīklu un ir jāattīsta turpmāka dažādu valstu tīklu integrācija, tostarp lauku, attālo, salu, perifēro un citu nelabvēlīgā situācijā esošu teritoriju integrācija, lai veicinātu to sociālekonomisko attīstību; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, cik svarīgi ir pārrobežu dzelzceļa savienojumi ar Rietumbalkānu reģionu, Ukrainu un Moldovu; norāda, ka efektīvs un ātrs robežšķērsošanas mehānisms pie ES ārējām robežām ir būtisks, lai nodrošinātu netraucētu pasažieru dzelzceļa savienojamību starp ES un paplašināšanās procesā iesaistītajām valstīm un Austrumu partnerības valstīm; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atzinīgi vērtē daudzsološās alternatīvas, ko ūdeņraža un akumulatoru vilcieni sniedz vietās, kur dzelzceļa posma elektrifikācija nav iespējama; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atbalsta to, ka Komisija lielu uzmanību pievērš “pirmā/pēdējā kilometra” multimodālo mezglu izveidei pilsētu mezglos, tādējādi stiprinot dzelzceļa savienojamību ar gaisa un jūras transportu un autotransportu; tomēr atgādina, ka mazākiem un mazāk apdzīvotiem pilsētu centriem saprātīgā attālumā vajadzētu būt efektīviem savienojumiem ar multimodāliem mezgliem un termināļiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina Komisiju un dalībvalstis stiprināt dzelzceļa staciju stratēģisko nozīmi integrētā un ilgtspējīgā mobilitātes sistēmā, jo īpaši atbalstot mazo staciju modernizāciju; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atzinīgi vērtē ERA lomas stiprināšanu ritošā sastāva sertificēšanā un atļauju piešķiršanā, lai nodrošinātu raitus un savlaicīgus procesus, jo īpaši pārrobežu savienojumos, kā arī konsolidētu un samazinātu valstu noteikumu skaitu; turklāt mudina gan ERA, gan dalībvalstis paātrināt sadarbību attiecībā uz “visu virzienu” ritošā sastāva specifikācijām; |
| --- | --- |

25.

Pietiekama ritošā sastāva pieejamība

| 26. | aicina pārskatītajās Dzelzceļa vadlīnijās precizēt un vienkāršot valsts atbalsta noteikumus attiecībā uz publisko finansējumu sadarbspējīgam ritošajam sastāvam pārrobežu transportam un saistītajām apkalpes iekārtām, kā arī dzelzceļa infrastruktūras pakalpojumiem, tostarp attiecībā uz instrumentiem, kas pieejami šādu transportlīdzekļu finansēšanai, un Luksemburgas Dzelzceļa protokola īstenošanu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina dzelzceļa uzņēmumus plānot pietiekamus ātrgaitas ritošā sastāva pasūtījumus saskaņā ar Komisijas mērķiem līdz 2040. gadam divkāršot ātrgaitas dzelzceļa pakalpojumus; tāpat arī norāda, ka nakts vilcienu satiksmes ritošajam sastāvam ir vajadzīga savlaicīga plānošana, lai veicinātu nakts vilcienu atdzimšanu; turklāt vērš uzmanību uz to, ka ir jānodrošina pietiekama ritošā sastāva pieejamība gaidāmajai plānotajai reģionālo pārrobežu dzelzceļa savienojumu atjaunošanai; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzskata, ka labāka sliežu ceļu drošība būtu jānodrošina vienlaikus ar līdzvērtīgu tehnoloģiskās un mehāniskās drošības līmeni vilcienos, ko katru dienu izmanto cilvēku un preču pārvadāšanai; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mudina Komisiju, ņemot vērā tās paustos nodomus, turpināt pētīt un izvērtēt iespēju izveidot Eiropas ritošā sastāva fondu un turpināt diskusijas ar EIB par to, kā to īstenot; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver nepieciešamību pēc skaidrām sadarbspējas specifikācijām un turpmākām investīcijām ritošajā sastāvā; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka šādas investīcijas ir īpaši svarīgas, kad ritošais sastāvs tiek modernizēts ar daudzsistēmiskām lietotnēm, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu pārrobežu un starptautisku darbību vairāk nekā vienā valstī; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pauž nožēlu par to, ka “visu virzienu” ritošā sastāva specifikāciju izstrāde ir pārcelta uz nākamo STS pārskatīšanu, kā rezultātā tā aizkavējas par trim gadiem; mudina dalībvalstis par prioritāti noteikt sadarbību ar ERA, lai veicinātu “visu virzienu” ritošā sastāva specifikāciju izstrādi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atgādina, ka zaļā dzelzceļa investīciju platforma, ko nesen izveidoja EIB, ir svarīga iniciatīva, lai atbalstītu un veicinātu publiskās un privātās investīcijas dzelzceļa projektos; mudina dzelzceļa operatorus, infrastruktūras pārvaldītājus, transporta iestādes un citas ieinteresētās personas piekļūt šai platformai, lai risinātu konkrētas tirgus vajadzības; |
| --- | --- |

33.

| 34. | prasa izstrādāt inovatīvas iniciatīvas mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) un mikrouzņēmumu atbalstam; vērš uzmanību uz to, ka ir svarīgi rēķināties ar vietējā, reģionālā un valsts līmenī aktuālām vajadzībām, lai stiprinātu un stimulētu MVU uzņēmējdarbības vidi un lai to ES līmenī sasaistītu ar jauno rūpniecības politiku; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina Komisiju uzraudzīt velosipēdu vagonu ieviešanu pārrobežu pasažieru vilcienos, kā paredzēts Dzelzceļa pasažieru tiesību regulā; |
| --- | --- |

35.

Vilcienu vadītāju un dzelzceļa personāla apmācības un sertificēšanas pielāgošana nākotnes vajadzībām

| 36. | uzsver, ka nesaskaņota vilcienu vadītāju sertifikācija var kavēt viņu mobilitāti starp dalībvalstīm un tālsatiksmes pasažieru pārvadājumu pakalpojumu attīstību, jo īpaši pārrobežu posmos; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ņem vērā to, cik svarīgs ir valodas jautājums attiecībā uz vilcienu vadītājiem, kas iesaistīti pārrobežu braucienos, un aicina Komisiju veicināt digitālo valodu rīku izstrādi kā cenas ziņā pieejamu risinājumu, lai palīdzētu pārvarēt valodas šķēršļus un novērstu pašreizējās nepilnības; |
| --- | --- |

37.

| 38. | turklāt uzsver, ka ir jāveicina vienota ES mēroga darba valoda, proti, angļu valoda, vilcienu vadītājiem, kuri nodrošina tālsatiksmes un pārrobežu pasažieru dzelzceļa savienojumus un kuri nerunā brauciena laikā šķērsoto dalībvalstu valodās; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atbalsta dzelzceļa darbinieku valodu apmācību, lai nodrošinātu, ka viņi var pienācīgi apkalpot visus ceļotājus; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver skaidras Eiropas prasmju stratēģijas nozīmi, lai novērstu joprojām pastāvošos tehniskos un darbības šķēršļus, kas kavē pārrobežu satiksmi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver Eiropas jaunās industriālās stratēģijas nozīmi, atbalstot vilcienu vadītāju pārkvalifikāciju un prasmju pilnveidi, jo īpaši jaunu digitālo prasmju jomā; turklāt uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt nodarbinātības līmeni un vienlīdzīgas iespējas visiem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atgādina, ka Direktīva (ES) 2016/798 (18) par dzelzceļa drošību paredz īpašu sertifikāciju pavadošajam personālam; uzskata, ka kvalificēts personāls ir nepieciešams ne tikai dzelzceļa pakalpojumu uzlabošanai, bet jo īpaši, lai nodrošinātu visu dzelzceļa transporta aspektu drošumu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | prasa izstrādāt turpmākas iniciatīvas, lai mudinātu sievietes strādāt dzelzceļa nozares profesijās; |
| --- | --- |

43.

| 44. | prasa īstenot turpmākas iniciatīvas, lai jauniešiem un MVU darbiniekiem nodrošinātu attiecīgās prasmes un zināšanas; |
| --- | --- |

44.

Efektīvāka tīklu izmantošana

| 45. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt labāku tīkla izmantošanu, jo īpaši TEN-T, un aicina veikt pasākumus, lai nodrošinātu netraucētu pasažieru plūsmu, tostarp izveidojot tranzīta un termināļu mezglus ātrgaitas maršrutos, un palielinātu nakts vilcienu pievilcību; norāda, ka šiem pasākumiem ir nepieciešama cieša sadarbība jauktās satiksmes līnijās pasažieru un kravu pārvadājumu kārtības izstrādē, lai novērstu vājās vietas un sastrēgumus, kas apdraud visa tīkla darbību; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver, ka jaudas pieejamība un vājo vietu neesamība ir būtiska, lai efektīvi izmantotu tīklu un palielinātu dzelzceļa transporta īpatsvaru; |
| --- | --- |

46.

| 47. | mudina dalībvalstis paredzēt daudzgadu perspektīvu savas infrastruktūras finansēšanai, lai nodrošinātu plānotu un starptautiski koordinētu infrastruktūras uzturēšanu un attīstību, samazinātu pagaidu jaudas ierobežojumus un uzlabotu starptautiskā dzelzceļa uzticamību; |
| --- | --- |

47.

| 48. | mudina Komisiju izmantot “savienojamības indeksu”, ko tā pašlaik izstrādā, lai precīzi noteiktu infrastruktūrai nepieciešamās investīcijas, kas vajadzīgas tīkla efekta nodrošināšanai; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzsver digitalizācijas nozīmi un vajadzību pēc pienācīgas kiberdrošības un labākas koordinācijas, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu dzelzceļa satiksmi; šajā sakarā uzsver, ka ir jāpanāk labāka koordinācija attiecībā uz to, kā jauda tiek pārvaldīta starp dalībvalstu tīkliem, lai uzlabotu pieejamās jaudas izmantošanu; tādēļ prasa labāk saskaņot jaudas plānošanas un piešķiršanas procedūras un kritērijus, kā arī nodrošināt digitālo rīku pilnīgu sadarbspēju; aicina Komisiju apsvērt iespēju izveidot koordinācijas mehānismus, lai labāk integrētu pārrobežu dzelzceļa satiksmi iekšzemes satiksmē un tādējādi efektīvāk pārvaldītu dzelzceļa jaudu gan attiecībā uz pasažieru, gan kravas vilcieniem; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzstāj, ka ir vajadzīga efektīvāka pārrobežu sliežu ceļu iedalīšana; |
| --- | --- |

50.

Atbilstoša cena par piekļuvi sliežu ceļiem

| 51. | atzinīgi vērtē Komisijas gaidāmos plānus publicēt vadlīnijas sliežu ceļu piekļuves maksas noteikšanai un veicināt maksas par piekļuvi sliežu ceļiem samazināšanu saistībā ar pārrobežu pakalpojumu izveidi, kā arī šīs maksas aprēķināšanas pārredzamību; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atkārtoti uzsver, cik svarīga ir maksa par piekļuvi sliežu ceļiem kā izšķirošs faktors, kas ietekmē dzelzceļa tirgu; aicina Komisiju gaidāmajās vadlīnijās ierosināt ieteikumus par īpašu infrastruktūras maksu nakts vilcieniem; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzsver, ka ir svarīgi noteikt taisnīgu un atbilstīgu maksu par piekļuvi sliežu ceļiem visiem operatoriem, vienlaikus garantējot vienlīdzīgu attieksmi pret vēsturiskajiem operatoriem un jaunpienācējiem un nodrošinot pienācīgu finansējumu infrastruktūras tīkliem; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzsver, ka maksa par piekļuvi sliežu ceļiem infrastruktūras pārvaldītājiem ir būtiska ieņēmumu plūsma, un atgādina, ka viens sliežu ceļa maksas aprēķins ir balstīts uz nepietiekamību, ko rada pietiekamas infrastruktūras jaudas trūkums (19); |
| --- | --- |

54.

Lietotājdraudzīga biļešu pārdošana un piekļuve dzelzceļa sistēmai

| 55. | atzīst, ka, lai tālsatiksmes dzelzceļa pasažieru pārvadājumu pakalpojumus padarītu pievilcīgākus, ir nepieciešams nodrošināt:






  a) | pieejamāku viedo biļešu pārdošanu, lai atvieglotu multimodālu braucienu plānošanu: pasažieriem vajadzētu gūt netraucētu lietošanas pieredzi, kad tie meklē, izvēlas un iegādājas savus dzelzceļa pakalpojumus, izmantojot objektīvu biļešu mazumtirdzniecību — kas nozīmē, ka visas dzelzceļa operatoru biļetes tiek pārdotas visos biļešu pārdošanas kanālos; lai nodrošinātu netraucētu biļešu pārdošanu, būtu jāapsver un jāveicina tranzīta biļetes, kurās jau sākotnēji ir paredzēta iespēja ieviest multimodālu biļešu pārdošanu; |
| --- | --- | --- |

55.

a)

pieejamāku viedo biļešu pārdošanu, lai atvieglotu multimodālu braucienu plānošanu: pasažieriem vajadzētu gūt netraucētu lietošanas pieredzi, kad tie meklē, izvēlas un iegādājas savus dzelzceļa pakalpojumus, izmantojot objektīvu biļešu mazumtirdzniecību — kas nozīmē, ka visas dzelzceļa operatoru biļetes tiek pārdotas visos biļešu pārdošanas kanālos; lai nodrošinātu netraucētu biļešu pārdošanu, būtu jāapsver un jāveicina tranzīta biļetes, kurās jau sākotnēji ir paredzēta iespēja ieviest multimodālu biļešu pārdošanu;

| b) | pienācīgu aizsardzību pasažieriem kavēšanās vai nokavētas pārsēšanās gadījumā: neatkarīgi no tā, vai pasažieri ir rezervējuši tranzīta biļeti vai atsevišķas biļetes, viņiem būtu jāsaņem vismaz iespēja turpināt braucienu, kas ir būtisks faktors transporta veida izvēlei; |
| --- | --- |

b)

pienācīgu aizsardzību pasažieriem kavēšanās vai nokavētas pārsēšanās gadījumā: neatkarīgi no tā, vai pasažieri ir rezervējuši tranzīta biļeti vai atsevišķas biļetes, viņiem būtu jāsaņem vismaz iespēja turpināt braucienu, kas ir būtisks faktors transporta veida izvēlei;

| 56. | aicina dzelzceļa biļetēs skaidri norādīt to informāciju par rezervētā brauciena CO2 pēdu, kas jau ir publiski pieejama (piemēram, izmantojot tādas tīmekļvietnes kā EcoPassenger), lai vēl vairāk veicinātu pāreju uz citiem transporta veidiem, izmantojot uz informāciju balstītu mobilitātes plānošanu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ar nepacietību gaida nākamo Komisijas priekšlikumu par multimodāliem digitālās mobilitātes pakalpojumiem (MDMS), kura mērķis ir vēl vairāk uzlabot piekļuvi ceļošanas datiem, to pieejamību un apmaiņu un veicināt taisnīgu komerclīgumu noslēgšanu, kuros abi principi ir būtiski visiem tirgus dalībniekiem; uzsver, ka ir vajadzīga sadarbība starp dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un biļešu pārdevējiem, lai uzlabotu biļešu izplatīšanu, izveidojot taisnīgus, saprātīgus un nediskriminējošus nosacījumus datu apmaiņai mašīnlasāmos formātos, kuru pamatā ir atvērti standarti, izmantojot lietotņu programmēšanas saskarnes (API) ar īpašiem noteikumiem par pakalpojumu traucējumiem un/vai atcelšanu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt taisnīgas, viegli pieejamas, pieņemamas un izdevīgas biļešu cenas visām pasažieru kategorijām, tostarp visneaizsargātākajiem, kā arī piekļuvi platformām un biļešu nodrošinātājiem, jo īpaši veciem pasažieriem, kā arī cilvēkiem ar ierobežotām pārvietošanās spējām; |
| --- | --- |

58.

| 59. | uzsver, ka ir vajadzīga visaptveroša pieeja ar skaidriem īstenošanas starpposma mērķiem, lai panāktu vieglāku piekļuvi multimodāliem savienojumiem, pamatojoties uz sadarbspējīgiem risinājumiem, kas atbilst paredzētajam mērķim; |
| --- | --- |

59.

| 60. | aicina Komisiju turpināt uzraudzīt atbilstību jaunajai Dzelzceļa pasažieru tiesību regulai; |
| --- | --- |

60.

Vienlīdzīgi konkurences apstākļi ar citiem transporta veidiem

| 61. | uzskata, ka būtu jāizpēta visas iespējamās iespējas, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus ar citiem transporta veidiem; atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka tā izvērtēs ES mēroga atbrīvojumu no PVN starptautiskiem dzelzceļa pakalpojumiem un valsts atbalsta noteikumu pārskatīšanu un vienkāršošanu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uzsver, ka pasažieriem vajadzētu būt pieejamai pārredzamai informācijai, lai varētu izdarīt ilgtspējīgāku izvēli, un ka iniciatīva “CountEmission EU” varētu palīdzēt izveidot sistēmu emisiju salīdzināšanai; |
| --- | --- |

62.

| 63. | aicina dalībvalstis optimizēt publisko līdzekļu izmantošanu, lai uzlabotu sabiedrisko transportu, piemēram, dzelzceļa pakalpojumus, kas var pārvadāt lielus pasažieru apjomus un apmierināt arvien pieaugošo pieprasījumu pēc transporta; |
| --- | --- |

63.

Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākums ilgtspējīga pārrobežu un/vai multimodāla kolektīvā transporta veicināšanai

| 64. | uzsver dzelzceļa transporta būtisko nozīmi transporta darbības nodrošināšanā pat krīzes situācijās, īsā laikā uzņemot milzīgu pasažieru pieplūdumu; |
| --- | --- |

64.

| 65. | uzsver, ka sabiedrisko pakalpojumu līgumiem — papildus skaidram nediskriminējoša tirgus satvara uzlabojumam attiecībā uz komerciāli orientētiem pakalpojumiem — var būt būtiska nozīme, lai veicinātu pārrobežu pakalpojumu nepārtrauktību Eiropas pilsoņiem un uzlabotu savienojumus ar interesantiem galamērķiem, piemēram, tūrisma un vēsturiskiem galamērķiem, nodrošinot dzelzceļa pakalpojumus, kas palīdz uzturēt blīvu, regulāru, uzticamu un kvalitatīvu dzelzceļa tīklu pat uz mazāk pievilcīgiem galamērķiem; |
| --- | --- |

65.

| 66. | uzskata, ka sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības papildus uzlabotai un taisnīgai tirgus sistēmai var veicināt dzelzceļa izmantošanu, tostarp tālsatiksmes pasažieru pārvadājumos, jo īpaši tirgus nepilnību gadījumā pārrobežu un pēdējā kilometra maršrutos, iespējams, apvienojumā ar citiem rentabliem tīkla segmentiem; |
| --- | --- |

66.

Iespēju došana jaunatnei

| 67. | aicina Komisiju un dalībvalstis Eiropas Jaunatnes gadā (2022) saglabāt Eiropas Dzelzceļa gada (2021) impulsu, mudinot jauniešus ceļot ar vilcienu un piesaistot viņus profesijām dzelzceļa nozarē, kura saskaras ar prasmju trūkumu saistībā ar inovāciju un digitalizāciju, lai nodrošinātu pienācīgu algu līmeni un darba apstākļus; |
| --- | --- |

67.

| 68. | uzskata, ka vienots Eiropas ātrgaitas dzelzceļa tīkls ir svarīgs, lai savienotu cilvēkus, tostarp jauniešus; uzskata, ka piekļuve izglītībai un nodarbinātībai uzlabos kohēziju Eiropā; |
| --- | --- |

68.

| 69. | atzinīgi vērtē Komisijas plānotās iniciatīvas, kuru mērķis ir atvieglot pārrobežu nakts vilcienu pakalpojumu sniegšanu, un turklāt mudina dzelzceļa uzņēmumus pilnībā izmantot nakts vilcienu potenciālu. |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  OV L 151, 7.6.2019., 70. lpp.

(2)  OV L 343, 14.12.2012., 32. lpp.

(3)  OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.

(4)  OV L 258, 20.7.2021., 1. lpp.

(5)  OV C 456, 10.11.2021., 47. lpp.

(6)  OV C 99, 1.3.2022., 2. lpp.

(7)  OV L 462, 28.12.2021., 1. lpp.

(8)  OV L 172, 17.5.2021., 1. lpp.

(9)  Eiropas Komisija, Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāts, “ES transports skaitļos: 2021. gada statistikas buklets”, Publikāciju birojs, 2021. gads.

(10)  https://www.eurocontrol.int/press-release/european-aviation-facing-serious-capacity-challenges-now-and-future

(11)  https://www.eurocontrol.int/sites/default/files/2020-01/eurocontrol-nm-user-forum-2020-airport-perspective-schiphol.pdf

(12)  https://www.eca.europa.eu/lists/ecadocuments/ap19_07/ap_urban_mobility_en.pdf

(13)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640).

(14)  Sadarbspējas tehniskajās specifikācijās (STS) ir noteikti tehniskie un ekspluatācijas standarti, lai nodrošinātu Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmas sadarbspēju. Telemātikas lietotņu apakšsistēmas (TAP) STS attiecas uz pasažieru pārvadājumu lietotnēm, tostarp sistēmām, kas pasažieriem sniedz informāciju pirms brauciena un tā laikā, rezervēšanas un maksāšanas sistēmām, bagāžas pārvaldību un savienojumu pārvaldību starp vilcieniem un ar citiem transporta veidiem.

(15)  Eiropas Dzelzceļa un infrastruktūras uzņēmumu kopienas (CER) faktu lapa “Tāds TEN-T, kas modālo pāreju un Eiropas zaļo kursu padarīs par realitāti”, Brisele, 2021. gada decembris.

(16)  Turpat.

(17)  Medeiros, E. et al.,“Pārrobežu reģionu veicināšana, uzlabojot pārrobežu transporta pakalpojumus. Eiropas gadījums”, “Transporta politikas piemēru izpēte”, 9 (2021), 2021. gada marts.

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/798 (2016. gada 11. maijs) par dzelzceļa drošību (pārstrādāta redakcija) (OV L 138, 26.5.2016., 102. lpp.).

(19)  Eiropas Komisijas Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāts, “Tālsatiksmes pārrobežu dzelzceļa pasažieru pārvadājumu pakalpojumi: galīgais ziņojums”, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2021. gads.

---

| 17.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/57 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/57

---

P9_TA(2022)0438

Digitālā plaisa: digitalizācijas radītās sociālās atšķirības

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. decembra rezolūcija par digitālo plaisu: digitalizācijas radītās sociālās atšķirības (2022/2810(RSP))

(2023/C 177/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu, 3. panta 3. punktu un 6. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu, 3. panta 3. punktu un 6. pantu,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 9., 10., 12., 14., 16., 19., 26. un 36. pantu, 67. panta 4. punktu, 114. panta 3. punktu, 153. pantu, 165. pantu, 169. panta 1. punktu un 174. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 9., 10., 12., 14., 16., 19., 26. un 36. pantu, 67. panta 4. punktu, 114. panta 3. punktu, 153. pantu, 165. pantu, 169. panta 1. punktu un 174. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 3., 8., 11., 21., 26., 34., 38. un 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 3., 8., 11., 21., 26., 34., 38. un 52. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un jo īpaši tās 14. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un jo īpaši tās 14. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru un jo īpaši tā 3., 17., un 20. principu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru un jo īpaši tā 3., 17., un 20. principu,

| — | ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) izstrādāto jēdziena “digitālā plaisa” definīciju: atšķirība starp dažādos sociālekonomiskās attīstības līmeņos esošajiem indivīdiem, mājsaimniecībām, uzņēmumiem un ģeogrāfiskām teritorijām gan saistībā ar to iespējām piekļūt informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT), gan saistībā ar interneta izmantošanu visdažādāko darbību veikšanai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) izstrādāto jēdziena “digitālā plaisa” definīciju: atšķirība starp dažādos sociālekonomiskās attīstības līmeņos esošajiem indivīdiem, mājsaimniecībām, uzņēmumiem un ģeogrāfiskām teritorijām gan saistībā ar to iespējām piekļūt informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT), gan saistībā ar interneta izmantošanu visdažādāko darbību veikšanai (1),

| — | ņemot vērā 2014. gada 27. novembra rezolūciju par patērētāju tiesību nodrošināšanu digitālajā vienotajā tirgū (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 27. novembra rezolūciju par patērētāju tiesību nodrošināšanu digitālajā vienotajā tirgū (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. novembra Direktīvu (ES) 2015/2366 par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū (3) (Otrā maksājumu pakalpojumu direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. novembra Direktīvu (ES) 2015/2366 par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū (3) (Otrā maksājumu pakalpojumu direktīva),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 26. oktobra Direktīvu (ES) 2016/2102 par publiskā sektora struktūru tīmekļa vietņu un mobilo lietotņu piekļūstamību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 26. oktobra Direktīvu (ES) 2016/2102 par publiskā sektora struktūru tīmekļa vietņu un mobilo lietotņu piekļūstamību (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 27. novembra Deleģēto regulu (ES) 2018/389, ar ko Direktīvu (ES) 2015/2366 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par drošu lietotāja autentificēšanu un vienotiem un drošiem atklātiem saziņas standartiem (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 27. novembra Deleģēto regulu (ES) 2018/389, ar ko Direktīvu (ES) 2015/2366 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par drošu lietotāja autentificēšanu un vienotiem un drošiem atklātiem saziņas standartiem (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 17. aprīļa Direktīvu (ES) 2019/882 par produktu un pakalpojumu piekļūstamības prasībām (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 17. aprīļa Direktīvu (ES) 2019/882 par produktu un pakalpojumu piekļūstamības prasībām (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas (ECB) 2020. gada Pētījumu par patērētāju attieksmi pret maksājumiem eurozonā (SPACE), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas (ECB) 2020. gada Pētījumu par patērētāju attieksmi pret maksājumiem eurozonā (SPACE),

| — | ņemot vērā ECB Tautsaimniecības biļetena 2022. gada 5. izdevumā publicēto rakstu “Maksājumu izvēles brīvības garantēšana: piekļuve skaidrai naudai eurozonā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ECB Tautsaimniecības biļetena 2022. gada 5. izdevumā publicēto rakstu “Maksājumu izvēles brīvības garantēšana: piekļuve skaidrai naudai eurozonā”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 9. marta paziņojumu “Digitālais kompass līdz 2030. gadam — Eiropas ceļam digitālajā gadu desmitā” (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 9. marta paziņojumu “Digitālais kompass līdz 2030. gadam — Eiropas ceļam digitālajā gadu desmitā” (COM(2021)0118),

| — | ņemot vērā 2021. gada 15. septembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido politikas programmu “Digitālās desmitgades ceļš” 2030. gadam (COM(2021)0574), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 15. septembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido politikas programmu “Digitālās desmitgades ceļš” 2030. gadam (COM(2021)0574),

| — | ņemot vērā 2022. gada maija ziņojumu par Konferences par Eiropas nākotni galīgajiem rezultātiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada maija ziņojumu par Konferences par Eiropas nākotni galīgajiem rezultātiem,

| — | ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas 2022. gada 17. maija sanāksmē notikušās apspriedes par lūgumrakstu Nr. 1123/2021, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas 2022. gada 17. maija sanāksmē notikušās apspriedes par lūgumrakstu Nr. 1123/2021,

| — | ņemot vērā 2021. gada 7. oktobra rezolūciju par personu ar invaliditāti aizsardzību, iesniedzot lūgumrakstus: gūtā pieredze (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 7. oktobra rezolūciju par personu ar invaliditāti aizsardzību, iesniedzot lūgumrakstus: gūtā pieredze (7),

| — | ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, kuru sasniegšanai būs jāsamazina digitālā plaisa, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, kuru sasniegšanai būs jāsamazina digitālā plaisa,

| — | ņemot vērā Reglamenta 227. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 227. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Lūgumrakstu komiteja ir saņēmusi lūgumrakstu, kurā paustas pamatotas bažas par to, ka bez mobilā tālruņa nav iespējams piekļūt banku pamatpakalpojumiem, piemēram, apstiprināt maksājumu vai piekļūt personīgajam bankas kontam, lai gan juridiski nav noteikts, ka šādai ierīcei ir jābūt; tā kā pastāv plaisa starp cilvēkiem, kuri aizvien vairāk izmanto digitālos maksāšanas līdzekļus, un citiem, kas nevar vai nevēlas tos izmantot; tā kā šajā lūgumrakstā ir ierosināts plašāks jautājums par digitalizācijas ietekmi uz iedzīvotājiem un klientiem un publiskā un privātā sektora pakalpojumu lietotājiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā Lūgumrakstu komiteja ir saņēmusi lūgumrakstu, kurā paustas pamatotas bažas par to, ka bez mobilā tālruņa nav iespējams piekļūt banku pamatpakalpojumiem, piemēram, apstiprināt maksājumu vai piekļūt personīgajam bankas kontam, lai gan juridiski nav noteikts, ka šādai ierīcei ir jābūt; tā kā pastāv plaisa starp cilvēkiem, kuri aizvien vairāk izmanto digitālos maksāšanas līdzekļus, un citiem, kas nevar vai nevēlas tos izmantot; tā kā šajā lūgumrakstā ir ierosināts plašāks jautājums par digitalizācijas ietekmi uz iedzīvotājiem un klientiem un publiskā un privātā sektora pakalpojumu lietotājiem;

| B. | tā kā eurozonā kā maksāšanas līdzekli visbiežāk izmanto skaidru naudu; tā kā saskaņā ar jaunākajiem ECB datiem kopējais bankomātu skaits eurozonā 2021. gadā samazinājās par 4,2 % līdz 0,28 miljoniem (8); tā kā paralēli tam visā eirozonā ir samazinājies arī banku filiāļu skaits uz vienu iedzīvotāju; tā kā 127 miljardi EUR ir piešķirti ar digitālo jomu saistītām reformām un ieguldījumiem valstu atveseļošanas un noturības plānos (9); tā kā Covid-19 pandēmijas laikā dalībvalstis panāca zināmu progresu digitalizācijas jomā, taču joprojām saskaras ar grūtībām mazināt atšķirības digitālo prasmju un mazo un vidējo uzņēmumu digitālās pārkārtošanās jomā; |
| --- | --- |

B.

tā kā eurozonā kā maksāšanas līdzekli visbiežāk izmanto skaidru naudu; tā kā saskaņā ar jaunākajiem ECB datiem kopējais bankomātu skaits eurozonā 2021. gadā samazinājās par 4,2 % līdz 0,28 miljoniem (8); tā kā paralēli tam visā eirozonā ir samazinājies arī banku filiāļu skaits uz vienu iedzīvotāju; tā kā 127 miljardi EUR ir piešķirti ar digitālo jomu saistītām reformām un ieguldījumiem valstu atveseļošanas un noturības plānos (9); tā kā Covid-19 pandēmijas laikā dalībvalstis panāca zināmu progresu digitalizācijas jomā, taču joprojām saskaras ar grūtībām mazināt atšķirības digitālo prasmju un mazo un vidējo uzņēmumu digitālās pārkārtošanās jomā;

| C. | tā kā Lūgumrakstu komiteja ir saņēmusi lūgumrakstu, kurā ir paustas bažas par to, ka lielākā daļa pakalpojumu sniedzēju informāciju dara pieejamu tikai tiešsaistē un bieži vien tikai tādos kanālos, kuru izmantošanai nepieciešami viedtālruņi, kā rezultātā vecāka gadagājuma cilvēki, personas ar invaliditāti, personas ar zemiem ienākumiem, personas bez digitālajām prasmēm un cilvēki ar ierobežotu piekļuvi internetam nonāk neizdevīgā situācijā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Lūgumrakstu komiteja ir saņēmusi lūgumrakstu, kurā ir paustas bažas par to, ka lielākā daļa pakalpojumu sniedzēju informāciju dara pieejamu tikai tiešsaistē un bieži vien tikai tādos kanālos, kuru izmantošanai nepieciešami viedtālruņi, kā rezultātā vecāka gadagājuma cilvēki, personas ar invaliditāti, personas ar zemiem ienākumiem, personas bez digitālajām prasmēm un cilvēki ar ierobežotu piekļuvi internetam nonāk neizdevīgā situācijā;

| D. | tā kā, lai gan digitalizācija un digitālo rīku pienācīga izmantošana ir devusi daudzus ekonomiska un sociāla rakstura ieguvumus un iespējas, tomēr ir radušās vairākas ētiskas, juridiskas un nodarbinātības problēmas, kas var radīt nopietnus zaudējumus vai kaitējumu indivīdiem un sabiedrībai kopumā; tā kā jauno tehnoloģiju potenciāls ir neviennozīmīgs, jo atkarībā no tā, kā tās izmanto un reglamentē, tās var vai nu palīdzēt veidot iekļaujošāku sabiedrību un samazināt nevienlīdzību, vai arī palielināt esošo nevienlīdzību un radīt jaunus diskriminācijas veidus; |
| --- | --- |

D.

tā kā, lai gan digitalizācija un digitālo rīku pienācīga izmantošana ir devusi daudzus ekonomiska un sociāla rakstura ieguvumus un iespējas, tomēr ir radušās vairākas ētiskas, juridiskas un nodarbinātības problēmas, kas var radīt nopietnus zaudējumus vai kaitējumu indivīdiem un sabiedrībai kopumā; tā kā jauno tehnoloģiju potenciāls ir neviennozīmīgs, jo atkarībā no tā, kā tās izmanto un reglamentē, tās var vai nu palīdzēt veidot iekļaujošāku sabiedrību un samazināt nevienlīdzību, vai arī palielināt esošo nevienlīdzību un radīt jaunus diskriminācijas veidus;

| E. | tā kā digitalizācija būtiski ietekmē iedzīvotāju, darba ņēmēju un patērētāju ikdienas sociālo, ekonomisko, politisko un kultūras dzīvi, kā arī visas sabiedrības dzīves jomas; tā kā digitalizācija ir cēlonis vairākām sociālām atšķirībām, radot jaunu digitālo plaisu ne tikai starp labi savienotām pilsētu teritorijām un lauku un attāliem apvidiem, bet arī starp tiem cilvēkiem, kuri var pilnībā izmantot bagātinātas, piekļūstamas un drošas digitālās telpas ar plašu pakalpojumu klāstu, un tiem, kuri to nevar; tā kā arvien plašāk tiek izmantoti digitālie maksājumi, tostarp kartes, digitālie maki vai mobilās lietotnes, kā rezultātā daži mazumtirgotāji vairs nepieņem skaidru naudu; |
| --- | --- |

E.

tā kā digitalizācija būtiski ietekmē iedzīvotāju, darba ņēmēju un patērētāju ikdienas sociālo, ekonomisko, politisko un kultūras dzīvi, kā arī visas sabiedrības dzīves jomas; tā kā digitalizācija ir cēlonis vairākām sociālām atšķirībām, radot jaunu digitālo plaisu ne tikai starp labi savienotām pilsētu teritorijām un lauku un attāliem apvidiem, bet arī starp tiem cilvēkiem, kuri var pilnībā izmantot bagātinātas, piekļūstamas un drošas digitālās telpas ar plašu pakalpojumu klāstu, un tiem, kuri to nevar; tā kā arvien plašāk tiek izmantoti digitālie maksājumi, tostarp kartes, digitālie maki vai mobilās lietotnes, kā rezultātā daži mazumtirgotāji vairs nepieņem skaidru naudu;

| F. | tā kā skaidras naudas darījumu apjoma samazināšanās rezultātā var pasliktināties skaidras naudas infrastruktūra un tādējādi arī cilvēku piekļuve skaidrai naudai; tā kā nekavējoties ir jānovērš nepilnības skaidras naudas piekļūstamības jomā un jānodrošina maksājumu izvēles brīvība; |
| --- | --- |

F.

tā kā skaidras naudas darījumu apjoma samazināšanās rezultātā var pasliktināties skaidras naudas infrastruktūra un tādējādi arī cilvēku piekļuve skaidrai naudai; tā kā nekavējoties ir jānovērš nepilnības skaidras naudas piekļūstamības jomā un jānodrošina maksājumu izvēles brīvība;

| G. | tā kā pārmērīga tehnoloģisko ierīču izmantošana var saasināt tādas mentālās un fiziskās veselības problēmas kā izolētības sajūta, ar tehnoloģiju izmantošanu saistītas atkarības problēmas, miega trūkums, emocionāls izsīkums, nemiers un izdegšana; |
| --- | --- |

G.

tā kā pārmērīga tehnoloģisko ierīču izmantošana var saasināt tādas mentālās un fiziskās veselības problēmas kā izolētības sajūta, ar tehnoloģiju izmantošanu saistītas atkarības problēmas, miega trūkums, emocionāls izsīkums, nemiers un izdegšana;

| H. | tā kā digitalizācija var negatīvi ietekmēt cilvēkus, kuriem nav pietiekamu digitālo prasmju vai kuriem nav piekļuves interneta pieslēgumam vai digitālajām ierīcēm; tā kā tā var saasināt sociālās atšķirības, samazinot dažu darba ņēmēju iespējas iegūt kvalitatīvu darbu; tā kā ir jārisina jautājums par publiskā un privātā sektora pakalpojumu digitalizācijas negatīvo ietekmi uz darba ņēmējiem un cilvēkiem, piemēram, vecāka gadagājuma cilvēkiem un personām ar invaliditāti, iedzīvotājiem ar zemiem ienākumiem, sociāli nelabvēlīgā situācijā esošiem cilvēkiem vai bezdarbniekiem, migrantiem un bēgļiem vai cilvēkiem lauku un attālos apvidos; |
| --- | --- |

H.

tā kā digitalizācija var negatīvi ietekmēt cilvēkus, kuriem nav pietiekamu digitālo prasmju vai kuriem nav piekļuves interneta pieslēgumam vai digitālajām ierīcēm; tā kā tā var saasināt sociālās atšķirības, samazinot dažu darba ņēmēju iespējas iegūt kvalitatīvu darbu; tā kā ir jārisina jautājums par publiskā un privātā sektora pakalpojumu digitalizācijas negatīvo ietekmi uz darba ņēmējiem un cilvēkiem, piemēram, vecāka gadagājuma cilvēkiem un personām ar invaliditāti, iedzīvotājiem ar zemiem ienākumiem, sociāli nelabvēlīgā situācijā esošiem cilvēkiem vai bezdarbniekiem, migrantiem un bēgļiem vai cilvēkiem lauku un attālos apvidos;

| I. | tā kā ES digitālo prasmju rādītājs pašlaik ir tikai 56 %; tā kā ES ir izvirzījusi mērķi līdz 2030. gadam palielināt šo prasmju rādītāju līdz 80 % (10); tā kā pandēmija ir saasinājusi esošo nevienlīdzību, tostarp digitālo plaisu, liekot nodrošināt, ka visi Eiropas iedzīvotāji un uzņēmumi var izmantot digitālās pārkārtošanās sniegtās priekšrocības labākai, drošākai un pārticīgākai dzīvei; tā kā pandēmija ir parādījusi digitālās plaisas ietekmi izglītībā, dažiem skolotājiem un skolēniem paliekot ārpus aprites, jo viņiem nav pietiekamu tehnoloģiju, digitālo prasmju un piekļuves aprīkojumam; |
| --- | --- |

I.

tā kā ES digitālo prasmju rādītājs pašlaik ir tikai 56 %; tā kā ES ir izvirzījusi mērķi līdz 2030. gadam palielināt šo prasmju rādītāju līdz 80 % (10); tā kā pandēmija ir saasinājusi esošo nevienlīdzību, tostarp digitālo plaisu, liekot nodrošināt, ka visi Eiropas iedzīvotāji un uzņēmumi var izmantot digitālās pārkārtošanās sniegtās priekšrocības labākai, drošākai un pārticīgākai dzīvei; tā kā pandēmija ir parādījusi digitālās plaisas ietekmi izglītībā, dažiem skolotājiem un skolēniem paliekot ārpus aprites, jo viņiem nav pietiekamu tehnoloģiju, digitālo prasmju un piekļuves aprīkojumam;

| J. | tā kā aptuveni 87 miljoniem cilvēku ES ir kāds no invaliditātes veidiem (11); tā kā tiešsaistes veidlapu piekļūstamības aspekti bieži vien tiek atstāti novārtā, novedot pie tā, ka lietotāji, kas paļaujas uz ekrāna lasītāju, var pat nepamanīt pogu “sūtīt”; tā kā ir jānodrošina tīmekļa piekļūstamība, lai ikviens, tostarp personas ar invaliditāti, varētu uztvert un saprast informāciju, navigēt un mijiedarboties internetā; |
| --- | --- |

J.

tā kā aptuveni 87 miljoniem cilvēku ES ir kāds no invaliditātes veidiem (11); tā kā tiešsaistes veidlapu piekļūstamības aspekti bieži vien tiek atstāti novārtā, novedot pie tā, ka lietotāji, kas paļaujas uz ekrāna lasītāju, var pat nepamanīt pogu “sūtīt”; tā kā ir jānodrošina tīmekļa piekļūstamība, lai ikviens, tostarp personas ar invaliditāti, varētu uztvert un saprast informāciju, navigēt un mijiedarboties internetā;

| K. | tā kā efektīva personas datu, privātuma un aktīvu aizsardzība, tīklu un elektronikas drošība, kā arī iedzīvotāju pārliecība par to, ka viņu dati, privātums un aktīvi ir aizsargāti un droši, ir būtiski svarīgi, lai nodrošinātu iedzīvotāju uzticēšanos un ļautu viņiem pārvarēt nevēlēšanos izmantot digitālos pakalpojumus; |
| --- | --- |

K.

tā kā efektīva personas datu, privātuma un aktīvu aizsardzība, tīklu un elektronikas drošība, kā arī iedzīvotāju pārliecība par to, ka viņu dati, privātums un aktīvi ir aizsargāti un droši, ir būtiski svarīgi, lai nodrošinātu iedzīvotāju uzticēšanos un ļautu viņiem pārvarēt nevēlēšanos izmantot digitālos pakalpojumus;

| L. | tā kā 2022. gada 26. janvāra priekšlikumā Eiropas Deklarācijai par digitālajām tiesībām un principiem (COM(2022)0027) ir uzsvērts, ka ikvienam būtu jāspēj faktiski izvēlēties, kurus digitālos pakalpojumus izmantot, pamatojoties uz objektīvu, pārredzamu un uzticamu informāciju; |
| --- | --- |

L.

tā kā 2022. gada 26. janvāra priekšlikumā Eiropas Deklarācijai par digitālajām tiesībām un principiem (COM(2022)0027) ir uzsvērts, ka ikvienam būtu jāspēj faktiski izvēlēties, kurus digitālos pakalpojumus izmantot, pamatojoties uz objektīvu, pārredzamu un uzticamu informāciju;

| M. | tā kā Konference par Eiropas nākotni pievērsās digitālās izglītības jautājumiem, iesakot ES censties padarīt tehnoloģijas piekļūstamākas vecākajai paaudzei, veicinot programmu un iniciatīvu īstenošanu, piemēram, nodarbības, kas pielāgotas šo cilvēku vajadzībām; tā kā ES būtu jāgarantē tiesības izmantot digitalizācijas sniegtās iespējas tiem, kas to vēlas, un jānodrošina alternatīvas tiem, kas to nevēlas; |
| --- | --- |

M.

tā kā Konference par Eiropas nākotni pievērsās digitālās izglītības jautājumiem, iesakot ES censties padarīt tehnoloģijas piekļūstamākas vecākajai paaudzei, veicinot programmu un iniciatīvu īstenošanu, piemēram, nodarbības, kas pielāgotas šo cilvēku vajadzībām; tā kā ES būtu jāgarantē tiesības izmantot digitalizācijas sniegtās iespējas tiem, kas to vēlas, un jānodrošina alternatīvas tiem, kas to nevēlas;

| N. | tā kā 5,3 % skolas vecuma bērnu Eiropā ir digitāli atstumti, pastāvot lielām atšķirībām starp ES valstīm (12), un visvairāk cieš bērni, kuru ģimenes dzīvo nabadzībā vai smagā materiālā nenodrošinātībā un nevar atļauties iegādāties datoru un/vai interneta pieslēgumu; |
| --- | --- |

N.

tā kā 5,3 % skolas vecuma bērnu Eiropā ir digitāli atstumti, pastāvot lielām atšķirībām starp ES valstīm (12), un visvairāk cieš bērni, kuru ģimenes dzīvo nabadzībā vai smagā materiālā nenodrošinātībā un nevar atļauties iegādāties datoru un/vai interneta pieslēgumu;

| 1. | pauž bažas par digitālās plaisas saglabāšanos, jo līdz tās novēršanai joprojām ir visai tāls ceļš ejams un tā rada ievērojamas problēmas saistībā ar interneta un mobilo tālruņu lietošanu, kā arī publiskā un privātā sektora pakalpojumu sniegšanu, izmantojot tikai digitālos kanālus; atgādina, ka digitalizācija var radīt sociālekonomiskas atšķirības starp cilvēkiem un starp valstīm, jo tai ir vajadzīgi ieguldījumi un infrastruktūra, kas ir ļoti dārgi mazāk attīstītiem reģioniem un lauku apvidiem; aicina rūpīgi izvērtēt iedzīvotāju vajadzības attiecībā uz digitālajām pārmaiņām un inovāciju, jo īpaši neaizsargāto grupu vajadzības, lai novērtētu, kā viņi var gūt labumu no šīm jaunajām tehnoloģijām; uzsver, ka digitālās pārkārtošanās procesam jānotiek tā, lai no tās labumu gūtu ikviens; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž nožēlu par to, ka daudzi cilvēki vai nu neizmanto digitālos pakalpojumus regulāri, vai arī nejūtas droši par darījumu veikšanu tiešsaistē, jo tas var būtiski negatīvi ietekmēt viņu personīgo dzīvi, ekonomisko un sociālo situāciju un viņu pamattiesības, tostarp viņu personas datu aizsardzību un citus kiberdrošības jautājumus; pauž nožēlu par to, ka pastāv šķēršļi, kas jo īpaši neaizsargātiem iedzīvotājiem, iedzīvotājiem ar zemāku izglītības līmeni, vecāka gadagājuma cilvēkiem, personām ar invaliditāti, personām ar mācīšanās grūtībām un personām ar zemiem ienākumiem liedz pilnvērtīgi iesaistīties dzīvē tādā pasaulē, kur pamatpakalpojumi, piemēram, banku vai administratīvie pakalpojumi, ir digitāli, jo viņiem draud atstumtība no sabiedrības un viņi pilnvērtīgi neizmanto ekonomiskās iespējas; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt ikvienam iespēju pielāgoties digitalizācijas radītajām pārmaiņām, jo īpaši nodrošinot agrīnu digitālo izglītību, atjauninātas digitālās izglītības programmas, mūžizglītību vai pārkvalificēšanās un prasmju pilnveides iespējas, lai novērstu digitālo atstumtību, pārvarētu digitālo plaisu sabiedrībā un nodrošinātu visu iedzīvotāju iekļaušanu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka dažādu maksājumu pakalpojumu izmantošana ievērojami atšķiras gan ES mērogā, gan dalībvalstīs; norāda, ka daudzi iedzīvotāji kā vienīgo maksāšanas līdzekli joprojām izmanto skaidru naudu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzīst, ka bezskaidras naudas maksājumi un Otrā maksājumu pakalpojumu direktīva ir sniegusi vairākus ieguvumus vienotajam tirgum, tostarp krāpšanas mazināšanu, ekonomiskos ieguvumus mazajiem uzņēmumiem un plašāka produktu klāsta pieejamību; aicina Komisiju, visaptveroši pārskatot Otrās maksājumu pakalpojumu direktīvas piemērošanu un ietekmi, izpētīt, kā vēl vairāk palielināt digitālo maksājumu drošību un apkarot krāpšanu maksājumu jomā, tostarp krāpšanu tiešsaistē, kā arī nodrošināt patērētāju aizsardzību, vienlaikus ņemot vērā iedzīvotāju īpašās vajadzības un garantējot, ka ikvienam ir iespēja izvēlēties maksājumu veidus; uzsver, cik svarīga ir personas datu un privātuma aizsardzība, jo īpaši cilvēkiem, kuri nepārzina tiešsaistes datu drošības jautājumus; uzsver, ka ir jāiekļauj noteikumi, lai garantētu lietotājiem ērtas programmatūras saskarnes digitālo maksājumu risinājumiem, augstus datu aizsardzības un datu sadarbspējas standartus, klientu ērtības un efektīvu piekļuvi skaidrai naudai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka ES tiesiskajam regulējumam ir jānodrošina, ka digitalizācija ir vērsta uz cilvēku un ka digitālajā ekonomikā tiek pilnībā ievērotas pamattiesības, jo īpaši attiecībā uz darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atgādina, ka demokrātiskai dzīvei un tiešsaistes sabiedriskajiem pakalpojumiem jābūt iekļaujošiem un pilnībā pieejamiem ikvienam un ka tehnoloģiskā diskriminācija ir nabadzības un sociālās atstumtības veids, kas dažiem iedzīvotājiem liedz būtiskus attīstībai un labklājības radīšanai nepieciešamus resursus; uzsver, ka ikvienam būtu jāgūst labums no kvalitatīvas digitālās vides ar lietotājiem ērtiem, efektīviem un personalizētiem pakalpojumiem un rīkiem, kas piedāvā augstus drošības un privātuma standartus, vienlaikus nodrošinot aizsardzību pret jebkādu iespējamo diskrimināciju saistībā ar piekļuvi pamatpakalpojumiem, kuru saņemšanai nepieciešamas digitālās prasmes; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka daudzu ikdienas pakalpojumu gadījumā būtu jāpiedāvā risinājums, kas nav digitāls, lai apmierinātu to iedzīvotāju vajadzības, kuriem nav prasmju vai zināšanu, kā izmantot tiešsaistes pakalpojumus, kuri vēlas izmantot pakalpojumus bezsaistē vai kuriem nav piekļuves digitālajām ierīcēm un lietotnēm; šajā saistībā uzstāj, ka ir jāsaglabā vienlīdzīgi konkurences apstākļi tiešsaistes un bezsaistes vidē; aicina valsts pārvaldes iestādes un uzņēmumus būt iekļaujošiem un izstrādāt savus tiešsaistes pakalpojumus saprotamā veidā, lai tiem varētu piekļūt un tos varētu izmantot visu vecumu un izglītības līmeņa cilvēki, tādējādi palīdzot novērst plaisu mūsu sabiedrībā, kas joprojām pastāv saistībā ar nevienlīdzīgu piekļuvi tehnoloģijām; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver nepieciešamību novērst digitālo plaisu un neaizsargāto sociālo grupu finansiālo atstumtību, lai digitālās pārkārtošanās procesā nevienu neatstātu novārtā, jo īpaši tās personas, kurām visvairāk trūkst digitālo prasmju, kas tām vajadzīgas, lai pilnvērtīgi izmantotu publiskā un privātā sektora pakalpojumu digitalizācijas potenciālu, tādējādi nodrošinot visu iedzīvotāju iekļaušanu digitālajā sabiedrībā neatkarīgi no viņu ienākumiem, sociālā stāvokļa, ģeogrāfiskās atrašanās vietas, veselības stāvokļa vai vecuma; uzsver, ka, tā kā cilvēki, kas atrodas visnedrošākajā situācijā, savu finansiālo tiesību izmantošanā visbiežāk paļaujas uz administratīvām procedūrām, būtu jāievieš vairāk iniciatīvu, lai atvieglotu piekļuvi tehnoloģijām, tostarp digitālās pratības programmām, un atkārtoti uzsver, cik svarīga ir izglītība un pastāvīga mācīšanās, lai attīstītu digitālajā laikmetā nepieciešamās prasmes un cīnītos pret digitālo atstumtību; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž bažas par publiskā sektora pakalpojumu fiziskās pieejamības samazināšanos, jo īpaši lauku apvidos un pilsētu nomalēs; uzsver, ka papildus tiešsaistes pakalpojumu attīstīšanai ir ārkārtīgi svarīgi saglabāt fiziskas telpas, kur saņemt sabiedriskos pakalpojumus; aicina veikt pasākumus, lai īpaši aizsargātu pamatpakalpojumu pieejamību ikvienam bez jebkādas diskriminācijas, kas saistīta ar nepietiekamu tehnoloģiju apguvi; atbalsta uz cilvēku vērstu klientu apkalpošanas modeli, kurā neviens netiek atstāts novārtā; uzsver, ka attiecībā uz piekļuvi publiskā sektora pakalpojumiem digitālā formātā ir svarīgi atteikties no pieejas, saskaņā ar kuru daļa administratīvā darba tiek uzkrauta lietotājam, šī sloga nodošanu papildinot arī ar atbildības nodošanu un pienākumu lietotājam iemācīties izmantot digitālās tehnoloģijas, būt neatkarīgam un ievērot valsts pārvaldes iestāžu cerības attiecībā uz parauglietotāju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prasa izveidot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas modeli, kura pamatā būtu katra lietotāja iespējas brīvi izvēlēties veidu, kādā veidot attiecības ar valsts pārvaldes iestādēm, un uzsver, ka ir jārīkojas, lai uzlabotu publisko tīmekļa vietņu izstrādi un izmantošanu, lai novērstu piekļūstamības problēmas un sniegtu lietotājiem nepieciešamo juridisko, tehnisko un administratīvo atbalstu, kas tiem vajadzīgs šo tīmekļa vietņu neatkarīgai izmantošanai; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzīst, ka šā sabiedrisko pakalpojumu modeļa īstenošanai ir vajadzīgi cilvēkresursi, tehniskie un ekonomiskie resursi, un atgādina, ka ES līdzekļi, jo īpaši NextGenerationEU līdzekļi, varētu būt lielisks veids, kā nodrošināt šo pāreju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | apzinās stingru klientu autentifikācijas prasību ietekmi uz lietotājiem, kuriem nav mobilā tālruņa; aicina šādas autentifikācijas vajadzībām izmantot arī citus līdzekļus, piemēram, e-pastu, tālruņa zvanus vai personīgu apkalpošanu klātienē; pauž nožēlu, ka Otrā maksājumu pakalpojumu direktīva patērētājiem nenodrošina tiesības tieši pieprasīt alternatīvu autentifikācijas metodi; aicina Komisiju, izvērtējot Otrās maksājumu pakalpojumu direktīvas noteikumus, ņemt vērā diskriminācijas risku pret vecāka gadagājuma cilvēkiem un citām neaizsargātām grupām; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, cik svarīga ir kopēja Eiropas pieeja attiecībā uz digitalizācijas ētiskajiem aspektiem; atzinīgi vērtē ES 2022. gada janvāra Deklarācijas par digitālajām tiesībām un principiem digitālajai desmitgadei projektu un uzsver, ka Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tehnoloģiskajos risinājumos tiek ņemtas vērā cilvēku tiesības un ka digitālās pārkārtošanās procesā neviens netiek atstāts novārtā, par galveno mērķi nosakot digitālās plaisas novēršanu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atgādina, ka sociāli demogrāfiskie faktori būtiski ietekmē digitālo prasmju līmeni, piemēram, vairāk nekā divām trešdaļām gados jauno pieaugušo, personām ar augstu formālās izglītības līmeni un augstākās izglītības iestāžu studentiem ir vismaz digitālās pamatprasmes; norāda, ka digitālās pamatprasmes ir tikai aptuveni vienai trešdaļai no personām vecuma grupā no 55 līdz 74 gadiem, pensionāriem un ekonomiski neaktīvajiem iedzīvotājiem; turklāt norāda, ka atšķirības starp digitālajām prasmēm lauku apvidos un pilsētās dzīvojošo vidū joprojām ir ievērojamas (13); norāda, ka digitālā savienojamība ir būtiski svarīgs faktors, lai novērstu un mazinātu digitālo plaisu starp blīvi apdzīvotiem un mazapdzīvotiem apgabaliem, un aicina Komisiju steidzami risināt digitālās plaisas problēmu atjauninātā kohēzijas politikā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, cik svarīgi ir novērst digitālo plaisu, jo īpaši veicinot pamatprasmju un specializēto prasmju apguvi, īpašu uzmanību pievēršot visneaizsargātākajām iedzīvotāju grupām un attīstot izglītības un apmācības sistēmas, tostarp mūžizglītību, pārkvalificēšanos un kvalifikācijas celšanu; atgādina, ka ne visi var iegūt digitālo pratību, un uzsver, ka nedrīkst būt nekādas diskriminācijas saistībā ar cilvēku digitālajām prasmēm; atkārtoti uzsver, ka digitālās efektivitātes princips nevar attaisnot piekļuves liegšanu pamatpakalpojumiem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina nodrošināt, lai digitālā pārkārtošanās ikvienam garantētu jaunas digitālās tiesības, kas saistītas ar nepieciešamību piekļūt digitālajiem medijiem visās jomās, lai tādējādi novērstu digitālo plaisu starp dažādām teritorijām, cilvēkiem no dažādiem apgabaliem, cilvēkiem ar dažādu izcelsmi un dažāda vecuma cilvēkiem, jo īpaši ņemot vērā atšķirības starp dzimumiem un to vecāka gadagājuma cilvēku vajadzības, kuri atšķirībā no jauniešiem bieži vien sliktāk pārzina jauno tehnoloģiju izmantošanu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzskata, ka jaunās tehnoloģijas var palīdzēt novērst digitālo plaisu, kas skar aptuveni 87 miljonus eiropiešu, kuri ir personas ar invaliditāti, lai atbalstītu viņu iekļaušanu ekonomikā un piekļuvi pamatpakalpojumiem; pauž pārliecību, ka digitālo tehnoloģiju izmantošana var mazināt šķēršļus, ar kuriem personas ar invaliditāti saskaras, cenšoties iekļūt darba tirgū, piemēram, darba uzdevumu izpildi, saziņu, mijiedarbību vai elastīguma trūkumu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda, ka digitālā plaisa būtiski ietekmē imigrantus, jo diskriminācija pret viņiem var saasināties, ja piekļuve publiskā un privātā sektora pakalpojumiem tiešsaistē un digitālajiem medijiem ir nepilnīga vai nepietiekama (14); |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  ESAO, “Understanding the Digital Divide”, 2001.

(2)  OV C 289, 9.8.2016., 65. lpp.

(3)  OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.

(4)  OV L 327, 2.12.2016., 1. lpp.

(5)  OV L 69, 13.3.2018., 23. lpp.

(6)  OV L 151, 7.6.2019., 70. lpp.

(7)  OV C 132, 24.3.2022., 129. lpp.

(8)  ECB 2021. gada statistikas dati par bezskaidras naudas maksājumiem.

(9)  Digitālās ekonomikas un sabiedrības indekss (DESI), 2022. gada ziņojums.

(10)  Digitālās ekonomikas un sabiedrības indekss, 2021. gads.

(11)  Eurostat, Funkcionēšanas un aktivitātes ierobežojumu statistikas dati. Skatīt arī: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Functional_and_activity_limitations_statistics

(12)  DigiGen, The impact of technological transformations on the Digital Generation, 2021.

(13)  Digitālās ekonomikas un sabiedrības indekss (DESI), 2022. gads: Cilvēkkapitāls.

(14)  Atšķirības — digitālās plaisas ietekme uz ārvalstniekiem, 2018. gads.

---

Trešdiena, 2022. gada 14. decembris

| 17.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/63 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/63

---

P9_TA(2022)0442

Gada ziņojums par ES un Gruzijas asociācijas nolīguma īstenošanu

Eiropas Parlamenta 2022. gada 14. decembra rezolūcija par ES un Gruzijas asociācijas nolīguma īstenošanu (2021/2236(INI))

(2023/C 177/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 8. pantu un V sadaļu, jo īpaši 21., 22., 36. un 37. pantu, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) V sadaļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 8. pantu un V sadaļu, jo īpaši 21., 22., 36. un 37. pantu, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) V sadaļu,

| — | ņemot vērā Asociācijas nolīgumu (AN) starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (1), kurš pilnībā stājās spēkā 2016. gada 1. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Asociācijas nolīgumu (AN) starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (1), kurš pilnībā stājās spēkā 2016. gada 1. jūlijā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 17. jūnija atzinumu par Gruzijas pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā (COM(2022)0405), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 17. jūnija atzinumu par Gruzijas pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā (COM(2022)0405),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2022. gada 23. un 24. jūnija secinājumus par Ukrainas, Moldovas Republikas un Gruzijas dalības pieteikumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2022. gada 23. un 24. jūnija secinājumus par Ukrainas, Moldovas Republikas un Gruzijas dalības pieteikumiem,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Gruziju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Gruziju,

| — | ņemot vērā 2022. gada 8. jūnija ieteikumu Padomei un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par ES ārpolitiku, drošības un aizsardzības politiku pēc Krievijas agresijas kara pret Ukrainu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 8. jūnija ieteikumu Padomei un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par ES ārpolitiku, drošības un aizsardzības politiku pēc Krievijas agresijas kara pret Ukrainu (2),

| — | ņemot vērā vienošanos, kura 2021. gada 19. aprīlī panākta starp Gruzijas politiskajiem spēkiem un kurā vidutāja lomu uzņēmās Eiropadomes priekšsēdētājs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vienošanos, kura 2021. gada 19. aprīlī panākta starp Gruzijas politiskajiem spēkiem un kurā vidutāja lomu uzņēmās Eiropadomes priekšsēdētājs,

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 10. augusta asociācijas īstenošanas ziņojumu par Gruziju (SWD(2022)0215), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 10. augusta asociācijas īstenošanas ziņojumu par Gruziju (SWD(2022)0215),

| — | ņemot vērā 2022. gada 16. augustā pieņemto Eiropas Savienības un Gruzijas asociācijas programmu 2021.–2027. gadam (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 16. augustā pieņemto Eiropas Savienības un Gruzijas asociācijas programmu 2021.–2027. gadam (3),

| — | ņemot vērā 2022. gada 6. septembrī notikušās septītās ES un Gruzijas Asociācijas padomes sanāksmes rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 6. septembrī notikušās septītās ES un Gruzijas Asociācijas padomes sanāksmes rezultātus,

| — | ņemot vērā Austrumu partnerības ekonomikas un investīciju plānu, kas izklāstīts 2021. gada 2. jūlija dokumenta “Atveseļošana, noturība un reforma — Austrumu partnerības prioritātes laikposmam pēc 2020. gada” (SWD(2021)0186) I pielikumā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Austrumu partnerības ekonomikas un investīciju plānu, kas izklāstīts 2021. gada 2. jūlija dokumenta “Atveseļošana, noturība un reforma — Austrumu partnerības prioritātes laikposmam pēc 2020. gada” (SWD(2021)0186) I pielikumā,

| — | ņemot vērā “Reportieru bez robežām” publicēto 2022. gada preses brīvības indeksu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā “Reportieru bez robežām” publicēto 2022. gada preses brīvības indeksu,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Venēcijas komisijas 2022. gada 26. augusta steidzamo atzinumu par Gruzijas parlamenta 2022. gada 7. jūnijā pieņemto Kriminālprocesa kodeksa grozījumu likumprojektu, tās 2022. gada 20. jūnija atzinumu par 2021. gada decembra grozījumiem konstitutīvajā likumā par vispārējām tiesām, 2021. gada 2. jūlija steidzamo atzinumu par grozījumiem konstitutīvajā likumā par vispārējām tiesām, 2022. gada 5. jūlija steidzamo kopīgo atzinumu par pārskatīto vēlēšanu kodeksa grozījumu projektu, 2020. gada 8. oktobra atzinumu par konstitutīvā likuma projektu, ar ko groza konstitutīvo likumu par vispārējām tiesām, un 2019. gada 16. aprīļa steidzamo atzinumu par Augstākās tiesas tiesnešu atlasi un iecelšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Venēcijas komisijas 2022. gada 26. augusta steidzamo atzinumu par Gruzijas parlamenta 2022. gada 7. jūnijā pieņemto Kriminālprocesa kodeksa grozījumu likumprojektu, tās 2022. gada 20. jūnija atzinumu par 2021. gada decembra grozījumiem konstitutīvajā likumā par vispārējām tiesām, 2021. gada 2. jūlija steidzamo atzinumu par grozījumiem konstitutīvajā likumā par vispārējām tiesām, 2022. gada 5. jūlija steidzamo kopīgo atzinumu par pārskatīto vēlēšanu kodeksa grozījumu projektu, 2020. gada 8. oktobra atzinumu par konstitutīvā likuma projektu, ar ko groza konstitutīvo likumu par vispārējām tiesām, un 2019. gada 16. aprīļa steidzamo atzinumu par Augstākās tiesas tiesnešu atlasi un iecelšanu,

| — | ņemot vērā OSCE Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja (ODIHR) 2022. gada 18. februāra atzinumu par grozījumiem tiesību aktos par Gruzijas Valsts inspektora dienestu un 2021. gada 23. augusta galīgo ziņojumu par Augstākās tiesas tiesnešu izvirzīšanu un iecelšanu Gruzijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā OSCE Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja (ODIHR) 2022. gada 18. februāra atzinumu par grozījumiem tiesību aktos par Gruzijas Valsts inspektora dienestu un 2021. gada 23. augusta galīgo ziņojumu par Augstākās tiesas tiesnešu izvirzīšanu un iecelšanu Gruzijā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, kā arī 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumā par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, kā arī 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumā par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0274/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0274/2022),

| A. | tā kā saistībā ar pastāvīgo stingro sabiedrības atbalstu Gruzijas virzībai uz Eiropu, kā arī saistībā ar jauno ģeopolitisko situāciju, kas izriet no Krievijas kara agresijas pret Ukrainu, Gruzija 2022. gada 3. martā iesniedza pieteikumu dalībai ES; |
| --- | --- |

A.

tā kā saistībā ar pastāvīgo stingro sabiedrības atbalstu Gruzijas virzībai uz Eiropu, kā arī saistībā ar jauno ģeopolitisko situāciju, kas izriet no Krievijas kara agresijas pret Ukrainu, Gruzija 2022. gada 3. martā iesniedza pieteikumu dalībai ES;

| B. | tā kā Eiropadome 2022. gada 23. un 24. jūnija secinājumos atzina Gruzijas Eiropas perspektīvu un pauda gatavību piešķirt tai kandidātvalsts statusu, tiklīdz būs īstenotas prioritātes, kas noteiktas Komisijas atzinumā par Gruzijas pieteikumu; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropadome 2022. gada 23. un 24. jūnija secinājumos atzina Gruzijas Eiropas perspektīvu un pauda gatavību piešķirt tai kandidātvalsts statusu, tiklīdz būs īstenotas prioritātes, kas noteiktas Komisijas atzinumā par Gruzijas pieteikumu;

| C. | tā kā Krievijas Federācija joprojām ir nelikumīgi okupējusi Gruzijas reģionus — Abhāziju un Chinvali/Dienvidosetiju —, pārkāpdama Gruzijas suverenitāti un teritoriālo integritāti, kā arī ar ES starpniecību noslēgto 2008. gada 12. augusta vienošanos par pamieru; |
| --- | --- |

C.

tā kā Krievijas Federācija joprojām ir nelikumīgi okupējusi Gruzijas reģionus — Abhāziju un Chinvali/Dienvidosetiju —, pārkāpdama Gruzijas suverenitāti un teritoriālo integritāti, kā arī ar ES starpniecību noslēgto 2008. gada 12. augusta vienošanos par pamieru;

| D. | tā kā Krievijas Federācija un tās okupācijas režīmi tīši kavē to iekšzemē pārvietoto personu un bēgļu drošu un cieņpilnu atgriešanos, kuri ar spēku izraidīti no Krievijas okupētajiem Gruzijas reģioniem — Abhāzijas un Chinvali/Dienvidosetijas; |
| --- | --- |

D.

tā kā Krievijas Federācija un tās okupācijas režīmi tīši kavē to iekšzemē pārvietoto personu un bēgļu drošu un cieņpilnu atgriešanos, kuri ar spēku izraidīti no Krievijas okupētajiem Gruzijas reģioniem — Abhāzijas un Chinvali/Dienvidosetijas;

| E. | tā kā Krievijas Federācija turpina okupēto Gruzijas teritoriju pakāpeniskas aneksijas procesu, kas ietver arī ieceri Chinvali reģionā rīkot tā saukto referendumu par “pievienošanos” Krievijai, Bičvintas īpašuma kompleksa un tā apkārtnes nodošanu Krievijas Federācijai, un Gruzijas Abhāzijas un Chinvali/Dienvidosetijas reģionu dziļāku integrāciju Krievijas Federācijas militārajā, ekonomikas, tieslietu, sociālajā un citos sektoros; |
| --- | --- |

E.

tā kā Krievijas Federācija turpina okupēto Gruzijas teritoriju pakāpeniskas aneksijas procesu, kas ietver arī ieceri Chinvali reģionā rīkot tā saukto referendumu par “pievienošanos” Krievijai, Bičvintas īpašuma kompleksa un tā apkārtnes nodošanu Krievijas Federācijai, un Gruzijas Abhāzijas un Chinvali/Dienvidosetijas reģionu dziļāku integrāciju Krievijas Federācijas militārajā, ekonomikas, tieslietu, sociālajā un citos sektoros;

| F. | tā kā pastāvīgā etniskā diskriminācija un citi smagi cilvēktiesību pārkāpumi pret gruzīniem Krievijas okupētajās Gruzijas teritorijās, dzeloņstiepļu žogu un citu mākslīgu šķēršļu izbūve, ilgstoša tā dēvēto šķērsošanas punktu slēgšana gar okupācijas līniju, un Gruzijas pilsoņu nelikumīgā aizturēšana un nolaupīšana, ko veic Krievijas okupācijas spēki, destabilizē situāciju visā valstī; |
| --- | --- |

F.

tā kā pastāvīgā etniskā diskriminācija un citi smagi cilvēktiesību pārkāpumi pret gruzīniem Krievijas okupētajās Gruzijas teritorijās, dzeloņstiepļu žogu un citu mākslīgu šķēršļu izbūve, ilgstoša tā dēvēto šķērsošanas punktu slēgšana gar okupācijas līniju, un Gruzijas pilsoņu nelikumīgā aizturēšana un nolaupīšana, ko veic Krievijas okupācijas spēki, destabilizē situāciju visā valstī;

| G. | tā kā, kopš sākās Krievijas agresijas karš pret Ukrainu, Gruzijā ir ieradušies tūkstošiem Krievijas iedzīvotāju, lai izvairītos no Rietumu sankcijām un Putina izsludinātās mobilizācijas, kā arī daudzi Baltkrievijas iedzīvotāji, tostarp tie, kuri cenšas izvairīties no vajāšanas; |
| --- | --- |

G.

tā kā, kopš sākās Krievijas agresijas karš pret Ukrainu, Gruzijā ir ieradušies tūkstošiem Krievijas iedzīvotāju, lai izvairītos no Rietumu sankcijām un Putina izsludinātās mobilizācijas, kā arī daudzi Baltkrievijas iedzīvotāji, tostarp tie, kuri cenšas izvairīties no vajāšanas;

| H. | tā kā Krievija joprojām izmanto dezinformāciju, kiberuzbrukumus un citas hibrīdmetodes, lai vājinātu Gruzijas sociālo un institucionālo noturību; |
| --- | --- |

H.

tā kā Krievija joprojām izmanto dezinformāciju, kiberuzbrukumus un citas hibrīdmetodes, lai vājinātu Gruzijas sociālo un institucionālo noturību;

| I. | tā kā Gruzija joprojām piedalās civilajās un militārajās krīzes pārvarēšanas operācijās kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) ietvaros un ir nodrošinājusi 32 kareivjus ES militārās apmācības misijā Centrālāfrikas Republikā un vienu virsnieku ES apmācības misijā Mali; |
| --- | --- |

I.

tā kā Gruzija joprojām piedalās civilajās un militārajās krīzes pārvarēšanas operācijās kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) ietvaros un ir nodrošinājusi 32 kareivjus ES militārās apmācības misijā Centrālāfrikas Republikā un vienu virsnieku ES apmācības misijā Mali;

| J. | tā kā bijušajam Gruzijas prezidentam Mikheil Saakashvili, kura veselības stāvoklis saskaņā ar jaunākajiem ziņojumiem turpina pasliktināties, joprojām trūkst pienācīgas aprūpes, kas raisa bažas par viņa dzīvību; |
| --- | --- |

J.

tā kā bijušajam Gruzijas prezidentam Mikheil Saakashvili, kura veselības stāvoklis saskaņā ar jaunākajiem ziņojumiem turpina pasliktināties, joprojām trūkst pienācīgas aprūpes, kas raisa bažas par viņa dzīvību;

| K. | tā kā Dr. David E. Smith, M.D. & Associates sagatavotajā toksikoloģijas ziņojumā secināts, ka Mikheil Saakashvili matu un nagu paraugu testēšana ir atklājusi smago metālu un citu vielu, tostarp dzīvsudraba un arsēna, klātbūtni un ka daudzus Mikheil Saakashvili patoloģiskos simptomus ir izraisījusi saindēšanās ar smagajiem metāliem, veicinot viņa veselības pasliktināšanos; |
| --- | --- |

K.

tā kā Dr. David E. Smith, M.D. & Associates sagatavotajā toksikoloģijas ziņojumā secināts, ka Mikheil Saakashvili matu un nagu paraugu testēšana ir atklājusi smago metālu un citu vielu, tostarp dzīvsudraba un arsēna, klātbūtni un ka daudzus Mikheil Saakashvili patoloģiskos simptomus ir izraisījusi saindēšanās ar smagajiem metāliem, veicinot viņa veselības pasliktināšanos;

| L. | tā kā Gruzija un ES savā AN, kas ir spēkā kopš 2016. gada 1. jūlija, apņēmās veicināt politisko asociāciju un ekonomisko integrāciju, balstoties uz kopīgām vērtībām un demokrātijas, tiesiskuma, labas pārvaldības, cilvēktiesību un pamatbrīvību principiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā Gruzija un ES savā AN, kas ir spēkā kopš 2016. gada 1. jūlija, apņēmās veicināt politisko asociāciju un ekonomisko integrāciju, balstoties uz kopīgām vērtībām un demokrātijas, tiesiskuma, labas pārvaldības, cilvēktiesību un pamatbrīvību principiem;

| M. | tā kā Gruzija turpina progresu AN un padziļinātās un visaptverošās brīvās tirdzniecības zonas (DCFTA) īstenošanā un saskaņošanu ar ES acquis un ES standartiem, tā kā, lai gan ES ir Gruzijas galvenā tirdzniecības partnere, šīs sadarbības potenciāls vēl nav pilnībā izmantots, |
| --- | --- |

M.

tā kā Gruzija turpina progresu AN un padziļinātās un visaptverošās brīvās tirdzniecības zonas (DCFTA) īstenošanā un saskaņošanu ar ES acquis un ES standartiem, tā kā, lai gan ES ir Gruzijas galvenā tirdzniecības partnere, šīs sadarbības potenciāls vēl nav pilnībā izmantots,

| N. | tā kā vairāki izšķirīgi svarīgi tiesību akti, tostarp par tiesu iestāžu darbību un svarīgām iecelšanas procedūrām, slepenas novērošanas procedūrām un Valsts inspektora dienesta likvidēšanu, tika steidzīgi pieņemti Gruzijas parlamentā, neveicot nepieciešamās apspriešanās vai analīzi par atbilstību ES vai Eiropas Padomes standartiem, kā norādīts Komisijas 2022. gada asociācijas īstenošanas ziņojumā par Gruziju; |
| --- | --- |

N.

tā kā vairāki izšķirīgi svarīgi tiesību akti, tostarp par tiesu iestāžu darbību un svarīgām iecelšanas procedūrām, slepenas novērošanas procedūrām un Valsts inspektora dienesta likvidēšanu, tika steidzīgi pieņemti Gruzijas parlamentā, neveicot nepieciešamās apspriešanās vai analīzi par atbilstību ES vai Eiropas Padomes standartiem, kā norādīts Komisijas 2022. gada asociācijas īstenošanas ziņojumā par Gruziju;

| O. | tā kā 2021. gada 19. aprīļa vienošanās, kuru palīdzēja panākt Eiropadomes priekšsēdētājs, uzsver nepieciešamību pievērsties par priekšstatiem par politizētu tiesiskumu, īstenojot tiesu sistēmas reformu, lai palielinātu tiesu sistēmas neatkarību, pārredzamību un pārskatatbildību; |
| --- | --- |

O.

tā kā 2021. gada 19. aprīļa vienošanās, kuru palīdzēja panākt Eiropadomes priekšsēdētājs, uzsver nepieciešamību pievērsties par priekšstatiem par politizētu tiesiskumu, īstenojot tiesu sistēmas reformu, lai palielinātu tiesu sistēmas neatkarību, pārredzamību un pārskatatbildību;

| P. | tā kā selektīva izmeklēšana un kriminālvajāšana pret pašreizējās valdības kritizētājiem mazina sabiedrības uzticēšanos ne tikai tiesu iestādēm, bet arī Gruzijas iestādēm; |
| --- | --- |

P.

tā kā selektīva izmeklēšana un kriminālvajāšana pret pašreizējās valdības kritizētājiem mazina sabiedrības uzticēšanos ne tikai tiesu iestādēm, bet arī Gruzijas iestādēm;

| Q. | tā kā situācija attiecībā uz vārda brīvību, mediju brīvību un žurnālistu drošību, kas ir funkcionējošas demokrātijas stūrakmeņi, joprojām turpina pasliktināties un 2022. gadā Gruzija pasaules preses brīvības indeksā noslīdēja no 60. līdz 89. vietai no 180 vietām; tā kā sabiedrības uzticēšanās medijiem Gruzijā ir ļoti zema; |
| --- | --- |

Q.

tā kā situācija attiecībā uz vārda brīvību, mediju brīvību un žurnālistu drošību, kas ir funkcionējošas demokrātijas stūrakmeņi, joprojām turpina pasliktināties un 2022. gadā Gruzija pasaules preses brīvības indeksā noslīdēja no 60. līdz 89. vietai no 180 vietām; tā kā sabiedrības uzticēšanās medijiem Gruzijā ir ļoti zema;

| R. | tā kā TV kanāla “Mtavari” direktoram Nika Gvaramia par apšaubāmām apsūdzībām nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijā, kukuļošanā un dokumentu viltošanā ir piespriests trīsarpus gadu ilgs cietumsods; |
| --- | --- |

R.

tā kā TV kanāla “Mtavari” direktoram Nika Gvaramia par apšaubāmām apsūdzībām nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijā, kukuļošanā un dokumentu viltošanā ir piespriests trīsarpus gadu ilgs cietumsods;

| S. | tā kā Gruzijas medijos un sociālajos tīklos pēdējā laikā ir ievērojami palielinājusies pret Rietumiem vērsta propaganda un dezinformācija; tā kā valdošās partijas biedri, atsaucoties uz ES iestādēm un to pārstāvjiem, joprojām izmanto polarizējošu un naidīgu valodu; |
| --- | --- |

S.

tā kā Gruzijas medijos un sociālajos tīklos pēdējā laikā ir ievērojami palielinājusies pret Rietumiem vērsta propaganda un dezinformācija; tā kā valdošās partijas biedri, atsaucoties uz ES iestādēm un to pārstāvjiem, joprojām izmanto polarizējošu un naidīgu valodu;

| T. | tā kā dzimumu līdztiesībā joprojām pastāv problēmas, kā to pierāda tas, ka Gruzija Pasaules Ekonomikas foruma Pasaules dzimumu nevienlīdzības indeksā noslīdēja no 49. vietas no 154 valstīm 2021. gadā uz 55. vietu no 146 valstīm 2022. gadā, kas liecina par situācijas pasliktināšanos iegūtā izglītības līmeņa, veselības un izdzīvošanas, kā arī politiskās iespēcinātības jomā; tā kā joprojām bažas rada ar dzimumu saistīta vardarbība un vardarbība ģimenē, kā arī LGBTQI+ personu diskriminācija, |
| --- | --- |

T.

tā kā dzimumu līdztiesībā joprojām pastāv problēmas, kā to pierāda tas, ka Gruzija Pasaules Ekonomikas foruma Pasaules dzimumu nevienlīdzības indeksā noslīdēja no 49. vietas no 154 valstīm 2021. gadā uz 55. vietu no 146 valstīm 2022. gadā, kas liecina par situācijas pasliktināšanos iegūtā izglītības līmeņa, veselības un izdzīvošanas, kā arī politiskās iespēcinātības jomā; tā kā joprojām bažas rada ar dzimumu saistīta vardarbība un vardarbība ģimenē, kā arī LGBTQI+ personu diskriminācija,

| 1. | atzinīgi vērtē Eiropadomes lēmumu atzīt Gruzijas Eiropas perspektīvu tās starptautiski atzītajās robežās; atzīmē, ka šis lēmums ir spēcīgs signāls par politisko atbalstu Gruzijas tautas centieniem tuvināties Eiropai un tādēļ mudina Gruziju izmantot šo vēsturisko iespēju; atkārto, ka, lai Gruzijai piešķirtu kandidātvalsts statusu, tai ir sekmīgi jāīsteno divpadsmit galvenās prioritātes, kā Komisija norādījusi atzinumā par Gruzijas pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā un kā to apstiprinājusi Eiropadome; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Gruzijas iestādes ievērot visaugstākos demokrātijas, tiesiskuma, cilvēktiesību un pamatbrīvību standartus un stingri īstenot reformu prioritātes, kuras izklāstītas Komisijas atzinumā un atspoguļo 2021. gada 19. aprīlī panākto vienošanos, lai nepārprotami apliecinātu savu politisko apņēmību īstenot nācijas vērienīgos centienus tuvināties Eiropai, kā norādīts Gruzijas 2022. gada 3. martā iesniegtajā pieteikumā dalībai ES; atzinīgi vērtē Gruzijas tūlītējos pasākumus, kas sāk šo prioritāšu risināšanas darba procesu, un mudina Gruzijas iestādes šo procesu vadīt iekļaujoši un pārredzami; aicina visus Gruzijas politiskos spēkus konstruktīvi piedalīties un sniegt ieguldījumu šajos centienos un aicina Gruzijas iestādes ņemt vērā pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesniegtos priekšlikumus, lai nodrošinātu pilsoniskās sabiedrības jēgpilnu un uzticamu iesaisti lēmumu pieņemšanas procesos visos līmeņos, jo īpaši attiecībā uz šīm svarīgajām reformām; uzsver, ka Gruzijas pieteikums uz pievienošanos ES arī turpmāk tiks vērtēts, balstoties uz tās nopelniem un panākumiem Kopenhāgenas kritēriju dalībai ES izpildē, īpaši saistībā ar demokrātiskajām reformām; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mudina Gruziju turpināt pastiprināto sadarbību ar Ukrainu un Moldovas Republiku visos pārvaldības līmeņos, apmainīties ar paraugpraksi par to, kā izpildīt kritērijus dalībai ES attiecībā uz turpmāko pievienošanās procesu, un veicināt reģionālo sadarbību Austrumu partnerībā; |
| --- | --- |

3.

Teritoriālā integritāte un drošība

| 4. | uzsver, ka Krievijas agresijas karš pret Ukrainu prasa starptautiskās sabiedrības vienotību un solidaritāti, jo tai būs izšķiroša nozīme arī Gruzijas teritoriālās integritātes atjaunošanā, ko starptautiskā sabiedrība pietiekami spēcīgi neaizstāvēja 2008. gadā; atzinīgi vērtē Gruzijas sabiedrības stingro reakciju un atbalstu Ukrainai; pauž cieņu Gruzijas leģiona karavīriem, kuri kopš 2014. gada Ukrainā cīnās pret Krievijas agresoriem; aicina Gruzijas iestādes rīkoties atbilstīgi attiecīgajiem Komisijas priekšsēdētājas vietnieka/ Savienības augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos ES vārdā paustajiem paziņojumiem un Padomes lēmumiem saskaņā ar šīs valsts centieniem tuvināties Eiropai; aicina iestādes pievienoties ES sankcijām un nodrošināt, ka starptautiskās sankcijas, kas saistītas ar Krievijas agresijas karu pret Ukrainu, netiek apietas caur Gruziju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž bažas par ziņām, ka Krievijas iedzīvotāji un struktūras, iespējams, izmanto Gruziju, lai apietu Rietumu sankcijas; aicina ES iestādes šos apgalvojumus izskatīt sīkāk, jo īpaši dažādos ziņojumus, tostarp Ukrainas Korupcijas novēršanas valsts aģentūras ziņojumu, par Bidzina Ivanishvili saiknēm ar Krieviju; aicina šo apgalvojumu apstiprināšanās gadījumā piemērot individuālas sankcijas pret viņu un viņa tuvākajiem līdzgaitniekiem; atgādina, ka Ukraina ir noteikusi sankcijas Ivanishvili ģimenes locekļiem un viņa tuviem sabiedrotajiem par viņu saikni ar Kremli, kas ir pamatā pašreizējās Gruzijas valdības neskaidrai nostājai pret Krieviju; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemts astotais sankciju kopums pret Krieviju, kas ietver jaunu kritēriju iekļaušanai sarakstā, kas ļaus ES piemērot sankcijas personām, kuras veicina sankciju apiešanas aizlieguma pārkāpumus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkārtoti pauž stingru atbalstu Gruzijas suverenitātei un teritoriālajai integritātei tās starptautiski atzītajās robežās; aicina turpināt centienus panākt miermīlīgu konflikta atrisinājumu sarunu ceļā un izbeigt Krievijas okupāciju Gruzijas teritorijā; atzīstot sarežģīto situāciju, mudina Gruziju turpināt iesaistīties konstruktīvā dialogā ar Gruzijas Abhāzijas un Chinvali /Dienvidosetijas reģionu iedzīvotājiem, lai veidotu uzticēšanos un paļāvību nolūkā panākt ilgtspējīgu konfliktu atrisināšanu; aicina ES turpināt iesaistīties Krievijas un Gruzijas konflikta miermīlīgā atrisināšanā, efektīvi izmantojot visus pieejamos instrumentus, tostarp īpašo pārstāvi Dienvidkaukāzā un saistībā ar krīzi Gruzijā, Ženēvas starptautiskās apspriedes, starpgadījumu novēršanas un reaģēšanas mehānismus, Eiropas Savienības pārraudzības misiju (EUMM) Gruzijā, kā arī neatzīšanas un iesaistes rīcībpolitiku; atzinīgi vērtē EUMM Gruzijā pilnvaru pagarināšanu līdz 2024. gada 14. decembrim, lai ļautu tai turpināt pildīt savus uzdevumus stabilizēt un normalizēt situāciju un vairot uzticēšanos starp konfliktā iesaistītajām pusēm arvien saspringtākā drošības vidē; |
| --- | --- |

6.

| 7. | stingri nosoda Krievijas Federācijas veikto nelikumīgo okupāciju Gruzijas reģionos Abhāzijā un Chinvali/Dienvidosetijā un pastāvīgās nelikumīgās robežu veidošanas darbības šajos reģionos; pauž bažas par smago drošības, humanitāro un cilvēktiesību situāciju okupētajās Gruzijas teritorijās un stingri nosoda etnisko gruzīnu diskrimināciju Gali un Ahalgori rajonos, viņu tiesību piekļūt izglītībai savā dzimtajā valodā pārkāpumus, nelikumīgu aizturēšanu, nolaupīšanu un pārvietošanās brīvības ierobežojumus, kas notiek pie administratīvās robežlīnijas, kā arī iekšzemē pārvietoto personu un bēgļu, kas piespiedu kārtā izraidīti no Gruzijas okupētajām teritorijām, tiesību pārkāpšanu, tostarp etniskās tīrīšanas rezultātā, atgriezties mājās drošā un cieņpilnā veidā; uzsver, cik svarīgi ir tieši personiski kontakti un uzticības veicināšanas pasākumi starp konflikta šķeltajām kopienām; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Krievijas Federāciju pildīt savas starptautiskās saistības, ko paredz ar ES starpniecību 2008. gada 12. augustā noslēgtā vienošanās par pamieru, jo īpaši saistības izvest visu savu militāro un drošības personālu no okupētajām Gruzijas teritorijām un ļaut tajās izveidot starptautiskus drošības mehānismus, lai EUMM saskaņā ar savām pilnvarām varētu netraucēti piekļūt visai Gruzijas teritorijai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver Gruzijas kā uzticamas ES drošības partneres lomu, ko tā pilda, sniegdama ievērojamu ieguldījumu ES KDAP operācijās; aicina Padomi un Eiropas Ārējās darbības dienestu turpināt sadarbību ar Gruziju KDAP jomā, jo īpaši ņemot vērā Gruzijas ieinteresētību apspriest iespēju piedalīties pastāvīgās strukturētās sadarbības projektos un attīstīt sadarbību ar attiecīgajām ES aģentūrām; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina palielināt palīdzību un uzlabot partnerību ar Gruziju drošības un aizsardzības jomā, kā teikts ES Stratēģiskajā kompasā, citstarp — ar Eiropas Miera mehānismu; atzinīgi vērtē ES apņemšanos un apņēmību atbalstīt Gruziju hibrīddraudu apkarošanā un atzinīgi vērtē to, ka tā atzīst, ka jūras satiksmes drošība Melnajā jūrā ir ļoti svarīga ES drošībai; |
| --- | --- |

10.

Politiskais dialogs un vēlēšanas

| 11. | pauž nožēlu par to, ka dziļa polarizācija joprojām ir noteicošā Gruzijas politiskās vides iezīme; aicina visas politiskās ieinteresētās personas atturēties no jebkādas agresīvas retorikas un apvienot spēkus, lai, īstenojot vērienīgas demokrātiskas, tiesu un korupcijas apkarošanas reformas, nepieļautu, ka tiek apdraudēta virzība uz Gruzijas galveno mērķi kļūt par ES dalībvalsti; uzsver, ka ir jāveido un jāpalielina uzticēšanās starp visiem politiskajiem un institucionālajām ieinteresētajām personām, kā arī starp tiem un Gruzijas tautu; tomēr uzsver, ka valdošās partijas rīcībā ir lielākā daļa instrumentu un ka tā ir galvenā atbildīgā par šo uzdevumu īstenošanu; atkārto, ka ar ES starpniecību noslēgtās 2021. gada 19. aprīļa vienošanās pamatnoteikumi joprojām ir ceļš uz demokrātijas un tiesiskuma stiprināšanu un polarizācijas samazināšanu Gruzijā un tādēļ šie pamatnoteikumi tiek atspoguļoti ES un Gruzijas asociācijas programmā 2021.–2027. gadam; pauž nožēlu par to, ka valdošā partija “Gruzijas sapnis” ir izstājusies no 19. aprīļa vienošanās, un aicina visus politiskos spēkus pildīt saistības, ko tās uzņēmušās saskaņā ar šo vienošanos; atzīmē, ka tiesas lēmums notiesāt partijas “Lelo Gruzijai” vadītājus Mamuka Khazaradze un Badri Japaridze un tiesas sprieduma izmantošana, lai atņemtu Badri Japaridze parlamenta mandātu, nepārprotami apliecina, ka tiesu sistēma ir politizēta; uzsver, ka turpmāka politisko līderu notiesāšana būs pretrunā paziņotajiem nodomiem samazināt polarizāciju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Gruzijas politiskos līderus pārtraukt agresīvus verbālus uzbrukumus Eiropas Parlamenta deputātiem un citiem eiroatlantisko partneru, piemēram, ES vai ASV, pārstāvjiem, kā arī bezjēdzīgu un kaitīgu retoriku, kurā apgalvots, ka starptautiskie partneri, iespējams, ir nodomājuši “ievilkt Gruziju karā”; ar bažām norāda uz aizvien lielāko pret rietumiem vērsto propagandu, dezinformāciju un retoriku Gruzijā, kas ir pretrunā ar neatlaidīgo un ārkārtīgi lielo sabiedrības atbalstu valsts eiroatlantiskajai integrācijai; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Gruzijas iestādes pabeigt valsts vēlēšanu reformu un novērst pastāvīgās nepilnības vēlēšanu kampaņās un vēlēšanu norisē laikus pirms 2024. gada parlamenta vēlēšanām saskaņā ar EDSO/ODIHR ieteikumiem, it sevišķi par valsts amatpersonu un kandidātu spiedienu uz vēlētājiem, un apgalvojumiem par iebiedēšanu, piespiešanu un balsu pirkšanu, kā arī administratīvo resursu nepareizu izmantošanu vēlēšanu laikā; atzinīgi vērtē to, ka Gruzijas iestādes ir iesniegušas vēlēšanu kodeksa grozījumu projektu EDSO/ODIHR un Venēcijas komisijai atzinuma sniegšanai, un aicina iestādes pilnībā īstenot gaidāmos šo struktūru ieteikumus vēl pirms minētā grozījumu projekta pieņemšanas; mudina Gruzijas iestādes risināt jautājumu par ārvalstīs dzīvojošu Gruzijas pilsoņu balsstiesībām; pauž nožēlu par to, ka Starptautiskā Godīgu vēlēšanu un demokrātijas biedrība ir izslēgta no parlamentārās darba grupas vēlēšanu reformas jautājumos, un prasa to iekļaut šajā procesā; atgādina Gruzijas iestādēm par to apņemšanos samazināt vēlēšanu slieksni parlamenta vēlēšanās; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka ir jānovērš savtīgo interešu pārmērīgā ietekme uz ekonomisko, politisko un sabiedrisko dzīvi, kas ir viena no Komisijas noteiktajām prioritātēm, kuras jāīsteno, pirms Gruzijai tiek piešķirts kandidātvalsts statuss; iesaka sistemātiski risināt savtīgo interešu, jo īpaši oligarha un bijušā premjerministra Bidzina Ivanishvili, pārmērīgo ietekmi, veicot strukturālas un regulatīvas reformas dažādās valsts politiskās, ekonomiskās un sabiedriskās dzīves jomās; atkārtoti aicina Padomi un demokrātiskos partnerus veikt atbilstīgus pasākumus, tostarp piemērot individuālas sankcijas Ivanishvili un visām personām, kas pieļauj un ir atbildīgas par demokrātiskā politiskā procesa pasliktināšanos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzinīgi vērtē apspriešanos ar Venēcijas komisijas saistībā ar neseno likumprojektu par “deoligarhizāciju; mudina Gruzijas parlamentu pienācīgi ņemt vērā gaidāmo Venēcijas komisijas atzinumu un nodrošināt, ka jebkurš likumprojekts šajā jautājumā, kad tas tiks pieņemts, ir saskaņā ar Venēcijas komisijas ieteikumiem un ka tā pamatā ir mērķis ar sistēmiskas pieejas palīdzību novērst jebkādu savtīgu interešu pārmērīgu ietekmi uz ekonomisko, politisko un sabiedrisko dzīvi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pauž nopietnas bažas par Dr. David E. Smith, M.D. & Associates sagatavoto toksikoloģijas ziņojumu, kurā secināts, ka daudzus Mikheil Saakashvili patoloģiskos simptomus izraisa saindēšanās ar smagajiem metāliem, tādējādi veicinot viņa veselības stāvokļa straujo pasliktināšanos; atkārtoti norāda, ka Gruzijas valdība ir pilnībā atbildīga par bijušā prezidenta veselību un labbūtību un ka tā būtu jāsauc pie atbildības, ja ar viņu kaut kas notiktu; aicina Gruzijas prezidentu izmantot savas konstitucionālās prerogatīvas, lai šo problēmu atrisinātu; aicina Komisijas priekšsēdētājas vietnieku / Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos aktīvi iesaistīties bijušā prezidenta atbrīvošanas nodrošināšanā; atkārtoti aicina Gruzijas iestādes humanitāru apsvērumu dēļ un nolūkā mazināt politisko polarizāciju atbrīvot bijušo prezidentu Mikheil Saakashvili un ļaut viņam vērsties pēc medicīniskās palīdzības ārzemēs saskaņā ar Gruzijas Kriminālprocesa kodeksa 283. pantu; |
| --- | --- |

16.

Tiesiskums, laba pārvaldība un mediju brīvība

| 17. | uzsver, ka ir svarīgi īstenot vērienīgu, patiesu un vispusīgu tiesu sistēmas reformu, balstoties uz pārredzamu un rezultatīvu tiesu sistēmas reformas stratēģiju un rīcības plānu laikam pēc 2021. gada, kas izmanto plašu, iekļaujošu un starppartiju apspriešanās procesu; pauž nožēlu par to, ka tiesu sistēmas reforma ir apstājusies un vairākās svarīgās jomās pat piedzīvojusi regresu; aicina iestādes novērst Venēcijas komisijas konstatētos trūkumus visu līmeņu tiesnešu izvirzīšanā un iecelšanā un ģenerālprokurora izvirzīšanā un iecelšanā, īpaši Augstākajā tiesā, lai procesu pilnībā saskaņotu ar Eiropas standartiem; atzinīgi vērtē pasākumus, kas veikti, lai saskaņotu ģenerālprokurora iecelšanu ar Venēcijas komisijas ieteikumiem; aicina veikt rūpīgu Augstās tieslietu padomes reformu, kas būtu jāveic, pirms tiek iecelti atlikušie tās locekļi, un šai procedūrai vajadzētu būt pārredzamai, balstītai uz nopelniem un saskaņā ar Eiropas standartiem; šajā sakarībā uzsver savstarpēji saskaņoto ES un Gruzijas asociācijas programmu 2021.–2027. gadam un uzsver saistības, ko tajā uzņēmušās Gruzijas iestādes, it sevišķi attiecībā uz Augstās tieslietu padomes un ģenerālprokuratūras reformu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka sasteigta un nepārredzama rīcība svarīgu amatpersonu iecelšanā vai institucionālās izmaiņās tikai rada lielāku tiesu sistēmas politizāciju, kura ir nekavējoties jānovērš; šajā sakarībā jo īpaši pauž nožēlu par to, ka Augstākās tiesas tiesneši tika iecelti amatā uz mūžu, pirms tika novērsti ODIHR un Venēcijas komisijas konstatētie trūkumi iecelšanas procesā, un neraugoties uz atkārtotiem aicinājumiem pārtraukt un saskaņot iecelšanas procesu ar Eiropas standartiem; atkārto, ka tiesu sistēmas reformas progresa trūkums nozīmēja, ka nebija izpildīti nosacījumi, lai līdz 2021. gada septembrim saņemtu ES makrofinansiālo palīdzību 75 miljonu EUR apmērā; uzsver, ka iecelšana amatā vienmēr jāveic, pārredzami, nodrošinot pilnīgu atbilstību Eiropas standartiem un balstoties uz godprātību, neatkarību, neitralitāti un kompetenci; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pauž bažas par to, ka turpinās valsts nozagšana un stagnācija cīņā pret korupciju; atkārtoti aicina Gruzijas iestādes pastiprināt cīņu pret korupciju un organizēto noziedzību; ņem vērā pieņemtās izmaiņas tiesību aktos, ar ko izveido jaunu Korupcijas apkarošanas biroju, un aicina Gruzijas iestādes iesniegt šīs izmaiņas Venēcijas komisijai atzinuma sniegšanai un pilnībā īstenot gaidāmos ieteikumus, jo īpaši, lai jaunais Korupcijas apkarošanas birojs varētu neatlaidīgi risināt augsta līmeņa korupcijas lietas, un nodrošināt tam pienācīgus līdzekļus un resursus, lai tas varētu pilnībā īstenot savas pilnvaras; turklāt aicina Gruzijas iestādes īstenot tiesību normas par korupcijas novēršanu, godprātības principiem un interešu konfliktiem civildienestā un nodrošināt to pārkāpumu atklāšanu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Gruzijas iestādes rezultatīvi izmeklēt nelikumīgo masveida noklausīšanos, kas tika atklāta 2021. gada septembrī un kurā bija iekļauta ES delegācijas Gruzijā vadītāja saziņa; pauž bažas par Gruzijas Kriminālprocesa kodeksa grozījumiem, kas palielina to noziegumu klāstu, attiecībā uz kuriem ir atļautas slepenas izmeklēšanas darbības, un šo darbību ilgumu, un ko Gruzijas parlaments pieņēma 2022. gada 7. jūnijā, bet kam prezidents 2022. gada 22. jūnijā noteica veto; aicina Gruzijas iestādes īstenot Venēcijas komisijas 2022. gada 26. augustā sniegtos ieteikumus, jo īpaši, lai nodrošinātu pārredzamu un iekļaujošu likumdošanas procesu, iesaistot visas attiecīgās ieinteresētās personas un pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka Komisijas atzinumā uzsvars likts uz daudzlīmeņu pārvaldību, decentralizācijas procesu un valsts pārvaldes reformām nolūkā izveidot sekmīgu Eiropas standarta vietējo pašpārvaldi un novērst varas koncentrēšanos centrālajā līmenī; uzstāj, ka svarīga nozīme ir decentralizētai sadarbībai starp ES un Gruziju; uzsver, ka ir svarīgi vēl vairāk stiprināt administratīvās spējas centrālās un vietējās pārvaldes līmenī; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pauž nopietnas bažas par to, ka, neraugoties uz Gruzijas stingro tiesisko regulējumu vārda brīvības un mediju brīvības garantēšanai, 2021. gadā pasliktinājās mediju vide un žurnālistu drošība; nosoda žurnālistu iebiedēšanas, pret viņiem vērstu draudu un vardarbības, un vajāšanas gadījumus, tostarp arvien biežāk notiekošu kriminālizmeklēšanu par mediju darbiniekiem un īpašniekiem; aicina Gruzijas iestādes nekavējoties reaģēt uz ziņām par nelikumīgu iejaukšanos un ļaunprātīgu varas izmantošanu pret mediju pārstāvjiem un rezultatīvi izmeklēt tās, kā arī saskaņot ar starptautiskajiem standartiem un Venēcijas komisijas ieteikumiem tiesību aktus, kas attiecas uz mediju brīvību, piemēram, Likumu par elektroniskajiem sakariem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina Gruziju nodrošināt mediju brīvību, kas ietver redakcionālo neatkarību, pārredzamas mediju īpašumtiesības un plurālistisku, objektīvu un nediskriminējošu politisko uzskatu atspoguļojumu privāto un jo īpaši sabiedrisko raidorganizāciju programmās, un jo īpaši vēlēšanu kampaņu laikā, kā arī netraucētu piekļuvi informācijai, kurai vajadzētu būt publiski pieejamai, un nodrošināt žurnālistu un citu mediju profesionāļu drošību, aizsardzību un iespēcinātību; aicina visus Gruzijas iestāžu pārstāvjus atturēties no agresīvas retorikas un diskriminējošas attieksmes pret mediju pārstāvjiem Gruzijā un savos publiskajos paziņojumos iestāties par iecietīgu pieeju, kas respektē cilvēktiesības; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina Gruzijas iestādes izbeigt politiski motivētas krimināllietas un pārskatīt notiekošās krimināllietas pret mediju darbiniekiem, mediju īpašniekiem, kas kritizē valdību, un tuviem viņu ģimenes locekļiem; šajā sakarībā atgādina par “Mtavari TV” direktora Nika Gvaramia lietu un citu mediju, piemēram, “Formula TV” un “Pirveli TV”, režisoru un dibinātāju lietu; pauž dziļas bažas par to, ka 2022. gada 2. novembrī Tbilisi Apelācijas tiesa apstiprināja Nika Gvaramia notiesāšanu saistībā ar apšaubāmām apsūdzībām, neraugoties uz būtiskajiem jautājumiem, kas tika uzdoti saistībā ar šo lietu, jo īpaši par tās termiņiem un apsūdzībām; atgādina par galvenajām prioritātēm, ko Komisija norādījusi savā 2022. gada 17. jūnija atzinumā, tostarp aicinājumu Gruzijas iestādēm nodrošināt, ka pret mediju īpašniekiem uzsāktie kriminālprocesi atbilst visaugstākajiem juridiskajiem standartiem; pieņem zināšanai Gruzijas tiesībsarga 2022. gada 7. decembra paziņojumu, kurā Gruzijas prezidents aicināts izmantot apžēlošanas mehānismu attiecībā uz Nika Gvaramia, ņemot vērā to, ka šajā lietā trūkst pamatojuma un tā ir pretrunā krimināltiesību pamatprincipiem; sagaida, ka Eiropas Ārējās darbības dienests un ES delegācija Gruzijā turpinās sekot līdzi visām Gruzijas tiesas prāvām uz vietas, kas saistītas ar politiski motivētām lietām; |
| --- | --- |

24.

| 25. | sagaida, ka Gruzijas valdība un iestādes pēc ziņām, ka žurnālisti, kas nav Gruzijas žurnālisti, ir saskārušies ar vajāšanu un valdības iejaukšanos pie Gruzijas robežas, nopietni uztvers savu pienākumu gādāt par tādu cilvēku drošību, kuri glābjas no autoritāriem režīmiem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atgādina, ka Gruziju ievērojami ietekmē Krievijas propaganda un dezinformācijas kampaņas; uzsver, ka ir svarīgi pastāvīgi censties palielināt Gruzijas sabiedrības pretestību šādām kampaņām un mēģinājumiem ietekmēt Gruzijas politiku un sabiedrisko domu, tostarp aizsargājot mediju plurālismu un neatkarību un uzlabojot medijpratību; aicina ES iestādes un dalībvalstis turpināt stiprināt sadarbību ar attiecīgajām Gruzijas iestādēm, lai vērstos pret Krievijas dezinformāciju un tās sekām; |
| --- | --- |

26.

| 27. | norāda, ka Krievijas propaganda kā ietekmes instrumentu Gruzijā izmanto totalitāro pagātni un totalitāro komunistu līderu kultu; uzsver, ka Staļina slavināšana, tostarp izvietojot jaunas viņa statujas, kropļo komunisma asiņaino un nežēlīgo mantojumu un ir vēršanās pret miljoniem staļinisma terora upuru; uzteic pilsonisko sabiedrību par Krievijas dezinformācijas apkarošanu, tostarp izmantojot tādas iniciatīvas kā Padomju pagātnes izpētes laboratorija (SovLab); |
| --- | --- |

27.

Cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana

| 28. | nosoda vardarbību, kas 2021. gada 5. jūlijā tika vērsta pret miermīlīgajiem Tbilisi praida gājiena dalībniekiem un žurnālistiem, kuri ziņoja par šo pasākumu; stingri nosoda to, ka netiek veikta rūpīga izmeklēšana vai kriminālvajāšana pret personām, kas atbildīgas par vardarbības organizēšanu; norāda, ka sešiem vardarbības pastrādātājiem 2022. gada aprīlī tika piespriests ne vairāk kā piecu gadu cietumsods, tomēr aicina Ģenerālprokuratūru veikt visaptverošu un efektīvu izmeklēšanu par visiem vardarbības organizētājiem un pastrādātājiem, ņemot vērā mediju, pilsoniskās sabiedrības un Gruzijas tiesībsardzes savākto pierādījumu lielo apjomu; atzīmē, ka plānotie 2022. gada Tbilisi praida pasākumi notika iekštelpās un ka policija laikus reaģēja, lai novērstu pret praidu vērsto grupu iejaukšanos un vardarbību; mudina Gruzijas valdību ievērot tiesības uz miermīlīgu pulcēšanos un vārda brīvību un aicina Gruzijas iestādes nodrošināt demonstrētāju drošību; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina iestādes jo īpaši nodrošināt sieviešu un citu neaizsargātu grupu, piemēram, LGBTQI+ kopienas un etnisko minoritāšu, cilvēktiesību aizsardzību un praksē pilnībā īstenot tiesību aktus cilvēktiesību un diskriminācijas novēršanas jomā un efektīvi apkarot nesodāmību par visiem cilvēktiesību pārkāpumiem, bet jo īpaši par nopietniem šo tiesību pārkāpumiem; mudina pieņemt cilvēktiesību stratēģiju 2021.–2030. gadam un rīcības plānu; pauž atzinību Gruzijas valdībai par to, ka premjerministra uzraudzībā ir izveidota Starpaģentūru koordinācijas komiteja ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām īstenošanai; aicina Gruzijas iestādes strādāt pie deinstitucionalizācijas stratēģijas un rīcības plāna saskaņā ar Bērnu tiesību kodeksa prasībām, jo vardarbība pret bērniem ģimenē un aprūpes iestādēs, audžuģimenē un izglītības iestādēs joprojām ir būtiska problēma; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina Gruzijas iestādes vairāk uzlabot sieviešu pārstāvību un vienlīdzīgu attieksmi pret sievietēm visos politiskās, ekonomiskās un sabiedriskās dzīves līmeņos, izskaust nevienlīdzību darba tirgū un no dzimuma atkarīgās darba samaksas atšķirības; mudina Gruzijas valdību un iestādes pieņemt un efektīvi īstenot pasākumus, lai apkarotu dzimumbalstītu vardarbību, vardarbību ģimenē un feminicīdu, pastiprināt atbalstu izdzīvojušajām personām un īstenot rehabilitācijas programmas vainīgajiem un izpratnes veicināšanas kampaņas, jo īpaši vietējās kopienas līmenī; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nosoda LGBTQI+ grupu un personu pastāvīgo diskrimināciju, ieskaitot darba, veselības, sociālajā un ekonomikas jomā, kā arī to, ka pret tām vēršas galējo nacionālistu naida grupas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atkārto, cik svarīga ir neatkarīga Gruzijas valsts iestāžu uzraudzība; šajā sakarībā pauž ievērojamas bažas par Valsts inspektora dienesta likvidēšanu pretēji ODIHR ieteikumiem un bez jēgpilnas iepriekšējas apspriešanās; uzsver Gruzijas tiesībsardzes Nino Lomjaria pozitīvo lomu cilvēktiesību aizsardzībā, labas pārvaldības veicināšanā, tiesiskuma stiprināšanā, mediju brīvības aizsardzībā un izpildvaras politikas un darbību atbilstības starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem pārraudzībā; nosoda regulāros mēģinājumus, tostarp tos, kurus veic iestādes, vājināt Gruzijas tiesībsarga neatkarību un viest šaubas par tiesībsarga amata un darbinieku integritāti; atzinīgi vērtē neatkarīgas valdes izveidi, lai vērtētu tiesībsarga amata kandidātus, un aicina parlamenta vairākumu nekavējoties izvēlēties vienu no trim valdes izvirzītajiem vadošajiem neatkarīgajiem kandidātiem; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver pilsoniskās sabiedrības organizāciju būtisko nozīmi demokrātiskajā uzraudzībā; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt politisko, tehnisko un finanšu atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai un neatkarīgajiem medijiem un sadalīt pamata līdzekļus pilsoniskajai sabiedrībai, lai veicinātu spēju veidošanu un zināšanas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina Gruziju ierobežot tādas stratēģiskās tiesvedības pret sabiedrības līdzdalību izmantošanu, kas vērsta pret cilvēktiesību aizstāvjiem un mediju pārstāvjiem un kavē viņu kritisko un neatkarīgo darbu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pauž bažas par Gruzijas patvēruma meklētāju skaitu ES un aicina Gruzijas iestādes pastiprināt sadarbību ar saviem Eiropas partneriem un veikt turpmākus pasākumus, lai šo jautājumu risinātu; |
| --- | --- |

35.

Ekonomiskās un tirdzniecības attiecības

| 36. | atzinīgi vērtē Gruzijas pozitīvos rezultātus tās tiesību aktu tuvināšanā un pilnībā funkcionējošas tirgus ekonomikas veidošanā; aicina izmantot ekonomikas un investīciju plāna sniegtās iespējas, lai veidotu dinamisku un noturīgu ekonomiku, kas ir gatava integrācijai ES vienotajā tirgū; turklāt atzinīgi vērtē to, ka ES ir Gruzijas galvenā tirdzniecības partnere, jo aptuveni 21 % no Gruzijas kopējā tirdzniecības apjoma ir ar ES; aicina Komisiju pārskatīt DCFTA potenciālu palielināt tirdzniecības apjomus starp ES un Gruziju, izmantojot koordinētu palīdzību, galveno uzmanību pievēršot atbalstam maziem un vidējiem uzņēmumiem un strukturālajām reformām, tostarp attīstot kvalitatīvu infrastruktūru, piemēram, laboratorijas Gruzijā, lai nodrošinātu ES sertifikāciju sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem un attiecībā uz standartiem par tehniskiem šķēršļiem tirdzniecībai; atzinīgi vērtē Gruzijas pieteikumu pievienoties vienotajai euro maksājumu telpai; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mudina Gruzijas iestādes palielināt mazo un vidējo uzņēmumu līdzdalību DCFTA, jo īpaši palielinot komunikāciju par tiem pieejamajām iespējām, uzlabojot piekļuvi eksporta kompleksiem un pēc iespējas labāk izmantojot pašreizējās Komisijas programmas ENPARD Gruzijai (Eiropas kaimiņattiecību programma lauksaimniecībai un lauku attīstībai) un EU4Business; |
| --- | --- |

37.

Nozaru sadarbība

| 38. | atkārto, ka AN, DCFTA un 2021.–2027. gada asociācijas programma nodrošina stabilu satvaru Gruzijas tuvināšanai ES, tai pakāpeniski integrējoties ES vienotajā tirgū un uzlabojot nozaru sadarbību; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina Komisiju un Padomi veidot pastiprinātu un strukturētu politisko dialogu ar Gruziju un citām kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, lai sekmētu dziļāku ekonomisko integrāciju un tiesību aktu saskaņošanu; uzskata, ka šajā dialogā būtu jāietver tikšanās Eiropadomes ietvaros ar attiecīgo valstu vadītājiem un to pārstāvjiem regulāri un strukturēti būtu jāpiedalās Eiropadomes darba grupu un komiteju sanāksmēs, un ka šīs valstis būtu jāiekļauj novērotāju statusā saskaņā ar LESD 291. pantu un Regulu (ES) Nr. 182/2011 (4) izveidoto komiteju darbā, lai stiprinātu valstu reformu virzību un administratīvo zinātību; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, ka ir svarīgi uzlabot transporta, enerģētikas un digitālo savienotību, lai pilnībā izmantotu Gruzijas ģeogrāfisko un ekonomisko potenciālu visos līmeņos, it sevišķi mazās, vidēja lieluma un lauku pašvaldībās; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina Gruziju uzlabot tās enerģētikas nozari un savienojamību, vienlaikus nodrošinot vides ilgtspēju, vēl vairāk pastiprināt savu iesaisti cīņā pret klimata pārmaiņām un vides aizsardzībā, īpaši saglabājot biodaudzveidību un aizsargājamās teritorijas, tostarp turpinot tiesību aktu saskaņošanu ar ES acquis un Eiropas zaļā kursa rīcībpolitikām, kā arī stiprinot Gruzijas administrāciju, lai būtu iespējama zaļā pārkārtošanās; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina Gruzijas iestādes veikt izšķirīgus pasākumus, lai nodalītu un sertificētu elektroenerģijas un gāzes pārvades sistēmu operatorus nolūkā paātrināt zaļo pārkārtošanos un samazināt enerģētisko atkarību no Krievijas saskaņā ar plānu REPowerEU; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mudina Komisiju, gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklu un Gruziju novērtēt iespējas Gruzijas elektrotīklu sinhronizēt ar Eiropas kontinentālo tīklu un iekļaut Gruziju kontinentālās Eiropas sinhronajā zonā; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina Gruzijas valdību pastiprināt centienus palielināt un uzturēt sociālekonomisko attīstību, lai nodrošinātu ienākumu līmeņa celšanos un reģionālo attīstību; atkārtoti pauž atbalstu cilvēkkapitāla attīstībai, stiprinot privātā sektora lomu profesionālās izglītības sistēmas pārvaldībā un prasmju neatbilstības novēršanā, lai uzlabotu nodarbinātības izredzes; |
| --- | --- |

44.

| 45. | mudina Komisiju, dalībvalstis un Gruziju pastiprināt sadarbību sabiedrības veselības noturības jomā, tostarp sadarbību starp sabiedrības veselības iestādēm, attiecībā uz pētniecības iestādēm un ārkārtas situāciju spējām, kā arī apmainīties ar paraugpraksi un sadarboties ar pilsonisko sabiedrību, lai izveidotu epidēmijas stratēģijas, kurās uzmanība pievērsta visneaizsargātākajām grupām, tostarp vecāka gadagājuma cilvēkiem, bezpajumtniekiem, sezonas strādniekiem un migrantiem; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemta visaptveroša Gruzijas nacionālā stratēģija sabiedrības veselības jomā 2022.–2030. gadam un tai pievienoto rīcības plānu, kā arī jauno mentālās veselības stratēģiju 2022.–2030. gadam un tai pievienoto rīcības plānu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atzinīgi vērtē Gruzijas pastāvīgos centienus stiprināt starptautisko sadarbību tiesībaizsardzības jomā ar Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropols) un ES Tiesībaizsardzības apmācības aģentūru (CEPOL), tostarp to, ka 2022. gada 22. jūnijāCEPOL un Gruzija parakstīja jaunu darba vienošanos, kas uzlabos zināšanu, pieredzes, paraugprakses un koordinētas mācīšanās pieeju kopīgošanu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atzinīgi vērtē darba tiesību reformu pieņemšanu un aicina Gruzijas valdību vēl vairāk uzlabot Gruzijas darba tiesību aizsardzības sistēmu, tostarp — nodrošinot efektīvu darba inspekcijas sistēmu ar adekvātām kompetencēm, spējām un resursiem, uzlabojot pamata darba tiesību aktus, lai tos pilnībā saskaņotu ar Starptautiskās Darba organizācijas standartiem un ES noteikumiem, ieviešot minimālo algu, kas darāms, apspriežoties ar sociālajiem partneriem un darba tiesību organizācijām, izstrādājot rezultatīvas sociālās aizsardzības shēmas darba ņēmējiem un izveidojot neoficiālā sektora formalizēšanas rīcības plānu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina Komisiju ar koordinētu palīdzību atbalstīt kopējas viesabonēšanas telpas izveidi starp Gruziju un ES, pievēršot uzmanību starptautiskās viesabonēšanas tarifu pakāpeniskai samazināšanai starp Gruziju un ES saskaņā ar ES noteikumiem, tādējādi aizsargājot patērētāju tiesības, kā arī palīdzot Gruzijai pakāpeniski tuvināties ES acquis un sniedzot ieguldījumu Gruzijas integrācijai Eiropā; |
| --- | --- |

49.

| 50. | aicina Komisiju atbalstīt Gruzijas centienus pozicionēt valsti kā reģionālu digitālās savienojamības un digitālo pakalpojumu centru un veicināt tās digitālo suverenitāti, attīstot stratēģiskus starptautiskās savienojamības un digitālā transporta koridorus starp Eiropu un dažādām Āzijas daļām caur Gruziju; atzinīgi vērtē ES palīdzības programmas digitalizācijas atbalstam, piemēram, EU4Digital un “Austrumu partnerības savienojumu programma”, taču uzsver arī nepieciešamību nodrošināt piekļūstamu digitālo savienojamību, jo īpaši lauku apvidos, un centienus to panākt; atzinīgi vērtē investīciju iniciatīvu ātrai platjoslai lauku apdzīvotām vietām; atzinīgi vērtē valsts kiberdrošības stratēģijas un rīcības plāna 2021.–2024. gadam pieņemšanu; aicina Gruzijas iestādes sadarboties ar ES, lai stiprinātu valsts kibernoturību saskaņā ar ES paraugpraksēm un tiesību aktiem, jo īpaši ES Tīklu un informācijas sistēmu drošības direktīvu (5); |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina Komisiju un Gruziju apsvērt iespēju palielināt Eiropas transporta tīkla projektu skaitu Gruzijā; uzsver Ķīnas investīciju stratēģiskajā infrastruktūrā negatīvo ietekmi uz drošību; pauž nožēlu par to, ka pēc tam, kad Gruzijas valdība 2020. gadā atcēla projekta līgumu ar Anaklijas Attīstības konsorciju, joprojām kavējas Anaklijas dziļjūras ostas attīstība; pauž cerību, ka Gruzija paātrinās šīs ostas būvniecību saskaņā ar Gruzijas stratēģiskajiem eiroatlantiskajiem mērķiem; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atzinīgi vērtē Gruzijas iesaistīšanos ES pētniecības un inovācijas programmā 2021.–2027. gadam “Apvārsnis Eiropa”, kas paver jaunas iespējas Gruzijas zinātnes un inovācijas kopienai, un atzinīgi vērtē Gruzijas apņemšanos sākt procesu ar mērķi kļūt par programmas “Erasmus+” asociēto trešo valsti; |
| --- | --- |

52.

Institucionālie noteikumi

| 53. | atkārtoti apstiprina savu apņemšanos atbalstīt Gruzijas parlamentāro demokrātiju, attīstot tās spējas; pauž nožēlu par to, ka nav pieņemts Eiropas Parlamenta piedāvājums Gruzijas parlamentam izveidot Žana Monē dialogu; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Gruzijas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  OV L 261, 30.8.2014., 4. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0235.

(3)  OV L 218, 23.8.2022., 40. lpp.

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/1148 (2016. gada 6. jūlijs) par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (OV L 194, 19.7.2016., 1. lpp.).

---

| 17.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/73 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/73

---

P9_TA(2022)0443

Izredzes panākt divu valstu risinājumu attiecībā uz Izraēlu un Palestīnu..

Eiropas Parlamenta 2022. gada 14. decembra rezolūcija par izredzēm panākt divu valstu risinājumu attiecībā uz Izraēlu un Palestīnu (2022/2949(RSP))

(2023/C 177/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Tuvo Austrumu miera procesu, jo īpaši 2017. gada 18. maija rezolūciju par divu valstu risinājuma panākšanu Tuvajos Austrumos (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Tuvo Austrumu miera procesu, jo īpaši 2017. gada 18. maija rezolūciju par divu valstu risinājuma panākšanu Tuvajos Austrumos (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 18. janvāra un 2016. gada 20. jūnija secinājumus par Tuvo Austrumu miera procesu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 18. janvāra un 2016. gada 20. jūnija secinājumus par Tuvo Austrumu miera procesu,

| — | ņemot vērā 2022. gada 3. oktobrī rīkoto ES un Izraēlas Asociācijas padomes sanāksmi un tās secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 3. oktobrī rīkoto ES un Izraēlas Asociācijas padomes sanāksmi un tās secinājumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2021. gada ziņojumu par Izraēlas apmetnēm okupētajā Jordānas Rietumkrastā, tostarp Austrumjeruzalemē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2021. gada ziņojumu par Izraēlas apmetnēm okupētajā Jordānas Rietumkrastā, tostarp Austrumjeruzalemē,

| — | ņemot vērā ES teroristu sarakstu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES teroristu sarakstu,

| — | ņemot vērā attiecīgās ANO Drošības padomes rezolūcijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā attiecīgās ANO Drošības padomes rezolūcijas,

| — | ņemot vērā 1949. gada Ženēvas konvencijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1949. gada Ženēvas konvencijas,

| — | ņemot vērā 1993. un 1995. gada Oslo vienošanās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1993. un 1995. gada Oslo vienošanās,

| — | ņemot vērā 2002. gada Arābu valstu miera iniciatīvu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2002. gada Arābu valstu miera iniciatīvu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā ES ir atkārtoti apliecinājusi atbalstu divu valstu risinājumam, kas paredz, ka mierā un garantētā drošībā pastāvētu līdzās divas suverēnas, demokrātiskas valstis, Jeruzalemei esot šo abu valstu galvaspilsētai; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES ir atkārtoti apliecinājusi atbalstu divu valstu risinājumam, kas paredz, ka mierā un garantētā drošībā pastāvētu līdzās divas suverēnas, demokrātiskas valstis, Jeruzalemei esot šo abu valstu galvaspilsētai;

| B. | tā kā ANO Drošības padome šajā jautājumā ir pieņēmusi vairākas rezolūcijas, tostarp Rezolūciju Nr. 2334 (2016. gads); tā kā 27 ES dalībvalstis savā paziņojumā pēc ES un Izraēlas Asociācijas padomes pēdējās sanāksmes atsaucās uz šīm rezolūcijām un norādīja, ka tās ir jāievēro; |
| --- | --- |

B.

tā kā ANO Drošības padome šajā jautājumā ir pieņēmusi vairākas rezolūcijas, tostarp Rezolūciju Nr. 2334 (2016. gads); tā kā 27 ES dalībvalstis savā paziņojumā pēc ES un Izraēlas Asociācijas padomes pēdējās sanāksmes atsaucās uz šīm rezolūcijām un norādīja, ka tās ir jāievēro;

| C. | tā kā Eiropas Savienības pārstāvja biroja 2021. gada ziņojumā tika norādīts, ka iepriekšējā gadā ir palielinājies apmetņu objektu skaits okupētajās palestīniešu teritorijās (22 030), jo īpaši Austrumjeruzalemē, kur jaunu dzīvojamo vienību skaits ir vairāk nekā divkāršojies salīdzinājumā ar 2020. gadu (no 6 288 līdz 14 894), un tā ir daļa no Izraēlas apmetņu pastāvīgas paplašināšanas tendences; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Savienības pārstāvja biroja 2021. gada ziņojumā tika norādīts, ka iepriekšējā gadā ir palielinājies apmetņu objektu skaits okupētajās palestīniešu teritorijās (22 030), jo īpaši Austrumjeruzalemē, kur jaunu dzīvojamo vienību skaits ir vairāk nekā divkāršojies salīdzinājumā ar 2020. gadu (no 6 288 līdz 14 894), un tā ir daļa no Izraēlas apmetņu pastāvīgas paplašināšanas tendences;

| D. | tā kā vardarbību, terorismu, tostarp uzbrukumus civiliedzīvotājiem, un kūdīšanu uz vardarbību saasina provokatīvi pasākumi un musinoša retorika un tie principā nav savienojami ar konflikta atrisināšanu mierīgā ceļā; tā kā Savienība izsaka līdzjūtību visu upuru ģimenēm; |
| --- | --- |

D.

tā kā vardarbību, terorismu, tostarp uzbrukumus civiliedzīvotājiem, un kūdīšanu uz vardarbību saasina provokatīvi pasākumi un musinoša retorika un tie principā nav savienojami ar konflikta atrisināšanu mierīgā ceļā; tā kā Savienība izsaka līdzjūtību visu upuru ģimenēm;

| E. | tā kā gan izraēliešiem, gan palestīniešiem ir tiesības dzīvot drošībā; tā kā tas ietver tiesības aizsargāt savu teritoriju un aizstāvēt savas likumīgās drošības intereses; |
| --- | --- |

E.

tā kā gan izraēliešiem, gan palestīniešiem ir tiesības dzīvot drošībā; tā kā tas ietver tiesības aizsargāt savu teritoriju un aizstāvēt savas likumīgās drošības intereses;

| F. | tā kā Krievijas agresijas karš pret Ukrainu ir saasinājis nestabilitāti un ģeopolitisko spriedzi reģionā un krasi pieaug pārtikas nodrošinājuma nepietiekamība; |
| --- | --- |

F.

tā kā Krievijas agresijas karš pret Ukrainu ir saasinājis nestabilitāti un ģeopolitisko spriedzi reģionā un krasi pieaug pārtikas nodrošinājuma nepietiekamība;

| G. | tā kā 2022. gada 11. maijā Izraēlas militārā reida laikā okupētā Jordānas Rietumkrasta pilsētā Dženinā tika nogalināta žurnāliste Shireen Abu Akleh; tā kā, neraugoties uz daudziem aicinājumiem, nav veikta neatkarīga izmeklēšana par viņas nogalināšanu un šā nozieguma izdarītāji nav saukti pie atbildības; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2022. gada 11. maijā Izraēlas militārā reida laikā okupētā Jordānas Rietumkrasta pilsētā Dženinā tika nogalināta žurnāliste Shireen Abu Akleh; tā kā, neraugoties uz daudziem aicinājumiem, nav veikta neatkarīga izmeklēšana par viņas nogalināšanu un šā nozieguma izdarītāji nav saukti pie atbildības;

| H. | tā kā Tiesa 2019. gada 12. novembrī pieņēma nolēmumu par ES politiku tirdzniecībā diferencēt produktus, kas nāk no Izraēlas valsts teritorijas un no okupētajām palestīniešu teritorijām (2); tā kā ES ir attiecīgi jāpiemēro šis nolēmums; |
| --- | --- |

H.

tā kā Tiesa 2019. gada 12. novembrī pieņēma nolēmumu par ES politiku tirdzniecībā diferencēt produktus, kas nāk no Izraēlas valsts teritorijas un no okupētajām palestīniešu teritorijām (2); tā kā ES ir attiecīgi jāpiemēro šis nolēmums;

| I. | tā kā Izraēla ir demokrātiska valsts, kurā pēdējās likumdevēja vēlēšanas notika 2022. gada 1. novembrī; tā kā pēdējās Palestīnas parlamenta vēlēšanas notika 2006. gadā un tajās Gazā uzvarēja ES sarakstā iekļautā teroristu organizācija “Hamas”; tā kā pēdējās palestīniešu prezidenta vēlēšanas notika 2005. gada janvārī; |
| --- | --- |

I.

tā kā Izraēla ir demokrātiska valsts, kurā pēdējās likumdevēja vēlēšanas notika 2022. gada 1. novembrī; tā kā pēdējās Palestīnas parlamenta vēlēšanas notika 2006. gadā un tajās Gazā uzvarēja ES sarakstā iekļautā teroristu organizācija “Hamas”; tā kā pēdējās palestīniešu prezidenta vēlēšanas notika 2005. gada janvārī;

| J. | tā kā jau 15 gadus ilgst Gazas joslas blokāde, kas divus miljonus iedzīvotāju iesprosto 40 kilometrus garā un 11 kilometrus platā teritorijā; tā kā saskaņā ar ANO Humānās palīdzības koordinācijas biroja (UN OCHA) dati liecina, ka 53 % Gazas iedzīvotāju dzīvo zem nabadzības sliekšņa; |
| --- | --- |

J.

tā kā jau 15 gadus ilgst Gazas joslas blokāde, kas divus miljonus iedzīvotāju iesprosto 40 kilometrus garā un 11 kilometrus platā teritorijā; tā kā saskaņā ar ANO Humānās palīdzības koordinācijas biroja (UN OCHA) dati liecina, ka 53 % Gazas iedzīvotāju dzīvo zem nabadzības sliekšņa;

| K. | tā kā starptautiskā sabiedrība ir pastāvīgi aicinājusi repatriēt Hadar Goldin un Oron Shaul mirstīgās atliekas uz Izraēlu, jo to paturēšana Gazā ir starptautisko humanitāro tiesību pārkāpums, un tā kā starptautiskā sabiedrība ir paudusi vienprātīgu solidaritāti ar Goldin un Shaul ģimenēm, |
| --- | --- |

K.

tā kā starptautiskā sabiedrība ir pastāvīgi aicinājusi repatriēt Hadar Goldin un Oron Shaul mirstīgās atliekas uz Izraēlu, jo to paturēšana Gazā ir starptautisko humanitāro tiesību pārkāpums, un tā kā starptautiskā sabiedrība ir paudusi vienprātīgu solidaritāti ar Goldin un Shaul ģimenēm,

| L. | tā kā Izraēlas iestādes ir nojaukušas būtisku infrastruktūru, ko pamatpakalpojumu sniegšanai finansē starptautiski līdzekļu devēji; tā kā pašlaik pastāv apturēšanas vai nojaukšanas rīkojumi vairākām struktūrām, ko finansējusi ES vai dalībvalstis; |
| --- | --- |

L.

tā kā Izraēlas iestādes ir nojaukušas būtisku infrastruktūru, ko pamatpakalpojumu sniegšanai finansē starptautiski līdzekļu devēji; tā kā pašlaik pastāv apturēšanas vai nojaukšanas rīkojumi vairākām struktūrām, ko finansējusi ES vai dalībvalstis;

| M. | tā kā 2021. gada oktobrī Izraēlas Aizsardzības ministrija izdeva militāru rīkojumu, kurā sešas palestīniešu nevalstiskās organizācijas tika noteiktas par “nelikumīgām apvienībām” (teroristu organizācijām); tā kā 2022. gada augustā Izraēlas spēka struktūras šo organizāciju birojos veica kratīšanu, konfiscēja dokumentus un iznīcināja aprīkojumu; |
| --- | --- |

M.

tā kā 2021. gada oktobrī Izraēlas Aizsardzības ministrija izdeva militāru rīkojumu, kurā sešas palestīniešu nevalstiskās organizācijas tika noteiktas par “nelikumīgām apvienībām” (teroristu organizācijām); tā kā 2022. gada augustā Izraēlas spēka struktūras šo organizāciju birojos veica kratīšanu, konfiscēja dokumentus un iznīcināja aprīkojumu;

| N. | tā kā pilsoniskajai sabiedrībai šajā reģionā, un konkrētāk — Izraēlā, Jordānas Rietumkrastā un Gazā, ir būtiska nozīme, veidojot tiltus sabiedrībā un sekmējot miera, iecietības un nevardarbības gaisotni, |
| --- | --- |

N.

tā kā pilsoniskajai sabiedrībai šajā reģionā, un konkrētāk — Izraēlā, Jordānas Rietumkrastā un Gazā, ir būtiska nozīme, veidojot tiltus sabiedrībā un sekmējot miera, iecietības un nevardarbības gaisotni,

Vispārēji principi

| 1. | atkārtoti pauž nelokāmu atbalstu sarunu ceļā panāktam divu valstu risinājumam, kas balstītos uz 1967. gada robežlīnijām, mierā un garantētā drošībā pastāvot līdzās divām suverēnām, demokrātiskām valstīm un Jeruzalemei esot abu valstu galvaspilsētai, un pilnībā ievērojos starptautiskās tiesības; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina izbeigt ieilgušo Izraēlas un palestīniešu konfliktu un palestīniešu teritoriju okupāciju, šai nolūkā ar starptautiskās sabiedrības atbalstu atjaunot patiesas miera sarunas starp abām pusēm, balstoties uz noteiktajiem parametriem divu valstu risinājumam, lai rezultātā vienotos par galīgā statusa nolīgumu un panāktu savstarpēju atzīšanu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mudina abas puses no jauna apliecināt savu apņemšanos attiecībā uz divu valstu risinājumu; aicina nākamo Izraēlas valdību skaidri apņemties atbalstīt divu valstu risinājumu; aicina izraēliešu un palestīniešu līderus atturēties no provokatīvām darbībām un retorikas, ka arī no vienpusējiem lēmumiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž nožēlu par reālu rezultātu trūkumu Tuvo Austrumu miera procesā pēdējās desmitgadēs — kā rezultātā ir turpinājusies vardarbība un terorisms, pastāvīgi pasliktinās situācija okupētajās palestīniešu teritorijās, palielinās neapmierinātība palestīniešu sabiedrībā, palielinās spriedze un nedrošība Izraēlā — un to, ka teroristu un ekstrēmistu grupējumi šo konfliktu izmanto kā instrumentu; |
| --- | --- |

4.

Šķēršļi divu valstu risinājuma īstenošanai

| 5. | atgādina, ka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām apmetnes ir nelikumīgas, prasa nekavējoties apturēt to būvēšanu un uzsver, ka nesenie lēmumi izveidot jaunas apmetnes vēl vairāk apdraud izredzes uz divu valstu risinājuma dzīvotspēju, jo īpaši E1 teritorijā un Jordānas Rietumkrastā; nosoda apmetņu iemītnieku vardarbību un prasa saukt pie atbildības; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Izraēlu pilnībā ievērot okupācijas varas pienākumus un saistības saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un ievērot palestīniešu cilvēktiesības; |
| --- | --- |

6.

| 7. | stingri nosoda pastāvīgo terorismu pret Izraēlu un atgādina par Izraēlas tiesībām pastāvēt un sevi aizsargāt; pilnībā atzīst Izraēlas likumīgās bažas par drošību un problēmas, ar kurām tā saskaras; atkārtoti norāda, ka Izraēlai ir visas tiesības cīnīties pret vardarbības aktiem un tiesības aizsargāt savus civiliedzīvotājus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nosoda visus vardarbības aktus starp izraēliešiem un palestīniešiem, tostarp nesamērīgu spēka lietošanu Izraēlas aizsardzības spēku militārajās operācijās, teroristu uzbrukumus nevainīgiem civiliedzīvotājiem un uzbrukumus civilajai infrastruktūrai, apmetņu iemītnieku pieaugošo vardarbību un neselektīvos uzbrukumus, tostarp raķešu uzbrukumus, ko veic ES sarakstā iekļautas palestīniešu teroristu organizācijas, to vidū organizācija “Hamas”, grupējums “Palestīniešu islāma džihāds” un Palestīnas Atbrīvošanas tautas fronte; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver obligāto nepieciešamību Eiropas Savienībai strādāt partnerībā ar Izraēlu, Palestīniešu pašpārvaldi, Amerikas Savienotajām Valstīm un reģiona arābu partneriem, lai novērstu Gazas joslas un Rietumkrasta teroristu grupējumu atkārtotu apgādāšanu ar ieročiem un ieroču kontrabandu, raķešu ražošanu un tuneļu būvniecību; vēlreiz uzsver neatliekamo uzdevumu, proti, ir jāatbruņo visi teroristu grupējumi Gazas joslā, kā tas norādīts iepriekšējos Ārlietu padomes secinājumos; nosoda nepieņemamas darbības no Gazā faktiski pie varas esošo iestāžu puses un šajā kontekstā atkārtoti uzsver, ka Palestīniešu pašpārvaldei ir jāuzņemas atbildība par Gazas joslu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina saukt šo vardarbības aktu izdarītājus pie atbildības saskaņā ar starptautiskajām tiesībām; atgādina, ka viens no pamatnoteikumiem miera un drošības nodrošināšanai ir tas, ka valstis un nevalstiskie dalībnieki ievēro starptautiskās humanitārās tiesības un starptautiskās cilvēktiesības, tostarp uzņemoties atbildību par savām darbībām; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkārtoti apstiprina savu apņemšanos ievērot attiecīgās ANO Drošības padomes rezolūcijas, tostarp nesen pieņemto Rezolūciju Nr. 2334 (2016. gads), un uzsver, ka tās ir jāievēro, kā ES 27 valstis atkārtoti uzsvēra savā paziņojumā pēc ES un Izraēlas Asociācijas padomes pēdējās sanāksmes; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka demokrātija Palestīnā būtu jāatbalsta vēl vairāk, un aicina starptautisko sabiedrību dubultot centienus tās iestāžu stiprināšanā, lai panāktu vienotību pašu palestīniešu starpā, kas ir būtisks elements, lai panāktu divu valstu risinājumu; mudina palestīniešu spēkus nekavējoties atsākt centienus panākt izlīgumu, jo īpaši sarīkojot prezidenta un likumdevēju vēlēšanas, kuras rīkot vajadzēja jau sen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Palestīnā sarīkot pārredzamas, ticamas un iekļaujošas vēlēšanas; pauž nopietnas bažas par personām, kas saistītas ar ES sarakstā iekļautām teroristu organizācijām un kandidē vai tiecas kandidēt uz Palestīnas politiskajiem amatiem; aicina Izraēlu ļaut šīm vēlēšanām notikt Austrumjeruzalemē; uzstāj, ka Eiropas Savienībai un Parlamentam ir jāvar pēc uzaicinājuma novērot šīs vēlēšanas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nosoda Palestīniešu pašpārvaldes un Gazas de facto varasiestāžu sistemātiskos centienus apspiest opozīciju, tostarp patvaļīgi arestējot kritiķus un oponentus, kuri pēc tam bieži tiek spīdzināti vai saskaras ar cita veida sliktu izturēšanos, un ierobežojot vārda, biedrošanās un pulcēšanās brīvību; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mudina Izraēlu izbeigt plaši izplatīto praksi bez tiesas procesa turēt administratīvā apcietinājumā palestīniešus, tostarp nepilngadīgos, un prasa ievērot tiesības uz pienācīgu procesu; nosoda to, ka palestīniešu kaujinieku grupējumi izmanto nepilngadīgos par pašnāvniekiem spridzinātājiem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka palestīniešiem ir tiesības savā teritorijā izmantot savus dabas resursus, tostarp ūdens resursus, energoresursus un lauksaimniecības zemi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | izsaka līdzjūtību Izraēlas kareivju Hadar Goldin un Oron Shaul ģimenēm; pauž nožēlu par to, ka organizācija “Hamas” ir atteikusies atdot viņu mirstīgās atliekas Izraēlai apglabāšanai; aicina darīt visu iespējamo, lai nekavējoties repatriētu viņu mirstīgās atliekas; turklāt prasa nekavējoties atbrīvot Izraēlas pilsoņus Avraham Mengistu un Hisham Al-Sayed, kuri nav izdarījuši nekādu noziegumu vai pārkāpumu, ar ko “Hamas” varētu pamatot viņu turēšanu gūstā Gazas joslā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Izraēlas Valsti ļaut sniegt humāno palīdzību visneaizsargātākajiem gan Rietumkrastā, gan Gazā; atkārtoti aicina nekavējoties izbeigtu blokādi un atvieglot Gazas joslā pastāvošo humanitāro krīzi, vienlaikus sniedzot nepieciešamās drošības garantijas, lai novērstu vardarbību pret Izraēlu; atkārtoti apstiprina, ka ir jānodrošina, lai ES finansējums tiktu piešķirts konkrētiem projektiem Gazā saskaņā ar trīspusēju mehānismu, kas paredzēts civiliedzīvotāju finansiālam atbalstam; prasa nodrošināt Eiropas Parlamenta deputātiem netraucētu piekļuvi Gazas joslai; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina nekavējoties izbeigt palestīniešu mājokļu nojaukšanu; aicina ES un tās dalībvalstis pieprasīt kompensāciju par visas ES finansētās infrastruktūras nojaukšanu okupētajās palestīniešu teritorijās; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pauž bažas par pilsoniskās sabiedrības rīcības iespēju samazināšanos Izraēlā un okupētajās palestīniešu teritorijās un mudina ES šo jautājumu noteikt par vienu no prioritātēm politiskajā dialogā ar Izraēlas valdību un Palestīniešu pašpārvaldi; |
| --- | --- |

20.

Eiropas Savienības loma

| 21. | aicina Komisijas priekšsēdētājas vietnieku / Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un ES īpašo pārstāvi Tuvo Austrumu miera procesā (ESĪP) izveidot Eiropas miera iniciatīvu, lai atjaunotu politisku perspektīvu taisnīgam, visaptverošam un ilgstošam mieram starp Izraēlu un Palestīnu; šajā nolūkā aicina pagarināt ESĪP pilnvaru termiņu līdz brīdim, kad tiks faktiski atrisināts šis ilgstošais konflikts; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina šo iniciatīvu veidot kā starptautisku konferenci, kas būtu pirmais solis daudzpusējā satvarā, kurš paredzēts šī mērķa sasniegšanai; atzinīgi vērtē tādas iniciatīvas kā Minhenes formāts un mudina Eiropas Ārējās darbības dienestu un dalībvalstis Eiropas vārdā uzņemties iniciatīvu atjaunot divu valstu risinājuma ieviešanu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina ES kopā ar attiecīgajām arābu valstīm izpētīt, kā to attiecīgie normalizācijas nolīgumi ar Izraēlu varētu veicināt divu valstu risinājumu un reģiona ekonomisko attīstību; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina ES un tās dalībvalstis atbalstīt visas iniciatīvas, kuru mērķis ir saukt pie atbildības par starptautisko humanitāro tiesību un cilvēktiesību pārkāpumiem; šajā sakarā uzsver Starptautiskās Krimināltiesas darbu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atzinīgi vērtē Ārlietu padomes lēmumu atsākt ES un Izraēlas Asociācijas padomes darbību; uzskata, ka tai būtu jāstiprina ES un Izraēlas partnerība, jāapspriež jautājumi, kas saistīti ar Izraēlas un palestīniešu konfliktu, un jātiecas atjaunot Tuvo Austrumu miera procesu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzskata, ka finansējums pilsoniskajai sabiedrībai no ES līdzekļiem ir konstruktīva iesaistīšanās tiltu veidošanā starp izraēliešiem un palestīniešiem; aicina ar ES programmām uzlabot tiešus personiskos kontaktus starp dažādām etniskajām un reliģiskajām minoritātēm, cilvēktiesību aizstāvjiem, žurnālistiem un sieviešu organizācijām; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka ES un tās dalībvalstīm ir jāatbalsta kopīgas iniciatīvas sociālajā jomā un ekonomikā, tostarp ūdensapgādes un enerģētikas jomā, lai veicinātu labklājību un sociālo apmaiņu starp šīm abām teritorijām; atkārtoti pauž atbalstu stratēģijai Global Gateway, kas sinerģijā ar dienvidu kaimiņreģionam paredzēto ekonomikas un investīciju plānu veidos tirdzniecības saites reģionā; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atzīst ANO Palīdzības un darba aģentūras Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos nozīmi palestīniešu bēgļu nodrošināšanā ar vitāli svarīgiem pakalpojumiem; atkārtoti uzsver, ka, veidojot izredzes uz divu valstu risinājuma panākšanu, svarīga nozīme ir izglītībai; atkārtoti norāda, ka naids, kūdīšana uz vardarbību un antisemītisms ir pretrunā ES vērtībām un ir būtisks šķērslis konflikta atrisināšanai; atkārtoti pauž nostāju, ka visām skolas mācību grāmatām un skolās izmantotajiem materiāliem, kurus atbalsta ar Savienības līdzekļiem, ir jāatbilst UNESCO miera, iecietības, līdzāspastāvēšanas un nevardarbības standartiem; uzsver, ka tad, ja tiks saņemti skaidri un pamatoti pierādījumi par ļaunprātīgu izmantošanu, ES finansējums būs jāaptur; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atgādina, ka visām ES finansētajām izglītības programmām ir jāatbilst UNESCO miera, iecietības, līdzāspastāvēšanas un nevardarbības standartiem, un stingri nosoda naida runu, vardarbību un antisemītismu, kas joprojām atrodams Palestīniešu pašpārvaldes izglītības programmās; |
| --- | --- |

29.

o

o o

| 30. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ES īpašajam pārstāvim Tuvo Austrumu miera procesā, ANO ģenerālsekretāram, Arābu valstu līgas ģenerālsekretāram, Izraēlas Knesetam un valdībai, Palestīniešu pašpārvaldes priekšsēdētājam un Palestīniešu likumdošanas padomei. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  OV C 307, 30.8.2018., 113. lpp.

(2)  Tiesas spriedums (virspalāta), 2019. gada 12. novembris, Organisation juive européenne un Vignoble Psagot Ltd pret Ministre de l'Économie et des Finances, C-363/18, ECLI:EU:C:2019:954.

---

| 17.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/78 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/78

---

P9_TA(2022)0444

Jaunas Eiropas darba kārtības kultūrai un ES Starptautisko kultūras sakaru stratēģijas īstenošana

Eiropas Parlamenta 2022. gada 14. decembra rezolūcija par jaunas Eiropas darba kārtības kultūrai un ES Starptautisko kultūras sakaru stratēģijas īstenošanu (2022/2047(INI))

(2023/C 177/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), it īpaši 17. mērķi, kas paredz atjaunot globālo partnerību ilgtspējīgai attīstībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), it īpaši 17. mērķi, kas paredz atjaunot globālo partnerību ilgtspējīgai attīstībai,

| — | ņemot vērā Mehiko 2022. gada 28.–30. septembrī notikušajā UNESCO Pasaules konferencē par kultūras politiku un ilgtspējīgu attīstību (MONDIACULT 2022) pieņemto noslēguma deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Mehiko 2022. gada 28.–30. septembrī notikušajā UNESCO Pasaules konferencē par kultūras politiku un ilgtspējīgu attīstību (MONDIACULT 2022) pieņemto noslēguma deklarāciju,

| — | ņemot vērā deklarāciju, kas pieņemta pēc 2019. gada 3. maijā Parīzē notikušās Eiropas Savienības dalībvalstu kultūras un Eiropas lietu ministru neformālās sanāksmes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju, kas pieņemta pēc 2019. gada 3. maijā Parīzē notikušās Eiropas Savienības dalībvalstu kultūras un Eiropas lietu ministru neformālās sanāksmes,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes 2010. gada 8. decembra rezolūciju, ar ko izveido Paplašinātu daļējo nolīgumu par kultūras maršrutiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes 2010. gada 8. decembra rezolūciju, ar ko izveido Paplašinātu daļējo nolīgumu par kultūras maršrutiem,

| — | ņemot vērā dalībvalstu ekspertu darba grupas atvērtās koordinācijas metodes (AKM) jautājumos 2017. gada 4. maija ziņojumu How culture and the arts can promote intercultural dialogue in the context of the migratory and refugee crisis (“Kā kultūra un māksla var veicināt starpkultūru dialogu migrācijas un bēgļu krīzes kontekstā”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dalībvalstu ekspertu darba grupas atvērtās koordinācijas metodes (AKM) jautājumos 2017. gada 4. maija ziņojumu How culture and the arts can promote intercultural dialogue in the context of the migratory and refugee crisis (“Kā kultūra un māksla var veicināt starpkultūru dialogu migrācijas un bēgļu krīzes kontekstā”),

| — | ņemot vērā dalībvalstu ekspertu darba grupas AKM jautājumos 2019. gada 17. decembra ziņojumu Sustainable cultural tourism (“Ilgtspējīgs kultūrtūrisms”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dalībvalstu ekspertu darba grupas AKM jautājumos 2019. gada 17. decembra ziņojumu Sustainable cultural tourism (“Ilgtspējīgs kultūrtūrisms”),

| — | ņemot vērā dalībvalstu ekspertu darba grupas AKM jautājumos 2021. gada 4. jūnija ziņojumu Towards gender equality in the cultural and creative sectors (“Ceļā uz dzimumu līdztiesību kultūras un radošajos sektoros”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dalībvalstu ekspertu darba grupas AKM jautājumos 2021. gada 4. jūnija ziņojumu Towards gender equality in the cultural and creative sectors (“Ceļā uz dzimumu līdztiesību kultūras un radošajos sektoros”),

| — | ņemot vērā dalībvalstu ekspertu darba grupas AKM jautājumos 2022. gada 5. septembra ziņojumu Strengthening cultural heritage resilience for climate change (“Kultūras mantojuma noturīguma stiprināšana klimata pārmaiņu apstākļos”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dalībvalstu ekspertu darba grupas AKM jautājumos 2022. gada 5. septembra ziņojumu Strengthening cultural heritage resilience for climate change (“Kultūras mantojuma noturīguma stiprināšana klimata pārmaiņu apstākļos”),

| — | ņemot vērā dalībvalstu ekspertu darba grupas AKM jautājumos 2022. gada 22. septembra ziņojumu Stormy Times. Nature and Humans: Cultural Courage for Change (“Vētraini laiki. Daba un cilvēki: kultūras sniegtā drosme īstenot pārmaiņas”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dalībvalstu ekspertu darba grupas AKM jautājumos 2022. gada 22. septembra ziņojumu Stormy Times. Nature and Humans: Cultural Courage for Change (“Vētraini laiki. Daba un cilvēki: kultūras sniegtā drosme īstenot pārmaiņas”),

| — | ņemot vērā Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD),

| — | ņemot vērā G20 kultūras ministru 2021. gada 30. jūlijā pieņemto Romas deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā G20 kultūras ministru 2021. gada 30. jūlijā pieņemto Romas deklarāciju,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtu 8. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtu 8. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par noziedzīgiem nodarījumiem pret kultūras vērtībām (Nikosijas konvencija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par noziedzīgiem nodarījumiem pret kultūras vērtībām (Nikosijas konvencija),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 22. maija paziņojumu “Jauna Eiropas darba kārtība kultūrai” (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 22. maija paziņojumu “Jauna Eiropas darba kārtība kultūrai” (COM(2018)0267),

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2016. gada 8. jūnija kopīgo paziņojumu “Starptautisko kultūras attiecību ES stratēģijas veidošana” (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2016. gada 8. jūnija kopīgo paziņojumu “Starptautisko kultūras attiecību ES stratēģijas veidošana” (JOIN(2016)0029),

| — | ņemot vērā dokumentu “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība: stiprāka Eiropa. Globāla Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģija”, ko 2016. gada 28. jūnijā iesniedza Komisijas priekšsēdētāja vietniece un Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dokumentu “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība: stiprāka Eiropa. Globāla Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģija”, ko 2016. gada 28. jūnijā iesniedza Komisijas priekšsēdētāja vietniece un Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos,

| — | ņemot vērā 2021. gada janvārī publicētās Eiropas Ārējās darbības dienesta un ES valstu kultūras institūtu kopīgās pamatnostādnes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada janvārī publicētās Eiropas Ārējās darbības dienesta un ES valstu kultūras institūtu kopīgās pamatnostādnes,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 28. oktobra paziņojumu par Eiropas Kultūras mantojuma gada (2018) īstenošanu, rezultātiem un vispārējo izvērtējumu (COM(2019)0548), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 28. oktobra paziņojumu par Eiropas Kultūras mantojuma gada (2018) īstenošanu, rezultātiem un vispārējo izvērtējumu (COM(2019)0548),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 15. septembra paziņojumu “Jaunais Eiropas “Bauhaus”: pievilcība, ilgtspēja, kopība” (COM(2021)0573), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 15. septembra paziņojumu “Jaunais Eiropas “Bauhaus”: pievilcība, ilgtspēja, kopība” (COM(2021)0573),

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 29. jūnija ziņojumu par Kultūras darba plānu (2019–2022) (COM(2022)0317), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 29. jūnija ziņojumu par Kultūras darba plānu (2019–2022) (COM(2022)0317),

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 15. novembra secinājumus par kultūras darba plānu 2019.–2022. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 15. novembra secinājumus par kultūras darba plānu 2019.–2022. gadam,

| — | ņemot vērā Padomes 2019. gada 7. jūnija secinājumus par ES stratēģisko pieeju starptautiskajām kultūras attiecībām un rīcības satvaru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2019. gada 7. jūnija secinājumus par ES stratēģisko pieeju starptautiskajām kultūras attiecībām un rīcības satvaru,

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 22. janvāra secinājumus par integrētu pieeju ārējiem konfliktiem un krīzēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 22. janvāra secinājumus par integrētu pieeju ārējiem konfliktiem un krīzēm,

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 21. jūnija secinājumus par ES pieeju kultūras mantojumam konfliktos un krīzēs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 21. jūnija secinājumus par ES pieeju kultūras mantojumam konfliktos un krīzēs,

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 18. maija secinājumus par kultūras un radošo nozaru atveseļošanu, noturību un ilgtspēju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 18. maija secinājumus par kultūras un radošo nozaru atveseļošanu, noturību un ilgtspēju,

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 8. jūnija secinājumus par nepieciešamību kultūras mantojumu izvirzīt priekšplānā dažādās politikas jomās Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 8. jūnija secinājumus par nepieciešamību kultūras mantojumu izvirzīt priekšplānā dažādās politikas jomās Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā 27 dalībvalstu un Eiropadomes, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas līderu apstiprināto 2017. gada 25. marta Romas deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 27 dalībvalstu un Eiropadomes, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas līderu apstiprināto 2017. gada 25. marta Romas deklarāciju,

| — | ņemot vērā 2018. gada 11. decembra rezolūciju par jauno Eiropas darba kārtību kultūrai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 11. decembra rezolūciju par jauno Eiropas darba kārtību kultūrai (1),

| — | ņemot vērā 2017. gada 5. jūlija rezolūciju par ES stratēģijas veidošanu starptautisko kultūras attiecību jomā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 5. jūlija rezolūciju par ES stratēģijas veidošanu starptautisko kultūras attiecību jomā (2),

| — | ņemot vērā 2021. gada 20. janvāra rezolūciju par efektīva politiskā ieguldījuma nodrošināšanu, īstenojot Eiropas Kultūras mantojuma gadu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 20. janvāra rezolūciju par efektīva politiskā ieguldījuma nodrošināšanu, īstenojot Eiropas Kultūras mantojuma gadu (3),

| — | ņemot vērā 2007. gada 7. jūnija rezolūciju par mākslinieku sociālo statusu (4) un 2021. gada 20. oktobra rezolūciju par mākslinieku situāciju un kultūras nozares atveseļošanu ES (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 7. jūnija rezolūciju par mākslinieku sociālo statusu (4) un 2021. gada 20. oktobra rezolūciju par mākslinieku situāciju un kultūras nozares atveseļošanu ES (5),

| — | ņemot vērā 2022. gada 8. marta rezolūciju par kultūras, izglītības, mediju un sporta nozīmi cīņā pret rasismu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 8. marta rezolūciju par kultūras, izglītības, mediju un sporta nozīmi cīņā pret rasismu (6),

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. septembra rezolūciju par Eiropas kultūras atveseļošanu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. septembra rezolūciju par Eiropas kultūras atveseļošanu (7),

| — | ņemot vērā 2022. gada 14. septembra rezolūciju par jauno Eiropas “Bauhaus” (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 14. septembra rezolūciju par jauno Eiropas “Bauhaus” (8),

| — | ņemot vērā 2020. gada 15. septembra rezolūciju par efektīviem pasākumiem programmas “Erasmus+”, programmas “Radošā Eiropa” un Eiropas Solidaritātes korpusa zaļināšanai (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 15. septembra rezolūciju par efektīviem pasākumiem programmas “Erasmus+”, programmas “Radošā Eiropa” un Eiropas Solidaritātes korpusa zaļināšanai (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 20. maija Regulu (ES) 2021/818, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2021.–2027. gads) (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 20. maija Regulu (ES) 2021/818, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2021.–2027. gads) (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 20. maija Regulu (ES) 2021/817, ar ko izveido Savienības programmu izglītības un mācību, jaunatnes un sporta jomās Erasmus+ (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 20. maija Regulu (ES) 2021/817, ar ko izveido Savienības programmu izglītības un mācību, jaunatnes un sporta jomās Erasmus+ (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 20. maija Regulu (ES) 2021/888, ar ko izveido programmu “Eiropas Solidaritātes korpuss” (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 20. maija Regulu (ES) 2021/888, ar ko izveido programmu “Eiropas Solidaritātes korpuss” (12),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 22. decembra Lēmumu (ES) 2021/2316 par Eiropas Jaunatnes gadu (2022) (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 22. decembra Lēmumu (ES) 2021/2316 par Eiropas Jaunatnes gadu (2022) (13),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 23. decembra Lēmumu (ES) 2020/2229 par grozījumiem Lēmumā Nr. 445/2014/ES, ar ko izveido Savienības rīcību “Eiropas kultūras galvaspilsētas” no 2020. līdz 2033. gadam (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 23. decembra Lēmumu (ES) 2020/2229 par grozījumiem Lēmumā Nr. 445/2014/ES, ar ko izveido Savienības rīcību “Eiropas kultūras galvaspilsētas” no 2020. līdz 2033. gadam (14),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 17. maija Lēmumu (ES) 2017/864 par Eiropas Kultūras mantojuma gadu (2018), (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 17. maija Lēmumu (ES) 2017/864 par Eiropas Kultūras mantojuma gadu (2018), (15),

| — | ņemot vērā UNESCO 2005. gada Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNESCO 2005. gada Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, jo īpaši 27. pantu par tiesībām piedalīties kultūras dzīvē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, jo īpaši 27. pantu par tiesībām piedalīties kultūras dzīvē,

| — | ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas 2022. gada ziņojumu The Culture Fix: Creative people, places and industries (“Kultūras remonts — radoši cilvēki, radošas vietas, radošās industrijas”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas 2022. gada ziņojumu The Culture Fix: Creative people, places and industries (“Kultūras remonts — radoši cilvēki, radošas vietas, radošās industrijas”),

| — | ņemot vērā sagatavošanas darbību “Kultūra ES ārējās attiecībās” un tās ieteikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā sagatavošanas darbību “Kultūra ES ārējās attiecībās” un tās ieteikumus,

| — | ņemot vērā ES rīcības plānu cīņai pret kultūras preču nelikumīgu tirdzniecību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES rīcības plānu cīņai pret kultūras preču nelikumīgu tirdzniecību,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes 1987. gada 23. oktobra Santjago de Kompostelas deklarāciju saistībā ar Santjago kā pirmā Eiropas kultūras ceļa pasludināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes 1987. gada 23. oktobra Santjago de Kompostelas deklarāciju saistībā ar Santjago kā pirmā Eiropas kultūras ceļa pasludināšanu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 3. punktu (LES), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 3. punktu (LES),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 6. un 167. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 6. un 167. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, kā arī 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumā par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, kā arī 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumā par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas un Attīstības komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas un Attīstības komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A9-0279/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A9-0279/2022),

| A. | tā kā Komisijas 2018. gada paziņojumam par jaunu Eiropas darba kārtību kultūras jomā (COM(2018)0267) un 2016. gada kopīgajam paziņojumam “Starptautisko kultūras attiecību ES stratēģijas veidošana” (JOIN(2016)0029) ir bijusi noteicoša loma ES un dalībvalstu kultūrpolitikas veidošanā gan attiecībā uz tās nacionālo, gan starptautisko dimensiju; |
| --- | --- |

A.

tā kā Komisijas 2018. gada paziņojumam par jaunu Eiropas darba kārtību kultūras jomā (COM(2018)0267) un 2016. gada kopīgajam paziņojumam “Starptautisko kultūras attiecību ES stratēģijas veidošana” (JOIN(2016)0029) ir bijusi noteicoša loma ES un dalībvalstu kultūrpolitikas veidošanā gan attiecībā uz tās nacionālo, gan starptautisko dimensiju;

| B. | tā kā Padomes kultūras darba plāns 2023.–2026. gadam būs galvenais ceļvedis ES kultūras politikas koordinēšanai turpmākajos gados un dos iespēju rosināt paradigmas maiņu, kas kultūras un radošajām nozarēm (KRN) ļaus pielāgoties jaunai normalitātei pēc pandēmijas un attīstīt noturību, saskaroties ar iespējamām problēmām nākotnē; |
| --- | --- |

B.

tā kā Padomes kultūras darba plāns 2023.–2026. gadam būs galvenais ceļvedis ES kultūras politikas koordinēšanai turpmākajos gados un dos iespēju rosināt paradigmas maiņu, kas kultūras un radošajām nozarēm (KRN) ļaus pielāgoties jaunai normalitātei pēc pandēmijas un attīstīt noturību, saskaroties ar iespējamām problēmām nākotnē;

| C. | tā kā kultūra ir sabiedrisks labums un kultūras un radošās nozares un industrijas (KRNI) būtu jāatbalsta, izmantojot vērienīgas politikas sistēmas, pienācīgu publisko un privāto finansējumu un nodrošinot KRNI nodarbinātajiem labvēlīgu vidi, kā arī kultūras pieejamību auditorijai; tā kā ar jauno Eiropas darba kārtību kultūrai būtu jātiecas saglabāt, paplašināt un izplatīt dinamisku un daudzveidīgu Eiropas kultūras ainavu, kas sekmē visu dalībnieku līdzdalību un nevienu neatstāj novārtā; |
| --- | --- |

C.

tā kā kultūra ir sabiedrisks labums un kultūras un radošās nozares un industrijas (KRNI) būtu jāatbalsta, izmantojot vērienīgas politikas sistēmas, pienācīgu publisko un privāto finansējumu un nodrošinot KRNI nodarbinātajiem labvēlīgu vidi, kā arī kultūras pieejamību auditorijai; tā kā ar jauno Eiropas darba kārtību kultūrai būtu jātiecas saglabāt, paplašināt un izplatīt dinamisku un daudzveidīgu Eiropas kultūras ainavu, kas sekmē visu dalībnieku līdzdalību un nevienu neatstāj novārtā;

| D. | tā kā kultūras jaunrade ir būtisks veids, kā paust uzskatus, tostarp kritiskus uzskatus pret tiem, kas ir pie varas, un tā kā tādēļ ir ļoti svarīgi garantēt vārda brīvību kultūrā, tostarp vārda brīvību medijos; |
| --- | --- |

D.

tā kā kultūras jaunrade ir būtisks veids, kā paust uzskatus, tostarp kritiskus uzskatus pret tiem, kas ir pie varas, un tā kā tādēļ ir ļoti svarīgi garantēt vārda brīvību kultūrā, tostarp vārda brīvību medijos;

| E. | tā kā Eiropa ir kultūras kopiena, kuras pamatā ir kopīgas vērtības un vēsture, kā arī pastāvīga integrācija; tā kā kultūrai un kultūras mantojumam, tostarp Eiropas kultūras ceļiem, ir liels potenciāls veicināt Eiropas Savienības vērtības, stiprināt tās dažādās identitātes un palīdzēt sasniegt tās mērķus pasaules līmenī, kā arī sniegt ieguldījumu globālu jautājumu risināšanā; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropa ir kultūras kopiena, kuras pamatā ir kopīgas vērtības un vēsture, kā arī pastāvīga integrācija; tā kā kultūrai un kultūras mantojumam, tostarp Eiropas kultūras ceļiem, ir liels potenciāls veicināt Eiropas Savienības vērtības, stiprināt tās dažādās identitātes un palīdzēt sasniegt tās mērķus pasaules līmenī, kā arī sniegt ieguldījumu globālu jautājumu risināšanā;

| F. | tā kā Eiropas Kultūras mantojuma gads (2018) atbalstīja un popularizēja kultūru un kultūras mantojumu kā kopīgu atmiņas, izpratnes, identitātes, dialoga, kohēzijas un jaunrades avotu Eiropai; tā kā minētā gada vispārējie mērķi bija “veicināt un atbalstīt Savienības, dalībvalstu un reģionu un vietējo iestāžu centienus sadarbībā ar kultūras mantojuma nozari un plašāku pilsonisko sabiedrību aizsargāt, saudzēt, atkalizmantot, vairot, valorizēt un popularizēt Eiropas kultūras mantojumu” (16); tā kā visu veidu kultūras mantojuma saglabāšana, aizsardzība un popularizēšana var būt katalizators starpkultūru attiecību, miera, demokrātijas, ilgtermiņa ilgtspējīgas ekonomikas atveseļošanas, ilgtspējīga tūrisma un reģionālās attīstības, kā arī izlīguma un kultūras līdzāspastāvēšanas stiprināšanai, veicinot vietējo kopienu iesaistīšanos gan Eiropas, gan starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas Kultūras mantojuma gads (2018) atbalstīja un popularizēja kultūru un kultūras mantojumu kā kopīgu atmiņas, izpratnes, identitātes, dialoga, kohēzijas un jaunrades avotu Eiropai; tā kā minētā gada vispārējie mērķi bija “veicināt un atbalstīt Savienības, dalībvalstu un reģionu un vietējo iestāžu centienus sadarbībā ar kultūras mantojuma nozari un plašāku pilsonisko sabiedrību aizsargāt, saudzēt, atkalizmantot, vairot, valorizēt un popularizēt Eiropas kultūras mantojumu” (16); tā kā visu veidu kultūras mantojuma saglabāšana, aizsardzība un popularizēšana var būt katalizators starpkultūru attiecību, miera, demokrātijas, ilgtermiņa ilgtspējīgas ekonomikas atveseļošanas, ilgtspējīga tūrisma un reģionālās attīstības, kā arī izlīguma un kultūras līdzāspastāvēšanas stiprināšanai, veicinot vietējo kopienu iesaistīšanos gan Eiropas, gan starptautiskā līmenī;

| G. | tā kā kultūra rada sociālus un ekonomiskus ieguvumus gan Savienībā, gan ārpus tās un tai ir svarīga funkcija ekonomikā un darbvietu radīšanā; tā kā, ņemot vērā, ka KRNI veido vismaz 4,4 % no ES IKP un tajās ir nodarbināti aptuveni 7,6 miljoni cilvēku, tās var kļūt par vietējās un reģionālās attīstības virzītājspēku; tā kā KRNI ir ļoti sadrumstalotas, proti, vairāk nekā 90 % KRNI uzņēmumu ir mazie un vidējie uzņēmumi, 33 % darbaspēka ir pašnodarbinātie (17) un tiem ir netipisks darba režīms; tā kā KRNI atgūst tikai minimālu daļu no ekonomiskās vērtības, ko tās rada, un tas negatīvi ietekmē kultūras un radošos darbiniekus; |
| --- | --- |

G.

tā kā kultūra rada sociālus un ekonomiskus ieguvumus gan Savienībā, gan ārpus tās un tai ir svarīga funkcija ekonomikā un darbvietu radīšanā; tā kā, ņemot vērā, ka KRNI veido vismaz 4,4 % no ES IKP un tajās ir nodarbināti aptuveni 7,6 miljoni cilvēku, tās var kļūt par vietējās un reģionālās attīstības virzītājspēku; tā kā KRNI ir ļoti sadrumstalotas, proti, vairāk nekā 90 % KRNI uzņēmumu ir mazie un vidējie uzņēmumi, 33 % darbaspēka ir pašnodarbinātie (17) un tiem ir netipisks darba režīms; tā kā KRNI atgūst tikai minimālu daļu no ekonomiskās vērtības, ko tās rada, un tas negatīvi ietekmē kultūras un radošos darbiniekus;

| H. | tā kā Covid-19 pandēmijas ietekme uz Eiropas KRNI ir bijusi dramatiska, bet nevienmērīga dažādās nozarēs un saasinājusi nozaru problēmas un bieži vien netipiskos mākslinieku un kultūras darbinieku darba apstākļus; tā kā mājsēde, ceļošanas ierobežojumi un citi nepieciešami ar sabiedrības veselību saistīti pasākumi ir smagi ietekmējuši klātienes pasākumus, savukārt nozares ar spēcīgākām digitālajām spējām bija labākā situācijā, lai pārvarētu krīzi; tā kā daži pandēmijas laikā zudušie kultūras ieradumi dažās nozarēs nav sistemātiski atjaunojušies; |
| --- | --- |

H.

tā kā Covid-19 pandēmijas ietekme uz Eiropas KRNI ir bijusi dramatiska, bet nevienmērīga dažādās nozarēs un saasinājusi nozaru problēmas un bieži vien netipiskos mākslinieku un kultūras darbinieku darba apstākļus; tā kā mājsēde, ceļošanas ierobežojumi un citi nepieciešami ar sabiedrības veselību saistīti pasākumi ir smagi ietekmējuši klātienes pasākumus, savukārt nozares ar spēcīgākām digitālajām spējām bija labākā situācijā, lai pārvarētu krīzi; tā kā daži pandēmijas laikā zudušie kultūras ieradumi dažās nozarēs nav sistemātiski atjaunojušies;

| I. | tā kā Atveseļošanas un noturības mehānisma (ANM) investīcijas neatspoguļo KRNI milzīgo ekonomisko un sociālo nozīmīgumu, tādējādi šīs nozares ir klaji nepietiekami pārstāvētas ES vispārējos centienos atbalstīt Eiropas ekonomikas atveseļošanu un noturību pēc pandēmijas; tā kā Parlaments aicināja īstenot mērķi, kas paredz 2 % no ANM līdzekļu ieguldīt KRNI, un atkārtoti uzsvēra pienācīgu ieguldījumu nozīmīgumu ES kultūras programmā (18); tā kā tikai 16 dalībvalstis savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos ir iekļāvušas kultūru un, lai gan 2 % mērķis ES līmenī vidēji ir sasniegts, vairuma dalībvalstu rādītāji joprojām ir ievērojami zem šī līmeņa; |
| --- | --- |

I.

tā kā Atveseļošanas un noturības mehānisma (ANM) investīcijas neatspoguļo KRNI milzīgo ekonomisko un sociālo nozīmīgumu, tādējādi šīs nozares ir klaji nepietiekami pārstāvētas ES vispārējos centienos atbalstīt Eiropas ekonomikas atveseļošanu un noturību pēc pandēmijas; tā kā Parlaments aicināja īstenot mērķi, kas paredz 2 % no ANM līdzekļu ieguldīt KRNI, un atkārtoti uzsvēra pienācīgu ieguldījumu nozīmīgumu ES kultūras programmā (18); tā kā tikai 16 dalībvalstis savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos ir iekļāvušas kultūru un, lai gan 2 % mērķis ES līmenī vidēji ir sasniegts, vairuma dalībvalstu rādītāji joprojām ir ievērojami zem šī līmeņa;

| J. | tā kā Parlaments 2007. gada 7. jūnija un 2021. gada 20. oktobra rezolūcijās aicināja stiprināt darba apstākļus Eiropas KRNI un izveidot mākslinieka Eiropas statusu kā vienotu sistēmu attiecībā uz darba apstākļiem un obligātajiem standartiem, kas kopīgi visām ES valstīm; |
| --- | --- |

J.

tā kā Parlaments 2007. gada 7. jūnija un 2021. gada 20. oktobra rezolūcijās aicināja stiprināt darba apstākļus Eiropas KRNI un izveidot mākslinieka Eiropas statusu kā vienotu sistēmu attiecībā uz darba apstākļiem un obligātajiem standartiem, kas kopīgi visām ES valstīm;

| K. | tā kā līdzdalību kultūras dzīvē var paredzēt gan kā pasīvu iesaistīšanos, gan aktīvu jaunradi neatkarīgi no līmeņa — amatieru vai profesionāla —, kurā darbība tiek īstenota; tā kā gan aktīvai, gan pasīvai līdzdalībai kultūras jomā ir daudz ieguvumu ekonomiskajā, sociālajā un veselības ziņā; |
| --- | --- |

K.

tā kā līdzdalību kultūras dzīvē var paredzēt gan kā pasīvu iesaistīšanos, gan aktīvu jaunradi neatkarīgi no līmeņa — amatieru vai profesionāla —, kurā darbība tiek īstenota; tā kā gan aktīvai, gan pasīvai līdzdalībai kultūras jomā ir daudz ieguvumu ekonomiskajā, sociālajā un veselības ziņā;

| L. | tā kā Komisijas 2018. gada 22. maija paziņojumā par jaunu Eiropas darba kārtību kultūrai (COM(2018)0267) ir uzsvērta kultūras un mākslas nozīme bēgļu un citu migrantu integrācijā; |
| --- | --- |

L.

tā kā Komisijas 2018. gada 22. maija paziņojumā par jaunu Eiropas darba kārtību kultūrai (COM(2018)0267) ir uzsvērta kultūras un mākslas nozīme bēgļu un citu migrantu integrācijā;

| M. | tā kā Pasaules Veselības organizācija (PVO) jau sen ir atzinusi (19), ka mākslas un kultūras darbības labvēlīgi ietekmē veselību, tostarp garīgo veselību, un indivīda un sabiedrības labklājību, jo īpaši pateicoties to daudzšķautņainajam raksturam un komponentiem, tostarp sociālajai mijiedarbībai, maņu aktivizācijai, emocionālajai izpausmei, kognitīvajai stimulācijai un fiziskajai aktivitātei, kā arī spējai stimulēt dažādus psiholoģiskos, uzvedības un sociālos procesus; tā kā māksla un kultūra ir apliecinājušas savu nenovērtējamo nozīmi sabiedrības izturētspējai krīzes apstākļos; |
| --- | --- |

M.

tā kā Pasaules Veselības organizācija (PVO) jau sen ir atzinusi (19), ka mākslas un kultūras darbības labvēlīgi ietekmē veselību, tostarp garīgo veselību, un indivīda un sabiedrības labklājību, jo īpaši pateicoties to daudzšķautņainajam raksturam un komponentiem, tostarp sociālajai mijiedarbībai, maņu aktivizācijai, emocionālajai izpausmei, kognitīvajai stimulācijai un fiziskajai aktivitātei, kā arī spējai stimulēt dažādus psiholoģiskos, uzvedības un sociālos procesus; tā kā māksla un kultūra ir apliecinājušas savu nenovērtējamo nozīmi sabiedrības izturētspējai krīzes apstākļos;

| N. | tā kā māksla un mākslas disciplīnas ir gan formālās, gan ikdienējās un neformālās izglītības un personiskās attīstības svarīgas sastāvdaļas un veicinātājas; tā kā mācīšanās, izmantojot mākslu un mākslas disciplīnas, un par tām palīdz attīstīt prasmes un kompetences, piemēram, radošu domāšanu un citas transversālas prasmes; tā kā šie komponenti netiek pietiekami attīstīti valstu skolu mācību programmās; tā kā, stiprinot zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu, mākslas un matemātikas (STEAM) jomas, dalībvalstis var veicināt inovāciju un radošuma kultūru no agrīna vecuma mūžizglītības perspektīvā; |
| --- | --- |

N.

tā kā māksla un mākslas disciplīnas ir gan formālās, gan ikdienējās un neformālās izglītības un personiskās attīstības svarīgas sastāvdaļas un veicinātājas; tā kā mācīšanās, izmantojot mākslu un mākslas disciplīnas, un par tām palīdz attīstīt prasmes un kompetences, piemēram, radošu domāšanu un citas transversālas prasmes; tā kā šie komponenti netiek pietiekami attīstīti valstu skolu mācību programmās; tā kā, stiprinot zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu, mākslas un matemātikas (STEAM) jomas, dalībvalstis var veicināt inovāciju un radošuma kultūru no agrīna vecuma mūžizglītības perspektīvā;

| O. | tā kā mākslas pētniecībai tāpat kā citām pētniecības disciplīnām ir jābūt savstarpēja dialoga priekšmetam un tā ir attiecīgi jāfinansē, ņemot vērā tās patieso vērtību un būtisko ieguldījumu inovācijas veicināšanā; |
| --- | --- |

O.

tā kā mākslas pētniecībai tāpat kā citām pētniecības disciplīnām ir jābūt savstarpēja dialoga priekšmetam un tā ir attiecīgi jāfinansē, ņemot vērā tās patieso vērtību un būtisko ieguldījumu inovācijas veicināšanā;

| P. | tā kā kultūras un radošajām nozarēm paredzētajai ES programmai “Radošā Eiropa” ir būtiska nozīme mākslas, kultūras un audiovizuālā satura popularizēšanā un kvalitatīvu mediju atbalstīšanā, jo īpaši atbalstot vietējos projektus, mazos uzņēmumus un individuālos māksliniekus; tā kā tā veicina Savienības starptautisko kultūras sakaru stratēģiju ar mērķi nodrošināt tās ilgtermiņa ietekmi, izmantojot cilvēku savstarpējo kontaktu pieeju, kas ietver sevī kultūras tīklus, pilsonisko sabiedrību un vietējās organizācijas; tā kā lielākā daļa Padomes kultūras darba plāna 2019.–2022. gadam plānoto rezultātu tika sasniegti ar programmā paredzētajām darbībām; |
| --- | --- |

P.

tā kā kultūras un radošajām nozarēm paredzētajai ES programmai “Radošā Eiropa” ir būtiska nozīme mākslas, kultūras un audiovizuālā satura popularizēšanā un kvalitatīvu mediju atbalstīšanā, jo īpaši atbalstot vietējos projektus, mazos uzņēmumus un individuālos māksliniekus; tā kā tā veicina Savienības starptautisko kultūras sakaru stratēģiju ar mērķi nodrošināt tās ilgtermiņa ietekmi, izmantojot cilvēku savstarpējo kontaktu pieeju, kas ietver sevī kultūras tīklus, pilsonisko sabiedrību un vietējās organizācijas; tā kā lielākā daļa Padomes kultūras darba plāna 2019.–2022. gadam plānoto rezultātu tika sasniegti ar programmā paredzētajām darbībām;

| Q. | tā kā kultūras attiecības ir ierasts definēt (20) kā savstarpēju, neuzspiestu, transnacionālu mijiedarbību starp divām vai vairākām kultūrām, kura aptver virkni darbību, ko kultūrvidē un pilsoniskās sabiedrības telpā īsteno gan valstiski, gan nevalstiski dalībnieki; tā kā kultūras attiecību vispārējie rezultāti ir plašāki sakari, labāka savstarpējā sapratne, kvantitatīva un kvalitatīva attiecību pilnveidošana, savstarpēji izdevīgi darījumi un uzlabots un ilgtspējīgs dialogs starp valstīm, cilvēkiem, nevalstiskiem dalībniekiem un kultūrām, tādējādi veidojot noturīgākas sabiedrības; |
| --- | --- |

Q.

tā kā kultūras attiecības ir ierasts definēt (20) kā savstarpēju, neuzspiestu, transnacionālu mijiedarbību starp divām vai vairākām kultūrām, kura aptver virkni darbību, ko kultūrvidē un pilsoniskās sabiedrības telpā īsteno gan valstiski, gan nevalstiski dalībnieki; tā kā kultūras attiecību vispārējie rezultāti ir plašāki sakari, labāka savstarpējā sapratne, kvantitatīva un kvalitatīva attiecību pilnveidošana, savstarpēji izdevīgi darījumi un uzlabots un ilgtspējīgs dialogs starp valstīm, cilvēkiem, nevalstiskiem dalībniekiem un kultūrām, tādējādi veidojot noturīgākas sabiedrības;

| R. | tā kā kultūras diplomātija ir jēdziens, kas attiecināms uz valstu sakariem ar citām valstīm vai to tautām, šos sakarus īstenojot ar kultūras starpniecību, un šajās attiecībās dominē valdības perspektīva un tās tiek veidotas vienā virzienā, šai pieejai prevalējot pār abpusēja labuma un dialoga perspektīvu; tā kā kultūras diplomātiju ietekmē ārpolitikas nostādnes, tās īstenošanu pārrauga attiecīgās valsts institūcijas, un to var izmantot kā instrumentu politisko mērķu atbalstam (21); |
| --- | --- |

R.

tā kā kultūras diplomātija ir jēdziens, kas attiecināms uz valstu sakariem ar citām valstīm vai to tautām, šos sakarus īstenojot ar kultūras starpniecību, un šajās attiecībās dominē valdības perspektīva un tās tiek veidotas vienā virzienā, šai pieejai prevalējot pār abpusēja labuma un dialoga perspektīvu; tā kā kultūras diplomātiju ietekmē ārpolitikas nostādnes, tās īstenošanu pārrauga attiecīgās valsts institūcijas, un to var izmantot kā instrumentu politisko mērķu atbalstam (21);

| S. | tā kā ES centieni starptautisko kultūras attiecību un kultūras diplomātijas jomā, kas ir tās diplomātisko instrumentu kopuma būtiski elementi, būtu jāīsteno ar mērķi veicināt tādas vērtības kā solidaritāte un brālība, iesaistot dalībniekus no visiem publisko iestāžu un pilsoniskās sabiedrības līmeņiem; tā kā finanšu resursu piešķiršana šiem dalībniekiem konkrēti starptautisko kultūras attiecību īstenošanai ievērojami palielinātu viņu spēju atraisīt savu potenciālu; |
| --- | --- |

S.

tā kā ES centieni starptautisko kultūras attiecību un kultūras diplomātijas jomā, kas ir tās diplomātisko instrumentu kopuma būtiski elementi, būtu jāīsteno ar mērķi veicināt tādas vērtības kā solidaritāte un brālība, iesaistot dalībniekus no visiem publisko iestāžu un pilsoniskās sabiedrības līmeņiem; tā kā finanšu resursu piešķiršana šiem dalībniekiem konkrēti starptautisko kultūras attiecību īstenošanai ievērojami palielinātu viņu spēju atraisīt savu potenciālu;

| T. | tā kā trešo valstu diasporas ES un Eiropas diasporas trešās valstīs var būt nozīmīgi dalībnieki ES un citu valstu savstarpējo kultūras attiecību stiprināšanā; |
| --- | --- |

T.

tā kā trešo valstu diasporas ES un Eiropas diasporas trešās valstīs var būt nozīmīgi dalībnieki ES un citu valstu savstarpējo kultūras attiecību stiprināšanā;

| U. | tā kā 1993. gadā ES izveidoja īpašu sistēmu, kas pazīstama kā “kultūras izņēmums”, lai aizsargātu kultūras preces un pakalpojumus no brīvās tirdzniecības noteikumiem, jo kultūru nevajadzētu uzskatīt par komerciālu preci un to nevajadzētu pakļaut tirgus vajadzībām; |
| --- | --- |

U.

tā kā 1993. gadā ES izveidoja īpašu sistēmu, kas pazīstama kā “kultūras izņēmums”, lai aizsargātu kultūras preces un pakalpojumus no brīvās tirdzniecības noteikumiem, jo kultūru nevajadzētu uzskatīt par komerciālu preci un to nevajadzētu pakļaut tirgus vajadzībām;

| V. | tā kā ANO Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķos (IAM) nav skaidri pievērsta uzmanība kultūrai, neraugoties uz to, ka kultūra ir globāls sabiedriskais labums un gan transversāla ilgtspējīgas attīstības dimensija, gan mērķis pats par sevi, kā skaidri norādīts globālās kampaņās, piemēram, #Culture2030Goal; |
| --- | --- |

V.

tā kā ANO Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķos (IAM) nav skaidri pievērsta uzmanība kultūrai, neraugoties uz to, ka kultūra ir globāls sabiedriskais labums un gan transversāla ilgtspējīgas attīstības dimensija, gan mērķis pats par sevi, kā skaidri norādīts globālās kampaņās, piemēram, #Culture2030Goal;

| W. | tā kā digitālās tehnoloģijas ietekmē visus kultūras dzīves aspektus, kā arī mākslinieku, kultūras darbinieku, organizāciju un iestāžu darbu un var palīdzēt viņiem atvieglot mijiedarbību ar dažādām auditorijām un nodrošināt viņu darba pieejamību; tā kā nozares digitālo pārkārtošanos atbalsta dažādas ES finansēšanas programmas un iniciatīvas, jo īpaši “Apvārsnis Eiropa”, “Erasmus+”, “Radošā Eiropa” un Jaunais Eiropas “Bauhaus” (NEB); tā kā digitalizācijai ir milzīgs potenciāls un tā ir mainījusi KRNI jaunrades, ražošanas un satura kopīgošanas veidus, veicinot izaugsmes iespējas un palielinot līdzdalību kultūras dzīvē; tā kā digitalizācija rada arī problēmas saistībā ar daudzveidību, taisnīgu atalgojumu un piekļuvi kultūrai un padziļina nevienlīdzību, cita starpā atbilstīgu digitālo prasmju trūkuma dēļ, |
| --- | --- |

W.

tā kā digitālās tehnoloģijas ietekmē visus kultūras dzīves aspektus, kā arī mākslinieku, kultūras darbinieku, organizāciju un iestāžu darbu un var palīdzēt viņiem atvieglot mijiedarbību ar dažādām auditorijām un nodrošināt viņu darba pieejamību; tā kā nozares digitālo pārkārtošanos atbalsta dažādas ES finansēšanas programmas un iniciatīvas, jo īpaši “Apvārsnis Eiropa”, “Erasmus+”, “Radošā Eiropa” un Jaunais Eiropas “Bauhaus” (NEB); tā kā digitalizācijai ir milzīgs potenciāls un tā ir mainījusi KRNI jaunrades, ražošanas un satura kopīgošanas veidus, veicinot izaugsmes iespējas un palielinot līdzdalību kultūras dzīvē; tā kā digitalizācija rada arī problēmas saistībā ar daudzveidību, taisnīgu atalgojumu un piekļuvi kultūrai un padziļina nevienlīdzību, cita starpā atbilstīgu digitālo prasmju trūkuma dēļ,

| 1. | atzīst, ka kopumā jaunā Eiropas darba kārtība kultūrai un kopīgais paziņojums “Starptautisko kultūras attiecību ES stratēģijas veidošana” ir īstenoti apmierinoši; tomēr norāda, ka jaunās Eiropas darba kārtības kultūrai īstenošanas novērtējumā ir uzsvērti trūkumi, galvenokārt attiecībā uz prioritātēm; uzsver — neraugoties uz to, ka abi dokumenti ir izturējuši neparedzētu krīžu, piemēram, Covid-19 pandēmijas, radītās problēmas, to stratēģiskais satvars ir jāatjaunina, lai noteiktu ES kultūras politikas vispārējos mērķus, kā arī to īstenošanai paredzētos praktiskos instrumentus, cita starpā precizējot, kā Padomes kultūras darba plāns un ES Starptautisko kultūras sakaru stratēģija veicina atjauninātās Jaunās Eiropas kultūras programmas darbību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzīst, ka Padomes kultūras darba plāns 2023.–2026. gadam ir būtisks instruments, lai virzītu dalībvalstu stratēģijas, risinot jautājumus, kas attiecas uz KRNI Eiropā; šajā sakarībā prioritāšu ziņā Padomes kultūras darba plānā 2023.–2026. gadam galvenā uzmanība būtu jāpievērš šādiem jautājumiem:






  i) | KRNI atveseļošana un noturība, vēl vairāk stiprinot to spēju reaģēt uz turpmākiem satricinājumiem; |
| --- | --- | --- |

2.

i)

KRNI atveseļošana un noturība, vēl vairāk stiprinot to spēju reaģēt uz turpmākiem satricinājumiem;

| ii) | kultūra un ilgtspēja, ņemot vērā kultūru kā ilgtspējīgas attīstības, labklājības un sociālā taisnīguma virzītājspēku; |
| --- | --- |

ii)

kultūra un ilgtspēja, ņemot vērā kultūru kā ilgtspējīgas attīstības, labklājības un sociālā taisnīguma virzītājspēku;

| iii) | kultūras un radošo profesiju pārstāvju statuss un darba un sociālie apstākļi; |
| --- | --- |

iii)

kultūras un radošo profesiju pārstāvju statuss un darba un sociālie apstākļi;

| iv) | kultūras mantojuma aizsardzība un veicināšana; |
| --- | --- |

iv)

kultūras mantojuma aizsardzība un veicināšana;

| v) | starptautisko kultūras attiecību stratēģiju efektīvas izstrādes un īstenošanas stiprināšana un nodrošināšana; |
| --- | --- |

v)

starptautisko kultūras attiecību stratēģiju efektīvas izstrādes un īstenošanas stiprināšana un nodrošināšana;

| 3. | uzsver, ka Padomes darba plānam 2023.–2026. gadam būtu jāpalielina sadarbība kultūras politikas jomā un tajā būtu jāiekļauj izvērtēšanas sistēmas kā pieeja īstenošanas uzraudzībai; norāda, ka Padomes darba plānā paredzētās darba metodes būtu jāpārskata, lai padarītu tās procesuāli vienkāršākas un efektīvākas, un ka būtu jāapsver iespēja izveidot mērķtiecīgas darba grupas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina, ka Padomes kultūras darba plāns 2023.–2026. gadam ir iespēja virzībai uz visaptverošāku kultūras politiku ES līmenī; uzsver — lai īstenotu šo mērķi, ir vajadzīgs atbilstīgs finansējums; atgādina, ka KRNI atgūst tikai minimālu daļu no ekonomiskās vērtības, ko tās rada, un tām ir nepieciešami jauni, alternatīvi un stabili finansējuma avoti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzinīgi vērtē programmas “Radošā Eiropa” 2021.–2027. gadam stiprināšanu, jo īpaši tās budžeta divkāršošanu salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu, un to, ka lielāks uzsvars ir likts uz kultūras daudzveidību, iekļaušanu, mobilitāti, transnacionālo jaunradi un politisko sadarbību, kā arī KRNI digitalizāciju, zaļināšanu un noturību; tomēr pauž dziļas bažas par to, ka programmai “Radošā Eiropa” joprojām būtiski trūkst finansējuma tās mērķu sasniegšanai un ka jebkuri ikgadējie programmas budžeta samazinājumi nopietni kaitēs KRNI atveseļošanai; tādēļ uzstāj, ka ir jānodrošina pienācīgs programmas “Radošā Eiropa” finansējuma līmenis, drīzumā pārskatot daudzgadu finanšu shēmu (DFS); |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina dalībvalstis pilnībā izmantot potenciālu, ko sniedz kultūrai paredzētais ES finansējums, programmas un politika un to sinerģija ar attiecīgajām programmām, jo īpaši programmu “Apvārsnis Eiropa”, “Erasmus+”, Jauno Eiropas “Bauhaus” un citām programmām; mudina Komisiju turpināt izmantot šo sinerģiju, lai maksimāli palielinātu tās pozitīvo ietekmi satura un finansējuma pieejamības ziņā gan attiecībā uz tās iekšējo, gan ārējo dimensiju; uzstāj, ka kultūra un kultūras mantojums būtu horizontāli jāintegrē visās ES politikas jomās, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās politikā; aicina dalībvalstis veicināt kultūras un tehniskās pētniecības attīstību un aizsargāt dabas, vēstures un mākslas mantojumu, cita starpā arī nākamo paaudžu interesēs; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzīst, ka kultūras atvērtajai koordinācijas metodei nav konkrētu un institucionalizētu pārraudzības mehānismu; tādēļ iesaka noteikt konkrētus termiņus un rādītājus, kas varētu ļaut veikt turpmākus pasākumus vai novērtēt dalībvalstu sniegumu; aicina paplašināt sadarbību ar trešām valstīm atvērtās koordinācijas metodes grupās, jo tā ir apliecinājusi savu lietderīgumu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž nožēlu par to, ka atvērtās koordinācijas metodes līmenī sagatavoto ziņojumu tiešā ietekme uz politikas veidošanu valsts, reģionālā un vietējā līmenī ir ierobežota, jo starp iesaistītajām valstīm un valstu ministrijām netiek nodrošināta pietiekama izplatīšana un savienojamība; tādēļ iesaka sagatavot ziņojumus ar skaidriem un konkrētiem politikas ieteikumiem, pamatojoties uz pieeju, kas būtu vairāk balstīta uz pierādījumiem; turklāt aicina Komisiju, izmantojot digitālos līdzekļus, valstu un ES līmenī pēc iespējas vairākās valodās plaši izplatīt informāciju par atklātās koordinācijas metodes konstatējumiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka ir izveidots strukturētais dialogs “Kultūras balsis” (Voices of Culture), kas kultūras nozarē nodrošina platformu pilsoniskās sabiedrības organizācijām (PSO), lai sadarbotos ar Komisiju un izmantotu atvērto koordinācijas metodi; atzīst, ka strukturētais dialogs ar pilsonisko sabiedrību ir veicinājis starpnozaru sadarbību, tīklu veidošanu un apmaiņu; tomēr uzsver nepietiekamo mijiedarbību starp atvērto koordinācijas metodi un strukturētā dialoga platformām un tādēļ mudina biežāk un sistemātiskāk apmainīties ar informāciju starp SD un AKM dalībniekiem, kā arī paplašināt līdzdalību, iekļaujot visas apakšnozares; aicina Komisiju un dalībvalstis regulāri veikt turpmākus pasākumus saistībā ar ieteikumiem, kas sniegti nobeiguma ziņojumos, konferencēs, semināros un jebkādos citos pasākumos, ko organizē AKM un SD struktūrās; mudina dalībvalstis veikt turpmākus pasākumus saistībā ar šiem ieteikumiem, veicot konkrētas politikas izmaiņas un īstenojot rīcības plānus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē izmēģinājuma projektu “Eiropas Kultūras mantojuma centra izveide, lai atbalstītu visaptverošus un rentablus turpmākos pasākumus pēc Eiropas Kultūras mantojuma gada” saskaņā ar Parlamenta rezolūciju par efektīva politiskā ieguldījuma nodrošināšanu, īstenojot Eiropas Kultūras mantojuma gadu (22); aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt centienus izveidot vairāk partnerību ar privāto, publisko un bezpeļņas sektoru kultūras mantojuma saglabāšanai, pilnībā ievērojot papildināmības principu, un pārskatīt un atjaunināt Eiropas satvaru rīcībai kultūras mantojuma jomā, lai nodrošinātu kultūras mantojuma aizsardzību Eiropā pēc pandēmijas; uzsver, ka ir svarīgi turpināt izmantot šo mantojumu ar pienācīgiem resursiem; atkārtoti uzsver Eiropas mantojuma zīmes nozīmīgumu, jo tas ir projekts, kas novatoriskā veidā uzlabo informētību par ES kultūras un vēsturiskajām saknēm; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina dalībvalstis pilnībā piemērot Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 27. pantā noteikto principu un atzīt tiesības uz kultūras, māksliniecisko un zinātnisko dzīvi un ar to saistītās kultūras tiesības kā uz visiem attiecināmas cilvēktiesības, ļaujot visiem cilvēkiem piedalīties kopienas kultūras dzīvē, baudīt mākslu un kopīgi izmantot tās sniegtos ieguvumus; aicina dalībvalstis veikt visus atbilstīgos pasākumus, lai novērstu jebkādus šķēršļus šādu tiesību izmantošanai, tostarp, bet ne tikai, šķēršļus, kas saistīti ar sociālekonomiskajām īpatnībām, ienākumiem un fizisko pieejamību, un nodrošināt nepieciešamos apstākļus, lai ikviens varētu brīvi iesaistīties kultūras pasākumos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pauž uzskatu, ka mākslinieciskās izpausmes brīvība ir būtisks radošuma un kultūras radīšanas elements, jo tā nodrošina, ka mākslinieciskie darbi atspoguļo mūsu sabiedrības daudzveidību un bagātību, un tādēļ tā ir jāgarantē visiem autoriem; aicina Komisiju savos gada ziņojumos mākslinieciskās izpausmes brīvību iekļaut kā atsevišķu tiesiskuma ievērošanas rādītāju; aicina Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) izpētīt konkrētus veidus, kā atbalstīt to mākslinieku mākslinieciskās izpausmes brīvību, kuri ir pakļauti riskam, jo īpaši karu un ģeopolitiskās nestabilitātes rezultātā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkārtoti pauž savu stingro apņemšanos panākt līdztiesību un atbalsta integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai kā vienu no Parlamenta politikas pieejām, ar kuru nodrošina līdztiesību; atkārtoti uzsver kultūras iespējamo lomu dzimumu līdztiesības veicināšanā, kā arī sieviešu un dzimtisko minoritāšu ekonomisko un kultūras iespēju veicināšanā; aicina Komisiju papildus tās priekšlikumam ieviest atlases kritērijus, ar kuriem piešķir atlīdzību projektiem, kas garantē dzimumu līdztiesību to organizācijā, ieviest uzraudzības un novērtēšanas mehānismus, lai iegūtu pietiekamus datus par dzimumu līdztiesību un integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai dažādu Eiropas programmu līdzekļu saņēmēju vidū, un iespējamus uzlabošanas pasākumus; aicina Komisiju un dalībvalstis atvieglot sieviešu un dzimtisko minoritāšu piekļuvi KRNI, tostarp uzņēmējdarbībai; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka datu vākšana būtu jāuzskata par svarīgu transversālu prioritāti Padomes kultūras darba plānā 2023.–2026. gadam; aicina dalībvalstis un Komisiju ieguldīt vairāk darba atjauninātu un salīdzināmu datu vākšanā, cita starpā apzinot un salīdzinoši izvērtējot labu praksi un strukturāli iesaistot ekspertus, ieinteresētās personas, publiskās iestādes un attiecīgo auditoriju ne tikai no kultūras nozares, bet arī no visām ekonomikas nozarēm; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka ir stingrāk jāuzrauga un jāizvērtē visu darbību īstenošana saistībā ar jauno Eiropas darba kārtību kultūrai un 2016. gada kopīgo paziņojumu “Starptautisko kultūras attiecību ES stratēģijas veidošana” gan stratēģiskā, gan projektu līmenī, pamatojoties uz kvantitatīviem un kvalitatīviem mērķiem, un sistemātiski jāziņo atbilstīgi augstiem standartiem; aicina Komisiju izstrādāt vairāk rādītāju un plašāku perspektīvu projektu rezultātu izvērtēšanai, ņemot vērā arī kvalitatīvus rezultātus, piemēram, kopienas veidošanu un pieredzi, kas gūta no pārtrauktiem projektiem; mudina Komisiju un dalībvalstis laika gaitā nodrošināt ES finansēto kultūras projektu un iniciatīvu ilgtspēju; |
| --- | --- |

15.

Sociālā dimensija

| 16. | mudina dalībvalstis veicināt un ieguldīt gan cilvēku aktīvā, gan pasīvā līdzdalībā kultūras un mākslas pasākumos, ne tikai izmantojot komunikācijas un informēšanas kampaņas, bet arī galvenokārt izmantojot saskaņotus, visaptverošus un iekļaujošus politikas pasākumus un stimulus, lai apzinātu un likvidētu administratīvos, finansiālos un lingvistiskos šķēršļus līdzdalībai, tostarp tos, kas saistīti ar sociālekonomiskajām īpatnībām, ienākumiem un fizisko pieejamību, un pievērsties marginalizētām, nelabvēlīgā situācijā esošām un neaizsargātām grupām, īpaši koncentrējoties uz piepilsētu, lauku un izolētiem apgabaliem, kā arī teritorijām, kurās pastāv iedzīvotāju skaita samazināšanās risks; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina dalībvalstis veicināt esošos kultūras un mākslas pasākumus un nodrošināt turpmākas aktīvas līdzdalības iespējas, palielināt spēju sasniegt jaunas auditorijas, integrēt un iekļaut kultūras līdzdalības mērķus arī ar kultūras politiku nesaistītas politikas veidošanā un īstenot kultūras tiesību pieeju, pārejot no šauras uzmanības pievēršanas piekļuvei uz jēgpilnu līdzdalību, nevienu neatstājot novārtā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pauž nožēlu par to, ka jaunākie pieejamie Eurostat apkopotie dati par līdzdalību kultūras dzīvē ir no 2015. gada; ņemot vērā krasās pārmaiņas, kas kopš tā laika ir notikušas KRNI, jo īpaši Covid-19 pandēmijas, kā arī inovatīvu tehnoloģiju attīstības rezultātā, aicina Komisiju sagatavot Eurostat apsekojumu par līdzdalību kultūras jomā un tendencēm ES, vācot un analizējot statistikas datus dažādos teritoriālajos mērogos (valsts, reģionālā u. c.) un īpašu uzmanību pievēršot līdzdalībai piepilsētu, lauku un perifēros reģionos, marginalizētās sociālekonomiskajās kopienās un nelabvēlīgā situācijā esošās un neaizsargātās grupās; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atzinīgi vērtē darbu, ko Komisija veikusi, lai izmantotu potenciālu, ko sociālajai kohēzijai, labklājībai un līdzdalībai sniedz kultūra un kultūras daudzveidība, kā arī lai stiprinātu vispārējo pilsoniskumu, zināšanas par ES tiesībām un vērtībām un demokrātiju; uzsver kultūras lomu krīzes laikā un aicina izvērtēt, kuras kultūras stratēģijas un politikas virzieni ir izrādījušies efektīvi, pozitīvi ietekmējot sociālo iekļaušanu, nodarbinātības iespējas un ekonomikas attīstību; iesaka turpināt darbu šajā nolūkā un izmantot rezultātus un atziņas, kas gūtas visos attiecīgajos projektos un darbsemināros, piemēram, 2020. gada novembrī rīkotajā darbseminārā ES dalībvalstu ekspertiem par kultūru sociālajai kohēzijai, un saistībā ar Portu Santu hartu par kultūras demokrātiju; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka kultūras pasākumos un iniciatīvās tiek iekļautas vismarginalizētākās un nepietiekami pārstāvētās grupas ne tikai kā pasīvi saņēmēji, bet arī kā aktīvi šo pasākumu veidotāji, veicinot kopīgas piederības sajūtu un visu cilvēku kopīgu nākotni; šajā sakarībā atzinīgi vērtē neatkarīga pētījuma “Pilsoņu līdzdalības kultūras dzīvē nozīme pilsoniskajā līdzdalībā un demokrātijā — starptautiskajā pētniecībā gūtā rīcībpolitiskā pieredze” sākšanu un gaida tā publicēšanu 2022. gada novembrī; mudina Komisiju dalīties ar pētījuma rezultātiem un veikt atbilstošus turpmākos pasākumus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, cik nozīmīgas ir kultūras programmas, lai integrētu bēgļus un migrantus Eiropas sabiedrībā, un mudina Komisiju un dalībvalstis arī turpmāk veicināt darbības, kas paredzētas jaunajā Eiropas darba kārtībā kultūrai attiecībā uz bēgļu un citu migrantu integrēšanu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mudina dalībvalstis atzīt mākslas un kultūras nozīmi veselīga dzīvesveida, garīgās veselības un indivīda un sabiedrības labklājības veicināšanā; uzsver to kultūras un mākslas iniciatīvu nozīmīgumu, kuru mērķis ir uzlabot personu ar invaliditāti veselību un dzīves kvalitāti; pauž nožēlu par kaitējumu, ko radījusi šādu darbību pārtraukšana Covid-19 pandēmijas laikā; tādēļ aicina dalībvalstis iekļaut mākslu un kultūru kā neatņemamu sastāvdaļu psihosociālā atbalsta pasākumos, ko sniedz visneaizsargātākajām un nelabvēlīgā situācijā esošām grupām un kopienām; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver kultūras būtisko nozīmi identitāšu un individuālās izpausmes attīstībā, jo īpaši personām, kas bieži cieš no diskriminācijas, piemēram, sievietēm, etniskajām un citām minoritātēm, personām ar invaliditāti un LGBTIQ+ kopienas locekļiem, kā arī izpratnes veidošanā par sabiedrību un starpkultūru kompetencēm, veicinot naida un rasisma apkarošanu un miermīlīgas sabiedrības veidošanu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver kultūras nozīmīgumu visu vecumu cilvēku mūžizglītībā; pauž bažas par bieži notiekošo skolu mācību programmu sašaurināšanu, kurā māksla un mākslinieciskās disciplīnas mēdz pārvirzīt uz marginālāku pozīciju salīdzinājumā ar citiem mācību priekšmetiem; atgādina par tādu visaptverošu un labi strukturētu skolu mācību programmu nozīmīgumu, kas ietver mākslu un mākslas disciplīnas, lai palielinātu indivīda atbildību un spēju iesaistīties kultūras pasākumos, un uzstāj uz attiecīgo prasmju veicināšanu; tādēļ mudina dalībvalstis piešķirt atbilstošus finanšu resursus, cilvēkresursus un stimulus mākslai un mākslas disciplīnām gan mācību programmu, gan ārpusskolas nodarbībās visos izglītības posmos un izglītot pedagogus par kultūras nozīmi un ietekmi attiecībā uz sabiedrību un vispārējo labklājību; šajā sakarībā mudina Komisiju virzīties tālāk par STEM pieeju un pilnībā aizstāt to ar STEAM pieeju (zinātne, tehnoloģija, inženierzinātnes, māksla un matemātika); |
| --- | --- |

24.

| 25. | līdztekus darbam, kas saistīts ar KRNI pastāvīgu profesionalizāciju, aicina izstrādāt stratēģijas, lai atbalstītu daudzus Eiropas amatiermāksliniekus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atgādina, ka māksliniekiem un kultūras darbiniekiem, tostarp māksliniekiem un kultūras darbiniekiem, kas ir trešo valstu valstspiederīgie, pārrobežu mobilitāte joprojām ir būtiska karjeras sastāvdaļa; tādēļ uzsver, cik svarīga ir māksliniecisko kompetenču un radošo prasmju un kvalifikāciju savstarpēja atzīšana un pārrobežu pārnesamība, lai to veicinātu; atgādina, ka finansēšanas instrumentiem, ar kuriem atbalsta un palielina starptautiskās mobilitātes iespējas, būtu jāveicina arī mākslinieku un kultūras profesionāļu darba un privātās dzīves līdzsvars un pēc iespējas jāveicina vides un sociālā ziņā ilgtspējīga mobilitāte; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka KRNI studentu un jauno profesionāļu mobilitāte ir svarīga, lai nodrošinātu plašāku un daudzveidīgāku izglītību, sniedzot konkrētākas un pievilcīgākas karjeras izredzes un piedāvājot plašu un daudzveidīgu kultūras pasākumu klāstu; mudina Komisiju un dalībvalstis šajā nolūkā nodrošināt labākas mobilitātes iespējas, cita starpā izmantojot “Erasmus+” un citas Eiropas un valstu iniciatīvas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina Komisiju, pamatojoties uz panākumiem, kas gūti iniciatīvā DiscoverEU, proti, Interrail iniciatīvā jauniešu ceļošanai bez maksas, apsvērt iespēju programmas “Erasmus+” ietvaros izstrādāt pasākumu, lai Eiropas jaunieši varētu saņemt ceļošanas kuponu nolūkā apmeklēt un iepazīt Santjago ceļa maršrutus un citus Eiropas kultūras ceļus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atgādina Komisijai un dalībvalstīm par saistībām, kas paustas, ES ratificējot UNESCO 2005. gada Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, jo īpaši saistībā ar apmaiņu mobilitātes jomā un ceļošanas atvieglošanu uz dalībvalstīm, piešķirot atvieglojumu režīmu jaunattīstības valstu māksliniekiem un citiem kultūras profesionāļiem un praktizējošiem darbiniekiem, kā arī kultūras precēm un pakalpojumiem; aicina Komisiju ierosināt veidus, kā atvieglot kultūras darbinieku mobilitāti no trešām valstīm, jo īpaši no globālo dienvidu valstīm, izmantojot atbilstošu institucionālo un tiesisko regulējumu, tostarp vīzu atvieglotu izsniegšanu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atzinīgi vērtē mobilitātes shēmas “Culture Moves Europe” izveidi kultūras un radošo nozaru un industriju profesionāļiem saistībā ar programmu “Radošā Eiropa”; uzsver, ka šī shēma spēs pilnībā izmantot savu potenciālu, ja to nākotnē atbalstīs ar atbilstošu budžetu un ja tā spēs sasniegt plašāku personu loku; tomēr pauž nožēlu par to, ka mobilitātei joprojām ir administratīvi, finansiāli un lingvistiski šķēršļi, un aicina ar šo shēmu likvidēt pastāvošos strukturālos šķēršļus mākslinieciskajai un kultūras mobilitātei; aicina veicināt pārrobežu pieeju kultūrai un partneru meklēšanu nozīmīgu Eiropas un starptautisku kultūras kopražojumu un uzturēšanās programmu izveidei ar mērķi veicināt mākslinieku un autoru mobilitāti, pastiprinot sadarbību starp visiem iesaistītajiem dalībniekiem un paraugprakses apmaiņu, cita starpā ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt centienus, lai sniegtu kvalitatīvu informāciju par mobilitāti un apmaiņas programmām māksliniekiem un citiem kultūras profesionāļiem un praktizējošiem darbiniekiem, kā arī materiālo atbalstu, lai novērstu visa veida šķēršļus mobilitātei kultūras un radošajās nozarēs un industrijās, tostarp administratīvos, finansiālos un lingvistiskos šķēršļus, kā arī šķēršļus, kas saistīti ar invaliditāti; |
| --- | --- |

31.

Ekonomiskā dimensija

| 32. | uzskata, ka KRNI nodarbinātajiem, kurus smagi skārusi Covid-19 pandēmija, ir jāgūst labums no patiesas un mērķtiecīgas Eiropas atveseļošanas, jo īpaši ņemot vērā to, ka šo nozari galvenokārt veido privātpersonas, kā arī mazas un mikrolīmeņa organizācijas un uzņēmumi, kas strādā saskaņā ar netipiskām, nepilna laika vai uz projektiem balstītām nodarbinātības shēmām, ir atkarīgi no neatbilstīgiem ienākumiem un kam trūkst ilgtermiņa finansiālas prognozējamības; aicina dalībvalstis 2 % no sava budžeta veltīt kultūrai, kā Parlaments to vairākkārt ir pieprasījis; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atzinīgi vērtē Komisijas atbalstu dalībvalstīm taisnīgas atlīdzības nodrošināšanā un sociālekonomisko apstākļu uzlabošanā māksliniekiem un autoriem, izmantojot vispārējus un nozaru dialogus; uzsver, ka papildus pasākumiem, ar ko atbalsta KRNI ekonomikas atveseļošanu, ANM atbalsts jo īpaši būtu jāizmanto KRNI profesionāļu darba apstākļu uzlabošanai, apmācībai, prasmju pilnveidei un pārkvalifikācijai, lai pielāgotos notiekošajām strukturālajām pārmaiņām šajās nozarēs; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tomēr atgādina, ka publisko ieguldījumu neviendabīguma dēļ KRNI atveseļošana notiek dažādos tempos, izraisot lielākas atšķirības ES kultūras ekosistēmā, kurai ir vajadzīga stabila un uzticama struktūra un finansējums, un tādējādi attiecīgi apdraudot Eiropas kultūras daudzveidību; uzsver, ka KRNI atveseļošanā ir jāņem vērā pašreizējie centieni palielināt ilgtspēju un digitalizāciju, kā arī uzlabot KRNI nodarbināto darba apstākļus un atalgojuma nosacījumus, lai pārvarētu strukturālās problēmas, kas pastāvēja jau pirms Covid-19 pandēmijas; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atgādina Komisijai par Parlamenta atkārtotajiem aicinājumiem ierosināt Eiropas mākslinieka statusu, kas paredzētu kopēju sistēmu, lai nodrošinātu pienācīgus, taisnīgus un pārredzamus darba apstākļus un minimālos standartus, kas kopīgi visām ES valstīm, tostarp taisnīgu atalgojumu, pilnībā ievērojot dalībvalstu un ES pienākumus attiecībā uz darba tirgu un kultūras politiku, lai uzlabotu visu KRNI nodarbināto sociālekonomiskos apstākļus visās dalībvalstīs un nodrošinātu pamatnosacījumus, kas de facto garantē patiesu radošumu un vārda brīvību; gaida, ka līdz 2023. gada vidum tiks publicēts attiecīgais AKM ziņojums; aicina pienācīgi ņemt vērā attiecīgo PSO, tostarp sociālo partneru, ieguldījumu jautājumos, kas saistīti ar sociālo aizsardzību, lai nodrošinātu pienācīgus turpmākos pasākumus šajā jautājumā; |
| --- | --- |

35.

| 36. | turklāt mudina visas dalībvalstis īstenot Direktīvu (ES) 2019/790 par autortiesībām digitālajā vienotajā tirgū (23) un aicina dalībvalstis, kas vēl nav transponējušas direktīvu savos tiesību aktos, izdarīt to, garantējot taisnīgu, pienācīgu un samērīgu atlīdzību autoriem un izpildītājiem; aicina Komisiju atbalstīt transponēšanas un īstenošanas centienus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ar nožēlu norāda, ka procedūras, lai pieteiktos ES finansējumam, tostarp līdzekļu saņemšanai saistībā ar programmu “Radošā Eiropa”, joprojām mēdz būt pārāk apgrūtinošas un rada nevajadzīgus šķēršļus visiem potenciālajiem saņēmējiem, jo īpaši KRNI mazajām organizācijām un mikroorganizācijām, kuru administratīvās spējas ir ierobežotas, un ka minētais attiecas uz organizācijām gan Eiropā, gan trešās valstīs; tādēļ aicina Komisiju īstenot centienus palielināt informētību par dažādajām finansēšanas iespējām un vēl vairāk vienkāršot šīs procedūras, lai ES finansējums būtu pieejams plašākam un daudzveidīgākam organizāciju lokam, tostarp mazām un vidējām organizācijām visnelabvēlīgākajos reģionos; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina Komisiju, vienkāršojot šīs procedūras, īstenot daudzvalodības un kultūras daudzveidības principu, dodot iespēju iesniegt pieteikumus papildu valodās, sākot ar Eiropas valodām, lai nodrošinātu taisnīgas iespējas organizācijām un personām, kurām nav spēju vai līdzekļu nodrošināt tulkojumu angļu valodā; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atzinīgi vērtē to, ka nesen ir izveidots kaskādes veida finansējums, lai uzlabotu iespēju sasniegt visus saņēmējus, jo īpaši privātpersonas un mazās un vidējās organizācijās; aicina Komisiju turpināt izstrādāt šādas shēmas visās programmās, kas attiecas uz KRNI; iesaka Komisijai, izveidojot šādas shēmas, kurās iesaistītas starpniekorganizācijas, apsvērt jautājumus par iespējamiem interešu konfliktiem starp starpnieku un galasaņēmējiem, pieskaitāmās izmaksas starpniekiem loģistikā un dotāciju administrēšanā, kā arī kritērijus dotāciju atlasei un galīgajam novērtējumam; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka ES un valstu kultūras politika un iniciatīvas tiek atbalstītas ar pietiekamu finansējumu, vienkāršāku piekļuvi kredītiem un spējām, jo īpaši nopietnu ekonomisku grūtību apstākļos, lai no krīzes pārvarēšanas pieejas pārorientētos uz kultūras politikas ilgtermiņa stratēģijas pieņemšanu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atgādina par Komisijas svarīgo mērķi atbalstīt radošu partnerību veidošanu starp kultūras nozari un citām nozarēm; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver iniciatīvas “Eiropas kultūras galvaspilsētas” sekmīgos rezultātus, raugoties uz pilsētu un reģionu attīstību Eiropas Savienībā un asociētajās valstīs; uzsver, ka ir vajadzīgs papildu finansējums Eiropas kultūras galvaspilsētām (ECOC), jo Covid-19 pandēmija un pieaugošā inflācija pēc tās ir ievērojami pasliktinājušas pamatnosacījumus ar ECOC saistītā pasākuma īstenošanai; atzinīgi vērtē Komisijas Kultūras un radošo pilsētu apskatu, ko izstrādājis Kopīgais pētniecības centrs un kas palīdz objektīvi novērtēt reģionu un pilsētu kultūras un dabas vērtības, pamatojoties uz saikni starp kultūru un tūrismu; mudina Komisiju veikt turpmākus pasākumus saistībā ar politikas projektu “Kultūras un radošās telpas un pilsētas”, lai veicinātu līdzdalību kultūras jomā un sociālo un pilsētvides atjaunošanu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | iesaka Komisijai un dalībvalstīm balstīties uz ieteikumiem, kas sniegti AKM ziņojumā par ilgtspējīgu kultūras tūrismu, lai nodrošinātu pareizu līdzsvaru starp kultūras mantojuma aizsardzību un saglabāšanu, no vienas puses, un apmeklētāju piekļuves un infrastruktūras uzlabošanu, no otras puses; vienlaikus mudina dalībvalstis saglabāt modrību attiecībā uz riskiem, ko masveida tūrisms radītu kultūras mantojumam, kā arī dabiskajām ekosistēmām, un uzsver, ka ir jāpanāk līdzsvars starp tūrisma nozares izaugsmi un attīstību pilsētās, kas ir mākslas un tūrisma galamērķi, un to pastāvīgo iedzīvotāju dzīves kvalitāti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atzīst jaunā Eiropas “Bauhaus” (NEB) iniciatīvas kā radošas, interdisciplināras un starpdisciplināras iniciatīvas nozīmīgo ieguldījumu, kuras mērķis ir sasniegt ES jaunā zaļā kursa mērķus, savienojot zinātnes, tehnoloģiju, mākslas un kultūras jomas un integrējot vides ilgtspēju visās ES politikas jomās; atgādina, ka šīs iniciatīvas pamatā vajadzētu būt inovācijai visos līmeņos un visu cilvēku, tostarp sociāli nelabvēlīgas vides pārstāvju, un vietējo kopienu aktīvai līdzdalībai un jēgpilnai iesaistei; uzsver, ka jaunajam Padomes kultūras darba plānam ar skaidriem plānotajiem rezultātiem būtu jāatspoguļo NEB iniciatīvas nozīmīgums, tostarp tās ārējā dimensija; atkārtoti aicina Komisiju pēc iespējas drīz iesniegt priekšlikumu, lai nākamajā DFS NEB kļūtu par jaunu atsevišķu un no jauna finansētu ES programmu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver, ka māksla un kultūra sniedz milzīgu ieguldījumu izpratnes vairošanā par vides, klimata un ilgtspējas jautājumiem un to sociālo dimensiju un ir iedvesmas avots pozitīvām izmaiņām uzvedībā; jo īpaši atgādina, ka tradicionālās zināšanas, kas ir daļa no kultūras mantojuma, ir būtiskas, lai veicinātu centienus mazināt klimata pārmaiņas un pielāgoties tām; šajā nolūkā mudina Komisiju ciešāk sadarboties ar dalībvalstīm un pilsonisko sabiedrību, kā arī valstu un vietējām organizācijām, lai palielinātu iedzīvotāju informētību par šo jautājumu un nodrošinātu īpašu finansējumu šādām kultūras iniciatīvām, izmantojot sinerģiju ar citām specializētām ES programmām, fondiem un politikas virzieniem; |
| --- | --- |

45.

| 46. | mudina Komisiju, EĀDD un dalībvalstis savas kultūras programmas izstrādāt saskaņā ar vides ilgtspējas un klimata krīzes apkarošanas principiem un izvērtēt visu ES finansēto projektu ietekmi uz vidi visā to dzīves ciklā; iesaka ieinteresētajām personām un ES finansējuma saņēmējiem savu projektu izstrādē, plānošanā un īstenošanā censties izmantot videi visdraudzīgākās metodes un pieejas; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atzinīgi vērtē AKM ziņojumu Strengthening cultural heritage resilience for climate change – where the European Green Deal meets cultural heritage (“Kultūras mantojuma noturības stiprināšana pret klimata pārmaiņām. Eiropas zaļā kursa saikne ar kultūras mantojumu”) un mudina Komisiju un dalībvalstis aktīvi veikt turpmākus pasākumus saistībā ar ieteikumiem un izmantot labas prakses piemērus; |
| --- | --- |

47.

| 48. | norāda, ka kultūras mantojuma un tradicionālo ēku atjaunošanā īpaša uzmanība būtu jāpievērš ilgtspējas jautājumiem; atzīst NEB potenciālu veicināt pilsētu un to kultūras mantojuma aizsardzību un atjaunošanu dabas un cilvēku izraisītu katastrofu gadījumā; uzsver, ka starp dalībvalstīm, kā arī ar trešām valstīm ir jāturpina paraugprakses apmaiņa kultūras mantojuma aizsardzības, saglabāšanas un atjaunošanas jomā, cita starpā inovatīvi pasākumi esošo ēku energoefektivitātes uzlabošanai, vienlaikus vienmēr saglabājot to arhitektonisko nozīmi vai vēsturisko raksturu, īpaši ņemot vērā atjaunošanas gala rezultāta autentiskumu un kvalitāti, lai novērstu to, ka tiek ietekmēta vēsturisku vai mākslinieciskas nozīmes ēku vai vēsturisko centru fiziskā integritāte, arhitektūras saskaņotība, vēsturiskā nozīme vai vērtība, ievērojot attiecīgos valsts noteikumus par saglabāšanu un 1964. gada Venēcijas hartu par pieminekļu un objektu saglabāšanu un atjaunošanu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atgādina par Līguma par Eiropas Savienību 3. pantu, kurā noteikts, ka ES ir jānodrošina Eiropas kultūras mantojuma aizsardzība un sekmēšana; uzstāj, ka nepieciešamā cilvēku veselības un vides aizsardzības līmeņa ievērošana nav pretrunā Eiropas mantojuma saglabāšanai; norāda, ka 2022. gadā publicētajā Komisijas un dalībvalstu ekspertu ziņojumā “Kultūras mantojuma noturīguma stiprināšana klimata pārmaiņu apstākļos” ir skaidri norādīts, ka klimata krīzi nevar atrisināt ar kultūras mantojuma krīzi; tādēļ aicina Komisiju šos svarīgos apsvērumus ņemt vērā, lemjot par svina metāla iekļaušanu to vielu sarakstā, uz kurām attiecas licencēšana un kuras minētas Ķimikāliju reģistrēšanas, vērtēšanas, licencēšanas un ierobežošanas (REACH) regulas XIV pielikumā, ja šīs vielas ir nepieciešamas kultūras mantojuma atjaunošanai; aicina Komisiju šādos gadījumos rūpīgi izvērtēt sociālekonomiskos ieguvumus, ko rada šādu vielu izmantošana, attiecībā pret risku cilvēku veselībai vai videi, lai abu pušu intereses tiktu pienācīgi aizsargātas; prasa tai arī apsvērt, vai pastāv piemērotas alternatīvas vielas vai tehnoloģijas saskaņā ar REACH regulas 60. pantu un 58. panta 2. punktu (un citiem attiecīgiem pantiem); uzsver, ka kultūras mantojuma nozarē ir veikti priekšzīmīgi pasākumi attiecībā uz juridiskajām prasībām, lai aizsargātu amatniekus un māksliniekus, kas veic profesionālo darbību; prasa kultūras nozarei un ar kultūras mantojumu saistītām darbībām attiecīgos gadījumos piemērot izņēmumus un atkāpes no iepriekš minētās regulas, lai novērstu daudzu amatniecības uzņēmumu slēgšanu vai pārvietošanu un jebkādu negatīvu ietekmi uz ES bagātā mantojuma atjaunošanu, uzturēšanu un saglabāšanu; aicina Eiropas iestādes apspriesties ar kultūras mantojuma nozari un iesaistīt to visās sākotnējās diskusijās, kas saistītas ar regulatīvām vai tiesību aktu izmaiņām, kuras tieši ietekmē to darbību; |
| --- | --- |

49.

| 50. | aicina Komisiju un EĀDD stiprināt sadarbību ar Eiropas Padomi, cita starpā attiecībā uz kultūras ceļiem, lai veicinātu kultūras daudzveidības pamatvērtības, kultūru dialogu un mazāk pazīstamu galamērķu ilgtspējīgu teritoriālo attīstību, vienlaikus saglabājot, aizsargājot un atjaunojot šo objektu kultūras un dabas mantojumu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | atzīst, ka digitalizācija ļauj maksimāli palielināt kultūras mantojuma sniegtos ieguvumus; uzsver grūtības, ko digitalizācija rada KRNI, un ar tām saistīto nepieciešamību pastāvīgi pārskatīt un pārveidot uzņēmējdarbības modeļus, kā arī pārkvalificēt KRNI nodarbinātos; uzsver, ka ir svarīgi garantēt finansējumu kultūras un radošā satura un Eiropas kultūras mantojuma ilgtspējīgai digitalizācijai, saglabāšanai un pieejamībai tiešsaistē; atgādina, ka ir svarīgi veikt ieguldījumus visu digitālajā pratībā, tostarp kā līdzeklī kultūras baudīšanai; |
| --- | --- |

51.

| 52. | aicina Komisiju un dalībvalstis, risinot jautājumu par kultūras mantojuma digitalizāciju, ņemt vērā norises, kas saistītas ar metaversu, saglabājot Eiropas kultūras mantojumu, kad tas tiek virtuāli reproducēts vai jebkādā veidā transponēts metaversā; |
| --- | --- |

52.

| 53. | jo īpaši norāda uz pozitīvo ieguldījumu, ko sniedz ES digitālās inovācijas centri un radošās inovācijas laboratorijas, kas atbalsta Eiropas KRNI inovācijas spējas digitālajā un audiovizuālajā jomā; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atzinīgi vērtē kopas “Kultūra, jaunrade un iekļaujoša sabiedrība” iekļaušanu pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” un to, ka arvien biežāk tiek pieprasīta pētniecība un inovācija kultūras mantojuma un KRNI jomā, un atzinīgi vērtē to, ka nesen ir izveidota jaunā Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta (EIT) zināšanu un inovāciju kopiena (ZIK) kultūras un jaunrades jomā; gaida šo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus rezultātus, jo īpaši ieguldījumu, ko pētniecība un inovācija var sniegt Eiropas starptautisko kultūras attiecību attīstībā; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atzīst nemateriālo aktīvu un intelektuālā īpašuma (IĪ) tiesību ietilpīgu nozaru ārkārtīgi svarīgo nozīmi ES ekonomikas izaugsmē, kā arī tās kultūras noturībā un atpazīstamībā, uzsverot, ka intelektuālajam īpašumam jau ir būtiska nozīme Eiropas digitālajā pārveidē; uzsver, ka ir pienācīgā mērā jāsekmē šo aktīvu un nozaru tiesiskā aizsardzība, ļaujot visiem kultūras un radošo darbu autoriem gūt labumu no savām intelektuālā īpašuma tiesībām (IĪT); šajā sakarībā aicina Komisiju veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai aizsargātu Eiropas digitalizētās vides intelektuālo īpašumu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pauž nožēlu par pakāpenisku papīra formāta kultūras materiālu izzušanu un šīs tendences ietekmi uz izdevējdarbības nozari, jo īpaši uz mazām un vidējām izdevniecībām un grāmatnīcām; |
| --- | --- |

56.

Ārējā dimensija un starptautiskās kultūras attiecības

| 57. | uzskata, ka kultūra un starpkultūru dialogs sniedz būtisku ieguldījumu savstarpējas sapratnes veicināšanā sabiedrībā un starp dažādām sabiedrībām un saziņas atjaunošanā, pārvarot valodas barjeras, starptautiskajā arēnā sarežģītos pasaules kontekstos, ievērojot un atbalstot kultūras daudzveidību un cilvēktiesības un apliecinot to vērtību; uzsver ES lomu pastāvīga dialoga veicināšanā par kultūras politiku starp tās dalībvalstīm un trešām valstīm un aicina dalībvalstis attiecīgi nodrošināt pienācīgu finansējumu, lai stiprinātu ES starptautiskās spējas kultūras jomā un ļautu Eiropas KRNI, tostarp mazākām organizācijām un māksliniekiem, sākt darbību starptautiskā mērogā; |
| --- | --- |

57.

| 58. | nosoda to, ka jo īpaši autoritāras valdības, cita starpā ar savu kultūras un izglītības iestāžu starpniecību, izmanto kultūru, lai mēģinātu no jauna definēt starptautiskos noteikumus un vērtības, apstrīdot to universālumu, un īstenot savu politisko ietekmi, pārkāpjot māksliniecisko un akadēmisko brīvību; |
| --- | --- |

58.

| 59. | uzsver ES starptautisko kultūras attiecību potenciālu cīņā pret dezinformāciju trešās valstīs un ārvalstu iejaukšanos ES, kā arī pret naidīgiem naratīviem, kas vērsti pret ES, neliberālos un autoritāros režīmos; aicina EĀDD analizēt ļaunprātīgu valsts dalībnieku klātbūtni un ietekmi Eiropas starptautiskajās kultūras attiecībās, kurās ir iesaistīta ES; |
| --- | --- |

59.

| 60. | norāda uz atšķirībām lēmumu pieņemšanas procesos, programmu izstrādē un īstenošanā, kā arī vispārējā filozofijā starp “ES kultūras attiecībām” un “ES kultūras diplomātiju”; uzsver, ka abas pieejas var pastāvēt līdzās un papildināt viena otru, tomēr katrai ir atšķirīgs mērķis; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pauž nožēlu par skaidras un saskanīgas ES starptautisko kultūras attiecību stratēģijas neesamību; stingri mudina Komisiju un EĀDD regulāri īstenot prakses un gūtās pieredzes apmaiņu un sadarbībā ar Eiropas Savienības valstu kultūras institūtu (EUNIC) kopām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām trešās valstīs izstrādāt saskaņotas stratēģijas, pamatojoties uz kopīgu izpratni par to, kas ir starptautiskās kultūras attiecības, cita starpā pasākumus to īstenošanai un īpaši pielāgotas pamatnostādnes kultūras attiecību pasākumiem, kas jāīsteno ES delegācijām trešās valstīs un dalībvalstu diplomātiskajām pārstāvniecībām; iesaka šajās stratēģijās iekļaut ieguldījumus, atbalstot ES kopīgā kultūras mantojuma un tā ieguldījuma demokrātijas un vērtību veicināšanā pamanāmību un stratēģisko komunikāciju par to; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uzsver, ka ES ir jāiesaistās starptautiskajās kultūras attiecībās, izmantojot savus instrumentus, lai pasaules mērogā parādītu ES kultūras tēlu, kas ir vērienīgāks par tā daļu kopumu, tādējādi papildinot dalībvalstu kultūras institūtu darbu ārvalstīs; aicina izstrādāt atsevišķu un autonomu ES instrumentu kopumu tās starptautiskajām kultūras attiecībām un kultūras diplomātijai, kurā par pamatu tiktu izmantota EUNIC un dalībvalstu ārvalstīs esošo kultūras institūtu, kā arī pilsoniskās sabiedrības un trešo valstu kultūras nozaru pieredze un partnerības ar tiem; uzsver, ka jebkuram šādam instrumentu kopumam būtu jādarbojas tā, lai īstenotu darbības, ar kurām veicina Eiropas kultūru ārvalstīs un nodrošina trešo valstu KRN tehnisku un materiālu spēju veidošanu un finansiālu atbalstu, un tādēļ tas būtu jāatbalsta ar pietiekamiem pašu resursiem un līdzekļiem; |
| --- | --- |

62.

| 63. | aicina Komisiju un EĀDD veikt pētījumu, lai novērtētu, vai ir iespējams vai nu Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentā (NDICI) “Eiropa pasaulē” ieviest īpašu nodaļu par starptautiskajām kultūras attiecībām, vai arī stiprināt programmas “Radošā Eiropa” ārējo dimensiju, iespējams, izveidojot sadaļu, kas paredzēta starptautisko kultūras attiecību projektu finansēšanai; mudina Komisiju un EĀDD šim nolūkam paredzēt jauna finansējuma pieejamību, lai nodrošinātu, ka nekādas jaunas darbības netiek finansētas uz pašreizējo programmu rēķina; |
| --- | --- |

63.

| 64. | mudina dalībvalstis, Komisiju un Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos dubultot centienus, lai panāktu kopēju ES nostāju daudzpusējos forumos un tīklos, un vajadzības gadījumā paust vienotu nostāju jautājumos, kas ietekmē starptautiskās kultūras attiecības; |
| --- | --- |

64.

| 65. | uzsver, ka ES ir jābūt pilnībā pārstāvētai kultūras pasākumos visā pasaulē, jo īpaši pasaules mēroga pasākumos, piemēram, World Expo; aicina dot ES iespēju rīkot World Expo, ko varētu rīkot dažādās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

65.

| 66. | atzinīgi vērtē strukturētā dialoga “Kultūras balsis” publicētos ieteikumus par starptautiskajām kultūras attiecībām un aicina Komisiju, EĀDD un dalībvalstis tos pienācīgi ņemt vērā, izstrādājot savas starptautisko kultūras attiecību stratēģijas; jo īpaši mudina Komisiju, EĀDD un dalībvalstis, veidojot kultūras attiecības ar trešām valstīm, piemērot augšupēju cilvēktiesību un cilvēku savstarpējo kontaktu pieeju un izstrādāt un īstenot savu starptautisko kultūras attiecību stratēģiju un projektu plānošanu tā, lai tiktu ņemtas vērā to partnervalstu un vietējo kopienu vajadzības un prasības, vienlaikus uzskatot tās par vienlīdzīgiem partneriem; uzsver, ka šādām stratēģijām būtu jāatbilst katras partnervalsts vai reģiona vajadzībām un specifiskajai politiskajai un sociālekonomiskajai situācijai, nevis jābūt universālas pieejas rezultātam; aicina pašreizējās kultūras un izglītības programmās starptautiskajām kultūras attiecībām piešķirt pienācīgu finansējumu, izmantojot gan NDICI ģeogrāfiskās, gan tematiskās programmas; norāda, ka sadarbība ar vietējām organizācijām, tostarp starpkultūru un starpreliģiju dalībniekiem, ir būtiska, lai stiprinātu attiecības, kuru pamatā ir kopīgas vērtības, piemēram, miers, iecietība un savstarpēja sapratne, un lai nodrošinātu ES finansēto projektu ilgtermiņa ilgtspēju; |
| --- | --- |

66.

| 67. | atzinīgi vērtē darbu, ko veikuši dalībvalstu kultūras institūti un organizācijas un EUNIC kopas trešās valstīs; mudina turpināt to savstarpējo sadarbību un attīstīt to tīklu ar vietējām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, īpašu uzmanību pievēršot mazākām dalībvalstīm un dalībvalstīm, kuru kultūras atpazīstamība ārvalstīs ir ierobežota vai tādas nav vispār, un to kultūras pārstāvības vajadzībām; |
| --- | --- |

67.

| 68. | atzinīgi vērtē to, ka Komisijā un EĀDD vairākas nodaļas ir iesaistītas transversālā darbā starptautisko kultūras attiecību jomā; aicina Komisiju un EĀDD uzlabot koordinācijas mehānismus starp attiecīgajām struktūrām, cita starpā izveidojot saskaņotākas un racionālākas darba metodes, lai maksimāli palielinātu efektivitāti, izvairītos no darbību pārklāšanās un nodrošinātu institucionālo atmiņu; |
| --- | --- |

68.

| 69. | atzinīgi vērtē kultūras kontaktpunktu izveidi ES delegācijās; mudina ES delegācijas stiprināt to lomu, uzlabot to prasmes un integrēt tos savās politiskajās komandās, nevis komunikācijas un pasākumu komandās; prasa piešķirt ES starptautiskajām kultūras attiecībām un kultūras diplomātijas struktūrvienībām Komisijā un EĀDD galvenajā mītnē, kā arī ES delegācijās nepieciešamos budžeta un personāla resursus, lai veicinātu un stiprinātu sadarbību kultūras jomā ar visiem attiecīgajiem vietējiem rīcībspēkiem, tostarp publiskām iestādēm, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un akadēmiskajām aprindām trešās valstīs; |
| --- | --- |

69.

| 70. | mudina dalībvalstis un EĀDD integrēt kultūras politiku, starptautiskās kultūras attiecības un kultūras diplomātiju visa sava diplomātiskā personāla apmācībā, lai palielinātu diplomātu informētību par starptautiskajām kultūras attiecībām kā svarīgu, neatkarīgu jomu publiskajā diplomātijā un veidotu atbilstošas politiskās un rīcībpolitikas kompetences starptautisko kultūras attiecību un kultūras diplomātijas jomā; gaida rezultātus, ko sniegs Eiropas Diplomātijas akadēmija, kuru nesen izveidoja, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta izmēģinājuma projektu, un novembrī paredzēto EĀDD pasūtītās priekšizpētes publicēšanu; |
| --- | --- |

70.

| 71. | atzinīgi vērtē sagatavošanas darbības “Eiropas kultūrtelpas” pirmos rezultātus; uzsver pozitīvos rezultātus inovatīvajos sadarbības modeļos, kurus īstenoja projekta partneri, pamatojoties uz uzaicinājumu iesniegt ierosmes, ko kopīgi ar vietējām ieinteresētajām personām izveidoja vienlīdzīgas partnerības garā; aicina Komisiju turpināt finansēt šo ļoti sekmīgo darbību; mudina kultūras jomas dalībniekus ES un trešās valstīs izskatīt turpmākas sadarbības iespējas, piemēram, kopīgu mākslas darbu un starptautisku kopražojumu līdzradīšanu, lai veicinātu savstarpēju starpvalodu un pārrobežu sapratni; |
| --- | --- |

71.

| 72. | uzsver, ka Eiropas Savienībai ir iespējas stiprināt savas starptautiskās kultūras sadarbības partnerības, izmantojot tālākos reģionus un aizjūras zemes un teritorijas (AZT), kas atrodas pasaules ģeogrāfiskajās, kultūras un valodu krustcelēs; aicina ES izstrādāt starptautiskus kultūras sadarbības projektus, iesaistot tālākos reģionus un AZT, lai veicinātu reģionālo integrāciju un veidotu jaunas partnerības ar partnervalstīm; |
| --- | --- |

72.

| 73. | uzstāj, ka ir jāpastiprina cīņa pret kultūras priekšmetu nelikumīgu tirdzniecību; atzinīgi vērtē neseno apspriešanos ar Komisiju, sagatavojot jaunu rīcības plānu, lai nodrošinātu skaidru, visaptverošu un efektīvu satvaru ES ieguldījumam cīņā pret kultūras priekšmetu nelikumīgu tirdzniecību, kura mērķis ir izbeigt noziedzīgas darbības un aizsargāt kultūras mantojumu vienotajā tirgū saistībā ar ES stratēģiju attiecībā uz organizēto noziedzību; aicina uzlabot ES un trešo valstu sadarbību kultūras mantojuma saglabāšanā un aizsardzībā un cīņā pret kultūras priekšmetu nelikumīgu tirdzniecību; |
| --- | --- |

73.

| 74. | atgādina, ka arheoloģiskais un kultūras mantojums ir neatņemama tautas identitātes daļa; tādēļ nosoda kultūras priekšmetu nelikumīgu izvešanu un nelegālu tirdzniecību; atzinīgi vērtē tādus dažu dalībvalstu centienus nodot kultūras darbus un artefaktus atpakaļ uz to izcelsmes vietām, kuri tiek īstenoti saistībā ar to ārpolitikas stratēģiju un nolūkā veicināt savstarpēju sapratni par citas dalībvalsts kultūras mantojumu, kā arī atbalstīt autonomas kultūras politikas izstrādi trešās valstīs; aicina Komisiju un EĀDD aktīvi atbalstīt šīs dalībvalstis sarunu procesos ar trešām valstīm, izmantojot holistisku pieeju, un aktīvi atbalstīt visu dalībvalstu centienus attiecībā uz to kultūras un vēstures mantojuma aizsardzību un reparācijām saskaņā ar 2022. gada MONDIACULT deklarāciju; |
| --- | --- |

74.

| 75. | atgādina, ka ir svarīgi veicināt kultūru kā ilgtspējīgas attīstības veicinātāju, kas rada lielu sociālās un ekonomiskās izaugsmes potenciālu; aicina Komisiju veicināt kultūras dalībnieku un pilsoniskās sabiedrības organizāciju ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā, aktīvi piedaloties regulārā dialogā, profesionālos tīklos un daudzpusējās ieinteresēto personu partnerībās, kā arī, izmantojot NDICI finansētas darbības kultūras jomā; aicina Komisiju un EĀDD uzraudzīt un regulāri ziņot Parlamentam par to, kā tiek īstenotas darbības saistībā ar starptautisko sadarbību kultūras jomā, un par NDICI sasniegumiem šajā jomā; |
| --- | --- |

75.

| 76. | atgādina, ka saistībā ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem kultūras veicināšana un aizsardzība ir gan pašmērķis, jo īpaši kā noteikts 4.7., 8.9. un 11.4. mērķī, gan svarīgs līdzeklis ANO programmas 2030. gadam īstenošanas veicināšanai; uzsver kultūras un kultūras projektu transversālo raksturu, kas ļauj tiem sniegt pozitīvu ieguldījumu visu IAM sasniegšanā; aicina Komisiju, ES delegācijas trešās valstīs un dalībvalstis turpināt pētīt saiknes starp kultūru un tās politiku un visu IAM sasniegšanu, cita starpā iesaistot māksliniekus un kultūras darbiniekus iekļaujošā dialogā, profesionālos tīklos, apmaiņās un daudzpusējās ieinteresēto personu partnerībās, kā arī atbalstot pilsoniskās sabiedrības organizācijas; aicina Komisiju un EĀDD organizēt vairāk brīfingu, viedokļu un prakses apmaiņu, lai nodrošinātu šo kopīgo prioritāšu pienācīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

76.

| 77. | uzsver, ka kultūra un materiālais un nemateriālais kultūras mantojums var būt saziņas, apmaiņas un miera virzītājspēks, kas veicina izlīgumu un konfliktu novēršanu; šajā sakarībā mudina pastiprināt sadarbību ar UNESCO kultūras mantojuma aizsardzības jomā un faktu vākšanas misiju izmantošanā; |
| --- | --- |

77.

| 78. | aicina Komisiju stingri nosodīt vēsturiskā, mākslas un kultūras mantojuma iznīcināšanu nesenos konfliktos, kā arī sistemātisku un politiski vai ideoloģiski motivētu vēsturiskā, mākslas un kultūras mantojuma iznīcināšanu, kā arī suverēnu valstu, tautu vai minoritāšu identitātes un kultūru izskaušanu, cita starpā Azerbaidžānas pastāvīgi īstenoto politiku iznīcināt un noliegt armēņu kultūras mantojumu Kalnu Karabahā un tās apkārtnē un kultūras objektu tīšu iznīcināšanu Ukrainā nepamatotā un nelikumīgā agresīvā Krievijas kara rezultātā; atgādina, ka kultūras mantojuma iznīcināšana var būt kara noziegums un cilvēktiesību pārkāpums, un šajā sakarībā atgādina par dalībvalstu saistībām, kas paredz pienākumu aizsargāt, cita starpā attiecībā uz kultūras mantojuma aizsardzību pēc bruņotiem konfliktiem, kā arī to laikā; aicina kultūras mantojuma aizsardzību iekļaut ES kopējās drošības un aizsardzības politikas misijās un operācijās, sniedzot palīdzību un apmācību vietējiem partneriem, lai risinātu drošības problēmas, kas skar kultūras mantojumu; aicina nodrošināt mērķtiecīgas sankcijas pret personām un struktūrām, kas ir atbildīgas par kultūras mantojuma iznīcināšanu, vandalismu vai nelikumīgu tirdzniecību, kā svarīgu soli, lai izveidotu atturošus pasākumus un noteiktu atbildību par šādām darbībām; |
| --- | --- |

78.

| 79. | aicina Komisiju un EĀDD sniegt tehnisku un materiālu palīdzību partneriem dalībvalstīs un trešās valstīs, lai palielinātu informētību un attīstītu nepieciešamās prasmes un zināšanas kultūras mantojuma saglabāšanai un pārvaldībai, cita starpā sadarbojoties ar jaunatnes organizācijām un izglītības iestādēm trešās valstīs; |
| --- | --- |

79.

| 80. | brīdina Komisiju, EĀDD, ES delegācijas trešās valstīs un dalībvalstis, ka ar ES finansējumu kara postītu kultūras mantojuma objektu atjaunošanai trešās valstīs nedrīkstētu palīdzēt karojošajām pusēm, kuras tiek apsūdzētas cilvēktiesību pārkāpumos, leģitimizēt autoritārus režīmus vai normalizēt attiecības ar tiem; |
| --- | --- |

80.

| 81. | aicina dalībvalstis pienācīgi ņemt vērā Parlamenta nostāju, apstiprinot kultūras darba plānu 2023.–2026. gadam; |
| --- | --- |

81.

o

o o

| 82. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam. |
| --- | --- |

82.

---

(1)  OV C 388, 13.11.2020., 30. lpp.

(2)  OV C 334, 19.9.2018., 112. lpp.

(3)  OV C 456, 10.11.2021., 24. lpp.

(4)  OV C 125 E, 22.5.2008., 223. lpp.

(5)  OV C 184, 5.5.2022., 88. lpp.

(6)  OV C 347, 9.9.2022., 15. lpp.

(7)  OV C 385, 22.9.2021., 152. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0319.

(9)  OV C 385, 22.9.2021., 2. lpp.

(10)  OV L 189, 28.5.2021., 34. lpp.

(11)  OV L 189, 28.5.2021., 1. lpp.

(12)  OV L 202, 8.6.2021., 32. lpp.

(13)  OV L 462, 28.12.2021., 1. lpp.

(14)  OV L 437, 28.12.2020., 116. lpp.

(15)  OV L 131, 20.5.2017., 1. lpp.

(16)  OV L 131, 20.5.2017., 1. lpp.

(17)  Ernst & Young, Rebuilding Europe: The cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis, 2021. gada janvāris.

(18)  Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. septembra rezolūcija par Eiropas kultūras atveseļošanu (OV C 385, 22.9.2021., 152. lpp.) un 2021. gada 20. oktobra rezolūcija par mākslinieku situāciju un kultūras nozares atveseļošanu ES (OV C 184, 5.5.2022., 88. lpp.).

(19)  Fancourt, D. un Finn, S., What is the evidence on the role of the arts in improving health and well-being? A scoping review, PVO Eiropas reģionālais birojs (Veselības pierādījumu tīkla (HEN) kopsavilkuma ziņojums 67), Kopenhāgena, 2019. gads.

(20)  Britu padome un Gētes institūts, Cultural Value – Cultural Relations in Societies in Transition: A Literature Review, 2018, 7. lpp.

(21)  Rivera, T., “Distinguishing Cultural Relations From Cultural Diplomacy: The British Council’s Relationship With Her Majesty’s Government”, Figueroa Press, Los Angeles, 2015, 9.-10. lpp.

(22)  OV C 456, 10.11.2021., 24. lpp.

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/790 (2019. gada 17. aprīlis) par autortiesībām un blakustiesībām digitālajā vienotajā tirgū un ar ko groza Direktīvas 96/9/EK un 2001/29/EK (OV L 130, 17.5.2019., 92. lpp.).

---

Ceturtdiena, 2022. gada 15. decembris

| 17.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/95 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/95

---

P9_TA(2022)0445

Ķīnas valdības īstenotās represijas pret miermīlīgiem protestiem visā ĶīnasTautas Republikas teritorijā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. decembra rezolūcija par Ķīnas valdības īstenotām represijām pret miermīlīgiem protestiem visā Ķīnas Tautas Republikas teritorijā (2022/2992(RSP))

(2023/C 177/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ķīnu, jo īpaši 2022. gada 9. jūnija rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Siņdzjanā, tostarp Siņdzjanas policijas lietas (1), 2022. gada 20. janvāra rezolūciju par pamatbrīvību pārkāpumiem Honkongā (2), 2021. gada 16. septembra rezolūciju par jaunu ES un Ķīnas stratēģiju (3), 2021. gada 20. maija rezolūciju par Ķīnas piemērotajām atbildes sankcijām ES vienībām, EP deputātiem un valstu parlamentu deputātiem (4), 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par demokrātiskās opozīcijas apspiešanu Honkongā (5), 2018. gada 12. septembra rezolūciju par ES un Ķīnas attiecību stāvokli (6) un 2015. gada 16. decembra rezolūciju par ES un Ķīnas attiecībām (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ķīnu, jo īpaši 2022. gada 9. jūnija rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Siņdzjanā, tostarp Siņdzjanas policijas lietas (1), 2022. gada 20. janvāra rezolūciju par pamatbrīvību pārkāpumiem Honkongā (2), 2021. gada 16. septembra rezolūciju par jaunu ES un Ķīnas stratēģiju (3), 2021. gada 20. maija rezolūciju par Ķīnas piemērotajām atbildes sankcijām ES vienībām, EP deputātiem un valstu parlamentu deputātiem (4), 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par demokrātiskās opozīcijas apspiešanu Honkongā (5), 2018. gada 12. septembra rezolūciju par ES un Ķīnas attiecību stāvokli (6) un 2015. gada 16. decembra rezolūciju par ES un Ķīnas attiecībām (7),

| — | ņemot vērā ES un Ķīnas 2022. gada 1. aprīļa augstākā līmeņa sanāksmi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Ķīnas 2022. gada 1. aprīļa augstākā līmeņa sanāksmi,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību komitejas 2022. gada 27. jūlijā pieņemtos noslēguma secinājumus par to, kā Ķīnas Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabalā un Ķīnas Makao Īpašās Pārvaldes Apgabalā piemēro Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību komitejas 2022. gada 27. jūlijā pieņemtos noslēguma secinājumus par to, kā Ķīnas Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabalā un Ķīnas Makao Īpašās Pārvaldes Apgabalā piemēro Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā Ķīnas un Lielbritānijas 1984. gada kopīgo deklarāciju un Ķīnas un Portugāles 1987. gada kopīgo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ķīnas un Lielbritānijas 1984. gada kopīgo deklarāciju un Ķīnas un Portugāles 1987. gada kopīgo deklarāciju,

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2019. gada 12. marta kopīgo paziņojumu “ES un Ķīna — stratēģiska perspektīva” (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2019. gada 12. marta kopīgo paziņojumu “ES un Ķīna — stratēģiska perspektīva” (JOIN(2019)0005),

| — | ņemot vērā to, ka 2019. gada Saharova balva tika piešķirta uiguru ekonomistam Ilham Tohti, kurš miermīlīgiem līdzekļiem cīnās par Ķīnas uiguru minoritātes tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka 2019. gada Saharova balva tika piešķirta uiguru ekonomistam Ilham Tohti, kurš miermīlīgiem līdzekļiem cīnās par Ķīnas uiguru minoritātes tiesībām,

| — | ņemot vērā ES Padomes 2022. gada 5. decembra lēmumu pagarināt pasākumus, kas ir veikti saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2020/1998 (2020. gada 7. decembris) par ierobežojošiem pasākumiem pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Padomes 2022. gada 5. decembra lēmumu pagarināt pasākumus, kas ir veikti saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2020/1998 (2020. gada 7. decembris) par ierobežojošiem pasākumiem pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem (8),

| — | ņemot vērā Padomes priekšsēdētāja Šarla Mišela piezīmes pēc tikšanās ar Ķīnas prezidentu Sji Dzjiņpinu 2022. gada 1. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes priekšsēdētāja Šarla Mišela piezīmes pēc tikšanās ar Ķīnas prezidentu Sji Dzjiņpinu 2022. gada 1. decembrī,

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) 2022. gada 2. decembra paziņojumu presei “ES un ASV: ASV valsts sekretāra vietnieces Wendy Sherman un Eiropas Ārējās darbības dienesta ģenerālsekretāra Stefano Sannino apspriešanās”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) 2022. gada 2. decembra paziņojumu presei “ES un ASV: ASV valsts sekretāra vietnieces Wendy Sherman un Eiropas Ārējās darbības dienesta ģenerālsekretāra Stefano Sannino apspriešanās”,

| — | ņemot vērā ES un Ķīnas 11. stratēģisko dialogu, kas notika 2021. gada 28. septembrī starp Komisijas priekšsēdētājas vietnieku/Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Josep Borrell un Ķīnas valsts padomes locekli/ārlietu ministru Wang Yi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Ķīnas 11. stratēģisko dialogu, kas notika 2021. gada 28. septembrī starp Komisijas priekšsēdētājas vietnieku/Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Josep Borrell un Ķīnas valsts padomes locekli/ārlietu ministru Wang Yi,

| — | ņemot vērā Ķīnas Tautas Republikas Konstitūcijas 35. pantu, kurā ir noteikts, ka Ķīnas Tautas Republikas pilsoņiem ir vārda, preses, pulcēšanās, biedrošanās, ielu gājienu un demonstrēšanas brīvība, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ķīnas Tautas Republikas Konstitūcijas 35. pantu, kurā ir noteikts, ka Ķīnas Tautas Republikas pilsoņiem ir vārda, preses, pulcēšanās, biedrošanās, ielu gājienu un demonstrēšanas brīvība,

| — | ņemot vērā 1966. gada 16. decembra Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kuru Ķīna parakstīja 1998. gadā, bet vēl nav ratificējusi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada 16. decembra Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kuru Ķīna parakstīja 1998. gadā, bet vēl nav ratificējusi,

| — | ņemot vērā ES Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2020.–2024. gadam un ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2020.–2024. gadam un ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā cilvēktiesību komisāra biroja 2022. gada 31. augustā publicēto ziņojumu par Siņdzjanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā cilvēktiesību komisāra biroja 2022. gada 31. augustā publicēto ziņojumu par Siņdzjanu,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu,

| A. | tā kā cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma ievērošanas veicināšanai un respektēšanai ir jābūt ES un Ķīnas attiecību stūrakmenim, jo tas izriet no ES apņemšanās ievērot šīs vērtības savās ārējās attiecībās un Ķīnas apņemšanās tās respektēt gan savas valsts attīstībā, gan starptautiskajā sadarbībā; |
| --- | --- |

A.

tā kā cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma ievērošanas veicināšanai un respektēšanai ir jābūt ES un Ķīnas attiecību stūrakmenim, jo tas izriet no ES apņemšanās ievērot šīs vērtības savās ārējās attiecībās un Ķīnas apņemšanās tās respektēt gan savas valsts attīstībā, gan starptautiskajā sadarbībā;

| B. | tā kā Ķīna kopš 2020. gada ir īstenojusi ļoti stingru “nulles Covid-19” politiku, kas sevī ietver masveida testēšanu un ad hoc un ilgstošu mājsēdi, kas nopietni ierobežo cilvēku brīvību un tiesības; |
| --- | --- |

B.

tā kā Ķīna kopš 2020. gada ir īstenojusi ļoti stingru “nulles Covid-19” politiku, kas sevī ietver masveida testēšanu un ad hoc un ilgstošu mājsēdi, kas nopietni ierobežo cilvēku brīvību un tiesības;

| C. | tā kā šie bargie ierobežojumi ir izraisījuši biežas un ilgstošas mājsēdes, masveida un sistemātiskas testēšanas prasības un karantīnu, kā arī nesamērīgus un stingrus pārvietošanās brīvības ierobežojumus Ķīnas iekšienē; tā kā šie ierobežojumi ir izraisījuši arī pirmās nepieciešamības preču, tostarp pārtikas, trūkumu, ierobežotas iespējas izmantot veselības aprūpes pakalpojumus un jauniešu bezdarba pieaugumu Ķīnas Tautas Republikā; |
| --- | --- |

C.

tā kā šie bargie ierobežojumi ir izraisījuši biežas un ilgstošas mājsēdes, masveida un sistemātiskas testēšanas prasības un karantīnu, kā arī nesamērīgus un stingrus pārvietošanās brīvības ierobežojumus Ķīnas iekšienē; tā kā šie ierobežojumi ir izraisījuši arī pirmās nepieciešamības preču, tostarp pārtikas, trūkumu, ierobežotas iespējas izmantot veselības aprūpes pakalpojumus un jauniešu bezdarba pieaugumu Ķīnas Tautas Republikā;

| D. | tā kā dienās un nedēļās pirms plaši izplatītajiem protestiem augsts spriedzes līmenis bija novērojams dažās rūpnīcās, piemēram, Foxconn rūpnīcās, no kurām aizbēga liels skaits darbinieku, lai izvairītos no radikālām un pilnīgām rūpnīcu slēgšanām pēc ražotnēs konstatētajiem Covid-19 uzliesmojumiem un protestējot pret vairākkārtēju prēmiju neizmaksāšanu mājsēžu laikā; tā kā protesti rūpnīcās pārauga vardarbībā un sociālo plašsaziņas līdzekļu videoierakstos bija redzama policija, kas piekāva darba ņēmējus; |
| --- | --- |

D.

tā kā dienās un nedēļās pirms plaši izplatītajiem protestiem augsts spriedzes līmenis bija novērojams dažās rūpnīcās, piemēram, Foxconn rūpnīcās, no kurām aizbēga liels skaits darbinieku, lai izvairītos no radikālām un pilnīgām rūpnīcu slēgšanām pēc ražotnēs konstatētajiem Covid-19 uzliesmojumiem un protestējot pret vairākkārtēju prēmiju neizmaksāšanu mājsēžu laikā; tā kā protesti rūpnīcās pārauga vardarbībā un sociālo plašsaziņas līdzekļu videoierakstos bija redzama policija, kas piekāva darba ņēmējus;

| E. | tā kā mājsēdes stingras nodrošināšanas dēļ visas ēkas, tostarp ārkārtas izejas, dažkārt tika slēgtas; tā kā šā gada 2022. gada 24. novembrī izcēlās ugunsgrēks dzīvojamā ēkā Urumči pilsētā, Siņdzjanas province, kurā vairāk nekā 100 dienas bija spēkā pastāvīgi pārvietošanās ierobežojumi, un tā kā minētajā ugunsgrēkā dzīvību zaudēja vismaz desmit cilvēki; tā kā vietējie avoti un daudzie sociālajos plašsaziņas līdzekļos veiktie ieraksti liecina par daudz lielāku nāves gadījumu skaitu (9), proti, līdz pat 40 bojāgājušajiem; tā kā šīs ēkas iedzīvotāji esot bijuši iesprostoti savos dzīvokļos un ugunsdzēsēji esot aizkavējušies, iespējams, tāpēc, ka saskaņā ar “nulles Covid-19” politiku tika noteikti ierobežojumi; |
| --- | --- |

E.

tā kā mājsēdes stingras nodrošināšanas dēļ visas ēkas, tostarp ārkārtas izejas, dažkārt tika slēgtas; tā kā šā gada 2022. gada 24. novembrī izcēlās ugunsgrēks dzīvojamā ēkā Urumči pilsētā, Siņdzjanas province, kurā vairāk nekā 100 dienas bija spēkā pastāvīgi pārvietošanās ierobežojumi, un tā kā minētajā ugunsgrēkā dzīvību zaudēja vismaz desmit cilvēki; tā kā vietējie avoti un daudzie sociālajos plašsaziņas līdzekļos veiktie ieraksti liecina par daudz lielāku nāves gadījumu skaitu (9), proti, līdz pat 40 bojāgājušajiem; tā kā šīs ēkas iedzīvotāji esot bijuši iesprostoti savos dzīvokļos un ugunsdzēsēji esot aizkavējušies, iespējams, tāpēc, ka saskaņā ar “nulles Covid-19” politiku tika noteikti ierobežojumi;

| F. | tā kā 2022. gada 26. novembrī pirmo reizi kopš Tjaņaņmeņas laukuma protestiem 1989. gadā cilvēki izgāja ielās Pekinā, Šanhajā un citās lielākajās Ķīnas pilsētās un pašvaldībās un pēc mūsu ziņām protesti notika arī vairāk nekā 100 universitātēs, lai iebilstu pret Ķīnas “nulles Covid-19” politiku un nosodītu Ķīnas Komunistiskās partijas autoritāro režīmu; tā kā protestētāji ātri neaizpildītu papīra lapu padarīja par simbolu, ar kuru pauda sašutumu par vārda brīvības apspiešanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2022. gada 26. novembrī pirmo reizi kopš Tjaņaņmeņas laukuma protestiem 1989. gadā cilvēki izgāja ielās Pekinā, Šanhajā un citās lielākajās Ķīnas pilsētās un pašvaldībās un pēc mūsu ziņām protesti notika arī vairāk nekā 100 universitātēs, lai iebilstu pret Ķīnas “nulles Covid-19” politiku un nosodītu Ķīnas Komunistiskās partijas autoritāro režīmu; tā kā protestētāji ātri neaizpildītu papīra lapu padarīja par simbolu, ar kuru pauda sašutumu par vārda brīvības apspiešanu;

| G. | tā kā policija pēc tam, kad sākotnēji tā bija apliecinājusi savaldību, ātri sāka izkliedēt pūļus un veikt plašus arestus vairākās pilsētās; tā kā, piemēram, Šanhajā policija izsmidzināja piparu gāzi, lai izkliedētu aptuveni 300 pulcējušos protestētājus; tā kā Ķīnas sociālo plašsaziņas līdzekļu platformās izvietotie paziņojumi par protestu tika nekavējoties dzēsti, lai slāpētu kritiku; tā kā Ķīnas valsts plašsaziņas līdzekļi līdz šim no protestu atspoguļošanas ir vienkārši izvairījušies; |
| --- | --- |

G.

tā kā policija pēc tam, kad sākotnēji tā bija apliecinājusi savaldību, ātri sāka izkliedēt pūļus un veikt plašus arestus vairākās pilsētās; tā kā, piemēram, Šanhajā policija izsmidzināja piparu gāzi, lai izkliedētu aptuveni 300 pulcējušos protestētājus; tā kā Ķīnas sociālo plašsaziņas līdzekļu platformās izvietotie paziņojumi par protestu tika nekavējoties dzēsti, lai slāpētu kritiku; tā kā Ķīnas valsts plašsaziņas līdzekļi līdz šim no protestu atspoguļošanas ir vienkārši izvairījušies;

| H. | tā kā daži protestētāji prasa prezidentam Sji Dzjiņpiņam atkāpties no amata, kas ir uzskatāms par vēl nepieredzētu izaicinājumu valsts pašreizējai vadībai; |
| --- | --- |

H.

tā kā daži protestētāji prasa prezidentam Sji Dzjiņpiņam atkāpties no amata, kas ir uzskatāms par vēl nepieredzētu izaicinājumu valsts pašreizējai vadībai;

| I. | tā kā sievietes ir bijušas šo protestu karognesējas; tā kā sieviešu tiesības Ķīnā pēdējos gados ir pasliktinājušās; tā kā pētījumi liecina, ka mājsēdes palielina ar dzimumu saistītas vardarbības ģimenē risku; |
| --- | --- |

I.

tā kā sievietes ir bijušas šo protestu karognesējas; tā kā sieviešu tiesības Ķīnā pēdējos gados ir pasliktinājušās; tā kā pētījumi liecina, ka mājsēdes palielina ar dzimumu saistītas vardarbības ģimenē risku;

| J. | tā kā ir ziņots par spēcīgu policijas klātbūtni un iejaukšanos, kas noveda pie daudziem miermīlīgo protestētāju arestiem; tā kā saskaņā ar dažādu cilvēktiesību organizāciju sniegto informāciju varas iestādes ir ietekmējušas arī protestētāju tiesībās uz juridisko pārstāvību, jo vietējās iestādes brīdināja dažus juristus attiecīgās lietas neuzņemties; |
| --- | --- |

J.

tā kā ir ziņots par spēcīgu policijas klātbūtni un iejaukšanos, kas noveda pie daudziem miermīlīgo protestētāju arestiem; tā kā saskaņā ar dažādu cilvēktiesību organizāciju sniegto informāciju varas iestādes ir ietekmējušas arī protestētāju tiesībās uz juridisko pārstāvību, jo vietējās iestādes brīdināja dažus juristus attiecīgās lietas neuzņemties;

| K. | tā kā Ķīnas Tautas Republikas Konstitūcijas 35. pantā ir noteikts, ka Ķīnas Tautas Republikas pilsoņiem ir vārda, preses, pulcēšanās, biedrošanās, ielu gājienu un demonstrēšanas brīvība; tā kā šajā pantā paredzētās brīvības tiek pastāvīgi pārkāptas; |
| --- | --- |

K.

tā kā Ķīnas Tautas Republikas Konstitūcijas 35. pantā ir noteikts, ka Ķīnas Tautas Republikas pilsoņiem ir vārda, preses, pulcēšanās, biedrošanās, ielu gājienu un demonstrēšanas brīvība; tā kā šajā pantā paredzētās brīvības tiek pastāvīgi pārkāptas;

| L. | tā kā kopš 2013. gada marta, kad pie varas nāca prezidents Sji Dzjiņpins, cilvēktiesību stāvoklis Ķīnā ir krasi pasliktinājies; tā kā Ķīnas valdība ir pastiprinājusi vēršanos pret cilvēktiesībām un tiesiskumu; tā kā ir paplašināta Ķīnas iedzīvotāju nelikumīgā masveida izsekošana un uzraudzīšana; |
| --- | --- |

L.

tā kā kopš 2013. gada marta, kad pie varas nāca prezidents Sji Dzjiņpins, cilvēktiesību stāvoklis Ķīnā ir krasi pasliktinājies; tā kā Ķīnas valdība ir pastiprinājusi vēršanos pret cilvēktiesībām un tiesiskumu; tā kā ir paplašināta Ķīnas iedzīvotāju nelikumīgā masveida izsekošana un uzraudzīšana;

| M. | tā kā pēdējos gados Ķīnas iestādes ir pastiprinājušas cenzūru tiešsaistē, jo īpaši kopš Covid-19 uzliesmojuma; tā kā Ķīnas iestādes un policija ir izveidojušas vienu no sarežģītākajām novērošanas sistēmām pasaulē, jo savā rīcībā ir ieguvušas efektīvo seju atpazīšanas programmatūru un tehnoloģiju, ar kuru tās vispārēji būtiski ierobežo pamatbrīvības vai pat masveidā pārkāpj cilvēktiesības; tā kā pastāv bažas, ka šo masveida novērošanas un sejas atpazīšanas tehnoloģiju dēļ drošības aparāts demonstrantus sodīs vēlāk; |
| --- | --- |

M.

tā kā pēdējos gados Ķīnas iestādes ir pastiprinājušas cenzūru tiešsaistē, jo īpaši kopš Covid-19 uzliesmojuma; tā kā Ķīnas iestādes un policija ir izveidojušas vienu no sarežģītākajām novērošanas sistēmām pasaulē, jo savā rīcībā ir ieguvušas efektīvo seju atpazīšanas programmatūru un tehnoloģiju, ar kuru tās vispārēji būtiski ierobežo pamatbrīvības vai pat masveidā pārkāpj cilvēktiesības; tā kā pastāv bažas, ka šo masveida novērošanas un sejas atpazīšanas tehnoloģiju dēļ drošības aparāts demonstrantus sodīs vēlāk;

| N. | tā kā saskaņā ar nesenajiem ziņojumiem Ķīnas iestādes, saistībā ar neseno protestu uzliesmojumu cenzējot plašsaziņas līdzekļus, ir īstenojušas visaugstāko “ārkārtas reaģēšanas” līmeni; tā kā sociālo plašsaziņas līdzekļu platformām ir bijusi aktīva un būtiska loma satura izplatīšanā visā valstī; tā kā drošības spēki ir apturējuši arī pilsoņus uz ielas, pārbaudījuši viņu elektroniskās ierīces un likuši viņiem dzēst konkrētas lietojumprogrammas, saturu un fotogrāfijas, kas ir saistītas ar protestiem; tā kā pēc protestu uzliesmojuma Ķīnas iestādes nekavējoties sāka masveidā izsekot tekstošanas lietojumprogrammas, sociālos plašsaziņas līdzekļus un mobilo tālruņu datus, kurus tās uzskata par aizdomīgiem, kā arī virtuālo privāto tīklu izmantošanu, lai identificētu, iebiedētu un vajātu cilvēkus, kuri, iespējams, rīkoja protestus un piedalās tajos; |
| --- | --- |

N.

tā kā saskaņā ar nesenajiem ziņojumiem Ķīnas iestādes, saistībā ar neseno protestu uzliesmojumu cenzējot plašsaziņas līdzekļus, ir īstenojušas visaugstāko “ārkārtas reaģēšanas” līmeni; tā kā sociālo plašsaziņas līdzekļu platformām ir bijusi aktīva un būtiska loma satura izplatīšanā visā valstī; tā kā drošības spēki ir apturējuši arī pilsoņus uz ielas, pārbaudījuši viņu elektroniskās ierīces un likuši viņiem dzēst konkrētas lietojumprogrammas, saturu un fotogrāfijas, kas ir saistītas ar protestiem; tā kā pēc protestu uzliesmojuma Ķīnas iestādes nekavējoties sāka masveidā izsekot tekstošanas lietojumprogrammas, sociālos plašsaziņas līdzekļus un mobilo tālruņu datus, kurus tās uzskata par aizdomīgiem, kā arī virtuālo privāto tīklu izmantošanu, lai identificētu, iebiedētu un vajātu cilvēkus, kuri, iespējams, rīkoja protestus un piedalās tajos;

| O. | tā kā pēdējos gados Ķīnas varas iestādes ir sagrāvušas pilsoniskās sabiedrības grupas un ieslodzījušas daudzus neatkarīgus aktīvistus, ārkārtīgi apgrūtinot liela mēroga protestu īstenošanu; tā kā pēdējos mēnešos, reaģējot uz Covid-19 politiku, ekonomiskajām grūtībām, cenzūru un prezidenta Sji paplašinātajām pilnvarām, Ķīnā ir notikuši sporādiski protesti, kā arī Ķīnas valstspiederīgo ārpus valsts rīkoti protesti; |
| --- | --- |

O.

tā kā pēdējos gados Ķīnas varas iestādes ir sagrāvušas pilsoniskās sabiedrības grupas un ieslodzījušas daudzus neatkarīgus aktīvistus, ārkārtīgi apgrūtinot liela mēroga protestu īstenošanu; tā kā pēdējos mēnešos, reaģējot uz Covid-19 politiku, ekonomiskajām grūtībām, cenzūru un prezidenta Sji paplašinātajām pilnvarām, Ķīnā ir notikuši sporādiski protesti, kā arī Ķīnas valstspiederīgo ārpus valsts rīkoti protesti;

| P. | tā kā Ķīna iesaistās pārrobežu represijās un novērošanā, veicot dažādas darbības: sākot no spiegošanas, kiberuzbrukumiem, fiziskiem uzbrukumiem un sarkano paziņojumu izdošanas ar Interpola starpniecību un beidzot ar “atkrastes policijas iecirkņiem” ES teritorijā; |
| --- | --- |

P.

tā kā Ķīna iesaistās pārrobežu represijās un novērošanā, veicot dažādas darbības: sākot no spiegošanas, kiberuzbrukumiem, fiziskiem uzbrukumiem un sarkano paziņojumu izdošanas ar Interpola starpniecību un beidzot ar “atkrastes policijas iecirkņiem” ES teritorijā;

| Q. | tā kā valsts līmenī koordinētas iniciatīvas ietvaros universitāšu studenti tika nosūtīti uz mājām vienu mēnesi agrāk, lai neļautu viņiem turpināt piedalīties organizētajos protestos; |
| --- | --- |

Q.

tā kā valsts līmenī koordinētas iniciatīvas ietvaros universitāšu studenti tika nosūtīti uz mājām vienu mēnesi agrāk, lai neļautu viņiem turpināt piedalīties organizētajos protestos;

| R. | tā kā daži Ķīnas diplomāti ir veikuši vardarbīgus aktus un draudējuši Ķīnas studentiem un disidentiem ārvalstīs, pieprasot, lai viņi “iestājas pret Ķīnas epidēmijas novēršanas un kontroles politikas izkropļotu atspoguļošanu un diskreditāciju”; |
| --- | --- |

R.

tā kā daži Ķīnas diplomāti ir veikuši vardarbīgus aktus un draudējuši Ķīnas studentiem un disidentiem ārvalstīs, pieprasot, lai viņi “iestājas pret Ķīnas epidēmijas novēršanas un kontroles politikas izkropļotu atspoguļošanu un diskreditāciju”;

| S. | tā kā Ķīna ir sistemātiski vajājusi uigurus un citas etniskās minoritātes, cilvēktiesību aizstāvjus, sociālos aktīvistus, reliģiskās grupas, žurnālistus un protestētājus pret netaisnību, kā arī arvien pastiprinājusi represijas pret visiem atšķirīgajiem un opozīcijas viedokļiem; tā kā Urumqi notikušajā ugunsgrēkā bojā gājušo cilvēku nāves vēl tikai papildina Siņdzjanas Uiguru autonomajā reģionā īstenotos nežēlīgos cilvēktiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

S.

tā kā Ķīna ir sistemātiski vajājusi uigurus un citas etniskās minoritātes, cilvēktiesību aizstāvjus, sociālos aktīvistus, reliģiskās grupas, žurnālistus un protestētājus pret netaisnību, kā arī arvien pastiprinājusi represijas pret visiem atšķirīgajiem un opozīcijas viedokļiem; tā kā Urumqi notikušajā ugunsgrēkā bojā gājušo cilvēku nāves vēl tikai papildina Siņdzjanas Uiguru autonomajā reģionā īstenotos nežēlīgos cilvēktiesību pārkāpumus;

| 1. | stingri nosoda Ķīnas valdības vadīto reakciju uz miermīlīgajiem protestiem un miermīlīgo protestētāju vajāšanu visā Ķīnas Tautas Republikā; izsaka līdzjūtību Urumqi ugunsgrēka upuriem un viņu ģimenes locekļiem un pauž solidaritāti ar viņiem; aicina Ķīnas valdību nodrošināt pārredzamību attiecībā uz upuru skaitu un apstākļiem, kādos viņi gājuši bojā; prasa nekavējoties, efektīvi un rūpīgi izmeklēt Urumqi notikušo ugunsgrēku; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž solidaritāti ar Ķīnas iedzīvotājiem viņu cīņā par pamatbrīvībām; nosoda miermīlīgo protestētāju vajāšanu; mudina visus policijas spēkus reaģēt saskaņā ar starptautiskajiem standartiem, tostarp Apvienoto Nāciju Organizācijas Pamatprincipiem par tiesībaizsardzības iestāžu amatpersonu spēka un šaujamieroču izmantošanu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž nopietnas bažas par cilvēktiesību pārkāpumiem Ķīnā, tostarp saistībā ar tās “nulles Covid” politiku; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka visi Urumqi ugunsgrēka upuri ir uiguri (10), tādējādi vēl vairāk padziļinot šīs etniskās grupas ciešanas, kura ir kļuvusi par sistemātisku Siņdzjanas Uiguru autonomajā reģionā pastrādāto cilvēktiesību pārkāpumu upuri, un Eiropas Parlaments šo pārkāpumus ir atzinis par noziegumiem pret cilvēci un nopietnu genocīda risku (11); |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž visstingrāko nosodījumu par to, ka Ķīnā tiek stingri ierobežota vārda brīvība, pulcēšanās brīvība un preses, kā arī sociālo plašsaziņas līdzekļu brīvība; aicina Ķīnas valdību nodrošināt vārda, biedrošanās, pulcēšanās, kā arī preses un plašsaziņas līdzekļu brīvību, kas paredzētas Ķīnas konstitūcijā un starptautiskajās cilvēktiesībās; |
| --- | --- |

5.

| 6. | stingri nosoda vardarbīgo uzbrukumu ārvalstu žurnālistam, kurš ziņoja par šiem protestiem, un viņa aizturēšanu; atgādina, ka preses brīvība ir jebkuras demokrātijas pamatprincips un būtisks tās pīlārs; aicina Ķīnu nodrošināt, ka visi žurnālisti var brīvi un bez šķēršļiem vai bailēm no represijām veikt savu darbu, kā paredzēts Ķīnas tiesību aktos; uzsver, ka būtu jānodrošina preses un mediju brīvība; mudina Ķīnas iestādes pārtraukt iejaukties juristu un juridisko profesiju pārstāvju, cilvēktiesību aizstāvju un citu, kas atklāti pauž bažas par protestētājiem vai aizstāv tiesības uz miermīlīgiem protestiem, darbībā un izbeigt viņu aizskaršanu un iebiedēšanu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mudina Ķīnu nekavējoties izbeigt miermīlīgo protestētāju apspiešanu un iebiedēšanu un garantēt pamattiesības ikvienam; aicina Ķīnas iestādes nekavējoties atbrīvot visus nelikumīgi aizturētos protestētājus; prasa dzēst un turpmāk neizmantot visus datus, kas pēdējā laikā savākti par miermīlīgiem protestētājiem; prasa, lai visu to personu ģimenes locekļiem, kurām atņemta brīvība, tiktu darīta zināma viņu atrašanās vieta un pret tām izvirzītā apsūdzība; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzīst, ka ir grūti izstrādāt Covid-19 politiku, kurā būtu nodrošināts pareizais līdzsvars starp sabiedrības veselības aizsardzību un tiesību un brīvību aizsardzību; atgādina, cik svarīgs ir proporcionalitātes princips; norāda, ka nesen Ķīnā ir atcelti daži no visrepresīvākajiem Covid-19 ierobežojumiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda, ka protesta kustība ir apvienojusi cilvēkus ar ļoti atšķirīgu izcelsmi un ka tā ir aptvērusi visu valsti; uzsver nozīmīgo faktu, ka citu tautību pārstāvji ir pauduši solidaritāti ar ugunsgrēka upuriem Siņdzjanā, jo Ķīnas pamatnācijas haņu pārstāvji pēdējo sešu gadu laikā nav būtiski reaģējuši uz uiguru briesmīgo likteni; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Ķīnas un vietējās varas iestādes izbeigt uiguru apspiešanu un atgādina, ka uiguri šajā reģionā ir pakļauti intensīvai uzraudzībai, piespiedu darbam, piespiedu sterilizācijai un dzimstības novēršanas pasākumiem, kā arī citiem tiesību pārkāpumiem, kas pēc būtības ir noziegumi pret cilvēci un rada nopietnu genocīda risku; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu aizliegt ievest ES tirgū produktus, kas ražoti, izmantojot piespiedu darbu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | stingri nosoda masveida novērošanas plašo izmantošanu un sociālo tīklu satura cenzēšanu; mudina Ķīnas iestādes izbeigt šos pamattiesību uz privātumu un vārda brīvību pārkāpumus un manipulāciju ar informāciju sociālajos tīklos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nosoda to, ka Ķīnas tehnoloģiju uzņēmumi “TikTok” un “Tencent” sadarbojas ar Ķīnas valdību, palīdzēdami vākt pierādījumus par protestētāju identitāti, lai viņus varētu apcietināt, un cenzē interneta saturu; aicina Eiropas pensiju fondus atteikties no investīcijām Ķīnas uzņēmumos, kas apdraud cilvēktiesības; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pauž dziļas bažas par “Apple Inc.” rīcību Ķīnā protestu laikā: minētais uzņēmums, Ķīnā atspējodams tā ražotajās ierīcēs “AirDrop” funkciju, faktiski darbojās roku rokā ar Ķīnas Komunistisko partiju, lai nepieļautu, ka tiek izplatīti ieraksti ar miermīlīgajiem protestiem pret lokdaunu; atzīmē, ka šī funkcija protestētājiem deva iespēju kopīgot videomateriālus un organizēt protestus, neizmantojot Wi-Fi, ko pastāvīgi uzrauga un kontrolē Ķīnas Komunistiskā partija; uzsver, ka apstāklis, ka uzņēmumi var būt Ķīnas Komunistiskās partijas ķīlnieki un darīt iespējamus nežēlīgus cilvēktiesību pārkāpumus, vajadzētu likt rietumu valdībām saprast, ka ir jānāk klajā ar tiesību aktiem, kas mudinātu rietumu uzņēmumus palielināt centienus pārcelt ražošanu no Ķīnas atpakaļ uz rietumiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkārtoti pauž bažas par to, ka Ķīnas iestādes nav ļāvušas ANO augstajai komisārei cilvēktiesību jautājumos Michelle Bachelet viņas brauciena uz Ķīnu laikā netraucēti tikties ar neatkarīgām pilsoniskās sabiedrības organizācijām un cilvēktiesību aizstāvjiem; atkārtoti aicina Ķīnas iestādes nodrošināt tādu pašu brīvu, jēgpilnu un netraucētu piekļuvi neatkarīgiem žurnālistiem, starptautiskajiem novērotājiem un izmeklēšanas struktūrām, tostarp jo īpaši ANO Cilvēktiesību padomes īpašo procedūru pilnvarotajām personām un ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos; atbalsta 50 Apvienoto Nāciju Organizācijas cilvēktiesību ekspertu aicinājumu ANO Cilvēktiesību padomē izveidot īpašu mandātu, lai visā Ķīnā uzraudzītu cilvēktiesību apstākļus un ziņotu par tiem; aicina ES un tās dalībvalstis turpināt sadarboties ar līdzīgi domājošiem partneriem, lai ANO Cilvēktiesību padomē izveidotu izmeklēšanas mehānismu, kas uzraudzītu, novērtētu un publiski ziņotu par nopietniem visā Ķīnas teritorijā pastrādātiem cilvēktiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mudina ES un dalībvalstis nodrošināt aizsardzību un atbalstu cilvēktiesību un demokrātijas aktīvistiem Ķīnā, jo īpaši vēršoties pie vietējām un valsts iestādēm un pilnībā piemērojot ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem un citas attiecīgās ES politikas nostādnes, tostarp jauno ES Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā; atzinīgi vērtē izveidoto ES un ASV divpusējo dialogu par Ķīnu, jo īpaši paziņojumu, ka “ASV un Eiropas Savienība nekad nav bijušas tik vienotas savos stratēģiskajos viedokļos”; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina ES un citas starptautiskās organizācijas uzraudzīt un novērtēt, kā Ķīnas reakcija uz šiem protestiem atbilst starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem un tās starptautisko cilvēktiesību jomā uzņemtajām saistībām; uzsver, ka ir svarīgi, lai ES delegācija Pekinā turpinātu uzraudzīt miermīlīgo protestētāju aizturēšanu un visus tiesas procesus pret tiem, kuri tiek saukti pie atbildības par to, ka viņi izmanto savas tiesības uz miermīlīgu pulcēšanos un vārda brīvību, pilnībā piemērojot ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem un citas attiecīgās ES politikas nostādnes; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina PV/AP Josep Borrell ar konkrētiem pasākumiem sekot līdzi nesenajām Eiropadomes diskusijām, pastiprinot diskusijas dalībvalstu ārlietu ministru līmenī; aicina EĀDD un Komisiju Āzijas un Okeānijas jautājumu darba grupas ietvaros sākt pastāvīgu diskusiju par Ķīnu; atzinīgi vērtē lēmumu līdz 2023. gada 8. decembrim pagarināt sankcijas, reaģējot uz cilvēktiesību pārkāpumiem Siņdzjanā; atkārtoti aicina noteikt papildu ES sankcijas pret Ķīnas amatpersonām un struktūrām, kas ir atbildīgas par noziegumiem pret cilvēci; mudina ES dalībvalstu iestādes, pamatojoties uz universālās jurisdikcijas principu, apsvērt iespēju saukt pie atbildības Ķīnas amatpersonas, kuras tiek uzskatītas par atbildīgām par noziegumiem pret cilvēci; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pauž dziļas bažas par nesenajiem atklājumiem, ka daudzās ES dalībvalstīs un visā pasaulē pastāv Ķīnas aizjūras policijas iecirkņi; aicina Komisiju, Padomi un valstu tiesībaizsardzības iestādes steidzami nodrošināt labu koordināciju, lai noskaidrotu šo praksi, veiktu atbilstošus pasākumus un slēgtu visus Ķīnas aizjūras policijas iecirkņus; aicina ES un tās dalībvalstis sadarbībā ar līdzīgi domājošiem partneriem apzināt un novērst jebkādas iespējas, kas veicinātu Ķīnas īstenotās transnacionālās represiju kampaņas, jo īpaši pret tās diasporas locekļiem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mudina dalībvalstis izbeigt visus izdošanas nolīgumus ar Ķīnu un Honkongu; turklāt mudina dalībvalstis ievērot piesardzību, sadarbojoties starptautisko tiesību īstenošanas forumos, piemēram, Interpolā un Apvienoto Nāciju Organizācijas Narkotiku un noziedzības novēršanas birojā; turklāt aicina dalībvalstis pienācīgi rūpēties par to jurisdikcijā esošo Ķīnas bēgļu drošību, lai nepieļautu viņu sagūstīšanu, pārliecināšanu atgriezties vai aizvilināšanu uz valsti, kas nav ES dalībvalsts, no kuras viņus varētu viegli repatriēt uz Ķīnu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina visus starptautiskās sabiedrības locekļus un visas ieinteresētās personas to sadarbībā ar Ķīnas Tautas Republiku pievērsties vārda brīvības jautājumam; atzinīgi vērtē to, ka Eiropadomes priekšsēdētājs Charles Michel sarunās ar Xi Jinping izvirzīja jautājumu par šiem protestiem; aicina nodrošināt beznosacījumu gatavību atsākt ES un Ķīnas cilvēktiesību dialogu, kas nav noticis jau vairāk nekā trīs gadus; norāda arī, ka visiem Eiropas līderiem būtu skaidri jāpaziņo Ķīnas iestādēm par ES apņēmību reaģēt, ja pret protestētājiem vērstā represijas pastiprināsies, izvirzot šo jautājumu izskatīšanai starptautiskās organizācijās, un vajadzības gadījumā, iespējams, noteikt papildu sankcijas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, Apvienoto Nāciju Organizācijas augstajam cilvēktiesību komisāram, Ķīnas Tautas Republikas valdībai un parlamentam un visiem Ķīnas Tautas Republikas vēstniekiem ES dalībvalstīs. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0237.

(2)  OV C 336, 2.9.2022., 2. lpp.

(3)  OV C 117, 11.3.2022., 40. lpp.

(4)  OV C 15, 12.1.2022., 170. lpp.

(5)  OV C 456, 10.11.2021., 242. lpp.

(6)  OV C 433, 23.12.2019., 103. lpp.

(7)  OV C 399, 24.11.2017., 92. lpp.

(8)  OV L 410 I, 7.12.2020., 1. lpp.

(9)  https://edition.cnn.com/2022/12/01/china/china-protests-urumqi-fire-deaths-covid-dst-intl-hnk/index.html.

(10)  https://www.rfa.org/english/news/uyghur/urumqi-fire-12022022172846.html.

(11)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0237.

---

| 17.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/101 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/101

---

P9_TA(2022)0446

Militārās huntas īstenotās represijas pret miermīlīgām demonstrācijām Čadā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. decembra rezolūcija par militārās huntas īstenotām represijām pret miermīlīgām demonstrācijām Čadā (2022/2993(RSP))

(2023/C 177/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūciju par stāvokli Čadā (1) un 2020. gada 16. septembra rezolūciju par ES un Āfrikas sadarbību drošības jomā Sāhelas reģionā, Rietumāfrikā un Āfrikas ragā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūciju par stāvokli Čadā (1) un 2020. gada 16. septembra rezolūciju par ES un Āfrikas sadarbību drošības jomā Sāhelas reģionā, Rietumāfrikā un Āfrikas ragā (2),

| — | ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 20. aprīļa paziņojumu par prezidenta Idriss Déby Itno nāvi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 20. aprīļa paziņojumu par prezidenta Idriss Déby Itno nāvi,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības delegācijas Čadā 2022. gada 19. oktobra paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības delegācijas Čadā 2022. gada 19. oktobra paziņojumu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāra runaspersonas 2021. gada 20. aprīļa paziņojumu par Čadu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāra runaspersonas 2021. gada 20. aprīļa paziņojumu par Čadu,

| — | ņemot vērā ziņojumu par Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes faktu vākšanas misiju Čadā, kas notika no 2021. gada 29. aprīļa līdz 6. maijam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu par Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes faktu vākšanas misiju Čadā, kas notika no 2021. gada 29. aprīļa līdz 6. maijam,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes pilnvarotos un ES Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda atbalstītos daudznacionālos apvienotos spēkus (MNJTF) cīņai pret organizāciju “Boko Haram”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes pilnvarotos un ES Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda atbalstītos daudznacionālos apvienotos spēkus (MNJTF) cīņai pret organizāciju “Boko Haram”,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju 2359 (2017) par Sāhelas apvienoto spēku Piecu grupas (FC-G5S) izvēršanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju 2359 (2017) par Sāhelas apvienoto spēku Piecu grupas (FC-G5S) izvēršanu,

| — | ņemot vērā Eiropadomes un Sāhelas G5 grupas dalībvalstu 2020. gada 28. aprīļa kopīgo deklarāciju par drošību, stabilitāti un attīstību Sāhelā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes un Sāhelas G5 grupas dalībvalstu 2020. gada 28. aprīļa kopīgo deklarāciju par drošību, stabilitāti un attīstību Sāhelā,

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 16. aprīļa secinājumus par Eiropas Savienības integrēto stratēģiju attiecībā uz Sāhelu, kuros atkārtoti apstiprināts, cik svarīga ir stabila un ilgtermiņa partnerība starp ES un Sāhelu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 16. aprīļa secinājumus par Eiropas Savienības integrēto stratēģiju attiecībā uz Sāhelu, kuros atkārtoti apstiprināts, cik svarīga ir stabila un ilgtermiņa partnerība starp ES un Sāhelu,

| — | ņemot vērā Eiropas Attīstības fonda 2014.–2020. gada valsts indikatīvo programmu Čadai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Attīstības fonda 2014.–2020. gada valsts indikatīvo programmu Čadai,

| — | ņemot vērā Čadas konstitūciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Čadas konstitūciju,

| — | ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīto Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem (ĀKK), no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (3) (Kotonū nolīgums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīto Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem (ĀKK), no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (3) (Kotonū nolīgums),

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēku un tautu tiesību hartu, kuru pieņēma 1981. gada 27. jūnijā un kura stājās spēkā 1986. gada 21. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēku un tautu tiesību hartu, kuru pieņēma 1981. gada 27. jūnijā un kura stājās spēkā 1986. gada 21. oktobrī,

| — | ņemot vērā 2007. gada 30. janvārī pieņemto Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 30. janvārī pieņemto Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu,

| — | ņemot vērā pārskatīto Čadas Pārejas hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pārskatīto Čadas Pārejas hartu,

| — | ņemot vērā 2019. gada globālo terorisma indeksu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada globālo terorisma indeksu,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu,

| A. | tā kā kopš bijušā prezidenta Idriss Déby Itno nāves 2021. gada aprīlī Čadu vada viņa dēls Mahamat Idriss Déby Itno; tā kā Pārejas militārā padome (TMC) ir apturējusi konstitūcijas darbību, atlaidusi valdību un Nacionālo asambleju; |
| --- | --- |

A.

tā kā kopš bijušā prezidenta Idriss Déby Itno nāves 2021. gada aprīlī Čadu vada viņa dēls Mahamat Idriss Déby Itno; tā kā Pārejas militārā padome (TMC) ir apturējusi konstitūcijas darbību, atlaidusi valdību un Nacionālo asambleju;

| B. | tā kā TMC apņēmās sarīkot demokrātiskas vēlēšanas 18 mēnešu laikā pēc varas pārņemšanas; tā kā 2022. gada 1. oktobrī nacionālā dialoga procesa ietvaros oficiāli pieņēma pasākumus, ar kuriem izziņota vēlēšanu atlikšana vēl par diviem gadiem; tā kā Āfrikas Savienība izvirzīja nosacījumus, tostarp noraidīja jebkādu sākotnējā 18 mēnešu pārejas grafika pagarināšanu, kā arī pieprasīja cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā TMC apņēmās sarīkot demokrātiskas vēlēšanas 18 mēnešu laikā pēc varas pārņemšanas; tā kā 2022. gada 1. oktobrī nacionālā dialoga procesa ietvaros oficiāli pieņēma pasākumus, ar kuriem izziņota vēlēšanu atlikšana vēl par diviem gadiem; tā kā Āfrikas Savienība izvirzīja nosacījumus, tostarp noraidīja jebkādu sākotnējā 18 mēnešu pārejas grafika pagarināšanu, kā arī pieprasīja cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu;

| C. | tā kā tika organizēts nacionālais dialogs, lai izstrādātu pārejas procesu; tā kā ne visas opozīcijas grupas piedalījās šajā procesā; tā kā dialogs noslēdzās ar ieteikumiem atlikt pārejas procesu un neizslēgt iespēju nevienam, jo īpaši pašreizējam prezidentam, kandidēt nākamajās vēlēšanās; |
| --- | --- |

C.

tā kā tika organizēts nacionālais dialogs, lai izstrādātu pārejas procesu; tā kā ne visas opozīcijas grupas piedalījās šajā procesā; tā kā dialogs noslēdzās ar ieteikumiem atlikt pārejas procesu un neizslēgt iespēju nevienam, jo īpaši pašreizējam prezidentam, kandidēt nākamajās vēlēšanās;

| D. | tā kā Čadas pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir izstrādājušas pārejas plānu krīzes izbeigšanai; tā kā vairākas Čadas pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir rosinājušas, ka starptautiskajam atbalstam būtu jāizpaužas kā stabilizācijas mehānismam, kura mērķis būtu atjaunot konstitucionālo kārtību un atbalstīt pārejas plānu; |
| --- | --- |

D.

tā kā Čadas pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir izstrādājušas pārejas plānu krīzes izbeigšanai; tā kā vairākas Čadas pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir rosinājušas, ka starptautiskajam atbalstam būtu jāizpaužas kā stabilizācijas mehānismam, kura mērķis būtu atjaunot konstitucionālo kārtību un atbalstīt pārejas plānu;

| E. | tā kā laikā no 2022. gada 13. marta līdz 8. augustam Čadas valdība sarunu par miera nolīgumu risināšanai Dohā sasauca 53 politiskās militārās kustības, no kurām tikai sešas bija reāli eksistējošas; |
| --- | --- |

E.

tā kā laikā no 2022. gada 13. marta līdz 8. augustam Čadas valdība sarunu par miera nolīgumu risināšanai Dohā sasauca 53 politiskās militārās kustības, no kurām tikai sešas bija reāli eksistējošas;

| F. | tā kā uz Ndžamenā notikušo Pagaidu militāro padomi sasauca vairāk nekā 1 300 delegātu, no kuriem gandrīz visus tieši norīkoja valdība, lai viņi piedalītos tā dēvētajā nacionālajā iekļaujošajā un suverēnajā dialogā; |
| --- | --- |

F.

tā kā uz Ndžamenā notikušo Pagaidu militāro padomi sasauca vairāk nekā 1 300 delegātu, no kuriem gandrīz visus tieši norīkoja valdība, lai viņi piedalītos tā dēvētajā nacionālajā iekļaujošajā un suverēnajā dialogā;

| G. | tā kā šos divus pasākumus boikotēja svarīgākās politiskās partijas, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un reāli pastāvošas politiski militārās grupas; |
| --- | --- |

G.

tā kā šos divus pasākumus boikotēja svarīgākās politiskās partijas, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un reāli pastāvošas politiski militārās grupas;

| H. | tā kā 2022. gada 20. oktobrī tūkstošiem cilvēku protestēja visā Čadā, pieprasot nekavējoties atjaunot demokrātisku pārvaldi; tā kā šo notikumu priekšvakarā sabiedriskās drošības ministrs 2022. gada 19. oktobrī aizliedza visas demonstrācijas valstī; tā kā, reaģējot uz šiem protestiem, policija atklāja uguni un izmantoja asaru gāzi pret miermīlīgiem protestētājiem, turpinot plašas represijas visā valstī; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2022. gada 20. oktobrī tūkstošiem cilvēku protestēja visā Čadā, pieprasot nekavējoties atjaunot demokrātisku pārvaldi; tā kā šo notikumu priekšvakarā sabiedriskās drošības ministrs 2022. gada 19. oktobrī aizliedza visas demonstrācijas valstī; tā kā, reaģējot uz šiem protestiem, policija atklāja uguni un izmantoja asaru gāzi pret miermīlīgiem protestētājiem, turpinot plašas represijas visā valstī;

| I. | tā kā iestādes paziņoja par septiņu politisko grupu darbības pagaidu apturēšanu; tā kā iestādes arī noteica, ka visā valstī tiek aizliegta lielāko opozīcijas grupu un pilsoniskās sabiedrības koalīcijas “Wakit Tamma” darbība; tā kā vairākās pilsētās un rajonos tika ierobežota piekļuve interneta tīklam; |
| --- | --- |

I.

tā kā iestādes paziņoja par septiņu politisko grupu darbības pagaidu apturēšanu; tā kā iestādes arī noteica, ka visā valstī tiek aizliegta lielāko opozīcijas grupu un pilsoniskās sabiedrības koalīcijas “Wakit Tamma” darbība; tā kā vairākās pilsētās un rajonos tika ierobežota piekļuve interneta tīklam;

| J. | tā kā 2022. gada 4. novembrī Apvienoto Nāciju Organizācijas Komitejas pret spīdzināšanu sanāksmē referents Sébastien Touzé ziņoja par aplēsēm, ka pret valdību vērstajos protestos ir gājuši bojā no 50 līdz 150 cilvēkiem, pazuduši no 150 līdz 184 cilvēkiem, arestēti 1 369 cilvēki un no 600 līdz 1 100 cilvēkiem ir pārvesti uz Koro Toro augstas drošības cietumu tuksnesī, kas atrodas aptuveni 600 km attālumā no galvaspilsētas; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2022. gada 4. novembrī Apvienoto Nāciju Organizācijas Komitejas pret spīdzināšanu sanāksmē referents Sébastien Touzé ziņoja par aplēsēm, ka pret valdību vērstajos protestos ir gājuši bojā no 50 līdz 150 cilvēkiem, pazuduši no 150 līdz 184 cilvēkiem, arestēti 1 369 cilvēki un no 600 līdz 1 100 cilvēkiem ir pārvesti uz Koro Toro augstas drošības cietumu tuksnesī, kas atrodas aptuveni 600 km attālumā no galvaspilsētas;

| K. | tā kā 400 aizturēto tika notiesāti četru dienu laikā, nepiedaloties nevienam aizstāvības pārstāvim; tā kā 2022. gada 5. decembrī 262 aizturētajiem protestētājiem tika piespriesti cietumsodi uz laiku līdz trim gadiem, 80 tika piespriests nosacīts cietumsods un 59 tika attaisnoti; |
| --- | --- |

K.

tā kā 400 aizturēto tika notiesāti četru dienu laikā, nepiedaloties nevienam aizstāvības pārstāvim; tā kā 2022. gada 5. decembrī 262 aizturētajiem protestētājiem tika piespriesti cietumsodi uz laiku līdz trim gadiem, 80 tika piespriests nosacīts cietumsods un 59 tika attaisnoti;

| L. | tā kā tiesas procesi notika nepārredzami un nesniedzot informāciju sabiedrībai; tā kā protestētājiem tika liegta iespēja vērsties tiesā; tā kā Čadas Advokātu asociācija nosauca šos procesus par tiesas parodiju un ir pārsūdzējusi tiesas lēmumus, un tā kā tās advokāti tādēļ boikotēja tiesas prāvas; |
| --- | --- |

L.

tā kā tiesas procesi notika nepārredzami un nesniedzot informāciju sabiedrībai; tā kā protestētājiem tika liegta iespēja vērsties tiesā; tā kā Čadas Advokātu asociācija nosauca šos procesus par tiesas parodiju un ir pārsūdzējusi tiesas lēmumus, un tā kā tās advokāti tādēļ boikotēja tiesas prāvas;

| M. | tā kā ANO Komiteja pret spīdzināšanu savos konstatējumos secināja, ka satraucoša ir vardarbības izplatība cietumos, tostarp cietumu darbinieku vardarbība pret ieslodzītajiem, un aicināja valsts iestādes veikt izmeklēšanu par visiem nāves gadījumiem ieslodzījuma vietās un visiem apgalvojumiem par cietuma personāla veiktu spīdzināšanu un sliktu izturēšanos; |
| --- | --- |

M.

tā kā ANO Komiteja pret spīdzināšanu savos konstatējumos secināja, ka satraucoša ir vardarbības izplatība cietumos, tostarp cietumu darbinieku vardarbība pret ieslodzītajiem, un aicināja valsts iestādes veikt izmeklēšanu par visiem nāves gadījumiem ieslodzījuma vietās un visiem apgalvojumiem par cietuma personāla veiktu spīdzināšanu un sliktu izturēšanos;

| N. | tā kā drošības situācija Sāhelas reģionā pēdējos gados ir ievērojami pasliktinājusies, radot nopietnus draudus reģionālajai un starptautiskajai drošībai; tā kā cilvēktiesību pārkāpumi un masveida slepkavības ir plaši izplatītas un pieaugošais pārtikas trūkums, korupcija, galēja nabadzība un plūdi ir palielinājuši nedrošību; tā kā Sāhelā 2019. gadā straujāk nekā jebkurā citā reģionā pieauga vardarbīga ekstrēmistu aktivitāte; |
| --- | --- |

N.

tā kā drošības situācija Sāhelas reģionā pēdējos gados ir ievērojami pasliktinājusies, radot nopietnus draudus reģionālajai un starptautiskajai drošībai; tā kā cilvēktiesību pārkāpumi un masveida slepkavības ir plaši izplatītas un pieaugošais pārtikas trūkums, korupcija, galēja nabadzība un plūdi ir palielinājuši nedrošību; tā kā Sāhelā 2019. gadā straujāk nekā jebkurā citā reģionā pieauga vardarbīga ekstrēmistu aktivitāte;

| O. | tā kā Padomes 2021. gada 16. aprīlī pieņemtajā integrētajā stratēģijā attiecībā uz Sāhelu ES ir apņēmusies atbalstīt svarīgākās demokrātiskās norises reģionā, pievērst īpašu politisku uzmanību centieniem pārvaldības un tiesiskuma jomā un turpināt aicināt iekšējās drošības spēkus uzņemties svarīgāku lomu uzticības stiprināšanā starp cilvēkiem un valsti; |
| --- | --- |

O.

tā kā Padomes 2021. gada 16. aprīlī pieņemtajā integrētajā stratēģijā attiecībā uz Sāhelu ES ir apņēmusies atbalstīt svarīgākās demokrātiskās norises reģionā, pievērst īpašu politisku uzmanību centieniem pārvaldības un tiesiskuma jomā un turpināt aicināt iekšējās drošības spēkus uzņemties svarīgāku lomu uzticības stiprināšanā starp cilvēkiem un valsti;

| P. | tā kā saskaņā ar ANO datiem Čada ir uzņēmusi vairāk nekā 577 000 bēgļu, tostarp no Darfūras, Centrālāfrikas Republikas, Nigērijas un Kamerūnas, turklāt valstī ir arī 381 000 iekšzemē pārvietotu cilvēku; tā kā Čadas stabilitāte ir ļoti svarīga Sāhelai un Ziemeļāfrikai un Austrumāfrikai; |
| --- | --- |

P.

tā kā saskaņā ar ANO datiem Čada ir uzņēmusi vairāk nekā 577 000 bēgļu, tostarp no Darfūras, Centrālāfrikas Republikas, Nigērijas un Kamerūnas, turklāt valstī ir arī 381 000 iekšzemē pārvietotu cilvēku; tā kā Čadas stabilitāte ir ļoti svarīga Sāhelai un Ziemeļāfrikai un Austrumāfrikai;

| Q. | tā kā Čada atrodas stratēģiskā reģionā un saskaras ar nopietnām drošības problēmām, ņemot vērā valsts tuvumu reģionālajiem kaujinieku atbalsta punktiem, jo īpaši ap Čadas ezera reģionu, kurā darbojas “Islāma valsts Rietumāfrikas provincē” un Nigērijā bāzētais islāmistu kaujinieku grupējums Boko Haram; tā kā Čadai ir būtiska loma reģionālajos miera uzturēšanas centienos Sāhelas G5 kopīgajos spēkos, kā arī MNJTF, |
| --- | --- |

Q.

tā kā Čada atrodas stratēģiskā reģionā un saskaras ar nopietnām drošības problēmām, ņemot vērā valsts tuvumu reģionālajiem kaujinieku atbalsta punktiem, jo īpaši ap Čadas ezera reģionu, kurā darbojas “Islāma valsts Rietumāfrikas provincē” un Nigērijā bāzētais islāmistu kaujinieku grupējums Boko Haram; tā kā Čadai ir būtiska loma reģionālajos miera uzturēšanas centienos Sāhelas G5 kopīgajos spēkos, kā arī MNJTF,

| 1. | pauž nožēlu par vardarbību, kuras rezultātā iet bojā cilvēki, un par represijām, kas 2022. gada oktobra protestos tika vērstas pret demokrātiju atbalstošiem protestētājiem, un pauž dziļu nožēlu par cilvēku bojāeju; atkārtoti nosoda TMC2021. gada 20. aprīlī veikto militāro apvērsumu un tam sekojošo Čadas konstitūcijas apturēšanu un Nacionālās asamblejas un valdības atlaišanu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nosoda pamattiesību uz demonstrācijām ierobežošanu un vardarbības izmantošanu pret protestētājiem un pilsonisko sabiedrību Čadā; pauž dziļu nožēlu par to, ka šie valdības veiktie pasākumi var apdraudēt notiekošo procesu virzībai uz demokrātiju; mudina iestādes pilnībā ievērot valsts un starptautiskās saistības, jo īpaši tiesības uz miermīlīgas pulcēšanās brīvību un biedrošanās brīvību, kā arī tiesības uz fizisko neaizskaramību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa ANO un Āfrikas Savienībai sākt neatkarīgu un objektīvu izmeklēšanu par ziņojumiem par vardarbību, tostarp ziņojumiem par spīdzināšanu Čadas cietumos, lai sauktu pie atbildības vainīgos vardarbībā pret personām un pilsonisko sabiedrību; prasa saukt pie atbildības tos, kas ir atbildīgi par vardarbību un nogalināšanu, un mudina Čadas iestādes nodrošināt, ka Čadas militārie spēki, žandarmi un policija ir apmācīti un ievēro ANO Rīcības kodeksu tiesībaizsardzības amatpersonām un pamatprincipus par to, kā tiesībaizsardzības amatpersonas izmanto spēku un šaujamieročus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nosoda demokrātiju atbalstošo protestētāju kriminālvajāšanu masveida tiesas procesos, kuros netika ievēroti starptautiskie pārredzamības un tiesu pieejamības standarti; prasa atcelt spriedumus un atbrīvot protestētājus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | stingri mudina valdību nodrošināt, lai visām personām, kas apsūdzētas pēc 2022. gada 20. oktobra protestiem, būtu pilnīga piekļuve tiesiskajai aizsardzībai; uzsver, ka ES ļoti cieši sekos līdzi tiesvedības turpināšanai un ka tās rezultāts būs arī būtisks faktors turpmākajās ES un Čadas attiecībās; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž dziļu nožēlu par to, ka režīms nav pildījis savu apņemšanos īstenot pāreju uz demokrātiju; atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir ātri atgriezties pie konstitucionālās kārtības un īstenot laikā ierobežotu civilpersonu vadītu pāreju, kas garantē cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, atgādinot, ka būtiska ir jēgpilna sadarbība ar visiem pilsoniskās un politiskās jomas dalībniekiem, lai garantētu pašreizējā procesa uzticamību un leģitimitāti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina steidzami un pēc iespējas drīzāk organizēt jaunas pārredzamas, iekļaujošas un ticamas likumdevēja un prezidenta vēlēšanas, pilnībā ievērojot valsts konstitūciju un starptautiskos vēlēšanu standartus, tostarp nodrošinot opozīcijas partiju pilnīgu līdzdalību; norāda, cik svarīga ir neatkarīga un pārredzama valsts vēlēšanu komisija un sadarbība ar starptautiskajiem partneriem šajā jomā; pauž dziļu nožēlu par to, ka valdošās iestādes nav ievērojušas Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes skaidro direktīvu, kuras pamatā ir Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības harta, un TMC iepriekšējo publisko apņemšanos, ka tās vadītāji gaidāmajās vēlēšanās nebūs kandidāti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atgādina, ka patiesai demokrātiskai pārejai un reformām ir jābūt civilpersonu vadītām un jābūt iespējai tajās pilnībā un aktīvi iesaistīties pilsoniskās sabiedrības organizācijām, opozīcijas partijām, sievietēm, jauniešiem un brīvajai presei, kam jāspēj darboties, nebaidoties no vardarbības, iebiedēšanas vai ierobežojumiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž nožēlu par nepārtraukto vardarbību un teroristu uzbrukumiem, kas joprojām notiek Čadā; atkārtoti pauž bažas par ieilgušo krīzi valstī un nestabilo drošības situāciju ziemeļos, kā arī stingri nosoda atkārtotos cilvēktiesību, starptautisko tiesību un humanitāro tiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina valdību censties gūt atbalstu no valstu un starptautiskajiem starpniekiem, ANO augstā cilvēktiesību komisāra biroja, Āfrikas Savienības, ES īpašā pārstāvja Sāhelā, Centrālāfrikas valstu ekonomikas kopienas un citām starptautiskām organizācijām, lai pārvarētu pašreizējo strupceļu un virzītu uz priekšu nacionālo dialogu un demokrātiskās pārejas procesu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž nopietnas bažas par joprojām augsto korupcijas un nesodāmības līmeni Čadā; norāda, ka nespēja novērst nesodāmību par cilvēktiesību pārkāpumiem veicina šādu pārkāpumu turpināšanos un mazina sabiedrības uzticēšanos valsts iestādēm; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju, Eiropas Ārējās darbības dienestu un dalībvalstis palielināt atbalstu neatkarīgām nevalstiskajām organizācijām, cilvēktiesību aizstāvjiem un neatkarīgajiem plašsaziņas līdzekļiem, kas darbojas Čadā, tostarp finansējot un atbalstot tos, kam nepieciešama aizsardzība; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mudina ES un tās dalībvalstis apspriest šīs cilvēktiesību problēmas ar Čadas iestādēm, sniegt tehnisku atbalstu Čadai visā pārejas periodā un apsvērt iespēju sākt procedūru saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu, kuras rezultātā kā galējais līdzeklis var tikt apturēta ES attīstības sadarbība ar Čadu līdz brīdim, kad tiks atjaunota likumīga konstitucionālā kārtība; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atgādina, ka klimata pārmaiņas, pārtikas trūkums, iedzīvotāju skaita pieaugums, dabas resursu pārmērīga izmantošana, nabadzība un izglītības un ekonomisko iespēju trūkums ir pamatcēloņi nestabilitātei, vardarbībai un teroristu vervēšanai visā Sāhelā; uzsver, ka ir nepieciešama drošības, attīstības, humānās palīdzības un demokrātijas atbalsta koordinācija, lai ilgstošu ilgtspējīgu attīstību nodrošinātu visā reģionā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | norāda, ka reģionālā sadarbība un iniciatīvas, tostarp Āfrikas Savienība un Sāhelas G5 grupa, ir būtiskas, lai atbalstītu Āfrikas vadītu stratēģiju terorisma un nestabilitātes novēršanai Sāhelā; uzsver atbalstu Eiropas Miera mehānismam un tā sadarbībai ar reģionālo daudznacionālo apvienoto darba grupu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzinīgi vērtē kopējās drošības un aizsardzības politikas klātbūtnes reģionalizāciju Sāhelas reģionā ar mērķi stiprināt reģionālo pieeju ES darbam šajā reģionā, lai atbalstītu pārrobežu sadarbību Sāhelā un starp reģionālās sadarbības struktūrām, kā arī lai uzlabotu Sāhelas G5 valstu spējas; prasa ES un tās dalībvalstīm ātri īstenot Eiropas komandas iniciatīvas priekšlikumu Čadai par pārvaldību, demokratizāciju, mieru un drošību; |
| --- | --- |

16.

| 17. | prasa ES, tās dalībvalstīm un starptautiskajai sabiedrībai steidzami reaģēt uz humanitāro situāciju, kas saistīta ar cilvēktiesību situācijas Čadā, un sniegt valstij nepieciešamo palīdzību, lai tā varētu ātri reaģēt uz neatliekamajām vajadzībām saistībā ar iekšzemē pārvietoto personu un bēgļu aizsardzību; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Āfrikas Savienībai un tās iestādēm, kā arī Čadas valdībai un Nacionālajai asamblejai. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  OV C 15, 12.1.2022., 166. lpp.

(2)  OV C 385, 22.9.2021., 24. lpp.

(3)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

---

| 17.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/105 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/105

---

P9_TA(2022)0447

Cilvēktiesību aizstāvja Abdulhadi Al-Khawaja lieta Bahreinā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. decembra rezolūcija par cilvēktiesību aizstāvja Abdulhadi Al-Khawaja lietu Bahreinā (2022/2994(RSP))

(2023/C 177/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā savas iepriekšējās rezolūcijas par Bahreinu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savas iepriekšējās rezolūcijas par Bahreinu,

| — | ņemot vērā Bahreinas neatkarīgās izmeklēšanas komisijas (BICI) 2011. gada novembra ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Bahreinas neatkarīgās izmeklēšanas komisijas (BICI) 2011. gada novembra ziņojumu,

| — | ņemot vērā 2022. gada 22. septembra paziņojumu, ko par cilvēktiesību aizstāvja Abdulhadi Al-Khawaja atrašanos ieslodzījumā sniedzis ANO īpašais referents cilvēktiesību aizstāvju jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 22. septembra paziņojumu, ko par cilvēktiesību aizstāvja Abdulhadi Al-Khawaja atrašanos ieslodzījumā sniedzis ANO īpašais referents cilvēktiesību aizstāvju jautājumos,

| — | ņemot vērā to, ka, uzstājoties Cilvēktiesību padomes 51. sesijas sanāksmē, Dānija prasīja atbrīvot cilvēktiesību aizstāvi Abdulhadi Al-Khawaja, un ņemot vērā Dānijas ārlietu ministra jaunākos — proti, 2022. gada 29. septembra un 2022. gada 7. novembra — paziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka, uzstājoties Cilvēktiesību padomes 51. sesijas sanāksmē, Dānija prasīja atbrīvot cilvēktiesību aizstāvi Abdulhadi Al-Khawaja, un ņemot vērā Dānijas ārlietu ministra jaunākos — proti, 2022. gada 29. septembra un 2022. gada 7. novembra — paziņojumus,

| — | ņemot vērā ES un Bahreinas 2022. gada 10. februārī parakstīto sadarbības nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Bahreinas 2022. gada 10. februārī parakstīto sadarbības nolīgumu,

| — | ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2022. gada 18. maija kopīgo paziņojumu par stratēģisku partnerību ar Persijas līča valstīm (JOIN(2022)0013) un Padomes 2022. gada 20. jūnija secinājumus par šo paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2022. gada 18. maija kopīgo paziņojumu par stratēģisku partnerību ar Persijas līča valstīm (JOIN(2022)0013) un Padomes 2022. gada 20. jūnija secinājumus par šo paziņojumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, par nāvessodu, par spīdzināšanu, par vārda brīvību, par cilvēktiesību dialogiem ar trešām valstīm un par vārda brīvību tiešsaistē un bezsaistē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, par nāvessodu, par spīdzināšanu, par vārda brīvību, par cilvēktiesību dialogiem ar trešām valstīm un par vārda brīvību tiešsaistē un bezsaistē,

| — | ņemot vērā ANO 2022. gada 7. novembra vispārējo regulāro pārskatu par Bahreinu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2022. gada 7. novembra vispārējo regulāro pārskatu par Bahreinu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 20. maija Regulu (ES) 2021/821, ar ko izveido Savienības režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, starpniecības, tehniskās palīdzības, tranzīta un pārvadājumu kontrolei (pārstrādāta redakcija) (1) (Divējāda lietojuma regula) un iepriekšējās pārstrādātās redakcijas un jo īpaši ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1232/2011, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 428/2009, ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 20. maija Regulu (ES) 2021/821, ar ko izveido Savienības režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, starpniecības, tehniskās palīdzības, tranzīta un pārvadājumu kontrolei (pārstrādāta redakcija) (1) (Divējāda lietojuma regula) un iepriekšējās pārstrādātās redakcijas un jo īpaši ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1232/2011, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 428/2009, ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei (2),

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu un Arābu Cilvēktiesību hartu — visus šos dokumentus, kurus Bahreina ir ratificējusi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu un Arābu Cilvēktiesību hartu — visus šos dokumentus, kurus Bahreina ir ratificējusi,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Dānijas un Bahreinas pilsonis, viens no Bahreinas Cilvēktiesību centra un Persijas līča Cilvēktiesību centra dibinātājiem, Martin Ennals 2022. gada balvas ieguvējs cilvēktiesību aizstāvis Abdulhadi Al-Khawaja patlaban jau vienpadsmito gadu atrodas cietumā, jo viņam piespriests mūža ieslodzījums par to, ka viņš 2011. gadā tautas sacelšanās laikā Bahreinā bija uzņēmies vadību protestos, kuros tika pieprasītas demokrātiskas reformas; |
| --- | --- |

A.

tā kā Dānijas un Bahreinas pilsonis, viens no Bahreinas Cilvēktiesību centra un Persijas līča Cilvēktiesību centra dibinātājiem, Martin Ennals 2022. gada balvas ieguvējs cilvēktiesību aizstāvis Abdulhadi Al-Khawaja patlaban jau vienpadsmito gadu atrodas cietumā, jo viņam piespriests mūža ieslodzījums par to, ka viņš 2011. gadā tautas sacelšanās laikā Bahreinā bija uzņēmies vadību protestos, kuros tika pieprasītas demokrātiskas reformas;

| B. | tā kā pēc aizturēšanas Abdulhadi Al-Khawaja tika sists, spīdzināts un tiesāts netaisnā tiesas prāvā, kas neatbilda nedz Bahreinas krimināllikuma, nedz obligātajiem starptautiskajiem taisnīgas tiesas standartiem; tā kā A. Al-Khawaja tika notiesāts, pamatojoties uz safabricētām apsūdzībām par “terorisma finansēšanu un līdzdalību terorismā ar mērķi gāzt valdību un spiegot ārvalstu labā”; |
| --- | --- |

B.

tā kā pēc aizturēšanas Abdulhadi Al-Khawaja tika sists, spīdzināts un tiesāts netaisnā tiesas prāvā, kas neatbilda nedz Bahreinas krimināllikuma, nedz obligātajiem starptautiskajiem taisnīgas tiesas standartiem; tā kā A. Al-Khawaja tika notiesāts, pamatojoties uz safabricētām apsūdzībām par “terorisma finansēšanu un līdzdalību terorismā ar mērķi gāzt valdību un spiegot ārvalstu labā”;

| C. | tā kā 2012. gada jūlijā ANO Darba grupa patvaļīgas aizturēšanas jautājumos secināja, ka Abdulhadi Al-Khawaja ir aizturēts patvaļīgi, jo tas notika tādēļ, ka viņš īstenoja pamattiesības uz vārda brīvību, mierīgu pulcēšanos un biedrošanos, un prasīja viņu atbrīvot; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2012. gada jūlijā ANO Darba grupa patvaļīgas aizturēšanas jautājumos secināja, ka Abdulhadi Al-Khawaja ir aizturēts patvaļīgi, jo tas notika tādēļ, ka viņš īstenoja pamattiesības uz vārda brīvību, mierīgu pulcēšanos un biedrošanos, un prasīja viņu atbrīvot;

| D. | tā kā tiesu iestādes atkal īsteno Abdulhadi Al-Khawaja vajāšanu ar vairākām atsevišķām tiesas prāvām; tā kā 2022. gada 28. novembrī otrās instances krimināltiesa Bahreinā atzina Abdulhadi Al-Khawaja par vainīgu, pamatojoties uz papildu kriminālapsūdzībām, kurās apgalvots, ka viņš cietumā salauzis krēslu un ar vārdiem aizskāris policistu, kurš nav ļāvis viņam piezvanīt ģimenes locekļiem; tā kā Abdulhadi Al-Khawaja bija liegtas tiesības piedalīties tiesas sēdē un arī tiesības uz juridisku pārstāvību, lai gan otrās instances krimināltiesas priekšsēdētājs bija parakstījis tiesas nolēmumu, ar ko Pāraudzināšanas un reabilitācijas ģenerāldirektorāta ģenerālsekretāram uzdots nodrošināt apsūdzētajam pilnvarojuma iespējas; tā kā tādējādi tika pārkāptas cilvēktiesību aizstāvja tiesības uz taisnīgu tiesu un advokātu; |
| --- | --- |

D.

tā kā tiesu iestādes atkal īsteno Abdulhadi Al-Khawaja vajāšanu ar vairākām atsevišķām tiesas prāvām; tā kā 2022. gada 28. novembrī otrās instances krimināltiesa Bahreinā atzina Abdulhadi Al-Khawaja par vainīgu, pamatojoties uz papildu kriminālapsūdzībām, kurās apgalvots, ka viņš cietumā salauzis krēslu un ar vārdiem aizskāris policistu, kurš nav ļāvis viņam piezvanīt ģimenes locekļiem; tā kā Abdulhadi Al-Khawaja bija liegtas tiesības piedalīties tiesas sēdē un arī tiesības uz juridisku pārstāvību, lai gan otrās instances krimināltiesas priekšsēdētājs bija parakstījis tiesas nolēmumu, ar ko Pāraudzināšanas un reabilitācijas ģenerāldirektorāta ģenerālsekretāram uzdots nodrošināt apsūdzētajam pilnvarojuma iespējas; tā kā tādējādi tika pārkāptas cilvēktiesību aizstāvja tiesības uz taisnīgu tiesu un advokātu;

| E. | tā kā Abdulhadi Al-Khawaja ir Dānijas Karalistes pilsonis un kopš 2011. gada ir bijis spiests dzīvot šķirti no savas ģimenes; |
| --- | --- |

E.

tā kā Abdulhadi Al-Khawaja ir Dānijas Karalistes pilsonis un kopš 2011. gada ir bijis spiests dzīvot šķirti no savas ģimenes;

| F. | tā kā tieši viņa ieslodzīšanas, spīdzināšanas un nepieejamas medicīniskās aprūpes rezultātā Abdulhadi Al-Khawaja cieš no vairākām hroniskām un deģeneratīvām veselības problēmām, tostarp no nežēlīgām muguras sāpēm un redzes traucējumiem, un viņam ir steidzami nepieciešama mediķu palīdzība; tā kā A. Al-Khawaja veselības stāvokli ir pasliktinājuši neskaitāmi badastreiki, ar ko viņš protestējis pret sliktu izturēšanos; tā kā cietuma iestādes ir liegušas viņam iespēju saņemt adekvātu medicīnisko aprūpi; |
| --- | --- |

F.

tā kā tieši viņa ieslodzīšanas, spīdzināšanas un nepieejamas medicīniskās aprūpes rezultātā Abdulhadi Al-Khawaja cieš no vairākām hroniskām un deģeneratīvām veselības problēmām, tostarp no nežēlīgām muguras sāpēm un redzes traucējumiem, un viņam ir steidzami nepieciešama mediķu palīdzība; tā kā A. Al-Khawaja veselības stāvokli ir pasliktinājuši neskaitāmi badastreiki, ar ko viņš protestējis pret sliktu izturēšanos; tā kā cietuma iestādes ir liegušas viņam iespēju saņemt adekvātu medicīnisko aprūpi;

| G. | tā kā jaunās apsūdzības ir izvirzītas pēc tam, kad Abdulhadi Al-Khawaja lieta izpelnījās plašu aizstāvību gan ANO, gan ES līmenī, par ko liecina arī šīs lietas akcentēšana 2022. gada septembrī ANO ģenerālsekretāra gada ziņojumā par represijām, 2022. gada oktobrī ES un Bahreinas Cilvēktiesību dialoga sanāksmē un 2022. gada novembrī ANO vispārējā regulārajā pārskatā par Bahreinu; tā kā vairāk nekā desmit gadus Dānijas valdība ir paļāvusies uz privāto diplomātiju attiecībās ar Bahreinas valdību, cenšoties panākt A. Al-Khawaja atbrīvošanu, tomēr Dānijas lūgums ir palicis bez atbildes; |
| --- | --- |

G.

tā kā jaunās apsūdzības ir izvirzītas pēc tam, kad Abdulhadi Al-Khawaja lieta izpelnījās plašu aizstāvību gan ANO, gan ES līmenī, par ko liecina arī šīs lietas akcentēšana 2022. gada septembrī ANO ģenerālsekretāra gada ziņojumā par represijām, 2022. gada oktobrī ES un Bahreinas Cilvēktiesību dialoga sanāksmē un 2022. gada novembrī ANO vispārējā regulārajā pārskatā par Bahreinu; tā kā vairāk nekā desmit gadus Dānijas valdība ir paļāvusies uz privāto diplomātiju attiecībās ar Bahreinas valdību, cenšoties panākt A. Al-Khawaja atbrīvošanu, tomēr Dānijas lūgums ir palicis bez atbildes;

| H. | tā kā Bahreinas valdība aizvien spēcīgāk turpina brutāli apspiest tiesības uz vārda brīvību, biedrošanos un mierīgu pulcēšanos; tā kā notiek pamatīga cilvēktiesību aizstāvju, juristu, žurnālistu un politisko aktīvistu kriminālvajāšana un pret viņiem vēršas ar aizturēšanu, ieslodzījuma vai spīdzināšanas draudiem, iebiedēšanu, ceļošanas aizliegumiem un pilsonības atņemšanu; tā kā cilvēktiesību aizstāvjus un politiskos aktīvistus Bahreinas iestādes ir aizturējušas, ieslodzījušas, pratinājušas un krimināli sodījušas; |
| --- | --- |

H.

tā kā Bahreinas valdība aizvien spēcīgāk turpina brutāli apspiest tiesības uz vārda brīvību, biedrošanos un mierīgu pulcēšanos; tā kā notiek pamatīga cilvēktiesību aizstāvju, juristu, žurnālistu un politisko aktīvistu kriminālvajāšana un pret viņiem vēršas ar aizturēšanu, ieslodzījuma vai spīdzināšanas draudiem, iebiedēšanu, ceļošanas aizliegumiem un pilsonības atņemšanu; tā kā cilvēktiesību aizstāvjus un politiskos aktīvistus Bahreinas iestādes ir aizturējušas, ieslodzījušas, pratinājušas un krimināli sodījušas;

| I. | tā kā Abdulhadi Al-Khawaja ir viens no vairākiem cilvēktiesību aizstāvjiem, kas Bahreinā atrodas patvaļīgā ilgtermiņa ieslodzījumā; tā kā Bahreinā cietumos patlaban atrodas vēl citi politieslodzītie, arī politiskās opozīcijas augsta ranga līderi, aktīvisti, blogotāji un cilvēktiesību aizstāvji, kuriem piespriests mūža ieslodzījums par piedalīšanos 2011. gada protestos par demokrātiju; tā kā 2013. gada maijā tika aizturēts cilvēktiesību aizstāvis Naji Fateel, kuram 2014. gada maijā tika piespriesti 15 gadi cietumā; tā kā Naji Fateel ir spīdzināts, turēts ieslodzījumā bez saziņas iespējām, viņam ir liegts saņemt tālruņa zvanus no savas ģimenes un jurista, kuriem arī liegts viņu apmeklēt, un viņš ir turēts vieninieku kamerā; tā kā 2010. gada augustā tika aizturēts cilvēktiesību aizstāvis Dr. Abduljalil Al-Singace, laikā no 2011. gada februāra līdz martam uz īsu brīdi (21 dienu) atbrīvots, 2011. gada 17. martā atkal aizturēts, un 2011. gada jūnijā viņam piespriests mūža ieslodzījums; tā kā Bahreinas cilvēktiesību aizstāvji un viņu ģimenes locekļi tiek vajāti, iebiedēti un krimināli sodīti; tā kā daži ir devušies trimdā un daudziem ir patvaļīgi atņemta pilsonība; tā kā viens no pazīstamākajiem Bahreinas cilvēktiesību aizstāvjiem Nabeel Rajab2020. gada 9. jūnijā tika atbrīvots no cietuma, lai sava piecu gadu cietumsoda atlikušo daļu izciestu saskaņā ar alternatīvo sodu likumu; |
| --- | --- |

I.

tā kā Abdulhadi Al-Khawaja ir viens no vairākiem cilvēktiesību aizstāvjiem, kas Bahreinā atrodas patvaļīgā ilgtermiņa ieslodzījumā; tā kā Bahreinā cietumos patlaban atrodas vēl citi politieslodzītie, arī politiskās opozīcijas augsta ranga līderi, aktīvisti, blogotāji un cilvēktiesību aizstāvji, kuriem piespriests mūža ieslodzījums par piedalīšanos 2011. gada protestos par demokrātiju; tā kā 2013. gada maijā tika aizturēts cilvēktiesību aizstāvis Naji Fateel, kuram 2014. gada maijā tika piespriesti 15 gadi cietumā; tā kā Naji Fateel ir spīdzināts, turēts ieslodzījumā bez saziņas iespējām, viņam ir liegts saņemt tālruņa zvanus no savas ģimenes un jurista, kuriem arī liegts viņu apmeklēt, un viņš ir turēts vieninieku kamerā; tā kā 2010. gada augustā tika aizturēts cilvēktiesību aizstāvis Dr. Abduljalil Al-Singace, laikā no 2011. gada februāra līdz martam uz īsu brīdi (21 dienu) atbrīvots, 2011. gada 17. martā atkal aizturēts, un 2011. gada jūnijā viņam piespriests mūža ieslodzījums; tā kā Bahreinas cilvēktiesību aizstāvji un viņu ģimenes locekļi tiek vajāti, iebiedēti un krimināli sodīti; tā kā daži ir devušies trimdā un daudziem ir patvaļīgi atņemta pilsonība; tā kā viens no pazīstamākajiem Bahreinas cilvēktiesību aizstāvjiem Nabeel Rajab2020. gada 9. jūnijā tika atbrīvots no cietuma, lai sava piecu gadu cietumsoda atlikušo daļu izciestu saskaņā ar alternatīvo sodu likumu;

| J. | tā kā ziņojumi liecina, ka Bahreinas iestādes ir palielinājušas represijas pret tiešsaistes un sociālo mediju darbību un krimināli sodījušas kritizētājus par miermīlīgu sava viedokļa paušanu; tā kā ziņojumos norādīts, ka Covid-19 pandēmija ir izmantota kā aizbildinājums, lai Karalistē vēl vairāk ierobežotu vārda brīvību; |
| --- | --- |

J.

tā kā ziņojumi liecina, ka Bahreinas iestādes ir palielinājušas represijas pret tiešsaistes un sociālo mediju darbību un krimināli sodījušas kritizētājus par miermīlīgu sava viedokļa paušanu; tā kā ziņojumos norādīts, ka Covid-19 pandēmija ir izmantota kā aizbildinājums, lai Karalistē vēl vairāk ierobežotu vārda brīvību;

| K. | tā kā 26 cilvēkiem Bahreinā patlaban ir piespriests nāvessods un viņiem visiem tas nenovēršami tiks izpildīts, jo visi tiesiskās aizsardzības līdzekļi ir izsmelti; |
| --- | --- |

K.

tā kā 26 cilvēkiem Bahreinā patlaban ir piespriests nāvessods un viņiem visiem tas nenovēršami tiks izpildīts, jo visi tiesiskās aizsardzības līdzekļi ir izsmelti;

| L. | tā kā aizvadītajos gados Bahreinā ir nopietni palielinājusies digitālā novērošana — tiek pārtvertas īsziņas, pamatīgi pārbaudīti sūtījumi, ar NSO programmatūru Pegasus tiek izsekoti sociālie mediji un tālruņa zvani, kā par to liecina laikraksts “The Guardian” un organizācija “Amnesty International”; tā kā arī Eiropas uzņēmumi ir piegādājuši Bahreinas iestādēm pārtveršanas tehnoloģijas; tā kā Bahreina izmanto novērošanas tehnoloģiju, lai pārtvertu cilvēktiesību aktīvistu savstarpējo saziņu un tā rezultātā viņus aizturētu; |
| --- | --- |

L.

tā kā aizvadītajos gados Bahreinā ir nopietni palielinājusies digitālā novērošana — tiek pārtvertas īsziņas, pamatīgi pārbaudīti sūtījumi, ar NSO programmatūru Pegasus tiek izsekoti sociālie mediji un tālruņa zvani, kā par to liecina laikraksts “The Guardian” un organizācija “Amnesty International”; tā kā arī Eiropas uzņēmumi ir piegādājuši Bahreinas iestādēm pārtveršanas tehnoloģijas; tā kā Bahreina izmanto novērošanas tehnoloģiju, lai pārtvertu cilvēktiesību aktīvistu savstarpējo saziņu un tā rezultātā viņus aizturētu;

| M. | tā kā ar 2011. gadā pārskatīto Regulu (EK) Nr. 428/2009 tika pieņemtas novērošanas tehnoloģiju eksporta kontroles; tā kā minētās regulas 2021. gada pārstrādātā redakcija tika pieņemta, lai vēl vairāk pastiprinātu šos pasākumus; |
| --- | --- |

M.

tā kā ar 2011. gadā pārskatīto Regulu (EK) Nr. 428/2009 tika pieņemtas novērošanas tehnoloģiju eksporta kontroles; tā kā minētās regulas 2021. gada pārstrādātā redakcija tika pieņemta, lai vēl vairāk pastiprinātu šos pasākumus;

| N. | tā kā Eiropas Savienība un Bahreina 2022. gada 27. oktobrī Manāmā rīkoja sesto savstarpējo cilvēktiesību dialogu; tā kā cilvēktiesību dialogs aptver tādu plašu jautājumu loku kā vārda un biedrošanās brīvība, tiesiskums, tostarp tiesības uz taisnīgu tiesu un nāvessods, sieviešu tiesības un dzimumu līdztiesība, darba tiesības un reliģijas vai ticības brīvība, |
| --- | --- |

N.

tā kā Eiropas Savienība un Bahreina 2022. gada 27. oktobrī Manāmā rīkoja sesto savstarpējo cilvēktiesību dialogu; tā kā cilvēktiesību dialogs aptver tādu plašu jautājumu loku kā vārda un biedrošanās brīvība, tiesiskums, tostarp tiesības uz taisnīgu tiesu un nāvessods, sieviešu tiesības un dzimumu līdztiesība, darba tiesības un reliģijas vai ticības brīvība,

| 1. | mudina Bahreinu nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot Abdulhadi Al-Khawaja; uzsver, ka būtu jāatbrīvo visi, kas ieslodzīti pārliecības dēļ, tostarp Dr. Abduljalil Al-Singace, Naji Fateel, Abdulwahab Hussain, Ali Hajee, Sheikh Ali Salman un Hassan Mshaima, kuri ir aizturēti un notiesāti tikai par to, ka viņi izmanto savas tiesības uz vārda brīvību; prasa atcelt visas pret viņiem izvirzītās apsūdzības; atzinīgi vērtē Nabeel Rajab atbrīvošanu 2020. gadā saskaņā ar likumu par alternatīvām sankcijām, taču mudina Bahreinas iestādes atcelt viņam noteikto ceļošanas aizliegumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž sašutumu par izturēšanos pret Abdulhadi Al-Khawaja un citiem politieslodzītajiem; vēlreiz stingri nosoda tiesu iestāžu veikto vajāšanu, iebiedēšanu, spīdzināšanu un pienācīga procesa nenodrošināšanu, ar ko joprojām saskaras gan viņš, gan citi politieslodzītie un viņu ģimenes; prasa, lai Bahreinas iestādes ievērotu savas saistības saskaņā ar ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un izbeigtu piemērot spīdzināšanu un citus sliktas izturēšanās veidus, kā arī nekādas spīdzināšanas laikā sniegtās liecības neizmantotu kā pierādījumu tiesas prāvās; aicina Bahreinas iestādes izbeigt nesodāmības kultūru, izmeklējot visus apgalvojumus par spīdzināšanu, saukt vainīgos pie atbildības un nodrošināt efektīvus mehānismus, lai cietušie, tostarp Al-Khawaja lietā, varētu saņemt taisnīgu tiesu un restitūciju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Bahreinas iestādes garantēt taisnīgu un pienācīgu procesu un to, ka tiek ievērotas aizturēto, tostarp Abdulhadi Al-Khawaja, tiesības; aicina Bahreinu nodrošināt, ka tiek pilnībā īstenoti pamatprincipi par izturēšanos pret cietumniekiem; uzsver, ka ir jāgarantē ieslodzīto tiesību nepārtraukta aizsardzība, tostarp jānodrošina viņiem iespējas saņemt pienācīgu medicīnisko aprūpi un ir pilnīga piekļuve savām ģimenēm un pašu izvēlētiem advokātiem; aicina Bahreinu pārskatīt to iekšējo struktūru neatkarību un efektivitāti, kuras uzrauga drošības spēku un cietumu darbinieku, kā arī ombuda, Īpašās izmeklēšanas vienības un Ieslodzīto un aizturēto personu tiesību komisijas, izdarītos pārkāpumus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Bahreinu atjaunot Bahreinas pilsonību gandrīz 300 personām, kurām tā atņemta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž dziļas bažas par to, ka Bahreinas iestādes turpina pārkāpt un ierobežot iedzīvotāju tiesības un brīvības, galvenokārt personu tiesības uz miermīlīgu protestu, vārda brīvību un digitālo brīvību gan tiešsaistē, gan arī bezsaistē; aicina Bahreinas iestādes garantēt drošu telpu pilsoniskās sabiedrības organizācijām un neatkarīgajiem plašsaziņas līdzekļiem un nodrošināt iespējas īstenot tiesības uz vārda brīvību; nosoda to, ka Bahreina atkārtoti izmantojusi pretterorisma likumu, lai ierobežotu vārda brīvību; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž nožēlu par to, ka 2017. gadā tika de facto atcelts septiņus gadus ilgais moratorijs nāvessoda izpildei; vēlreiz stingri iestājas pret nāvessodu; atkārtoti aicina Viņa Majestāti Sheikh Hamad bin Isa Al Khalifa atjaunot moratoriju nāvessoda izpildei, lai atceltu nāvessodu, un nekavējoties atbrīvot Mohamed Ramadan, Husain Ali Moosa, Maher Abbas al-Khabbaz, Salman Isa Ali Salman, Hussein Abdullah Khalil Ebrahim, Mohammad Radhi Abdulla Hassan, Sayed Ahmed Fuad Abbas Isa Ahmed Al-Abar, Hussein Ali Mahdi Jasim Mohamed, Hussein Ebrahim Ali Hussein Marzooq, Moosa Abdallah Moosa Jafaar, Hussain Abdullah Marhoon Rashid un Zuhair Ebrahim Jasim Abdullah; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Bahreinas valdību pilnībā sadarboties ar ANO iestādēm un attiecināt pastāvīgo uzaicinājumu uz visām ANO Cilvēktiesību padomes īpašajām procedūrām un proaktīvi sadarboties ar tām; aicina Bahreinas valdību ļaut ES amatpersonām, neatkarīgiem novērotājiem un cilvēktiesību grupām apmeklēt Bahreinas cietumus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisijas priekšsēdētājas vietnieku / Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos Žuzepu Borelu (PV/AP), Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un visas ES amatpersonas, kas apmeklē Bahreinu, kā arī ES dalībvalstis, jo īpaši Dānijas valdību, turpināt vērst gan publisku, gan privātu uzmanību uz Abdulhadi Al-Khawaja un visu pārējo valstī esošo cilvēktiesību aizstāvju lietām un pieprasīt viņu beznosacījumu atbrīvošanu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mudina visas ES amatpersonas un ES dalībvalstu pārstāvjus, kuri dodas uz Bahreinu, apmeklēt cietumus un tikties ar cilvēktiesību aizstāvjiem, kā arī nepārprotami pieprasīt tikšanos arAbdulhadi Al-Khawaja, Naji Fateel un Dr. Abduljalil Al-Singace; pauž dziļu nožēlu par to, ka Al-Khawaja ģimenei pēdējo divu gadu laikā bija atļauts tikai viens apmeklējums; tādēļ mudina Bahreinu ievērot apmeklējuma tiesības, kādas ir visu ieslodzīto ģimenēm; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina PV/AP, EĀDD, Padomi un dalībvalstis sistemātiski paust bažas par cilvēktiesību pārkāpumiem Bahreinā un vērst uzmanību uz lietām divpusējā līmenī un visos starptautiskajos forumos, tostarp ANO Cilvēktiesību padomē, kā arī ES un Bahreinas sadarbības nolīguma kontekstā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina ES delegāciju Rijādā un visas dalībvalstu diplomātiskās misijas Bahreinā piedalīties turpmākajās uzklausīšanās Abdulhadi Al-Khawaja lietā un sekot līdzi šādu uzklausīšanu gaitai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina ES un dalībvalstis palielināt apdraudēto cilvēktiesību aizstāvju un pārliecības dēļ ieslodzīto personu aizsardzību un viņiem sniegto atbalstu Bahreinā, tostarp piešķirot ārkārtas dotācijas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | stingri nosoda novērošanas tehnoloģiju izmantošanu pret Bahreinas cilvēktiesību aizstāvjiem; aicina ES un tās dalībvalstis stingri ievērot atjaunināto Divējāda lietojuma regulu, kurā visaptveroši iekļautas novērošanai izmantotās tehnoloģijas, un nepieļaut, ka uzņēmumi eksportē, pārdod, atjaunina vai uztur novērošanas tehnoloģijas, kuras var izmantot, lai apkarotu miermīlīgas opozīcijas balsis Bahreinā; pauž nožēlu par to, ka ir konstatēts, ka Eiropas uzņēmumi pārkāpj cilvēktiesības, pārdodot divējāda lietojuma tehnoloģijas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mudina Eiropas Savienību un tās dalībvalstis stiprināt dialogu ar Bahreinu cilvēktiesību jomā; uzskata, ka Abdulhadi Al-Khawaja un visu pārējo cilvēktiesību aizstāvju atbrīvošana būtu svarīgs solis ES un Bahreinas attiecību uzlabošanā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | visstingrākajā veidā nosoda jebkādu nepamatotu ietekmi uz Eiropas Parlamenta darbu neatkarīgi no tā, vai to īsteno ārvalstis tiešā veidā vai netieši ar valdības kontrolētas NVO starpniecību; mudina visas ES iestādes vēl vairāk stiprināt Pārredzamības reģistru, pieņemot stingrākus noteikumus, un izveidot neatkarīgu ētikas komiteju visām ES iestādēm; atgādina ieteikumus, kas sniegti 2022. gada 9. marta rezolūcijā par ārvalstu iejaukšanos visos demokrātiskajos procesos Eiropas Savienībā, tostarp dezinformāciju (3), jo īpaši par to, kā stiprināt ES reakciju uz ārvalstu iejaukšanos ES demokrātiskajos procesos; aicina EĀDD sagatavot pētījumu par ļaunprātīgu valstisko rīcībspēku izplatību un ietekmi Eiropas iestādēs, domnīcās, augstskolās, reliģiskajās organizācijās un medijos; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Bahreinas Karalistes valdībai un parlamentam, kā arī Persijas līča sadarbības padomes locekļiem. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  OV L 206, 11.6.2021., 1. lpp.

(2)  OV L 326, 8.12.2011., 26. lpp.

(3)  OV C 347, 9.9.2022., 61. lpp.

---

| 17.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/109 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/109

---

P9_TA(2022)0448

Aizdomas par Kataras piekoptu korupciju un plašāka nepieciešamība pēc pārredzamības un pārskatatbildības Eiropas iestādēs

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. decembra rezolūcija par aizdomām par Kataras īstenotu korupciju un plašāku nepieciešamību pēc pārredzamības un pārskatatbildības Eiropas iestādēs (2022/3012(RSP))

(2023/C 177/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2021. gada 27. aprīļa lēmumu par Iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par obligātu pārredzamības reģistru noslēgšanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2021. gada 27. aprīļa lēmumu par Iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par obligātu pārredzamības reģistru noslēgšanu (1),

| — | ņemot vērā 2021. gada 16. septembra rezolūciju par pārredzamības un integritātes stiprināšanu ES iestādēs, izveidojot neatkarīgu ES ētikas struktūru (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 16. septembra rezolūciju par pārredzamības un integritātes stiprināšanu ES iestādēs, izveidojot neatkarīgu ES ētikas struktūru (2),

| — | ņemot vērā nevainīguma prezumpcijas juridisko principu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nevainīguma prezumpcijas juridisko principu,

| — | ņemot vērā 2022. gada 9. marta rezolūciju par ārvalstu iejaukšanos visos demokrātiskajos procesos Eiropas Savienībā, tostarp dezinformāciju (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 9. marta rezolūciju par ārvalstu iejaukšanos visos demokrātiskajos procesos Eiropas Savienībā, tostarp dezinformāciju (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 10. un 11. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 10. un 11. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā Beļģijas Federālā prokuratūra ir sākusi izmeklēšanu saistībā ar apgalvojumiem par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, korupciju un līdzdalību noziedzīgā organizācijā; tā kā kopš 2022. gada 9. decembra ir notikušas vairākas apcietināšanas un kratīšanas, kas skar gan pašreizējos, gan bijušos Eiropas Parlamenta deputātus, gan darbiniekus; |
| --- | --- |

A.

tā kā Beļģijas Federālā prokuratūra ir sākusi izmeklēšanu saistībā ar apgalvojumiem par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, korupciju un līdzdalību noziedzīgā organizācijā; tā kā kopš 2022. gada 9. decembra ir notikušas vairākas apcietināšanas un kratīšanas, kas skar gan pašreizējos, gan bijušos Eiropas Parlamenta deputātus, gan darbiniekus;

| B. | tā kā vairākiem aizdomās turētajiem jau ir izvirzīta apsūdzība par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, korupciju un līdzdalību noziedzīgā organizācijā; tā kā policijas spēki pēc kratīšanas aizdomās turēto mājās ir konfiscējuši ievērojamas naudas summas, kas bija šo personu valdījumā; |
| --- | --- |

B.

tā kā vairākiem aizdomās turētajiem jau ir izvirzīta apsūdzība par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, korupciju un līdzdalību noziedzīgā organizācijā; tā kā policijas spēki pēc kratīšanas aizdomās turēto mājās ir konfiscējuši ievērojamas naudas summas, kas bija šo personu valdījumā;

| C. | tā kā uzticēšanās Parlamenta integritātei un tiesiskumam ir ārkārtīgi svarīga Eiropas demokrātijas darbībai; tā kā ir būtiski nodrošināt, ka demokrātiskos procesus neskar privātas un ārējas intereses un ka tiek pilnībā ievērotas pilsoņu tiesības; |
| --- | --- |

C.

tā kā uzticēšanās Parlamenta integritātei un tiesiskumam ir ārkārtīgi svarīga Eiropas demokrātijas darbībai; tā kā ir būtiski nodrošināt, ka demokrātiskos procesus neskar privātas un ārējas intereses un ka tiek pilnībā ievērotas pilsoņu tiesības;

| D. | tā kā interešu grupu pārstāvju spēja ar argumentiem ietekmēt lēmumu pieņemšanu Parlamentā ir būtiska Eiropas demokrātijas daļa; tā kā, no otras puses, neatbilstošu līdzekļu izmantošana ietekmēšanai, kukuļošanai un citiem noziedzīgiem nodarījumiem ir nepieņemama; |
| --- | --- |

D.

tā kā interešu grupu pārstāvju spēja ar argumentiem ietekmēt lēmumu pieņemšanu Parlamentā ir būtiska Eiropas demokrātijas daļa; tā kā, no otras puses, neatbilstošu līdzekļu izmantošana ietekmēšanai, kukuļošanai un citiem noziedzīgiem nodarījumiem ir nepieņemama;

| E. | tā kā Parlaments 2021. gada 16. septembra rezolūcijā izklāstīja savu nostāju, kurā aicināja izveidot vērienīgu ētikas struktūru; |
| --- | --- |

E.

tā kā Parlaments 2021. gada 16. septembra rezolūcijā izklāstīja savu nostāju, kurā aicināja izveidot vērienīgu ētikas struktūru;

| F. | tā kā Direktīva (ES) 2019/1937 (4) aizsargā trauksmes cēlējus, ja viņi konkrētos gadījumos tieši un publiski atklāj pārkāpumus; |
| --- | --- |

F.

tā kā Direktīva (ES) 2019/1937 (4) aizsargā trauksmes cēlējus, ja viņi konkrētos gadījumos tieši un publiski atklāj pārkāpumus;

| G. | tā kā Pārredzamības reģistrs ir būtisks ES iestāžu ētikas satvara un pārredzamības elements; |
| --- | --- |

G.

tā kā Pārredzamības reģistrs ir būtisks ES iestāžu ētikas satvara un pārredzamības elements;

| H. | tā kā nevalstiskā organizācija “Fight Impunity” līdz šim nav reģistrēta Pārredzamības reģistrā, |
| --- | --- |

H.

tā kā nevalstiskā organizācija “Fight Impunity” līdz šim nav reģistrēta Pārredzamības reģistrā,

| 1. | pauž sašutumu par Eiropas Parlamenta deputātu, bijušo deputātu un darbinieku iespējamo korupciju, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un līdzdalību noziedzīgā organizācijā un pauž nopietnas bažas par šādu rīcību apmaiņā pret ietekmi uz Parlamenta lēmumiem; atbalsta Parlamenta pilnīgu sadarbību ar notiekošo kriminālizmeklēšanu; ar bažām norāda, ka, nespējot atklāt notiekošo korupciju, ES iestāžu iekšējās uzraudzības un brīdināšanas mehānismi ir cietuši dramatisku neveiksmi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž visstingrāko nosodījumu par Kataras iespējamiem mēģinājumiem ietekmēt Eiropas Parlamenta deputātus, bijušos deputātus un darbiniekus, izmantojot korupciju, kas ir nopietna ārvalstu iejaukšanās ES demokrātiskajos procesos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka pašreizējās izmeklēšanas smaguma un apmēra dēļ Parlamentam un ES iestādēm ir jāreaģē ar nepārprotamu vienotību un nelokāmu apņēmību; |
| --- | --- |

3.

| 4. | asi nosoda to, ka Parlamenta komiteju sanāksmēs un plenārsēdē pieņemtos lēmumus, kas attiecas uz Kataru, varētu būt ietekmējusi korupcija un neatļauta ietekme, un tas attiecas arī uz 2022. gada 24. novembra rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli saistībā ar FIFA Pasaules kausu Katarā; pauž nožēlu par to, ka tas ir novedis pie tā, ka nav bijusi motivācija ievērot tūkstošiem migrējošo darba ņēmēju cilvēktiesības, kuri tā rezultātā gājuši bojā būvlaukumos, bet simtiem tūkstošiem citu darba ņēmēju Katarā ir bijušas apdraudētas viņu cilvēktiesības; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina izveidot īpašu komiteju, kuras uzdevums būtu apzināt iespējamos trūkumus Eiropas Parlamenta noteikumos par pārredzamību, integritāti un korupcijas novēršanu un iesniegt reformu priekšlikumus, pamatojoties uz Konstitucionālo jautājumu komitejas darbu un citu parlamentu paraugpraksi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | apņemas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 226. pantu izveidot izmeklēšanas komiteju, ņemot vērā kriminālizmeklēšanas un iespējamo tiesvedību rezultātus, lai izmeklētu korupcijas gadījumus un trešo valstu nepienācīgas darbības, cenšoties par naudu gūt ietekmi Eiropas Parlamentā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž bažas par iespējamiem interešu konfliktiem, ko rada deputātu blakusdarbi, īpaši tad, ja viņi darbojas vadošos amatos, padomēs, konsultatīvajās padomēs vai kā konsultanti bankās, daudznacionālos uzņēmumos vai biržā kotētos uzņēmumos; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē to, ka deputātei Evai Kaili ir atņemtas priekšsēdētājas vietnieces amata pilnvaras, kā noteikts Reglamenta 21. pantā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | prasa iecelt īpašu priekšsēdētāja vietnieku, kas būtu atbildīgs par integritāti un cīņu pret korupciju un ārvalstu iejaukšanos Parlamentā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mudina Komisiju pēc iespējas drīzāk iesniegt priekšlikumu ētikas struktūras izveidei saskaņā ar Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūciju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ierosina ieviest nogaidīšanas periodu bijušajiem EP deputātiem, lai izvairītos no tā dēvētā virpuļdurvju efekta negatīvās ietekmes; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prasa rūpīgi izvērtēt un uzlabot EP deputātu likumdošanas darbību saprotamību, jo īpaši publiskojot viņu ierosināto tekstu un grozījumu ietekmi uz tiesību aktiem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | apņemas nodrošināt EP deputātu papildienākumu pilnīgu pārredzamību, norādot precīzas summas un aizliedzot EP deputātu un politisko grupu darbinieku ārēju finansēšanu; apņemas ES līmenī aizliegt trešo valstu ziedojumus deputātiem un politiskajām partijām, lai novērstu nepilnības dalībvalstīs; prasa Komisijai steidzami iesniegt priekšlikumu par šo jautājumu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | steidzami prasa apturēt Kataras interešu pārstāvju caurlaides saskaņā ar Reglamenta 123. pantu līdz brīdim, kad tiesas izmeklēšana sniegs attiecīgu informāciju un skaidrojumus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka ES Pārredzamības reģistrs būtu jāstiprina, palielinot budžetu un darbinieku skaitu, lai tas varētu rūpīgāk pārbaudīt pieteikuma iesniedzēju un reģistrēto personu sniegto informāciju; turklāt uzskata, ka tā darbības joma būtu jāpaplašina, iekļaujot tajā trešo valstu pārstāvjus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka sadraudzības grupu pienācīga regulēšana un uzraudzība ir priekšnoteikums to turpmākai pastāvēšanai Parlamentā; uzdod kvestoriem īstenot spēkā esošos noteikumus un izstrādāt un uzturēt pieejamu un atjauninātu sadraudzības grupu un deklarāciju reģistru; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pieprasa, lai Pārredzamības reģistrs kļūtu obligāts; |
| --- | --- |

17.

| 18. | prasa Pārredzamības reģistru attiecināt arī uz bijušajiem deputātiem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina ES iestādes steidzami pieņemt pasākumus, lai ieviestu praksi, kas paredz minimālos pauzes periodus augstākā līmeņa ES ierēdņiem un bijušajiem deputātiem pirms jauna darba piedāvājuma pieņemšanas, lai izvairītos no virpuļdurvju efekta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | iesaka pārskatīt Civildienesta noteikumus, jo īpaši to 22. panta c) punktu, lai tos saskaņotu ar Trauksmes cēlēju direktīvas standartiem; aicina Prezidiju tikmēr nekavējoties pārskatīt Parlamenta iekšējos noteikumus par Civildienesta noteikumu 22. panta c) punkta īstenošanu, lai tos saskaņotu ar trauksmes cēlēju direktīvā paredzētajiem aizsardzības pasākumiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver Eiropas Prokuratūras (EPPO), ES Aģentūras tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust), Eiropola un Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) lomu cīņā pret korupciju; aicina vēl vairāk stiprināt EPPO un OLAF spējas un sadarbību; prasa izstrādāt kopīgus pretkorupcijas noteikumus, kas piemērojami deputātiem un ES struktūru darbiniekiem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzskata, ka deputātu aktīvu deklarēšana katra pilnvaru termiņa sākumā un beigās, kās tas ir daudzās dalībvalstīs, būtu papildu aizsardzība pret korupciju; uzskata, ka aktīvu deklarācijas varētu būt pieejamas tikai attiecīgajām iestādēm, lai, saskaroties ar gadījumiem, kad izvirzītas nopietnas apsūdzības, tās varētu pārbaudīt, vai deklarētie aktīvi atbilst deklarētajiem ienākumiem, kas ievērojami apgrūtinātu nelikumīgi iegūtu līdzekļu izmantošanu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aptur darbu pie likumdošanas dokumentiem, kas attiecas uz Kataru, jo īpaši attiecībā uz vīzu režīma liberalizāciju, ES nolīgumu ar Kataru aviācijas jomā un plānotajiem apmeklējumiem, līdz brīdim, kad apgalvojumi tiks apstiprināti vai noraidīti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/ Savienības augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos un Kataras valdībai un konsultatīvajai asamblejai. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  OV C 506, 15.12.2021., 127. lpp.

(2)  OV C 117, 11.3.2022., 159. lpp.

(3)  OV C 347, 9.9.2022., 61. lpp.

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1937 (2019. gada 23. oktobris) par to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem (OV L 305, 26.11.2019., 17. lpp.).

---

| 17.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/112 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/112

---

P9_TA(2022)0449

Holodomora 90. gadadiena: mākslīgi izraisītā bada rezultātā notikušās iedzīvotāju masveida nonāvēšanas atzīšana par genocīdu

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. decembra rezolūcija par holodomora 90. gadadienu: masveida nomērdēšanas badā atzīšana par genocīdu (2022/3001(RSP))

(2023/C 177/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ukrainu un Krieviju, it īpaši 2008. gada 23. oktobra rezolūciju par Ukrainā 1932.–1933. gadā mākslīgi izraisītā bada — golodomora — pieminēšanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ukrainu un Krieviju, it īpaši 2008. gada 23. oktobra rezolūciju par Ukrainā 1932.–1933. gadā mākslīgi izraisītā bada — golodomora — pieminēšanu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to, Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un citus ANO cilvēktiesību līgumus un instrumentus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to, Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un citus ANO cilvēktiesību līgumus un instrumentus,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas plenārsēdēs pieņemtos kopīgos paziņojumus par holodomora gadadienām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas plenārsēdēs pieņemtos kopīgos paziņojumus par holodomora gadadienām,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus,

| — | ņemot vērā Ukrainas Augstākās radas 2003. gada rezolūciju, ar ko tīšu bada izraisīšanu pasludina par genocīda aktu, Ukrainas 2006. gada 28. novembra Likumu par holodomoru Ukrainā 1932. un 1933. gadā un Ukrainas Augstākās radas 2022. gada 16. novembra aicinājumu parlamentiem visā pasaulē atzīt 1932. un 1933. gada holodomoru par Ukrainas tautas genocīdu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ukrainas Augstākās radas 2003. gada rezolūciju, ar ko tīšu bada izraisīšanu pasludina par genocīda aktu, Ukrainas 2006. gada 28. novembra Likumu par holodomoru Ukrainā 1932. un 1933. gadā un Ukrainas Augstākās radas 2022. gada 16. novembra aicinājumu parlamentiem visā pasaulē atzīt 1932. un 1933. gada holodomoru par Ukrainas tautas genocīdu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā ANO Konvencija par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to paredz kriminālatbildību par vairākām darbībām, kas pastrādātas ar nodomu pilnīgi vai daļēji iznīcināt kādu nacionālo, etnisko, rasu vai reliģisko grupu, proti, grupas locekļu nogalināšanu, nopietnu miesas bojājumu vai garīga kaitējuma nodarīšanu viņiem, grupas tīšu pakļaušanu tādiem dzīves apstākļiem, kas pilnībā vai daļēji izraisa tās fizisku iznīcināšanu, tādu pasākumu noteikšanu, kuri paredzēti, lai nepieļautu dzimšanu konkrētās grupas ietvaros, un pie grupas piederošo bērnu piespiedu nodošanu citai grupai; |
| --- | --- |

A.

tā kā ANO Konvencija par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to paredz kriminālatbildību par vairākām darbībām, kas pastrādātas ar nodomu pilnīgi vai daļēji iznīcināt kādu nacionālo, etnisko, rasu vai reliģisko grupu, proti, grupas locekļu nogalināšanu, nopietnu miesas bojājumu vai garīga kaitējuma nodarīšanu viņiem, grupas tīšu pakļaušanu tādiem dzīves apstākļiem, kas pilnībā vai daļēji izraisa tās fizisku iznīcināšanu, tādu pasākumu noteikšanu, kuri paredzēti, lai nepieļautu dzimšanu konkrētās grupas ietvaros, un pie grupas piederošo bērnu piespiedu nodošanu citai grupai;

| B. | tā kā 1932. un 1933. gada holodomoru, kurā gāja bojā miljoniem ukraiņu, padomju režīms ciniski izplānoja un cietsirdīgi īstenoja, lai piespiedu kārtā īstenotu Padomju Savienības lauksaimniecības kolektivizācijas politiku un apspiestu Ukrainas iedzīvotājus un viņu nacionālo identitāti; tā kā padomju režīms līdzīgas nežēlīgas metodes izmantoja arī citās Padomju Savienības daļās, it īpaši Kazahstānā, Baltkrievijā, Ziemeļkaukāzā un citur; tā kā ukraiņu identitāte arī tika apspiesta, vēršoties ar teroru pret Ukrainas kultūras identitātes nesējiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā 1932. un 1933. gada holodomoru, kurā gāja bojā miljoniem ukraiņu, padomju režīms ciniski izplānoja un cietsirdīgi īstenoja, lai piespiedu kārtā īstenotu Padomju Savienības lauksaimniecības kolektivizācijas politiku un apspiestu Ukrainas iedzīvotājus un viņu nacionālo identitāti; tā kā padomju režīms līdzīgas nežēlīgas metodes izmantoja arī citās Padomju Savienības daļās, it īpaši Kazahstānā, Baltkrievijā, Ziemeļkaukāzā un citur; tā kā ukraiņu identitāte arī tika apspiesta, vēršoties ar teroru pret Ukrainas kultūras identitātes nesējiem;

| C. | tā kā pierādījumi liecina, ka padomju režīms tīši konfiscēja graudu ražu un slēdza robežas, lai neļautu Ukrainas iedzīvotājiem bēgt no bada; tā kā 1932. un 1933. gadā Padomju Savienība eksportēja graudus no Ukrainas teritorijas, lai gan tās iedzīvotāji cieta badu; tā kā līdztekus galvenokārt laukos dzīvojošu ukraiņu nonāvēšanai bieži vien tika īstenots t. s. aģitprops (politiskā propaganda), kas bada izraisīšanā vainoja zemniekus; |
| --- | --- |

C.

tā kā pierādījumi liecina, ka padomju režīms tīši konfiscēja graudu ražu un slēdza robežas, lai neļautu Ukrainas iedzīvotājiem bēgt no bada; tā kā 1932. un 1933. gadā Padomju Savienība eksportēja graudus no Ukrainas teritorijas, lai gan tās iedzīvotāji cieta badu; tā kā līdztekus galvenokārt laukos dzīvojošu ukraiņu nonāvēšanai bieži vien tika īstenots t. s. aģitprops (politiskā propaganda), kas bada izraisīšanā vainoja zemniekus;

| D. | tā kā pašreizējais Krievijas agresijas karš pret Ukrainu un Krievijas īstenotā Ukrainas enerģētikas un lauksaimniecības infrastruktūras iznīcināšana, Ukrainas graudu eksporta bloķēšana un vairāku miljonu tonnu graudu nozagšana ir atdzīvinājuši bailes no plaša mēroga mākslīgi izraisīta bada, it īpaši zemeslodes dienvidu daļā, kas ir atkarīga no Ukrainas graudiem par pieņemamu cenu; |
| --- | --- |

D.

tā kā pašreizējais Krievijas agresijas karš pret Ukrainu un Krievijas īstenotā Ukrainas enerģētikas un lauksaimniecības infrastruktūras iznīcināšana, Ukrainas graudu eksporta bloķēšana un vairāku miljonu tonnu graudu nozagšana ir atdzīvinājuši bailes no plaša mēroga mākslīgi izraisīta bada, it īpaši zemeslodes dienvidu daļā, kas ir atkarīga no Ukrainas graudiem par pieņemamu cenu;

| E. | tā kā starptautiskā sabiedrība nav veikusi padomju noziegumu skaidru juridisku un morālu izvērtēšanu; tā kā totalitārā padomju režīma reabilitēšana un slavināšana un Staļina kulta atdzimšana Krievijā ir kulminējusi ar to, ka mūsdienu Krievija ir kļuvusi par valsti, kas atbalsta terorismu un izmanto terorisma līdzekļus, un mūsdienās atkārtojas briesmīgi noziegumi pret Ukrainas tautu, piemēram, pašreiz īstenotais “kholodomors”, t. i., Krievijas mēģinājums līdz nāvei nosaldēt Ukrainas iedzīvotājus, ziemas laikā mērķtiecīgi iznīcinot Ukrainas civilo energoinfrastruktūru; |
| --- | --- |

E.

tā kā starptautiskā sabiedrība nav veikusi padomju noziegumu skaidru juridisku un morālu izvērtēšanu; tā kā totalitārā padomju režīma reabilitēšana un slavināšana un Staļina kulta atdzimšana Krievijā ir kulminējusi ar to, ka mūsdienu Krievija ir kļuvusi par valsti, kas atbalsta terorismu un izmanto terorisma līdzekļus, un mūsdienās atkārtojas briesmīgi noziegumi pret Ukrainas tautu, piemēram, pašreiz īstenotais “kholodomors”, t. i., Krievijas mēģinājums līdz nāvei nosaldēt Ukrainas iedzīvotājus, ziemas laikā mērķtiecīgi iznīcinot Ukrainas civilo energoinfrastruktūru;

| F. | tā kā līdz 2022. gada decembrim vairāk nekā 20 valstu parlamenti un citas reprezentatīvas valsts līmeņa iestādes bija atzinušas holodomoru par genocīdu vai noziegumu pret Ukrainas tautu un cilvēci; |
| --- | --- |

F.

tā kā līdz 2022. gada decembrim vairāk nekā 20 valstu parlamenti un citas reprezentatīvas valsts līmeņa iestādes bija atzinušas holodomoru par genocīdu vai noziegumu pret Ukrainas tautu un cilvēci;

| G. | tā kā 2022. un 2023. gadā aprit 90 gadi kopš holodomora, |
| --- | --- |

G.

tā kā 2022. un 2023. gadā aprit 90 gadi kopš holodomora,

| 1. | atzīst, ka holodomors — ar padomju režīma apzinātu politiku mākslīgi izraisītais bads Ukrainā 1932. un 1933. gadā — ir genocīds pret Ukrainas tautu, jo tika veikts ar nolūku iznīcināt cilvēku grupu, apzināti radot dzīves apstākļus, kuros šī cilvēku grupa tiktu fiziski iznīcināta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | piemin visus holodomora upurus un pauž solidaritāti ar Ukrainas tautu, kas cietusi šajā traģēdijā, un it īpaši ar pēdējiem holodomorā izdzīvojušajiem un viņu ģimenēm; apliecina cieņu tiem, kas miruši šo totalitārā padomju režīma pastrādāto noziegumu dēļ; |
| --- | --- |

2.

| 3. | stingri nosoda šos totalitārā padomju režīma īstenotos genocīda aktus, kuru rezultātā gāja bojā miljoniem ukraiņu un tika nodarīts būtisks kaitējums Ukrainas sabiedrības pamatiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina visas valstis, it īpaši Krievijas Federāciju un citas valstis, kas izveidojās pēc Padomju Savienības sabrukuma, atvērt savus arhīvus par mākslīgi izraisīto badu Ukrainā 1932. un 1933. gadā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina visas valstis un starptautiskās organizācijas, kas vēl nav atzinušas holodomoru par genocīdu, to izdarīt; aicina Krievijas Federāciju kā Padomju Savienības galveno pēcteci oficiāli atzīt holodomoru un atvainoties par šiem noziegumiem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina ES dalībvalstis un trešās valstis veicināt informētību par šiem notikumiem un citiem padomju režīma pastrādātajiem noziegumiem, iekļaujot vēsturiskās zināšanas par tiem izglītības un pētniecības programmās, lai novērstu līdzīgas traģēdijas nākotnē; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž nožēlu par to, ka holodomora 90. gadskārta aprit laikā, kad Krievija turpina agresijas karu pret Ukrainu, pārkāpj šīs valsts suverenitāti un teritoriālo integritāti un mēģina likvidēt Ukrainu kā nacionālu valsti un iznīcināt tās tautas identitāti un kultūru; turklāt nosoda to, ka Krievijas agresijas karš pret Ukrainu ir radījis pasaules mēroga pārtikas krīzi, jo Krievija iznīcina un izlaupa Ukrainas graudu noliktavas un turpina apgrūtināt Ukrainas graudu eksportu uz vistrūcīgākajām valstīm; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nosoda pašreizējā Krievijas režīma manipulēšanu ar vēsturisko atmiņu režīma izdzīvošanas nolūkā; šajā sakarībā atkārtoti pauž nosodījumu par to, ka Krievijas varas iestādes piespieda slēgt cilvēktiesību un pilsonisko tiesību organizācijas — biedrību “Starptautiskais Memoriāls” un Cilvēktiesību centru “Memoriāls”, un norāda, ka šī rīcība uzskatāmi liecina par pašreizējā Krievijas režīma revizionistisko ideoloģiju; aicina ES un tās dalībvalstis, publiskās un privātās iestādes un visu pilsonisko sabiedrību aktīvi atmaskot un atspēkot visus mēģinājumus izkropļot vēsturiskos faktus vai manipulēt ar sabiedrisko domu Eiropā, izmantojot nepatiesus vēsturiskos vēstījumus, kas tiek sagatavoti un izplatīti, lai atbalstītu noziedzīgu režīmu ideoloģiju un izdzīvošanu; aicina visas ES iestādes un dalībvalstis atbalstīt akadēmiskās aprindas un pilsonisko sabiedrību Padomju Savienībā pastrādāto politisko represiju un totalitāro noziegumu dokumentēšanā, izpētē un izglītošanā par tiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž visstingrāko nosodījumu visu veidu totalitārismam; pauž nožēlu par to, ka padomju totalitārā režīma pastrādātie noziegumi vēl nav izvērtēti no juridiskā aspekta, tajos vainīgās personas nav sauktas pie atbildības un starptautiskā sabiedrība šos noziegumus nekad nav skaidri nosodījusi; prasa veikt visaptverošu, vēsturisku un juridisku padomju režīma izvērtējumu un rīkot pārredzamas publiskas debates par tā pastrādātajiem noziegumiem, jo tas ir ārkārtīgi svarīgi, lai veidotu kopīgu Eiropas vēsturi un atceri un tādējādi arī stiprinātu mūsu sabiedrības noturību pret aktuālajiem draudiem demokrātijai; atkārtoti norāda, ka veikt padomju režīma izvērtējumu un rīkot pārredzamas publiskas debates par tā pastrādātajiem noziegumiem ir vissvarīgāk pašai Krievijai, lai palielinātu sabiedrības izpratni, veidotu noturību pret dezinformāciju un izkropļotiem vēsturiskiem vēstījumiem un nepieļautu līdzīgu noziegumu atkārtošanos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzdod Eiropas Parlamenta atbildīgajiem dienestiem nekavējoties pārtulkot šo rezolūciju krievu un ukraiņu valodā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Ukrainas Augstākajai radai, prezidentam un valdībai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Krievijas Federācijas prezidentam, valdībai un parlamentam, ANO ģenerālsekretāram, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas ģenerālsekretārei un Eiropas Padomes ģenerālsekretārei. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  OV C 15 E, 21.1.2010., 78. lpp.

---

| 17.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/115 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/115

---

P9_TA(2022)0450

Daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam uzlabošana

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. decembra rezolūcija par daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam uzlabošanu: noturīgs un jaunu problēmu risināšanai piemērots ES budžets (2022/2046(INI))

(2023/C 177/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 311., 312. un 323. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 311., 312. un 323. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (1) (“DFS regula”), un kopīgās deklarācijas, par kurām šajā saistībā vienojās Parlaments, Padome un Komisija (2), kā arī saistītās vienpusējās deklarācijas (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (1) (“DFS regula”), un kopīgās deklarācijas, par kurām šajā saistībā vienojās Parlaments, Padome un Komisija (2), kā arī saistītās vienpusējās deklarācijas (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 14. decembra Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu un ar ko atceļ Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 14. decembra Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu un ar ko atceļ Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (4),

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (5) (“Iestāžu nolīgums”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (5) (“Iestāžu nolīgums”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 16. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2092 par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 16. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2092 par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (7) (“Finanšu regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (7) (“Finanšu regula”),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2023. finanšu gada vispārējo budžetu, ko pieņēma 2022. gada 23. novembrī (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2023. finanšu gada vispārējo budžetu, ko pieņēma 2022. gada 23. novembrī (8),

| — | ņemot vērā 2022. gada 16. maija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības gada budžetam (COM(2022)0223), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 16. maija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības gada budžetam (COM(2022)0223),

| — | ņemot vērā 2022. gada 22. aprīļa priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (COM(2022)0184), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 22. aprīļa priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (COM(2022)0184),

| — | ņemot vērā 2017. gada 13. decembra Iestāžu kopīgo proklamāciju par Eiropas sociālo tiesību pīlāru (9) un Komisijas 2021. gada 4. marta paziņojumu par Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 13. decembra Iestāžu kopīgo proklamāciju par Eiropas sociālo tiesību pīlāru (9) un Komisijas 2021. gada 4. marta paziņojumu par Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānu,

| — | ņemot vērā 2022. gada 19. oktobra rezolūciju par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2023. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 19. oktobra rezolūciju par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2023. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (10),

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas un Budžeta kontroles komitejas 2022. gada 8. septembrī pieņemto ziņojumu, kas tika apstiprināts Parlamenta 2022. gada 12.–15. septembra sesijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas un Budžeta kontroles komitejas 2022. gada 8. septembrī pieņemto ziņojumu, kas tika apstiprināts Parlamenta 2022. gada 12.–15. septembra sesijā,

| — | ņemot vērā 2022. gada 13. septembra rezolūciju par 2021. gada priekšlikumu par daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšanu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 13. septembra rezolūciju par 2021. gada priekšlikumu par daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšanu (11),

| — | ņemot vērā 2022. gada 23. jūnija rezolūciju par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2022. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2022 projektu: to cilvēku uzņemšanas izmaksu finansēšana, kuri bēg no Ukrainas (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 23. jūnija rezolūciju par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2022. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2022 projektu: to cilvēku uzņemšanas izmaksu finansēšana, kuri bēg no Ukrainas (12),

| — | ņemot vērā 2022. gada 19. maija rezolūciju par sociālajām un ekonomiskajām sekām, ko Eiropas Savienībai rada Krievijas karš Ukrainā — ES rīcībspējas pastiprināšana (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 19. maija rezolūciju par sociālajām un ekonomiskajām sekām, ko Eiropas Savienībai rada Krievijas karš Ukrainā — ES rīcībspējas pastiprināšana (13),

| — | ņemot vērā 2021. gada 24. novembra rezolūciju par Finanšu regulas pārskatīšanu saistībā ar daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam stāšanos spēkā (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 24. novembra rezolūciju par Finanšu regulas pārskatīšanu saistībā ar daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam stāšanos spēkā (14),

| — | ņemot vērā 2021. gada 21. oktobra rezolūciju par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2022. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 21. oktobra rezolūciju par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2022. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (15),

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. decembra nostāju attiecībā uz projektu Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. decembra nostāju attiecībā uz projektu Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (16),

| — | ņemot vērā 2020. gada 23. jūlija rezolūciju par Eiropadomes 2020. gada 17.–21. jūlija ārkārtas sanāksmes secinājumiem (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 23. jūlija rezolūciju par Eiropadomes 2020. gada 17.–21. jūlija ārkārtas sanāksmes secinājumiem (17),

| — | ņemot vērā 2019. gada 10. oktobra rezolūciju par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam un pašu resursiem: laiks attaisnot pilsoņu cerības (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 10. oktobra rezolūciju par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam un pašu resursiem: laiks attaisnot pilsoņu cerības (18),

| — | ņemot vērā 2018. gada 14. novembra rezolūciju par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam: Parlamenta nostāja ar nolūku panākt vienošanos (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 14. novembra rezolūciju par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam: Parlamenta nostāja ar nolūku panākt vienošanos (19),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2022. gada 24. jūnija secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2022. gada 24. jūnija secinājumus,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2022. gada 31. maija secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2022. gada 31. maija secinājumus,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2022. gada 25. marta secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2022. gada 25. marta secinājumus,

| — | ņemot vērā 2022. gada 11. marta Versaļas deklarāciju, ko valstu un valdību vadītāji pieņēma pēc neformālās sanāksmes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 11. marta Versaļas deklarāciju, ko valstu un valdību vadītāji pieņēma pēc neformālās sanāksmes,

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 18. oktobra paziņojumu “Komisijas darba programma 2023. gadam” (COM(2022)0548), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 18. oktobra paziņojumu “Komisijas darba programma 2023. gadam” (COM(2022)0548),

| — | ņemot vērā Pasaules Bankas, Ukrainas valdības un Komisijas 2022. gada augusta ziņojumu “Ukraine Rapid Damage and Needs Assessment” (“Ukraina: ātrais postījumu un vajadzību novērtējums”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Bankas, Ukrainas valdības un Komisijas 2022. gada augusta ziņojumu “Ukraine Rapid Damage and Needs Assessment” (“Ukraina: ātrais postījumu un vajadzību novērtējums”),

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 18. maija paziņojumu par palīdzību Ukrainai un Ukrainas atjaunošanu (COM(2022)0233), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 18. maija paziņojumu par palīdzību Ukrainai un Ukrainas atjaunošanu (COM(2022)0233),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640),

| — | ņemot vērā 2022. gada 9. maijā iesniegtos Konferences par Eiropas nākotni priekšlikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 9. maijā iesniegtos Konferences par Eiropas nākotni priekšlikumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu 09/2022 “Klimata izdevumi 2014.–2020. gada ES budžetā: nav tik lieli, kā ziņots”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu 09/2022 “Klimata izdevumi 2014.–2020. gada ES budžetā: nav tik lieli, kā ziņots”,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu 22/2021 “Ilgtspējīgs finansējums: vajadzīga saskaņotāka ES rīcība, lai finansējumu novirzītu ilgtspējīgiem ieguldījumiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu 22/2021 “Ilgtspējīgs finansējums: vajadzīga saskaņotāka ES rīcība, lai finansējumu novirzītu ilgtspējīgiem ieguldījumiem”,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu 10/2021 “Dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana ES budžetā: laiks vārdus pārvērst darbos”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu 10/2021 “Dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana ES budžetā: laiks vārdus pārvērst darbos”,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas nostāju grozījumu veidā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas nostāju grozījumu veidā,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas vēstules, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas vēstules,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0281/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0281/2022),

| A. | tā kā saskaņā ar LESD 311. pantu Savienībai ir jānodrošina līdzekļi, kas vajadzīgi, lai tā sasniegtu savus mērķus un īstenotu savu politiku; tā kā daudzgadu finanšu shēmā (DFS) ir noteiktas Savienības budžeta prioritātes septiņiem gadiem un paredzēti finanšu resursi tās politikas virzieniem, programmām un vajadzībām; tā kā DFS ierobežo pašu resursu maksimālais apjoms; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar LESD 311. pantu Savienībai ir jānodrošina līdzekļi, kas vajadzīgi, lai tā sasniegtu savus mērķus un īstenotu savu politiku; tā kā daudzgadu finanšu shēmā (DFS) ir noteiktas Savienības budžeta prioritātes septiņiem gadiem un paredzēti finanšu resursi tās politikas virzieniem, programmām un vajadzībām; tā kā DFS ierobežo pašu resursu maksimālais apjoms;

| B. | tā kā kopš pašreizējās DFS pieņemšanas 2020. gada decembrī politiskā, ekonomiskā un sociālā situācija ir izmainījusies līdz nepazīšanai, sākot ar Covid-19 pandēmijas, kura vēl nav beigusies, nepieredzēto mērogu un dramatiskajām sekām; |
| --- | --- |

B.

tā kā kopš pašreizējās DFS pieņemšanas 2020. gada decembrī politiskā, ekonomiskā un sociālā situācija ir izmainījusies līdz nepazīšanai, sākot ar Covid-19 pandēmijas, kura vēl nav beigusies, nepieredzēto mērogu un dramatiskajām sekām;

| C. | tā kā neprovocētais un nepamatotais Krievijas iebrukums Ukrainā ir novedis pie lielas humanitārās krīzes un ir izraisījis milzīgus un neprognozējami ilgus ekonomiskus un sociālus satricinājumus visā pasaulē; tā kā valstu vai valdību vadītāji karu ir raksturojuši kā “tektoniskas pārmaiņas Eiropas vēsturē” un Komisija ir norādījusi, ka neparedzētās vajadzības, ko Eiropā radījis karš, ievērojami pārsniedz pašreizējā daudzgadu finanšu shēmā pieejamos līdzekļus un tādēļ ir vajadzīgi jauni finansējuma avoti; |
| --- | --- |

C.

tā kā neprovocētais un nepamatotais Krievijas iebrukums Ukrainā ir novedis pie lielas humanitārās krīzes un ir izraisījis milzīgus un neprognozējami ilgus ekonomiskus un sociālus satricinājumus visā pasaulē; tā kā valstu vai valdību vadītāji karu ir raksturojuši kā “tektoniskas pārmaiņas Eiropas vēsturē” un Komisija ir norādījusi, ka neparedzētās vajadzības, ko Eiropā radījis karš, ievērojami pārsniedz pašreizējā daudzgadu finanšu shēmā pieejamos līdzekļus un tādēļ ir vajadzīgi jauni finansējuma avoti;

| D. | tā kā Savienība un tās iedzīvotāji jau no paša kara sākuma ir atbalstījuši Ukrainu, apliecinot solidaritāti ar ukraiņiem viņu cīņā par demokrātijas aizsardzību pret autoritārismu, piedāvājot patvērumu vairāk nekā 8 miljoniem ukraiņu un piešķirot pagaidu aizsardzību 4 miljoniem; tā kā ES, dalībvalstis un Eiropas finanšu iestādes ir sniegušas Ukrainai palīdzību vairāk nekā 19 miljardu EUR apmērā; tā kā papildus humānajai un militārajai palīdzībai Savienība ir atbalstījusi Ukrainu veselības, enerģētikas un lauksaimniecības jomā un veicinājusi tirdzniecību, jo īpaši izveidojot solidaritātes joslas, lai palīdzētu Ukrainai eksportēt lauksaimniecības preces; tā kā būs vajadzīga papildu palīdzība, lai valstī uzturētu pamatpakalpojumus un būtisko infrastruktūru; |
| --- | --- |

D.

tā kā Savienība un tās iedzīvotāji jau no paša kara sākuma ir atbalstījuši Ukrainu, apliecinot solidaritāti ar ukraiņiem viņu cīņā par demokrātijas aizsardzību pret autoritārismu, piedāvājot patvērumu vairāk nekā 8 miljoniem ukraiņu un piešķirot pagaidu aizsardzību 4 miljoniem; tā kā ES, dalībvalstis un Eiropas finanšu iestādes ir sniegušas Ukrainai palīdzību vairāk nekā 19 miljardu EUR apmērā; tā kā papildus humānajai un militārajai palīdzībai Savienība ir atbalstījusi Ukrainu veselības, enerģētikas un lauksaimniecības jomā un veicinājusi tirdzniecību, jo īpaši izveidojot solidaritātes joslas, lai palīdzētu Ukrainai eksportēt lauksaimniecības preces; tā kā būs vajadzīga papildu palīdzība, lai valstī uzturētu pamatpakalpojumus un būtisko infrastruktūru;

| E. | tā kā 21,9 % ES iedzīvotāju draud nabadzība un sociālā atstumtība; tā kā Krievijas iebrukums Ukrainā noteikti vēl vairāk saasinās enerģētisko nabadzību; tā kā augošās enerģijas cenas apvienojumā ar augošo inflāciju izraisa dzīves dārdzības krīzi, apdraudot uzņēmumu, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), izdzīvošanu un liekot vairāk cilvēku nonākt nabadzībā; |
| --- | --- |

E.

tā kā 21,9 % ES iedzīvotāju draud nabadzība un sociālā atstumtība; tā kā Krievijas iebrukums Ukrainā noteikti vēl vairāk saasinās enerģētisko nabadzību; tā kā augošās enerģijas cenas apvienojumā ar augošo inflāciju izraisa dzīves dārdzības krīzi, apdraudot uzņēmumu, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), izdzīvošanu un liekot vairāk cilvēku nonākt nabadzībā;

| F. | tā kā iedzīvotāji pamatoti sagaida, ka Savienība un tās budžets ātri un efektīvi reaģēs uz mainīgajām vajadzībām un sniegs viņiem nepieciešamo atbalstu, īpaši krīzes situācijās; |
| --- | --- |

F.

tā kā iedzīvotāji pamatoti sagaida, ka Savienība un tās budžets ātri un efektīvi reaģēs uz mainīgajām vajadzībām un sniegs viņiem nepieciešamo atbalstu, īpaši krīzes situācijās;

| G. | tā kā ES budžetam ir un arī turpmāk ir jāsaglabā centrāla loma Savienības politisko prioritāšu īstenošanā, kas cita starpā paredz veiksmīgi īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos visas sabiedrības labā, bruģēt ceļu klimatneitralitātes sasniegšanai līdz 2050. gadam, veicināt iekļaujošu un sociālu atveseļošanu, sekmēt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, stiprināt konkurētspēju, inovāciju, stratēģisko autonomiju un enerģētisko drošību un neatkarību, sniegt atbalstu neaizsargātām grupām un MVU, veicināt ilgtspējīgu attīstību, nevienu neatstājot novārtā un nodrošinot kohēziju un augšupēju konverģenci, nodrošināt spēcīgāku Eiropas veselības savienību pēc Covid-19 krīzes, aizsargāt un veicināt tiesiskumu, ES vērtības, pamattiesības un dzimumu līdztiesību Savienībā un ārpus tās, veicināt plašākas iespējas visiem un nodrošināt spēcīgāku Savienību tās iedzīvotāju labā — tādu, kura spēj izpildīt savus globālos pienākumus un risināt klimata un bioloģiskās daudzveidības krīzes un to sekas; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES budžetam ir un arī turpmāk ir jāsaglabā centrāla loma Savienības politisko prioritāšu īstenošanā, kas cita starpā paredz veiksmīgi īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos visas sabiedrības labā, bruģēt ceļu klimatneitralitātes sasniegšanai līdz 2050. gadam, veicināt iekļaujošu un sociālu atveseļošanu, sekmēt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, stiprināt konkurētspēju, inovāciju, stratēģisko autonomiju un enerģētisko drošību un neatkarību, sniegt atbalstu neaizsargātām grupām un MVU, veicināt ilgtspējīgu attīstību, nevienu neatstājot novārtā un nodrošinot kohēziju un augšupēju konverģenci, nodrošināt spēcīgāku Eiropas veselības savienību pēc Covid-19 krīzes, aizsargāt un veicināt tiesiskumu, ES vērtības, pamattiesības un dzimumu līdztiesību Savienībā un ārpus tās, veicināt plašākas iespējas visiem un nodrošināt spēcīgāku Savienību tās iedzīvotāju labā — tādu, kura spēj izpildīt savus globālos pienākumus un risināt klimata un bioloģiskās daudzveidības krīzes un to sekas;

| H. | tā kā Eiropas Komisija savā 2023. gada darba programmā izklāsta virkni jaunu politikas iniciatīvu, kurām var būt būtiska ietekme uz budžetu, jo īpaši tādas kā ierosinātā Eiropas Ūdeņraža banka, MVU paredzēto atvieglojumu pakete un Eiropas Suverenitātes fondu; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas Komisija savā 2023. gada darba programmā izklāsta virkni jaunu politikas iniciatīvu, kurām var būt būtiska ietekme uz budžetu, jo īpaši tādas kā ierosinātā Eiropas Ūdeņraža banka, MVU paredzēto atvieglojumu pakete un Eiropas Suverenitātes fondu;

| I. | tā kā vairāku krīžu, zemu DFS maksimālo apjomu un smagnējo DFS pieņemšanas vai pārskatīšanas procedūru kopējā ietekme ir radījusi ad hoc instrumentu “galaktiku” ārpus ES budžeta, kā arī izraisījusi ārējo piešķirto ieņēmumu, uz kuriem neattiecas budžeta procedūra, plašāku izmantošanu, jo īpaši NextGenerationEU (NGEU) gadījumā; tā kā tikai budžeta procedūrā ir pilnībā jāiesaista Parlaments, tādējādi nodrošinot, ka tas var veikt budžeta kontroli; tā kā abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm vajadzētu būt vienādām lomām, kā noteikts LESD; tā kā Parlamentam vienmēr būtu pilnvērtīgi jādarbojas šajā jaunajā budžeta vidē, lai pašreizējās DFS atlikušajā darbības posmā nodrošinātu demokrātisku pārskatatbildību un pārredzamību; |
| --- | --- |

I.

tā kā vairāku krīžu, zemu DFS maksimālo apjomu un smagnējo DFS pieņemšanas vai pārskatīšanas procedūru kopējā ietekme ir radījusi ad hoc instrumentu “galaktiku” ārpus ES budžeta, kā arī izraisījusi ārējo piešķirto ieņēmumu, uz kuriem neattiecas budžeta procedūra, plašāku izmantošanu, jo īpaši NextGenerationEU (NGEU) gadījumā; tā kā tikai budžeta procedūrā ir pilnībā jāiesaista Parlaments, tādējādi nodrošinot, ka tas var veikt budžeta kontroli; tā kā abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm vajadzētu būt vienādām lomām, kā noteikts LESD; tā kā Parlamentam vienmēr būtu pilnvērtīgi jādarbojas šajā jaunajā budžeta vidē, lai pašreizējās DFS atlikušajā darbības posmā nodrošinātu demokrātisku pārskatatbildību un pārredzamību;

| J. | tā kā Iestāžu nolīgumā ir noteikta īpaša kārtība sadarbībai un dialogam starp Parlamentu, Padomi un Komisiju budžeta jautājumos; tā kā būtu jāveic turpmāki pasākumi, lai uzlabotu pārredzamību, pārskatatbildību un informācijas pieejamību par visiem izdevumiem, ar kuriem tiek atbalstīta ES politikas veidošana; |
| --- | --- |

J.

tā kā Iestāžu nolīgumā ir noteikta īpaša kārtība sadarbībai un dialogam starp Parlamentu, Padomi un Komisiju budžeta jautājumos; tā kā būtu jāveic turpmāki pasākumi, lai uzlabotu pārredzamību, pārskatatbildību un informācijas pieejamību par visiem izdevumiem, ar kuriem tiek atbalstīta ES politikas veidošana;

| K. | tā kā Komisija saskaņā ar savu vienpusējo deklarāciju, kas ir daļa no 2020. gada decembra vienošanās par DFS 2021.–2027. gadam, 2023. gada darba programmā ir iekļāvusi apņemšanos 2023. gada otrajā ceturksnī veikt DFS novērtēšanu, kas var ietvert pārskatīšanu; |
| --- | --- |

K.

tā kā Komisija saskaņā ar savu vienpusējo deklarāciju, kas ir daļa no 2020. gada decembra vienošanās par DFS 2021.–2027. gadam, 2023. gada darba programmā ir iekļāvusi apņemšanos 2023. gada otrajā ceturksnī veikt DFS novērtēšanu, kas var ietvert pārskatīšanu;

| L. | tā kā Parlamenta nostāja attiecībā uz pašu resursiem tiks izklāstīta kādā no nākamajām rezolūcijām, |
| --- | --- |

L.

tā kā Parlamenta nostāja attiecībā uz pašu resursiem tiks izklāstīta kādā no nākamajām rezolūcijām,

Jaunas problēmas un satricinājumi, kas atklāj trūkumus pašreizējā DFS

| 1. | aicina Komisiju ierosināt pārskatīt pašreizējo DFS, galveno uzmanību pievēršot tam, lai novērstu sekas, ko radījis karš pret Ukrainu, un nodrošinātu Savienībai pienācīgu elastību reaģēšanai uz krīzēm; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka starp ES iestādēm valda vienprātība par to, ka pēc neprovocētā un nepamatotā iebrukuma Ukrainā ES būtu jāsniedz Ukrainai maksimāli liela humānā, sociālā, ekonomiskā un finansiālā palīdzība, vienlaikus risinot krīzes smagās ekonomiskās un sociālās sekas Savienībā un sniedzot nepieciešamo atbalstu visiem, ko tā skārusi; šajā sakarībā uzsver Savienības kopīgos mērķus — īstenot Eiropas zaļo kursu, digitālo pārkārtošanos un Eiropas sociālo tiesību pīlāru, paplašināt sadarbību un koordināciju aizsardzības jomā, uzlabot tās stratēģisko autonomiju un enerģētisko neatkarību un drošību, mazināt enerģētisko nabadzību, garantēt pārtikas nodrošinājumu pasaulē un risināt augstas inflācijas radītās problēmas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka spēcīgai Savienībai, kuras pamatā ir solidaritāte un sadarbība un kura spēj risināt pašreizējās problēmas un mazināt dzīves dārdzības krīzes ietekmi uz cilvēkiem un uzņēmumiem, ir vajadzīgi ES mēroga risinājumi, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus visām dalībvalstīm attiecībā uz to spēju atbalstīt cilvēkus un uzņēmumus, tādējādi saglabājot iekšējā tirgus integritāti un novēršot tā sadrumstalotību vai izkropļojumus; šajā sakarībā uzsver, cik svarīgi ir pārrobežu projekti, kuriem ir būtiska nozīme suverēnas, stratēģiskas un autonomas Savienības veidošanā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver — lai novērstu sekas, ko rada karš pret Ukrainu, vismaz īstermiņā ir vajadzīga plaša mēroga humānā palīdzība Ukrainā un finansiāls atbalsts dalībvalstīm, kas uzņem un palīdz iekārtot cilvēkus, kuri bēg no šī konflikta; atgādina, ka attiecīgajām programmām nav atvēlēts tik daudz resursu, cik vajadzīgs šajā bezprecedenta situācijā; turklāt uzskata, ka ilgtermiņā Savienībai būtu jāuzņemas vadošā loma Ukrainas atjaunošanā, pēc kara beigām izmantojot pieeju “atjaunot uzlabojot”, nodrošinot labu pārvaldību, tiesiskuma ievērošanu un pareizu finanšu pārvaldību; aicina Komisiju novērtēt, kādai vajadzētu būt ES budžeta lomai starptautiskajos atjaunošanas centienos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzinīgi vērtē lēmumu piešķirt Ukrainai un Moldovai kandidātvalsts statusu; uzsver, ka šis lēmums ietver ilgtermiņa finanšu un budžeta saistības un saskaņotu pieeju politikai ar mērķi atbalstīt atjaunošanu, atveseļošanu un katrai valstij nepieciešamās reformas, kā tas ir noticis citu kandidātvalstu gadījumā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž nožēlu par to, ka būtiskas jaunas politikas iniciatīvas, kas ierosinātas kopš pašreizējās DFS pieņemšanas, ir ietvērušas priekšlikumus vai nu novirzīt līdzekļus no apstiprinātajām ES programmām, politikas virzieniem un mērķiem, vai pārdalīt līdzekļus to iekšienē; uzskata, ka atkārtota līdzekļu pārdale nav dzīvotspējīga Savienības prioritāšu finansēšanas metode un faktiski nozīmē izmaiņas apstiprinātajā DFS; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda uz īpašo instrumentu plašo izmantošanu pirmajos divos DFS darbības gados; norāda, ka elastības instruments tika izmantots 6. izdevumu kategorijas (“Kaimiņattiecības un pasaule”) izdevumiem 2022. gadā un ir jāizmanto ievērojamiem izdevumiem šajā pašā izdevumu kategorijā, kā arī 2.b izdevumu kategorijā (“Noturība un vērtības”) un 5. izdevumu kategorijā (“Drošība un aizsardzība”) 2023. gadā; norāda, ka saskaņā ar 2022. gada jūlija priekšlikumu attiecībā uz aizsardzības nozari (20) 2024. gadā ar īpašo instrumentu starpniecību ir jāizmanto vēl vairāk apropriāciju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka rezerve solidaritātei un palīdzībai ārkārtas gadījumos (SEAR) 2021. gadā tika gandrīz pilnīgi izlietota un 2022. gadā ir pilnībā izsmelta pēc tam, kad no tās tika sniegta humānā palīdzība un atbalsts dalībvalstīm dabas un cilvēka izraisītu katastrofu pārvarēšanai; norāda, ka Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (ESSF) darbības jomas paplašināšana, iekļaujot tajā ārkārtas situācijas sabiedrības veselības jomā, kā arī dabas katastrofu mēroga un biežuma palielināšanās, humanitārā krīze Ukrainā un no tās izrietošais lielais bēgļu skaits Eiropas Savienībā ir ārkārtīgi noslogojuši SEAR; turklāt sagaida, ka 2021. gada vasarā notikušajiem lielajiem plūdiem un dabas ugunsgrēkiem sekojošo 2022. gada vasarā piedzīvoto nepieredzēta mēroga dabas ugunsgrēku dramatiskās sekas prasīs ievērojamu finansiālu atbalstu, tostarp no SEAR; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atgādina, ka DFS katru gadu tiek palielināta, pamatojoties uz 2 % deflatoru, ko piemēro 2018. gada cenām; uzsver, ka strauji augošās enerģijas cenas un ārkārtējas enerģijas tirgus svārstības, ko galvenokārt izraisījis Krievijas lēmums samazināt gāzes piegādes, ir veicinājušas strauji augošu inflāciju, nopietni ietekmējot iedzīvotājus un uzņēmumus; pauž dziļas bažas par to, ka šāds negaidīti augsts inflācijas līmenis rada nopietnu spriedzi DFS, vēl vairāk samazina tās pirktspēju un ierobežojot tās operatīvās un administratīvās spējas situācijā, kad tās vispārējais apmērs, ja to izsaka kā ES nacionālā kopienākuma (NKI) procentuālo daļu, jau ir zemāks nekā iepriekšējās DFS; uzsver, ka praksē tas nozīmē, ka ir iespējams finansēt mazāk Savienības projektu un darbību, tādējādi negatīvi ietekmējot saņēmējus un Savienības spēju īstenot kopīgos politiskos mērķus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | turklāt atgādina, ka, neraugoties uz Parlamenta prasību Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu (ESAI) īstenot ārpus maksimālajiem apjomiem, tā refinansēšanas izmaksas tiek atmaksātas DFS maksimālo apjomu ietvaros, tādējādi radot papildu spiedienu uz DFS un apdraudot jau apstiprinātu programmu finansējumu, īpaši situācijā, kad vērojams procentu likmju pieaugums un NGEU aizņēmumu izmaksu kāpums; šajā sakarībā norāda, ka pieņemtajā 2023. finanšu gada budžetā apropriācijas ESAI pozīcijā ir nediskrecionāri palielinātas par 280 miljoniem EUR salīdzinājumā ar Komisijas sagatavoto budžeta projektu, tādējādi atņemot līdzekļus vienotajam rezerves instrumentam un ierobežojot budžeta spēju reaģēt uz jaunām vajadzībām; |
| --- | --- |

10.

| 11. | konstatē, ka joprojām tiek prasīts, lai ES budžets kalpotu kā garantija papildu makrofinansiālajai palīdzībai, jo īpaši valstīm, kuras tieši skāris karš; atzinīgi vērtē vitāli svarīgo atbalstu, ko nodrošina Savienības makrofinansiālā palīdzība; uzsver, ka saistību neizpildes vai valsts garantiju atsaukšanas gadījumā visi makrofinansiālās palīdzības aizdevumi galu galā tiek garantēti no ES budžeta, līdz ar to uzņemoties ievērojamas un pēc būtības neprognozējamas iespējamās saistības; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tāpēc uzsver, ka pašreizējā DFS jau ir gandrīz izsmēlusi savas iespējas mazāk nekā divus gadus pēc pieņemšanas un šo situāciju vēl vairāk pasliktina neparedzamie 2022. gada notikumi; norāda, ka tā lieluma, struktūras vai noteikumu ziņā vienkārši nav sagatavota nedz tam, lai ātri un efektīvi reaģētu uz daudzām šāda mēroga krīzēm, nedz tam, lai pienācīgi finansētu jaunus kopīgus ES politikas mērķus un ātri īstenotu vajadzīgos ES mēroga risinājumus; pauž lielu satraukumu par to, ka pašreizējā DFS dod Savienībai niecīgas iespējas reaģēt uz iespējamām turpmākām krīzēm un vajadzībām un pildīt savus stratēģiskos uzdevumus starptautiskajā arēnā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | secina, ka nav šaubu par nepieciešamību steidzami pārskatīt DFS un ka ar līdz šim ierasto pieeju nebūt nepietiks, lai risinātu daudzās problēmas, līdz ar to tā varētu mazināt uzticēšanos Savienībai; |
| --- | --- |

13.

Finansējuma trūkuma novēršana — lielākas finansiālās spējas, nodrošinot lielāku pārredzamību un demokrātisko pārskatatbildību

| 14. | tāpēc aicina Komisiju ne tikai veikt pašreizējās DFS darbības padziļinātu novērtēšanu, bet arī pēc iespējas drīzāk un ne vēlāk kā 2023. gada pirmajā ceturksnī izstrādāt tiesību akta priekšlikumu visaptverošai un vērienīgai DFS regulas un tās pielikuma pārskatīšanai; uzsver, ka, pārskatot DFS, nedrīkst samazināt valstīm iepriekš piešķirto finansējumu vai ES programmu finansējumu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pauž stingru pārliecību, ka pārskatīšanā ir jāņem vērā pieaugošās vajadzības un to līdzekļu izsmelšana, kas Savienībai DFS ietvaros pieejami vajadzīgo risinājumu nodrošināšanai; turklāt uzstāj, ka, veicot pārskatīšanu, ir jānovērš visnopietnākie trūkumi DFS darbībā, jānodrošina jauns finansējums jaunām politiskajām prioritātēm un jānodrošina Savienībai nepieciešamie instrumenti, lai efektīvi risinātu turpmākās problēmas un krīzes; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver nepieciešamību pēc apjomīgākas DFS, lai nodrošinātu spēcīgāku un dinamiskāku ES budžetu, kas atbilst augstākajiem pārredzamības un demokrātiskās pārskatatbildības standartiem; tāpēc prasa palielināt DFS maksimālos apjomus, kā arī palielināt un pārveidot budžeta elastību; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pauž gatavību iesaistīties pilnvērtīgās sarunās ar Padomi un Komisiju par DFS pārskatīšanu, pamatojoties uz agrāko praksi un Iestāžu nolīgumu, saskaņā ar kuru iestādes ir apņēmušās visā ievērojami pārskatītas DFS pieņemšanas procesā censties noteikt īpašu kārtību attiecībā uz sadarbību un dialogu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzstāj, ka vienotības princips, saskaņā ar kuru visi Savienības ieņēmumu un izdevumu posteņi ir iekļauti budžetā, ir gan Līguma prasība, gan ES publisko finanšu pārskatatbildības, demokrātiskās leģitimitātes un pārredzamības pamatnosacījums; uzsver, ka ir vajadzīga ievērojami lielāka parlamentārā kontrole pār visiem ES izdevumiem, tostarp ārpusbudžeta instrumentiem, fondiem un kopējām aizņēmumu un aizdevumu darbībām; atkārtoti norāda, ka visiem jaunajiem instrumentiem vajadzētu būt budžeta lēmējinstitūcijas pārziņā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | šajā sakarībā uzsver, ka DFS pārskatīšanai būtu jānotiek līdztekus pašreizējai Finanšu regulas pārskatīšanai, tās gaitā nepastarpināti ieviešot vajadzīgās izmaiņas noteikumos, kuri reglamentē ES budžeta izveidi un izpildi; tāpēc uzskata, ka ir jāpaplašina ierosinātās Finanšu regulas mērķtiecīgās pārskatīšanas tvērums, lai pievērstos visiem būtiskajiem jautājumiem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver to horizontālo principu nozīmību, kuri ir DFS un visu saistīto ES politikas virzienu pamatā, jo īpaši saistībā ar Savienības klimata un bioloģiskās daudzveidības mērķu sasniegšanu un dzimumu līdztiesības veicināšanu; uzstāj — veicot pārskatīšanu, šie principi ir jāsaglabā kā nozīmīgs DFS elements un ir jāpilda Savienības apņemšanās nodrošināt taisnīgu, noturīgu, ilgtspējīgu un sociāli taisnīgu atveseļošanu visas sabiedrības labā, cita starpā īstenojot pārskatīto Savienības klimata, enerģētikas un vides mērķu satvaru 2030. gadam ar mērķi līdz 2050. gadam panākt ES klimatneitralitāti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atkārtoti apstiprina savu jau izsenis pausto nostāju, ka no ES budžeta finansētas jaunas politiskās iniciatīvas, mērķi vai uzdevumi ir jāfinansē ar jauniem papildu līdzekļiem, nevis pārdalot līdzekļus, tādējādi kaitējot labi izstrādātām, jau esošām Savienības programmām vai politikas virzieniem, ko apstiprinājis likumdevējs; |
| --- | --- |

21.

1. izdevumu kategorija. Vienotais tirgus, inovācija un digitālā joma

| 22. | prasa palielināt 1. izdevumu kategorijas maksimālo apjomu, pamatojoties uz to, ka rezerves nav pietiekamas, lai apmierinātu lielākās vajadzības, kā arī tāpēc, ka Parlaments iebilst pret apstiprināto programmu finansējuma izmantošanu jaunu iniciatīvu finansēšanai; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka daudzi nesen izvirzītie politikas mērķi, jo īpaši enerģētikas un stratēģiskās un rūpnieciskās autonomijas jomā, un jaunās politikas iniciatīvas kopš 2021. gada janvāra (Mikroshēmu akts, droša savienojamība, Veselības ārkārtas situāciju gatavības un reaģēšanas iestāde, jaunais Eiropas “Bauhaus”) nozīmē, ka būtu jāparedz papildu izdevumi 1. izdevumu kategorijā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”, programmas “Digitālā Eiropa”, Vienotā tirgus programmas un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) finansējuma svarīgo nozīmi inovācijas stimulēšanā, uzņēmumu atbalstīšanā un zaļās un digitālās pārkārtošanās virzīšanā; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ar nepacietību gaida Komisijas priekšlikumu par jauno Eiropas Suverenitātes fondu, kura mērķis ir nodrošināt Savienības stratēģisko autonomiju un mazināt atkarību no trešām valstīm svarīgākajās nozarēs; uzskata, ka ir būtiski, lai šis priekšlikums atbilstu reālajām vajadzībām, balstītos uz skaidru izmaksu un ieguldījumu nepietiekamības novērtējumu un nodrošinātu jaunus līdzekļus; stingri prasa, lai ikviens šāds jauns fonds tiktu veidots saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru un tiktu iekļauts DFS, tādējādi nodrošinot, ka Parlaments veic pilnīgu pārraudzību; uzskata, ka DFS maksimālie apjomi būtu jāpielāgo, lai tajos ietvertu šo fondu; |
| --- | --- |

25.

2.a izdevumu kategorija. Kohēzija

| 26. | prasa, lai finansējums, par ko panākta vienošanās 2.a izdevumu kategorijā, netiktu apdraudēts un tiktu saglabāts paredzētajam nolūkam; aicina Komisiju izvērtēt, vai tas ir pietiekams, lai reaģētu uz jaunām vajadzībām kohēzijas politikā; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka pagaidu un īstermiņa elastība, kas kohēzijas politikas fondos ieviesta ar virkni priekšlikumu attiecībā uz kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE), ir palīdzējusi dalībvalstīm ātri reaģēt uz kara pret Ukrainu ietekmi, pamatojoties uz Investīciju iniciatīvu reaģēšanai uz koronavīrusu (CRII un CRII+) modeli, kas deva ES iespēju rīkoties Covid-19 pandēmijas sākumā; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atzinīgi vērtē Savienības vērienīgo ieceri pastiprināti apkarot satraucošo bērnu nabadzības līmeni un palīdzēt izskaust bērnu nabadzību, liekot lietā nesen izveidoto Eiropas Garantiju bērniem; tomēr brīdina, ka pašreizējās krīzes ir pasliktinājušas un vēl vairāk pasliktinās to bērnu pašreizējo smago situāciju, kuri dzīvo nabadzībā vai kuriem draud nabadzība, un tām būs ilgstošas sekas; atkārtoti prasa steidzami palielināt Eiropas Garantijas bērniem finansējumu, laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam paredzot īpašu budžetu vismaz 20 miljardu EUR apmērā, un uzstāj, ka šis īpašais budžets ir jāiekļauj pārskatītajā DFS un pastiprinātajā ESF+; turklāt aicina Komisiju darīt pieejamus un dalībvalstis pilnībā izmantot visus pieejamos resursus Garantijas bērniem efektīvai īstenošanai, tostarp ESF+, ReactEU un ANM; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver — lai gan reaģēšanas pasākumi krīzes situācijās ir nepieciešami un lietderīgi, kohēzijas politika nav instruments reaģēšanai krīzes situācijās; pauž bažas par to, ka kohēzijas politika arvien vairāk tiek izmantota, lai stiprinātu citus politikas virzienus un kompensētu budžeta elastības vai krīzes reaģēšanas mehānismu trūkumus daudzgadu finanšu shēmā; uzskata, ka pašreizējā iespēja līdzekļus no kohēzijas politikas fondiem pārvietot uz citām programmām līdz 5 % apmērā no sākotnējā piešķīruma nodrošina pietiekamu elastību; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka, pārskatot DFS, nedrīkst samazināt valstīm iepriekš piešķirto finansējumu; uzsver, ka vienošanās par DFS 2021.–2027. gadam un kohēzijas politikas tiesību aktu kopumu tika panākta vēlu un apvienojumā ar Covid-19 krīzi tas noveda pie lēna plānošanas procesa sākuma un traucējumiem projektos, bet tā nebija pašas politikas vaina; aicina Komisiju pastiprināt administratīvās vienkāršošanas centienus; uzsver, ka novēlotais sākums nekādi neliek šaubīties par kohēzijas politikas kā Savienības ieguldījumu politikas un konverģences instrumenta izšķirošo nozīmi un pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

30.

2.b izdevumu kategorija. Noturība un vērtības

| 31. | prasa budžeta pozīciju, kas paredzēta ESAI aizņēmumu izmaksu atmaksāšanai, svītrot no 2.b izdevumu kategorijas un iekļaut ārpus izdevumu kategorijām, kā arī šīs izmaksas uzskaitīt papildus DFS maksimālajiem apjomiem; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pauž nožēlu par to, ka ESAI aizņēmumu un parāda atmaksas izmaksas ir iekļautas kā budžeta pozīcija 2.b izdevumu kategorijā laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam līdztekus tādām pamatprogrammām kā Erasmus+, “ES — veselībai”, “Radošā Eiropa” un “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības”; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka procentu izmaksas un parāda atmaksa ir atkarīgas no tirgus attīstības, šie izdevumi nav uzskatāmi par diskrecionāriem, tie neatbilst izdevumu maksimālo robežvērtību loģikai un tiem nevajadzētu konkurēt ar izdevumu programmām; atgādina, ka jebkāda Ārkārtas atbalsta instrumenta iedarbināšana ir atkarīga arī no nepiešķirtās rezerves pieejamības šīs izdevumu kategorijas maksimālā apjoma ietvaros; ar bažām norāda, ka strauji augošās procentu likmes ietekmē valstu emitentus; brīdina, ka, ņemot vērā sarežģītos tirgus apstākļus, finansējuma izmaksas nesen ir ievērojami palielinājušās un par ilgtermiņa procentu likmēm valda liela neskaidrība; tādēļ uzstāj, ka status quo rada būtiskus riskus programmu izdevumiem un DFS spējai reaģēt uz ārkārtas vajadzībām; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver programmas “ES — veselībai” un Savienības izglītības, kultūras, jaunatnes un vērtību programmu būtisko nozīmi attiecīgo nozaru atbalstīšanā pēc pandēmijas un dezinformācijas apkarošanā; uzsver, ka Eiropas Sociālais fonds+ ir viens no galvenajiem virzītājspēkiem Savienības sociālās dimensijas stiprināšanā; pauž nožēlu par to, ka pašreizējā DFS Erasmus+ — programmas, kurā pieprasījums gadu no gada ir salīdzinoši stabils, — finanšu profilā finansējums ir koncentrēts perioda beigās; |
| --- | --- |

34.

3. izdevumu kategorija. Dabas resursi un vide

| 35. | prasa pēc iespējas drīzāk pielāgot 3. izdevumu kategorijas maksimālo apjomu, lai tajā pilnībā iekļautu Sociālo klimata fondu, vienlaikus neapdraudot finansējumu, par ko panākta vienošanās 3. izdevumu kategorijā, un saglabājot to paredzētajam nolūkam; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atkārtoti pauž nostāju, ka Sociālais klimata fonds ir pilnībā jāiekļauj ES budžetā un DFS, negatīvi neietekmējot citas programmas un fondus šajā izdevumu kategorijā un paturot prātā, cik svarīgi ir garantēt pārtikas nodrošinājumu un īstenot zaļo kursu; atgādina otrai budžeta lēmējinstitūcijas iestādei par pienākumu ievērot budžeta vienotības principu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) nozīmi uzticama atbalsta sniegšanā lauksaimniekiem ar mērķi uzlabot pārtikas nodrošinājumu; atgādina, ka KLP maksājumu atšķirības ietekmē lauksaimnieku spēju izturēt inflācijas spiedienu un pieaugušās ražošanas resursu cenas, kad tie dod ieguldījumu šī mērķa sasniegšanā; uzsver, ka mazie lauksaimnieki un gados jauni lauksaimnieki ir īpaši neaizsargāti un to ieguldījumu iespējas ir ierobežotas; atgādina, ka programmai LIFE ir galvenā nozīme atbalsta sniegšanā klimatrīcībai, dabas aizsardzībai un vides aizsardzībai; |
| --- | --- |

37.

4. izdevumu kategorija. Migrācija un robežu pārvaldība

| 38. | prasa palielināt 4. izdevumu kategorijas maksimālo apjomu, lai tiktu ņemta vērā pašreizējā realitāte un Savienības migrācijas un robežu pārvaldības politikai un programmām reāli nepieciešamais finansējums; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, ka karš pret Ukrainu un tam sekojošais lēmums iedarbināt Pagaidu aizsardzības direktīvu nozīmēs ilgtermiņa finansiālas saistības atbalstīt dalībvalstis, tādējādi izvirzot negaidītas prasības Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam (AMIF) un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentam (BMVI) un radot papildu pienākumus decentralizētajām aģentūrām 4. izdevumu kategorijā; pauž bažas arī par to, ka secīgie Komisijas priekšlikumi par aģentūru pilnvaru paplašināšanu samazina BMVI finansējumu; |
| --- | --- |

39.

5. izdevumu kategorija. Drošība un aizsardzība

| 40. | prasa palielināt 5. izdevumu kategorijas maksimālo apjomu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | prasa ātri pārskatīt DFS, lai stiprinātu ES aizsardzības instrumentus, piemēram, Eiropas Aizsardzības fondu, militāro mobilitāti un turpmākos kopīgā iepirkuma mehānismus ES aizsardzībai, proti, instrumentu Eiropas aizsardzības nozares nostiprināšanai, izmantojot kopīgu iepirkumu, un Eiropas aizsardzības investīciju programmu, ar nosacījumu, ka tie stiprina ES aizsardzības tehnisko un rūpniecisko pamatu un nodrošina Eiropas pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ņemot vērā ļoti atšķirīgo ģeopolitisko kontekstu, norāda uz Komisijas priekšlikumu Eiropas aizsardzības nozares nostiprināšanai, izmantojot kopīgu iepirkumu laikposmā no 2022. līdz 2024. gadam, un tās nodomu nākt klajā ar priekšlikumu par Eiropas aizsardzības investīciju programmu vēlākam laikposmam, lai ieviestu kopīgu iepirkumu un aprites cikla pārvaldību attiecībā uz militārajām spējām; uzsver, ka izdevumus, kas nepieciešami, lai uzlabotu sadarbību un ieguldījumus aizsardzības jomā, nav iespējams segt 5. izdevumu kategorijas maksimālā apjoma ietvaros; uzsver, ka ir vajadzīgi ieguldījumi, lai stiprinātu drošības politiku un finansētu tehnoloģisko inovāciju pastāvīgi mainīgajā drošības vidē; |
| --- | --- |

42.

6. izdevumu kategorija. Kaimiņattiecības un pasaule

| 43. | prasa palielināt 6. izdevumu kategorijas maksimālo apjomu, lai pilnībā segtu pašreizējās un prognozētās turpmākās vajadzības Savienības ārējās darbības jomā un radītu pietiekamas spējas reaģēt uz krīzēm un jaunām vajadzībām; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pauž nožēlu par to, ka pat pirms kara pret Ukrainu 6. izdevumu kategorijā pieejamie līdzekļi bija acīmredzami nepietiekami un ka kopš tā laika spiediens uz šo izdevumu kategoriju ir ievērojami palielinājies; uzsver, ka turpmākais finansējums Sīrijas, Irākas un citu valstu bēgļu vajadzībām netika ierēķināts nedz DFS, nedz Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta (NDICI) “Eiropa pasaulē” budžetā un ka tāpēc tas būtu jāfinansē no jaunām apropriācijām, attiecīgi palielinot 6. izdevumu kategorijas maksimālo apjomu, nevis veicot līdzekļu pārdali; |
| --- | --- |

44.

| 45. | norāda, ka kopš pašreizējās DFS stāšanās spēkā starptautiskā situācija kaimiņvalstīs un plašākā mērogā ir strauji pasliktinājusies, tam notiekot pārtikas, enerģētikas, klimata un ekonomikas krīžu dēļ, kā rezultātā ir dramatiski palielinājies spiediens uz 6. izdevumu kategoriju; norāda, ka papildus vairākkārtējai elastības instrumenta izmantošanai arī NDICI — “Eiropa pasaulē” rezerve ir sarukusi ļoti ātri un tiek izmantota plašāk nekā tikai tās pamatmērķim, proti, reaģēt uz jaunām problēmām un prioritātēm, jo īpaši saistībā ar makrofinansiālās palīdzības nodrošināšanu; uzskata, ka pastiprināta reaģēšana uz krīzi ir būtiska, ņemot vērā daudzās globālās problēmas; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver, ka humānā palīdzība no 6. izdevumu kategorijas ir sniegta maksimāli lielā apmērā un tai ir bijuši nepieciešami atkārtoti palielinājumi; uzstāj, ka lielāks finansējums humānajai palīdzībai (HUMA) un NDICI — “Eiropa pasaulē” ātrās reaģēšanas pīlārs ir būtiski faktori, ja Savienība vēlas ne vien sniegt palīdzību Ukrainai, bet arī nodrošināt atbalstu kopienām un reģioniem, kam tas nepieciešams, un īstenot mērķi būt par vienu no vadošajiem humānās palīdzības sniedzējiem; uzsver, ka papildu vajadzības Ukrainā nedrīkst novest pie tā, ka nauda tiek novirzīta no citiem ģeogrāfiskajiem reģioniem, kuriem tā ir vajadzīga, īpaši no austrumu vai dienvidu kaimiņreģiona, vai no tematiskajām prioritātēm; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver, ka ir svarīgi sniegt turpmāku atbalstu Ukrainai makrofinansiālās palīdzības veidā; uzsver, ka aizdevumiem Ukrainai ir nepieciešama daudz augstāka uzkrājumu likme nekā standarta 9 %, jo ir augstāks saistību neizpildes risks; šajā sakarībā ņem vērā Komisijas 2022. gada 9. novembra priekšlikumus (21); uzsver, ka turpmāk ir jāvirzās no ad hoc pieejas uz strukturālu pieeju; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzsver, ka lēmums piešķirt Ukrainai un Moldovai kandidātvalsts statusu nozīmēs, ka atbalsts tiks sniegts nevis no NDICI — “Eiropa pasaulē”, bet gan no Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA), un tāpēc, iespējams, būs jāpārskata attiecīgais juridiskais pamats; uzstāj, ka atbalsts citām kandidātvalstīm, jo īpaši Rietumbalkānos, ir jāsaglabā pašreizējā apmērā; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina Komisiju nodrošināt, ka Savienība ievēro savas starptautiskās saistības klimata jomā un jo īpaši nodrošināt finansējumu starptautiskajam finansējumam klimata jomā un attiecīgajām programmām NDICI — “Eiropa pasaulē” ietvaros; |
| --- | --- |

49.

7. izdevumu kategorija. Eiropas publiskā pārvalde

| 50. | prasa 7. izdevumu kategorijas izdevumus noteikt tādā apmērā, kas garantē ES efektīvu un rezultatīvu pārvaldību; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzstāj, ka Savienības iestādēm, struktūrām un aģentūrām ir jāpiešķir pietiekami līdzekļi, lai nodrošinātu visu Savienības tiesību aktu un politikas virzienu efektīvu īstenošanu un izpildi atbilstoši mainīgajiem uzdevumiem; atgādina, ka ir svarīgi nodrošināt pienācīgus resursus pastiprinātam Savienības iestāžu, struktūru un aģentūru kiberdrošības satvaram; |
| --- | --- |

51.

| 52. | prasa ātri pieņemt Finanšu regulas mērķtiecīgi pārskatīto redakciju attiecībā uz nokavējuma procentu piemērošanu par atcelto vai samazināto konkurences jomā piemēroto naudas sodu novēlotu atmaksu, lai izvairītos no spiediena uz izdevumiem 7. izdevumu kategorijā; norāda, ka Parlaments ir pieņēmis savu nostāju un ir gatavs risināt sarunas; mudina Padomi šo priekšlikumu izskatīt prioritārā kārtā un sākt sarunas ar Parlamentu; |
| --- | --- |

52.

Maksājumu apropriācijas

| 53. | atgādina, ka maksājumu apropriācijas tieši izriet no saistībām un tāpēc jebkurš saistību maksimālā apjoma palielinājums katrai izdevumu kategorijai būs jāpapildina ar maksājumu maksimālā apjoma atbilstošu palielinājumu tajā pašā gadā vai turpmākajos gados; |
| --- | --- |

53.

| 54. | norāda uz kavēšanos programmu īstenošanā un aicina Komisiju novērtējuma ietvaros veikt riska analīzi par iespējamo ietekmi uz maksājumu maksimālo apjomu un saistībā ar DFS pārskatīšanu nākt klajā ar priekšlikumiem, kas nepieciešami, lai izvairītos no maksājumu krīzes, kura nopietni ietekmētu ES budžeta līdzekļu saņēmējus; |
| --- | --- |

54.

| 55. | turklāt brīdina, ka DFS apropriāciju vietā nevajadzētu izmantot ārējos piešķirtos ieņēmumus, kurus ietekmē tirgus svārstības, un par risku, ko tas var radīt maksājumu izpildei; |
| --- | --- |

55.

Pašu resursi

| 56. | norāda, ka DFS un pašu resursi ir savstarpēji saistīti; šajā sakarībā uzsver, ka ES budžetam ir vajadzīgi ilgtspējīgi un noturīgi ieņēmumi; atgādina, ka juridiski saistošajā Iestāžu nolīgumā Parlaments, Padome un Komisija ir apņēmušies ievērot ceļvedi pietiekamu tādu jaunu pašu resursu ieviešanai, kuri segtu vismaz ESAI parāda atmaksu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atkārto savu jau izsenis pausto nostāju, ka pašu resursu reforma ir nepieciešama, lai ES budžeta ieņēmumu daļu labāk saskaņotu ar plašākām ES politikas prioritātēm; tādēļ sagaida, ka jauno pašu resursu groza darbības joma, struktūra un sastāvs ne tikai nodrošinās papildu ienākumu plūsmas, bet arī palīdzēs risināt neatliekamus politikas jautājumus tādos ekonomiskos apstākļos, kam raksturīga inflācija un augstas enerģijas cenas; |
| --- | --- |

57.

| 58. | aicina Padomi ātri virzīt uz priekšu 2021. gada decembra priekšlikumus par jauniem pašu resursiem; uzsver, ka saskaņā ar ceļvedi 2023. gada 1. janvārī ir paredzēts ieviest jaunus pašu resursus, kas izriet no priekšlikumiem par reformēto emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu un oglekļa ievedkorekcijas mehānismu; uzsver, ka līdz šim datumam ir jāievieš arī jaunie pašu resursi, kuru pamatā ir ESAO/G20 iekļaujošā satvara I pīlārs; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ar nepacietību gaida Komisijas priekšlikumus par jaunu pašu resursu otro kopumu, kas jāiesniedz 2023. gada trešajā ceturksnī; pauž pārliecību, ka tieši ātra un apņēmīga rīcība pašu resursu reformēšanas nolūkā nodrošinās ES augstu kredītreitingu, kas joprojām ir obligāti nepieciešams nosacījums, ņemot vērā daudzās problēmas; turklāt aicina Komisiju, ņemot vērā pieaugošās finansējuma vajadzības, nekoncentrēties tikai uz Iestāžu nolīgumu un izskatīt arī nepieciešamību pēc jauniem, inovatīviem un īsteniem pašu resursiem; |
| --- | --- |

59.

Elastība un reaģēšana uz krīzēm ES budžetā: no ad hoc reaģēšanas uz sistēmisku un ilgtermiņa sagatavotību

| 60. | uzsver, ka ir jānodrošina elastība un rīcības iespējas, kas ES budžetam nepieciešamas, lai tas spētu reaģēt uz krīzēm un pielāgoties jaunām un aizvien lielākām vajadzībām; uzsver, ka ir jāpārskata instrumenti reaģēšanai uz krīzēm un elastības instrumenti, lai nodrošinātu, ka tie ir pietiekami apjomīgi, tos var ātri iedarbināt un tie joprojām ir abu budžeta lēmējinstitūcijas iestāžu pilnīgā pārziņā; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uzskata, ka straujais inflācijas pieaugums un tā domino efekts uz ES budžeta pirktspēju ir vēl vairāk ierobežojuši nepieciešamās rīcības iespējas un ir ietekmējuši no budžeta finansētās programmas; aicina Komisiju izvērtēt iespēju ieviest pagaidu korekcijas mehānismu, lai inflācijas radītu satricinājumu gadījumā atkāptos no automātiskā deflatora 2 % apmērā; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uzstāj, ka atceltās apropriācijas būtu jāsaglabā ES budžetā un budžeta lēmējinstitūcijai ikgadējās budžeta procedūras ietvaros būtu jāuzņemas saistības par tām; uzsver, ka ir jāveic attiecīgas izmaiņas Finanšu regulā; norāda, ka pašreizējās DFS darbības sākumposmā pētniecības saistību atcelšanas līmenis vien ir bijis ievērojams; uzsver, ka papildu budžeta elastība tiks panākta, atceltās saistības saglabājot budžetā; |
| --- | --- |

62.

| 63. | atgādina, ka īpašie instrumenti netiek ierēķināti DFS maksimālajos apjomos, tādējādi nodrošinot zināmu elastību un spēju reaģēt uz krīzēm, un tos drīkst izmantot tikai ar budžeta lēmējinstitūcijas lēmumu; norāda uz īpašo instrumentu plašo izmantošanu pirmajos divos DFS darbības gados; |
| --- | --- |

63.

| 64. | uzskata, ka īpašos instrumentus ierobežo gan resursu trūkums, gan struktūras neelastība, kas mazina to spēju kalpot par efektīviem instrumentiem reaģēšanai krīzes situācijās; tāpēc uzsver, ka pārskatīšana ir obligāti nepieciešama, lai paplašinātu pašreizējo elastības noteikumu sniegtās iespējas; pauž nožēlu par lēmumu pašreizējā DFS apvienot rezervi palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR) un ESSF, jo šī apvienošana ir radījusi nopietnus trūkumus, un uz pusi samazināt kopējo pieejamo finansējumu; |
| --- | --- |

64.

| 65. | prasa elastības instrumentam paredzētās gada apropriācijas palielināt no 915 miljoniem EUR līdz 2 miljardiem EUR; turklāt prasa sadalīt SEAR divās sadaļās — EAR un ESSF — un palielināt gada apropriācijas no 1,2 miljardiem EUR SEAR kopumā līdz 1 miljardam EUR katrai sadaļai 2018. gada cenās; uzskata, ka tas nodrošinās būtiskus papildu resursus, lai reaģētu uz pašreizējām un jaunām vajadzībām, īpaši ņemot vērā arvien intensīvāko un biežāko ekstrēmu laikapstākļu iestāšanos un humanitāro situāciju pasaulē; |
| --- | --- |

65.

| 66. | prasa atcelt saistību un maksājumu apropriāciju gada maksimālo robežvērtību attiecībā uz vienotā rezerves instrumenta izmantošanu; |
| --- | --- |

66.

| 67. | turklāt uzsver, ka uz dažādiem īpašajiem instrumentiem attiecas atšķirīgi līdzekļu pārnešanas noteikumi, un aicina saskaņot šos noteikumus, lai visos īpašajos instrumentos varētu izmantot summas līdz n+ 3 gadam, tādējādi radot papildu elastību; uzstāj, ka pēc n+ 3 gada dzēstās summas no jauna ir jādara pieejamas no elastības instrumenta vai vienotā rezerves instrumenta; |
| --- | --- |

67.

| 68. | uzstāj, ka papildus esošo īpašo instrumentu pastiprināšanai ir jāizveido pastāvīgs papildu īpašais instruments ārpus DFS maksimālajiem apjomiem, lai ES budžets varētu labāk pielāgoties un ātri reaģēt uz krīzēm un to sociālajām un ekonomiskajām sekām; aicina Komisiju nodrošināt, ka šo kopējo krīzes instrumentu vajadzības gadījumā var efektīvi un ātri iedarbināt; |
| --- | --- |

68.

| 69. | uzsver, ka kohēzijas politika ir viena no Savienības galvenajām prioritātēm, tās ilgtermiņa ieguldījumu mērķi ir saistīti ar ES stratēģisko programmu, jo īpaši Eiropas zaļo kursu un Digitālo programmu, un to nevajadzētu izmantot, lai papildinātu citu politikas virzienu finansējumu; |
| --- | --- |

69.

Pašreizējās DFS jauno elementu izvērtēšana un pamata sagatavošana DFS laikposmam pēc 2027. gada noturīgāka ES budžeta atbalstīšanas nolūkā

| 70. | norāda, ka pašreizējā DFS un Iestāžu nolīgumā ir iekļauti vairāki jauni elementi, kas nebija pieejami iepriekšējos plānošanas periodos un kas būtu rūpīgi jāpārbauda vidusposma novērtēšanas un pārskatīšanas ietvaros; |
| --- | --- |

70.

| 71. | uzskata, ka jaunā DFS struktūra, kurā izdevumu kategorijas sagrupētas pa politikas kopām, ir vienkāršāka un atvieglo budžeta pārvaldību Komisijā; uzskata, ka nomenklatūrā, kurā ir samazināts budžeta pozīciju skaits un dažkārt viena pozīcija aptver ļoti plašu izdevumu programmu, kā tas ir Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda un Robežu pārvaldības un vīzu instrumenta gadījumā, trūkst nepieciešamās detalizācijas un pārredzamības un tā ievērojami ierobežo budžeta lēmējinstitūcijas iespējas veikt pienācīgu uzraudzību un pieņemt lēmumus; sagaida, ka Komisija izvērtēs izmaiņas struktūrā un nomenklatūrā pirms jaunā DFS darbības perioda; |
| --- | --- |

71.

| 72. | atzinīgi vērtē Regulas par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai pozitīvo ietekmi un uzskata, ka tā jau ir kalpojusi kā efektīvs līdzeklis atturēšanai no tiesiskuma pārkāpumiem ES līdzekļu izmantošanā; uzsver nepārprotamo saikni starp tiesiskuma ievērošanu un ES budžeta efektīvu izpildi un aicina Komisiju nodrošināt Nosacītības regulas stingru izpildi; norāda, ka jebkādai DFS 2021.–2027. gadam palielināšanai vajadzētu būt vērstai uz tiesiskuma un Savienības finanšu interešu aizsardzības pastiprināšanu; turklāt uzstāj, ka ES budžeta izpildē ir jāievēro Eiropas Savienības Pamattiesību harta; |
| --- | --- |

72.

| 73. | atkārtoti norāda, ka ir jāpalielina ES izdevumu pārredzamība, un prasa ieviest obligātu vienotu sadarbspējīgu datubāzi, kas ļautu mašīnlasāmā formātā uzraudzīt ES līdzekļu tiešos un galīgos saņēmējus un tādējādi sniegtu skaidru pārskatu par visiem ES finansējuma saņēmējiem; atzinīgi vērtē Komisijas 2022. gada 16. maija priekšlikumu par Finanšu regulas pārstrādi, atzīstot to par piemērotu sākuma punktu sadarbspējīgas digitālās sistēmas izveidei revīzijas un kontroles vajadzībām; norāda uz Komisijas ierosinājumu, ka šīm izmaiņām vajadzētu stāties spēkā, sākot ar DFS, kas darbosies pēc 2027. gada; tomēr uzsver, ka ir iespējama un vēlama vērienīgāka pāreja; uzsver arī to, ka informācija ir jādara sabiedrībai vieglāk piekļūstama; |
| --- | --- |

73.

| 74. | atgādina par Iestāžu nolīgumā noteiktajiem mērķiem, kas saistīti ar klimatu un bioloģisko daudzveidību; atgādina Komisijai, ka Iestāžu nolīgumā tai ir noteikts pienākums regulāri izvērtēt progresu, kas panākts saistībā ar klimata politikas integrēšanas centieniem, un pārbaudīt, vai mērķi ir sasniegti vai turpinās darbs šajā virzienā; aicina Komisiju uzraudzīt principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” īstenošanu un vajadzības gadījumā veikt nepieciešamos korektīvus pasākumus; |
| --- | --- |

74.

| 75. | uzsver, ka ir būtiski jāuzlabo klimata un bioloģiskās daudzveidības integrēšanas metodika un jānodrošina, ka klimata un bioloģiskās daudzveidības izdevumi ir patiesi papildinoši, kad tos ierēķina attiecīgo minimālo izdevumu mērķrādītājos, saskaņā ar Eiropas Revīzijas palātas un Parlamenta priekšlikumiem; |
| --- | --- |

75.

| 76. | sagaida vērienīgākas finanšu saistības pašreizējā un nākamajā DFS saskaņā ar ES globālo apņemšanos risināt klimata pārmaiņu problēmu un apturēt bioloģiskās daudzveidības izzušanu; sagaida, ka visas saistības un solījumi attiecībā uz starptautisko klimata jomas finansējumu tiks pilnībā plānoti saskaņā ar globālajām sarunām; aicina Komisiju nodrošināt, ka tiek sasniegti 2026. un 2027. gadam apstiprinātie bioloģiskās daudzveidības integrēšanas mērķi; aicina Komisiju novērtēt, kā klimata un bioloģiskās daudzveidības mērķus var labāk integrēt DFS laikposmam pēc 2027. gada, lai nodrošinātu, ka Savienība pilda savas saistības; |
| --- | --- |

76.

| 77. | atkārtoti norāda, ka programmas būtu jāīsteno tā, lai līdz ar to mērķu sasniegšanu veicinātu dzimumu līdztiesību; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Komisijas darbu pie jaunas klasifikācijas Savienības izdevumu ietekmes uz dzimumu līdztiesību mērīšanai; uzskata, ka šajā klasifikācijā būtu precīzi un vispusīgi jāatspoguļo programmu ietekme uz dzimumu līdztiesību; aicina paplašināt šo klasifikāciju, attiecinot to uz visām DFS programmām, un uzlabot tās iekļaušanu DFS satvarā; šajā sakarībā uzsver, ka ir sistemātiski jāvāc un jāanalizē pēc dzimuma sadalīti dati; sagaida, ka visi ar dzimumu līdztiesību saistītie ziņojumi tiks sniegti, pamatojoties uz apmēru, nevis darbību skaitu; |
| --- | --- |

77.

| 78. | aicina Komisiju sekot līdzi Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanai visās attiecīgajās DFS programmās, kā noteikts Iestāžu nolīgumā, un šajā nolūkā izstrādāt stabilu metodiku ar IAM saistīto izdevumus un sociālo izdevumu apsekošanai ES budžetā; |
| --- | --- |

78.

| 79. | atgādina, ka pašreizējo DFS papildināja NGEU — vēl nepieredzēts instruments atveseļošanas veicināšanai pēc pandēmijas; uzskata, ka šis instruments līdz šim ir darbojies veiksmīgi un būtu jāīsteno visā pilnībā; |
| --- | --- |

79.

| 80. | uzskata, ka Savienībai ir arvien lielāka nozīme atbalsta sniegšanā nodarbinātības aizsardzībai un ienākumu kompensācijai krīzes situācijās un taisnīgu pārkārtošanās uz oglekļneitrālu sabiedrību nodrošināšanā; šajā sakarībā uzsver, ka pagaidu atbalsta instrumentam bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) ir būtiska nozīme atbalsta sniegšanā pagaidu darba shēmām un darba ņēmējiem dalībvalstīs un bezdarba risku mazināšanā; aicina Komisiju novērtēt SURE ietekmi un to, kā to var izmantot turpmākai Savienības rīcībai sociālo krīžu situācijās; |
| --- | --- |

80.

| 81. | norāda, ka daudzas no nesenajām izdevumu vajadzībām tādās jomās kā ekonomikas un sociālā atveseļošana, ar klimata pārmaiņām saistītie politikas pasākumi un finansējums, kas saistīts ar Ukrainas krīzi, neatbilst tradicionālajai vidēja termiņa ieguldījumu paredzamības loģikai; uzskata, ka Sociālā klimata fonda, aizsardzības, reaģēšanas uz krīzēm un ārkārtas intervences izdevumi ir gadījumi, kad ES rīcībai ir skaidrs pamatojums; sagaida, ka šī tendence virzīties uz daudzveidīgāku izdevumu vidi turpināsies, attīstoties ES sadarbības apjomam un dziļumam; tāpēc uzsver, ka ir vajadzīga pienācīgi izveidota un pielāgojama DFS, lai ES budžeta struktūra dotu ES iespēju uzņemties jaunus uzdevumus un funkcijas, nenovirzot resursus no apstiprinātām programmām un prioritātēm; |
| --- | --- |

81.

| 82. | uzsver, ka daudzi pašreizējās DFS trūkumi un nepilnības izriet no tās loģikas un struktūras, saskaņā ar kuru izdevumu paredzamība nosaka lēmumus par struktūru un summām un ierobežo elastību; |
| --- | --- |

82.

| 83. | pauž nožēlu par ES budžeta pakāpenisko samazināšanos, ja to izsaka kā ES nacionālā kopienākuma (NKI) procentuālo daļu, un par pārmērīgo koncentrēšanos uz kopējo izdevumu ierobežošanu aptuveni 1 % apmērā no ES NKI; uzskata, ka tas ir liedzis Savienībai īstenot apstiprinātās ieceres un atņēmis tai spēju reaģēt uz krīzēm un jaunām vajadzībām, vienlaikus nodrošinot demokrātisku pārskatatbildību; |
| --- | --- |

83.

| 84. | uzstāj, ka pašreizējās DFS pēctecei vajadzētu būt sagatavotai tā, lai būtu iespējams pilnībā un elastīgi strādāt ar virkni politikas prioritāšu un izdevumu vajadzībām un nodrošināt noturību krīžu gadījumā; uzskata, ka pašu resursu maksimālā apjoma palielināšana radītu budžetam iespējas reaģēt uz krīzēm un jaunām vajadzībām, vienlaikus nodrošinot izdevumu paredzamību; tāpēc aicina Komisiju ilgstošākās diskusijās par ES budžetu laikposmam pēc 2027. gada, ņemot vērā mainīgās izdevumu vajadzības, pārskatīt visu DFS struktūru, tostarp plānošanas periodu ilgumu; |
| --- | --- |

84.

| 85. | pauž nožēlu par to, ka pēc nepieciešamās NGEU un SURE ieviešanas Komisija ir vairākkārt ierosinājusi izmantot ārpusbudžeta instrumentus, jo īpaši saskaņā ar LESD 122. pantu, kuriem nav nepieciešama Parlamenta pārraudzība un kuri tādējādi apdraud publisko izdevumu pārredzamību un pārskatatbildību; šajā sakarībā uzskata, ka Parlamenta ikgadējās plenārsēdē notiekošās debates par visām ES finansēm, tostarp ārpusbudžeta instrumentiem, būs svarīgs solis pārredzamības un pārskatatbildības uzlabošanā; |
| --- | --- |

85.

| 86. | plāno ļoti cieši uzraudzīt, kā tiek īstenota vienošanās par DFS ietvaros panāktā vienošanās par budžeta rūpīgu pārbaudi attiecībā uz jauniem priekšlikumiem, kuru pamatā ir LESD 122. pants; atgādina, ka šādiem priekšlikumiem bieži vien ir ievērojama ietekme uz budžetu, kas var ietekmēt ES izdevumu attīstību; pauž apņēmību nodrošināt, ka Parlamentam ir pienācīga loma un tas šajā procesā ir iesaistīts kā līdzvērtīga ES budžeta lēmējinstitūcijas iestāde; |
| --- | --- |

86.

| 87. | uzsver, ka tendence vairāk izmantot ārējos piešķirtos ieņēmumus pašreizējo noteikumu kontekstā nav apmierinošs risinājums, jo tā vājina budžeta lēmējinstitūcijas (Parlamenta un Padomes) lomu, tādējādi negatīvi ietekmējot demokrātisko kontroli un mazinot ES finanšu pārredzamību; prasa juridiski pamatotus risinājumus, kas ļautu veikt mērķtiecīgus, vienreizējus vai uz vajadzībām balstītus papildinājumus, kuriem būtu tādas pašas priekšrocības kā iezīmētajiem ieņēmumiem (t. i., tie netiktu ierēķināti maksimālajos apjomos), bet kurus vienlaikus pilnībā kontrolētu budžeta lēmējinstitūcija; atgādina par savu apņemšanos ievērot universāluma principu; |
| --- | --- |

87.

| 88. | uzsver, ka pašlaik notiekošajā Finanšu regulas pārskatīšanā budžeta instrumentus reglamentējošie noteikumi būtu jāpielāgo pašreizējiem apstākļiem, kuros ārējie piešķirtie ieņēmumi, aizņēmumu un aizdevumu operācijas, trasta fondi un instrumenti saskaņā ar LESD 122. pantu tiek izmantoti aizvien biežāk, neraugoties uz to, ka bieži vien tiek apieta Kopienas metode un līdz ar to budžeta lēmējinstitūcijas veikta pārbaude un tādējādi tiek samazināta līdzekļu izsekojamība un pārskatatbildība; |
| --- | --- |

88.

| 89. | jo īpaši norāda uz deklarāciju par atkārtotu izvērtēšanu Finanšu regulas noteikumos attiecībā uz ārējiem piešķirtiem ieņēmumiem un aizņēmumiem un aizdevumiem, par kuru tika panākta vienošanās sarunās par DFS; uzskata, ka gan ārējiem piešķirtajiem ieņēmumiem, gan ar aizņēmumu un aizdevumu operācijām saistītajiem aktīviem un saistībām vajadzētu būt neatņemamai ES budžeta sastāvdaļai un budžeta lēmējinstitūcijai tie būtu jāpieņem šī budžeta ietvaros; |
| --- | --- |

89.

| 90. | atkārto savu izsenis pausto prasību visus ES instrumentus, kas attiecas uz ES līmeņa izdevumiem, tostarp trasta fondus, pilnībā iekļaut budžetā saskaņā ar Līgumu, tādējādi nodrošinot pārredzamību, pilnīgu demokrātisko kontroli un ES publisko finanšu un finanšu interešu aizsardzību; tomēr uzsver, ka saistībā ar šo instrumentu integrēšanu ES budžetā nedrīkst samazināt finansējumu citiem ES politikas virzieniem un programmām; |
| --- | --- |

90.

| 91. | uzsver, ka par nozīmīgiem piemēriem šajā sakarībā ir uzskatāmi Modernizācijas fonds un Inovāciju fonds (Klimata investīciju fonds); aicina Komisiju ierosināt to pilnīgu iekļaušanu DFS laikposmam pēc 2027. gada, paredzot attiecīgo maksimālo apjomu gandrīz automātisku pielāgošanu; |
| --- | --- |

91.

| 92. | uzsver, ka DFS regulas pieņemšanai izvirzītā vienprātības prasība kavē to lēmumu pieņemšanu, kuri nepieciešami pārskatīšanas procesā; aicina Komisiju pamatoties uz Konferences par Eiropas nākotni darbu budžeta jomā; uzskata, ka saskaņā ar šīs konferences priekšlikumiem DFS regulas un Lēmuma par pašu resursiem pieņemšanai būtu jāpiemēro parastā likumdošanas procedūra, lai Parlaments iegūtu visas budžeta prerogatīvas, kādas ir dalībvalstu parlamentiem; turklāt uzskata, ka DFS izstrādei vajadzētu būt augšupējam procesam, kura pamatā ir plaša ieinteresēto personu iesaistīšana; |
| --- | --- |

92.

| 93. | atgādina, ka LESD 312. panta 2. punktā noteiktā pārejas klauzula ļauj pieņemt DFS regulu ar kvalificētu balsu vairākumu, un aicina Eiropadomi to iedarbināt, lai paātrinātu lēmumu pieņemšanu; |
| --- | --- |

93.

o

o o

| 94. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

94.

---

(1)  OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.

(2)  OV C 444 I, 22.12.2020., 1. lpp.

(3)  OV C 445, 29.10.2021., 252. lpp.

(4)  OV L 424, 15.12.2020., 1. lpp.

(5)  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

(6)  OV L 433 I, 22.12.2020., 1. lpp.

(7)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0403.

(9)  OV C 428, 13.12.2017., 10. lpp.

(10)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0366.

(11)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0309.

(12)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0254.

(13)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0219.

(14)  OV C 224, 8.6.2022., 37. lpp.

(15)  OV C 184, 5.5.2022., 179. lpp.

(16)  OV C 445, 29.10.2021., 240. lpp.

(17)  OV C 371, 15.9.2021., 110. lpp.

(18)  OV C 202, 28.5.2021., 31. lpp.

(19)  OV C 363, 28.10.2020., 179. lpp.

(20)  2022. gada 19. jūlija priekšlikums regulai, ar ko izveido instrumentu Eiropas aizsardzības nozares stiprināšanai, izmantojot kopīgu iepirkumu (COM(2022)0349).

(21)  COM(2022)0595, COM(2022)0596, COM(2022)0597.

---

| 17.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/129 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/129

---

P9_TA(2022)0451

Lūgumrakstu komitejas apspriedes 2021. gadā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. decembra rezolūcija par Lūgumrakstu komitejas apspriežu rezultātiem 2021. gadā (2022/2024(INI))

(2023/C 177/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Lūgumrakstu komitejas apspriedēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Lūgumrakstu komitejas apspriedēm,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 10. un 11. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 10. un 11. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 20., 24. un 227. pantu, kuri atspoguļo nozīmību, kāda Līgumā ir piešķirta ES pilsoņu un iedzīvotāju tiesībām paust savas bažas Parlamentā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 20., 24. un 227. pantu, kuri atspoguļo nozīmību, kāda Līgumā ir piešķirta ES pilsoņu un iedzīvotāju tiesībām paust savas bažas Parlamentā,

| — | ņemot vērā LESD 228. pantu par Eiropas Ombuda pienākumiem un darbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 228. pantu par Eiropas Ombuda pienākumiem un darbību,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 44. pantu par tiesībām iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 44. pantu par tiesībām iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam,

| — | ņemot vērā LESD noteikumus, kas attiecas uz pārkāpuma procedūru, jo īpaši 258. un 260. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD noteikumus, kas attiecas uz pārkāpuma procedūru, jo īpaši 258. un 260. pantu,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2022. gada 9. marta rezolūciju rezolūcija par pilsoņu iesaistīšanu: tiesības iesniegt lūgumrakstu, tiesības vērsties pie Eiropas Ombuda un Eiropas pilsoņu iniciatīva (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2022. gada 9. marta rezolūciju rezolūcija par pilsoņu iesaistīšanu: tiesības iesniegt lūgumrakstu, tiesības vērsties pie Eiropas Ombuda un Eiropas pilsoņu iniciatīva (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu un 227. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu un 227. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu (A9-0271/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu (A9-0271/2022),

| A. | tā kā gada ziņojumu par Lūgumrakstu komitejas diskusiju iznākumu izstrādāja, lai izklāstītu 2021. gadā saņemto lūgumrakstu un attiecību ar citām iestādēm analīzi, kā arī sniegt precīzu redzējumu par 2021. gadā sasniegtajiem mērķiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā gada ziņojumu par Lūgumrakstu komitejas diskusiju iznākumu izstrādāja, lai izklāstītu 2021. gadā saņemto lūgumrakstu un attiecību ar citām iestādēm analīzi, kā arī sniegt precīzu redzējumu par 2021. gadā sasniegtajiem mērķiem;

| B. | tā kā 2021. gadā Parlaments saņēma 1 392 lūgumrakstus, kas ir aptuveni puse no 2013. gadā (2 891) un 2014. gadā (2 715) saņemtajiem lūgumrakstiem —, minētajos gados kopējais saņemto lūgumrakstu skaits sasniedza maksimumu; tā kā 2021. gadā iesniegto lūgumrakstu skaits arī ir uzskatāms par 11,5 % lielu samazinājumu salīdzinājumā ar 2020. gadā iesniegtajiem 1 573 lūgumrakstiem un par nelielu pieaugumu — 2,5 % apmērā — salīdzinājumā ar 2019. gadā iesniegtajiem 1 357 lūgumrakstiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2021. gadā Parlaments saņēma 1 392 lūgumrakstus, kas ir aptuveni puse no 2013. gadā (2 891) un 2014. gadā (2 715) saņemtajiem lūgumrakstiem —, minētajos gados kopējais saņemto lūgumrakstu skaits sasniedza maksimumu; tā kā 2021. gadā iesniegto lūgumrakstu skaits arī ir uzskatāms par 11,5 % lielu samazinājumu salīdzinājumā ar 2020. gadā iesniegtajiem 1 573 lūgumrakstiem un par nelielu pieaugumu — 2,5 % apmērā — salīdzinājumā ar 2019. gadā iesniegtajiem 1 357 lūgumrakstiem;

| C. | tā kā 2021. gadā to lietotāju skaits, kuri Parlamenta Lūgumrakstu tīmekļa portālā atbalstīja vienu vai vairākus lūgumrakstus, bija 209 272, kas ir uzskatāms par ļoti ievērojamu pieaugumu salīdzinājumā ar 2020. gadā reģistrētajiem 48 882 lietotājiem; tā kā 2021. gadā palielinājās arī lūgumrakstu atbalstam sniegto klikšķu skaits, kopumā sasniedzot 217 876 (pieaugums no 55 129 klikšķiem 2020. gadā); tā kā lūgumraksts Nr. 0549/2021, ko iesniedza Adriana Muresan un kam ir pievienoti 22 735 paraksti, par iespējamajiem sliktajiem drošības apstākļiem kravas automobiļu un komerciālo transportlīdzekļu stāvvietās Eiropas ceļu tīklā, ir uzskatāms par tādu, kuru 2021. gadā ir parakstījis rekordliels lūgumraksta līdzparakstītāju skaits; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2021. gadā to lietotāju skaits, kuri Parlamenta Lūgumrakstu tīmekļa portālā atbalstīja vienu vai vairākus lūgumrakstus, bija 209 272, kas ir uzskatāms par ļoti ievērojamu pieaugumu salīdzinājumā ar 2020. gadā reģistrētajiem 48 882 lietotājiem; tā kā 2021. gadā palielinājās arī lūgumrakstu atbalstam sniegto klikšķu skaits, kopumā sasniedzot 217 876 (pieaugums no 55 129 klikšķiem 2020. gadā); tā kā lūgumraksts Nr. 0549/2021, ko iesniedza Adriana Muresan un kam ir pievienoti 22 735 paraksti, par iespējamajiem sliktajiem drošības apstākļiem kravas automobiļu un komerciālo transportlīdzekļu stāvvietās Eiropas ceļu tīklā, ir uzskatāms par tādu, kuru 2021. gadā ir parakstījis rekordliels lūgumraksta līdzparakstītāju skaits;

| D. | tā kā lielais to lūgumrakstu skaits, kuros ir paustas iedzīvotāju bažas par sabiedrības veselības un sociālekonomiskajām ārkārtas situācijām, vakcināciju un ES to digitālā Covid sertifikātu, kuru ieviesa, turpinoties Covid-19 pandēmijai, būtiski veicināja 2021. gadā reģistrēto lūgumrakstu skaita pieaugumu par šo tematu salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu; tā kā 17,3 % no 2021. gadā saņemtajiem lūgumrakstiem bija saistīti ar Covid-19 pandēmiju; |
| --- | --- |

D.

tā kā lielais to lūgumrakstu skaits, kuros ir paustas iedzīvotāju bažas par sabiedrības veselības un sociālekonomiskajām ārkārtas situācijām, vakcināciju un ES to digitālā Covid sertifikātu, kuru ieviesa, turpinoties Covid-19 pandēmijai, būtiski veicināja 2021. gadā reģistrēto lūgumrakstu skaita pieaugumu par šo tematu salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu; tā kā 17,3 % no 2021. gadā saņemtajiem lūgumrakstiem bija saistīti ar Covid-19 pandēmiju;

| E. | tā kā 2021. gadā saņemto lūgumrakstu skaits, kuros ir prasīta pilnīga atbilstība ES vides tiesību aktiem, kā arī efektīvi un ātri pasākumi, kas tiktu veikti saskaņā ar piesardzības principu, lai aizsargātu Savienības nozīmes ekosistēmas un dzīvotnes, ir ievērojami palielinājies, kopumā sasniedzot 327 (23,5 %); |
| --- | --- |

E.

tā kā 2021. gadā saņemto lūgumrakstu skaits, kuros ir prasīta pilnīga atbilstība ES vides tiesību aktiem, kā arī efektīvi un ātri pasākumi, kas tiktu veikti saskaņā ar piesardzības principu, lai aizsargātu Savienības nozīmes ekosistēmas un dzīvotnes, ir ievērojami palielinājies, kopumā sasniedzot 327 (23,5 %);

| F. | tā kā lielais 2021. gadā iesniegto lūgumrakstu skaits liecina, ka arī pandēmijas otrajā gadā iedzīvotāji ļoti uzticējās Parlamentam, izvēloties savas bažas un sūdzības adresēt tieši saviem ES līmenī ievēlētajiem pārstāvjiem, kurus viņi uzskatīja par lēmumu pieņemšanas avotu; tā kā Parlamentam ir jādara viss iespējamais, lai attaisnotu šo uzticēšanos; |
| --- | --- |

F.

tā kā lielais 2021. gadā iesniegto lūgumrakstu skaits liecina, ka arī pandēmijas otrajā gadā iedzīvotāji ļoti uzticējās Parlamentam, izvēloties savas bažas un sūdzības adresēt tieši saviem ES līmenī ievēlētajiem pārstāvjiem, kurus viņi uzskatīja par lēmumu pieņemšanas avotu; tā kā Parlamentam ir jādara viss iespējamais, lai attaisnotu šo uzticēšanos;

| G. | tā kā kopējais lūgumrakstu skaits attiecībā pret ES iedzīvotāju kopējo skaitu tomēr joprojām ir neliels, kas liek secināt, ka vēl vairāk ir jāpastiprina centieni, ar kuriem palielina iedzīvotāju informētību par viņu tiesībām iesniegt lūgumrakstus un ir jāpalielina no vienas dalībvalsts iesniegto lūgumrakstu ģeogrāfiskā pārstāvība vai jāvairo izpratne par to potenciālo lietderību, jo tie ir uzskatāmi par ES iestāžu un dalībvalstu uzmanības piesaistīšanas līdzekli jautājumiem, kas iedzīvotājus ietekmē un attiecas uz viņiem nepastarpināti; tā kā iedzīvotāji, izmantojot tiesības iesniegt lūgumrakstu, sagaida, ka ES iestādes atbildēs laicīgi un viņu problēmu risināšanā nodrošinās pievienoto vērtību; tā kā Savienības līmenī pieļauta bezdarbība, kas nenodrošina no ES tiesību aktiem izrietošo pilsoņu tiesību pilnīgu aizsardzību, visticamāk, izraisīs neapmierinātību ar Savienību; |
| --- | --- |

G.

tā kā kopējais lūgumrakstu skaits attiecībā pret ES iedzīvotāju kopējo skaitu tomēr joprojām ir neliels, kas liek secināt, ka vēl vairāk ir jāpastiprina centieni, ar kuriem palielina iedzīvotāju informētību par viņu tiesībām iesniegt lūgumrakstus un ir jāpalielina no vienas dalībvalsts iesniegto lūgumrakstu ģeogrāfiskā pārstāvība vai jāvairo izpratne par to potenciālo lietderību, jo tie ir uzskatāmi par ES iestāžu un dalībvalstu uzmanības piesaistīšanas līdzekli jautājumiem, kas iedzīvotājus ietekmē un attiecas uz viņiem nepastarpināti; tā kā iedzīvotāji, izmantojot tiesības iesniegt lūgumrakstu, sagaida, ka ES iestādes atbildēs laicīgi un viņu problēmu risināšanā nodrošinās pievienoto vērtību; tā kā Savienības līmenī pieļauta bezdarbība, kas nenodrošina no ES tiesību aktiem izrietošo pilsoņu tiesību pilnīgu aizsardzību, visticamāk, izraisīs neapmierinātību ar Savienību;

| H. | tā kā lūgumrakstu pieņemamības kritēriji ir noteikti LESD 227. pantā un Parlamenta Reglamenta 226. pantā, kuros ir paredzēts, ka lūgumraksti ir jāiesniedz ES pilsonim vai fiziskai vai juridiskai personai, kuras dzīvesvieta vai juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, individuāli vai kopā ar citām personām par jautājumiem, kas attiecas uz ES darbības jomām un kas tieši ietekmē lūgumrakstu iesniedzējus — pie kam šis pēdējais nosacījums tiek interpretēts ļoti plaši; |
| --- | --- |

H.

tā kā lūgumrakstu pieņemamības kritēriji ir noteikti LESD 227. pantā un Parlamenta Reglamenta 226. pantā, kuros ir paredzēts, ka lūgumraksti ir jāiesniedz ES pilsonim vai fiziskai vai juridiskai personai, kuras dzīvesvieta vai juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, individuāli vai kopā ar citām personām par jautājumiem, kas attiecas uz ES darbības jomām un kas tieši ietekmē lūgumrakstu iesniedzējus — pie kam šis pēdējais nosacījums tiek interpretēts ļoti plaši;

| I. | tā kā no 2021. gadā iesniegtajiem 1 392 lūgumrakstiem 368 lūgumraksti tika atzīti par nepieņemamiem, bet 17 tika atsaukti; tā kā salīdzinoši lielais nepieņemamo lūgumrakstu īpatsvars (26,5 %) 2021. gadā liecina, ka joprojām lielā mērā trūkst skaidrības par Savienības atbildības tvērumu; tā kā, lai labotu šo situāciju, ir jāveicina un jāuzlabo saziņa ar iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā no 2021. gadā iesniegtajiem 1 392 lūgumrakstiem 368 lūgumraksti tika atzīti par nepieņemamiem, bet 17 tika atsaukti; tā kā salīdzinoši lielais nepieņemamo lūgumrakstu īpatsvars (26,5 %) 2021. gadā liecina, ka joprojām lielā mērā trūkst skaidrības par Savienības atbildības tvērumu; tā kā, lai labotu šo situāciju, ir jāveicina un jāuzlabo saziņa ar iedzīvotājiem;

| J. | tā kā ikviens lūgumraksts tiek rūpīgi, efektīvi un pārredzami izskatīts un pārbaudīts; |
| --- | --- |

J.

tā kā ikviens lūgumraksts tiek rūpīgi, efektīvi un pārredzami izskatīts un pārbaudīts;

| K. | tā kā lūgumrakstu iesniedzēji parasti ir iedzīvotāji, kas ir aktīvi pamattiesību aizsargi un mūsu sabiedrību uzlabotāji un cīnītāji par to nākotnes labklājību; tā kā minēto iedzīvotāju pieredzei saistībā ar viņu lūgumrakstu izskatīšanu ir liela ietekme attiecībā uz to, kā viņi uztver ES iestādes, un to, kā tiek ievērotas ES tiesību aktos atzītās tiesības iesniegt lūgumrakstus; |
| --- | --- |

K.

tā kā lūgumrakstu iesniedzēji parasti ir iedzīvotāji, kas ir aktīvi pamattiesību aizsargi un mūsu sabiedrību uzlabotāji un cīnītāji par to nākotnes labklājību; tā kā minēto iedzīvotāju pieredzei saistībā ar viņu lūgumrakstu izskatīšanu ir liela ietekme attiecībā uz to, kā viņi uztver ES iestādes, un to, kā tiek ievērotas ES tiesību aktos atzītās tiesības iesniegt lūgumrakstus;

| L. | tā kā Eiropas Savienības Līgumos un Pamattiesību hartā nostiprinātās tiesības iesniegt lūgumrakstus Eiropas Parlamentā ir vienas no ES iedzīvotāju pamattiesībām; tā kā tiesības vērsties ar lūgumrakstu nodrošina ES pilsoņiem un iedzīvotājiem atklātu, demokrātisku un pārredzamu mehānismu, ar kura starpniecību var tieši uzrunāt viņu ievēlētos pārstāvjus; tā kā tādēļ ir būtiski savlaicīgi uzlabot minēto tiesību savlaicīgu ievērošanu un īstenošanu, lai pilsoņi varētu aktīvāk un efektīvāk piedalīties Savienības dzīvē; tā kā, iesniedzot lūgumrakstus, ES iedzīvotāji var sūdzēties par ES tiesību aktu īstenošanas neizpildi un palīdzēt atklāt ES tiesību aktu pārkāpumus; |
| --- | --- |

L.

tā kā Eiropas Savienības Līgumos un Pamattiesību hartā nostiprinātās tiesības iesniegt lūgumrakstus Eiropas Parlamentā ir vienas no ES iedzīvotāju pamattiesībām; tā kā tiesības vērsties ar lūgumrakstu nodrošina ES pilsoņiem un iedzīvotājiem atklātu, demokrātisku un pārredzamu mehānismu, ar kura starpniecību var tieši uzrunāt viņu ievēlētos pārstāvjus; tā kā tādēļ ir būtiski savlaicīgi uzlabot minēto tiesību savlaicīgu ievērošanu un īstenošanu, lai pilsoņi varētu aktīvāk un efektīvāk piedalīties Savienības dzīvē; tā kā, iesniedzot lūgumrakstus, ES iedzīvotāji var sūdzēties par ES tiesību aktu īstenošanas neizpildi un palīdzēt atklāt ES tiesību aktu pārkāpumus;

| M. | tā kā Eiropas Parlaments ir vienīgā ES pilsoņu pašu ievēlētā ES iestāde; tā kā tiesības iesniegt lūgumrakstu sniedz Parlamentam, kā arī citām ES iestādēm, jo īpaši Komisijai, ņemot vērā tās uzdevumu nodrošināt ES tiesību aktu pareizu piemērošanu visā Savienībā, iespēju uzlabot to reaģētspēju uz sūdzībām un bažām par ES pamattiesību ievērošanu un atbilstību ES tiesību aktiem dalībvalstīs; tā kā lūgumraksti tādēļ ir uzskatāmi par noderīgu informācijas avotu attiecībā uz ES tiesību aktu nepareizas piemērošanas vai pārkāpumu gadījumiem un tādējādi dod iespēju Parlamentam un citām ES iestādēm izvērtēt ES tiesību aktu transponēšanu un piemērošanu, kā arī noskaidrot pašreiz spēkā esošo tiesību trūkumus un robus un to ietekmi uz ES pilsoņu un iedzīvotāju tiesībām; tā kā no iesniegtajiem lūgumrakstiem ES iestādēm būtu jāvar secināt jomas, kurās ES līmenī ir jāpieliek ievērojami pūliņi un jārīkojas, lai transponētu un piemērotu ES tiesību aktus; |
| --- | --- |

M.

tā kā Eiropas Parlaments ir vienīgā ES pilsoņu pašu ievēlētā ES iestāde; tā kā tiesības iesniegt lūgumrakstu sniedz Parlamentam, kā arī citām ES iestādēm, jo īpaši Komisijai, ņemot vērā tās uzdevumu nodrošināt ES tiesību aktu pareizu piemērošanu visā Savienībā, iespēju uzlabot to reaģētspēju uz sūdzībām un bažām par ES pamattiesību ievērošanu un atbilstību ES tiesību aktiem dalībvalstīs; tā kā lūgumraksti tādēļ ir uzskatāmi par noderīgu informācijas avotu attiecībā uz ES tiesību aktu nepareizas piemērošanas vai pārkāpumu gadījumiem un tādējādi dod iespēju Parlamentam un citām ES iestādēm izvērtēt ES tiesību aktu transponēšanu un piemērošanu, kā arī noskaidrot pašreiz spēkā esošo tiesību trūkumus un robus un to ietekmi uz ES pilsoņu un iedzīvotāju tiesībām; tā kā no iesniegtajiem lūgumrakstiem ES iestādēm būtu jāvar secināt jomas, kurās ES līmenī ir jāpieliek ievērojami pūliņi un jārīkojas, lai transponētu un piemērotu ES tiesību aktus;

| N. | tā kā Parlaments jau ilgu laiku ir bijis starptautiskā lūgumrakstu procesa izveides celmlauzis un tam ir Eiropā visatvērtākais un pārredzamākais lūgumrakstu process, kas nodrošina ievērojama skaita lūgumrakstu iesniedzēju pilnīgu līdzdalību Parlamenta darbībās; |
| --- | --- |

N.

tā kā Parlaments jau ilgu laiku ir bijis starptautiskā lūgumrakstu procesa izveides celmlauzis un tam ir Eiropā visatvērtākais un pārredzamākais lūgumrakstu process, kas nodrošina ievērojama skaita lūgumrakstu iesniedzēju pilnīgu līdzdalību Parlamenta darbībās;

| O. | tā kā Lūgumrakstu komiteja ir tā, kas iedzīvotājiem var vislabāk apliecināt, ko Eiropas Savienība dara viņu labā un kādi risinājumi ir rodami Eiropas, valstu un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

O.

tā kā Lūgumrakstu komiteja ir tā, kas iedzīvotājiem var vislabāk apliecināt, ko Eiropas Savienība dara viņu labā un kādi risinājumi ir rodami Eiropas, valstu un vietējā līmenī;

| P. | tā kā Lūgumrakstu komiteja rūpīgi izskata un risina katru Parlamentam iesniegto lūgumrakstu; tā kā katram lūgumraksta iesniedzējam ir tiesības uz objektīvu un godīgu lūgumraksta izskatīšanu, pilnībā ievērojot tiesības uz labu pārvaldību, kas ir noteiktas Hartas 41. pantā; tā kā ikvienam lūgumraksta iesniedzējam ir tiesības saprātīgā laikposmā saņemt atbildi, kurā viņš tiek informēts par pieņemto lēmumu attiecībā uz lūgumraksta pieņemamību un komitejas veiktajiem reaģēšanas pasākumiem un kura būtu formulēta viņa valodā vai lūgumrakstā lietotajā valodā; tā kā ikviens lūgumraksta iesniedzējs var prasīt, lai viņa vai viņas lūgumraksts tiktu izskatīts atkārtoti, pamatojoties uz tiem vai citiem jaunatklātajiem apstākļiem; |
| --- | --- |

P.

tā kā Lūgumrakstu komiteja rūpīgi izskata un risina katru Parlamentam iesniegto lūgumrakstu; tā kā katram lūgumraksta iesniedzējam ir tiesības uz objektīvu un godīgu lūgumraksta izskatīšanu, pilnībā ievērojot tiesības uz labu pārvaldību, kas ir noteiktas Hartas 41. pantā; tā kā ikvienam lūgumraksta iesniedzējam ir tiesības saprātīgā laikposmā saņemt atbildi, kurā viņš tiek informēts par pieņemto lēmumu attiecībā uz lūgumraksta pieņemamību un komitejas veiktajiem reaģēšanas pasākumiem un kura būtu formulēta viņa valodā vai lūgumrakstā lietotajā valodā; tā kā ikviens lūgumraksta iesniedzējs var prasīt, lai viņa vai viņas lūgumraksts tiktu izskatīts atkārtoti, pamatojoties uz tiem vai citiem jaunatklātajiem apstākļiem;

| Q. | tā kā Parlaments jau ir atzinis, ka Komisijas nerīkošanās attiecībā uz jautājumiem, kas ir izvirzīti atsevišķos lūgumrakstos, ir uzskatāma par tādu spēkā esošu ES Līgumu normu pārkāpumu, kurās ir paredzētas tiesības iesniegt lūgumrakstu, jo tās neaprobežojas tikai ar stratēģiski svarīgiem jautājumiem vai aspektiem, kuros izpaužas strukturālas problēmas; tā kā Komisija joprojām īsteno savu stratēģisko pieeju lūgumrakstu izskatīšanā, pamatojoties uz 2017. gada paziņojumu “ES tiesību akti: labāki rezultāti līdz ar labāku piemērošanu” (2), neraugoties uz Parlamenta prasību to savlaicīgi pārskatīt; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Parlaments jau ir atzinis, ka Komisijas nerīkošanās attiecībā uz jautājumiem, kas ir izvirzīti atsevišķos lūgumrakstos, ir uzskatāma par tādu spēkā esošu ES Līgumu normu pārkāpumu, kurās ir paredzētas tiesības iesniegt lūgumrakstu, jo tās neaprobežojas tikai ar stratēģiski svarīgiem jautājumiem vai aspektiem, kuros izpaužas strukturālas problēmas; tā kā Komisija joprojām īsteno savu stratēģisko pieeju lūgumrakstu izskatīšanā, pamatojoties uz 2017. gada paziņojumu “ES tiesību akti: labāki rezultāti līdz ar labāku piemērošanu” (2), neraugoties uz Parlamenta prasību to savlaicīgi pārskatīt;

| R. | tā kā Komisija Lūgumrakstu komitejai nesniedz visaptverošu informāciju nedz par leģislatīviem aktiem, nedz neleģislatīviem pasākumiem, kas ir veikti pēc saņemtajiem lūgumrakstiem, nedz arī par pārkāpuma procedūrām, kas ir ierosinātas, pamatojoties uz lūgumrakstiem; tā kā nav izveidots publisks reģistrs, kas sasaistītu lūgumrakstus ar visiem pasākumiem, kas tiek veikti, reaģējot uz tiem; |
| --- | --- |

R.

tā kā Komisija Lūgumrakstu komitejai nesniedz visaptverošu informāciju nedz par leģislatīviem aktiem, nedz neleģislatīviem pasākumiem, kas ir veikti pēc saņemtajiem lūgumrakstiem, nedz arī par pārkāpuma procedūrām, kas ir ierosinātas, pamatojoties uz lūgumrakstiem; tā kā nav izveidots publisks reģistrs, kas sasaistītu lūgumrakstus ar visiem pasākumiem, kas tiek veikti, reaģējot uz tiem;

| S. | tā kā Lūgumrakstu komitejas darbību pamatā ir lūgumrakstu iesniedzēju sniegtā informācija; tā kā informācija, ko lūgumrakstu iesniedzēji ir darījuši zināmu savos lūgumrakstos un komitejas sanāksmēs, kopā ar Komisijas novērtējumu un dalībvalstu un citu struktūru atbildēm ir izšķirīgi svarīga Komitejas darbā; tā kā pieņemami lūgumraksti sniedz vērtīgu ieguldījumu arī citu Parlamenta komiteju darbā, jo Lūgumrakstu komiteja tos nosūta citām komitejām atzinuma sniegšanai vai informācijai; tā kā lūgumrakstiem tādēļ ir liela nozīme tiesību aktu izstrādē un pieņemšanā, jo tie ir noderīgi citām Eiropas Parlamenta komitejām, sniedzot lietderīgu un tiešu ieguldījumu to attiecīgajās jomās veiktajā likumdošanas darbā; |
| --- | --- |

S.

tā kā Lūgumrakstu komitejas darbību pamatā ir lūgumrakstu iesniedzēju sniegtā informācija; tā kā informācija, ko lūgumrakstu iesniedzēji ir darījuši zināmu savos lūgumrakstos un komitejas sanāksmēs, kopā ar Komisijas novērtējumu un dalībvalstu un citu struktūru atbildēm ir izšķirīgi svarīga Komitejas darbā; tā kā pieņemami lūgumraksti sniedz vērtīgu ieguldījumu arī citu Parlamenta komiteju darbā, jo Lūgumrakstu komiteja tos nosūta citām komitejām atzinuma sniegšanai vai informācijai; tā kā lūgumrakstiem tādēļ ir liela nozīme tiesību aktu izstrādē un pieņemšanā, jo tie ir noderīgi citām Eiropas Parlamenta komitejām, sniedzot lietderīgu un tiešu ieguldījumu to attiecīgajās jomās veiktajā likumdošanas darbā;

| T. | tā kā Lūgumrakstu komiteja piešķir ārkārtīgi lielu nozīmi lūgumrakstu izskatīšanai un publiskai apspriešanai savās sanāksmēs; tā kā lūgumraksta iesniedzējiem ir tiesības iepazīstināt ar savu lūgumrakstu un viņi bieži vien piedalās apspriešanā, tādējādi aktīvi sniedzot ieguldījumu komitejas darbā; tā kā 2021. gadā Lūgumrakstu komiteja rīkoja 12 komitejas sanāksmes, kurās tika apspriesti 159 lūgumraksti, piedaloties 113 lūgumrakstu iesniedzējiem, no kuriem lielākā daļa aktīvi piedalījās uzstājoties; tā kā 2021. gada sanāksmēs apspriesto lūgumrakstu skaits ir nedaudz lielāks salīdzinājumā ar 2020. gadu, kas ir skaidrojams ar lielākiem Komitejas sanāksmēm atvēlētajiem laika logiem, pie kam tajās mutiskās tulkošanas jauda bija ierobežota, jo, pandēmijai turpinoties, Parlaments veica piesardzības pasākumus; |
| --- | --- |

T.

tā kā Lūgumrakstu komiteja piešķir ārkārtīgi lielu nozīmi lūgumrakstu izskatīšanai un publiskai apspriešanai savās sanāksmēs; tā kā lūgumraksta iesniedzējiem ir tiesības iepazīstināt ar savu lūgumrakstu un viņi bieži vien piedalās apspriešanā, tādējādi aktīvi sniedzot ieguldījumu komitejas darbā; tā kā 2021. gadā Lūgumrakstu komiteja rīkoja 12 komitejas sanāksmes, kurās tika apspriesti 159 lūgumraksti, piedaloties 113 lūgumrakstu iesniedzējiem, no kuriem lielākā daļa aktīvi piedalījās uzstājoties; tā kā 2021. gada sanāksmēs apspriesto lūgumrakstu skaits ir nedaudz lielāks salīdzinājumā ar 2020. gadu, kas ir skaidrojams ar lielākiem Komitejas sanāksmēm atvēlētajiem laika logiem, pie kam tajās mutiskās tulkošanas jauda bija ierobežota, jo, pandēmijai turpinoties, Parlaments veica piesardzības pasākumus;

| U. | tā kā galvenie temati, kas izraisa bažas un figurē 2021. gadā iesniegtajos lūgumrakstos, ir saistīti ar pamattiesībām (piemēram, Covid-19 ārkārtas pasākumu ietekme uz tiesiskumu un demokrātiju, iespējām gūt izglītību mājsēdes laikā, pārvietošanās brīvību un tiesībām strādāt, kā arī LGBTIK+ tiesībām Savienībā), veselību (īpaši jautājumi par iespējām izmantot veselības aprūpes pakalpojumus, par sabiedrības veselības krīzi, kas ir saistīta ar pandēmijas turpināšanos, sākot ar iedzīvotāju veselības aizsardzību, tai skaitā vakcinācijas politiku, līdz ES digitālā Covid sertifikāta izmantošanai, īstenošanai un piemērošanai dalībvalstīs un iespējamai diskriminācijai starp vakcinētām un nevakcinētām personām), vidi (galvenokārt saistībā ar derīgo izrakteņu ieguves darbībām un to ietekmi uz vidi, nelikumīgu mežizstrādi, vardarbību pret trauksmes cēlējiem vides jomā, cilvēku un lielo plēsēju līdzāspastāvēšanas iespējamo uzlabošanu, atkritumu nelikumīgu izgāšanu, kodoldrošību, gaisa piesārņojumu un ekosistēmu stāvokļa pasliktināšanos), minoritāšu tiesībām un diskrimināciju (tai skaitā nacionālo vai lingvistisko minoritāšu tiesībām), izglītību (piemēram, jautājumi, kas ir saistīti ar diskriminējošu piekļuvi izglītībai vai apstrīdētām valsts izglītības tiesību aktu reformām), drošības trūkumu kravas automobiļu stāvvietās, ES studentu situāciju Apvienotajā Karalistē pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Erasmus+ programmas un nodarbinātību (piemēram, jautājumi, kas, kas attiecas uz darba līgumiem dažādās valstu sistēmās), kā arī ar daudzām citām darbības jomām; |
| --- | --- |

U.

tā kā galvenie temati, kas izraisa bažas un figurē 2021. gadā iesniegtajos lūgumrakstos, ir saistīti ar pamattiesībām (piemēram, Covid-19 ārkārtas pasākumu ietekme uz tiesiskumu un demokrātiju, iespējām gūt izglītību mājsēdes laikā, pārvietošanās brīvību un tiesībām strādāt, kā arī LGBTIK+ tiesībām Savienībā), veselību (īpaši jautājumi par iespējām izmantot veselības aprūpes pakalpojumus, par sabiedrības veselības krīzi, kas ir saistīta ar pandēmijas turpināšanos, sākot ar iedzīvotāju veselības aizsardzību, tai skaitā vakcinācijas politiku, līdz ES digitālā Covid sertifikāta izmantošanai, īstenošanai un piemērošanai dalībvalstīs un iespējamai diskriminācijai starp vakcinētām un nevakcinētām personām), vidi (galvenokārt saistībā ar derīgo izrakteņu ieguves darbībām un to ietekmi uz vidi, nelikumīgu mežizstrādi, vardarbību pret trauksmes cēlējiem vides jomā, cilvēku un lielo plēsēju līdzāspastāvēšanas iespējamo uzlabošanu, atkritumu nelikumīgu izgāšanu, kodoldrošību, gaisa piesārņojumu un ekosistēmu stāvokļa pasliktināšanos), minoritāšu tiesībām un diskrimināciju (tai skaitā nacionālo vai lingvistisko minoritāšu tiesībām), izglītību (piemēram, jautājumi, kas ir saistīti ar diskriminējošu piekļuvi izglītībai vai apstrīdētām valsts izglītības tiesību aktu reformām), drošības trūkumu kravas automobiļu stāvvietās, ES studentu situāciju Apvienotajā Karalistē pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Erasmus+ programmas un nodarbinātību (piemēram, jautājumi, kas, kas attiecas uz darba līgumiem dažādās valstu sistēmās), kā arī ar daudzām citām darbības jomām;

| V. | tā kā Lūgumrakstu komiteja, pieņemot sanāksmes darba kārtību, pievērš uzmanību lūgumrakstiem un tematiem, kas ir būtiski no apspriešanas ES līmenī viedokļa, un nepieciešamībai saglabāt vienlīdzīgu ģeogrāfisko pārstāvību — atbilstīgi saņemtajiem lūgumrakstiem; |
| --- | --- |

V.

tā kā Lūgumrakstu komiteja, pieņemot sanāksmes darba kārtību, pievērš uzmanību lūgumrakstiem un tematiem, kas ir būtiski no apspriešanas ES līmenī viedokļa, un nepieciešamībai saglabāt vienlīdzīgu ģeogrāfisko pārstāvību — atbilstīgi saņemtajiem lūgumrakstiem;

| W. | tā kā 78,6 % (1 094) no 2021. gadā saņemtajiem lūgumrakstiem tika iesniegti Parlamenta Lūgumrakstu tīmekļa portālā, kas ir nedaudz mazāk nekā 79,7 % (1 254 lūgumraksti) 2020. gadā, tādējādi apstiprinot, ka Parlamenta Lūgumrakstu tīmekļa portāls ir kļuvis par iedzīvotāju ievērojami visvairāk izmantoto lūgumrakstu iesniegšanas Parlamentam kanālu; |
| --- | --- |

W.

tā kā 78,6 % (1 094) no 2021. gadā saņemtajiem lūgumrakstiem tika iesniegti Parlamenta Lūgumrakstu tīmekļa portālā, kas ir nedaudz mazāk nekā 79,7 % (1 254 lūgumraksti) 2020. gadā, tādējādi apstiprinot, ka Parlamenta Lūgumrakstu tīmekļa portāls ir kļuvis par iedzīvotāju ievērojami visvairāk izmantoto lūgumrakstu iesniegšanas Parlamentam kanālu;

| X. | tā kā 2021. gadā Lūgumrakstu tīmekļa portāla (PETI portāls) svarīgākais mērķis tika pilnībā sasniegts, jo portāls darbojās tiešsaistē un darbojās vairāk nekā 99,9 % laika; tā kā visi lūgumraksti tika sagatavoti un publicēti savlaicīgi, dažu dienu laikā pēc to pieņemšanas, un visi iekšējie un ārējie atbalsta pieprasījumi attiecībā uz PETI portāla izmantošanu un saturu tika veiksmīgi, savlaicīgi un visās valodās apmierināti; tā kā tika ieviesta Lūgumrakstu tīmekļa portāla 2.4. versija un tika iesniegts pieprasījums Lūgumrakstu tīmekļa portālā sākt mākslīgā intelekta sarunbotu; |
| --- | --- |

X.

tā kā 2021. gadā Lūgumrakstu tīmekļa portāla (PETI portāls) svarīgākais mērķis tika pilnībā sasniegts, jo portāls darbojās tiešsaistē un darbojās vairāk nekā 99,9 % laika; tā kā visi lūgumraksti tika sagatavoti un publicēti savlaicīgi, dažu dienu laikā pēc to pieņemšanas, un visi iekšējie un ārējie atbalsta pieprasījumi attiecībā uz PETI portāla izmantošanu un saturu tika veiksmīgi, savlaicīgi un visās valodās apmierināti; tā kā tika ieviesta Lūgumrakstu tīmekļa portāla 2.4. versija un tika iesniegts pieprasījums Lūgumrakstu tīmekļa portālā sākt mākslīgā intelekta sarunbotu;

| Y. | tā kā Lūgumrakstu komiteja 2021. gadā veica tikai vienu faktu konstatēšanas braucienu; tā kā otrais faktu konstatēšanas brauciens, kas bija paredzēts decembrī, tika atlikts, pamatojoties uz lēmumu, kas tika pieņemts, ņemot vērā Covid-19 izplatības pieaugumu un nolūkā līdz minimumam samazināt Parlamenta deputātu un personāla veselības apdraudējumu; |
| --- | --- |

Y.

tā kā Lūgumrakstu komiteja 2021. gadā veica tikai vienu faktu konstatēšanas braucienu; tā kā otrais faktu konstatēšanas brauciens, kas bija paredzēts decembrī, tika atlikts, pamatojoties uz lēmumu, kas tika pieņemts, ņemot vērā Covid-19 izplatības pieaugumu un nolūkā līdz minimumam samazināt Parlamenta deputātu un personāla veselības apdraudējumu;

| Z. | tā kā saskaņā ar Reglamentu Lūgumrakstu komiteja ir atbildīga par attiecībām ar Eiropas Ombudu, kas izmeklē sūdzības par Eiropas Savienības iestāžu un struktūru administratīvām kļūmēm; tā kā pašreizējā Eiropas ombude Emily O'Reilly savu 2020. gada ziņojumu Lūgumrakstu komitejai iesniedza 2021. gada 14. jūlija sanāksmē; |
| --- | --- |

Z.

tā kā saskaņā ar Reglamentu Lūgumrakstu komiteja ir atbildīga par attiecībām ar Eiropas Ombudu, kas izmeklē sūdzības par Eiropas Savienības iestāžu un struktūru administratīvām kļūmēm; tā kā pašreizējā Eiropas ombude Emily O'Reilly savu 2020. gada ziņojumu Lūgumrakstu komitejai iesniedza 2021. gada 14. jūlija sanāksmē;

| AA. | tā kā Eiropas Komisijai kā Līgumu ievērošanas uzraudzītājiestādei ir ļoti būtiska loma Lūgumrakstu komitejas darbā, un lūgumrakstu iesniedzēju sniegtā informācija palīdz atklāt iespējamos Eiropas tiesību aktu pārkāpumus vai to neatbilstīgu piemērošanu; |
| --- | --- |

AA.

tā kā Eiropas Komisijai kā Līgumu ievērošanas uzraudzītājiestādei ir ļoti būtiska loma Lūgumrakstu komitejas darbā, un lūgumrakstu iesniedzēju sniegtā informācija palīdz atklāt iespējamos Eiropas tiesību aktu pārkāpumus vai to neatbilstīgu piemērošanu;

| AB. | tā kā Lūgumrakstu komiteja ir Eiropas Ombudu tīkla locekle, pie kura pieder arī Eiropas Ombuds, valsts un reģionālie ombudi un līdzīgas dalībvalstu, kandidātvalstu un citu Eiropas Ekonomikas zonas valstu struktūras un kura tiecas sekmēt informācijas apmaiņu par ES tiesību aktiem un politiku un dalīties ar paraugpraksi; |
| --- | --- |

AB.

tā kā Lūgumrakstu komiteja ir Eiropas Ombudu tīkla locekle, pie kura pieder arī Eiropas Ombuds, valsts un reģionālie ombudi un līdzīgas dalībvalstu, kandidātvalstu un citu Eiropas Ekonomikas zonas valstu struktūras un kura tiecas sekmēt informācijas apmaiņu par ES tiesību aktiem un politiku un dalīties ar paraugpraksi;

| AC. | tā kā pilsoņu līdzdalības uzlabošana un no ES tiesību aktiem izrietošo pilsoņu tiesību pilnīgas aizsardzības nodrošināšana ir uzskatāmi par galveniem elementiem, ar kuriem ES sevi tuvina tās pilsoņiem; tā kā Lūgumrakstu komiteja pieņēma ziņojumu par pilsoņu iesaistīšanu: tiesības iesniegt lūgumrakstu, tiesības vērsties pie Eiropas Ombuda un Eiropas pilsoņu iniciatīva (3), galvenokārt pilsoņu izpratnes par viņu tiesībām vairošana, tādu saziņas kampaņu īstenošana, ar kurām viņus informē par izveidotajiem sakaru līdzekļiem, pa kuriem tiek īstenota dalība, ciešākas sadarbības ar citām iestādēm un parlamentārajām komitejām iedibināšana un pilsoniskās ieinteresētības jauniešos izraisīšana, minētā ziņojuma noslēgumā secinot, ka Komisijai ir jāpārskata tās šā brīža stratēģiskā pieeja lūgumrakstu izskatīšanai, jo tās rezultātā neizskatīti ir palikuši cita starpā jautājumi par smagiem ES tiesību aktu pārkāpumiem, kas kaitē pilsonisko tiesību aizsardzībai; tā kā Lūgumrakstu komiteja uzskata, ka Eiropas pilsoņu iniciatīva (EPI) ir ļoti svarīgs līdzdalības demokrātijas instruments, kurš būtu jāpastiprina, lai pilsoņi kļūtu aktīvāki un nepastarpinātāk iesaistītos Savienības politikas virzienu darināšanā un tiesību aktu izstrādē, |
| --- | --- |

AC.

tā kā pilsoņu līdzdalības uzlabošana un no ES tiesību aktiem izrietošo pilsoņu tiesību pilnīgas aizsardzības nodrošināšana ir uzskatāmi par galveniem elementiem, ar kuriem ES sevi tuvina tās pilsoņiem; tā kā Lūgumrakstu komiteja pieņēma ziņojumu par pilsoņu iesaistīšanu: tiesības iesniegt lūgumrakstu, tiesības vērsties pie Eiropas Ombuda un Eiropas pilsoņu iniciatīva (3), galvenokārt pilsoņu izpratnes par viņu tiesībām vairošana, tādu saziņas kampaņu īstenošana, ar kurām viņus informē par izveidotajiem sakaru līdzekļiem, pa kuriem tiek īstenota dalība, ciešākas sadarbības ar citām iestādēm un parlamentārajām komitejām iedibināšana un pilsoniskās ieinteresētības jauniešos izraisīšana, minētā ziņojuma noslēgumā secinot, ka Komisijai ir jāpārskata tās šā brīža stratēģiskā pieeja lūgumrakstu izskatīšanai, jo tās rezultātā neizskatīti ir palikuši cita starpā jautājumi par smagiem ES tiesību aktu pārkāpumiem, kas kaitē pilsonisko tiesību aizsardzībai; tā kā Lūgumrakstu komiteja uzskata, ka Eiropas pilsoņu iniciatīva (EPI) ir ļoti svarīgs līdzdalības demokrātijas instruments, kurš būtu jāpastiprina, lai pilsoņi kļūtu aktīvāki un nepastarpinātāk iesaistītos Savienības politikas virzienu darināšanā un tiesību aktu izstrādē,

| 1. | uzsver Lūgumrakstu komitejas būtisko lomu ES pilsoņu un iedzīvotāju tiesību aizsardzībā un veicināšanā, jo šī komiteja nodrošina, lai lūgumrakstu iesniedzēju bažas un sūdzības tiktu izskatītas savlaicīgi, konstruktīvi, atbilstoši normām un nediskriminējoši un lai lūgumrakstu iesniedzēji tiktu informēti par viņu lūgumrakstu izskatīšanā paveikto un šīs izskatīšanas virzību un lai lūgumrakstu lietas tiktu atrisinātas, izmantojot atklātu, demokrātisku un pārredzamu lūgumrakstu procesu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina, ka 2021. gadā Lūgumrakstu komitejai iesniegto lūgumrakstu īpatsvars no 27 ES dalībvalstīm ievērojami atšķīrās un lielākā daļa lūgumrakstu attiecās uz Spāniju (17 %), kurai sekoja Vācija (9,7 %), Itālija (9,2 %), Grieķija (5,9 %), Rumānija (4,1 %), Polija (4 %) un Francija (2,6 %); lūgumrakstu skaits attiecībā uz pārējām dalībvalstīm bija mazāks par 2 % no katras dalībvalsts; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka lūgumrakstu iesniedzēji bieži vēršas Lūgumrakstu komitejā par jautājumiem, kas viņiem ir akūti svarīgi; uzsver, ka šādās situācijās lūgumrakstu novēlota izskatīšana lūgumrakstu iesniedzējiem diez cik nozīmīga nav; uzskata, ka Lūgumrakstu komitejai būtu jārīkojas, lai novērstu neizskatīto lūgumrakstu uzkrāšanos; aicina Lūgumrakstu komiteju pārskatīt tās darba metodes, lai nodrošinātu, ka visi lūgumraksti tiek izskatīti saskaņā ar konsekventu un pārredzamu kritēriju kopumu, kas garantētu savlaicīgu un efektīvu procesu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka Lūgumrakstu komiteja ir vienlīdz pieejama pilsoņiem un iedzīvotājiem visās 27 dalībvalstīs un ka lūgumrakstu izskatīšanai jābūt ģeogrāfiski līdzsvarotai; šajā sakarībā uzskata, ka Parlamentam būtu jāpastiprina centieni veicināt tā Lūgumrakstu komitejas lomu un darbu un jāvairo visu ES iedzīvotāju informētība par iespēju iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam; uzsver, ka Lūgumrakstu komitejai, pieņemot savu sanāksmju, uzklausīšanu un darba braucienu darba kārtību, ir jāievēro tās pamatnostādnes un objektīvie kritēriji, piemēram, atlasītu lūgumrakstu ieguldījums pašreizējās ES debatēs un saņemto lūgumrakstu līdzsvarota ģeogrāfiskā pārstāvība; uzsver, ka Komitejas darbībai vienmēr būtu jābūt vērstai uz tāda jautājuma risināšanu, kas lūgumraksta iesniedzēju skar individuāli; šajā sakarībā atgādina par Lūgumrakstu komitejas Eiropas dimensiju, kas nozīmē, ka lūgumraksti ir jāizskata par jautājumiem, kas attiecas uz Eiropas Savienības darbības jomām, kā tas ir noteikts Līgumā par Eiropas Savienības darbību; šajā nolūkā uzskata, ka Lūgumrakstu komiteja ir īpaši atbildīga par šīs Eiropas dimensijas ievērošanu iepretim lūgumrakstu iesniedzējiem un ārpasaulei un ka visiem tās locekļiem savā darbībā un motivācijā vienmēr būtu jāvadās pēc Eiropas institucionālās atbildības, nevis valstu politiskajām interesēm; atgādina, ka Lūgumrakstu komitejā pārstāvēto politisko grupu savstarpējās vienošanās ir ļoti būtiskas, lai lūgumrakstu iesniedzējiem sniegtu līdzsvarotas un saprotamas atbildes; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir pastāvīgi rīkot publiskas debates par Savienības darbības jomu, lai nodrošinātu, ka iedzīvotāji ir pareizi informēti par Savienības kompetences jomu un dažādiem lēmumu pieņemšanas līmeņiem; šajā sakarībā aicina rīkot plašākas izpratnes veidošanas kampaņas, aktīvi gan Eiropas, gan valstu līmenī iesaistot sakaru dienestus, lai palīdzētu vairot iedzīvotāju zināšanas par viņu tiesībām iesniegt lūgumrakstus, kā arī par Savienības atbildību un Lūgumrakstu komitejas kompetenci, un tādējādi samazinātu nepieņemamu lūgumrakstu skaitu un labāk reaģētu uz iedzīvotāju bažām; uzsver, ka ir jāpieliek papildu pūles, lai uzlabotu informētību par tiesībām iesniegt lūgumrakstus tajās ES dalībvalstīs, no kurām tiek nosūtīts proporcionāli mazāks lūgumrakstu skaits; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai Komisija pārskatītu savu to stratēģisko pieeju lūgumrakstu izskatīšanai, kuras pamatā patlaban ir tās 2017. gada paziņojums “ES tiesību akti: labāki rezultāti līdz ar labāku piemērošanu”, lai pieņemtu precīzus noteikumus un izveidotu administratīvu procedūru, ar kuru starpniecību izskata pieņemamus lūgumrakstus, nodrošinot pienācīgus reaģēšanas pasākumus, tostarp par jautājumiem, kas ir izvirzīti atsevišķos lūgumrakstos, kuros bieži tiek uzrādīti ES tiesību aktu pārkāpumi, no kuriem cieš liels skaits iedzīvotāju, vai kuros ir minēti papildu iespējamie ES tiesību aktu pārkāpumi, kas skar to pašu priekšmetu, kas tiek skatīti attiecīgajā brīdī notiekošajās pārkāpuma procedūrās; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka lūgumraksti ir uzskatāmi par unikālu iespēju Parlamentam un citām ES iestādēm tieši sazināties ar ES pilsoņiem un uzturēt ar viņiem regulāru dialogu, jo īpaši gadījumos, kad tos ietekmē ES tiesību aktu nepareiza piemērošana vai pārkāpumi, kā arī spēkā esošo ES tiesību trūkumi un robi tajos; uzsver nepieciešamību pastiprināt ES iestāžu, struktūru un aģentūru sadarbību ar valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm prasījumos, kas ir saistīti ar ES tiesību aktu īstenošanu un ietekmi un to ievērošanu; uzskata, ka šādai sadarbībai ir izšķiroša nozīme, lai risinātu un atrisinātu iedzīvotāju bažas par ES tiesību aktu piemērošanu un efektivitāti, un ka tā veicina Savienības demokrātiskās leģitimitātes un pārskatatbildības stiprināšanu; tādēļ aicina dalībvalstu pārstāvjus aktīvāk piedalīties komitejas sanāksmēs un savlaicīgi un izsmeļoši reaģēt uz Lūgumrakstu komitejas lūgumiem sniegt paskaidrojumus vai atbildēt uz informāciju, ko tā ir nosūtījusi valstu iestādēm; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prasa, lai tiktu izveidots iestāžu vienotās saskarnes IT rīks, ar kura palīdzību Komisija un Parlaments varētu publiski apmainīties ar visu to rīcībā esošo informāciju par pasākumiem, kas ir veikti, reaģējot uz lūgumrakstiem, tostarp ar informāciju par EU Pilot un pārkāpuma procedūrām, un tiesību aktu priekšlikumiem, publiskot to Komitejas sanāksmju ierakstus, kurās attiecīgais lūgumraksts tika apspriests, valstu iestāžu un Parlamenta pastāvīgo komiteju atbildes un ar informāciju par visiem citiem ar likumdošanas darbību nesaistītiem jautājumiem, kas skar attiecīgo lūgumrakstu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atgādina, ka lūgumraksti ievērojami veicina Komisijas kā Līgumu ievērošanas uzraudzītājiestādes lomu, jo sniedz pilsoņiem papildu iespēju ziņot par iespējamiem ES tiesību aktu pārkāpumiem; uzsver, ka Lūgumrakstu komitejas un Komisijas strukturētāki sadarbības līdzekļi un pastiprināta sadarbība, izmantojot savlaicīgas un detalizētas Komisijas atbildes, kuru pamatā būtu lūgumrakstos izvirzīto jautājumu rūpīga pārbaude, ir būtiski, lai nodrošinātu lūgumrakstu sekmīgu izskatīšanu; uzsver, ka Komisijai būtu aktīvāk jāiesaistās, lai sniegtu precīzu atbildi uz lūgumrakstu pieprasījumiem un sūdzībām; atkārtoti aicina Komisiju regulāri sniegt Lūgumrakstu komitejai atjauninātu informāciju par norisēm un pašreizējo stāvokli attiecībā uz pārkāpuma procedūrām, kas tika sāktas, pamatojoties uz saņemtajiem lūgumrakstiem, un nodrošināt, lai Lūgumrakstu komitejai būtu piekļuve attiecīgajiem Komisijas dokumentiem par pārkāpumiem un EU Pilot procedūrām; šajā sakarībā pauž nožēlu par to, ka no saziņas ar Lūgumrakstu komiteju nevar secināt, ka tiktu veikti sistemātiski reaģēšanas pasākumi; uzskata, ka Parlamenta un Komisijas iestāžu nolīgums par lūgumrakstu izskatīšanu varētu kalpot par veidu, kā labāk nodrošināt lūgumrakstu pārredzamu un efektīvu izskatīšanu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atgādina, ka e-Peti datubāze ir svarīgs iekšējs instruments, pateicoties kuram, Lūgumrakstu komitejas locekļi var piekļūt visai nepieciešamajai informācijai, pamatojoties uz kuru, viņi var sekot līdzi katra atsevišķā lūgumraksta statusam un var pieņemt uz informāciju balstītus lēmumus par attiecīgajā brīdī izskatītajiem lūgumrakstiem vai to iespējamu slēgšanu; šajā nolūkā e-Peti datubāze būtu regulāri jāatjaunina un, ja iespējams, ir jāsaista ar Komisijas pārkāpumu sarakstu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka lielāka uzmanība būtu jāpievērš tāda Eiropas tiesību akta pieņemšanai, ar ko nostiprina LGBTIK+ tiesību atzīšanu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju savlaicīgāk novērtēt, vai gadījumos, kad valsts iestādes nav veikušas nepieciešamos pasākumus, tās to dara, konstruktīvi reaģēt uz iedzīvotāju bažām, kas ir paustas viņu lūgumrakstos tad, kad nav ievēroti ES tiesību akti, — pārkāpumi kaitē ES pilsoņu un iedzīvotāju tiesību pilnīgai aizsardzībai — un vajadzības gadījumā sākt pārkāpuma procedūras; pauž ciešu pārliecību, ka Komisijas ātra rīcība pret ES tiesību aktu pārkāpumiem ir kritiska, lai novērstu to, ka šie pārkāpumi kļūst par sistēmiskiem pārkāpumiem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju uzlabot savu informācijas vākšanas par lūgumrakstiem sistēmu un gada ziņojumā par ES tiesību aktu piemērošanas uzraudzību iekļaut tiešas atsauces uz lūgumrakstiem, cita starpā, nepārprotami iztirzājot saikni starp lūgumrakstiem, pārkāpuma procedūrām, ES tiesību aktiem vai jebkuru citu ES tiesību aktu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | norāda, ka lūgumrakstu izskatīšanā ir jānovērš jebkāda nekonsekvence vai neviendabība, lai garantētu tiesību iesniegt lūgumrakstu pareizu īstenošanu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka arī lūgumrakstus var uzskatīt par stratēģisku instrumentu, pamatojoties uz kuru, saskaņā ar LESD 225. pantu var ierosināt Eiropas Parlamenta likumdošanas iniciatīvas, tādējādi palīdzot novērst visus trūkumus pašreizējos ES tiesību aktos, kas kaitē pilsoņu tiesībām; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atgādina, ka sadarbībai ar citām Parlamenta komitejām ir būtiska nozīme precīzā un vispusīgā lūgumrakstu izskatīšanā; konstatē, ka 2021. gadā citām komitejām atzinuma sniegšanas nolūkā tika nosūtīti 82 lūgumraksti, bet 548 lūgumraksti — informācijai; atzinīgi vērtē to, ka no citām komitejām tika saņemti 46 atzinumi un 176 paziņojumi par lūgumrakstu ņemšanu vērā to darbā; konstatē, ka publiskās uzklausīšanas, kas ir rīkotas kopīgi ar citām Parlamenta komitejām, palīdz nodrošināt lūgumrakstu skrupulozu izskatīšanu; atgādina, ka lūgumrakstu iesniedzēji tiek informēti par lēmumiem pieprasīt citu komiteju atzinumus saistībā ar viņu lūgumrakstu izskatīšanu; aicina parlamentārās komitejas pastiprināt centienus aktīvi dot ieguldījumu lūgumrakstu izskatīšanā, apliecinot savu kompetenci un tādējādi ļaujot Parlamentam ātrāk un vispusīgāk reaģēt uz iedzīvotāju bažām; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzskata, ka lūgumrakstu tīkls ir lietderīgs, jo veicina lūgumrakstu risināšanu parlamentārajā un likumdošanas darbā; uzskata, ka minētā tīkla ietvaros būtu jāstiprina dialogs un sadarbība ar Komisiju un pārējām ES iestādēm; pauž pārliecību, ka regulārām lūgumrakstu tīkla sanāksmēm ir būtiska nozīme Lūgumrakstu komitejas darbību atpazīstamības vairošanā un sadarbības ar citām Parlamenta komitejām stiprināšanā, apmainoties ar informāciju un daloties ar paraugpraksi tīkla dalībnieku starpā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka, 2021. gadā, noturot komitejām paredzēto ilgāka laika sanāksmi, jo bija jā pielāgojas Covid-19 pandēmijas izraisītajai situācijai, Lūgumrakstu komiteja pauda savu nostāju par svarīgiem lūgumrakstos izvirzītajiem jautājumiem, cita starpā pieņemot arī šādus lēmumus: 2021. gada 9. novembra ziņojumu par Lūgumrakstu komitejas apspriedēm 2020. gadā (4), tās divus ziņojumus: 2021. gada 26. janvāra ziņojumu par Eiropas Ombuda darbību 2019. gadā (5) un 2021. gada 2. decembra ziņojumu par Eiropas Ombuda darbību 2020. gadā (6), tās 2021. gada 27. janvāra ziņojumu par pilsoņu iesaistīšanu: par tiesībām iesniegt lūgumrakstus, tiesībām vērsties pie Eiropas Ombuda un Eiropas pilsoņu iniciatīvu (7) un 2021. gada 27. maija atzinumu par Komisijas 2020. gada ziņojumu par tiesiskumu (8); atzinīgi vērtē Lūgumrakstu komitejas sekretariāta ļoti labo darbu laikā, kad darba apstākļi joprojām bija sarežģīti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vērš uzmanību uz daudzajiem lūgumrakstiem par Covid-19, kurus Lūgumrakstu komiteja izskatīja un uz kuriem atbildēja 2021. gadā; uzsver, ka lielākajā daļā no šiem lūgumrakstiem tika prasīts aizsargāt iedzīvotāju veselību pret vīrusa izraisītajām sekām, tostarp tika uzdoti jautājumi par vakcinācijas politiku un iespējamo diskrimināciju starp vakcinētām un nevakcinētām personām, kā arī lūgts izvērtēt, kā dalībvalstīs tiek pārvaldīta veselības krīze; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pauž dziļu nožēlu par to, ka Komisija nav atklājusi visu informāciju par līgumiem, kas ir parakstīti ar farmācijas uzņēmumiem par Covid-19 vakcīnām, tādējādi pārkāpjot iedzīvotāju tiesības uz informāciju; pauž nopietnas bažas par Komisijas izdarītajām administratīvajām kļūmēm, kas tika pieļautas, tai atsakoties piešķirt publisku piekļuvi dokumentiem par 1,5 miljoniem medicīnisko masku, kuras Komisija bija iegādājusies agrīnā Covid-19 pandēmijas posmā un kuras neatbilda prasītajiem kvalitātes standartiem (9); |
| --- | --- |

20.

| 21. | konstatē, ka 2021. gadā lūgumrakstu iesniedzēji līdztekus pamattiesībām un videi viens no galvenajiem lūgumrakstu iesniedzējus uztraucošajiem jautājumiem bija veselība, vienlaikus atzīstot, ka norūpētība ar veselību Covid-19 pandēmijas kontekstā bija Lūgumrakstu komitejas darba degpunktā; uzsver, ka Lūgumrakstu komiteja pievērš uzmanību Covid-19 ietekmei uz iekšējā tirgus politiku (jo īpaši jautājumiem, kas ir saistīti ar valstu ceļošanas ierobežojumiem, un to ietekmi uz personu brīvu pārvietošanos Eiropas Savienībā un ārpus tās); šajā sakarībā norāda uz Lūgumrakstu komitejas 2021. gada 14. jūlijā kopīgi ar Transporta un tūrisma komiteju rīkoto atklāto uzklausīšanu par tematu “Kā uzlabot aviopasažieru tiesības Covid-19 krīzes laikā? Regula (EK) Nr. 261/2004”, lai novērtētu, cik efektīvi Covid-19 pandēmijas laikā tika piemērota Pasažieru kompensāciju regula (10) un vai ES tiesiskais regulējums pasažieru tiesību jomā bija atbilstošs no šādas krīzes risināšanas viedokļa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vērš uzmanību uz lielo to lūgumrakstu skaitu, kuros ir apgalvots, ka ir pārkāpta Harta; norāda uz iepriekš minēto lūgumrakstu izskatīšanas ierobežoto iznākumu, jo Hartas piemērošanas tvērums ir faktiski sašaurināts, kā tas ir izklāstīts tās 51. pantā; atgādina, ka vairākuma lūgumrakstu iesniedzēju cerības attiecībā uz Hartā paredzētajām tiesībām ir lielas un ir plašākas par to pašreizējo piemērošanas tvērumu; atkārtoti prasa apsvērt iespēju paplašināt 51. panta interpretāciju ārpus Savienības tiesību aktu tvēruma vai to pilnībā svītrot, kā tas ir norādīts iepriekšējās rezolūcijās (11); |
| --- | --- |

22.

| 23. | vērš uzmanību uz ievērojamo skaitu lūgumrakstu, kas ir apspriesti saistībā ar dažādiem varavīksnes ģimeņu tiesību aizsardzības aspektiem Eiropas Savienībā, jo īpaši uz atšķirīgajām nostājām attiecībā uz LGBTIK+ ģimeņu brīvu pārvietošanos un savstarpējas atzīšanas tiesībām Eiropas Savienībā; atgādina par 2021. gada 22. marta darbsemināru, kas bija veltīts LGBTI+ tiesībām Eiropas Savienībā un kuru Lūgumrakstu komiteja rīkoja, lai apspriestu LGBTIK+ personu situāciju, izskatītu Komisijas iesniegto jauno LGBTIK līdztiesības stratēģiju un risinātu problēmu, ko rada šķēršļi varavīksnes ģimeņu pārvietošanās brīvībai; vērš uzmanību uz Lūgumrakstu komitejas 2021. gada 15. jūlija ziņojumu par LGBTIK tiesībām Eiropas Savienībā (12), kurā tā aicina Komisiju veikt konkrētus pasākumus, ar kuriem nodrošina LGBTIK+ ģimeņu aizsardzību saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas spriedumiem lietās Coman un Hamilton, Maruko, Römer un Hay (13) un Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumu lietā Taddeucci un McCall (14); |
| --- | --- |

23.

| 24. | norāda, ka Lūgumrakstu komitejas darba kārtībā joprojām ir lūgumraksti, kas ir saistīti ar mazākumtautību tiesībām, jo īpaši attiecībā uz diskriminējošu praksi, kas pastāv, īstenojot tiesības uz izglītību mazākumtautību iedzīvotāju dzimtajā valodā, ar valodu vai kultūru saistītas tiesības un citas tiesības, piemēram, tiesības uz īpašumu, kas ir izklāstītas lūgumrakstos par zemes konfiskāciju un restitūciju dažās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

24.

| 25. | konstatē, ka 2021. gadā lūgumrakstu iesniedzējiem joprojām nopietnas bažas radīja vides jautājumi; pauž nožēlu par to, ka dalībvalstīs ne vienmēr tiek pareizi īstenoti vides noteikumi, kā tas ir aprakstīts daudzos lūgumrakstos par gaisa piesārņojumu, lielo plēsēju aizsardzības statusu un to ietekmi uz cilvēku darbību, nelikumīgu mežizstrādi, uzbrukumiem vides aktīvistiem, nelikumīgu plastmasas atkritumu apglabāšanu, dabisko ekosistēmu noplicināšanos, kodoldrošību un bioloģiskās daudzveidības izmaiņām un kā to apliecina EU Pilot un Komisijas ierosinātās pārkāpuma procedūras; norāda uz Lūgumrakstu komitejas svarīgo darbu, lai uzsvērtu derīgo izrakteņu ieguves darbību ietekmi uz vidi, kā par to var pārliecināties no šim tematam veltītā lūgumrakstu skaita; vērš uzmanību uz 2021. gada 2. decembra atklāto uzklausīšanu par derīgo izrakteņu ieguvi uz vidi un sociālo jomu Eiropas Savienībā, ko rīkoja Lūgumrakstu komiteja kopā ar Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteju, lai iegūtu zinātniskas zināšanas par dažādiem aspektiem, tostarp derīgo izrakteņu ieguvi reglamentējošiem tiesību aktiem, drošības standartiem, raktuvju sociālo un vidisko ietekmi, vides pilsoniskumu, sabiedrības līdzdalību un pārredzamību derīgo izrakteņu ieguves nozarē; uzsver, ka Komisijai prioritārā kārtā būtu jāizmeklē ES vides tiesību aktu nepareizas transponēšanas un īstenošanas gadījumi, lai efektīvi novērstu lūgumrakstu iesniedzēju bažas; iesaka, lai, apsverot atļauju piešķiršanu projektiem, kuriem ir ietekme uz vidi, dalībvalstis vienmēr par prioritāti noteiktu piesardzības un nekaitēšanas principu īstenošanu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka lūgumrakstos minētā nelikumīgā prakse, piemēram, atkritumu apglabāšana nelikumīgos poligonos, nelegāla mežizstrāde un nelikumīga kokmateriālu tirdzniecība, ekosistēmu iznīcināšana vai saskaņā ar ES Dzīvotņu direktīvu aizsargāto sugu nelikumīga nogalināšana un tirdzniecība, ir uzskatāmas par nopietnu ES tiesību aktu pārkāpumu un ir pielīdzināmas noziegumiem pret vidi; šajā sakarībā uzsver, ka Komisijai būtu jāstiprina noziegumu pret vidi ES līmenī apkarošanas instrumenti, lai efektīvi izmeklētu šādus noziegumus, sāktu kriminālvajāšanu par tiem un sauktu pie atbildības tajos vainojamās personas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vērš uzmanību uz Lūgumrakstu komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas 2021. gada 25. februāra kopīgo uzklausīšanu par plastmasu un atkritumu apsaimniekošanu aprites ekonomikā, kura bija veltīta pašreizējā tiesiskā regulējuma par plastmasas atkritumiem īstenošanai, risinot galvenās problēmas, ar kurām saskaras dalībvalstis, kā arī, uzsverot tiesiskā regulējuma sniegtās iespējas, lai samazinātu plastmasas ietekmi uz vidi visā Eiropā; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka ir svarīgi piepildīt ES iedzīvotāju cerības attiecībā uz vides aizsardzību un jo īpaši veikt pasākumus ūdens resursu politikas jomā, ar kuriem samazina piesārņojumu un ķīmisko vielu bīstamās atliekas; šajā sakarībā norāda uz 2021. gada 23. marta rezolūciju par ķīmiskajām atliekvielām Baltijas jūrā, pamatojoties uz lūgumrakstiem Nr. 1328/2019 un Nr. 0406/2020 (15); aicina Komisiju nodrošināt, lai jautājums par Eiropas jūrās nogremdēto munīciju tiku iekļauts horizontālajās programmās, tādējādi padarot iespējamu tādu projektu iesniegšanu, kas attiektos uz reģioniem, kurus skar viena un tā pati problēma, un veicinot pieredzes un paraugprakses apmaiņu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mudina Komisiju kopā ar dalībvalstīm nodrošināt ES tiesību aktu pareizu īstenošanu vides jomā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vērš uzmanību uz Lūgumrakstu komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas 2021. gada 16. jūnija kopīgo uzklausīšanu par taisnīgu un vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem visā Eiropas Savienībā, kura bija veltīta kopējās lauksaimniecības politikas reformai, jaunajiem ES noteikumiem par tiešajiem maksājumiem un lauku attīstībai pēc 2022. gada; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atgādina, ka Savienībai ir pilsoņiem jāgarantē tiesības aktīvi piedalīties Eiropas Savienības demokrātiskajā darbībā jebkurā no tās oficiālajām valodām, lai novērstu jebkura veida diskrimināciju un sekmētu daudzvalodību; šajā sakarībā mudina ES iestādes izmantot pēc iespējas vairāk oficiālo valodu un saskanīgi īstenot savu daudzvalodības politiku; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver Lūgumrakstu komitejas darbu — lūgumrakstu izskatīšanu par iespējamiem sliktiem drošības apstākļiem kravas automobiļu un komerciālo transportlīdzekļu stāvvietās Eiropas ceļu tīklā saistībā ar uzbrukumiem vadītājiem kravas automobiļu stāvvietās; šajā sakarībā norāda uz Lūgumrakstu komitejas 2021. gada 6. oktobrī pieņemto rezolūcijas priekšlikumu par kravas automobiļu stāvvietu drošību ES (16); mudina Komisiju un Padomi veikt nepieciešamos pasākumus, ar kuriem iedibina un pilnveido policijas sadarbību, kurā iesaistītos visu dalībvalstu kompetentās iestādes un ar kuras starpniecību tiktu novērsti, atklāti un izmeklēti uz ceļiem un stāvlaukumos izdarīti noziedzīgi nodarījumi; mudina Komisiju reaģēt uz šo rezolūciju, veicot konkrētus pasākumus, un kravas automobiļu stāvvietās pastiprināt drošības situācijas uzraudzību; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver Lūgumrakstu komitejas svarīgo ieguldījumu personu ar invaliditāti tiesību aizsardzībā, ko apliecina tās attieksme pret vairākiem lūgumrakstiem par šo delikāto jautājumu; šajā sakarībā norāda uz Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūciju ar personu ar invaliditāti aizsardzību, iesniedzot lūgumrakstus: gūtā pieredze (17), ko Lūgumrakstu komiteja pieņēma 2021. gada 14. jūlijā; atgādina par 2021. gada 9. novembra darbsemināru “Personu ar invaliditāti tiesības — UNCRPD komitejas 2015 gada noslēguma piezīmju īstenošana no ES puses, un stratēģija invaliditātes jomā 2021.–2030. gadam”, kurā Lūgumrakstu komiteja galveno uzmanību pievērsa Konvencijas īstenošanai un tam, kā šis jautājums ir risināts un atrisināts, jo īpaši, izmantojot stratēģijas invaliditātes jomā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atzinīgi vērtē Lūgumrakstu komitejas īpašo aizsargātājas funkciju, ko tā Eiropas Savienībā veic, īstenojot ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām ievērošanu; norāda uz komitejas pašreiz veikto svarīgo darbu pie lūgumrakstiem par invaliditātes jautājumiem; konstatē, ka salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu 2021. gadā lūgumrakstu skaits par invaliditāti ir samazinājies; uzsver, ka publisko vietu pieejamība un mobilitāte tajās, diskriminācija, iekļaušana un piekļuve izglītībai un nodarbinātībai joprojām ir dažas no galvenajām problēmām, ar kurām saskaras personas ar invaliditāti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atgādina par to, ka attiecības ar Eiropas Ombudu ir viens no pienākumiem, kas Eiropas Parlamenta reglamentā ir piešķirts Lūgumrakstu komitejai; atzinīgi vērtē Parlamenta konstruktīvo sadarbību ar Eiropas Ombudu un tā iesaistīšanos Eiropas Ombudu tīkla darbā; atzīst Eiropas Ombuda regulāro ieguldījumu Lūgumrakstu komitejas darbā visa gada laikā; pauž stingru pārliecību, ka Savienības iestāžu, struktūru un aģentūru pienākums ir nodrošināt konsekventus un efektīvus pasākumus, ar kuriem tās reaģē uz Ombuda ieteikumiem; stingri atbalsta Ombuda darbu — publiskas piekļuves tādiem ES dokumentiem nodrošināšanu, starp kuriem 2021. gadā figurēja 214 izmeklēšanas; atkārtoti aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu pārskatīt Regulu (EK) Nr. 1049/2001 tādā redakcijā, kādā tas ir pieņemts iepriekšējās rezolūcijās; uzsver, ka jebkurai šādai pārskatīšanai, veicinot labu administratīvo praksi, ir jāuzlabo pārredzamība un pārskatatbildība (18); |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka Eiropas pilsoņu iniciatīva (EPI) ir svarīgs instruments, ar kura palīdzību nodrošina aktīvu pilsoniskumu un sabiedrības līdzdalību; atzinīgi vērtē vairākās sanāksmēs notikušo diskusiju par dažām neveiksmīgām EPI, kas deva pilsoņiem iespēju iepazīstināt ar savām idejām un rīkot konstruktīvas debates, kā arī atviegloja ES pilsoņu līdzdalību Savienības demokrātiskajā procesā; pieņem zināšanai, ka Komisija 2021. gadā ir reģistrējusi ievērojamu skaitu Eiropas pilsoņu jaunu iniciatīvu, kas liecina, ka pilsoņi īsteno iespēju izmantot līdzdalības instrumentus, lai paustu viedokli politikas veidošanas un likumdošanas izstrādes procesos; aicina Komisiju labāk sadarboties ar pilsoņiem un veikt pienācīgus no sekmīgām EPI izrietošos pasākumus, tostarp izstrādāt tiesību aktu priekšlikumus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka būtu jānodrošina papildu komunikācijas centieni, ar kuriem palielina Lūgumrakstu komitejas darbību atpazīstamību visās ES dalībvalstīs, jo īpaši tās oficiālo darba braucienu laikā; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka Lūgumrakstu portāls ir svarīgs rīks, ar ko nodrošināt raitu, efektīvu un pārredzamu lūgumrakstu procesu; šajā sakarā atzinīgi vērtē datu aizsardzības un drošības līdzekļu jomā panāktos uzlabojumus, kas ir padarījuši portālu iedzīvotājiem parocīgāku un drošāku; uzsver, ka ir jāturpina centieni padarīt portālu piekļūstamāku un zināmāku iedzīvotājiem, tostarp personām ar invaliditāti; uzskata, ka Lūgumrakstu tīmekļa portālā ir jāsniedz īss apraksts skaidrā un vienkāršā valodā par visiem ES līdzdalības instrumentiem, tādējādi palīdzot lietotājiem noteikt vispiemērotāko kanālu un samazināt nepieņemamu lūgumrakstu skaitu; atbalsta vienota tāda digitālā portāla izveidi, kurā iedzīvotāji varētu iepazīties ar visām lūgumrakstu iesniegšanas procedūrām un ar informāciju par tām; |
| --- | --- |

38.

| 39. | konstatē, ka, kaut arī to cilvēku skaits, kas atbalsta vienu vai vairākus lūgumrakstus, šajos pēdējos gados ir acīmredzami pieaudzis, daudzi lūgumrakstu iesniedzēji pauž bažas par to procedūru sarežģītību, kas Parlamenta Lūgumrakstu portālā ir jāaizpilda nolūkā atbalstīt kādu noteiktu lūgumrakstu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju un Lūgumrakstu komitejas ziņojumu nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Ombudam, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī dalībvalstu lūgumrakstu komitejām, nacionālajiem ombudiem vai līdzīgām kompetentajām struktūrām. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  OV C 347, 9.9.2022., 110. lpp.

(2)  OV C 18, 19.1.2017., 10. lpp.

(3)  Parlaments to pieņēma 2022. gada 9. martā kā rezolūciju (OV C 347, 9.9.2022., 110. lpp.).

(4)  Pieņemta Parlamentā 2021. gada 16. decembrī kā rezolūcija (OV C 251, 30.6.2022., 96. lpp.).

(5)  Pieņemta Parlamentā 2021. gada 11. martā kā rezolūcija par Eiropas Ombuda darbību — 2019. gada ziņojums (OV C 474, 24.11.2021., 82. lpp.).

(6)  Pieņemta Parlamentā 2022. gada 16. februārī kā rezolūcija par gada ziņojumu par Eiropas Ombuda darbību 2020. gadā (OV C 342, 6.9.2022., 58. lpp.).

(7)  Pieņemta Parlamentā 2022. gada 9. martā kā rezolūcija (OV C 347, 9.9.2022., 110. lpp.).

(8)  Atzinums PE689.805 procedūrā 2021/2025(INI), pieņemts Parlamentā 2021. gada 24. jūnijā kā rezolūcija. OV C 81, 18.2.2022., 27. lpp.

(9)  Eiropas Ombuda lieta 790/2021/MIG.

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (2004. gada 11. februāris) (EK) Nr. 261/2004, ar ko paredz kopīgus noteikumus par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos (OV L 46, 17.2.2004., 1. lpp.).

(11)  Eiropas Parlamenta 2014. gada 27. februāra rezolūcija par stāvokli pamattiesību jomā Eiropas Savienībā (2012. gads) (OV C 285, 29.8.2017., 112. lpp.).

(12)  Pieņemta Parlamentā 2021. gada 14. septembrī kā rezolūcija (OV C 117, 11.3.2022., 2. lpp.).

(13)  2018. gada 5. jūnija spriedums, Coman, C-673/16, ECLI:EU:C:2018:385. 2008. gada 1. aprīļa spriedums lietā Maruko, C-267/06, ECLI:EU:C:2008:179; 2011. gada 10. maija spriedums, Römer, C-147/08, ECR, ECLI:EU:C:2011:286. 2014. gada 7. februāra spriedums lietā Hay, C-267/12, ECLI:EU:C:2013:823;

(14)  Taddeucci un McCall v. Italy, Nr. 51361/09.

(15)  Pieņemta Parlamentā 2021. gada 27. aprīlī kā rezolūcija (OV C 506, 15.12.2021., 9. lpp.).

(16)  Pieņemta Parlamentā 2021. gada 25. novembrī kā rezolūcija (OV C 224, 8.6.2022., 95. lpp.).

(17)  Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūcija par personu ar invaliditāti aizsardzību, iesniedzot lūgumrakstus: gūtā pieredze (Lūgumraksti Nr. 2582/2013, 2551/2014, 0074/2015, 0098/2015, 1140/2015, 1305/2015, 1394/2015, 0172/2016, 0857/2016, 1056/2016, 1147/2016, 0535/2017, 1077/2017, 0356/2018, 0367/2018, 0371/2018, 0530/2018, 0724/2018, 0808/2018, 0959/2018, 0756/2019, 0758/2019, 0954/2019, 1124/2019, 1170/2019, 1262/2019, 0294/2020, 0470/2020, 0527/2020, 0608/2020, 0768/2020, 0988/2020, 1052/2020, 1139/2020, 1205/2020, 1299/2020, 0103/2021 un citi) (OV C 132, 24.3.2022., 129. lpp.).

(18)  Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. decembra rezolūcija par Lūgumrakstu komitejas apspriedēm 2020. gadā (OV C 251, 30.6.2022., 96. lpp.).

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2022. gada 13. decembris

| 17.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/139 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/139

---

P9_TA(2022)0428

Paziņošana saskaņā ar Starptautiskās aviācijas radīto oglekļa emisiju izlīdzināšanas un samazināšanas shēmu (CORSIA)

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK attiecībā uz paziņošanu gaisakuģu operatoriem, kuri darbojas Eiropas Savienības teritorijā, par emisiju izlīdzināšanas apmēru globālā tirgus pasākuma satvarā (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 177/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0567), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0567),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 192. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0323/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 192. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0323/2021),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Īrijas parlamenta Senāts un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Īrijas parlamenta Senāts un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 20. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 20. oktobra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2022. gada 28. aprīļa atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2022. gada 28. aprīļa atzinumu (2),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 11. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 11. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A9-0145/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A9-0145/2022),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 105, 4.3.2022., 140. lpp.

(2)  OV C 301, 5.8.2022., 116. lpp.

(3)  Ar šo nostāju aizstāj 2022. gada 8. jūnijā pieņemtos grozījumus (Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0231).

---

| 17.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/140 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/140

---

P9_TA(2022)0429

Transports: Padomes Regulas (EEK) Nr. 1108/70 un Komisijas Regulas (EK) Nr. 851/2006 atcelšana

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1108/70, ar ko ievieš infrastruktūras izdevumu uzskaites sistēmu attiecībā uz pārvadājumiem pa dzelzceļu, autoceļiem un iekšējiem ūdensceļiem, un Komisijas Regulu (EK) Nr. 851/2006, ar ko nosaka dažādu pozīciju saturu iekļaušanai Padomes Regulas (EEK) Nr. 1108/70 I pielikumā norādītajās pārskatu veidlapās (COM(2022)0381 – C9-0294/2022 – 2022/0232(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 177/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0381), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0381),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 91. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0294/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 91. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0294/2022),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2022. gada 26. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2022. gada 26. oktobra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 7. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 7. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A9-0286/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A9-0286/2022),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P9_TC1-COD(2022)0232

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 13. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2023/..., ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1108/70, ar ko ievieš infrastruktūras izdevumu uzskaites sistēmu attiecībā uz pārvadājumiem pa dzelzceļiem, autoceļiem un iekšējiem ūdensceļiem, un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 851/2006, ar ko nosaka dažādu pozīciju saturu iekļaušanai Padomes Regulas (EEK) Nr. 1108/70 I pielikumā norādītajās pārskatu veidlapās

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2023/144.)

---

| 17.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/141 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/141

---

P9_TA(2022)0430

Civilā aviācija: Padomes Direktīvas 89/629/EEK atcelšana

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko atceļ Padomes Direktīvu 89/629/EEK (COM(2022)0465 – C9-0310/2022 – 2022/0282(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 177/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0465), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0465),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 91. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0310/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 91. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0310/2022),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2022. gada 26. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2022. gada 26. oktobra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 7. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 7. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A9-0287/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A9-0287/2022),

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

2.

prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt;

3.

uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

1

Oficiālajā Vēstnesī

---

P9_TC1-COD(2021)0282

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 13. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2023/..., ar ko atceļ Padomes Direktīvu 89/629/EEK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam (ES) 2023/145.)

---

| 17.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/142 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/142

---

P9_TA(2022)0431

Administratīvā sadarbība akcīzes nodokļu jomā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 389/2012 groza attiecībā uz elektroniskajā reģistrā uzturētās informācijas apmaiņu par ekonomikas dalībniekiem, kuri pārvieto akcīzes preces starp dalībvalstīm komerciāliem mērķiem (COM(2022)0539 – C9-0367/2022 – 2022/0331(CNS))

(Īpašā likumdošanas procedūra — apspriešanās)

(2023/C 177/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2022)0539), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2022)0539),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 113. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C9-0367/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 113. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C9-0367/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 82. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 82. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0276/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0276/2022),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

| 17.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/143 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/143

---

P9_TA(2022)0432

Līguma par Eiropas Savienības darbību 93., 107. un 108. panta piemērošana noteiktām valsts horizontālā atbalsta kategorijām dzelzceļa, iekšzemes ūdensceļu un multimodālo pārvadājumu nozarē

Eiropas Parlamenta 2022. gada 13. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Līguma par Eiropas Savienības darbību 93., 107. un 108. panta piemērošanu noteiktām valsts atbalsta kategorijām dzelzceļa, iekšzemes ūdensceļu un multimodālo pārvadājumu nozarē (COM(2022)0327 – C9-0290/2022 – 2022/0209(NLE))

(Apspriešanās)

(2023/C 177/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2022)0327), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2022)0327),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 109. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C9-0290/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 109. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C9-0290/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 82. pantu |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 82. pantu

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0285/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0285/2022),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

Trešdiena, 2022. gada 14. decembris

| 17.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/144 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/144

---

P9_TA(2022)0439

Instruments “makrofinansiālā palīdzība +” atbalsta sniegšanai Ukrainai 2023. gadā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido instrumentu atbalsta sniegšanai Ukrainai 2023. gadā (makrofinansiālā palīdzība +) (15727/2022 – C9-0424/2022 – 2022/0371(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2023/C 177/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (15727/2022 – C9-0424/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (15727/2022 – C9-0424/2022),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0597), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0597),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 67. pantu un 163. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 67. pantu un 163. pantu,

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Pieņemtie teksti, 24.11.2022., P9_TA(2022)0412.

---

| 17.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/145 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/145

---

P9_TA(2022)0440

Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošana: palīdzība Vācijai, Beļģijai, Nīderlandei, Austrijai, Luksemburgai, Spānijai un Grieķijai

Eiropas Parlamenta 2022. gada 14. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu, lai sniegtu palīdzību Vācijai, Beļģijai, Nīderlandei, Austrijai, Luksemburgai, Spānijai un Grieķijai saistībā ar dabas katastrofām šajās valstīs 2021. gadā (COM(2022)0665 – C9-0350/2022 – 2022/0337(BUD))

(2023/C 177/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0665 – C9-0350/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0665 – C9-0350/2022),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (1) (“ESSF regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (1) (“ESSF regula”),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (2) (“DFS regula”), un jo īpaši tās 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (2) (“DFS regula”), un jo īpaši tās 9. pantu,

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (3), un jo īpaši tā 10. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (3), un jo īpaši tā 10. punktu,

| — | ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) īpašo ziņojumu par globālo sasilšanu par 1,5 oC, īpašo ziņojumu par klimata pārmaiņām un zemi un īpašo ziņojumu par okeānu un kriosfēru mainīgos klimata apstākļos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) īpašo ziņojumu par globālo sasilšanu par 1,5 oC, īpašo ziņojumu par klimata pārmaiņām un zemi un īpašo ziņojumu par okeānu un kriosfēru mainīgos klimata apstākļos,

| — | ņemot vērā nolīgumu, kuru pieņēma UNFCCC Pušu konferences 21. sesijā (COP 21) Parīzē 2015. gada 12. decembrī (“Parīzes nolīgums”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nolīgumu, kuru pieņēma UNFCCC Pušu konferences 21. sesijā (COP 21) Parīzē 2015. gada 12. decembrī (“Parīzes nolīgums”),

| — | ņemot vērā 2021. gada 18. maija rezolūciju par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda pārskatīšanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 18. maija rezolūciju par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda pārskatīšanu (4),

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0282/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0282/2022),

| 1. | pauž visdziļāko solidaritāti ar visiem cietušajiem, viņu ģimenēm un visiem cilvēkiem, ko skāruši postošie plūdi Vācijā, Beļģijā, Nīderlandē, Austrijā un Luksemburgā, vulkāna izvirdums Palmas salā, Spānijā, un zemestrīce Krētā, Grieķijā, kā arī ar valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm un nevalstiskajām organizācijām, kuras ir iesaistītas seku likvidēšanas centienos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pieņem zināšanai lēmumu un uzskata, ka Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (ESSF) izmantošana ir taustāms un redzams veids, kā tiek pausta Savienības solidaritāte ar tās iedzīvotājiem un skartajiem reģioniem Vācijā, Beļģijā, Nīderlandē, Austrijā, Luksemburgā, Spānijā un Grieķijā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka Krievijas agresijas karš pret Ukrainu ir radījis ļoti lielas vajadzības pēc ārkārtas palīdzības gan Savienībā, gan kaimiņvalstīs; uzsver, ka kara sekas apvienojumā ar smago dabas katastrofu sekām 2022. gadā ir radījušas ārkārtīgi lielu spiedienu uz solidaritātei un ārkārtas palīdzībai paredzēto rezervi (SEAR); |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka ārkārtas situāciju skaits un smagums nav paredzams; atkārtoti pauž nostāju, ka laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam noteiktais SEAR gada maksimālais apjoms nav pietiekams, lai reaģētu uz ārkārtas situācijām; pauž nožēlu par to, ka ierobežotā budžeta dēļ Komisijas priekšlikuma aptverto dalībvalstu iedzīvotāji un reģioni saņems vien ierobežotu palīdzību, ar ko nepavisam nebūs gana, lai apmierinātu vajadzības; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka no ESSF ir steidzami jāpiešķir finansiāla palīdzība, lai nodrošinātu, ka atbalsts var laicīgi sasniegt skartos reģionus; vienlaikus pauž nožēlu par to, ka maksimālā summa, kas pieejama šai ESSF izmantošanai, ir daudz mazāka nekā vajadzīgā atbalsta summa, kuru varētu segt, un ESSF neelastīgo izmantošanas noteikumu dēļ tā tiek saņemta vairāk nekā gadu pēc notikumiem; tādēļ aicina Komisiju izpētīt papildu finansējuma iespējas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkārtoti pauž bažas par lēmumu tagadējā daudzgadu finanšu shēma apvienot rezervi palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR) un ESSF, jo šī apvienošana ir radījusi nopietnus trūkumus un ievērojami samazinājusi kopējo pieejamo finansējumu; pauž nožēlu par to, ka, ņemot vērā SEAR mobilizācijas noteikumus un ierobežojumus agrāk izmaksāt turpmākajiem periodiem atvēlētos ESSF līdzekļus, pamatojoties DFS regulas 9. panta 5. punktu; mudina Komisiju ierosināt modeli ātrākai un savlaicīgākai ESSF izmantošanai; uzskata, ka ESSF pieejamie resursi būtu ievērojami jāpalielina un jādara pieejami laicīgāk, veicot vērienīgu daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšanu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka ESSF dotāciju piešķiršanai, pārvaldībai un īstenošanai būtu jānotiek saskaņā ar pārredzamības un pareizas finanšu pārvaldības principiem, tostarp veicot rūpīgu uzraudzību; aicina Komisiju paplašināt komunikācijas centienus, lai uzlabotu sabiedrības informētību par pasākumiem, kas veikti, izmantojot ESSF finansējumu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka, veicot vērienīgu daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšanu, būtu jāparedz SEAR sadalīšana divās daļās, proti, EAR un ESSF, un ikgadējo apropriāciju palielināšana no SEAR kopumā atvēlētajiem 1,2 miljardiem EUR līdz 1 miljardam EUR (2018. gada cenās) katrai no abām daļām; uzskata, ka tas nodrošinātu būtiskus papildu resursus, lai reaģētu uz pašreizējām un jaunām vajadzībām, jo īpaši ņemot vērā ekstrēmu laikapstākļu notikumu pastiprināšanos un skaita pieaugumu, kā arī globālo humanitāro situāciju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver vajadzību pārskatīt ESSF mehānisma struktūru, lai to padarītu ātrāku, elastīgāku un dinamiskāku, tādējādi paverot iespēju izmantot šā fonda kā efektīva ārkārtas instrumenta potenciālu; tādēļ aicina pārskatīt ESSF regulu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzdod priekšsēdētājai parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

(2)  OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.

(3)  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

(4)  OV C 15, 12.1.2022., 2. lpp.

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu, lai sniegtu palīdzību Vācijai, Beļģijai, Nīderlandei, Austrijai, Luksemburgai, Spānijai un Grieķijai pēc dabas katastrofām, kas šajās valstīs notika 2021. gadā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam (ES) 2023/68.)

---

| 17.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 177/148 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 177/148

---

P9_TA(2022)0441

Atjaunojamo energoresursu direktīva, Ēku energoefektivitātes direktīva un Energoefektivitātes direktīva: grozījumi (“REPowerEU”)

Eiropas Parlamenta 2022. gada 14. decembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu (ES) 2018/2001 par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu, Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti un Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti (COM(2022)0222 – C9-0184/2022 – 2022/0160(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

[Grozījums Nr. 1, ja nav norādīts citādi]

(2023/C 177/24)

EIROPAS PARLAMENTA GROZĪJUMI (*1)

Komisijas priekšlikumā

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA,

ar ko groza Direktīvu (ES) 2018/2001 par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu, Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti un Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu un 194. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (3),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (4),

tā kā:

| (1) | Eiropas zaļā kursa (5) kontekstā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1119 (6) tika noteikts mērķis Savienībai kļūt klimatneitrālai
  vēlākais
  2050. gadā, kā arī
  vismaz
  55 % mērķrādītājs siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai līdz 2030. gadam. Tādēļ jānodrošina
  taisnīga
  enerģētikas pārkārtošana
  , kurā neviena teritorija un iedzīvotājs netiek atstāts novārtā un kura balstīta uz efektivitātes palielināšanu,
  un ievērojami lielāks atjaunīgo energoresursu īpatsvars integrētā energosistēmā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas zaļā kursa (5) kontekstā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1119 (6) tika noteikts mērķis Savienībai kļūt klimatneitrālai
  vēlākais
  2050. gadā, kā arī
  vismaz
  55 % mērķrādītājs siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai līdz 2030. gadam. Tādēļ jānodrošina
  taisnīga
  enerģētikas pārkārtošana
  , kurā neviena teritorija un iedzīvotājs netiek atstāts novārtā un kura balstīta uz efektivitātes palielināšanu,
  un ievērojami lielāks atjaunīgo energoresursu īpatsvars integrētā energosistēmā.

| (2) | Ņemot vērā to, ka enerģētikas nozare rada vairāk nekā 75 % no visām siltumnīcefekta gāzu emisijām Savienībā, atjaunīgajai enerģijai ir svarīga loma minēto mērķu sasniegšanā. Samazinot minētās siltumnīcefekta gāzu emisijas, atjaunīgā enerģija
  var
  arī
  palīdzēt
  risināt ar vidi saistītus izaicinājumus, piemēram, biodaudzveidības samazināšanos un
  zemes, ūdens un gaisa
  piesārņojuma samazināšanu saskaņā ar Nulles piesārņojuma rīcības plāna mērķiem. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā to, ka enerģētikas nozare rada vairāk nekā 75 % no visām siltumnīcefekta gāzu emisijām Savienībā, atjaunīgajai enerģijai ir svarīga loma minēto mērķu sasniegšanā. Samazinot minētās siltumnīcefekta gāzu emisijas, atjaunīgā enerģija
  var
  arī
  palīdzēt
  risināt ar vidi saistītus izaicinājumus, piemēram, biodaudzveidības samazināšanos un
  zemes, ūdens un gaisa
  piesārņojuma samazināšanu saskaņā ar Nulles piesārņojuma rīcības plāna mērķiem.

| (2a) | Vispārējais konteksts, ko radījis Krievijas iebrukums Ukrainā un Covid-19 pandēmijas sekas, ir izraisījis enerģijas cenu kāpumu visā Savienībā, tādējādi ir radusies nepieciešamība paātrinātā kārtā uzlabot energoefektivitāti un palielināt atjaunīgās enerģijas izmantošanu Savienībā. Lai sasniegtu no trešām valstīm neatkarīgas energosistēmas ilgtermiņa mērķi, Savienībai būtu jākoncentrējas uz paātrinātu zaļo pārkārtošanos un jāievieš uz emisiju samazināšanu balstīta enerģētikas politika, ar ko samazina atkarību no importētā fosilā kurināmā un nosaka taisnīgas un pieņemamas cenas Savienības iedzīvotājiem un uzņēmumiem visās ekonomikas nozarēs. |
| --- | --- |

(2a)

Vispārējais konteksts, ko radījis Krievijas iebrukums Ukrainā un Covid-19 pandēmijas sekas, ir izraisījis enerģijas cenu kāpumu visā Savienībā, tādējādi ir radusies nepieciešamība paātrinātā kārtā uzlabot energoefektivitāti un palielināt atjaunīgās enerģijas izmantošanu Savienībā. Lai sasniegtu no trešām valstīm neatkarīgas energosistēmas ilgtermiņa mērķi, Savienībai būtu jākoncentrējas uz paātrinātu zaļo pārkārtošanos un jāievieš uz emisiju samazināšanu balstīta enerģētikas politika, ar ko samazina atkarību no importētā fosilā kurināmā un nosaka taisnīgas un pieņemamas cenas Savienības iedzīvotājiem un uzņēmumiem visās ekonomikas nozarēs.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (4) | Ilgas administratīvās procedūras ir viens no galvenajiem šķēršļiem investīcijām atjaunīgajā enerģijā un saistītajā infrastruktūrā. Šie šķēršļi ietver attiecībā uz vietas izvēli un administratīvām atļaujām projektiem piemērojamo noteikumu sarežģītību,
  arī iespējamus ierobežojumus, kas saistīti ar atsevišķu teritoriju vēsturisko nozīmi,
  projektu
  un attiecīgo energotīklu
  ietekmes uz vidi novērtējuma sarežģītību un ilgumu, tīkla pieslēguma problēmas, ierobežojumus tehnoloģiju specifikāciju pielāgošanai atļaujas piešķiršanas procedūras laikā vai ar atļauju izsniedzēju iestāžu vai tīklu operatoru personālu saistītas problēmas. Lai paātrinātu atjaunīgās enerģijas projektu izvēršanas tempu, jāpieņem noteikumi, kas vienkāršotu un saīsinātu atļauju piešķiršanas procesus
  , vienlaikus ņemot vērā sabiedrības atbalstu atjaunīgo energoresursu enerģijas plašākai izmantošanai
  . |
| --- | --- |

(4)

Ilgas administratīvās procedūras ir viens no galvenajiem šķēršļiem investīcijām atjaunīgajā enerģijā un saistītajā infrastruktūrā. Šie šķēršļi ietver attiecībā uz vietas izvēli un administratīvām atļaujām projektiem piemērojamo noteikumu sarežģītību,
  arī iespējamus ierobežojumus, kas saistīti ar atsevišķu teritoriju vēsturisko nozīmi,
  projektu
  un attiecīgo energotīklu
  ietekmes uz vidi novērtējuma sarežģītību un ilgumu, tīkla pieslēguma problēmas, ierobežojumus tehnoloģiju specifikāciju pielāgošanai atļaujas piešķiršanas procedūras laikā vai ar atļauju izsniedzēju iestāžu vai tīklu operatoru personālu saistītas problēmas. Lai paātrinātu atjaunīgās enerģijas projektu izvēršanas tempu, jāpieņem noteikumi, kas vienkāršotu un saīsinātu atļauju piešķiršanas procesus
  , vienlaikus ņemot vērā sabiedrības atbalstu atjaunīgo energoresursu enerģijas plašākai izmantošanai
  .

| (5) | Direktīva (ES) 2018/2001 racionalizē prasības, lai vienkāršotu administratīvās procedūras atļauju piešķiršanai atjaunīgās enerģijas stacijām, ieviešot noteikumus par atjaunīgās enerģijas projektu atļauju piešķiršanas procesa administratīvā posma organizēšanu un maksimālo ilgumu, aptverot visas relevantās atļaujas staciju būvēšanai, energoatjaunināšanai un darbināšanai, kā arī to pieslēgšanai tīklam. |
| --- | --- |

(5)

Direktīva (ES) 2018/2001 racionalizē prasības, lai vienkāršotu administratīvās procedūras atļauju piešķiršanai atjaunīgās enerģijas stacijām, ieviešot noteikumus par atjaunīgās enerģijas projektu atļauju piešķiršanas procesa administratīvā posma organizēšanu un maksimālo ilgumu, aptverot visas relevantās atļaujas staciju būvēšanai, energoatjaunināšanai un darbināšanai, kā arī to pieslēgšanai tīklam.

| (6) | Ir jāturpina vienkāršot un saīsināt administratīvo atļauju piešķiršanas procesus attiecībā uz atjaunīgās enerģijas stacijām un ar tām saistīto infrastruktūru, ieskaitot tīkla pieslēgumus,
  koordinētā un saskaņotā veidā, lai nodrošinātu, ka Savienība sasniedz savus vērienīgos klimata un enerģētikas mērķrādītājus 2030. gadam un mērķi panākt klimatneitralitāti līdz 2050. gadam, vienlaikus ņemot vērā Eiropas zaļā kursa principu “nekaitēt”. Īsāku un skaidru termiņu ieviešana lēmumiem, kas jāpieņem iestādēm, kuras ir kompetentas izsniegt atļaujas atjaunīgās enerģijas iekārtām, pamatojoties uz pilnīgiem pieteikumiem, paātrinās atjaunīgās enerģijas projektu izvēršanu. Tomēr ir lietderīgi nošķirt projektus, kurus paredzēts realizēt teritorijās, kas ir īpaši piemērotas atjaunīgās enerģijas projektu izvēršanai, un kuru termiņus var īpaši racionalizēt (atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijas), un projektus, kuri atrodas ārpus šīm teritorijām. |
| --- | --- |

(6)

Ir jāturpina vienkāršot un saīsināt administratīvo atļauju piešķiršanas procesus attiecībā uz atjaunīgās enerģijas stacijām un ar tām saistīto infrastruktūru, ieskaitot tīkla pieslēgumus,
  koordinētā un saskaņotā veidā, lai nodrošinātu, ka Savienība sasniedz savus vērienīgos klimata un enerģētikas mērķrādītājus 2030. gadam un mērķi panākt klimatneitralitāti līdz 2050. gadam, vienlaikus ņemot vērā Eiropas zaļā kursa principu “nekaitēt”. Īsāku un skaidru termiņu ieviešana lēmumiem, kas jāpieņem iestādēm, kuras ir kompetentas izsniegt atļaujas atjaunīgās enerģijas iekārtām, pamatojoties uz pilnīgiem pieteikumiem, paātrinās atjaunīgās enerģijas projektu izvēršanu. Tomēr ir lietderīgi nošķirt projektus, kurus paredzēts realizēt teritorijās, kas ir īpaši piemērotas atjaunīgās enerģijas projektu izvēršanai, un kuru termiņus var īpaši racionalizēt (atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijas), un projektus, kuri atrodas ārpus šīm teritorijām.

| (7) | Dažas no visbiežāk sastopamajām problēmām, ar kurām saskaras atjaunīgās enerģijas projektu attīstītāji, ir saistītas ar valsts vai reģionālā līmenī noteiktajām procedūrām, kas paredzētas, lai novērtētu ierosināto projektu ietekmi uz vidi. Tāpēc atļauju piešķiršanas procedūrās un atjaunīgās enerģijas projektu procesos ir lietderīgi racionalizēt dažus ar vidi saistītus aspektus.
  Turklāt ir lietderīgi arī nodrošināt, ka energosistēmu operatori atbalsta atjaunīgo energoresursu enerģijas projektu efektīvu izvēršanu, iepērkot elastības pakalpojumus saskaņā ar Regulas (ES) 2019/943 un Direktīvas (ES) 2019/944 noteikumiem [Gr. 5]. |
| --- | --- |

(7)

Dažas no visbiežāk sastopamajām problēmām, ar kurām saskaras atjaunīgās enerģijas projektu attīstītāji, ir saistītas ar valsts vai reģionālā līmenī noteiktajām procedūrām, kas paredzētas, lai novērtētu ierosināto projektu ietekmi uz vidi. Tāpēc atļauju piešķiršanas procedūrās un atjaunīgās enerģijas projektu procesos ir lietderīgi racionalizēt dažus ar vidi saistītus aspektus.
  Turklāt ir lietderīgi arī nodrošināt, ka energosistēmu operatori atbalsta atjaunīgo energoresursu enerģijas projektu efektīvu izvēršanu, iepērkot elastības pakalpojumus saskaņā ar Regulas (ES) 2019/943 un Direktīvas (ES) 2019/944 noteikumiem [Gr. 5].

| (7a) | Sarežģītām, ilgstošām un nepārredzamām administratīvajām procedūrām ir nesamērīga ietekme uz iedzīvotājiem, vietējām iestādēm un MVU, kas darbojas kā atjaunīgo energoresursu enerģijas pašpatērētāji individuāli vai ar agregatoru un atjaunīgās enerģijas energokopienu starpniecību. Tas bieži vien ir saistīts jo īpaši ar pieredzes vai zināšanu, finanšu resursu un cilvēkresursu trūkumu, kas neļauj orientēties atļauju piešķiršanas un tīkla pieslēguma ierīkošanas procesos. Ir jāatvieglo neprofesionālu un nekomerciālu tirgus dalībnieku iespējas sekmīgi orientēties attiecīgo apstiprinājumu saņemšanas procedūrās. Tas būtu jāveicina, vajadzības gadījumā veicot vienkāršošanu, kā arī paredzot īpašus segmentus, kuros šiem dalībniekiem nav tādas pašas kapacitātes kā citiem profesionāliem, ar pietiekamiem resursiem nodrošinātiem tirgus dalībniekiem. Integrētajā atjaunīgās enerģijas daudzlīmeņu plānošanā un kartēšanā būtu jāatspoguļo vietējā un reģionālā līmenī īstenotā plānošana un kartēšana, kā arī jāapzina atļauju piešķirošo iestāžu aplēstās personāla, mācību, finansējuma un tehniskās vajadzības. |
| --- | --- |

(7a)

Sarežģītām, ilgstošām un nepārredzamām administratīvajām procedūrām ir nesamērīga ietekme uz iedzīvotājiem, vietējām iestādēm un MVU, kas darbojas kā atjaunīgo energoresursu enerģijas pašpatērētāji individuāli vai ar agregatoru un atjaunīgās enerģijas energokopienu starpniecību. Tas bieži vien ir saistīts jo īpaši ar pieredzes vai zināšanu, finanšu resursu un cilvēkresursu trūkumu, kas neļauj orientēties atļauju piešķiršanas un tīkla pieslēguma ierīkošanas procesos. Ir jāatvieglo neprofesionālu un nekomerciālu tirgus dalībnieku iespējas sekmīgi orientēties attiecīgo apstiprinājumu saņemšanas procedūrās. Tas būtu jāveicina, vajadzības gadījumā veicot vienkāršošanu, kā arī paredzot īpašus segmentus, kuros šiem dalībniekiem nav tādas pašas kapacitātes kā citiem profesionāliem, ar pietiekamiem resursiem nodrošinātiem tirgus dalībniekiem. Integrētajā atjaunīgās enerģijas daudzlīmeņu plānošanā un kartēšanā būtu jāatspoguļo vietējā un reģionālā līmenī īstenotā plānošana un kartēšana, kā arī jāapzina atļauju piešķirošo iestāžu aplēstās personāla, mācību, finansējuma un tehniskās vajadzības.

| (8) | Atjaunīgās enerģijas projektu ātrāku ieviešanu
  vajadzētu
  atbalstīt ar
  integrētu daudzlīmeņu
  plānošanu
  un atjaunīgās enerģijas kartēšanu, ko dalībvalstis veiktu strukturētā sadarbībā ar vietējām un reģionālajām iestādēm
  . Dalībvalstīm būtu jāapzina sauszemes,
  virszemes, pazemes
  un jūras teritorijas, kas nepieciešamas, lai ierīkotu stacijas enerģijas ražošanai no atjaunīgajiem energoresursiem, tādējādi izpildot valsts devumu
  nolūkā sasniegt pārskatīto
  2030. gada atjaunīgās enerģijas
  mērķrādītāju
  , kas noteikts Direktīvas (ES) 2018/2001 3. panta 1. punktā
  , kā arī apakšmērķrādītājus, kas noteikti Regulas (ES) 2021/1119 15.a un 22.a pantā, 23. panta 1. punktā, 24. panta 4. punktā un 25. panta 1. punktā, un tās 2. pantā noteikto klimatneitralitātes mērķi
  . Šādām teritorijām būtu jāatspoguļo to aplēstās trajektorijas un kopējā plānotā uzstādītā jauda, un tās būtu jāidentificē, izmantojot atjaunīgās enerģijas tehnoloģiju, kas noteikta dalībvalstu ▌valsts enerģētikas un klimata plānos
  , kurus atjaunina
  saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 14. pantu. Apzinot nepieciešamās sauszemes,
  virszemes, pazemes
  un jūras teritorijas, būtu jāņem vērā atjaunīgo energoresursu pieejamība un dažādu sauszemes un jūras teritoriju piedāvātais potenciāls atjaunīgās enerģijas ražošanai, izmantojot atšķirīgas tehnoloģijas, prognozētais enerģijas pieprasījums kopumā un dažādos dalībvalsts reģionos,
  ņemot vērā energoefektivitāti un sistēmu efektivitāti,
  relevantās
  energotīkla
  infrastruktūras,
  enerģijas, tostarp situmenerģijas,
  uzkrāšanas
  kompleksu
  un citu elastīguma rīku pieejamība, ņemot vērā jaudu, kas vajadzīga, lai nodrošinātu pieaugošo atjaunīgās enerģijas apjomu
  , potenciāls aktīvi iesaistīt iedzīvotājus energosistēmā, tiem darbojoties kā atjaunīgo energoresursu enerģijas pašpatērētājiem individuāli vai ar agregatoru un energokopienu starpniecību
  .
  Turklāt dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka 16. panta 1. un 2. punktā minētās administratīvās atļaujas būvēt, atjaunot un ekspluatēt stacijas enerģijas ražošanai no atjaunīgajiem energoresursiem tiek uzskatītas kā galīgie lēmumi par kompetentās iestādes vai kompetento iestāžu procedūras iznākumu attiecībā uz zemes izmantošanas noteikšanu teritorijā, kurā minētās stacijas atradīsies. |
| --- | --- |

(8)

Atjaunīgās enerģijas projektu ātrāku ieviešanu
  vajadzētu
  atbalstīt ar
  integrētu daudzlīmeņu
  plānošanu
  un atjaunīgās enerģijas kartēšanu, ko dalībvalstis veiktu strukturētā sadarbībā ar vietējām un reģionālajām iestādēm
  . Dalībvalstīm būtu jāapzina sauszemes,
  virszemes, pazemes
  un jūras teritorijas, kas nepieciešamas, lai ierīkotu stacijas enerģijas ražošanai no atjaunīgajiem energoresursiem, tādējādi izpildot valsts devumu
  nolūkā sasniegt pārskatīto
  2030. gada atjaunīgās enerģijas
  mērķrādītāju
  , kas noteikts Direktīvas (ES) 2018/2001 3. panta 1. punktā
  , kā arī apakšmērķrādītājus, kas noteikti Regulas (ES) 2021/1119 15.a un 22.a pantā, 23. panta 1. punktā, 24. panta 4. punktā un 25. panta 1. punktā, un tās 2. pantā noteikto klimatneitralitātes mērķi
  . Šādām teritorijām būtu jāatspoguļo to aplēstās trajektorijas un kopējā plānotā uzstādītā jauda, un tās būtu jāidentificē, izmantojot atjaunīgās enerģijas tehnoloģiju, kas noteikta dalībvalstu ▌valsts enerģētikas un klimata plānos
  , kurus atjaunina
  saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 14. pantu. Apzinot nepieciešamās sauszemes,
  virszemes, pazemes
  un jūras teritorijas, būtu jāņem vērā atjaunīgo energoresursu pieejamība un dažādu sauszemes un jūras teritoriju piedāvātais potenciāls atjaunīgās enerģijas ražošanai, izmantojot atšķirīgas tehnoloģijas, prognozētais enerģijas pieprasījums kopumā un dažādos dalībvalsts reģionos,
  ņemot vērā energoefektivitāti un sistēmu efektivitāti,
  relevantās
  energotīkla
  infrastruktūras,
  enerģijas, tostarp situmenerģijas,
  uzkrāšanas
  kompleksu
  un citu elastīguma rīku pieejamība, ņemot vērā jaudu, kas vajadzīga, lai nodrošinātu pieaugošo atjaunīgās enerģijas apjomu
  , potenciāls aktīvi iesaistīt iedzīvotājus energosistēmā, tiem darbojoties kā atjaunīgo energoresursu enerģijas pašpatērētājiem individuāli vai ar agregatoru un energokopienu starpniecību
  .
  Turklāt dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka 16. panta 1. un 2. punktā minētās administratīvās atļaujas būvēt, atjaunot un ekspluatēt stacijas enerģijas ražošanai no atjaunīgajiem energoresursiem tiek uzskatītas kā galīgie lēmumi par kompetentās iestādes vai kompetento iestāžu procedūras iznākumu attiecībā uz zemes izmantošanas noteikšanu teritorijā, kurā minētās stacijas atradīsies.

| (9) | Dalībvalstīm par atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijām būtu jāizraugās tādas vietas, kuras ir īpaši piemērotas atjaunīgās enerģijas projektu izvēršanai, diferencējot tehnoloģijas, un kurās nav gaidāms, ka konkrēta veida atjaunīgās enerģijas izmantošanai būs būtiska ietekme uz vidi
  un pārtikas nekaitīgumu attiecībā uz lauksaimniecisko ražošanu
  .
  Atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves teritorijām vajadzētu būt īpaši piemērotām, lai tur izveidotu atjaunīgo energoresursu enerģijas ražošanas stacijas. Tomēr atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves teritorijās nebūtu jāuzstāda biomasas sadedzināšanas stacijas, izņemot tās, kas atrodas tālākā reģionā, kā minēts LESD 349. pantā, kur īpašu vajadzību dēļ varētu pieņemt izņēmumus.
  Izraugoties atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijas, dalībvalstīm jāizvairās no aizsargājamām teritorijām un jāapsver atjaunošanas plāni.
  Atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves teritorijas būtu jāizveido vismaz vēja turbīnām un saules elektrostacijām, un tās varētu izveidot biometāna ražotnēm.
  Dalībvalstis var izraudzīties atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijas, kas ir specifiskas vienam vai vairākiem atjaunīgās enerģijas staciju veidiem, un tām būtu jānorāda atjaunīgās enerģijas veids vai veidi, kas ir piemēroti ražošanai katrā atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijā. |
| --- | --- |

(9)

Dalībvalstīm par atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijām būtu jāizraugās tādas vietas, kuras ir īpaši piemērotas atjaunīgās enerģijas projektu izvēršanai, diferencējot tehnoloģijas, un kurās nav gaidāms, ka konkrēta veida atjaunīgās enerģijas izmantošanai būs būtiska ietekme uz vidi
  un pārtikas nekaitīgumu attiecībā uz lauksaimniecisko ražošanu
  .
  Atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves teritorijām vajadzētu būt īpaši piemērotām, lai tur izveidotu atjaunīgo energoresursu enerģijas ražošanas stacijas. Tomēr atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves teritorijās nebūtu jāuzstāda biomasas sadedzināšanas stacijas, izņemot tās, kas atrodas tālākā reģionā, kā minēts LESD 349. pantā, kur īpašu vajadzību dēļ varētu pieņemt izņēmumus.
  Izraugoties atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijas, dalībvalstīm jāizvairās no aizsargājamām teritorijām un jāapsver atjaunošanas plāni.
  Atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves teritorijas būtu jāizveido vismaz vēja turbīnām un saules elektrostacijām, un tās varētu izveidot biometāna ražotnēm.
  Dalībvalstis var izraudzīties atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijas, kas ir specifiskas vienam vai vairākiem atjaunīgās enerģijas staciju veidiem, un tām būtu jānorāda atjaunīgās enerģijas veids vai veidi, kas ir piemēroti ražošanai katrā atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijā.

| (9a) | Pārtikas ražošanai ir jāpiešķir prioritāte salīdzinājumā ar enerģijas ražošanu, un enerģijas ražošanai nevajadzētu samazināt pārtikas ražošanu vai kultūraugu ražību, jo abas šīs darbības var notikt un tām jānotiek paralēli, kā arī jāizmanto sinerģija. Lai to panāktu, ir jāveicina atjaunīgās enerģijas ražošana dažādos veidos un vietās, kas ir viegli pieejamas lauksaimniekiem, ka arī atbilstīgi lauku saimniecības vajadzībām. Dalībvalstīm jāizvairās no tā, ka produktīva lauksaimniecības zeme, lauksaimniecības platības, kurās ražo augstas kvalitātes lauksaimniecības pārtikas produktus un produktus, kam ir īpaša saikne ar vietējo ainavu un kultūru, tiek izraudzītas par atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves teritorijām. Atjaunīgo energoresursu izmantošana, piemēram, biometāna ražošana, būtu jāstimulē teritorijās, kas atrodas netālu no lauksaimniecības objektiem, proti, teritorijās, kas ir tuvu lauksaimniecības zemei un lauksaimniecības uzņēmumiem, kā arī lauksaimniecībā neizmantotās platībās, kas atrodas uz lauksaimniecības zemes. Atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves teritorijām prioritārā kārtā vajadzētu atrasties tuvu tiešajiem lietotājiem vai teritorijām ar tagadējo infrastruktūru, un vietās, kur atlieku plūsmas vai lauksaimniecības atkritumus var izmantot atjaunīgās enerģijas ražošanai. |
| --- | --- |

(9a)

Pārtikas ražošanai ir jāpiešķir prioritāte salīdzinājumā ar enerģijas ražošanu, un enerģijas ražošanai nevajadzētu samazināt pārtikas ražošanu vai kultūraugu ražību, jo abas šīs darbības var notikt un tām jānotiek paralēli, kā arī jāizmanto sinerģija. Lai to panāktu, ir jāveicina atjaunīgās enerģijas ražošana dažādos veidos un vietās, kas ir viegli pieejamas lauksaimniekiem, ka arī atbilstīgi lauku saimniecības vajadzībām. Dalībvalstīm jāizvairās no tā, ka produktīva lauksaimniecības zeme, lauksaimniecības platības, kurās ražo augstas kvalitātes lauksaimniecības pārtikas produktus un produktus, kam ir īpaša saikne ar vietējo ainavu un kultūru, tiek izraudzītas par atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves teritorijām. Atjaunīgo energoresursu izmantošana, piemēram, biometāna ražošana, būtu jāstimulē teritorijās, kas atrodas netālu no lauksaimniecības objektiem, proti, teritorijās, kas ir tuvu lauksaimniecības zemei un lauksaimniecības uzņēmumiem, kā arī lauksaimniecībā neizmantotās platībās, kas atrodas uz lauksaimniecības zemes. Atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves teritorijām prioritārā kārtā vajadzētu atrasties tuvu tiešajiem lietotājiem vai teritorijām ar tagadējo infrastruktūru, un vietās, kur atlieku plūsmas vai lauksaimniecības atkritumus var izmantot atjaunīgās enerģijas ražošanai.

| (10) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/42/EK (7) ir noteikts, ka ietekmes uz vidi novērtējumi ir svarīgs instruments, ko izmanto, lai plānu un programmu sagatavošanā un pieņemšanā ņemtu vērā vides apsvērumus. Lai izraudzītos atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijas, dalībvalstīm būtu jāsagatavo plāns (plāni), kas ietver teritoriju apzināšanu un piemērojamos noteikumus, kā arī mitigācijas pasākumus
  vai projektus, kuri tiek īstenoti
  katrā
  atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves
  teritorijā.
  Minēto teritoriju lielumam vajadzētu būt samērīgam ar atjaunīgās enerģijas izmantošanas mērķiem un apakšmērķrādītājiem, kas noteikti Direktīvā (ES) 2018/2001 un nacionālajos enerģētikas un klimata plānos, kurus atjaunina saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 14. pantu.
  Dalībvalstis var sagatavot vienu vienotu plānu visām
  atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves
  teritorijām un tehnoloģijām vai tehnoloģijām specifiskus plānus, apzinot vienu vai vairākas
  atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves
  teritorijas. Katra plāna ietvaros būtu jāveic ietekmes uz vidi novērtējums saskaņā ar Direktīvā 2001/42/EK izklāstītajiem nosacījumiem, lai novērtētu ikvienas atjaunīgās enerģijas tehnoloģijas ietekmi uz relevantajām teritorijām, kuras norādītas šādā plānā. Ietekmes uz vidi novērtējuma veikšana šādam nolūkam saskaņā ar Direktīvu 2001/42/EK ļautu dalībvalstīm izmantot integrētāku un efektīvāku pieeju plānošanai un ņemt vērā vides apsvērumus plānošanas procesa agrīnā posmā stratēģiskā līmenī. Tas veicinātu dažādu atjaunīgo energoresursu apguves ātrāku un racionālāku izvēršanu, vienlaikus samazinot šādu projektu negatīvo ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

(10)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/42/EK (7) ir noteikts, ka ietekmes uz vidi novērtējumi ir svarīgs instruments, ko izmanto, lai plānu un programmu sagatavošanā un pieņemšanā ņemtu vērā vides apsvērumus. Lai izraudzītos atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijas, dalībvalstīm būtu jāsagatavo plāns (plāni), kas ietver teritoriju apzināšanu un piemērojamos noteikumus, kā arī mitigācijas pasākumus
  vai projektus, kuri tiek īstenoti
  katrā
  atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves
  teritorijā.
  Minēto teritoriju lielumam vajadzētu būt samērīgam ar atjaunīgās enerģijas izmantošanas mērķiem un apakšmērķrādītājiem, kas noteikti Direktīvā (ES) 2018/2001 un nacionālajos enerģētikas un klimata plānos, kurus atjaunina saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 14. pantu.
  Dalībvalstis var sagatavot vienu vienotu plānu visām
  atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves
  teritorijām un tehnoloģijām vai tehnoloģijām specifiskus plānus, apzinot vienu vai vairākas
  atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves
  teritorijas. Katra plāna ietvaros būtu jāveic ietekmes uz vidi novērtējums saskaņā ar Direktīvā 2001/42/EK izklāstītajiem nosacījumiem, lai novērtētu ikvienas atjaunīgās enerģijas tehnoloģijas ietekmi uz relevantajām teritorijām, kuras norādītas šādā plānā. Ietekmes uz vidi novērtējuma veikšana šādam nolūkam saskaņā ar Direktīvu 2001/42/EK ļautu dalībvalstīm izmantot integrētāku un efektīvāku pieeju plānošanai un ņemt vērā vides apsvērumus plānošanas procesa agrīnā posmā stratēģiskā līmenī. Tas veicinātu dažādu atjaunīgo energoresursu apguves ātrāku un racionālāku izvēršanu, vienlaikus samazinot šādu projektu negatīvo ietekmi uz vidi.

| (11) | Pēc tam, kad pieņemts plāns (plāni), kurā tiek izraudzītas atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijas, dalībvalstīm būtu jāuzrauga plānu un programmu īstenošanas būtiskā ietekme uz vidi, lai cita starpā agrīnā stadijā noskaidrotu ▌nelabvēlīgu ietekmi un varētu veikt pienācīgus koriģējošus pasākumus saskaņā ar Direktīvu 2001/42/EK. |
| --- | --- |

(11)

Pēc tam, kad pieņemts plāns (plāni), kurā tiek izraudzītas atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijas, dalībvalstīm būtu jāuzrauga plānu un programmu īstenošanas būtiskā ietekme uz vidi, lai cita starpā agrīnā stadijā noskaidrotu ▌nelabvēlīgu ietekmi un varētu veikt pienācīgus koriģējošus pasākumus saskaņā ar Direktīvu 2001/42/EK.

| (12) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Konvencijas par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (8) (“Orhūsas konvencija”) noteikumi attiecībā uz pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem, jo īpaši noteikumi, kas attiecas uz sabiedrības dalību un iespēju vērsties tiesā, ▌joprojām ir piemērojami. |
| --- | --- |

(12)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Konvencijas par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (8) (“Orhūsas konvencija”) noteikumi attiecībā uz pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem, jo īpaši noteikumi, kas attiecas uz sabiedrības dalību un iespēju vērsties tiesā, ▌joprojām ir piemērojami.

| (12a) | Lai palielinātu sabiedrības atbalstu atjaunīgās enerģijas projektiem un iedzīvotājiem un vietējām kopienām ļautu pašiem ražot enerģiju un to patērēt, dalībvalstīm būtu jāīsteno atbilstīgi pasākumi, ar ko iedzīvotājus pienācīgi informētu par jauniem projektiem, un vienlīdz būtu jāveicina un jāsekmē iedzīvotāju līdzdalība šādos projektos, cita starpā ar atjaunīgās enerģijas energokopienu starpniecību. |
| --- | --- |

(12a)

Lai palielinātu sabiedrības atbalstu atjaunīgās enerģijas projektiem un iedzīvotājiem un vietējām kopienām ļautu pašiem ražot enerģiju un to patērēt, dalībvalstīm būtu jāīsteno atbilstīgi pasākumi, ar ko iedzīvotājus pienācīgi informētu par jauniem projektiem, un vienlīdz būtu jāveicina un jāsekmē iedzīvotāju līdzdalība šādos projektos, cita starpā ar atjaunīgās enerģijas energokopienu starpniecību.

| (13) | Atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritoriju izraudzīšanā būtu jācenšas nodrošināt, lai atjaunīgās enerģijas ražošana šajās teritorijās kopā ar esošajām atjaunīgās enerģijas stacijām, nākotnē paredzētām atjaunīgās enerģijas stacijām ārpus šādām teritorijām un sadarbības mehānismiem būtu pietiekama, lai panāktu dalībvalstu devumu virzībā uz Savienības atjaunīgās enerģijas mērķrādītāju, kas noteikts Direktīvas (ES) 2018/2001 3. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(13)

Atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritoriju izraudzīšanā būtu jācenšas nodrošināt, lai atjaunīgās enerģijas ražošana šajās teritorijās kopā ar esošajām atjaunīgās enerģijas stacijām, nākotnē paredzētām atjaunīgās enerģijas stacijām ārpus šādām teritorijām un sadarbības mehānismiem būtu pietiekama, lai panāktu dalībvalstu devumu virzībā uz Savienības atjaunīgās enerģijas mērķrādītāju, kas noteikts Direktīvas (ES) 2018/2001 3. panta 1. punktā.

| (14) | Izraudzītajās atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijās uz atjaunīgās enerģijas projektiem, kuri atbilst dalībvalstu sagatavotajā plānā (plānos) identificētajiem noteikumiem un pasākumiem, būtu jāattiecina pieņēmums, ka tiem nav būtiskas ietekmes uz vidi. Tāpēc būtu jāparedz atbrīvojums no nepieciešamības veikt īpašu ietekmes uz vidi novērtējumu projektu līmenī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/92/ES (9) izpratnē, izņemot tādus projektus, kuri varētu radīt būtisku ietekmi uz vidi citā dalībvalstī vai, ja dalībvalsts, kas varētu tikt būtiski ietekmēta, to pieprasa. Pienākumi, kas izriet no ANO EEK Espo 1991. gada 25. februāra Konvencijas par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā, būtu joprojām jāpiemēro attiecībā uz dalībvalstīm gadījumos, kuros projekts varētu radīt ievērojamu pārrobežu ietekmi trešā valstī. |
| --- | --- |

(14)

Izraudzītajās atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijās uz atjaunīgās enerģijas projektiem, kuri atbilst dalībvalstu sagatavotajā plānā (plānos) identificētajiem noteikumiem un pasākumiem, būtu jāattiecina pieņēmums, ka tiem nav būtiskas ietekmes uz vidi. Tāpēc būtu jāparedz atbrīvojums no nepieciešamības veikt īpašu ietekmes uz vidi novērtējumu projektu līmenī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/92/ES (9) izpratnē, izņemot tādus projektus, kuri varētu radīt būtisku ietekmi uz vidi citā dalībvalstī vai, ja dalībvalsts, kas varētu tikt būtiski ietekmēta, to pieprasa. Pienākumi, kas izriet no ANO EEK Espo 1991. gada 25. februāra Konvencijas par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā, būtu joprojām jāpiemēro attiecībā uz dalībvalstīm gadījumos, kuros projekts varētu radīt ievērojamu pārrobežu ietekmi trešā valstī.

| (15) | Atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritoriju izraudzīšanai būtu jānodrošina, ka atjaunīgās enerģijas stacijas, to pieslēgums tīklam, kā arī līdzās izvietotie enerģijas uzkrāšanas kompleksi, kas atrodas šajās teritorijās, gūst labumu no prognozējamības un racionalizētām administratīvajām procedūrām. Jo īpaši projektiem, kas atrodas atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijās, būtu jāgūst labums no paātrinātām administratīvajām procedūrām, tostarp piekrišanas klusējot, ja kompetentā iestāde noteiktajā termiņā nesniedz atbildi uz administratīvu darbību un ja vien uz konkrēto projektu neattiecas ietekmes uz vidi novērtējums. Šiem projektiem vajadzētu arī gūt labumu no skaidri noteiktiem termiņiem un juridiskās noteiktības attiecībā uz paredzamo procedūras iznākumu. Pēc tam, kad ir iesniegts pieteikums projektiem atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijā, dalībvalstīm būtu jāveic šādu pieteikumu ātra izvērtēšana, lai noskaidrotu, vai kāds no šādiem projektiem visticamāk varētu radīt būtisku neparedzētu negatīvu ietekmi, ņemot vērā vides jutīgumu ģeogrāfiskajā apgabalā, kurā projekts atrodas, kas nav tikusi apzināta, veicot tā plāna (plānu) ietekmes uz vidi novērtējumu saskaņā ar Direktīvu 2001/42/EK, ar ko izraugās atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijas. Visi projekti, kas atrodas atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijās, šāda izvērtēšanas procesa beigās būtu jāuzskata par apstiprinātiem. Tikai tad, ja dalībvalstīm ir skaidri pierādījumi, lai uzskatītu, ka konkrēts projekts, ļoti iespējams, var izraisīt šādu būtisku neparedzētu negatīvu ietekmi, dalībvalstīm pēc šāda lēmuma pamatošanas būtu jāveic šāda projekta ietekmes uz vidi novērtējums saskaņā ar Direktīvu 2011/92/ES un, attiecīgā gadījumā, saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK (10). Ņemot vērā vajadzību paātrināt atjaunīgo energoresursu plašāku izmantošanu, šāds novērtējums būtu jāveic sešu mēnešu laikā. |
| --- | --- |

(15)

Atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritoriju izraudzīšanai būtu jānodrošina, ka atjaunīgās enerģijas stacijas, to pieslēgums tīklam, kā arī līdzās izvietotie enerģijas uzkrāšanas kompleksi, kas atrodas šajās teritorijās, gūst labumu no prognozējamības un racionalizētām administratīvajām procedūrām. Jo īpaši projektiem, kas atrodas atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijās, būtu jāgūst labums no paātrinātām administratīvajām procedūrām, tostarp piekrišanas klusējot, ja kompetentā iestāde noteiktajā termiņā nesniedz atbildi uz administratīvu darbību un ja vien uz konkrēto projektu neattiecas ietekmes uz vidi novērtējums. Šiem projektiem vajadzētu arī gūt labumu no skaidri noteiktiem termiņiem un juridiskās noteiktības attiecībā uz paredzamo procedūras iznākumu. Pēc tam, kad ir iesniegts pieteikums projektiem atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijā, dalībvalstīm būtu jāveic šādu pieteikumu ātra izvērtēšana, lai noskaidrotu, vai kāds no šādiem projektiem visticamāk varētu radīt būtisku neparedzētu negatīvu ietekmi, ņemot vērā vides jutīgumu ģeogrāfiskajā apgabalā, kurā projekts atrodas, kas nav tikusi apzināta, veicot tā plāna (plānu) ietekmes uz vidi novērtējumu saskaņā ar Direktīvu 2001/42/EK, ar ko izraugās atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijas. Visi projekti, kas atrodas atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijās, šāda izvērtēšanas procesa beigās būtu jāuzskata par apstiprinātiem. Tikai tad, ja dalībvalstīm ir skaidri pierādījumi, lai uzskatītu, ka konkrēts projekts, ļoti iespējams, var izraisīt šādu būtisku neparedzētu negatīvu ietekmi, dalībvalstīm pēc šāda lēmuma pamatošanas būtu jāveic šāda projekta ietekmes uz vidi novērtējums saskaņā ar Direktīvu 2011/92/ES un, attiecīgā gadījumā, saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK (10). Ņemot vērā vajadzību paātrināt atjaunīgo energoresursu plašāku izmantošanu, šāds novērtējums būtu jāveic sešu mēnešu laikā.

| (15a) | Dalībvalstis ir vienojušās attīstīt saskaņotu Eiropas “Natura 2000” tīklu un ierosinājušas Komisijai atbilstošas Kopienas nozīmes teritorijas saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK un īpašas aizsargājamās teritorijas, kas izraudzītas saskaņā ar Direktīvu 2009/147/EK
   (11)

  . Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka saskaņā ar Direktīvā 2009/147/EK un Direktīvā 92/43/EEK noteiktajiem zinātniskajiem kritērijiem valstu sarakstos iekļautās teritorijas netiek izraudzītas par atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves teritorijām, izņemot mākslīgas un apbūvētas platības, kas atrodas attiecīgajās teritorijās, piemēram, jumti, stāvvietas vai transporta infrastruktūra. |
| --- | --- |

(15a)

Dalībvalstis ir vienojušās attīstīt saskaņotu Eiropas “Natura 2000” tīklu un ierosinājušas Komisijai atbilstošas Kopienas nozīmes teritorijas saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK un īpašas aizsargājamās teritorijas, kas izraudzītas saskaņā ar Direktīvu 2009/147/EK
   (11)

  . Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka saskaņā ar Direktīvā 2009/147/EK un Direktīvā 92/43/EEK noteiktajiem zinātniskajiem kritērijiem valstu sarakstos iekļautās teritorijas netiek izraudzītas par atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves teritorijām, izņemot mākslīgas un apbūvētas platības, kas atrodas attiecīgajās teritorijās, piemēram, jumti, stāvvietas vai transporta infrastruktūra.

| (16) | Ņemot vērā vajadzību paātrināt atjaunīgo energoresursu plašāku izmantošanu, atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritoriju apzināšanai nevajadzētu kavēt notiekošos un turpmākos atjaunīgās enerģijas projektus visās teritorijās, kas ir pieejamas atjaunīgās enerģijas izvēršanai. Uz šādiem projektiem arī turpmāk būtu jāattiecina pienākums veikt īpašu ietekmes uz vidi novērtējumu saskaņā ar Direktīvu 2011/92/ES, un uz tiem būtu jāattiecina arī procedūras, kas paredzētas atjaunīgās enerģijas projektiem, kuri atrodas ārpus
  atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves
  teritorijām. Lai paātrinātu atļauju izsniegšanu tādā apjomā, kāds nepieciešams Direktīvā (ES) 2018/2001 noteiktā atjaunīgās enerģijas mērķrādītāja sasniegšanai, būtu jāvienkāršo un jāracionalizē arī procedūras, kas piemērojamas projektiem ārpus
  atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves
  teritorijām, ieviešot skaidrus maksimālos termiņus visiem procedūras posmiem, tostarp īpašiem ietekmes uz vidi novērtējumiem katram projektam. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā vajadzību paātrināt atjaunīgo energoresursu plašāku izmantošanu, atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritoriju apzināšanai nevajadzētu kavēt notiekošos un turpmākos atjaunīgās enerģijas projektus visās teritorijās, kas ir pieejamas atjaunīgās enerģijas izvēršanai. Uz šādiem projektiem arī turpmāk būtu jāattiecina pienākums veikt īpašu ietekmes uz vidi novērtējumu saskaņā ar Direktīvu 2011/92/ES, un uz tiem būtu jāattiecina arī procedūras, kas paredzētas atjaunīgās enerģijas projektiem, kuri atrodas ārpus
  atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves
  teritorijām. Lai paātrinātu atļauju izsniegšanu tādā apjomā, kāds nepieciešams Direktīvā (ES) 2018/2001 noteiktā atjaunīgās enerģijas mērķrādītāja sasniegšanai, būtu jāvienkāršo un jāracionalizē arī procedūras, kas piemērojamas projektiem ārpus
  atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves
  teritorijām, ieviešot skaidrus maksimālos termiņus visiem procedūras posmiem, tostarp īpašiem ietekmes uz vidi novērtējumiem katram projektam.

| (17) | Telpas vairākkārtēja izmantošana atjaunīgās enerģijas ražošanai un citiem sauszemes un jūras resursu lietojumiem (piemēram, pārtikas ražošanai vai dabas aizsardzībai, vai atjaunošanai) atvieglo zemes un jūras izmantošanas ierobežojumus. Šajā kontekstā telpiskā plānošana ir
  būtisks
  instruments, ar ko jau agrīnā stadijā var noskaidrot un kontrolēt sinerģiju sauszemes un jūras izmantošanā. Dalībvalstīm būtu jāizpēta, jāveicina un jāatbalsta to teritoriju vairākkārtēja izmantošana, kuras apzinātas pieņemto telpiskās plānošanas pasākumu rezultātā. |
| --- | --- |

(17)

Telpas vairākkārtēja izmantošana atjaunīgās enerģijas ražošanai un citiem sauszemes un jūras resursu lietojumiem (piemēram, pārtikas ražošanai vai dabas aizsardzībai, vai atjaunošanai) atvieglo zemes un jūras izmantošanas ierobežojumus. Šajā kontekstā telpiskā plānošana ir
  būtisks
  instruments, ar ko jau agrīnā stadijā var noskaidrot un kontrolēt sinerģiju sauszemes un jūras izmantošanā. Dalībvalstīm būtu jāizpēta, jāveicina un jāatbalsta to teritoriju vairākkārtēja izmantošana, kuras apzinātas pieņemto telpiskās plānošanas pasākumu rezultātā.

| (18) | Atjaunīgās enerģijas staciju būvniecība un darbība var izraisīt putnu un citu saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK vai Direktīvu 
  2009/147/EK
  aizsargāto sugu nonāvēšanu vai traucēšanu. Tomēr, ja projektā tā būvniecības un darbības laikā ir pieņemti
  visi nepieciešamie
  mitigācijas pasākumi, lai izvairītos no sadursmēm vai traucēšanas, ja tiek veikta pienācīga uzraudzība, lai novērtētu šādu pasākumu efektivitāti un, ņemot vērā apkopoto informāciju, tiek veikti turpmākie nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu, ka nav būtiskas negatīvas ietekmes uz attiecīgās sugas populāciju, tad šādu nonāvēšanu vai traucēšanu minēto direktīvu izpratnē neuzskata par tīšu. |
| --- | --- |

(18)

Atjaunīgās enerģijas staciju būvniecība un darbība var izraisīt putnu un citu saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK vai Direktīvu 
  2009/147/EK
  aizsargāto sugu nonāvēšanu vai traucēšanu. Tomēr, ja projektā tā būvniecības un darbības laikā ir pieņemti
  visi nepieciešamie
  mitigācijas pasākumi, lai izvairītos no sadursmēm vai traucēšanas, ja tiek veikta pienācīga uzraudzība, lai novērtētu šādu pasākumu efektivitāti un, ņemot vērā apkopoto informāciju, tiek veikti turpmākie nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu, ka nav būtiskas negatīvas ietekmes uz attiecīgās sugas populāciju, tad šādu nonāvēšanu vai traucēšanu minēto direktīvu izpratnē neuzskata par tīšu.

| (19) | Lai veicinātu atjaunīgās enerģijas mērķrādītāju sasniegšanu, ievērojams potenciāls ir ne tikai jaunu
  un inovatīvu
  atjaunīgās enerģijas staciju ierīkošanai, bet arī esošo atjaunīgās enerģijas staciju energoatjaunināšanai. Tā kā parasti esošās atjaunīgās enerģijas stacijas ir ierīkotas objektos ar ievērojamu atjaunīgo energoresursu potenciālu, energoatjaunināšana var nodrošināt šo objektu turpmāku izmantošanu, vienlaikus samazinot nepieciešamību izraudzīties jaunus objektus atjaunīgās enerģijas projektu īstenošanai. Energoatjaunināšana ietver papildu priekšrocības, piemēram, esošo tīkla pieslēgumu, lielāku sabiedrības akceptu un informētību par ietekmi uz vidi. Atjaunīgās enerģijas staciju energoatjaunināšanas projekti ir saistīti ar esošo projektu izmaiņām vai paplašināšanu dažādās pakāpēs. Atļauju piešķiršanas procesā, tostarp ietekmes uz vidi novērtējumos un izvērtēšanā, atjaunīgās enerģijas staciju energoatjaunināšanas projektiem būtu jāierobežo iespējamā ietekme, ko rada izmaiņas vai paplašināšana salīdzinājumā ar sākotnējo projektu. |
| --- | --- |

(19)

Lai veicinātu atjaunīgās enerģijas mērķrādītāju sasniegšanu, ievērojams potenciāls ir ne tikai jaunu
  un inovatīvu
  atjaunīgās enerģijas staciju ierīkošanai, bet arī esošo atjaunīgās enerģijas staciju energoatjaunināšanai. Tā kā parasti esošās atjaunīgās enerģijas stacijas ir ierīkotas objektos ar ievērojamu atjaunīgo energoresursu potenciālu, energoatjaunināšana var nodrošināt šo objektu turpmāku izmantošanu, vienlaikus samazinot nepieciešamību izraudzīties jaunus objektus atjaunīgās enerģijas projektu īstenošanai. Energoatjaunināšana ietver papildu priekšrocības, piemēram, esošo tīkla pieslēgumu, lielāku sabiedrības akceptu un informētību par ietekmi uz vidi. Atjaunīgās enerģijas staciju energoatjaunināšanas projekti ir saistīti ar esošo projektu izmaiņām vai paplašināšanu dažādās pakāpēs. Atļauju piešķiršanas procesā, tostarp ietekmes uz vidi novērtējumos un izvērtēšanā, atjaunīgās enerģijas staciju energoatjaunināšanas projektiem būtu jāierobežo iespējamā ietekme, ko rada izmaiņas vai paplašināšana salīdzinājumā ar sākotnējo projektu.

| (20) | Ar Direktīvu (ES) 2018/2001 tiek ieviestas racionalizētas atļauju piešķiršanas procedūras energoatjaunināšanai. Lai reaģētu uz pieaugošo vajadzību pēc esošo atjaunīgās enerģijas staciju energoatjaunināšanas un pilnībā izmantotu tās sniegtās priekšrocības, ir lietderīgi noteikt vēl īsāku procedūru tādu atjaunīgās enerģijas staciju energoatjaunināšanai, kuras atrodas
  atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves
  teritorijās, tostarp īsāku izvērtēšanas procedūru. Lai veiktu tādu esošo atjaunīgās enerģijas staciju energoatjaunināšanu, kuras atrodas ārpus
  atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves
  teritorijām, dalībvalstīm būtu jānodrošina vienkāršots un ātrs atļauju piešķiršanas process, kas nedrīkst pārsniegt vienu gadu, vienlaikus ņemot vērā Eiropas zaļā kursa principu “nekaitēt”. |
| --- | --- |

(20)

Ar Direktīvu (ES) 2018/2001 tiek ieviestas racionalizētas atļauju piešķiršanas procedūras energoatjaunināšanai. Lai reaģētu uz pieaugošo vajadzību pēc esošo atjaunīgās enerģijas staciju energoatjaunināšanas un pilnībā izmantotu tās sniegtās priekšrocības, ir lietderīgi noteikt vēl īsāku procedūru tādu atjaunīgās enerģijas staciju energoatjaunināšanai, kuras atrodas
  atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves
  teritorijās, tostarp īsāku izvērtēšanas procedūru. Lai veiktu tādu esošo atjaunīgās enerģijas staciju energoatjaunināšanu, kuras atrodas ārpus
  atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves
  teritorijām, dalībvalstīm būtu jānodrošina vienkāršots un ātrs atļauju piešķiršanas process, kas nedrīkst pārsniegt vienu gadu, vienlaikus ņemot vērā Eiropas zaļā kursa principu “nekaitēt”.

| (20a) | Lai veicinātu un paātrinātu pašreizējo atjaunīgās enerģijas staciju energoatjaunināšanu, būtu nekavējoties jāizveido vienkāršota procedūra attiecībā uz tīkla pieslēgumiem, kuru piemēro, ja energoatjaunināšana rada nelielu kopējās jaudas pieaugumu salīdzinājumā ar sākotnējo projektu. [Gr. 20] |
| --- | --- |

(20a)

Lai veicinātu un paātrinātu pašreizējo atjaunīgās enerģijas staciju energoatjaunināšanu, būtu nekavējoties jāizveido vienkāršota procedūra attiecībā uz tīkla pieslēgumiem, kuru piemēro, ja energoatjaunināšana rada nelielu kopējās jaudas pieaugumu salīdzinājumā ar sākotnējo projektu. [Gr. 20]

| (20b) | Veicot saules enerģijas iekārtas energoatjaunināšanu, efektivitāti un jaudu var palielināt, nepalielinot aizņemto telpu. Tādējādi, ar noteikumu, ka procesa gaitā netiek palielināta izmantotā telpa un joprojām tiek ievēroti sākotnēji prasītie ietekmes uz vidi mitigācijas pasākumi, energoatjauninātajai iekārtai nav citādas ietekmes uz vidi kā sākotnējai iekārtai. [Gr. 21] |
| --- | --- |

(20b)

Veicot saules enerģijas iekārtas energoatjaunināšanu, efektivitāti un jaudu var palielināt, nepalielinot aizņemto telpu. Tādējādi, ar noteikumu, ka procesa gaitā netiek palielināta izmantotā telpa un joprojām tiek ievēroti sākotnēji prasītie ietekmes uz vidi mitigācijas pasākumi, energoatjauninātajai iekārtai nav citādas ietekmes uz vidi kā sākotnējai iekārtai. [Gr. 21]

| (21) | Saules enerģijas iekārtu uzstādīšana kopā ar saistītām
  krātuvēm, tostarp
  līdzās izvietotām
  siltumenerģijas un elektroenerģijas
  krātuvēm, un tīkla pieslēgumu esošās vai topošās struktūrās, kas izveidotas citām funkcijām, nevis saules enerģijas ražošanai (izņemot mākslīgas ūdens virsmas), piemēram, uz jumtiem, stāvvietās, uz ceļiem un dzelzceļiem, parasti nerada bažas par konkurējošiem telpas izmantošanas veidiem vai ietekmi uz vidi. Tādēļ attiecībā uz šādām iekārtām varētu būt noderīgas īsākas atļauju piešķiršanas procedūras.
  Ar šo direktīvu ievieš paātrinātu atļauju piešķiršanas procesu attiecībā uz saules enerģijas iekārtu uzstādīšanu un ar to saistīto līdzās izvietojamo krātuvju un tīkla pieslēgumu ierīkošanu pašreizējās vai nākotnē paredzētās mākslīgās struktūrās, kuru izveides mērķis nav saules enerģijas ražošana. Turklāt ar to attiecībā uz minētajām iekārtām ievieš īpašu atkāpi no prasības veikt ietekmes uz vidi novērtējumus saskaņā ar Direktīvu 2011/92/ES, ņemot vērā, ka tās, visticamāk, neradīs bažas saistībā ar konkurējošiem telpas izmantošanas veidiem vai ietekmi uz vidi. Ieguldījumi mazās, decentralizētās saules enerģijas iekārtās, lai tās kļūtu par atjaunīgo energoresursu enerģijas pašpatērētājiem, ir viens no efektīvākajiem veidiem, kā enerģijas patērētāji var samazināt savus enerģijas rēķinus un cenu svārstīgumu. Decentralizētas iekārtas, kas paredzētas cita starpā individuāliem vai kolektīviem pašpatērētājiem vai vietējām atjaunīgās enerģijas energokopienām, arī palīdz samazināt kopējo dabasgāzes pieprasījumu, palielināt sistēmas noturību un sasniegt Savienības mērķrādītājus atjaunīgās enerģijas jomā. Iekārtām, kuru elektroenerģijas jauda nepārsniedz 50 kW, visticamāk, nav būtiskas nelabvēlīgas ietekmes uz vidi vai tīklu, un tās nerada bažas par drošumu. Turklāt mazām atjaunīgo energoresursu enerģijas pašpatērētāju iekārtām parasti nav vajadzīga jaudas palielināšana tīkla pieslēgumpunktā. Ņemot vērā šāda veida iekārtu tūlītējo pozitīvo ietekmi uz patērētājiem un ierobežoto ietekmi uz vidi, ko tās varētu radīt, ir lietderīgi tām piemērojamo atļauju piešķiršanas procesu racionalizēt vēl vairāk, relevantajās atļauju piešķiršanas procedūrās ieviešot piekrītošas administratīvās klusēšanas koncepciju, kas veicinātu un paātrinātu šo iekārtu izvēršanu un to sniegto priekšrocību izmantošanu īstermiņā. [Gr. 22] |
| --- | --- |

(21)

Saules enerģijas iekārtu uzstādīšana kopā ar saistītām
  krātuvēm, tostarp
  līdzās izvietotām
  siltumenerģijas un elektroenerģijas
  krātuvēm, un tīkla pieslēgumu esošās vai topošās struktūrās, kas izveidotas citām funkcijām, nevis saules enerģijas ražošanai (izņemot mākslīgas ūdens virsmas), piemēram, uz jumtiem, stāvvietās, uz ceļiem un dzelzceļiem, parasti nerada bažas par konkurējošiem telpas izmantošanas veidiem vai ietekmi uz vidi. Tādēļ attiecībā uz šādām iekārtām varētu būt noderīgas īsākas atļauju piešķiršanas procedūras.
  Ar šo direktīvu ievieš paātrinātu atļauju piešķiršanas procesu attiecībā uz saules enerģijas iekārtu uzstādīšanu un ar to saistīto līdzās izvietojamo krātuvju un tīkla pieslēgumu ierīkošanu pašreizējās vai nākotnē paredzētās mākslīgās struktūrās, kuru izveides mērķis nav saules enerģijas ražošana. Turklāt ar to attiecībā uz minētajām iekārtām ievieš īpašu atkāpi no prasības veikt ietekmes uz vidi novērtējumus saskaņā ar Direktīvu 2011/92/ES, ņemot vērā, ka tās, visticamāk, neradīs bažas saistībā ar konkurējošiem telpas izmantošanas veidiem vai ietekmi uz vidi. Ieguldījumi mazās, decentralizētās saules enerģijas iekārtās, lai tās kļūtu par atjaunīgo energoresursu enerģijas pašpatērētājiem, ir viens no efektīvākajiem veidiem, kā enerģijas patērētāji var samazināt savus enerģijas rēķinus un cenu svārstīgumu. Decentralizētas iekārtas, kas paredzētas cita starpā individuāliem vai kolektīviem pašpatērētājiem vai vietējām atjaunīgās enerģijas energokopienām, arī palīdz samazināt kopējo dabasgāzes pieprasījumu, palielināt sistēmas noturību un sasniegt Savienības mērķrādītājus atjaunīgās enerģijas jomā. Iekārtām, kuru elektroenerģijas jauda nepārsniedz 50 kW, visticamāk, nav būtiskas nelabvēlīgas ietekmes uz vidi vai tīklu, un tās nerada bažas par drošumu. Turklāt mazām atjaunīgo energoresursu enerģijas pašpatērētāju iekārtām parasti nav vajadzīga jaudas palielināšana tīkla pieslēgumpunktā. Ņemot vērā šāda veida iekārtu tūlītējo pozitīvo ietekmi uz patērētājiem un ierobežoto ietekmi uz vidi, ko tās varētu radīt, ir lietderīgi tām piemērojamo atļauju piešķiršanas procesu racionalizēt vēl vairāk, relevantajās atļauju piešķiršanas procedūrās ieviešot piekrītošas administratīvās klusēšanas koncepciju, kas veicinātu un paātrinātu šo iekārtu izvēršanu un to sniegto priekšrocību izmantošanu īstermiņā. [Gr. 22]

| (21a) | Siltumsūkņi ir tehnoloģija atjaunīgās siltumenerģijas un aukstumenerģijas ražošanai no apkārtējās vides enerģijas, arī notekūdeņu attīrīšanas stacijās, un no ģeotermālās enerģijas. Tie arī ļauj siltumapgādē un aukstumapgādē izmantot atlikumsiltumu un atlikumaukstumu. Strauja tādu siltumsūkņu ieviešana, kam piesaista nepietiekami izmantotus atjaunīgos energoresursus, piemēram, apkārtējās vides enerģiju, ģeotermālo enerģiju, pašuzkaršanas un atlikumsiltumu no industriālā un terciārā sektora, arī datu centriem, dod iespēju ar dabasgāzi un citu fosilo kurināmo darbināmus katlus aizstāt ar atjaunīgas siltumenerģijas ieguves risinājumu, vienlaikus palielinot energoefektivitāti. Šādi ātrāk samazināsies siltumapgādei ēkās un rūpniecībā izmantojamās dabasgāzes apjomi. Lai paātrinātu siltumsūkņu uzstādīšanu un izmantošanu, ir lietderīgi ieviest uz šādām iekārtām mērķorientētas īsākas atļauju piešķiršanas procedūras, arī vienkāršotu procedūru mazāku siltumsūkņu pieslēgšanai pie elektrotīkla, izņemot gadījumus, kad valsts tiesību aktos šāda procedūra nav prasīta. Ātrāka un vienkāršāka siltumsūkņu uzstādīšana un atjaunīgo energoresursu plašāka izmantošana siltumapgādē, kas veido gandrīz pusi no Savienības enerģijas patēriņa, veicinās piegādes drošību un palīdzēs pārvarēt saspīlētāku tirgus situāciju. [Gr. 23] |
| --- | --- |

(21a)

Siltumsūkņi ir tehnoloģija atjaunīgās siltumenerģijas un aukstumenerģijas ražošanai no apkārtējās vides enerģijas, arī notekūdeņu attīrīšanas stacijās, un no ģeotermālās enerģijas. Tie arī ļauj siltumapgādē un aukstumapgādē izmantot atlikumsiltumu un atlikumaukstumu. Strauja tādu siltumsūkņu ieviešana, kam piesaista nepietiekami izmantotus atjaunīgos energoresursus, piemēram, apkārtējās vides enerģiju, ģeotermālo enerģiju, pašuzkaršanas un atlikumsiltumu no industriālā un terciārā sektora, arī datu centriem, dod iespēju ar dabasgāzi un citu fosilo kurināmo darbināmus katlus aizstāt ar atjaunīgas siltumenerģijas ieguves risinājumu, vienlaikus palielinot energoefektivitāti. Šādi ātrāk samazināsies siltumapgādei ēkās un rūpniecībā izmantojamās dabasgāzes apjomi. Lai paātrinātu siltumsūkņu uzstādīšanu un izmantošanu, ir lietderīgi ieviest uz šādām iekārtām mērķorientētas īsākas atļauju piešķiršanas procedūras, arī vienkāršotu procedūru mazāku siltumsūkņu pieslēgšanai pie elektrotīkla, izņemot gadījumus, kad valsts tiesību aktos šāda procedūra nav prasīta. Ātrāka un vienkāršāka siltumsūkņu uzstādīšana un atjaunīgo energoresursu plašāka izmantošana siltumapgādē, kas veido gandrīz pusi no Savienības enerģijas patēriņa, veicinās piegādes drošību un palīdzēs pārvarēt saspīlētāku tirgus situāciju. [Gr. 23]

| (22) | Atjaunīgie energoresursi ir ļoti svarīgi, lai cīnītos pret klimata pārmaiņām, samazinātu enerģijas cenas, samazinātu Savienības atkarību no fosilā kurināmā un nodrošinātu Savienības apgādes drošību. Relevanto Savienības vides tiesību aktu vajadzībām nepieciešamajos katra gadījuma novērtējumos, lai pārliecinātos, vai stacija, kas ražo enerģiju no atjaunīgajiem energoresursiem, tās pieslēgums tīklam, pats saistītais tīkls vai uzkrāšanas aktīvi pārstāv sevišķi svarīgas sabiedrības intereses, dalībvalstīm būtu jāpieņem, ka šīs stacijas un ar tām saistītā infrastruktūra ir sevišķi svarīgās sabiedrības interesēs un kalpo sabiedrības veselībai un drošībai, izņemot gadījumus, kad ir skaidri pierādījumi, ka šiem projektiem ir būtiska nelabvēlīga ietekme uz vidi, ko nevar mazināt vai kompensēt. Uzskatot, ka šādas stacijas ir sevišķi svarīgās sabiedrības interesēs un kalpo sabiedrības veselībai un drošībai, šādiem projektiem būtu noderīgi veikt vienkāršotu novērtējumu. |
| --- | --- |

(22)

Atjaunīgie energoresursi ir ļoti svarīgi, lai cīnītos pret klimata pārmaiņām, samazinātu enerģijas cenas, samazinātu Savienības atkarību no fosilā kurināmā un nodrošinātu Savienības apgādes drošību. Relevanto Savienības vides tiesību aktu vajadzībām nepieciešamajos katra gadījuma novērtējumos, lai pārliecinātos, vai stacija, kas ražo enerģiju no atjaunīgajiem energoresursiem, tās pieslēgums tīklam, pats saistītais tīkls vai uzkrāšanas aktīvi pārstāv sevišķi svarīgas sabiedrības intereses, dalībvalstīm būtu jāpieņem, ka šīs stacijas un ar tām saistītā infrastruktūra ir sevišķi svarīgās sabiedrības interesēs un kalpo sabiedrības veselībai un drošībai, izņemot gadījumus, kad ir skaidri pierādījumi, ka šiem projektiem ir būtiska nelabvēlīga ietekme uz vidi, ko nevar mazināt vai kompensēt. Uzskatot, ka šādas stacijas ir sevišķi svarīgās sabiedrības interesēs un kalpo sabiedrības veselībai un drošībai, šādiem projektiem būtu noderīgi veikt vienkāršotu novērtējumu.

| (23) | Lai nodrošinātu šajā direktīvā paredzēto noteikumu vienmērīgu un efektīvu īstenošanu, Komisija atbalsta dalībvalstis, izmantojot tehniskā atbalsta instrumentu (12), kas nodrošina īpaši pielāgotas tehniskās zināšanas, lai izstrādātu un īstenotu reformas, tostarp reformas, kas palielina no atjaunīgiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanu, veicinot labāku energosistēmu integrāciju, apzinot konkrētas teritorijas, kas ir īpaši piemērotas atjaunīgās enerģijas ražošanas staciju ierīkošanai un racionalizējot sistēmu atļauju piešķiršanai un atļauju piešķiršanas procesiem, kuri attiecas uz atjaunīgās enerģijas stacijām. Tehniskais atbalsts, piemēram, ietver administratīvās kapacitātes stiprināšanu, tiesiskā regulējuma saskaņošanu un relevantās labākās prakses apmaiņu. |
| --- | --- |

(23)

Lai nodrošinātu šajā direktīvā paredzēto noteikumu vienmērīgu un efektīvu īstenošanu, Komisija atbalsta dalībvalstis, izmantojot tehniskā atbalsta instrumentu (12), kas nodrošina īpaši pielāgotas tehniskās zināšanas, lai izstrādātu un īstenotu reformas, tostarp reformas, kas palielina no atjaunīgiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanu, veicinot labāku energosistēmu integrāciju, apzinot konkrētas teritorijas, kas ir īpaši piemērotas atjaunīgās enerģijas ražošanas staciju ierīkošanai un racionalizējot sistēmu atļauju piešķiršanai un atļauju piešķiršanas procesiem, kuri attiecas uz atjaunīgās enerģijas stacijām. Tehniskais atbalsts, piemēram, ietver administratīvās kapacitātes stiprināšanu, tiesiskā regulējuma saskaņošanu un relevantās labākās prakses apmaiņu.

| (23a) | Komisijai turklāt būtu jāparedz īpaša sistēma atkāpēm no valsts atbalsta noteikumiem, lai dalībvalstis varētu atbilstoši pielāgot atbalstu iniciatīvām un ieguldījumiem atjaunīgo energoresursu, pašražošanas un energoefektivitātes jomā. |
| --- | --- |

(23a)

Komisijai turklāt būtu jāparedz īpaša sistēma atkāpēm no valsts atbalsta noteikumiem, lai dalībvalstis varētu atbilstoši pielāgot atbalstu iniciatīvām un ieguldījumiem atjaunīgo energoresursu, pašražošanas un energoefektivitātes jomā.

| (24) | Tāpēc Direktīva (ES) 2018/2001 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(24)

Tāpēc Direktīva (ES) 2018/2001 būtu attiecīgi jāgroza.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (25a) | Tam, ka ar dotācijām un citām atbalsta shēmām tiek stimulēta saules enerģijas ieguve un izmantošana, nebūtu jāliedz šādu enerģiju pārdot tīklā no privātiem, komerciāliem un lauksaimniecības avotiem. |
| --- | --- |

(25a)

Tam, ka ar dotācijām un citām atbalsta shēmām tiek stimulēta saules enerģijas ieguve un izmantošana, nebūtu jāliedz šādu enerģiju pārdot tīklā no privātiem, komerciāliem un lauksaimniecības avotiem.

| (25b) | Lauksaimniecības nozarei var būt izšķiroša loma enerģētikas pārkārtošanā lauku reģionos un lauku kopienās, jo īpaši ņemot vērā decentralizēto ražošanu. Tāpēc iespēju ražot enerģiju, izmantojot saules baterijas, kā sekundāru darbību nevajadzētu ierobežot tikai ar pašpatēriņu, bet to varētu apsvērt, piemēram, kombinācijā ar citiem enerģijas ražošanas veidiem. Dalībvalstīm ar mērķtiecīgiem finansēšanas mehānismiem būtu jāmudina lauksaimnieki izmantot saules enerģijas iekārtas lauku saimniecībās, jo īpaši attīstīt saules enerģijas agroprojektus uz jaunām lauksaimniecības ēkām un ražot biometānu, lai sekmētu atjaunīgo energoresursu plašāku izmantošanu, vienlaikus nodrošinot papildu ienākumus lauksaimniekiem. Maza mēroga enerģijas ražošanas iekārtām lauku saimniecībās ir liels potenciāls uzlabot apriti saimniecībā, pārveidojot saimniecības atkritumu un atlieku plūsmas, piemēram, kūtsmēslus, siltumenerģijā un elektroenerģijā, un ir svarīgi mudināt lauksaimniekus ieguldīt šajās tehnoloģijās. Pārliecinošāk būtu jāveicina tīkla pilnveidošana lauku reģionos, lai saimniecības reāli varētu izmantot visas iespējas sekmēt enerģētikas pārkārtošanu ar decentralizētu elektroenerģijas ražošanu. Par prioritārām būtu jānosaka ģeogrāfiskas vietas ar augstu starojuma līmeni, jo saules enerģijas paneļu izejvielas ir ierobežots resurss. Turklāt lauksaimnieki un viņus pārstāvošās organizācijas būtu jāiesaista atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves teritoriju izraudzīšanā. |
| --- | --- |

(25b)

Lauksaimniecības nozarei var būt izšķiroša loma enerģētikas pārkārtošanā lauku reģionos un lauku kopienās, jo īpaši ņemot vērā decentralizēto ražošanu. Tāpēc iespēju ražot enerģiju, izmantojot saules baterijas, kā sekundāru darbību nevajadzētu ierobežot tikai ar pašpatēriņu, bet to varētu apsvērt, piemēram, kombinācijā ar citiem enerģijas ražošanas veidiem. Dalībvalstīm ar mērķtiecīgiem finansēšanas mehānismiem būtu jāmudina lauksaimnieki izmantot saules enerģijas iekārtas lauku saimniecībās, jo īpaši attīstīt saules enerģijas agroprojektus uz jaunām lauksaimniecības ēkām un ražot biometānu, lai sekmētu atjaunīgo energoresursu plašāku izmantošanu, vienlaikus nodrošinot papildu ienākumus lauksaimniekiem. Maza mēroga enerģijas ražošanas iekārtām lauku saimniecībās ir liels potenciāls uzlabot apriti saimniecībā, pārveidojot saimniecības atkritumu un atlieku plūsmas, piemēram, kūtsmēslus, siltumenerģijā un elektroenerģijā, un ir svarīgi mudināt lauksaimniekus ieguldīt šajās tehnoloģijās. Pārliecinošāk būtu jāveicina tīkla pilnveidošana lauku reģionos, lai saimniecības reāli varētu izmantot visas iespējas sekmēt enerģētikas pārkārtošanu ar decentralizētu elektroenerģijas ražošanu. Par prioritārām būtu jānosaka ģeogrāfiskas vietas ar augstu starojuma līmeni, jo saules enerģijas paneļu izejvielas ir ierobežots resurss. Turklāt lauksaimnieki un viņus pārstāvošās organizācijas būtu jāiesaista atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves teritoriju izraudzīšanā.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (30) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus, proti, siltumnīcefekta gāzu emisiju, energoatkarības un enerģijas cenu samazināšanu nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet rīcības mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(30)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus, proti, siltumnīcefekta gāzu emisiju, energoatkarības un enerģijas cenu samazināšanu nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet rīcības mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (31) | Saskaņā ar Dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem (13) dalībvalstis ir apņēmušās, paziņojot savus transponēšanas pasākumus, pamatotos gadījumos pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kuros paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un atbilstīgajām daļām valsts transponēšanas instrumentos. Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs uzskata, ka šādu dokumentu nosūtīšana ir pamatota, it sevišķi sakarā ar Eiropas Savienības Tiesas spriedumu lietā Komisija/Beļģija (14) (lieta C-543/17), |
| --- | --- |

(31)

Saskaņā ar Dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem (13) dalībvalstis ir apņēmušās, paziņojot savus transponēšanas pasākumus, pamatotos gadījumos pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kuros paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un atbilstīgajām daļām valsts transponēšanas instrumentos. Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs uzskata, ka šādu dokumentu nosūtīšana ir pamatota, it sevišķi sakarā ar Eiropas Savienības Tiesas spriedumu lietā Komisija/Beļģija (14) (lieta C-543/17),

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Grozījumi Direktīvā (ES) 2018/2001

Direktīvu (ES) 2018/2001 groza šādi:

| 1) | direktīvas 2. 
  pantā iekļauj
  šādus punktus:






  “9a) | “atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves teritorija”
  ir konkrēta vieta uz sauszemes vai jūrā, ko dalībvalsts
  , ņemot vērā aktīvus, kas vajadzīgi šādu teritoriju pieslēgšanai tīklam un saistītajiem energotīkliem, noteikusi par prioritāru, jo tā ir
  īpaši
  piemērota
  tādu staciju
  paātrinātai
  ierīkošanai, kurās ražo enerģiju no
  atjaunīgajiem
  energoresursiem, izņemot
  jaunas hidroelektrostacijas un
  biomasas sadedzināšanas stacijas; [Gr. 3 un 38] |
| --- | --- | --- |

1)

direktīvas 2. 
  pantā iekļauj
  šādus punktus:

“9a)

| 9b) | “saules enerģijas aprīkojums” ir aprīkojums, kas saules enerģiju pārvērš siltumenerģijā vai elektroenerģijā, jo īpaši saules siltumenerģijas un saules fotoelementu aprīkojums;”; [Gr. 24] |
| --- | --- |

9b)

▌

| 3) | direktīvas 15. pantā iekļauj šādu ▌punktu:

  “2.a   Dalībvalstis veicina
  inovatīvu
  atjaunīgās enerģijas tehnoloģiju
  , cita starpā ražošanas, kopīgošanas un uzglabāšanas tehnoloģiju,
  testēšanu ierobežotu laiku reālos apstākļos īstenotos pilotprojektos; testēšanu veic kompetentās iestādes uzraudzībā saskaņā ar piemērojamajiem ES tiesību aktiem un pienācīgiem aizsardzības pasākumiem, kas nodrošina
  energosistēmas
  drošu darbību un palīdz izvairīties no nesamērīgas ietekmes uz iekšējā tirgus darbību.
  Neskarot 17. pantu, dalībvalstis nodrošina, ka atļauju piešķiršanas procedūra šādām inovatīvām atjaunīgo energoresursu tehnoloģijām ir vismaz tikpat ātra kā atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves teritorijās.
  ”; |
| --- | --- |

3)

direktīvas 15. pantā iekļauj šādu ▌punktu:

“2.a   Dalībvalstis veicina
  inovatīvu
  atjaunīgās enerģijas tehnoloģiju
  , cita starpā ražošanas, kopīgošanas un uzglabāšanas tehnoloģiju,
  testēšanu ierobežotu laiku reālos apstākļos īstenotos pilotprojektos; testēšanu veic kompetentās iestādes uzraudzībā saskaņā ar piemērojamajiem ES tiesību aktiem un pienācīgiem aizsardzības pasākumiem, kas nodrošina
  energosistēmas
  drošu darbību un palīdz izvairīties no nesamērīgas ietekmes uz iekšējā tirgus darbību.
  Neskarot 17. pantu, dalībvalstis nodrošina, ka atļauju piešķiršanas procedūra šādām inovatīvām atjaunīgo energoresursu tehnoloģijām ir vismaz tikpat ātra kā atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves teritorijās.
  ”;

| 4) | iekļauj šādus ▌pantus:

  “15.b pants


  To teritoriju integrēta daudzlīmeņu kartēšana un plānošana, kuras vajadzīgas valstu devumiem nolūkā sasniegt 2030. gadam izvirzīto atjaunīgās enerģijas mērķrādītāju un klimatneitralitātes mērķi








  1) | Līdz ... [1 gads pēc stāšanās spēkā] dalībvalstis
  veic integrētu daudzlīmeņu kartēšanu un plānošanu atjaunīgo energoresursu apguves izvēršanai visā valsts teritorijā, koordinējot to ar visām relevantajām valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, nolūkā apzināt iekšzemes potenciālu un atjaunīgās enerģijas projektu izvēršanai pieejamās sauszemes, virszemes, pazemes
  un jūras teritorijas.
  Dalībvalstis arī apzina uzstādīto jaudu, kā arī zemes, virszemes, pazemes un jūras teritorijas, kas vajadzīgas
  enerģijas ražošanai no atjaunīgajiem energoresursiem
  , un ar tām saistīto infrastruktūru, piemēram, tīklu un enerģijas, tostarp siltumenerģijas, uzkrāšanas kompleksus,
  un kas nepieciešamas, lai izpildītu savu valsts devumu
  nolūkā sasniegt
  atjaunīgās enerģijas 2030. gada mērķrādītāju ▌saskaņā ar šīs direktīvas 3. pantu
  , kā arī apakšmērķrādītājus, kas noteikti Regulas (ES) 2021/1119 15.a un 22.a pantā, 23. panta 1. punktā, 24. panta 4. punktā un 25. panta 1. punktā, un līdz 2050. gadam panāktu klimatneitralitāti saskaņā ar tās 2. pantu
  . Šādas teritorijas ir samērīgas ar aplēstajām trajektorijām un kopējo plānoto atjaunīgās enerģijas tehnoloģiju uzstādīto jaudu, kas noteikta dalībvalstu nacionālajos enerģētikas un klimata plānos, kuri atjaunināti saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 14. pantu
  un 15. panta 6. punktu, kā arī jūras telpiskajā plānošanā, tostarp plānojumos, kas minēti Direktīvas 2014/89/ES
   (15)

  8. pantā
  . |
| --- | --- | --- |

4)

iekļauj šādus ▌pantus:

“15.b pants

To teritoriju integrēta daudzlīmeņu kartēšana un plānošana, kuras vajadzīgas valstu devumiem nolūkā sasniegt 2030. gadam izvirzīto atjaunīgās enerģijas mērķrādītāju un klimatneitralitātes mērķi

1)

Līdz ... [1 gads pēc stāšanās spēkā] dalībvalstis
  veic integrētu daudzlīmeņu kartēšanu un plānošanu atjaunīgo energoresursu apguves izvēršanai visā valsts teritorijā, koordinējot to ar visām relevantajām valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, nolūkā apzināt iekšzemes potenciālu un atjaunīgās enerģijas projektu izvēršanai pieejamās sauszemes, virszemes, pazemes
  un jūras teritorijas.
  Dalībvalstis arī apzina uzstādīto jaudu, kā arī zemes, virszemes, pazemes un jūras teritorijas, kas vajadzīgas
  enerģijas ražošanai no atjaunīgajiem energoresursiem
  , un ar tām saistīto infrastruktūru, piemēram, tīklu un enerģijas, tostarp siltumenerģijas, uzkrāšanas kompleksus,
  un kas nepieciešamas, lai izpildītu savu valsts devumu
  nolūkā sasniegt
  atjaunīgās enerģijas 2030. gada mērķrādītāju ▌saskaņā ar šīs direktīvas 3. pantu
  , kā arī apakšmērķrādītājus, kas noteikti Regulas (ES) 2021/1119 15.a un 22.a pantā, 23. panta 1. punktā, 24. panta 4. punktā un 25. panta 1. punktā, un līdz 2050. gadam panāktu klimatneitralitāti saskaņā ar tās 2. pantu
  . Šādas teritorijas ir samērīgas ar aplēstajām trajektorijām un kopējo plānoto atjaunīgās enerģijas tehnoloģiju uzstādīto jaudu, kas noteikta dalībvalstu nacionālajos enerģētikas un klimata plānos, kuri atjaunināti saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 14. pantu
  un 15. panta 6. punktu, kā arī jūras telpiskajā plānošanā, tostarp plānojumos, kas minēti Direktīvas 2014/89/ES
   (15)

  8. pantā
  .

| 2) | Apzinot 1. punktā minētās teritorijas, dalībvalstis ņem vērā:






  a) | atjaunīgās enerģijas resursu pieejamību un dažādu tehnoloģiju atjaunīgās enerģijas ražošanas potenciālu sauszemes un jūras teritorijās; |
| --- | --- | --- |

2)

Apzinot 1. punktā minētās teritorijas, dalībvalstis ņem vērā:

a)

atjaunīgās enerģijas resursu pieejamību un dažādu tehnoloģiju atjaunīgās enerģijas ražošanas potenciālu sauszemes un jūras teritorijās;

| b) | prognozēto
  valsts un reģionālā mēroga
  enerģijas pieprasījumu
  , ņemot vērā aktīvās pieprasījumreakcijas potenciālo elastīgumu un paredzamos efektivitātes ieguvumus un energosistēmas integrāciju
  ; |
| --- | --- |

b)

prognozēto
  valsts un reģionālā mēroga
  enerģijas pieprasījumu
  , ņemot vērā aktīvās pieprasījumreakcijas potenciālo elastīgumu un paredzamos efektivitātes ieguvumus un energosistēmas integrāciju
  ;

| c) | relevanto energotīklu
  , tīkla infrastruktūras, uzkrāšanas un citu elastīguma rīku pieejamību vai šādas tīkla infrastruktūras un krātuvju izveides
  vai modernizēšanas
  potenciālu. |
| --- | --- |

c)

relevanto energotīklu
  , tīkla infrastruktūras, uzkrāšanas un citu elastīguma rīku pieejamību vai šādas tīkla infrastruktūras un krātuvju izveides
  vai modernizēšanas
  potenciālu.

| ca) | atjaunīgo energoresursu enerģijas pašpatērētāju un atjaunīgās enerģijas energokopienu iesaistīšanas potenciālu, kas novērtēts saskaņā ar 21. un 22. pantu; |
| --- | --- |

ca)

atjaunīgo energoresursu enerģijas pašpatērētāju un atjaunīgās enerģijas energokopienu iesaistīšanas potenciālu, kas novērtēts saskaņā ar 21. un 22. pantu;

| cb) | atklātu, iekļaujošu un efektīvu sabiedrisko apspriešanu rezultātus un attiecīgo vietējo iestāžu un visu attiecīgo ieinteresēto personu iesaistīšanu, lai 15.b un 15.c pantā minēto teritoriju noteikšanā tiktu ņemts vērā sabiedrības viedoklis; |
| --- | --- |

cb)

atklātu, iekļaujošu un efektīvu sabiedrisko apspriešanu rezultātus un attiecīgo vietējo iestāžu un visu attiecīgo ieinteresēto personu iesaistīšanu, lai 15.b un 15.c pantā minēto teritoriju noteikšanā tiktu ņemts vērā sabiedrības viedoklis;

| cc) | atjaunīgās enerģijas projektus saistībā ar gaidāmajām jaunajām mākslīgajām struktūrām, piemēram, stāvvietām, ceļiem, dzelzceļiem un rūpniecības zonām; |
| --- | --- |

cc)

atjaunīgās enerģijas projektus saistībā ar gaidāmajām jaunajām mākslīgajām struktūrām, piemēram, stāvvietām, ceļiem, dzelzceļiem un rūpniecības zonām;

| cd) | paredzamo rūpniecības attīstību un nodarbinātību saistībā ar atjaunīgās enerģijas projektiem skartajās vietējās kopienās. |
| --- | --- |

cd)

paredzamo rūpniecības attīstību un nodarbinātību saistībā ar atjaunīgās enerģijas projektiem skartajās vietējās kopienās.

| 3) | Dalībvalstis dod priekšroku tam, ka 1. punktā minētā pienākuma rezultātā apzinātās teritorijas tiek izmantotas vairākiem mērķiem
  ar nosacījumu, ka atjaunīgo energoresursu enerģijas staciju uzstādīšana ir savienojama ar līdzšinējiem lietojumiem
  . |
| --- | --- |

3)

Dalībvalstis dod priekšroku tam, ka 1. punktā minētā pienākuma rezultātā apzinātās teritorijas tiek izmantotas vairākiem mērķiem
  ar nosacījumu, ka atjaunīgo energoresursu enerģijas staciju uzstādīšana ir savienojama ar līdzšinējiem lietojumiem
  .

| 3a) | Apzinot atjaunīgo energoresursu enerģijas staciju uzstādīšanai vajadzīgās zemes, pazemes, virszemes un jūras teritorijas, dalībvalstis ievieš mehānismu uz atjaunīgajiem energoresursiem balstītu siltumapgādes tīklu un elektrotīklu attīstības atbalstam, lai nodrošinātu pilnībā integrētu energosistēmu. |
| --- | --- |

3a)

Apzinot atjaunīgo energoresursu enerģijas staciju uzstādīšanai vajadzīgās zemes, pazemes, virszemes un jūras teritorijas, dalībvalstis ievieš mehānismu uz atjaunīgajiem energoresursiem balstītu siltumapgādes tīklu un elektrotīklu attīstības atbalstam, lai nodrošinātu pilnībā integrētu energosistēmu.

| 3b) | Ja liela mēroga biometāna ražotnes valsts līmenī ir definētas kā iekārtas, kurās veic atkritumu reģenerācijas darbības, kā uzskaitīts Direktīvas 2008/98/EK II pielikuma 11. punktā, dalībvalstis var iekļaut attiecīgās ražotnes atjaunīgajos energoresursos, kad izraugās atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves teritorijas. |
| --- | --- |

3b)

Ja liela mēroga biometāna ražotnes valsts līmenī ir definētas kā iekārtas, kurās veic atkritumu reģenerācijas darbības, kā uzskaitīts Direktīvas 2008/98/EK II pielikuma 11. punktā, dalībvalstis var iekļaut attiecīgās ražotnes atjaunīgajos energoresursos, kad izraugās atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves teritorijas.

| 3c) | Dalībvalstis periodiski pārskata un atjaunina šā panta 1. punktā minētās teritorijas, ja ne citādi, tad vismaz saistībā ar nacionālo klimata un enerģētikas plānu atjaunināšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 14. pantu. |
| --- | --- |

3c)

Dalībvalstis periodiski pārskata un atjaunina šā panta 1. punktā minētās teritorijas, ja ne citādi, tad vismaz saistībā ar nacionālo klimata un enerģētikas plānu atjaunināšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 14. pantu.

| 3d) | Dalībvalstis mudina un atbalsta vietējās un reģionālās iestādes izstrādāt un īstenot pilsētās, pašpatērētāju un atjaunīgās enerģijas energokopienu saražotās atjaunīgās enerģijas trajektorijas vai mērķrādītājus. |
| --- | --- |

3d)

Dalībvalstis mudina un atbalsta vietējās un reģionālās iestādes izstrādāt un īstenot pilsētās, pašpatērētāju un atjaunīgās enerģijas energokopienu saražotās atjaunīgās enerģijas trajektorijas vai mērķrādītājus.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

15.c pants

Atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves teritorijas

| 1) | Līdz ... [2 gadi pēc stāšanās spēkā] dalībvalstis
  sadarbībā ar vietējām un reģionālajām iestādēm
  pieņem plānu (plānus), kurā 15.b panta 1. punktā minētajās teritorijās ir izraudzītas atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijas vienam vai vairākiem atjaunīgo energoresursu veidiem.
  Minēto teritoriju lielums ir samērīgs ar atjaunīgās enerģijas izmantošanas mērķiem un apakšmērķrādītājiem, kas noteikti šajā Direktīvā (ES) un nacionālajos enerģētikas un klimata plānos, kuri atjaunināti saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 14. pantu.
  Minētajā plānā (plānos)
  , ar ko nosaka atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves teritorijas,
  dalībvalstis:






  a) | izraugās pietiekami viendabīgas sauszemes un jūras teritorijas, kurās, ņemot vērā izvēlētās teritorijas īpatnības, nav paredzams, ka konkrēta veida vai veidu atjaunīgās enerģijas izvēršanai būs būtiska ietekme uz vidi.
  Sauszemes un jūras teritoriju kopējais apjoms būtiski ietekmē prasību izpildi attiecībā uz teritorijām, kas apzinātas saskaņā ar šīs direktīvas 15.b panta 1. punktu, lai sasniegtu 2030. gada atjaunīgās enerģijas mērķrādītāju, un to iekļauj dalībvalstu nacionālajos enerģētikas un klimata plānos, kurus atjaunina saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 14. pantu.
  To darot, dalībvalstis:






  i) | prioritāti piešķir mākslīgām un apbūvētām platībām, piemēram, jumtiem
  un ēku fasādēm
  , transporta infrastruktūras teritorijām
  un to tiešai apkārtnei
  , stāvvietām,
  lauku saimniecību objektiem,
  atkritumu poligoniem, rūpnieciskiem objektiem, raktuvēm ▌un attiecīgā gadījumā
  mākslīgām un apbūvētām platībām, piemēram,
  komunālo notekūdeņu attīrīšanas objektiem,
  mākslīgiem ezeriem, iekšzemes ūdenstilpēm vai ūdenskrātuvēm, un
  noplicinātai zemei, kas nav izmantojama lauksaimniecībā; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Līdz ... [2 gadi pēc stāšanās spēkā] dalībvalstis
  sadarbībā ar vietējām un reģionālajām iestādēm
  pieņem plānu (plānus), kurā 15.b panta 1. punktā minētajās teritorijās ir izraudzītas atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijas vienam vai vairākiem atjaunīgo energoresursu veidiem.
  Minēto teritoriju lielums ir samērīgs ar atjaunīgās enerģijas izmantošanas mērķiem un apakšmērķrādītājiem, kas noteikti šajā Direktīvā (ES) un nacionālajos enerģētikas un klimata plānos, kuri atjaunināti saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 14. pantu.
  Minētajā plānā (plānos)
  , ar ko nosaka atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves teritorijas,
  dalībvalstis:

a)

izraugās pietiekami viendabīgas sauszemes un jūras teritorijas, kurās, ņemot vērā izvēlētās teritorijas īpatnības, nav paredzams, ka konkrēta veida vai veidu atjaunīgās enerģijas izvēršanai būs būtiska ietekme uz vidi.
  Sauszemes un jūras teritoriju kopējais apjoms būtiski ietekmē prasību izpildi attiecībā uz teritorijām, kas apzinātas saskaņā ar šīs direktīvas 15.b panta 1. punktu, lai sasniegtu 2030. gada atjaunīgās enerģijas mērķrādītāju, un to iekļauj dalībvalstu nacionālajos enerģētikas un klimata plānos, kurus atjaunina saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 14. pantu.
  To darot, dalībvalstis:

i)

prioritāti piešķir mākslīgām un apbūvētām platībām, piemēram, jumtiem
  un ēku fasādēm
  , transporta infrastruktūras teritorijām
  un to tiešai apkārtnei
  , stāvvietām,
  lauku saimniecību objektiem,
  atkritumu poligoniem, rūpnieciskiem objektiem, raktuvēm ▌un attiecīgā gadījumā
  mākslīgām un apbūvētām platībām, piemēram,
  komunālo notekūdeņu attīrīšanas objektiem,
  mākslīgiem ezeriem, iekšzemes ūdenstilpēm vai ūdenskrātuvēm, un
  noplicinātai zemei, kas nav izmantojama lauksaimniecībā;

| ii) | izslēdz Natura 2000 teritorijas un dabas parkus un rezervātus, apzinātos putnu
  un jūras zīdītāju
  migrācijas ceļus
  saskaņā ar labākajiem pieejamajiem datiem un ekoloģiskos koridorus
  , kā arī citas teritorijas, kas noskaidrotas, pamatojoties uz jutīguma kartēm un nākamajā punktā minētajiem rīkiem, izņemot šādās vietās esošas mākslīgas un apbūvētas platības, piemēram, jumtus, stāvvietas vai transporta infrastruktūru; |
| --- | --- |

ii)

izslēdz Natura 2000 teritorijas un dabas parkus un rezervātus, apzinātos putnu
  un jūras zīdītāju
  migrācijas ceļus
  saskaņā ar labākajiem pieejamajiem datiem un ekoloģiskos koridorus
  , kā arī citas teritorijas, kas noskaidrotas, pamatojoties uz jutīguma kartēm un nākamajā punktā minētajiem rīkiem, izņemot šādās vietās esošas mākslīgas un apbūvētas platības, piemēram, jumtus, stāvvietas vai transporta infrastruktūru;

| iii) | to teritoriju apzināšanā, kurās atjaunīgās enerģijas stacijām nebūtu būtiskas ietekmes uz vidi, izmanto visus piemērotos rīkus un datu kopas,
  vajadzības gadījumā arī konkrētās vietas apsekojumus, tostarp
  savvaļas dzīvnieku jutīguma kartēšanu
  , un pilnībā ņem vērā datus, kas Natura 2000 tīkla izveides kontekstā pieejami gan attiecībā uz dzīvotņu veidiem un sugām saskaņā ar Padomes Direktīvu 92/43/EEK
   (16)

  , gan attiecībā uz putniem un teritorijām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/147/EK
   (17); |
| --- | --- |

iii)

to teritoriju apzināšanā, kurās atjaunīgās enerģijas stacijām nebūtu būtiskas ietekmes uz vidi, izmanto visus piemērotos rīkus un datu kopas,
  vajadzības gadījumā arī konkrētās vietas apsekojumus, tostarp
  savvaļas dzīvnieku jutīguma kartēšanu
  , un pilnībā ņem vērā datus, kas Natura 2000 tīkla izveides kontekstā pieejami gan attiecībā uz dzīvotņu veidiem un sugām saskaņā ar Padomes Direktīvu 92/43/EEK
   (16)

  , gan attiecībā uz putniem un teritorijām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/147/EK
   (17);

| iv) | likvidē administratīvos šķēršļus un nodrošina pietiekami daudz labi apmācītu darbinieku un administratīvo resursu; |
| --- | --- |

iv)

likvidē administratīvos šķēršļus un nodrošina pietiekami daudz labi apmācītu darbinieku un administratīvo resursu;

| b) | izstrādā pienācīgus noteikumus par izraudzītajām atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijām, arī par mitigācijas pasākumiem, kas jāpieņem attiecībā uz atjaunīgās enerģijas staciju, līdzās izvietotu enerģijas uzkrāšanas kompleksu, kā arī to pieslēgšanai tīklam vajadzīgo aktīvu ierīkošanu, lai novērstu vai, ja tas nav iespējams, būtiski samazinātu iespējamo negatīvo ietekmi uz vidi. Dalībvalstis nodrošina, ka tiek piemēroti pienācīgi mitigācijas pasākumi, lai
  nodrošinātu
  Direktīvas 92/43/EEK 6. panta 2. punktā un 12. panta 1. punktā, Direktīvas 2009/147/EK 5. pantā un Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) ▌ punktā
  noteikto prasību īstenošanu, nepieļautu stāvokļa pasliktināšanos un panāktu labu vides stāvokli vai ekoloģisko potenciālu saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 1. punktu
  . Šādi noteikumi ir pielāgoti katras apzinātās atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijas specifikai, katrā teritorijā izvēršamajai atjaunīgās enerģijas tehnoloģijai vai tehnoloģijām un identificētajai ietekmei uz vidi. Neskarot 16.a panta 4. un 5. punktu, ja atsevišķajos projektos šādi noteikumi tiek ievēroti un pienācīgi mitigācijas pasākumi tiek īstenoti, tad pieņem, ka projekti minētos noteikumus nepārkāpj. Ja nav plaši testēts, cik efektīvi ir jaunieviesti mitigācijas pasākumi, kuru nolūks ir pēc iespējas novērst ar Padomes Direktīvu 92/43/EEK un Direktīvu 2009/147/EK aizsargāto sugu nonāvēšanu vai traucēšanu vai jebkādu citu ietekmi uz vidi, tad dalībvalstis var atļaut tos izmantot ierobežotu laiku vienā vai vairākos izmēģinājuma projektos ar noteikumu, ka šādu pasākumu efektivitāte tiek cieši uzraudzīta un, ja tie izrādās neefektīvi, nekavējoties tiek veiktas pienācīgas darbības.
  Vējparku vai saules elektrostaciju ierīkošanai jau izraudzītās teritorijas dalībvalstis var deklarēt kā atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves teritorijas, ja esošie telpiskie plāni atbilst 15.c panta prasībām. |
| --- | --- |

b)

izstrādā pienācīgus noteikumus par izraudzītajām atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijām, arī par mitigācijas pasākumiem, kas jāpieņem attiecībā uz atjaunīgās enerģijas staciju, līdzās izvietotu enerģijas uzkrāšanas kompleksu, kā arī to pieslēgšanai tīklam vajadzīgo aktīvu ierīkošanu, lai novērstu vai, ja tas nav iespējams, būtiski samazinātu iespējamo negatīvo ietekmi uz vidi. Dalībvalstis nodrošina, ka tiek piemēroti pienācīgi mitigācijas pasākumi, lai
  nodrošinātu
  Direktīvas 92/43/EEK 6. panta 2. punktā un 12. panta 1. punktā, Direktīvas 2009/147/EK 5. pantā un Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) ▌ punktā
  noteikto prasību īstenošanu, nepieļautu stāvokļa pasliktināšanos un panāktu labu vides stāvokli vai ekoloģisko potenciālu saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 1. punktu
  . Šādi noteikumi ir pielāgoti katras apzinātās atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijas specifikai, katrā teritorijā izvēršamajai atjaunīgās enerģijas tehnoloģijai vai tehnoloģijām un identificētajai ietekmei uz vidi. Neskarot 16.a panta 4. un 5. punktu, ja atsevišķajos projektos šādi noteikumi tiek ievēroti un pienācīgi mitigācijas pasākumi tiek īstenoti, tad pieņem, ka projekti minētos noteikumus nepārkāpj. Ja nav plaši testēts, cik efektīvi ir jaunieviesti mitigācijas pasākumi, kuru nolūks ir pēc iespējas novērst ar Padomes Direktīvu 92/43/EEK un Direktīvu 2009/147/EK aizsargāto sugu nonāvēšanu vai traucēšanu vai jebkādu citu ietekmi uz vidi, tad dalībvalstis var atļaut tos izmantot ierobežotu laiku vienā vai vairākos izmēģinājuma projektos ar noteikumu, ka šādu pasākumu efektivitāte tiek cieši uzraudzīta un, ja tie izrādās neefektīvi, nekavējoties tiek veiktas pienācīgas darbības.
  Vējparku vai saules elektrostaciju ierīkošanai jau izraudzītās teritorijas dalībvalstis var deklarēt kā atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves teritorijas, ja esošie telpiskie plāni atbilst 15.c panta prasībām.

Dalībvalstis minētajā plānā paskaidro, kāds novērtējums veikts, lai apzinātu katru izraudzīto
  atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves
  teritoriju, pamatojoties uz a) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem, un apzinātu pienācīgus mitigācijas pasākumus.

| 2) | Pirms pieņemt plānu (plānus), kurā ir izraudzītas atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijas, veic ietekmes uz vidi novērtējumu saskaņā ar Direktīvā 2001/42/EK izklāstītajiem nosacījumiem un ▌,
  ja tam
  var būt būtiska ietekme uz
  Natura 2000
  teritorijām, veic pienācīgu novērtējumu saskaņā ar Direktīvas 92/43/EEK 6. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

2)

Pirms pieņemt plānu (plānus), kurā ir izraudzītas atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijas, veic ietekmes uz vidi novērtējumu saskaņā ar Direktīvā 2001/42/EK izklāstītajiem nosacījumiem un ▌,
  ja tam
  var būt būtiska ietekme uz
  Natura 2000
  teritorijām, veic pienācīgu novērtējumu saskaņā ar Direktīvas 92/43/EEK 6. panta 3. punktu.

| 2a) | Apzinot 15.b panta 1. punktā minētās jūras teritorijas, šajā pantā noteikto atjaunīgo energoresursu apguves teritoriju izraudzīšanos veic saskaņā ar Direktīvas 2014/89/ES prasībām jūras telpiskajā plānošanā izmantot ekosistēmas pieeju. Jūras telpiskās plānošanas procesā dalībvalstis saskaņā ar 2030., 2040. un 2050. gada klimata mērķrādītājiem palielina platību, kas paredzēta atjaunīgās enerģijas ražošanai. |
| --- | --- |

2a)

Apzinot 15.b panta 1. punktā minētās jūras teritorijas, šajā pantā noteikto atjaunīgo energoresursu apguves teritoriju izraudzīšanos veic saskaņā ar Direktīvas 2014/89/ES prasībām jūras telpiskajā plānošanā izmantot ekosistēmas pieeju. Jūras telpiskās plānošanas procesā dalībvalstis saskaņā ar 2030., 2040. un 2050. gada klimata mērķrādītājiem palielina platību, kas paredzēta atjaunīgās enerģijas ražošanai.

| 3) | Plānu (plānus), kurā ir izraudzītas atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijas, publisko
  , pastāvīgi atjaunina, lai elektroniskā formātā reģistrētu jaunu jaudu,
  un periodiski pārskata vismaz
  saistībā ar nacionālajiem
  enerģētikas un klimata
  plāniem, kurus atjaunina
  saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 14. pantu
  , un nodrošina sinerģiju ar Direktīvu 2014/89/ES. |
| --- | --- |

3)

Plānu (plānus), kurā ir izraudzītas atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijas, publisko
  , pastāvīgi atjaunina, lai elektroniskā formātā reģistrētu jaunu jaudu,
  un periodiski pārskata vismaz
  saistībā ar nacionālajiem
  enerģētikas un klimata
  plāniem, kurus atjaunina
  saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 14. pantu
  , un nodrošina sinerģiju ar Direktīvu 2014/89/ES.

15.d pants

Sabiedrības līdzdalība

1.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka to plānu izstrāde, kuros nosaka sauszemes un jūras teritorijas, kas vajadzīgas, lai uzstādītu atjaunīgo energoresursu enerģijas ražošanas stacijas, un kuros izraugās atjaunīgo energoresursu apguves teritorijas, kas minētas 15.a, 15.b un 15.c pantā, ir atklāta, iekļaujoša un efektīva un ka sabiedrība var savlaicīgi un efektīvi piedalīties šo plānu izstrādē.

2.
     
  Dalībvalstis apzina sabiedrības daļu, kuru šādi plāni skar vai var skart vai kuru šādi plāni interesē, arī fiziskās un juridiskās personas un to apvienības, organizācijas vai grupas, ņemot vērā šīs direktīvas mērķus un īstenošanas iespējamo ietekmi uz teritorijām, uz kurām attiecas citi Savienības instrumenti. Dalībvalstis nodrošina, ka minēto sabiedrības daļu informē elektroniski un tai sniedz publiskus paziņojumus vai informēšanā izmanto citus piemērotus līdzekļus.”; [Gr. 14]

| 6) | direktīvas 16. pantu aizstāj ar šādu:

  “16. pants


  Atļauju piešķiršanas procesa organizācija un galvenie principi








  1) | Atļauju piešķiršanas process aptver attiecīgās administratīvās atļaujas būvēt, energoatjaunināt un ekspluatēt no atjaunīgajiem energoresursiem iegūtas enerģijas ražošanas stacijas,
  tostarp hibrīdelektrostacijas, kurās apvienoti dažādi atjaunīgās enerģijas avoti, siltumsūkņus,
  enerģijas
  , tostarp elektroenerģijas un siltumenerģijas,
  uzkrāšanas kompleksus un to pieslēgšanai tīklam vajadzīgos aktīvus
  , un integrēt atjaunīgo energoresursu enerģiju siltumapgādes un aukstumapgādes tīklos
  .
  Tas ietver arī saistītās energotīklu
  atļaujas un ietekmes uz vidi novērtējumus
  , ja tādi ir vajadzīgi
  . Atļauju piešķiršanas process ietver visas procedūras, sākot no pieteikuma derīguma atzīšanas saskaņā ar 2. punktu līdz brīdim, kad relevantā iestāde vai iestādes paziņo galīgo lēmumu par procedūras iznākumu. [Gr. 25] |
| --- | --- | --- |

6)

direktīvas 16. pantu aizstāj ar šādu:

“16. pants

Atļauju piešķiršanas procesa organizācija un galvenie principi

1)

Atļauju piešķiršanas process aptver attiecīgās administratīvās atļaujas būvēt, energoatjaunināt un ekspluatēt no atjaunīgajiem energoresursiem iegūtas enerģijas ražošanas stacijas,
  tostarp hibrīdelektrostacijas, kurās apvienoti dažādi atjaunīgās enerģijas avoti, siltumsūkņus,
  enerģijas
  , tostarp elektroenerģijas un siltumenerģijas,
  uzkrāšanas kompleksus un to pieslēgšanai tīklam vajadzīgos aktīvus
  , un integrēt atjaunīgo energoresursu enerģiju siltumapgādes un aukstumapgādes tīklos
  .
  Tas ietver arī saistītās energotīklu
  atļaujas un ietekmes uz vidi novērtējumus
  , ja tādi ir vajadzīgi
  . Atļauju piešķiršanas process ietver visas procedūras, sākot no pieteikuma derīguma atzīšanas saskaņā ar 2. punktu līdz brīdim, kad relevantā iestāde vai iestādes paziņo galīgo lēmumu par procedūras iznākumu. [Gr. 25]

| 1a) | Dalībvalstis nodrošina, ka finansējums valsts, reģionālā un vietējā līmeņa kompetento iestāžu kvalificētiem darbiniekiem, kvalifikācijas celšanai un pārkvalifikācijai ir samērīgs ar tādu vispārējo atjaunīgās enerģijas vajadzību nodrošināšanu, kas apzinātas saskaņā ar šīs direktīvas 15.b pantu, un ar plānoto uzstādāmo atjaunīgās enerģijas ražošanas jaudu, kas paredzēta nacionālajos enerģētikas un klimata plānos, kurus atjaunina saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 14. pantu. Dalībvalstis visas maksas, kas saistītas ar pieteikumu iesniegšanas un atļauju piešķiršanas procesiem, iezīmē turpmāka finansējuma nodrošināšanai kvalificētiem darbiniekiem un attiecīgās atļauju piešķiršanas iestādes jaudas uzlabošanai. Dalībvalstis atbalsta reģionālās un vietējās iestādes, tostarp sniedz tehnisko un finansiālo atbalstu, lai atvieglotu atļauju piešķiršanas procesu. |
| --- | --- |

1a)

Dalībvalstis nodrošina, ka finansējums valsts, reģionālā un vietējā līmeņa kompetento iestāžu kvalificētiem darbiniekiem, kvalifikācijas celšanai un pārkvalifikācijai ir samērīgs ar tādu vispārējo atjaunīgās enerģijas vajadzību nodrošināšanu, kas apzinātas saskaņā ar šīs direktīvas 15.b pantu, un ar plānoto uzstādāmo atjaunīgās enerģijas ražošanas jaudu, kas paredzēta nacionālajos enerģētikas un klimata plānos, kurus atjaunina saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 14. pantu. Dalībvalstis visas maksas, kas saistītas ar pieteikumu iesniegšanas un atļauju piešķiršanas procesiem, iezīmē turpmāka finansējuma nodrošināšanai kvalificētiem darbiniekiem un attiecīgās atļauju piešķiršanas iestādes jaudas uzlabošanai. Dalībvalstis atbalsta reģionālās un vietējās iestādes, tostarp sniedz tehnisko un finansiālo atbalstu, lai atvieglotu atļauju piešķiršanas procesu.

| 2) | Kompetentā iestāde validē pieteikumu ne vēlāk kā četrpadsmit
  darba dienās
  pēc pieteikuma saņemšanas (attiecībā uz stacijām, kas atrodas
  atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves
  teritorijās) un ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc pieteikuma saņemšanas (attiecībā uz stacijām, kas atrodas ārpus
  atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves
  teritorijām) vai, ja attīstītājs nav nosūtījis visu pieteikuma apstrādei vajadzīgo informāciju, pieprasa attīstītājam iesniegt pilnīgu pieteikumu četrpadsmit
  darba
  dienu laikā no šāda pieprasījuma saņemšanas. Ja attīstītājs šajā termiņā pilnīgu pieteikumu neiesniedz, kompetentā iestāde pieteikumu var rakstiski noraidīt. Noraidījuma gadījumā kompetentā iestāde savu lēmumu pamato. Attīstītājs jaunu pieteikumu var atkārtoti iesniegt jebkurā brīdī pēc šādas noraidīšanas. Par atļauju piešķiršanas procesa sākumu uzskata dienu, kad kompetentā iestāde atzinusi pieteikuma derīgumu. |
| --- | --- |

2)

Kompetentā iestāde validē pieteikumu ne vēlāk kā četrpadsmit
  darba dienās
  pēc pieteikuma saņemšanas (attiecībā uz stacijām, kas atrodas
  atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves
  teritorijās) un ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc pieteikuma saņemšanas (attiecībā uz stacijām, kas atrodas ārpus
  atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves
  teritorijām) vai, ja attīstītājs nav nosūtījis visu pieteikuma apstrādei vajadzīgo informāciju, pieprasa attīstītājam iesniegt pilnīgu pieteikumu četrpadsmit
  darba
  dienu laikā no šāda pieprasījuma saņemšanas. Ja attīstītājs šajā termiņā pilnīgu pieteikumu neiesniedz, kompetentā iestāde pieteikumu var rakstiski noraidīt. Noraidījuma gadījumā kompetentā iestāde savu lēmumu pamato. Attīstītājs jaunu pieteikumu var atkārtoti iesniegt jebkurā brīdī pēc šādas noraidīšanas. Par atļauju piešķiršanas procesa sākumu uzskata dienu, kad kompetentā iestāde atzinusi pieteikuma derīgumu.

| 3) | Dalībvalstis izveido vai izraugās vienu vai vairākus kontaktpunktus
  un sniedz informāciju saskaņā ar 18. panta 6. punktu
  . Minētie kontaktpunkti pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma sniedz norādījumus un palīdzību visa administratīvo atļauju pieprasīšanas un piešķiršanas procesa laikā. Visa procesa laikā pieteikuma iesniedzējam neprasa sazināties ar vairāk kā vienu kontaktpunktu. Kontaktpunkts pieteikuma iesniedzējam pārredzami palīdz iziet administratīvo atļauju pieprasīšanas procesu, t. sk. ar vidi saistītos posmus, līdz brīdim, kad atbildīgās iestādes procesa beigās pieņem vienu vai vairākus lēmumus, tam sniedz visu vajadzīgo informāciju un attiecīgā gadījumā iesaista citas administratīvās iestādes. Kontaktpunkts nodrošina šajā direktīvā noteikto atļauju piešķiršanas procedūru termiņu ievērošanu. Pieteikuma iesniedzējiem ir atļauts relevantos dokumentus iesniegt digitālā formātā. Līdz [2 gadi pēc stāšanās spēkā] dalībvalstis nodrošina, ka visas procedūras norit elektroniskā formātā.
  Dalībvalstis publisko informāciju par atļauju piešķiršanas procesu. |
| --- | --- |

3)

Dalībvalstis izveido vai izraugās vienu vai vairākus kontaktpunktus
  un sniedz informāciju saskaņā ar 18. panta 6. punktu
  . Minētie kontaktpunkti pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma sniedz norādījumus un palīdzību visa administratīvo atļauju pieprasīšanas un piešķiršanas procesa laikā. Visa procesa laikā pieteikuma iesniedzējam neprasa sazināties ar vairāk kā vienu kontaktpunktu. Kontaktpunkts pieteikuma iesniedzējam pārredzami palīdz iziet administratīvo atļauju pieprasīšanas procesu, t. sk. ar vidi saistītos posmus, līdz brīdim, kad atbildīgās iestādes procesa beigās pieņem vienu vai vairākus lēmumus, tam sniedz visu vajadzīgo informāciju un attiecīgā gadījumā iesaista citas administratīvās iestādes. Kontaktpunkts nodrošina šajā direktīvā noteikto atļauju piešķiršanas procedūru termiņu ievērošanu. Pieteikuma iesniedzējiem ir atļauts relevantos dokumentus iesniegt digitālā formātā. Līdz [2 gadi pēc stāšanās spēkā] dalībvalstis nodrošina, ka visas procedūras norit elektroniskā formātā.
  Dalībvalstis publisko informāciju par atļauju piešķiršanas procesu.

| 4) | Kontaktpunkts atjaunīgās enerģijas ražošanas staciju attīstītājiem dara pieejamu procedūru rokasgrāmatu un minēto informāciju sniedz arī tiešsaistē, skaidri aplūkojot arī nelielus projektus un no atjaunīgajiem energoresursiem iegūtas enerģijas pašpatērētāju projektus
  , atjaunīgās enerģijas energokopienu, kolektīvus un individuālus no atjaunīgajiem energoresursiem iegūtas enerģijas projektus, sniedz tiem palīdzību un norādījumus administratīvajā atbalsta saņemšanas procesā saskaņā ar atjaunīgo energoresursu atbalsta shēmām
  . Tiešsaistes informācijā pieteikuma iesniedzējam norāda attiecīgo kontaktpunktu, kurā jāiesniedz pieteikums. Ja dalībvalstī ir vairāk nekā viens kontaktpunkts, tad tiešsaistes informācijā pieteikuma iesniedzējam norāda, kurā no šiem kontaktpunktiem pieteikums jāiesniedz. |
| --- | --- |

4)

Kontaktpunkts atjaunīgās enerģijas ražošanas staciju attīstītājiem dara pieejamu procedūru rokasgrāmatu un minēto informāciju sniedz arī tiešsaistē, skaidri aplūkojot arī nelielus projektus un no atjaunīgajiem energoresursiem iegūtas enerģijas pašpatērētāju projektus
  , atjaunīgās enerģijas energokopienu, kolektīvus un individuālus no atjaunīgajiem energoresursiem iegūtas enerģijas projektus, sniedz tiem palīdzību un norādījumus administratīvajā atbalsta saņemšanas procesā saskaņā ar atjaunīgo energoresursu atbalsta shēmām
  . Tiešsaistes informācijā pieteikuma iesniedzējam norāda attiecīgo kontaktpunktu, kurā jāiesniedz pieteikums. Ja dalībvalstī ir vairāk nekā viens kontaktpunkts, tad tiešsaistes informācijā pieteikuma iesniedzējam norāda, kurā no šiem kontaktpunktiem pieteikums jāiesniedz.

| 5) | Dalībvalstis nodrošina, ka pieteikuma iesniedzējiem ir ērta piekļuve vienkāršām procedūrām, t. sk. attiecīgā gadījumā alternatīviem strīdu izšķiršanas mehānismiem, kas paredzēti strīdu izšķiršanai par atļauju piešķiršanas procesu un par atļauju izsniegšanu atjaunīgās enerģijas staciju būvniecībai un ekspluatācijai. |
| --- | --- |

5)

Dalībvalstis nodrošina, ka pieteikuma iesniedzējiem ir ērta piekļuve vienkāršām procedūrām, t. sk. attiecīgā gadījumā alternatīviem strīdu izšķiršanas mehānismiem, kas paredzēti strīdu izšķiršanai par atļauju piešķiršanas procesu un par atļauju izsniegšanu atjaunīgās enerģijas staciju būvniecībai un ekspluatācijai.

| 6) | Termiņus, kas noteikti 16.a, 16.b un 16.c pantā, piemēro, neskarot pārsūdzības tiesā, tiesiskās aizsardzības līdzekļus un citas tiesvedības tiesā vai šķīrējtiesā, un alternatīvus strīdu izšķiršanas mehānismus, to vidū sūdzību procedūras, ārpustiesas pārsūdzības un tiesiskās aizsardzības līdzekļus, un tos var pagarināt uz šādu procedūru laiku. |
| --- | --- |

6)

Termiņus, kas noteikti 16.a, 16.b un 16.c pantā, piemēro, neskarot pārsūdzības tiesā, tiesiskās aizsardzības līdzekļus un citas tiesvedības tiesā vai šķīrējtiesā, un alternatīvus strīdu izšķiršanas mehānismus, to vidū sūdzību procedūras, ārpustiesas pārsūdzības un tiesiskās aizsardzības līdzekļus, un tos var pagarināt uz šādu procedūru laiku.

| 7) | Dalībvalstis nodrošina, ka administratīvās pārsūdzības un pārsūdzības tiesā attiecībā uz atjaunīgās enerģijas ražošanas stacijas attīstības projektu vai ar to saistīto tīkla pieslēgumu
  un aktīviem, kas vajadzīgi enerģijas infrastruktūras tīklu attīstīšanai, lai sistēmā integrētu atjaunīgos energoresursus, kā aprakstīts 1. punktā,
  to vidū ar vides aspektiem saistītajām pārsūdzībām, piemēro visātrāko administratīvo un tiesas procedūru, kas ir pieejama relevantajā valsts, reģionālā un vietējā līmenī.

  Atļauju piešķiršanas procesu, kas minēts 1. punktā, vajadzības gadījumā attiecina arī uz visām attiecīgajām administratīvajām atļaujām, ja rūpniecības iekārtas pāriet uz atjaunīgās enerģijas izmantošanu. |
| --- | --- |

7)

Dalībvalstis nodrošina, ka administratīvās pārsūdzības un pārsūdzības tiesā attiecībā uz atjaunīgās enerģijas ražošanas stacijas attīstības projektu vai ar to saistīto tīkla pieslēgumu
  un aktīviem, kas vajadzīgi enerģijas infrastruktūras tīklu attīstīšanai, lai sistēmā integrētu atjaunīgos energoresursus, kā aprakstīts 1. punktā,
  to vidū ar vides aspektiem saistītajām pārsūdzībām, piemēro visātrāko administratīvo un tiesas procedūru, kas ir pieejama relevantajā valsts, reģionālā un vietējā līmenī.

| 7a) | Komisija izstrādā ziņošanas procedūras dalībvalstīm ar mērķi novērtēt to atļauju piešķiršanas praksi, atļauju piešķiršanas procedūras vidējo ilgumu un cilvēkresursus un finanšu resursus, kas paredzēti, lai nodrošinātu atbilstību šajā pantā un 16.a un 16.b pantā izklāstītajām atļauju piešķiršanas prasībām.



  Komisijas novērtējumu publisko. Komisija var ierosināt korektīvus pasākumus nolūkā atbalstīt dalībvalstis atļauju piešķiršanas procedūru īstenošanā un palīdz tām reformēt un racionalizēt atļauju piešķiršanas procedūras. |
| --- | --- |

7a)

Komisija izstrādā ziņošanas procedūras dalībvalstīm ar mērķi novērtēt to atļauju piešķiršanas praksi, atļauju piešķiršanas procedūras vidējo ilgumu un cilvēkresursus un finanšu resursus, kas paredzēti, lai nodrošinātu atbilstību šajā pantā un 16.a un 16.b pantā izklāstītajām atļauju piešķiršanas prasībām.

| 7b) | Šā panta 1. punkta un 16.a un 16.b panta noteikumus piemēro arī paralēlajam atļauju piešķiršanas procesam tīkla sistēmu izstrādātājiem attiecībā uz saistītajiem enerģijas aktīviem, kas vajadzīgi atjaunīgās enerģijas ražošanas stacijas integrēšanai sistēmā, kā arī aktīviem, kas vajadzīgi to pieslēgšanai tīklam un kas nav integrēti 1. punktā noteiktajā atļauju piešķiršanas procesā konkrētajai atjaunīgās enerģijas ražošanas stacijai.”; |
| --- | --- |

7b)

Šā panta 1. punkta un 16.a un 16.b panta noteikumus piemēro arī paralēlajam atļauju piešķiršanas procesam tīkla sistēmu izstrādātājiem attiecībā uz saistītajiem enerģijas aktīviem, kas vajadzīgi atjaunīgās enerģijas ražošanas stacijas integrēšanai sistēmā, kā arī aktīviem, kas vajadzīgi to pieslēgšanai tīklam un kas nav integrēti 1. punktā noteiktajā atļauju piešķiršanas procesā konkrētajai atjaunīgās enerģijas ražošanas stacijai.”;

| 7) | iekļauj šādus pantus:

  “16.a pants


  Atļauju piešķiršanas process projektiem atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves teritorijās








  1) | Dalībvalstis nodrošina, ka 16. panta 1. punktā minētais atļauju piešķiršanas process projektiem atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijās
  , tostarp ar tiem saistītiem energotīkla elementiem un tīkla pieslēgumam,
  nepārsniedz
  deviņus mēnešus
  . Pienācīgi pamatotos ārkārtas apstākļos minēto
  deviņu mēnešu
  periodu var pagarināt vēl par ilgākais trim mēnešiem. Šādā gadījumā dalībvalstis attīstītāju skaidri informē par ārkārtas apstākļiem, kas pamato pagarinājumu. |
| --- | --- | --- |

7)

iekļauj šādus pantus:

“16.a pants

Atļauju piešķiršanas process projektiem atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves teritorijās

1)

Dalībvalstis nodrošina, ka 16. panta 1. punktā minētais atļauju piešķiršanas process projektiem atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijās
  , tostarp ar tiem saistītiem energotīkla elementiem un tīkla pieslēgumam,
  nepārsniedz
  deviņus mēnešus
  . Pienācīgi pamatotos ārkārtas apstākļos minēto
  deviņu mēnešu
  periodu var pagarināt vēl par ilgākais trim mēnešiem. Šādā gadījumā dalībvalstis attīstītāju skaidri informē par ārkārtas apstākļiem, kas pamato pagarinājumu.

| 2) | Atļauju piešķiršanas process
  attiecībā uz staciju, tostarp to, kuru jaudu palielina, energoatjaunināšanu un vajadzību attīstīt saistīto energotīklu, nepalielinot izmantoto platību,
  un jaunām iekārtām, kuru elektroenerģijas ražošanas jauda ir mazāka nekā 150 kW, ▌enerģijas
  , tostarp elektroenerģijas un siltumenerģijas,
  uzkrāšanas kompleksiem, kā arī to tīkla pieslēgumam, kas atrodas atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijās, nepārsniedz sešus mēnešus. Pienācīgi pamatotos ārkārtas apstākļos, piemēram, sevišķi svarīgu drošuma apsvērumu dēļ, ja energoatjaunināšanas projekts būtiski ietekmē tīklu vai iekārtas sākotnējo jaudu, izmēru vai sniegumu, minēto
  sešu mēnešu
  termiņu var pagarināt vēl par ilgākais trim mēnešiem. Dalībvalstis projekta attīstītāju skaidri informē par ārkārtas apstākļiem, kas pamato pagarinājumu. |
| --- | --- |

2)

Atļauju piešķiršanas process
  attiecībā uz staciju, tostarp to, kuru jaudu palielina, energoatjaunināšanu un vajadzību attīstīt saistīto energotīklu, nepalielinot izmantoto platību,
  un jaunām iekārtām, kuru elektroenerģijas ražošanas jauda ir mazāka nekā 150 kW, ▌enerģijas
  , tostarp elektroenerģijas un siltumenerģijas,
  uzkrāšanas kompleksiem, kā arī to tīkla pieslēgumam, kas atrodas atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijās, nepārsniedz sešus mēnešus. Pienācīgi pamatotos ārkārtas apstākļos, piemēram, sevišķi svarīgu drošuma apsvērumu dēļ, ja energoatjaunināšanas projekts būtiski ietekmē tīklu vai iekārtas sākotnējo jaudu, izmēru vai sniegumu, minēto
  sešu mēnešu
  termiņu var pagarināt vēl par ilgākais trim mēnešiem. Dalībvalstis projekta attīstītāju skaidri informē par ārkārtas apstākļiem, kas pamato pagarinājumu.

| 2a) | Ja energoatjaunināšanas rezultātā atjaunīgās enerģijas elektrostacijas jauda netiek palielināta par vairāk nekā 15 % un neskarot vajadzību novērtēt jebkādu iespējamu ietekmi uz vidi saskaņā ar šā panta 2.b punktu, izveidot tīkla pieslēgumu pārvades vai sadales tīklam ir atļauts viena mēneša laikā pēc pieteikuma iesniegšanas attiecīgajai struktūrai, ja vien nepastāv pamatotas bažas par drošumu vai sistēmas komponenti nav tehniski nesaderīgi. |
| --- | --- |

2a)

Ja energoatjaunināšanas rezultātā atjaunīgās enerģijas elektrostacijas jauda netiek palielināta par vairāk nekā 15 % un neskarot vajadzību novērtēt jebkādu iespējamu ietekmi uz vidi saskaņā ar šā panta 2.b punktu, izveidot tīkla pieslēgumu pārvades vai sadales tīklam ir atļauts viena mēneša laikā pēc pieteikuma iesniegšanas attiecīgajai struktūrai, ja vien nepastāv pamatotas bažas par drošumu vai sistēmas komponenti nav tehniski nesaderīgi.

| 2b) | Ja saules enerģijas iekārtu energoatjaunināšanai nav vajadzīga papildu telpa un tā atbilst piemērojamajiem ietekmes uz vidi mitigācijas pasākumiem, kas noteikti sākotnējai iekārtai, projektu atbrīvo no prasības attiecīgā gadījumā noteikt, vai tam ir nepieciešams veikt ietekmes uz vidi novērtējumu saskaņā ar Direktīvas 2011/92/ES 4. pantu. |
| --- | --- |

2b)

Ja saules enerģijas iekārtu energoatjaunināšanai nav vajadzīga papildu telpa un tā atbilst piemērojamajiem ietekmes uz vidi mitigācijas pasākumiem, kas noteikti sākotnējai iekārtai, projektu atbrīvo no prasības attiecīgā gadījumā noteikt, vai tam ir nepieciešams veikt ietekmes uz vidi novērtējumu saskaņā ar Direktīvas 2011/92/ES 4. pantu.

| 2c) | Ja uz atjaunīgās enerģijas elektrostacijas energoatjaunināšanu vai saistītas tīkla infrastruktūras energoatjaunināšanu, kas vajadzīga atjaunīgo energoresursu integrēšanai elektrosistēmā, attiecas prasība noteikt, vai projektam ir nepieciešama ietekmes uz vidi novērtējuma procedūra vai prasība veikt ietekmes uz vidi novērtējumu saskaņā ar Direktīvas 2011/92/ES 4. pantu, šāda iepriekšēja noteikšana un/vai ietekmes uz vidi novērtējums attiecas tikai uz iespējamo ietekmi, kas izriet no izmaiņām vai paplašināšanas salīdzinājumā ar sākotnējo projektu. [Gr. 26] |
| --- | --- |

2c)

Ja uz atjaunīgās enerģijas elektrostacijas energoatjaunināšanu vai saistītas tīkla infrastruktūras energoatjaunināšanu, kas vajadzīga atjaunīgo energoresursu integrēšanai elektrosistēmā, attiecas prasība noteikt, vai projektam ir nepieciešama ietekmes uz vidi novērtējuma procedūra vai prasība veikt ietekmes uz vidi novērtējumu saskaņā ar Direktīvas 2011/92/ES 4. pantu, šāda iepriekšēja noteikšana un/vai ietekmes uz vidi novērtējums attiecas tikai uz iespējamo ietekmi, kas izriet no izmaiņām vai paplašināšanas salīdzinājumā ar sākotnējo projektu. [Gr. 26]

| (2d) | Visus lēmumus, kas pieņemti iepriekš minētajā atļauju piešķiršanas procesā, dara publiski pieejamus. [Gr. 31] |
| --- | --- |

(2d)

Visus lēmumus, kas pieņemti iepriekš minētajā atļauju piešķiršanas procesā, dara publiski pieejamus. [Gr. 31]

| 3) | Neskarot
  šā panta
  4. un 5. punktu un atkāpjoties no Direktīvas 2011/92/ES 4. panta 2. punkta,
  tās I pielikuma 6. punkta b) apakšpunkta attiecībā uz atjaunīgā ūdeņraža ražošanu
  un
  tās
  II pielikuma 3. punkta a), b), d), h), i) apakšpunkta, kā arī 6. punkta c) apakšpunkta atsevišķi vai saistībā ar minētās direktīvas 13. punkta a) apakšpunktu, ciktāl tas attiecas uz atjaunīgās enerģijas projektiem, ja tiek iesniegti jauni pieteikumi teritorijās, kas jau izraudzītas atjaunīgo energoresursu
  paātrinātai apguvei
  ar attiecīgo tehnoloģiju, veidot vai energoatjaunināt atjaunīgās enerģijas stacijas
  , tostarp stacijas, kurās ražo dažādu veidu atjaunīgo enerģiju,
  izņemot biomasas sadedzināšanas stacijas,
  ▌
  līdzās izvietotus uzkrāšanas kompleksus, kā arī to tīkla pieslēgumus,
  saistīto energotīklu
  ,
  saistīto pārvades un sadales tīklu un saistītos aktīvus, kas nepieciešami elektrotīklu attīstīšanai, lai sistēmā integrētu atjaunīgos energoresursus,
  tad šādus pieteikumus atbrīvo no prasības veikt īpašu ietekmes uz vidi novērtējumu saskaņā ar Direktīvas 2011/92/ES 2. panta 1. punktu, ja šie projekti atbilst noteikumiem un pasākumiem, kas paredzēti saskaņā ar
  šīs direktīvas
  15.c panta 1. punkta b) apakšpunktu. Iepriekš minētais atbrīvojums no Direktīvas 2011/92/ES piemērošanas neattiecas uz projektiem, kuriem var būt būtiska ietekme uz vidi citā dalībvalstī, vai ja to saskaņā ar minētās direktīvas 7. pantu pieprasa dalībvalsts, kuru tie varētu būtiski ietekmēt. [Gr. 27]

  Atkāpjoties no Direktīvas 92/43/EEK 6. panta 3. punkta, nav jāveic novērtējums par pirmajā daļā minēto staciju ietekmi uz Natura 2000 teritorijām
  , ja attiecīgie atjaunīgās enerģijas projekti atbilst noteikumiem un pasākumiem, kas paredzēti saskaņā ar šīs direktīvas 15.c panta 1. punkta b) apakšpunktu, un ja, saskaņā ar šīs direktīvas 15.c panta 2. punktu veiktu pienācīgu to plānu novērtējumu, kuros izraugās atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves teritorijas, nav rasti pierādījumi tam, ka minētajām stacijām būs būtiska ietekme. [Gr. 15] |
| --- | --- |

3)

Neskarot
  šā panta
  4. un 5. punktu un atkāpjoties no Direktīvas 2011/92/ES 4. panta 2. punkta,
  tās I pielikuma 6. punkta b) apakšpunkta attiecībā uz atjaunīgā ūdeņraža ražošanu
  un
  tās
  II pielikuma 3. punkta a), b), d), h), i) apakšpunkta, kā arī 6. punkta c) apakšpunkta atsevišķi vai saistībā ar minētās direktīvas 13. punkta a) apakšpunktu, ciktāl tas attiecas uz atjaunīgās enerģijas projektiem, ja tiek iesniegti jauni pieteikumi teritorijās, kas jau izraudzītas atjaunīgo energoresursu
  paātrinātai apguvei
  ar attiecīgo tehnoloģiju, veidot vai energoatjaunināt atjaunīgās enerģijas stacijas
  , tostarp stacijas, kurās ražo dažādu veidu atjaunīgo enerģiju,
  izņemot biomasas sadedzināšanas stacijas,
  ▌
  līdzās izvietotus uzkrāšanas kompleksus, kā arī to tīkla pieslēgumus,
  saistīto energotīklu
  ,
  saistīto pārvades un sadales tīklu un saistītos aktīvus, kas nepieciešami elektrotīklu attīstīšanai, lai sistēmā integrētu atjaunīgos energoresursus,
  tad šādus pieteikumus atbrīvo no prasības veikt īpašu ietekmes uz vidi novērtējumu saskaņā ar Direktīvas 2011/92/ES 2. panta 1. punktu, ja šie projekti atbilst noteikumiem un pasākumiem, kas paredzēti saskaņā ar
  šīs direktīvas
  15.c panta 1. punkta b) apakšpunktu. Iepriekš minētais atbrīvojums no Direktīvas 2011/92/ES piemērošanas neattiecas uz projektiem, kuriem var būt būtiska ietekme uz vidi citā dalībvalstī, vai ja to saskaņā ar minētās direktīvas 7. pantu pieprasa dalībvalsts, kuru tie varētu būtiski ietekmēt. [Gr. 27]

Atkāpjoties no Direktīvas 92/43/EEK 6. panta 3. punkta, nav jāveic novērtējums par pirmajā daļā minēto staciju ietekmi uz Natura 2000 teritorijām
  , ja attiecīgie atjaunīgās enerģijas projekti atbilst noteikumiem un pasākumiem, kas paredzēti saskaņā ar šīs direktīvas 15.c panta 1. punkta b) apakšpunktu, un ja, saskaņā ar šīs direktīvas 15.c panta 2. punktu veiktu pienācīgu to plānu novērtējumu, kuros izraugās atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves teritorijas, nav rasti pierādījumi tam, ka minētajām stacijām būs būtiska ietekme. [Gr. 15]

| 4) | Dalībvalstu kompetentās iestādes veic 3. punktā minēto pieteikumu izvērtēšanu. Šādas izvērtēšanas mērķis ir noskaidrot, vai kāds no šādiem projektiem, ņemot vērā to ģeogrāfisko teritoriju vides jutīgumu, kurā tie atrodas, var radīt būtisku ▌nelabvēlīgu ietekmi, kas nav tikusi konstatēta ietekmes uz vidi novērtējumā par plānu (plāniem), kurā tiek izraudzītas atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijas un kuru veic saskaņā ar Direktīvu 2001/42/EK un attiecīgā gadījumā Direktīvu 92/43/EEK. Energoatjaunināšanas projektu izvērtēšanā apskata tikai potenciālo ietekmi, kas izriet no izmaiņām vai paplašinājumiem, salīdzinājumā ar sākotnējo projektu.
  Šādas izvērtēšanas nolūkā projekta attīstītājs sniedz informāciju par projekta raksturlielumiem, par tā
  iespējamo ietekmi uz vidi,
  atbilstību noteikumiem un pasākumiem, kas noskaidroti saskaņā ar 15.c panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu, attiecībā uz konkrēto
  atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves
  teritoriju, par visiem papildu pasākumiem, kas pieņemti projekta satvarā, un par to, kā šie pasākumi risina ietekmi uz vidi. Šādu izvērtēšanu pabeidz 30 dienu laikā no dienas, kad iesniegti pieteikumi par jaunām atjaunīgās enerģijas stacijām, izņemot pieteikumus par iekārtām, kuru elektroenerģijas ražošanas jauda ir mazāka nekā 150 kW. Attiecībā uz šādām iekārtām un jauniem pieteikumiem par staciju energoatjaunināšanu izvērtēšanas posmu pabeidz 15 dienu laikā. |
| --- | --- |

4)

Dalībvalstu kompetentās iestādes veic 3. punktā minēto pieteikumu izvērtēšanu. Šādas izvērtēšanas mērķis ir noskaidrot, vai kāds no šādiem projektiem, ņemot vērā to ģeogrāfisko teritoriju vides jutīgumu, kurā tie atrodas, var radīt būtisku ▌nelabvēlīgu ietekmi, kas nav tikusi konstatēta ietekmes uz vidi novērtējumā par plānu (plāniem), kurā tiek izraudzītas atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijas un kuru veic saskaņā ar Direktīvu 2001/42/EK un attiecīgā gadījumā Direktīvu 92/43/EEK. Energoatjaunināšanas projektu izvērtēšanā apskata tikai potenciālo ietekmi, kas izriet no izmaiņām vai paplašinājumiem, salīdzinājumā ar sākotnējo projektu.

Šādas izvērtēšanas nolūkā projekta attīstītājs sniedz informāciju par projekta raksturlielumiem, par tā
  iespējamo ietekmi uz vidi,
  atbilstību noteikumiem un pasākumiem, kas noskaidroti saskaņā ar 15.c panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu, attiecībā uz konkrēto
  atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves
  teritoriju, par visiem papildu pasākumiem, kas pieņemti projekta satvarā, un par to, kā šie pasākumi risina ietekmi uz vidi. Šādu izvērtēšanu pabeidz 30 dienu laikā no dienas, kad iesniegti pieteikumi par jaunām atjaunīgās enerģijas stacijām, izņemot pieteikumus par iekārtām, kuru elektroenerģijas ražošanas jauda ir mazāka nekā 150 kW. Attiecībā uz šādām iekārtām un jauniem pieteikumiem par staciju energoatjaunināšanu izvērtēšanas posmu pabeidz 15 dienu laikā.

| 5) | Pēc izvērtēšanas procesa 3. punktā minētos pieteikumus no vides viedokļa atļauj bez speciāla kompetentās iestādes lēmuma, ja vien kompetentā iestāde nepieņem administratīvu lēmumu, kas ir pienācīgi pamatots un balstīts uz skaidriem pierādījumiem, ka konkrētais projekts, ņemot vērā tā atrašanās vietas ģeogrāfiskās teritorijas vides jutīgumu, ļoti iespējams, radīs būtisku ▌nelabvēlīgu ietekmi, kuru nevar mazināt ar pasākumiem, kas noteikti plānā (plānos), kurā tiek izraudzītas
  atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves
  teritorijas, vai pasākumiem, ko ir ierosinājis projekta attīstītājs. Šādu lēmumu publisko. Uz šādiem projektiem attiecas novērtējums saskaņā ar Direktīvu 2011/92/ES un attiecīgā gadījumā novērtējums saskaņā ar Direktīvas 92/43/EEK 6. panta 3. punktu, un to veic sešu mēnešu laikā pēc izvērtēšanas lēmuma pieņemšanas. |
| --- | --- |

5)

Pēc izvērtēšanas procesa 3. punktā minētos pieteikumus no vides viedokļa atļauj bez speciāla kompetentās iestādes lēmuma, ja vien kompetentā iestāde nepieņem administratīvu lēmumu, kas ir pienācīgi pamatots un balstīts uz skaidriem pierādījumiem, ka konkrētais projekts, ņemot vērā tā atrašanās vietas ģeogrāfiskās teritorijas vides jutīgumu, ļoti iespējams, radīs būtisku ▌nelabvēlīgu ietekmi, kuru nevar mazināt ar pasākumiem, kas noteikti plānā (plānos), kurā tiek izraudzītas
  atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves
  teritorijas, vai pasākumiem, ko ir ierosinājis projekta attīstītājs. Šādu lēmumu publisko. Uz šādiem projektiem attiecas novērtējums saskaņā ar Direktīvu 2011/92/ES un attiecīgā gadījumā novērtējums saskaņā ar Direktīvas 92/43/EEK 6. panta 3. punktu, un to veic sešu mēnešu laikā pēc izvērtēšanas lēmuma pieņemšanas.

| 6) | Ja atļauju piešķiršanas procesā, kas attiecas uz 1. un 2. punktā minētajiem pieteikumiem, relevantās administratīvās struktūras noteiktajā termiņā atbildi nesniedz,
  pēc projekta attīstītāja pieprasījuma
  šos konkrētos administratīvos posmus uzskata par apstiprinātiem, izņemot gadījumus, kad konkrētajam projektam ir jāveic ietekmes uz vidi novērtējums saskaņā ar 5. punktu. Visi izrietošie lēmumi ir publiski pieejami. |
| --- | --- |

6)

Ja atļauju piešķiršanas procesā, kas attiecas uz 1. un 2. punktā minētajiem pieteikumiem, relevantās administratīvās struktūras noteiktajā termiņā atbildi nesniedz,
  pēc projekta attīstītāja pieprasījuma
  šos konkrētos administratīvos posmus uzskata par apstiprinātiem, izņemot gadījumus, kad konkrētajam projektam ir jāveic ietekmes uz vidi novērtējums saskaņā ar 5. punktu. Visi izrietošie lēmumi ir publiski pieejami.

| 6a) | Atļauju piešķiršanas procedūrā dalībvalstis apmainās ar paraugpraksi un šo praksi izmanto. |
| --- | --- |

6a)

Atļauju piešķiršanas procedūrā dalībvalstis apmainās ar paraugpraksi un šo praksi izmanto.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

16.b pants

Atļauju piešķiršanas process projektiem ārpus atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves teritorijām

| 1) | Dalībvalstis nodrošina, ka 16. panta 1. punktā minētais atļauju piešķiršanas process ▌nepārsniedz
  18 mēnešus
  .
  Minēto periodu piemēro, lai ietvertu atjaunīgo energoresursu hibrīdelektrostacijas un ar tām saistītos energotīklus, kas attiecas uz
  projektiem ārpus atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijām. Pienācīgi pamatotos ārkārtas apstākļos minēto
  18 mēnešu
  periodu var pagarināt vēl par ilgākais trim mēnešiem. Šādā gadījumā dalībvalstis attīstītāju skaidri informē par ārkārtas apstākļiem, kas pamato pagarinājumu. |
| --- | --- |

1)

Dalībvalstis nodrošina, ka 16. panta 1. punktā minētais atļauju piešķiršanas process ▌nepārsniedz
  18 mēnešus
  .
  Minēto periodu piemēro, lai ietvertu atjaunīgo energoresursu hibrīdelektrostacijas un ar tām saistītos energotīklus, kas attiecas uz
  projektiem ārpus atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijām. Pienācīgi pamatotos ārkārtas apstākļos minēto
  18 mēnešu
  periodu var pagarināt vēl par ilgākais trim mēnešiem. Šādā gadījumā dalībvalstis attīstītāju skaidri informē par ārkārtas apstākļiem, kas pamato pagarinājumu.

| 2) | Ja saskaņā ar Direktīvu 2011/92/ES vai Direktīvu 92/43/EEK ir nepieciešams ietekmes uz vidi novērtējums, to veic vienā procedūrā, kurā apvienoti visi konkrētam projektam relevantie novērtējumi. Ja ir nepieciešams šāds ietekmes uz vidi novērtējums, kompetentā iestāde, ņemot vērā attīstītāja sniegto informāciju, sniedz atzinumu par tās informācijas apjomu un detalizācijas pakāpi, kas attīstītājam jāiekļauj ietekmes uz vidi novērtējuma ziņojumā, kura darbības jomu nepaplašina. Ja konkrētajos projektos ir pieņemti
  visi vajadzīgie
  mitigācijas pasākumi, jebkādu saskaņā ar Direktīvas 92/43/EEK 12. panta 1. punktu un Direktīvas 2009/147/EK 5. pantu aizsargāto sugu nonāvēšanu vai traucēšanu neuzskata par tīšu. Ja nav plaši testēts, cik efektīvi ir jaunieviesti mitigācijas pasākumi, kuru nolūks ir pēc iespējas novērst ar Padomes Direktīvu 92/43/EEK un Direktīvu 2009/147/EK aizsargāto sugu nonāvēšanu vai traucēšanu vai jebkādu citu ietekmi uz vidi, tad dalībvalstis var atļaut tos izmantot ierobežotu laiku vienā vai vairākos pilotprojektos ar noteikumu, ka šādu pasākumu efektivitāte tiek cieši uzraudzīta un, ja tie izrādās neefektīvi, nekavējoties tiek veiktas pienācīgas darbības. Energoatjaunināšanas projektiem
  , tostarp ar jaudas palielināšanu saistītiem projektiem, nepieciešamībai attīstīt saistīto energotīklu, nepalielinot izmantoto platību,
  un jaunām iekārtām, kuru elektroenerģijas ražošanas jauda ir mazāka nekā 150 kW, kā arī līdzās izvietotiem enerģijas uzkrāšanas kompleksiem un to tīkla pieslēgumam, kas atrodas ārpus atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijām, piemērojamais atļauju piešķiršanas process, ietverot ietekmes uz vidi novērtējumus, ja tie nepieciešami atbilstīgi relevantajiem tiesību aktiem, nepārsniedz
  sešus mēnešus
  . Pienācīgi pamatotos ārkārtas apstākļos minēto
  sešu mēnešu
  periodu var pagarināt vēl par ilgākais trim mēnešiem. Dalībvalstis attīstītājus skaidri informē par ārkārtas apstākļiem, kas pamato pagarinājumu. [Gr. 28]

  Dalībvalstis sekmē tādus energoatjaunināšanas projektus, kas atrodas ārpus
  paātrinātas apguves
  teritorijām, proti, nodrošina, ka tad, ja saskaņā ar Savienības vides tiesību aktiem ir nepieciešams projekta ieetkmes uz vidi novērtējums, šādu novērtējumu attiecina tikai uz potenciālo ietekmi, kas izriet no izmaiņām vai paplašinājumiem, salīdzinājumā ar sākotnējo projektu. |
| --- | --- |

2)

Ja saskaņā ar Direktīvu 2011/92/ES vai Direktīvu 92/43/EEK ir nepieciešams ietekmes uz vidi novērtējums, to veic vienā procedūrā, kurā apvienoti visi konkrētam projektam relevantie novērtējumi. Ja ir nepieciešams šāds ietekmes uz vidi novērtējums, kompetentā iestāde, ņemot vērā attīstītāja sniegto informāciju, sniedz atzinumu par tās informācijas apjomu un detalizācijas pakāpi, kas attīstītājam jāiekļauj ietekmes uz vidi novērtējuma ziņojumā, kura darbības jomu nepaplašina. Ja konkrētajos projektos ir pieņemti
  visi vajadzīgie
  mitigācijas pasākumi, jebkādu saskaņā ar Direktīvas 92/43/EEK 12. panta 1. punktu un Direktīvas 2009/147/EK 5. pantu aizsargāto sugu nonāvēšanu vai traucēšanu neuzskata par tīšu. Ja nav plaši testēts, cik efektīvi ir jaunieviesti mitigācijas pasākumi, kuru nolūks ir pēc iespējas novērst ar Padomes Direktīvu 92/43/EEK un Direktīvu 2009/147/EK aizsargāto sugu nonāvēšanu vai traucēšanu vai jebkādu citu ietekmi uz vidi, tad dalībvalstis var atļaut tos izmantot ierobežotu laiku vienā vai vairākos pilotprojektos ar noteikumu, ka šādu pasākumu efektivitāte tiek cieši uzraudzīta un, ja tie izrādās neefektīvi, nekavējoties tiek veiktas pienācīgas darbības. Energoatjaunināšanas projektiem
  , tostarp ar jaudas palielināšanu saistītiem projektiem, nepieciešamībai attīstīt saistīto energotīklu, nepalielinot izmantoto platību,
  un jaunām iekārtām, kuru elektroenerģijas ražošanas jauda ir mazāka nekā 150 kW, kā arī līdzās izvietotiem enerģijas uzkrāšanas kompleksiem un to tīkla pieslēgumam, kas atrodas ārpus atjaunīgo energoresursu
  paātrinātas apguves
  teritorijām, piemērojamais atļauju piešķiršanas process, ietverot ietekmes uz vidi novērtējumus, ja tie nepieciešami atbilstīgi relevantajiem tiesību aktiem, nepārsniedz
  sešus mēnešus
  . Pienācīgi pamatotos ārkārtas apstākļos minēto
  sešu mēnešu
  periodu var pagarināt vēl par ilgākais trim mēnešiem. Dalībvalstis attīstītājus skaidri informē par ārkārtas apstākļiem, kas pamato pagarinājumu. [Gr. 28]

Dalībvalstis sekmē tādus energoatjaunināšanas projektus, kas atrodas ārpus
  paātrinātas apguves
  teritorijām, proti, nodrošina, ka tad, ja saskaņā ar Savienības vides tiesību aktiem ir nepieciešams projekta ieetkmes uz vidi novērtējums, šādu novērtējumu attiecina tikai uz potenciālo ietekmi, kas izriet no izmaiņām vai paplašinājumiem, salīdzinājumā ar sākotnējo projektu.

| 2a) | Ja energoatjaunināšanas rezultātā atjaunīgās enerģijas elektrostacijas jauda netiek palielināta par vairāk nekā 15 % un neskarot vajadzību novērtēt jebkādu iespējamu ietekmi uz vidi saskaņā ar šā panta 2.b punktu, izveidot tīkla pieslēgumu pārvades vai sadales tīklam ir atļauts viena mēneša laikā pēc pieteikuma iesniegšanas attiecīgajai struktūrai, ja vien nepastāv pamatotas bažas par drošumu vai sistēmas komponenti nav tehniski nesaderīgi. |
| --- | --- |

2a)

Ja energoatjaunināšanas rezultātā atjaunīgās enerģijas elektrostacijas jauda netiek palielināta par vairāk nekā 15 % un neskarot vajadzību novērtēt jebkādu iespējamu ietekmi uz vidi saskaņā ar šā panta 2.b punktu, izveidot tīkla pieslēgumu pārvades vai sadales tīklam ir atļauts viena mēneša laikā pēc pieteikuma iesniegšanas attiecīgajai struktūrai, ja vien nepastāv pamatotas bažas par drošumu vai sistēmas komponenti nav tehniski nesaderīgi.

| 2b) | Ja saules enerģijas iekārtu energoatjaunināšanai nav vajadzīga papildu telpa un tā atbilst piemērojamajiem ietekmes uz vidi mitigācijas pasākumiem, kas noteikti sākotnējai iekārtai, projektu atbrīvo no prasības attiecīgā gadījumā noteikt, vai tam ir nepieciešams veikt ietekmes uz vidi novērtējumu saskaņā ar Direktīvas 2011/92/ES 4. pantu. |
| --- | --- |

2b)

Ja saules enerģijas iekārtu energoatjaunināšanai nav vajadzīga papildu telpa un tā atbilst piemērojamajiem ietekmes uz vidi mitigācijas pasākumiem, kas noteikti sākotnējai iekārtai, projektu atbrīvo no prasības attiecīgā gadījumā noteikt, vai tam ir nepieciešams veikt ietekmes uz vidi novērtējumu saskaņā ar Direktīvas 2011/92/ES 4. pantu.

| 2c) | Ja uz atjaunīgās enerģijas elektrostacijas energoatjaunināšanu vai saistītas tīkla infrastruktūras energoatjaunināšanu, kas vajadzīga atjaunīgo energoresursu integrēšanai elektrosistēmā, attiecas prasība noteikt, vai projektam ir nepieciešama ietekmes uz vidi novērtējuma procedūra vai prasība veikt ietekmes uz vidi novērtējumu saskaņā ar Direktīvas 2011/92/ES 4. pantu, šāda iepriekšēja noteikšana un/vai ietekmes uz vidi novērtējums attiecas tikai uz iespējamo ietekmi, kas izriet no izmaiņām vai paplašināšanas salīdzinājumā ar sākotnējo projektu. |
| --- | --- |

2c)

Ja uz atjaunīgās enerģijas elektrostacijas energoatjaunināšanu vai saistītas tīkla infrastruktūras energoatjaunināšanu, kas vajadzīga atjaunīgo energoresursu integrēšanai elektrosistēmā, attiecas prasība noteikt, vai projektam ir nepieciešama ietekmes uz vidi novērtējuma procedūra vai prasība veikt ietekmes uz vidi novērtējumu saskaņā ar Direktīvas 2011/92/ES 4. pantu, šāda iepriekšēja noteikšana un/vai ietekmes uz vidi novērtējums attiecas tikai uz iespējamo ietekmi, kas izriet no izmaiņām vai paplašināšanas salīdzinājumā ar sākotnējo projektu.

| 2d) | Visus lēmumus, kas pieņemti atļauju piešķiršanas procesā, dara publiski pieejamus. [Gr. 29] |
| --- | --- |

2d)

Visus lēmumus, kas pieņemti atļauju piešķiršanas procesā, dara publiski pieejamus. [Gr. 29]

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

16.c pants

Atļauju piešķiršanas process saules enerģijas aprīkojuma uzstādīšanai mākslīgās struktūrās

| 1) | Dalībvalstis nodrošina, ka 16. panta 1. punktā minētais atļauju piešķiršanas process saules enerģijas aprīkojuma, t. sk. ēkās integrētu saules enerģijas iekārtu, uzstādīšanai esošās vai nākotnē paredzētās mākslīgās struktūrās (izņemot mākslīgas ūdens virsmas) – ar noteikumu, ka šādu struktūru galvenā funkcija nav saules enerģijas ražošana, – nepārsniedz trīs mēnešus.
  Attiecībā uz saules enerģijas iekārtām, kuru jauda ir 50 kW vai mazāka un kuras cita starpā paredzētas individuāliem vai kolektīviem atjaunīgo energoresursu enerģijas pašpatērētājiem un atjaunīgās enerģijas energokopienām, dalībvalstis paredz vienkāršu paziņošanas procedūru, kā noteikts šīs direktīvas 17. pantā.
  Atkāpjoties no Direktīvas 2011/92/ES 4. panta 2. punkta un II pielikuma 3. punkta a) un b) apakšpunkta atsevišķi vai saistībā ar minētās direktīvas 13. punkta a) apakšpunktu, šāda saules enerģijas aprīkojuma uzstādīšanu attiecīgā gadījumā atbrīvo no prasības veikt īpašu ietekmes uz vidi novērtējumu saskaņā ar Direktīvas 2011/92/ES 2. panta 1. punktu.[Gr. 30cp]


  Dalībvalstis nodrošina, ka joprojām spēkā esošās būvniecības prasības tiek atceltas. Dalībvalstis arī izstrādā ceļvedi nolūkā likvidēt citus šķēršļus un sekmēt saules enerģijas iekārtu paātrinātu izvēršanu. [Gr. 30cp] |
| --- | --- |

1)

Dalībvalstis nodrošina, ka 16. panta 1. punktā minētais atļauju piešķiršanas process saules enerģijas aprīkojuma, t. sk. ēkās integrētu saules enerģijas iekārtu, uzstādīšanai esošās vai nākotnē paredzētās mākslīgās struktūrās (izņemot mākslīgas ūdens virsmas) – ar noteikumu, ka šādu struktūru galvenā funkcija nav saules enerģijas ražošana, – nepārsniedz trīs mēnešus.
  Attiecībā uz saules enerģijas iekārtām, kuru jauda ir 50 kW vai mazāka un kuras cita starpā paredzētas individuāliem vai kolektīviem atjaunīgo energoresursu enerģijas pašpatērētājiem un atjaunīgās enerģijas energokopienām, dalībvalstis paredz vienkāršu paziņošanas procedūru, kā noteikts šīs direktīvas 17. pantā.
  Atkāpjoties no Direktīvas 2011/92/ES 4. panta 2. punkta un II pielikuma 3. punkta a) un b) apakšpunkta atsevišķi vai saistībā ar minētās direktīvas 13. punkta a) apakšpunktu, šāda saules enerģijas aprīkojuma uzstādīšanu attiecīgā gadījumā atbrīvo no prasības veikt īpašu ietekmes uz vidi novērtējumu saskaņā ar Direktīvas 2011/92/ES 2. panta 1. punktu.[Gr. 30cp]

| 1a) | Dalībvalstis nodrošina, ka ēkā integrētu saules enerģijas iekārtu uzstādīšanu atbrīvo no pienākuma veikt ietekmes uz vidi novērtējumu saskaņā ar Direktīvas 2011/92/ES 2. panta 1. punktu un no pienākuma saņemt būvatļauju. |
| --- | --- |

1a)

Dalībvalstis nodrošina, ka ēkā integrētu saules enerģijas iekārtu uzstādīšanu atbrīvo no pienākuma veikt ietekmes uz vidi novērtējumu saskaņā ar Direktīvas 2011/92/ES 2. panta 1. punktu un no pienākuma saņemt būvatļauju.

16.d pants

Sevišķi svarīgas sabiedrības intereses

Līdz ... [trīs mēneši no spēkā stāšanās dienas] dalībvalstis nodrošina, ka līdz klimatneitralitātes sasniegšanai atļauju piešķiršanas procesā, kad Direktīvas 92/43/EEK 6. panta 4. punkta un 16. panta 1. punkta c) apakšpunkta, Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 7. punkta un Direktīvas 2009/147/EK 9. panta 1. punkta a) apakšpunkta nolūkā tiek meklēts līdzsvars starp atsevišķu gadījumu juridiskajām interesēm, tiek uzskatīts, ka atjaunīgo energoresursu enerģijas ražošanas staciju plānošana, būvniecība un ekspluatācija, to pieslēgums tīklam un pats saistītais tīkls un uzkrāšanas aktīvi ir sevišķi svarīgās sabiedrības interesēs un kalpo sabiedrības veselībai un drošībai. ▌

Ne vēlāk kā ... [vienu mēnesi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas] Komisija nolūkā mazināt juridisko nenoteiktību izdod norādījumus par to, kā šo pantu īstenot saskaņā ar spēkā esošajām Savienības tiesību aktu prasībām un attiecīgajiem Eiropas Savienības Tiesas nolēmumiem. [Gr. 17]

16.e pants

Paātrināta siltumsūkņu izvēršana

1.
     
  Siltumsūkņu uzstādīšanai vajadzīgo atļauju piešķiršanas process nav ilgāks par vienu mēnesi.

2.
     
  Izveidot tīkla pieslēgumu ar pārvades vai sadales tīklu pēc paziņošanas attiecīgajai struktūrai ir atļauts attiecībā uz šādiem siltumsūkņiem:

| a) | siltumsūkņiem ar elektroenerģijas ražošanas jaudu līdz 12 kW un |
| --- | --- |

a)

siltumsūkņiem ar elektroenerģijas ražošanas jaudu līdz 12 kW un

| b) | siltumsūkņiem, kurus saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 14. punktu uzstāda atjaunīgo energoresursu enerģijas pašpatērētājs, vairāki pašpatērētāji, kas darbojas kopā, vai atjaunīgās enerģijas energokopienas un kuru elektroenerģijas ražošanas jauda nepārsniedz 50 kW, ar noteikumu, ka pašpatērētāju atjaunīgās enerģijas ražošanas iekārtas jauda ir vismaz 60 % no siltumsūkņa jaudas, ja vien nepastāv pamatotas bažas par drošumu vai sistēmas komponentu tehniskā nesaderība; |
| --- | --- |

b)

siltumsūkņiem, kurus saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 14. punktu uzstāda atjaunīgo energoresursu enerģijas pašpatērētājs, vairāki pašpatērētāji, kas darbojas kopā, vai atjaunīgās enerģijas energokopienas un kuru elektroenerģijas ražošanas jauda nepārsniedz 50 kW, ar noteikumu, ka pašpatērētāju atjaunīgās enerģijas ražošanas iekārtas jauda ir vismaz 60 % no siltumsūkņa jaudas, ja vien nepastāv pamatotas bažas par drošumu vai sistēmas komponentu tehniskā nesaderība;

3.
     
  Visus lēmumus, kas pieņemti atļauju piešķiršanas procesā, dara publiski pieejamus. [Gr. 32]

16f. pants

Dalībvalstis Komisijai ziņo par šādiem jautājumiem:

| a) | atļauju piešķiršanas procesu ilgumu stacijām, kurās ražo enerģiju no atjaunīgajiem energoresursiem, gan atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves teritorijās, gan ārpus tām; |
| --- | --- |

a)

atļauju piešķiršanas procesu ilgumu stacijām, kurās ražo enerģiju no atjaunīgajiem energoresursiem, gan atjaunīgo energoresursu paātrinātas apguves teritorijās, gan ārpus tām;

| b) | 16.d panta piemērošanas ietekmi uz atļauju piešķiršanas procesa un tiesvedības ilgumu. |
| --- | --- |

b)

16.d panta piemērošanas ietekmi uz atļauju piešķiršanas procesa un tiesvedības ilgumu.

Komisija izvērtē dalībvalstu sniegto informāciju un attiecīgā gadījumā ierosina izmaiņas relevantajos tiesību aktos.”

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

4. pants

Transponēšana

| 1) | Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu 1. panta 10. punkta prasības, vēlākais līdz [viens mēnesis pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]. [Gr. 35]

  Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu 1. panta 1., 2., 3., 4., 6., 8. un 9. punkta un 3. panta prasības, vēlākais līdz [
  seši mēneši
  pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]. [Gr. 36]

  Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu 1. panta 5. un 7. punkta un 2. panta prasības, vēlākais līdz [
  viens gads
  pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]. [Gr. 37]

  Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus.
  Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce. |
| --- | --- |

1)

Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu 1. panta 10. punkta prasības, vēlākais līdz [viens mēnesis pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]. [Gr. 35]

Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu 1. panta 1., 2., 3., 4., 6., 8. un 9. punkta un 3. panta prasības, vēlākais līdz [
  seši mēneši
  pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]. [Gr. 36]

Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu 1. panta 5. un 7. punkta un 2. panta prasības, vēlākais līdz [
  viens gads
  pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]. [Gr. 37]

Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

| 2) | Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. |
| --- | --- |

2)

Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

5. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

6. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

... ▌

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētāja

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A9-0283/2022).

1

(*1)  Grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumus apzīmē ar simbolu ▌.

*1

(2)  OV C ..., ..., ... lpp.

2

(3)  OV C ..., ..., ... lpp.

3

(4)  
  Eiropas Parlamenta ... nostāja.

4

Eiropas Parlamenta ... nostāja.

(5)  Komisijas paziņojums COM(2019)0640 “Eiropas zaļais kurss”.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1119 (2021. gada 30. jūnijs), ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/42/EK (2001. gada 27. jūnijs) par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 197, 21.7.2001., 30. lpp.).

7

(8)  Padomes Lēmums 2005/370/EK (2005. gada 17. februāris) par to, ka Eiropas Kopienas vārdā noslēdz Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (OV L 124, 17.5.2005., 1. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/92/ES (2011. gada 13. decembris) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 26, 28.1.2012., 1. lpp.).

9

(10)  Padomes Direktīva 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

10

(11)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK (2009. gada 30. novembris) par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.).

11

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK (2009. gada 30. novembris) par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.).

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/240 (2021. gada 10. februāris), ar ko izveido tehniskā atbalsta instrumentu (OV L 57, 18.2.2021., 1. lpp.).

12

(13)  OV C 369, 17.12.2011., 14. lpp.

13

(14)  Tiesas 2019. gada 8. jūlija spriedums lietā Komisija/Beļģija, C-543/17, ECLI: ES: C:2019:573.

14

(15)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/89/ES (2014. gada 23. jūlijs), ar ko izveido jūras telpiskās plānošanas satvaru (OV L 257, 28.8.2014., 135. lpp.).

15

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/89/ES (2014. gada 23. jūlijs), ar ko izveido jūras telpiskās plānošanas satvaru (OV L 257, 28.8.2014., 135. lpp.).

(16)  
  Padomes Direktīva 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

16

Padomes Direktīva 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

(17)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK (2009. gada 30. novembris) par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.).

17

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK (2009. gada 30. novembris) par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.).

---