# Uradni list C 177/17.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 177 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6617. maj 2023 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 177

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6617. maj 2023

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2022–2023Seje: 12.–15. decembra 2022SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2022–2023Seje: 12.–15. decembra 2022SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | torek 13. decembra 2022 |
| 2023/C 177/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A5547-127 (ACS-GMØØ6-4), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D084951/01 – 2022/2930(RSP)) | 2 |
| 2023/C 177/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2022 o osnutku izvedbene uredbe Komisije o izdaji dovoljenja Unije za družino biocidnih proizvodov CMIT-MIT NA OSNOVI TOPIL v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (D084293/01 – 2022/2929(RSP)) | 9 |
| 2023/C 177/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2022 enakim pravicam za invalide naproti (2022/2026(INI)) | 13 |
| 2023/C 177/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2022 o dolgoročni viziji za podeželska območja EU – do močnejših, povezanih, odpornih in uspešnih podeželskih območij do leta 2040 (2021/2254(INI)) | 35 |
| 2023/C 177/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2022 o akcijskem načrtu za krepitev železniškega potniškega prevoza na dolge razdalje in čezmejnega železniškega potniškega prevoza (2022/2022(INI)) | 48 |
| 2023/C 177/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2022 o digitalnem razkoraku: socialne razlike, ki jih ustvarja digitalizacija (2022/2810(RSP)) | 57 |
| | sreda 14. decembra 2022 |
| 2023/C 177/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2022 o izvajanju pridružitvenega sporazuma EU z Gruzijo (2021/2236(INI)) | 63 |
| 2023/C 177/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2022 o obetih za dvodržavno rešitev za Izrael in Palestino (2022/2949(RSP)) | 73 |
| 2023/C 177/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2022 o izvajanju nove agende za kulturo in strategije EU za mednarodne kulturne povezave (2022/2047(INI)) | 78 |
| | četrtek 15. decembra 2022 |
| 2023/C 177/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2022 o zatrtju mirnih protestov po vsej Ljudski republiki Kitajski na ukaz kitajske vlade (2022/2992(RSP)) | 95 |
| 2023/C 177/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2022 o zatrtju mirnih demonstracij v Čadu na ukaz vojaške hunte (2022/2993(RSP)) | 101 |
| 2023/C 177/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2022 o primeru zagovornika človekovih pravic Abdulhadija Al Khavadža v Bahrajnu (2022/2994(RSP)) | 105 |
| 2023/C 177/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2022 o sumu korupcije z izvorom iz Katarja in širši potrebi po preglednosti in odgovornosti v evropskih institucijah (2022/3012(RSP)) | 109 |
| 2023/C 177/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2022 o ukrajinskem holodomoru 90 let kasneje: priznanje množičnega poboja z lakoto kot genocida (2022/3001(RSP)) | 112 |
| 2023/C 177/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2022 o nadgradnji večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027: odporen proračun EU, primeren za nove izzive (2022/2046(INI)) | 115 |
| 2023/C 177/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2022 o izidu razprav v Odboru za peticije v letu 2021 (2022/2024(INI)) | 129 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

torek 13. decembra 2022

2023/C 177/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A5547-127 (ACS-GMØØ6-4), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D084951/01 – 2022/2930(RSP))

2

2023/C 177/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2022 o osnutku izvedbene uredbe Komisije o izdaji dovoljenja Unije za družino biocidnih proizvodov CMIT-MIT NA OSNOVI TOPIL v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (D084293/01 – 2022/2929(RSP))

9

2023/C 177/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2022 enakim pravicam za invalide naproti (2022/2026(INI))

13

2023/C 177/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2022 o dolgoročni viziji za podeželska območja EU – do močnejših, povezanih, odpornih in uspešnih podeželskih območij do leta 2040 (2021/2254(INI))

35

2023/C 177/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2022 o akcijskem načrtu za krepitev železniškega potniškega prevoza na dolge razdalje in čezmejnega železniškega potniškega prevoza (2022/2022(INI))

48

2023/C 177/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2022 o digitalnem razkoraku: socialne razlike, ki jih ustvarja digitalizacija (2022/2810(RSP))

57

sreda 14. decembra 2022

2023/C 177/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2022 o izvajanju pridružitvenega sporazuma EU z Gruzijo (2021/2236(INI))

63

2023/C 177/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2022 o obetih za dvodržavno rešitev za Izrael in Palestino (2022/2949(RSP))

73

2023/C 177/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2022 o izvajanju nove agende za kulturo in strategije EU za mednarodne kulturne povezave (2022/2047(INI))

78

četrtek 15. decembra 2022

2023/C 177/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2022 o zatrtju mirnih protestov po vsej Ljudski republiki Kitajski na ukaz kitajske vlade (2022/2992(RSP))

95

2023/C 177/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2022 o zatrtju mirnih demonstracij v Čadu na ukaz vojaške hunte (2022/2993(RSP))

101

2023/C 177/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2022 o primeru zagovornika človekovih pravic Abdulhadija Al Khavadža v Bahrajnu (2022/2994(RSP))

105

2023/C 177/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2022 o sumu korupcije z izvorom iz Katarja in širši potrebi po preglednosti in odgovornosti v evropskih institucijah (2022/3012(RSP))

109

2023/C 177/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2022 o ukrajinskem holodomoru 90 let kasneje: priznanje množičnega poboja z lakoto kot genocida (2022/3001(RSP))

112

2023/C 177/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2022 o nadgradnji večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027: odporen proračun EU, primeren za nove izzive (2022/2046(INI))

115

2023/C 177/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2022 o izidu razprav v Odboru za peticije v letu 2021 (2022/2024(INI))

129

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | torek 13. decembra 2022 |
| 2023/C 177/17 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2022 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/87/ES v zvezi z obveščanjem o poravnavi v okviru globalnega tržnega ukrepa za operatorje zrakoplovov s sedežem v Uniji (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD)) | 139 |
| 2023/C 177/18 | P9_TA(2022)0429Promet: razveljavitev Uredbe Sveta (EGS) št. 1108/70 in Uredbe Komisije (ES) št. 851/2006Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1108/70 o uvedbi računovodskega sistema izdatkov za infrastrukturo v železniškem in cestnem prometu ter prometu po celinskih plovnih poteh in Uredbe Komisije (ES) št. 851/2006 o določitvi vsebine postavk v računovodskih obrazcih iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 1108/70 (COM(2022)0381 – C9-0294/2022 – 2022/0232(COD))P9_TC1-COD(2022)0232Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 13. decembra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2023/... Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1108/70 o uvedbi računovodskega sistema izdatkov za infrastrukturo v železniškem in cestnem prometu ter prometu po celinskih plovnih poteh in razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 851/2006 o določitvi vsebine postavk v računovodskih obrazcih iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 1108/70 | 140 |
| 2023/C 177/19 | P9_TA(2022)0430Civilno letalstvo: razveljavitev Direktive Sveta 89/629/EGSZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2022 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Direktive Sveta 89/629/EGS (COM(2022)0465 – C9-0310/2022 – 2022/0282(COD))P9_TC1-COD(2022)0282Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 13. decembra 2022 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2023/... Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Direktive Sveta 89/629/EGS | 141 |
| 2023/C 177/20 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2022 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 389/2012 glede izmenjave informacij, ki se vodijo v elektronskih evidencah, o gospodarskih subjektih, ki sodelujejo pri gibanju trošarinskega blaga med državami članicami v komercialne namene (COM(2022)0539 – C9-0367/2022 – 2022/0331(CNS)) | 142 |
| 2023/C 177/21 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2022 o predlogu uredbe Sveta o uporabi členov 93, 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za določene vrste državne pomoči v sektorju železniškega prevoza, prevoza po celinskih plovnih poteh in multimodalnega prevoza (COM(2022)0327 – C9-0290/2022 – 2022/0209(NLE)) | 143 |
| | sreda 14. decembra 2022 |
| 2023/C 177/22 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2022 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za zagotavljanje podpore Ukrajini za leto 2023 (makrofinančna pomoč +) (15727/2022 – C9-0424/2022 – 2022/0371(COD)) | 144 |
| 2023/C 177/23 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2022 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Nemčiji, Belgiji, Nizozemski, Avstriji, Luksemburgu, Španiji in Grčiji po naravnih nesrečah, ki so se v teh državah zgodile v letu 2021 (COM(2022)0665 – C9-0350/2022 – 2022/0337(BUD)) | 145 |
| 2023/C 177/24 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 14. decembra 2022, o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive (EU) 2018/2001 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb in Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti (COM(2022)0222 – C9-0184/2022 – 2022/0160(COD))[Sprememba 1, razen če je navedeno drugače] | 148 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

torek 13. decembra 2022

2023/C 177/17

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2022 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/87/ES v zvezi z obveščanjem o poravnavi v okviru globalnega tržnega ukrepa za operatorje zrakoplovov s sedežem v Uniji (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD))

139

2023/C 177/18

P9_TA(2022)0429Promet: razveljavitev Uredbe Sveta (EGS) št. 1108/70 in Uredbe Komisije (ES) št. 851/2006Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1108/70 o uvedbi računovodskega sistema izdatkov za infrastrukturo v železniškem in cestnem prometu ter prometu po celinskih plovnih poteh in Uredbe Komisije (ES) št. 851/2006 o določitvi vsebine postavk v računovodskih obrazcih iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 1108/70 (COM(2022)0381 – C9-0294/2022 – 2022/0232(COD))P9_TC1-COD(2022)0232Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 13. decembra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2023/... Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1108/70 o uvedbi računovodskega sistema izdatkov za infrastrukturo v železniškem in cestnem prometu ter prometu po celinskih plovnih poteh in razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 851/2006 o določitvi vsebine postavk v računovodskih obrazcih iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 1108/70

140

2023/C 177/19

P9_TA(2022)0430Civilno letalstvo: razveljavitev Direktive Sveta 89/629/EGSZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2022 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Direktive Sveta 89/629/EGS (COM(2022)0465 – C9-0310/2022 – 2022/0282(COD))P9_TC1-COD(2022)0282Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 13. decembra 2022 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2023/... Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Direktive Sveta 89/629/EGS

141

2023/C 177/20

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2022 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 389/2012 glede izmenjave informacij, ki se vodijo v elektronskih evidencah, o gospodarskih subjektih, ki sodelujejo pri gibanju trošarinskega blaga med državami članicami v komercialne namene (COM(2022)0539 – C9-0367/2022 – 2022/0331(CNS))

142

2023/C 177/21

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2022 o predlogu uredbe Sveta o uporabi členov 93, 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za določene vrste državne pomoči v sektorju železniškega prevoza, prevoza po celinskih plovnih poteh in multimodalnega prevoza (COM(2022)0327 – C9-0290/2022 – 2022/0209(NLE))

143

sreda 14. decembra 2022

2023/C 177/22

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2022 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za zagotavljanje podpore Ukrajini za leto 2023 (makrofinančna pomoč +) (15727/2022 – C9-0424/2022 – 2022/0371(COD))

144

2023/C 177/23

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2022 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Nemčiji, Belgiji, Nizozemski, Avstriji, Luksemburgu, Španiji in Grčiji po naravnih nesrečah, ki so se v teh državah zgodile v letu 2021 (COM(2022)0665 – C9-0350/2022 – 2022/0337(BUD))

145

2023/C 177/24

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 14. decembra 2022, o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive (EU) 2018/2001 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb in Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti (COM(2022)0222 – C9-0184/2022 – 2022/0160(COD))[Sprememba 1, razen če je navedeno drugače]

148

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

17.5.2023

| 17.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2022–2023

Seje: 12.–15. decembra 2022

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

torek 13. decembra 2022

| 17.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/2

---

P9_TA(2022)0433

Gensko spremenjena soja A5547-127 (ACS-GMØØ6-4)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A5547-127 (ACS-GMØØ6-4), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D084951/01 – 2022/2930(RSP))

(2023/C 177/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A5547-127 (ACS-GMØØ6-4), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D084951/01, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A5547-127 (ACS-GMØØ6-4), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D084951/01,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1), zlasti členov 11(3) in 23(3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1), zlasti členov 11(3) in 23(3),

| — | ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 27. oktobra 2022 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 27. oktobra 2022 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje,

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2),

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 4. maja 2022 in objavila 20. junija 2022 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 4. maja 2022 in objavila 20. junija 2022 (3),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, v katerih je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, v katerih je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4),

| — | ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| A. | ker je bilo z Izvedbenim sklepom Komisije 2012/81/EU (5) odobreno dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni (v nadaljnjem besedilu: gensko spremenjena soja); ker področje uporabe te odobritve zajema tudi dajanje na trg proizvodov, ki niso živila in krma ter vsebujejo gensko spremenjeno sojo ali so iz nje sestavljeni, za enako uporabo kot katera koli druga soja, razen za gojenje; |
| --- | --- |

A.

ker je bilo z Izvedbenim sklepom Komisije 2012/81/EU (5) odobreno dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni (v nadaljnjem besedilu: gensko spremenjena soja); ker področje uporabe te odobritve zajema tudi dajanje na trg proizvodov, ki niso živila in krma ter vsebujejo gensko spremenjeno sojo ali so iz nje sestavljeni, za enako uporabo kot katera koli druga soja, razen za gojenje;

| B. | ker je družba BASF SE s sedežem v Nemčiji v imenu družbe BASF Agricultural Solutions Seed US LLC s sedežem v Združenih državah Amerike Komisiji 10. decembra 2020 predložila vlogo za podaljšanje te odobritve; |
| --- | --- |

B.

ker je družba BASF SE s sedežem v Nemčiji v imenu družbe BASF Agricultural Solutions Seed US LLC s sedežem v Združenih državah Amerike Komisiji 10. decembra 2020 predložila vlogo za podaljšanje te odobritve;

| C. | ker je agencija EFSA 4. maja 2022 o podaljšanju odobritve za gensko spremenjeno sojo sprejela pozitivno mnenje in ga objavila 20. junija 2022; |
| --- | --- |

C.

ker je agencija EFSA 4. maja 2022 o podaljšanju odobritve za gensko spremenjeno sojo sprejela pozitivno mnenje in ga objavila 20. junija 2022;

| D. | ker ima gensko spremenjena soja zagotovljeno odpornost proti herbicidom, ki vsebujejo glufosinat-amonij; |
| --- | --- |

D.

ker ima gensko spremenjena soja zagotovljeno odpornost proti herbicidom, ki vsebujejo glufosinat-amonij;

Neocenjevanje komplementarnega herbicida

| E. | ker je treba na podlagi Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 503/2013 (6) oceniti, ali pričakovane kmetijske prakse vplivajo na izražanje preučevanih ciljev; ker je v skladu z omenjeno izvedbeno uredbo to še posebej pomembno pri rastlinah, ki so odporne proti herbicidom; |
| --- | --- |

E.

ker je treba na podlagi Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 503/2013 (6) oceniti, ali pričakovane kmetijske prakse vplivajo na izražanje preučevanih ciljev; ker je v skladu z omenjeno izvedbeno uredbo to še posebej pomembno pri rastlinah, ki so odporne proti herbicidom;

| F. | ker je iz številnih študij razvidno, da se pri gojenju gensko spremenjenih kmetijskih rastlin, odpornih proti herbicidom, porabi več komplementarnih herbicidov, zlasti zaradi pojava plevela, odpornega proti herbicidom (7); ker torej lahko pričakujemo, da bo gensko spremenjena soja izpostavljena večjemu in večkratnemu odmerku glufosinata, posledica tega pa so lahko večje količine njegovih ostankov in njihovih razgradnih produktov (metabolitov) v pridelku; |
| --- | --- |

F.

ker je iz številnih študij razvidno, da se pri gojenju gensko spremenjenih kmetijskih rastlin, odpornih proti herbicidom, porabi več komplementarnih herbicidov, zlasti zaradi pojava plevela, odpornega proti herbicidom (7); ker torej lahko pričakujemo, da bo gensko spremenjena soja izpostavljena večjemu in večkratnemu odmerku glufosinata, posledica tega pa so lahko večje količine njegovih ostankov in njihovih razgradnih produktov (metabolitov) v pridelku;

| G. | ker je glufosinat razvrščen kot strupen za razmnoževanje, skupina 1B, in zato izpolnjuje merila za izključitev iz Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (8); ker je veljavnost odobritve glufosinata za uporabo v Uniji potekla 31. julija 2018 (9); |
| --- | --- |

G.

ker je glufosinat razvrščen kot strupen za razmnoževanje, skupina 1B, in zato izpolnjuje merila za izključitev iz Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (8); ker je veljavnost odobritve glufosinata za uporabo v Uniji potekla 31. julija 2018 (9);

| H. | ker se šteje, da ocenjevanje ostankov herbicidov in metabolitov na gensko spremenjenih rastlinah ne sodi na področje pristojnosti odbora EFSA za gensko spremenjene organizme in se zato ne izvaja v okviru procesa odobritve gensko spremenjenih organizmov; ker je to sporno, saj lahko prav genska sprememba vpliva na način razgradnje komplementarnih herbicidov v gensko spremenjenih rastlinah ter sestavo in toksičnost metabolitov; |
| --- | --- |

H.

ker se šteje, da ocenjevanje ostankov herbicidov in metabolitov na gensko spremenjenih rastlinah ne sodi na področje pristojnosti odbora EFSA za gensko spremenjene organizme in se zato ne izvaja v okviru procesa odobritve gensko spremenjenih organizmov; ker je to sporno, saj lahko prav genska sprememba vpliva na način razgradnje komplementarnih herbicidov v gensko spremenjenih rastlinah ter sestavo in toksičnost metabolitov;

Pripombe držav članic

| I. | ker so države članice v trimesečnem posvetovalnem obdobju agenciji EFSA predložile pripombe (10); ker se te kritične pripombe med drugim nanašajo na manjkajoče informacije za toksikološko oceno in fenotipsko karakterizacijo, ki sta potrebni za dokončanje ocene tveganja za okolje, pomanjkljivosti toksikološke ocene, na primer v zvezi z nejasno obravnavo herbicidov in pomanjkanjem informacij o kontaminaciji s tujim genskim materialom, ter bistvene pomanjkljivosti poročil o spremljanju glede gensko spremenjene soje v obdobju veljavnosti odobritve; |
| --- | --- |

I.

ker so države članice v trimesečnem posvetovalnem obdobju agenciji EFSA predložile pripombe (10); ker se te kritične pripombe med drugim nanašajo na manjkajoče informacije za toksikološko oceno in fenotipsko karakterizacijo, ki sta potrebni za dokončanje ocene tveganja za okolje, pomanjkljivosti toksikološke ocene, na primer v zvezi z nejasno obravnavo herbicidov in pomanjkanjem informacij o kontaminaciji s tujim genskim materialom, ter bistvene pomanjkljivosti poročil o spremljanju glede gensko spremenjene soje v obdobju veljavnosti odobritve;

Spoštovanje mednarodnih obveznosti Unije

| J. | ker je posebna poročevalka OZN o pravici do hrane v poročilu iz leta 2017 ugotovila, da imajo nevarni pesticidi katastrofalne posledice za zdravje, zlasti v državah v razvoju (11); ker je cilj OZN za trajnostni razvoj št. 3.9 do leta 2030 občutno zmanjšati število primerov smrti in bolezni zaradi izpostavljenosti nevarnim kemikalijam ter onesnaženosti zraka, vode in tal (12); ker bi se zaradi odobritve uvoza gensko spremenjene soje povečalo povpraševanje po tej kmetijski rastlini, ki je zasnovana za tretiranje z glufosinatom, zato bi se povečala izpostavljenost delavcev in okolja v tretjih državah; ker je to tveganje za delavce in okolje še posebej problematično pri gensko spremenjenih kmetijskih rastlinah, odpornih proti herbicidom, saj se pri njih uporabijo večje količine herbicidov; |
| --- | --- |

J.

ker je posebna poročevalka OZN o pravici do hrane v poročilu iz leta 2017 ugotovila, da imajo nevarni pesticidi katastrofalne posledice za zdravje, zlasti v državah v razvoju (11); ker je cilj OZN za trajnostni razvoj št. 3.9 do leta 2030 občutno zmanjšati število primerov smrti in bolezni zaradi izpostavljenosti nevarnim kemikalijam ter onesnaženosti zraka, vode in tal (12); ker bi se zaradi odobritve uvoza gensko spremenjene soje povečalo povpraševanje po tej kmetijski rastlini, ki je zasnovana za tretiranje z glufosinatom, zato bi se povečala izpostavljenost delavcev in okolja v tretjih državah; ker je to tveganje za delavce in okolje še posebej problematično pri gensko spremenjenih kmetijskih rastlinah, odpornih proti herbicidom, saj se pri njih uporabijo večje količine herbicidov;

| K. | ker uporaba glufosinata v Uniji od konca julija 2018 ni dovoljena, iz podatkov pa je razvidno, da se glufosinat od leta 2020 iz Unije izvaža v Brazilijo, Argentino, Združene države Amerike, Kanado in na Japonsko (13), kjer je gojenje gensko spremenjene soje odobreno (14); |
| --- | --- |

K.

ker uporaba glufosinata v Uniji od konca julija 2018 ni dovoljena, iz podatkov pa je razvidno, da se glufosinat od leta 2020 iz Unije izvaža v Brazilijo, Argentino, Združene države Amerike, Kanado in na Japonsko (13), kjer je gojenje gensko spremenjene soje odobreno (14);

| L. | ker je krčenje gozdov pomemben vzrok za zmanjševanje biotske raznovrstnosti; ker so emisije, ki izhajajo iz rabe zemljišč in njenih sprememb, zlasti zaradi krčenja gozdov, drugi največji vzrok podnebnih sprememb za izgorevanjem fosilnih goriv (15); ker naj bi v skladu s ciljem OZN za trajnostni razvoj št. 15 do leta 2020 ustavili krčenje gozdov (16); ker imajo gozdovi večnamensko vlogo in s tem podpirajo uresničevanje večine ciljev OZN za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

L.

ker je krčenje gozdov pomemben vzrok za zmanjševanje biotske raznovrstnosti; ker so emisije, ki izhajajo iz rabe zemljišč in njenih sprememb, zlasti zaradi krčenja gozdov, drugi največji vzrok podnebnih sprememb za izgorevanjem fosilnih goriv (15); ker naj bi v skladu s ciljem OZN za trajnostni razvoj št. 15 do leta 2020 ustavili krčenje gozdov (16); ker imajo gozdovi večnamensko vlogo in s tem podpirajo uresničevanje večine ciljev OZN za trajnostni razvoj;

| M. | ker je pridelava soje med ključnimi gonili krčenja gozdov na območjih Amazonke, Cerrada in Gran Chaca v Južni Ameriki; ker je 97 % soje, pridelane v Braziliji, in 100 % soje, pridelane v Argentini, gensko spremenjene (17); ker je veliko večino gensko spremenjene soje, ki jo je dovoljeno gojiti v Braziliji in Argentini, dovoljeno tudi uvažati v Unijo; |
| --- | --- |

M.

ker je pridelava soje med ključnimi gonili krčenja gozdov na območjih Amazonke, Cerrada in Gran Chaca v Južni Ameriki; ker je 97 % soje, pridelane v Braziliji, in 100 % soje, pridelane v Argentini, gensko spremenjene (17); ker je veliko večino gensko spremenjene soje, ki jo je dovoljeno gojiti v Braziliji in Argentini, dovoljeno tudi uvažati v Unijo;

| N. | ker ima Unija kot pogodbenica Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti odgovornost zagotoviti, da dejavnosti pod njeno pristojnostjo ali nadzorom ne povzročajo škode okolju drugih držav (18); |
| --- | --- |

N.

ker ima Unija kot pogodbenica Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti odgovornost zagotoviti, da dejavnosti pod njeno pristojnostjo ali nadzorom ne povzročajo škode okolju drugih držav (18);

| O. | ker je v Uredbi (ES) št. 1829/2003 določeno, da gensko spremenjena živila in krma ne smejo imeti škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje in da mora Komisija pri pripravi osnutka sklepa upoštevati vse ustrezne določbe prava Unije in druge upravičene dejavnike, pomembne za obravnavano zadevo; ker bi morali ti upravičeni dejavniki vključevati obveznosti Unije na podlagi ciljev OZN za trajnostni razvoj, Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah in Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti; |
| --- | --- |

O.

ker je v Uredbi (ES) št. 1829/2003 določeno, da gensko spremenjena živila in krma ne smejo imeti škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje in da mora Komisija pri pripravi osnutka sklepa upoštevati vse ustrezne določbe prava Unije in druge upravičene dejavnike, pomembne za obravnavano zadevo; ker bi morali ti upravičeni dejavniki vključevati obveznosti Unije na podlagi ciljev OZN za trajnostni razvoj, Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah in Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti;

Nedemokratičen postopek odločanja

| P. | ker pri glasovanju Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo, ki je potekalo 27. oktobra 2022, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino; |
| --- | --- |

P.

ker pri glasovanju Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo, ki je potekalo 27. oktobra 2022, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino;

| Q. | ker Komisija kot problematično priznava dejstvo, da še naprej sprejema sklepe o odobritvi gensko spremenjenih organizmov, ne da bi za to glasovala kvalificirana večina držav članic, kar je pri odobritvah proizvodov na splošno velika izjema, pri odločanju o odobritvah gensko spremenjenih živil in krme pa je postalo nekaj običajnega; |
| --- | --- |

Q.

ker Komisija kot problematično priznava dejstvo, da še naprej sprejema sklepe o odobritvi gensko spremenjenih organizmov, ne da bi za to glasovala kvalificirana večina držav članic, kar je pri odobritvah proizvodov na splošno velika izjema, pri odločanju o odobritvah gensko spremenjenih živil in krme pa je postalo nekaj običajnega;

| R. | ker je Evropski parlament v osmem zakonodajnem obdobju sprejel 36 resolucij, v katerih nasprotuje temu, da bi gensko spremenjene organizme, namenjene za živila in krmo, dali na trg (33 resolucij) ter da bi te organizme gojili v Uniji (tri resolucije); ker je v devetem zakonodajnem obdobju že 29-krat nasprotoval dajanju gensko spremenjenih organizmov na trg; ker niti ene odobritve teh gensko spremenjenih organizmov ni podprla kvalificirana večina držav članic; ker razlogi, zakaj države članice ne podpirajo odobritev, vključujejo nespoštovanje previdnostnega načela v postopku odobritve in znanstvene pomisleke v zvezi z oceno tveganja; |
| --- | --- |

R.

ker je Evropski parlament v osmem zakonodajnem obdobju sprejel 36 resolucij, v katerih nasprotuje temu, da bi gensko spremenjene organizme, namenjene za živila in krmo, dali na trg (33 resolucij) ter da bi te organizme gojili v Uniji (tri resolucije); ker je v devetem zakonodajnem obdobju že 29-krat nasprotoval dajanju gensko spremenjenih organizmov na trg; ker niti ene odobritve teh gensko spremenjenih organizmov ni podprla kvalificirana večina držav članic; ker razlogi, zakaj države članice ne podpirajo odobritev, vključujejo nespoštovanje previdnostnega načela v postopku odobritve in znanstvene pomisleke v zvezi z oceno tveganja;

| S. | ker Komisija sicer priznava demokratični primanjkljaj, premajhno podporo držav članic in nasprotovanje Parlamenta, a vseeno še naprej sprejema odobritve gensko spremenjenih organizmov; |
| --- | --- |

S.

ker Komisija sicer priznava demokratični primanjkljaj, premajhno podporo držav članic in nasprotovanje Parlamenta, a vseeno še naprej sprejema odobritve gensko spremenjenih organizmov;

| T. | ker ni treba spreminjati zakonodaje za to, da bi Komisija lahko zavrnila odobritev gensko spremenjenih organizmov, če je kvalificirana večina držav članic v odboru za pritožbe ne podpre (19); |
| --- | --- |

T.

ker ni treba spreminjati zakonodaje za to, da bi Komisija lahko zavrnila odobritev gensko spremenjenih organizmov, če je kvalificirana večina držav članic v odboru za pritožbe ne podpre (19);

| 1. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (ES) št. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije ni v skladu s pravom Unije, saj ni skladen s ciljem Uredbe (ES) št. 1829/2003, namreč da se v skladu s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (20) omogoči visoka raven varstva življenja in zdravja ljudi, zdravja in zaščite živali ter okoljskih interesov in interesov potrošnikov v zvezi z gensko spremenjenimi živili in krmo, ob tem pa zagotovi učinkovito delovanje notranjega trga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj umakne svoj osnutek izvedbenega sklepa in odboru predloži novega; |
| --- | --- |

3.

| 4. | znova poziva Komisijo, naj upošteva obveznosti, ki jih ima Unija po mednarodnih sporazumih, kot so Pariški sporazum o podnebnih spremembah, Konvencija OZN o biološki raznovrstnosti in cilji OZN za trajnostni razvoj; ponovno poziva, naj se osnutkom izvedbenih aktov priloži obrazložitveni memorandum, v katerem je pojasnjeno, kako podpirajo načelo neškodovanja (21); |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija v pismu z dne 11. septembra 2020 poslancem končno priznala, da je treba pri odločitvah o odobritvi gensko spremenjenih organizmov upoštevati trajnostnost (22); vendar je globoko razočaran, ker Komisija še naprej dovoljuje uvoz gensko spremenjenih organizmov v Unijo, čeprav Parlament temu vedno znova nasprotuje, večina držav članic pa glasuje proti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj ne odobri uvoza gensko spremenjenih kmetijskih rastlin, odpornih proti herbicidom, saj se zato povečuje uporaba komplementarnih herbicidov, s katero so povezana tveganja za biotsko raznovrstnost, varnost hrane in zdravje delavcev; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pričakuje, da bo Komisija nujno in pravočasno za zaključek v tem parlamentarnem obdobju izpolnila svojo zavezo (23) o pripravi predloga za zagotovitev, da se nevarne kemikalije, ki so v Uniji prepovedane, ne bodo proizvajale za izvoz; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj nemudoma ustavi uvoz gensko spremenjene soje, pridelane v Braziliji in Argentini, pri čemer naj po potrebi uporabi člen 53 Uredbe (ES) št. 178/2002, dokler ne bodo vzpostavljeni učinkoviti pravno zavezujoči mehanizmi, s katerimi bo mogoče preprečiti, da bi v Uniji na trg dajali proizvode, povezane s krčenjem gozdov in posledičnimi kršitvami človekovih pravic; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je v spremembah Evropskega parlamenta, sprejetih 17. decembra 2020, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 (24), ki jih je Parlament sprejel kot podlago za pogajanja s Svetom, določeno, da Komisija ne odobri gensko spremenjenih organizmov, če za to ni podpore kvalificirane večine držav članic; vztraja, naj Komisija spoštuje to stališče, in poziva Svet, naj nemudoma nadaljuje delo in sprejme splošni pristop k tej zadevi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(2)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(3)  Znanstveno mnenje odbora EFSA o gensko spremenjenih organizmih o oceni gensko spremenjene soje A5547-127 za obnovitev odobritve v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 (vloga EFSA-GMO-RX-020), EFSA Journal 2022, 20(6):7340, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2022.7340.

(4)  Evropski parlament je v osmem zakonodajnem obdobju sprejel 36 resolucij, v katerih je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov. Poleg tega je v devetem zakonodajnem obdobju sprejel naslednje resolucije:

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 202, 28.5.2021, str. 11). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 202, 28.5.2021, str. 11).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 202, 28.5.2021, str. 15). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 202, 28.5.2021, str. 15).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 in DAS-40278-9, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 202, 28.5.2021, str. 20). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 in DAS-40278-9, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 202, 28.5.2021, str. 20).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 208, 1.6.2021, str. 2). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 208, 1.6.2021, str. 2).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 89788 (MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 208, 1.6.2021, str. 7). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 89788 (MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 208, 1.6.2021, str. 7).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja v promet za proizvode, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9 ali so iz njih sestavljeni ali narejeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 208, 1.6.2021, str. 12). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja v promet za proizvode, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9 ali so iz njih sestavljeni ali narejeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 208, 1.6.2021, str. 12).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh, štirih ali petih genskih transformacijskih dogodkov Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 208, 1.6.2021, str. 18). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh, štirih ali petih genskih transformacijskih dogodkov Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 208, 1.6.2021, str. 18).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. maja 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 323, 11.8.2021, str. 7). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. maja 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 323, 11.8.2021, str. 7).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2018/1111 v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 415, 13.10.2021, str. 2). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2018/1111 v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 415, 13.10.2021, str. 2).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 415, 13.10.2021, str. 8). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 415, 13.10.2021, str. 8).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 415, 13.10.2021, str. 15). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 415, 13.10.2021, str. 15).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 445, 29.10.2021, str. 36). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 445, 29.10.2021, str. 36).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in MON 87411, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 445, 29.10.2021, str. 43). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in MON 87411, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 445, 29.10.2021, str. 43).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 445, 29.10.2021, str. 49). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 445, 29.10.2021, str. 49).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 88017 (MON-88Ø17-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 445, 29.10.2021, str. 56). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 88017 (MON-88Ø17-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 445, 29.10.2021, str. 56).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 (MON-89Ø34-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 445, 29.10.2021, str. 63). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 (MON-89Ø34-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 445, 29.10.2021, str. 63).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB614 × T304-40 × GHB119, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 474, 24.11.2021, str. 66). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB614 × T304-40 × GHB119, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 474, 24.11.2021, str. 66).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 474, 24.11.2021, str. 74). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 474, 24.11.2021, str. 74).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-81419-2, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 99, 1.3.2022, str. 45). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-81419-2, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 99, 1.3.2022, str. 45).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-81419-2 (DAS-44406-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 99, 1.3.2022, str. 52). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-81419-2 (DAS-44406-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 99, 1.3.2022, str. 52).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij 1507, MIR162, MON810 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 99, 1.3.2022, str. 59). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij 1507, MIR162, MON810 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 99, 1.3.2022, str. 59).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije obnovitev odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt 11 (SYN-BTØ11-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 99, 1.3.2022, str. 66). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije obnovitev odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt 11 (SYN-BTØ11-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 99, 1.3.2022, str. 66).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo GMB151 (BCS-GM151-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 342, 6.9.2022, str. 22). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo GMB151 (BCS-GM151-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 342, 6.9.2022, str. 22).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjen bombaž GHB614 (BCS-GHØØ2-5), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 342, 6.9.2022, str. 29). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjen bombaž GHB614 (BCS-GHØØ2-5), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 342, 6.9.2022, str. 29).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB811 (BCS-GH811-4), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 347, 9.9.2022, str. 48). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB811 (BCS-GH811-4), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 347, 9.9.2022, str. 48).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2022 o osnutku sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno oljno ogrščico 73496 (DP-Ø73496-4), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 347, 9.9.2022, str. 55). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2022 o osnutku sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno oljno ogrščico 73496 (DP-Ø73496-4), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 347, 9.9.2022, str. 55).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. aprila 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87769 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 434, 15.11.2022, str. 42). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. aprila 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87769 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 434, 15.11.2022, str. 42).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij DP4114, MON 810, MIR604 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0257). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij DP4114, MON 810, MIR604 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0257).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o Izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2022/797 z dne 19. maja 2022 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25 × DAS-40278-9 in njeno podkombinacijo T25 × DAS-40278-9, so iz njiju sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0258). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o Izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2022/797 z dne 19. maja 2022 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25 × DAS-40278-9 in njeno podkombinacijo T25 × DAS-40278-9, so iz njiju sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0258).

(5)  Izvedbeni sklep Komisije 2012/81/EU z dne 10. februarja 2012 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A5547-127 (ACS-GMØØ6-4), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 40, 14.2.2012, str. 10).

(6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 503/2013 z dne 3. aprila 2013 o vlogah za odobritev gensko spremenjenih živil in krme v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta in o spremembi uredb Komisije (ES) št. 641/2004 in (ES) št. 1981/2006 (UL L 157, 8.6.2013, str. 1).

(7)  Gl. npr. Bonny, S. (2016) Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact (Gensko spremenjene kmetijske rastline, odporne na herbicide, plevel in herbicidi: pregled in učinek), Environmental Management, januar 2016, 57(1), str. 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738, in Benbrook, C. M. (2012) Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years (Učinek gensko spremenjenih kmetijskih rastlin na uporabo pesticidov v ZDA – prvih šestnajst let), Environmental Sciences Europe, 28. september 2012, zvezek 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/ 10.1186/2190-4715-24-24.

(8)  Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).

(9)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/start/screen/active-substances

(10)  Pripombe držav članic, dostopne prek portala OpenEFSA: https://open.efsa.europa.eu/

(11)  https://www.ohchr.org/en/calls-for-input/report-pesticides-and-human-rights

(12)  https://indicators.report/targets/3-9/

(13)  Informacije so bile najdene z iskanjem pojma „glufosinat“ na naslovu https://echa.europa.eu/sl/information-on-chemicals/pic/export-notifications?p_p_id=exportnotifications_WAR_echapicportlet&p_p_lifecycle=0&p_p_state=normal&p_p_mode=view&_exportnotifications_WAR_echapicportlet_summaryDetails=summaryTab&_exportnotifications_WAR_echapicportlet_viewTab=searchTab.

(14)  https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/event/default.asp?EventID=166

(15)  Sporočilo Komisije z dne 23. julija 2019 z naslovom Okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov (COM(2019)0352), str. 1.

(16)  Gl. cilj 15.2: https://www.un.org/sustainabledevelopment/biodiversity/.

(17)  International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications (2017) Global status of Commercialized Biotech/GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years (Stanje prodaje biotehničnih/gensko spremenjenih kmetijskih rastlin na svetovni ravni v letu 2017: v 22 letih uporabe biotehniških kmetijskih rastlin je ta naraščala skupaj z gospodarskimi koristmi); poročilo št. 53 (2017), str. 16 in 21, https://www.isaaa.org/resources/publications/ briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf.

(18)  Konvencija OZN o biološki raznovrstnosti, člen 3: https://www.uradni-list.si/glasilo-uradni-list-rs/vsebina/1996-02-0029?sop=1996-02-0029.

(19)  Komisija v skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) št. 182/2011 lahko nadaljuje postopek odobritve, če v odboru za pritožbe ni podpore kvalificirane večine držav članic, vendar to ni nujno.

(20)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

(21)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (UL C 270, 7.7.2021, str. 2), odstavek 102.

(22)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(23)  Kot je navedeno v Prilogi k Sporočilu Komisije z dne 14. oktobra 2020 z naslovom Strategija na področju kemikalij za trajnostnost (COM(2020)0667), https://eur-lex. europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=COM%3A2020%3A667%3AFIN#document2.

(24)  UL C 445, 29.10.2021, str. 257.

---

| 17.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/9

---

P9_TA(2022)0434

Družina biocidnih proizvodov „CMIT/MIT NA OSNOVI TOPIL“

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2022 o osnutku izvedbene uredbe Komisije o izdaji dovoljenja Unije za družino biocidnih proizvodov „CMIT-MIT NA OSNOVI TOPIL“ v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (D084293/01 – 2022/2929(RSP))

(2023/C 177/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbene uredbe Komisije o izdaji dovoljenja Unije za družino biocidnih proizvodov „CMIT-MIT NA OSNOVI TOPIL“ v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (D084293/01, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbene uredbe Komisije o izdaji dovoljenja Unije za družino biocidnih proizvodov „CMIT-MIT NA OSNOVI TOPIL“ v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (D084293/01,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (1) in zlasti člena 44(5), prvi pododstavek, Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (1) in zlasti člena 44(5), prvi pododstavek, Uredbe,

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je 26. septembra 2022 podal Stalni odbor za biocidne proizvode, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je 26. septembra 2022 podal Stalni odbor za biocidne proizvode,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1021 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o obstojnih organskih onesnaževalih (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1021 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o obstojnih organskih onesnaževalih (2),

| — | ob upoštevanju člena 11 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 11 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (3),

| — | ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| A. | ker je v osnutku izvedbene uredbe Komisije določeno, da se podjetju Nutrition & Biosciences Netherlands B.V. izda dovoljenje Unije s številko EU-0023657-0000 za dostopnost na trgu in uporabo družine biocidnih proizvodov „CMIT-MIT NA OSNOVI TOPIL“ vrste proizvodov 6, kot je opredeljena v Prilogi V k Uredbi (EU) št. 528/2012, za konzerviranje dehidrirane surove nafte in rafiniranih proizvodov (srednje težki in lahki destilati goriva); |
| --- | --- |

A.

ker je v osnutku izvedbene uredbe Komisije določeno, da se podjetju Nutrition & Biosciences Netherlands B.V. izda dovoljenje Unije s številko EU-0023657-0000 za dostopnost na trgu in uporabo družine biocidnih proizvodov „CMIT-MIT NA OSNOVI TOPIL“ vrste proizvodov 6, kot je opredeljena v Prilogi V k Uredbi (EU) št. 528/2012, za konzerviranje dehidrirane surove nafte in rafiniranih proizvodov (srednje težki in lahki destilati goriva);

| B. | ker se je Komisija zavezala cilju ničelne stopnje onesnaževanja, da bi dosegla okolje brez strupov, kar bi pripomoglo k boljši zaščiti državljanov in okolja pred nevarnimi kemikalijami ter spodbudilo inovacije za razvoj varnih in trajnostnih alternativ; |
| --- | --- |

B.

ker se je Komisija zavezala cilju ničelne stopnje onesnaževanja, da bi dosegla okolje brez strupov, kar bi pripomoglo k boljši zaščiti državljanov in okolja pred nevarnimi kemikalijami ter spodbudilo inovacije za razvoj varnih in trajnostnih alternativ;

| C. | ker je cilj Stockholmske konvencije o obstojnih organskih onesnaževalih (4) (Stockholmska konvencija) in Aarhuškega protokola o obstojnih organskih onesnaževalih (5) varovati zdravje ljudi in okolje pred obstojnimi organskimi onesnaževali; ker je bila za izvajanje obveznosti Unije iz te konvencije in tega protokola sprejeta Uredba (EU) 2019/1021; |
| --- | --- |

C.

ker je cilj Stockholmske konvencije o obstojnih organskih onesnaževalih (4) (Stockholmska konvencija) in Aarhuškega protokola o obstojnih organskih onesnaževalih (5) varovati zdravje ljudi in okolje pred obstojnimi organskimi onesnaževali; ker je bila za izvajanje obveznosti Unije iz te konvencije in tega protokola sprejeta Uredba (EU) 2019/1021;

| D. | ker mnenje Odbora za biocidne proizvode Evropske agencije za kemikalije (ECHA) s 5. marca 2020 (6) vključuje manjšinsko mnenje Nemčije s sklepom, da je uporaba družine biocidnih proizvodov „CMIT-MIT NA OSNOVI TOPIL“ kot konzervansa v gorivih v nasprotju z nacionalno zakonodajo te države članice (10. zvezni odlok o nadzoru emisij, člen 2(1) in (2)), ki prepoveduje goriva za cestna motorna vozila, ki vsebujejo dodatke s klorovimi ali bromovimi spojinami, ter prepoveduje dajanje na trg dodatkov, ki vsebujejo klor ali brom, ker te spojine povzročajo nastanek dioksinov med zgorevanjem goriva; ker zlasti ta družina biocidnih proizvodov vsebuje halogenirane organske spojine (CMIT-MIT), ki lahko povzročijo nastanek dioksinov med zgorevanjem goriva; |
| --- | --- |

D.

ker mnenje Odbora za biocidne proizvode Evropske agencije za kemikalije (ECHA) s 5. marca 2020 (6) vključuje manjšinsko mnenje Nemčije s sklepom, da je uporaba družine biocidnih proizvodov „CMIT-MIT NA OSNOVI TOPIL“ kot konzervansa v gorivih v nasprotju z nacionalno zakonodajo te države članice (10. zvezni odlok o nadzoru emisij, člen 2(1) in (2)), ki prepoveduje goriva za cestna motorna vozila, ki vsebujejo dodatke s klorovimi ali bromovimi spojinami, ter prepoveduje dajanje na trg dodatkov, ki vsebujejo klor ali brom, ker te spojine povzročajo nastanek dioksinov med zgorevanjem goriva; ker zlasti ta družina biocidnih proizvodov vsebuje halogenirane organske spojine (CMIT-MIT), ki lahko povzročijo nastanek dioksinov med zgorevanjem goriva;

| E. | ker dioksini in furani (PCDD/PCDF) spadajo v kategorijo obstojnih organskih onesnaževal, ki jo zajema Stockholmska konvencija, in so vključeni kot snovi, za katere veljajo določbe o zmanjšanju izpustov iz Priloge III k Uredbi (EU) 2019/1021; ker je bila ugotovljena povezava med izpostavljenostjo ljudi dioksinom in dioksinom podobnim snovem in vrsto toksičnih učinkov, vključno z rakotvornostjo, kloraknami, učinki na reproduktivnost, razvoj in nevrološki razvoj, imunotoksičnostjo ter učinki na ščitnične hormone, jetra in razvoj zob (7); |
| --- | --- |

E.

ker dioksini in furani (PCDD/PCDF) spadajo v kategorijo obstojnih organskih onesnaževal, ki jo zajema Stockholmska konvencija, in so vključeni kot snovi, za katere veljajo določbe o zmanjšanju izpustov iz Priloge III k Uredbi (EU) 2019/1021; ker je bila ugotovljena povezava med izpostavljenostjo ljudi dioksinom in dioksinom podobnim snovem in vrsto toksičnih učinkov, vključno z rakotvornostjo, kloraknami, učinki na reproduktivnost, razvoj in nevrološki razvoj, imunotoksičnostjo ter učinki na ščitnične hormone, jetra in razvoj zob (7);

| F. | ker je Unija januarja 2019 objavila tretji izvedbeni načrt za obravnavo obstojnih organskih onesnaževal (8); ker v skladu z izvedbenim načrtom „[z]a izpuste nenamerno proizvedenih stranskih proizvodov, navedenih v Prilogi C (dioksini, furani, poliklorirani bifenili, pentaklorobenzen, heksaklorobenzen in od decembra 2016 tudi poliklorirani naftaleni), velja stalno zmanjševanje s končnim ciljem popolne odprave, kjer je ta izvedljiva“; |
| --- | --- |

F.

ker je Unija januarja 2019 objavila tretji izvedbeni načrt za obravnavo obstojnih organskih onesnaževal (8); ker v skladu z izvedbenim načrtom „[z]a izpuste nenamerno proizvedenih stranskih proizvodov, navedenih v Prilogi C (dioksini, furani, poliklorirani bifenili, pentaklorobenzen, heksaklorobenzen in od decembra 2016 tudi poliklorirani naftaleni), velja stalno zmanjševanje s končnim ciljem popolne odprave, kjer je ta izvedljiva“;

| G. | ker se je Komisija odločila, da bo obravnavala pomisleke glede nastanka dioksinov ter zahtevala mnenje agencije ECHA v skladu s členom 75(1), drugi pododstavek, točka (g), Uredbe (EU) št. 528/2012, da bi ocenila obseg nastanka dioksinov in splošen prispevek k emisijam dioksinov zaradi uporabe družine biocidnih proizvodov „CMIT/MIT NA OSNOVI TOPIL“ v gorivih za cestni in vodni promet ter razjasnila raven tveganja za zdravje ljudi in okolje zaradi izpostavljenosti dioksinom prek okolja zaradi uporabe te družine biocidnih proizvodov in tako določila, ali se tveganja lahko štejejo za sprejemljiva ali ne; |
| --- | --- |

G.

ker se je Komisija odločila, da bo obravnavala pomisleke glede nastanka dioksinov ter zahtevala mnenje agencije ECHA v skladu s členom 75(1), drugi pododstavek, točka (g), Uredbe (EU) št. 528/2012, da bi ocenila obseg nastanka dioksinov in splošen prispevek k emisijam dioksinov zaradi uporabe družine biocidnih proizvodov „CMIT/MIT NA OSNOVI TOPIL“ v gorivih za cestni in vodni promet ter razjasnila raven tveganja za zdravje ljudi in okolje zaradi izpostavljenosti dioksinom prek okolja zaradi uporabe te družine biocidnih proizvodov in tako določila, ali se tveganja lahko štejejo za sprejemljiva ali ne;

| H. | ker Komisija v prošnji za mnenje agencije ECHA poudarja, da je treba pojasniti, ali bi bila odobritev te družine biocidnih proizvodov v skladu s cilji iz Uredbe (EU) 2019/1021; |
| --- | --- |

H.

ker Komisija v prošnji za mnenje agencije ECHA poudarja, da je treba pojasniti, ali bi bila odobritev te družine biocidnih proizvodov v skladu s cilji iz Uredbe (EU) 2019/1021;

| I. | ker je agencija ECHA v svojem mnenju s 5. julija 2021 (9) na zahtevo v skladu s členom 75(1), drugi pododstavek, točka (g), sklenila, da na podlagi sedanjega znanja o uporabi C(M)IT/MIT kot konzervansa v nafti in gorivu ni mogoče sprejeti zaključkov o stopnji potencialnega prispevka uporabe C(M)IT/MIT v gorivih k emisijam dioksinov in izpostavljenosti dioksinom ali o tveganju za zdravje ljudi in okolje, povezanem z uporabo klorovih dodatkov, kot so C(M)IT/MIT v gorivih; |
| --- | --- |

I.

ker je agencija ECHA v svojem mnenju s 5. julija 2021 (9) na zahtevo v skladu s členom 75(1), drugi pododstavek, točka (g), sklenila, da na podlagi sedanjega znanja o uporabi C(M)IT/MIT kot konzervansa v nafti in gorivu ni mogoče sprejeti zaključkov o stopnji potencialnega prispevka uporabe C(M)IT/MIT v gorivih k emisijam dioksinov in izpostavljenosti dioksinom ali o tveganju za zdravje ljudi in okolje, povezanem z uporabo klorovih dodatkov, kot so C(M)IT/MIT v gorivih;

| J. | ker Komisija kljub sklepom agencije ECHA meni, da zavrnitev izdaje dovoljenja Unije za družino biocidnih proizvodov „CMIT/MIT NA OSNOVI TOPIL“ ne bi privedla do znatnega zmanjšanja emisij dioksidov v primerjavi z izdajo dovoljenja in da bi bila zato ta izdaja dovoljenja skladna z obveznostmi Unije iz Stockholmske konvencije in Uredbe (EU) 2019/1021; |
| --- | --- |

J.

ker Komisija kljub sklepom agencije ECHA meni, da zavrnitev izdaje dovoljenja Unije za družino biocidnih proizvodov „CMIT/MIT NA OSNOVI TOPIL“ ne bi privedla do znatnega zmanjšanja emisij dioksidov v primerjavi z izdajo dovoljenja in da bi bila zato ta izdaja dovoljenja skladna z obveznostmi Unije iz Stockholmske konvencije in Uredbe (EU) 2019/1021;

| K. | ker Komisija podaja utemeljitev, da bo zaradi ciljev evropskega zelenega dogovora (10) in Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (11) glede doseganja podnebne nevtralnosti do leta 2050 skupna količina goriva, ki bo potencialno obdelana z družino biocidnih proizvodov in ki bo zgorevala v motorjih ali ogrevalnih sistemih, po pričakovanjih v naslednjih desetletjih znatno upadla, zaradi česar bi se ustrezno zmanjšalo tudi sproščanje dioksinov, povezanih z uporabo družine biocidnih proizvodov „CMIT/MIT NA OSNOVI TOPIL“; |
| --- | --- |

K.

ker Komisija podaja utemeljitev, da bo zaradi ciljev evropskega zelenega dogovora (10) in Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (11) glede doseganja podnebne nevtralnosti do leta 2050 skupna količina goriva, ki bo potencialno obdelana z družino biocidnih proizvodov in ki bo zgorevala v motorjih ali ogrevalnih sistemih, po pričakovanjih v naslednjih desetletjih znatno upadla, zaradi česar bi se ustrezno zmanjšalo tudi sproščanje dioksinov, povezanih z uporabo družine biocidnih proizvodov „CMIT/MIT NA OSNOVI TOPIL“;

| L. | ker je agencija ECHA v svojem mnenju s 5. julija 2021 navedla, da glede na literaturo ni dvoma, da so motorna vozila na goriva, ki vsebujejo klor, vir emisij dioksinov in furanov, in da se bo v nasprotju z utemeljitvijo Komisije iz uvodne izjave K sorazmerni prispevek neindustrijskih razpršenih virov k emisijam dioksinov in furanov, vključno s prometom, čeprav je še vedno majhen v primerjavi s trenutno prevladujočimi viri, najverjetneje povečal; |
| --- | --- |

L.

ker je agencija ECHA v svojem mnenju s 5. julija 2021 navedla, da glede na literaturo ni dvoma, da so motorna vozila na goriva, ki vsebujejo klor, vir emisij dioksinov in furanov, in da se bo v nasprotju z utemeljitvijo Komisije iz uvodne izjave K sorazmerni prispevek neindustrijskih razpršenih virov k emisijam dioksinov in furanov, vključno s prometom, čeprav je še vedno majhen v primerjavi s trenutno prevladujočimi viri, najverjetneje povečal;

| M. | ker je agencija ECHA v svojem mnenju s 5. julija 2021 navedla tudi, da čeprav so emisije iz prometa nizke v primerjavi s trenutno prevladujočimi viri, je treba omeniti, da bi bil njihov sorazmerni pomen z vidika relativne izpostavljenosti ljudi lahko večji zaradi njihove prostorske razporeditve v gosto poseljenih mestnih območjih, blizu prebivalstva in življenjskega okolja in z manj redčenja emisij; |
| --- | --- |

M.

ker je agencija ECHA v svojem mnenju s 5. julija 2021 navedla tudi, da čeprav so emisije iz prometa nizke v primerjavi s trenutno prevladujočimi viri, je treba omeniti, da bi bil njihov sorazmerni pomen z vidika relativne izpostavljenosti ljudi lahko večji zaradi njihove prostorske razporeditve v gosto poseljenih mestnih območjih, blizu prebivalstva in življenjskega okolja in z manj redčenja emisij;

| N. | ker glede na znanstveno negotovost v zvezi z ravnjo tveganja za zdravje ljudi in okolja zaradi izpostavljenosti dioksinom prek okolja zaradi uporabe družine biocidnih proizvodov „CMIT/MIT NA OSNOVI TOPIL“ ni mogoče sprejeti sklepa o tem, ali bi bila izdaja dovoljenja za to družino biocidnih proizvodov v skladu s Stockholmsko konvencijo in Uredbo (EU) 2019/1021; |
| --- | --- |

N.

ker glede na znanstveno negotovost v zvezi z ravnjo tveganja za zdravje ljudi in okolja zaradi izpostavljenosti dioksinom prek okolja zaradi uporabe družine biocidnih proizvodov „CMIT/MIT NA OSNOVI TOPIL“ ni mogoče sprejeti sklepa o tem, ali bi bila izdaja dovoljenja za to družino biocidnih proizvodov v skladu s Stockholmsko konvencijo in Uredbo (EU) 2019/1021;

| O. | ker sta Danska in Belgija v skladu s členom 44(5), drugi pododstavek, Uredbe (EU) št. 528/2012 zaprosili Komisijo, da se dovoljenje Unije za družino biocidnih proizvodov „CMIT/MIT NA OSNOVI TOPIL“ ne bi uporabljalo na njunih ozemljih na podlagi člena 37(1), točki (a) in (c), te uredbe, saj lahko zaradi prisotnosti halogeniranih organskih spojin, kot so C(M)IT/MIT, v gorivu med zgorevanjem goriva nastajajo dioksini; ker je Nemčija v skladu z isto določbo zaprosila Komisijo za prilagoditev pogojev dovoljenja na svojem ozemlju na isti podlagi, da ne bo dovoljena uporaba za konzerviranje goriv za netirna cestna vozila, razen za namene raziskav, razvoja ali analize; |
| --- | --- |

O.

ker sta Danska in Belgija v skladu s členom 44(5), drugi pododstavek, Uredbe (EU) št. 528/2012 zaprosili Komisijo, da se dovoljenje Unije za družino biocidnih proizvodov „CMIT/MIT NA OSNOVI TOPIL“ ne bi uporabljalo na njunih ozemljih na podlagi člena 37(1), točki (a) in (c), te uredbe, saj lahko zaradi prisotnosti halogeniranih organskih spojin, kot so C(M)IT/MIT, v gorivu med zgorevanjem goriva nastajajo dioksini; ker je Nemčija v skladu z isto določbo zaprosila Komisijo za prilagoditev pogojev dovoljenja na svojem ozemlju na isti podlagi, da ne bo dovoljena uporaba za konzerviranje goriv za netirna cestna vozila, razen za namene raziskav, razvoja ali analize;

| P. | ker Komisija meni, da so zahteve Danske, Belgije in Nemčije utemeljene na podlagi varstva okolja ter zdravja in življenja ljudi v skladu s členom 37(1), točki (a) in (c), Uredbe (EU) št. 528/2012, saj lahko zaradi prisotnosti halogeniranih organskih spojin, kot so C(M)IT/MIT, v gorivu med zgorevanjem goriva nastajajo dioksini; |
| --- | --- |

P.

ker Komisija meni, da so zahteve Danske, Belgije in Nemčije utemeljene na podlagi varstva okolja ter zdravja in življenja ljudi v skladu s členom 37(1), točki (a) in (c), Uredbe (EU) št. 528/2012, saj lahko zaradi prisotnosti halogeniranih organskih spojin, kot so C(M)IT/MIT, v gorivu med zgorevanjem goriva nastajajo dioksini;

| Q. | ker obstaja očitno protislovje med odločitvijo Komisije, da izda dovoljenje za družino biocidnih proizvodov „CMIT/MIT NA OSNOVI TOPIL“, ker naj bi bilo skladno s cilji Stockholmske konvencije in Uredbe (EU) 2019/1021, kot določa uvodna izjava 9 osnutka izvedbene uredbe Komisije, in neuporabo oziroma prilagoditvijo tega dovoljenja v nekaterih državah članicah, ker bi lahko imelo negativne učinke na zdravje ljudi in okolje zaradi nastanka dioksinov, kot je navedeno v uvodnih izjavah 10 in 14 osnutka izvedbene uredbe Komisije; |
| --- | --- |

Q.

ker obstaja očitno protislovje med odločitvijo Komisije, da izda dovoljenje za družino biocidnih proizvodov „CMIT/MIT NA OSNOVI TOPIL“, ker naj bi bilo skladno s cilji Stockholmske konvencije in Uredbe (EU) 2019/1021, kot določa uvodna izjava 9 osnutka izvedbene uredbe Komisije, in neuporabo oziroma prilagoditvijo tega dovoljenja v nekaterih državah članicah, ker bi lahko imelo negativne učinke na zdravje ljudi in okolje zaradi nastanka dioksinov, kot je navedeno v uvodnih izjavah 10 in 14 osnutka izvedbene uredbe Komisije;

| R. | ker so Danska, Belgija in Nemčija v skladu s členom 44(5), drugi pododstavek, Uredbe (EU) št. 528/2012 zahtevo glede neuporabe dovoljenja Unije za družino biocidnih proizvodov „CMIT/MIT NA OSNOVI TOPIL“ ali prilagoditve pogojev dovoljenja na njihovih ozemljih vložile tudi na podlagi dejstva, da so na voljo alternative za konzerviranje goriva brez halogeniranih spojin (12); |
| --- | --- |

R.

ker so Danska, Belgija in Nemčija v skladu s členom 44(5), drugi pododstavek, Uredbe (EU) št. 528/2012 zahtevo glede neuporabe dovoljenja Unije za družino biocidnih proizvodov „CMIT/MIT NA OSNOVI TOPIL“ ali prilagoditve pogojev dovoljenja na njihovih ozemljih vložile tudi na podlagi dejstva, da so na voljo alternative za konzerviranje goriva brez halogeniranih spojin (12);

| S. | ker člen 5, točka (c), Stockholmske konvencije določa, da mora vsaka pogodbenica za zmanjšanje celotnih izpustov iz antropogenih virov za vsako od kemikalij, uvrščenih v Prilogo C h Konvenciji, da bi se čim bolj zmanjšali celotni izpusti in se, kadar je to mogoče, dokončno odpravili, zahtevati, če meni, da je to ustrezno, vsaj uporabo nadomestnih ali spremenjenih materialov, proizvodov in procesov, s katerimi se preprečujeta nastajanje in izpust kemikalij, uvrščenih v omenjeno prilogo; |
| --- | --- |

S.

ker člen 5, točka (c), Stockholmske konvencije določa, da mora vsaka pogodbenica za zmanjšanje celotnih izpustov iz antropogenih virov za vsako od kemikalij, uvrščenih v Prilogo C h Konvenciji, da bi se čim bolj zmanjšali celotni izpusti in se, kadar je to mogoče, dokončno odpravili, zahtevati, če meni, da je to ustrezno, vsaj uporabo nadomestnih ali spremenjenih materialov, proizvodov in procesov, s katerimi se preprečujeta nastajanje in izpust kemikalij, uvrščenih v omenjeno prilogo;

| T. | ker člen 6(2) Uredbe (EU) 2019/1021 obvezuje države članice, da zagotovijo ukrepe „za identifikacijo, opredelitev in minimiziranje, z namenom, po možnosti, čimprejšnje popolne odprave, skupnih izpustov snovi s seznama v Prilogi III“ k tej uredbi in po potrebi tudi zahtevajo „uporabo nadomestnih ali spremenjenih snovi, zmesi, izdelkov in postopkov, da se prepreči nastajanje in izpust snovi s seznama v [tej] [p]rilogi“; |
| --- | --- |

T.

ker člen 6(2) Uredbe (EU) 2019/1021 obvezuje države članice, da zagotovijo ukrepe „za identifikacijo, opredelitev in minimiziranje, z namenom, po možnosti, čimprejšnje popolne odprave, skupnih izpustov snovi s seznama v Prilogi III“ k tej uredbi in po potrebi tudi zahtevajo „uporabo nadomestnih ali spremenjenih snovi, zmesi, izdelkov in postopkov, da se prepreči nastajanje in izpust snovi s seznama v [tej] [p]rilogi“;

| U. | ker je bil glede na mnenje Odbora za biocidne proizvode s 5. marca 2020 eden od dodatkov družine biocidnih proizvodov „CMIT/MIT NA OSNOVI TOPIL“ opredeljen kot dodatek z morebitnimi lastnostmi endokrinih motilcev; ker vseeno ni bilo mogoče sprejeti sklepa o tem, ali ta dodatek izpolnjuje znanstvena merila za lastnosti endokrinih motilcev, kot so opredeljene v Delegirani uredbi Komisije (EU) 2017/2100 (13); ker bo v zvezi z dodatkom, ki je bil opredeljen kot dodatek z morebitnimi lastnostmi endokrinih motilcev, eCA (Francija) v okviru uredbe REACH sprožila postopek v skladu z odstavkom 31(b) dopisa CA-March18-Doc.7.3.b-final z naslovom „The implementation of scientific criteria for the determination of endocrine-disrupting properties in the context of biocidal product authorisation“ (Uporaba znanstvenih meril za ugotavljanje lastnosti endokrinih motilcev pri izdajanju dovoljenj za biocidne proizvode); |
| --- | --- |

U.

ker je bil glede na mnenje Odbora za biocidne proizvode s 5. marca 2020 eden od dodatkov družine biocidnih proizvodov „CMIT/MIT NA OSNOVI TOPIL“ opredeljen kot dodatek z morebitnimi lastnostmi endokrinih motilcev; ker vseeno ni bilo mogoče sprejeti sklepa o tem, ali ta dodatek izpolnjuje znanstvena merila za lastnosti endokrinih motilcev, kot so opredeljene v Delegirani uredbi Komisije (EU) 2017/2100 (13); ker bo v zvezi z dodatkom, ki je bil opredeljen kot dodatek z morebitnimi lastnostmi endokrinih motilcev, eCA (Francija) v okviru uredbe REACH sprožila postopek v skladu z odstavkom 31(b) dopisa CA-March18-Doc.7.3.b-final z naslovom „The implementation of scientific criteria for the determination of endocrine-disrupting properties in the context of biocidal product authorisation“ (Uporaba znanstvenih meril za ugotavljanje lastnosti endokrinih motilcev pri izdajanju dovoljenj za biocidne proizvode);

| 1. | meni, da osnutek izvedbene uredbe Komisije presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (EU) št. 528/2012; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da osnutek izvedbene uredbe Komisije ni v skladu s pravom Unije, saj ni skladen s ciljem in vsebino Uredbe (EU) 2019/1021 in zahtevami Stockholmske konvencije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da osnutek izvedbene uredbe Komisije za izdajo dovoljenja Unije za družino biocidnih proizvodov „CMIT-MIT NA OSNOVI TOPIL“ ni sorazmeren z vidika:






  (a) | znanstvene negotovosti glede ravni tveganja za zdravje ljudi in okolje zaradi izpostavljenosti dioksinom iz okolja zaradi uporabe družine biocidnih proizvodov „CMIT-MIT NA OSNOVI TOPIL“, |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

znanstvene negotovosti glede ravni tveganja za zdravje ljudi in okolje zaradi izpostavljenosti dioksinom iz okolja zaradi uporabe družine biocidnih proizvodov „CMIT-MIT NA OSNOVI TOPIL“,

| (b) | razpoložljivosti alternativ za konzerviranje goriva brez halogeniranih spojin, |
| --- | --- |

(b)

razpoložljivosti alternativ za konzerviranje goriva brez halogeniranih spojin,

| (c) | in nesprejemljivih tveganj za zdravje ljudi in okolje, ki jih prinaša izpostavljenost dioksinom, ter nezadostnih podatkov za sprejetje sklepa o tem, ali bi bila ta izdaja dovoljenja v skladu s cilji in določbami Stockholmske konvencije in Uredbe (EU) 2019/1021; |
| --- | --- |

(c)

in nesprejemljivih tveganj za zdravje ljudi in okolje, ki jih prinaša izpostavljenost dioksinom, ter nezadostnih podatkov za sprejetje sklepa o tem, ali bi bila ta izdaja dovoljenja v skladu s cilji in določbami Stockholmske konvencije in Uredbe (EU) 2019/1021;

| 4. | zato meni, da Komisija ne bi smela izdati dovoljenja za družino biocidnih proizvodov „CMIT/MIT NA OSNOVI TOPIL“ oziroma bi morala od vlagatelja zahtevati najmanj, da predloži več podatkov o obsegu nastanka dioksinov in splošnem prispevku k emisijam dioksinov zaradi uporabe te družine biocidnih proizvodov v gorivih za cestni in vodni promet ter razjasni raven tveganja za zdravje ljudi in okolje zaradi izpostavljenosti dioksinom iz okolja zaradi uporabe te družine biocidnih proizvodov, da bi lahko določila, ali se tveganja lahko štejejo za sprejemljiva ali ne glede na cilje Stockholmske konvencije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj umakne svoj osnutek izvedbene uredbe in odboru predloži nov osnutek; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  UL L 167, 27.6.2012, str. 1.

(2)  UL L 169, 25.6.2019, str. 45.

(3)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(4)  UL L 209, 31.7.2006, str. 3.

(5)  UL L 81, 19.3.2004, str. 37.

(6)  Mnenje Odbora za biocidne proizvode z dne 5. marca 2020 o izdaji dovoljenja Unije za družino biocidnih proizvodov: „CMIT-MIT na osnovi topil“, vrsta proizvodov: 6, ECHA/BPC/246/2020.

(7)  Svetovna zdravstvena organizacija (2019): Preprečevanje bolezni z zdravimi okolji: izpostavljenost dioksinom in dioksinom podobnim snovem: velik problem za javno zdravje (Preventing disease through healthy environments: Exposure to dioxins and dioxin-like substances: a major public health concern), https://www.who.int/publications/i/item/WHO-CED-PHE-EPE-19.4.4

(8)  Poročilo Komisije z dne 4. januarja 2019 o pregledu in posodobitvi drugega izvedbenega načrta Evropske unije v skladu s členom 8(4) Uredbe (ES) št. 850/2004 o obstojnih organskih onesnaževalih, COM(2018)0848, https://ec.europa.eu/transparency/ documents-register/detail?ref=COM(2018)848&lang=sl

(9)  Mnenje Odbora za biocidne proizvode z dne 5. julija 2021 na zahtevo v skladu s členom 75(1)(g) Uredbe (EU) št. 528/2012 o oceni emisij dioksinov zaradi uporabe družine biocidnih proizvodov „CMIT/MIT NA OSNOVI TOPIL“ v gorivih za cestni in vodni promet (ECHA/BPC/283/2021).

(10)  Sporočilo Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru, COM(2019)0640.

(11)  Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).

(12)  Na primer: glutaraldehid in dimorfolinometan sta odobrena za vrste proizvodov 6; reakcijski produkti paraformaldehida in 2-hidroksipropilamina (razmerje 3:2) (MBO), 1,2-benzizotiazol-3(2H)-on (BIT), (etilendioksi) dimetanol, 2-oktil-2H-izotiazol-3-on (OIT), 2-metil-2H-izotiazol-3-on (MIT), cinkov pirition, 2,2’,2”-(heksahidro- 1,3,5-triazin- 1,3,5-triil)trietanol in piridin-2-tiol 1-oksid, natrijeva sol, so v programu pregleda.

(13)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/2100 z dne 4. septembra 2017 o določitvi znanstvenih meril za ugotavljanje lastnosti endokrinih motilcev v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 301, 17.11.2017, str. 1).

---

| 17.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/13

---

P9_TA(2022)0435

Enakim pravicam za invalide naproti

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2022 enakim pravicam za invalide naproti (2022/2026(INI))

(2023/C 177/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 2 in člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 2, 9, 10, 19, 48, člena 67(4), členov 153, 165, 168, 174 in člena 216(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 in člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 2, 9, 10, 19, 48, člena 67(4), členov 153, 165, 168, 174 in člena 216(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), zlasti njenih členov 3, 6, 14, 15, 20, 21, 23, 24, 25, 26, 34, 35, 40, 41 in 47, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), zlasti njenih členov 3, 6, 14, 15, 20, 21, 23, 24, 25, 26, 34, 35, 40, 41 in 47,

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti 1. načela o izobraževanju, usposabljanju in vseživljenjskem učenju, 2. načela o enakosti spolov, 3. načela o enakih možnostih, 4. načela o aktivni podpori zaposlovanju, 5. načela o varni in prilagodljivi zaposlitvi, 6. načela o plačah, 10. načela o zdravem, varnem in dobro prilagojenem delovnem okolju in varstvu podatkov, 11. načela o otroškem varstvu in podpori za otroke, 14. načela o minimalnem dohodku in 17. načela o vključevanju invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti 1. načela o izobraževanju, usposabljanju in vseživljenjskem učenju, 2. načela o enakosti spolov, 3. načela o enakih možnostih, 4. načela o aktivni podpori zaposlovanju, 5. načela o varni in prilagodljivi zaposlitvi, 6. načela o plačah, 10. načela o zdravem, varnem in dobro prilagojenem delovnem okolju in varstvu podatkov, 11. načela o otroškem varstvu in podpori za otroke, 14. načela o minimalnem dohodku in 17. načela o vključevanju invalidov,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov (v nadaljnjem besedilu: konvencija), ki je začela veljati 21. januarja 2011 v skladu s Sklepom Sveta 2010/48/ES z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov (v nadaljnjem besedilu: konvencija), ki je začela veljati 21. januarja 2011 v skladu s Sklepom Sveta 2010/48/ES z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (1),

| — | ob upoštevanju splošnih komentarjev glede Konvencije OZN o pravicah invalidov, ki so veljavne smernice za njeno izvajanje, zlasti splošne pripombe št. 2 z dne 22. maja 2014 o dostopnosti, št. 3 z dne 25. novembra 2016 o invalidnih ženskah in dekletih, št. 4 z dne 25. novembra 2016 o pravici do vključujočega izobraževanja, št. 5 z dne 27. oktobra 2017 o neodvisnem življenju in vključenosti v skupnost, št. 6 z dne 26. aprila 2018 o enakosti in nediskriminaciji ter št. 7 z dne 9. novembra 2018 o posvetovanju z invalidi, vključno z invalidnimi otroki, prek njihovih predstavniških organizacij, pri izvajanju in spremljanju izvajanja Konvencije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnih komentarjev glede Konvencije OZN o pravicah invalidov, ki so veljavne smernice za njeno izvajanje, zlasti splošne pripombe št. 2 z dne 22. maja 2014 o dostopnosti, št. 3 z dne 25. novembra 2016 o invalidnih ženskah in dekletih, št. 4 z dne 25. novembra 2016 o pravici do vključujočega izobraževanja, št. 5 z dne 27. oktobra 2017 o neodvisnem življenju in vključenosti v skupnost, št. 6 z dne 26. aprila 2018 o enakosti in nediskriminaciji ter št. 7 z dne 9. novembra 2018 o posvetovanju z invalidi, vključno z invalidnimi otroki, prek njihovih predstavniških organizacij, pri izvajanju in spremljanju izvajanja Konvencije,

| — | ob upoštevanju kodeksa ravnanja, sklenjenega med Svetom, državami članicami in Komisijo, o določitvi notranjih dogovorov o izvajanju Konvencije OZN o pravicah invalidov s strani Evropske unije in zastopanju Evropske unije v zvezi s to konvencijo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kodeksa ravnanja, sklenjenega med Svetom, državami članicami in Komisijo, o določitvi notranjih dogovorov o izvajanju Konvencije OZN o pravicah invalidov s strani Evropske unije in zastopanju Evropske unije v zvezi s to konvencijo (2),

| — | ob upoštevanju sklepnih ugotovitev Odbora OZN za pravice invalidov z dne 2. oktobra 2015 o začetnem poročilu Evropske unije in seznama vprašanj, ki jih je Odbor OZN za pravice invalidov predložil 20. aprila 2022 pred predložitvijo drugega in tretjega rednega poročila Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepnih ugotovitev Odbora OZN za pravice invalidov z dne 2. oktobra 2015 o začetnem poročilu Evropske unije in seznama vprašanj, ki jih je Odbor OZN za pravice invalidov predložil 20. aprila 2022 pred predložitvijo drugega in tretjega rednega poročila Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (Evropska konvencija o človekovih pravicah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (Evropska konvencija o človekovih pravicah),

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah,

| — | ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in njenih ciljev trajnostnega razvoja, zlasti izrecnih sklicevanj na invalidnost, vključenih v cilja trajnostnega razvoja št. 1 in 2 o odpravi revščine in lakote, cilja št. 3 o zdravju, cilja št. 4 o izobraževanju, cilja št. 8 o rasti in zaposlovanju, cilja št. 10 o zmanjšanju neenakosti, cilja št. 11 o dostopnosti mest in naselij in cilja št. 17 o zbiranju podatkov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in njenih ciljev trajnostnega razvoja, zlasti izrecnih sklicevanj na invalidnost, vključenih v cilja trajnostnega razvoja št. 1 in 2 o odpravi revščine in lakote, cilja št. 3 o zdravju, cilja št. 4 o izobraževanju, cilja št. 8 o rasti in zaposlovanju, cilja št. 10 o zmanjšanju neenakosti, cilja št. 11 o dostopnosti mest in naselij in cilja št. 17 o zbiranju podatkov,

| — | ob upoštevanju poročil Agencije OZN za ženske o invalidnih ženskah in dekletih, zlasti njenega poročila z dne 1. julija 2021 z naslovom COVID-19, gender, and disability checklist: preventing and addressing gender-based violence against women, girls, and gender non-conforming persons with disabilities during the COVID-19 pandemic (Covid-19, spol in invalidnost: preprečevanje in obravnavanje nasilja na podlagi spola nad ženskami, dekleti in invalidi, ki spolno spremenljive osebe, med pandemijo covida-19) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Agencije OZN za ženske o invalidnih ženskah in dekletih, zlasti njenega poročila z dne 1. julija 2021 z naslovom COVID-19, gender, and disability checklist: preventing and addressing gender-based violence against women, girls, and gender non-conforming persons with disabilities during the COVID-19 pandemic (Covid-19, spol in invalidnost: preprečevanje in obravnavanje nasilja na podlagi spola nad ženskami, dekleti in invalidi, ki spolno spremenljive osebe, med pandemijo covida-19) (3),

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija),

| — | ob upoštevanju strateške preiskave evropske varuhinje človekovih pravic o tem, kako Komisija zagotavlja, da lahko invalidi dostopajo do njenega spletišča, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateške preiskave evropske varuhinje človekovih pravic o tem, kako Komisija zagotavlja, da lahko invalidi dostopajo do njenega spletišča,

| — | ob upoštevanju ukrepa Sveta o vzpostavitvi revidiranega okvira na ravni EU, ki se zahteva v členu 33(2) konvencije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ukrepa Sveta o vzpostavitvi revidiranega okvira na ravni EU, ki se zahteva v členu 33(2) konvencije,

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. marca 2019 o pravici invalidov do udeležbe na volitvah v Evropski parlament (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. marca 2019 o pravici invalidov do udeležbe na volitvah v Evropski parlament (4),

| — | ob upoštevanju strateške preiskave evropske varuhinje človekovih pravic o tem, kako Komisija spremlja uporabo sredstev EU za spodbujanje pravice invalidov in starejših do samostojnega življenja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateške preiskave evropske varuhinje človekovih pravic o tem, kako Komisija spremlja uporabo sredstev EU za spodbujanje pravice invalidov in starejših do samostojnega življenja,

| — | ob upoštevanju poročila Agencije EU za temeljne pravice o temeljnih pravicah za leti 2021 in 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije EU za temeljne pravice o temeljnih pravicah za leti 2021 in 2022,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. decembra 2019 o oblikovanju agende EU o pravicah invalidov za obdobje 2020–2030 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. decembra 2019 o oblikovanju agende EU o pravicah invalidov za obdobje 2020–2030 (5),

| — | ob upoštevanju indeksa enakosti spolov Evropskega inštituta za enakost spolov za leto 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju indeksa enakosti spolov Evropskega inštituta za enakost spolov za leto 2021,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1371/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1371/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/818 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Ustvarjalna Evropa (2021–2027) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1295/2013 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/818 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Ustvarjalna Evropa (2021–2027) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1295/2013 (7),

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ (8),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o dostopnosti spletišč in mobilnih aplikacij organov javnega sektorja (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o dostopnosti spletišč in mobilnih aplikacij organov javnega sektorja (9),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/1808 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o spremembi Direktive 2010/13/EU o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) glede na spreminjajoče se tržne razmere (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/1808 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o spremembi Direktive 2010/13/EU o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) glede na spreminjajoče se tržne razmere (10),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah (11),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve (12),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev (13),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (14),

| — | ob upoštevanju Priporočila Komisije (EU) 2019/786 z dne 8. maja 2019 o prenovi stavb (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Komisije (EU) 2019/786 z dne 8. maja 2019 o prenovi stavb (15),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 2. decembra 2020 naslovom Digitalizacija pravosodja v Evropski uniji – Zbirka orodij za izkoriščanje priložnosti (SWD(2020)0540), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 2. decembra 2020 naslovom Digitalizacija pravosodja v Evropski uniji – Zbirka orodij za izkoriščanje priložnosti (SWD(2020)0540),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. oktobra 2020 z naslovom Unija enakosti: strateški okvir EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov (COM(2020)0620), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. oktobra 2020 z naslovom Unija enakosti: strateški okvir EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov (COM(2020)0620),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. novembra 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost LGBTIQ oseb za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. novembra 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost LGBTIQ oseb za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0698),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2021 z naslovom Unija enakosti: strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (COM(2021)0101), zlasti šestih vodilnih pobud, ki jih vsebuje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2021 z naslovom Unija enakosti: strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (COM(2021)0101), zlasti šestih vodilnih pobud, ki jih vsebuje,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. maja 2022 z naslovom Pregled stanja na področju pravosodja v EU za leto 2022 (COM(2022)0234), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. maja 2022 z naslovom Pregled stanja na področju pravosodja v EU za leto 2022 (COM(2022)0234),

| — | ob upoštevanju revidirane Evropske socialne listine, zlasti njenega člena 15 o pravici invalidnih oseb do samostojnosti, vključevanja v družbo in sodelovanja v življenju skupnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revidirane Evropske socialne listine, zlasti njenega člena 15 o pravici invalidnih oseb do samostojnosti, vključevanja v družbo in sodelovanja v življenju skupnosti,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (COM(2008)0426) ter stališča Parlamenta o predlogu z dne 2. aprila 2009 (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (COM(2008)0426) ter stališča Parlamenta o predlogu z dne 2. aprila 2009 (16),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 4. junija 1998 o invalidskih parkirnih izkaznicah (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 4. junija 1998 o invalidskih parkirnih izkaznicah (17),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta (EU) 2021/1004 z dne 14. junija 2021 o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta (EU) 2021/1004 z dne 14. junija 2021 o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke (18),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 5. decembra 2019 o vključujočih trgih dela: Izboljšanje zaposlovanja ljudi v ranljivem položaju na trgu dela (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 5. decembra 2019 o vključujočih trgih dela: Izboljšanje zaposlovanja ljudi v ranljivem položaju na trgu dela (19),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 9. decembra 2021 z naslovom Ustvarjanje gospodarstva po meri ljudi: akcijski načrt za socialno gospodarstvo (SWD(2021)0373), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 9. decembra 2021 z naslovom Ustvarjanje gospodarstva po meri ljudi: akcijski načrt za socialno gospodarstvo (SWD(2021)0373),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2022 o izvajanju ukrepov za vključevanje v okviru Erasmus+ 2014–2020 (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2022 o izvajanju ukrepov za vključevanje v okviru Erasmus+ 2014–2020 (20),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 3. maja 2022 o predlogu uredbe Sveta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, razveljavitvi Sklepa Sveta 76/787/ESPJ, EGS, Euratom in Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 3. maja 2022 o predlogu uredbe Sveta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, razveljavitvi Sklepa Sveta 76/787/ESPJ, EGS, Euratom in Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. aprila 2022 o zaščiti otrok in mladih, ki zaradi vojne v Ukrajini bežijo v EU (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. aprila 2022 o zaščiti otrok in mladih, ki zaradi vojne v Ukrajini bežijo v EU (22),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2022 o socialnih in ekonomskih posledicah ruske vojne v Ukrajini za EU – krepitev zmogljivosti EU za ukrepanje (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2022 o socialnih in ekonomskih posledicah ruske vojne v Ukrajini za EU – krepitev zmogljivosti EU za ukrepanje (23),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. junija 2021 o stanju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic v EU v povezavi z zdravjem žensk (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. junija 2021 o stanju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic v EU v povezavi z zdravjem žensk (24),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2021 s priporočili Komisiji o boju proti nasilju na podlagi spola: kibernetsko nasilje (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2021 s priporočili Komisiji o boju proti nasilju na podlagi spola: kibernetsko nasilje (25),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2021 o položaju umetnikov in okrevanju kulturnega sektorja v EU (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2021 o položaju umetnikov in okrevanju kulturnega sektorja v EU (26),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2021 o zaščiti invalidov prek peticij: pridobljene izkušnje (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2021 o zaščiti invalidov prek peticij: pridobljene izkušnje (27),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. aprila 2021 o evropskem jamstvu za otroke (28), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. aprila 2021 o evropskem jamstvu za otroke (28),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2021 o izvajanju Direktive Sveta 2000/78/ES o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu glede na Konvencijo OZN o pravicah invalidov (29), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2021 o izvajanju Direktive Sveta 2000/78/ES o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu glede na Konvencijo OZN o pravicah invalidov (29),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2020 o pravicah oseb z motnjami v duševnem razvoju in njihovih družin v času krize zaradi COVID-19 (30), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2020 o pravicah oseb z motnjami v duševnem razvoju in njihovih družin v času krize zaradi COVID-19 (30),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (31), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (31),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. junija 2020 o evropski strategiji o invalidnosti po letu - 2020 (32), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. junija 2020 o evropski strategiji o invalidnosti po letu - 2020 (32),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. oktobra 2017 o zaporniških sistemih in razmerah v zaporih (33), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. oktobra 2017 o zaporniških sistemih in razmerah v zaporih (33),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. novembra 2018 o položaju invalidk (34), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. novembra 2018 o položaju invalidk (34),

| — | ob upoštevanju študije o evropskih strukturnih in investicijskih skladih ter invalidih v Evropski uniji, ki jo je 3. novembra 2016 objavil generalni direktorat za notranjo politiko (35), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o evropskih strukturnih in investicijskih skladih ter invalidih v Evropski uniji, ki jo je 3. novembra 2016 objavil generalni direktorat za notranjo politiko (35),

| — | ob upoštevanju študije z naslovom Inclusive education for learners with disabilities (Vključujoče izobraževanje za učeče se invalide), ki jo je generalni direktorat Evropskega parlamenta za notranjo politiko objavil 15. septembra 2017 (36), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom Inclusive education for learners with disabilities (Vključujoče izobraževanje za učeče se invalide), ki jo je generalni direktorat Evropskega parlamenta za notranjo politiko objavil 15. septembra 2017 (36),

| — | ob upoštevanju študije o zaščitni vlogi Odbora za peticije pri izvajanju Konvencije OZN o pravicah invalidov, ki jo je generalni direktorat za notranjo politiko objavil 9. oktobra 2015 (37), ter njenih posodobitev iz let 2016, 2017 in 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o zaščitni vlogi Odbora za peticije pri izvajanju Konvencije OZN o pravicah invalidov, ki jo je generalni direktorat za notranjo politiko objavil 9. oktobra 2015 (37), ter njenih posodobitev iz let 2016, 2017 in 2018,

| — | ob upoštevanju poglobljene analize z naslovom Evropski akt o dostopnosti, ki jo je generalni direktorat za notranjo politiko objavil 15. avgusta 2016 (38), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poglobljene analize z naslovom Evropski akt o dostopnosti, ki jo je generalni direktorat za notranjo politiko objavil 15. avgusta 2016 (38),

| — | ob upoštevanju študije o prometu in turizmu za invalide in osebe z zmanjšano mobilnostjo, ki jo je generalni direktorat za notranjo politiko objavil 8. maja 2018 (39), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o prometu in turizmu za invalide in osebe z zmanjšano mobilnostjo, ki jo je generalni direktorat za notranjo politiko objavil 8. maja 2018 (39),

| — | ob upoštevanju študije o evropski strategiji o invalidnosti za obdobje po letu 2020, ki jo je generalni direktorat za notranjo politiko objavil 15. julija 2020 (40), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o evropski strategiji o invalidnosti za obdobje po letu 2020, ki jo je generalni direktorat za notranjo politiko objavil 15. julija 2020 (40),

| — | ob upoštevanju študije o izvajanju sklepnih ugotovitev Odbora za pravice invalidov iz leta 2015 v EU, ki jo je generalni direktorat za notranjo politiko objavil 2. decembra 2021 (41), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o izvajanju sklepnih ugotovitev Odbora za pravice invalidov iz leta 2015 v EU, ki jo je generalni direktorat za notranjo politiko objavil 2. decembra 2021 (41),

| — | ob upoštevanju misije ad hoc delegacije Evropskega parlamenta v imenu Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za peticije na 15. konferenco držav pogodbenic Konvencije o pravicah invalidov med 14. in 16. junijem 2022 v New Yorku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju misije ad hoc delegacije Evropskega parlamenta v imenu Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za peticije na 15. konferenco držav pogodbenic Konvencije o pravicah invalidov med 14. in 16. junijem 2022 v New Yorku,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča 10/2021 z dne 26. maja 2021 z naslovom Vključevanje vidika spola v proračunu EU: čas je, da se z besed preide na dejanja (42), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča 10/2021 z dne 26. maja 2021 z naslovom Vključevanje vidika spola v proračunu EU: čas je, da se z besed preide na dejanja (42),

| — | ob upoštevanju cilja iz strategije Evropa 2020 o zmanjšanju revščine, izjave iz Porta, sporočila Komisije z dne 4. marca 2021 z naslovom Akcijski načrt za evropski steber socialnih pravic (COM(2021)0102) in njegovega cilja za leto 2030 v zvezi z bojem proti revščini in socialni izključenosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju cilja iz strategije Evropa 2020 o zmanjšanju revščine, izjave iz Porta, sporočila Komisije z dne 4. marca 2021 z naslovom Akcijski načrt za evropski steber socialnih pravic (COM(2021)0102) in njegovega cilja za leto 2030 v zvezi z bojem proti revščini in socialni izključenosti,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (43), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (43),

| — | ob upoštevanju uredb o določitvi pravil za programe financiranja EU v okviru večletnega finančnega okvira, zlasti za Evropski socialni sklad, pobudo za zaposlovanje mladih, Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja, program Erasmus in Sklad za pravični prehod, ki zagotavljajo finančno pomoč EU za izboljšanje položaja invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju uredb o določitvi pravil za programe financiranja EU v okviru večletnega finančnega okvira, zlasti za Evropski socialni sklad, pobudo za zaposlovanje mladih, Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja, program Erasmus in Sklad za pravični prehod, ki zagotavljajo finančno pomoč EU za izboljšanje položaja invalidov,

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije (EU) 2018/951 z dne 22. junija 2018 o standardih za organe za enakost (44), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije (EU) 2018/951 z dne 22. junija 2018 o standardih za organe za enakost (44),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. novembra 2010 z naslovom Evropska strategija o invalidnosti za obdobje 2010–2020: obnovljena zaveza za Evropo brez ovir (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. novembra 2010 z naslovom Evropska strategija o invalidnosti za obdobje 2010–2020: obnovljena zaveza za Evropo brez ovir (COM(2010)0636),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 2. februarja 2017 o poročilu o napredku izvajanja evropske strategije o invalidnosti za obdobje 2010–2020 (SWD(2017)0029), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 2. februarja 2017 o poročilu o napredku izvajanja evropske strategije o invalidnosti za obdobje 2010–2020 (SWD(2017)0029),

| — | ob upoštevanju pilotnega projekta Komisije v letih 2016 do 2018, ki se je v zvezi z evropsko kartico ugodnosti za invalide izvajal v osmih državah članicah, in študije iz maja 2021 o oceni izvajanja pilotnega ukrepa v zvezi z evropsko kartico ugodnosti za invalide in s tem povezanih koristi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pilotnega projekta Komisije v letih 2016 do 2018, ki se je v zvezi z evropsko kartico ugodnosti za invalide izvajal v osmih državah članicah, in študije iz maja 2021 o oceni izvajanja pilotnega ukrepa v zvezi z evropsko kartico ugodnosti za invalide in s tem povezanih koristi,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 20. novembra 2020 o oceni evropske strategije o invalidnosti za obdobje 2010–2020 (SWD(2020)0289), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 20. novembra 2020 o oceni evropske strategije o invalidnosti za obdobje 2010–2020 (SWD(2020)0289),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 19. marca 2021 o uporabi Direktive Sveta 2000/43/ES o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (direktiva o rasni enakosti) in Direktive Sveta 2000/78/ES o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (direktiva o enakosti pri zaposlovanju) (COM(2021)0139), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 19. marca 2021 o uporabi Direktive Sveta 2000/43/ES o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (direktiva o rasni enakosti) in Direktive Sveta 2000/78/ES o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (direktiva o enakosti pri zaposlovanju) (COM(2021)0139),

| — | ob upoštevanju publikacije Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) z dne 21. marca 2022 z naslovom People with disabilities and the COVID-19 pandemic: Findings from the Living, working and COVID-19 e-survey (Invalidi in pandemija covida-19: ugotovitve spletne raziskave o življenju, delu in covidu-19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju publikacije Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) z dne 21. marca 2022 z naslovom People with disabilities and the COVID-19 pandemic: Findings from the Living, working and COVID-19 e-survey (Invalidi in pandemija covida-19: ugotovitve spletne raziskave o življenju, delu in covidu-19),

| — | ob upoštevanju raziskovalnega poročila Eurofounda z dne 19. aprila 2021 z naslovom Disability and labour market integration: Policy trends and support in EU Member States (Invalidnost in vključevanje na trg dela: politični trendi in podpora v državah članicah EU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskovalnega poročila Eurofounda z dne 19. aprila 2021 z naslovom Disability and labour market integration: Policy trends and support in EU Member States (Invalidnost in vključevanje na trg dela: politični trendi in podpora v državah članicah EU),

| — | ob upoštevanju publikacije Eurofounda z dne 30. novembra 2018 z naslovom The social and employment situation of people with disabilities (Socialno stanje in stanje na področju zaposlovanja invalidov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju publikacije Eurofounda z dne 30. novembra 2018 z naslovom The social and employment situation of people with disabilities (Socialno stanje in stanje na področju zaposlovanja invalidov),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta (EU) 2021/1004 z dne 14. junija 2021 o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke (45), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta (EU) 2021/1004 z dne 14. junija 2021 o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke (45),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za peticije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za peticije,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za kulturo in izobraževanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za kulturo in izobraževanje,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0284/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0284/2022),

| A. | ker je po dostopnih podatkih v EU približno 87 milijonov oseb z neko obliko invalidnosti, vključno z več kot 24 milijoni oseb s hudimi oblikami invalidnosti; |
| --- | --- |

A.

ker je po dostopnih podatkih v EU približno 87 milijonov oseb z neko obliko invalidnosti, vključno z več kot 24 milijoni oseb s hudimi oblikami invalidnosti;

| B. | ker po podatkih iz strategije EU za pravice invalidov za obdobje 2021–2030 več kot milijon invalidnih otrok in odraslih, mlajših od 65 let, in več kot 2 milijona starejših od 65 let živi v ustanovah; ker obstaja povezava med povečanjem števila invalidov in staranjem evropskega prebivalstva, kar bi bilo treba upoštevati pri politikah EU; |
| --- | --- |

B.

ker po podatkih iz strategije EU za pravice invalidov za obdobje 2021–2030 več kot milijon invalidnih otrok in odraslih, mlajših od 65 let, in več kot 2 milijona starejših od 65 let živi v ustanovah; ker obstaja povezava med povečanjem števila invalidov in staranjem evropskega prebivalstva, kar bi bilo treba upoštevati pri politikah EU;

| C. | ker je po podatkih iz strategije EU za pravice invalidov za obdobje 2021–2030 zaposlenih 50,8 % invalidov v primerjavi s 75-odstotno zaposlenostjo med neinvalidi; ker je po podatkih iz strategije EU za pravice invalidov za obdobje 2021–2030 v oceni strategije o invalidnosti za obdobje 2010–2020 zaposlovanje opredeljeno kot ena od petih glavnih prednostnih nalog politike za prihodnje ukrepe; |
| --- | --- |

C.

ker je po podatkih iz strategije EU za pravice invalidov za obdobje 2021–2030 zaposlenih 50,8 % invalidov v primerjavi s 75-odstotno zaposlenostjo med neinvalidi; ker je po podatkih iz strategije EU za pravice invalidov za obdobje 2021–2030 v oceni strategije o invalidnosti za obdobje 2010–2020 zaposlovanje opredeljeno kot ena od petih glavnih prednostnih nalog politike za prihodnje ukrepe;

| D. | ker se invalidi, ki živijo v EU, še vedno soočajo z diskriminacijo, tudi z odrekanjem primerne prilagoditve, nadlegovanjem ter večplastnimi in presečnimi oblikami diskriminacije na vseh področjih svojega življenja, vključno s socialno-ekonomsko prikrajšanostjo, socialno osamitvijo, grdim ravnanjem in nasiljem, med drugim z nasiljem na podlagi spola, prisilno sterilizacijo in splavom, pomanjkanjem dostopa do storitev skupnosti, nekakovostnimi stanovanji, institucionalizacijo, neustrezno zdravstveno oskrbo in odrekanjem priložnosti za prispevanje in dejavno sodelovanje v družbi (46); |
| --- | --- |

D.

ker se invalidi, ki živijo v EU, še vedno soočajo z diskriminacijo, tudi z odrekanjem primerne prilagoditve, nadlegovanjem ter večplastnimi in presečnimi oblikami diskriminacije na vseh področjih svojega življenja, vključno s socialno-ekonomsko prikrajšanostjo, socialno osamitvijo, grdim ravnanjem in nasiljem, med drugim z nasiljem na podlagi spola, prisilno sterilizacijo in splavom, pomanjkanjem dostopa do storitev skupnosti, nekakovostnimi stanovanji, institucionalizacijo, neustrezno zdravstveno oskrbo in odrekanjem priložnosti za prispevanje in dejavno sodelovanje v družbi (46);

| E. | ker je le 22 od 27 držav članic podpisalo in ratificiralo Izbirni protokol h Konvenciji o pravicah invalidov (47); ker je Parlament v več resolucijah spremljal, spodbujal in pozival k doslednemu izvajanju Konvencije o pravicah invalidov ter ozaveščanju o pravicah iz te konvencije; ker je Parlament tudi poudaril, da morajo države članice, ki tega še niso storile, in EU ratificirati izbirne protokole h konvenciji, saj je to možnost za pregled posameznih ali sistemskih primerov diskriminacije; |
| --- | --- |

E.

ker je le 22 od 27 držav članic podpisalo in ratificiralo Izbirni protokol h Konvenciji o pravicah invalidov (47); ker je Parlament v več resolucijah spremljal, spodbujal in pozival k doslednemu izvajanju Konvencije o pravicah invalidov ter ozaveščanju o pravicah iz te konvencije; ker je Parlament tudi poudaril, da morajo države članice, ki tega še niso storile, in EU ratificirati izbirne protokole h konvenciji, saj je to možnost za pregled posameznih ali sistemskih primerov diskriminacije;

| F. | ker je temelj dostopne in invalidnost vključujoče Evrope Unija, v kateri vse države članice priznavajo status invalidnosti osebe in invalidnim omogočajo, da v celoti uživa pravico do prostega gibanja; ker imajo invalidi v vsej svoji raznolikosti pravico do enakopravnega uveljavljanja svojih temeljnih pravic; ker je polno in učinkovito sodelovanje invalidov na vseh življenjskih in družbenih področjih bistveno za uveljavljanje njihovih temeljnih pravic; |
| --- | --- |

F.

ker je temelj dostopne in invalidnost vključujoče Evrope Unija, v kateri vse države članice priznavajo status invalidnosti osebe in invalidnim omogočajo, da v celoti uživa pravico do prostega gibanja; ker imajo invalidi v vsej svoji raznolikosti pravico do enakopravnega uveljavljanja svojih temeljnih pravic; ker je polno in učinkovito sodelovanje invalidov na vseh življenjskih in družbenih področjih bistveno za uveljavljanje njihovih temeljnih pravic;

| G. | ker Komisija ni sprejela učinkovitih ukrepov za zagotovitev pravne harmonizacije s konvencijo; ker dosedanja zakonodaja in politika nista bili pregledani, niti ni bila opravljena revizija smernic za oceno učinka pred zakonodajnim predlogom; |
| --- | --- |

G.

ker Komisija ni sprejela učinkovitih ukrepov za zagotovitev pravne harmonizacije s konvencijo; ker dosedanja zakonodaja in politika nista bili pregledani, niti ni bila opravljena revizija smernic za oceno učinka pred zakonodajnim predlogom;

| H. | ker je pomanjkanje skupne opredelitve invalidnosti na ravni EU velika ovira za kodifikacijo ocenjevanja invalidnosti in vzajemno priznavanje nacionalnih odločitev o vprašanjih invalidnosti, zlasti glede dostopa do določenih ustanov in storitev na področju socialne varnosti; |
| --- | --- |

H.

ker je pomanjkanje skupne opredelitve invalidnosti na ravni EU velika ovira za kodifikacijo ocenjevanja invalidnosti in vzajemno priznavanje nacionalnih odločitev o vprašanjih invalidnosti, zlasti glede dostopa do določenih ustanov in storitev na področju socialne varnosti;

| I. | ker je na ravni EU na voljo zelo malo zanesljivih in razčlenjenih podatkov o invalidih; |
| --- | --- |

I.

ker je na ravni EU na voljo zelo malo zanesljivih in razčlenjenih podatkov o invalidih;

| J. | ker je Komisija predstavila ambiciozen program v okviru strategije za pravice invalidov za obdobje 2021–2030; |
| --- | --- |

J.

ker je Komisija predstavila ambiciozen program v okviru strategije za pravice invalidov za obdobje 2021–2030;

| K. | ker se po navedbah Agencije EU za temeljne pravice veljavna zakonodaja EU o pravicah invalidov ne izvaja in ne izvršuje učinkovito; ker zakonodaja EU ne zajema večplastnih in presečnih oblik diskriminacije in ker še vedno obstajajo vrzeli pri spremljanju primerov diskriminacije; |
| --- | --- |

K.

ker se po navedbah Agencije EU za temeljne pravice veljavna zakonodaja EU o pravicah invalidov ne izvaja in ne izvršuje učinkovito; ker zakonodaja EU ne zajema večplastnih in presečnih oblik diskriminacije in ker še vedno obstajajo vrzeli pri spremljanju primerov diskriminacije;

| L. | ker bi morale institucije EU okrepiti strukturiran postopek za posvetovanje z invalidi in njihovimi predstavniškimi organizacijami, tako da bi zagotovile pravico do obveščenosti in dostopnost teh postopkov, tako v smislu digitalne dostopnosti spletnih platform, časovnih okvirov za povratne informacije, kot tudi zagotavljanja, da se prispevki iščejo v fazah zakonodajnega postopka, kjer lahko prispevki še vedno prispevajo k spremembam; ker še vedno ni jasno razvidno, kako se ti prispevki obdelajo in kako se odražajo v končnih predlogih; ker bi morale tudi države članice in države zunaj EU, zlasti države kandidatke, na tem področju narediti več; |
| --- | --- |

L.

ker bi morale institucije EU okrepiti strukturiran postopek za posvetovanje z invalidi in njihovimi predstavniškimi organizacijami, tako da bi zagotovile pravico do obveščenosti in dostopnost teh postopkov, tako v smislu digitalne dostopnosti spletnih platform, časovnih okvirov za povratne informacije, kot tudi zagotavljanja, da se prispevki iščejo v fazah zakonodajnega postopka, kjer lahko prispevki še vedno prispevajo k spremembam; ker še vedno ni jasno razvidno, kako se ti prispevki obdelajo in kako se odražajo v končnih predlogih; ker bi morale tudi države članice in države zunaj EU, zlasti države kandidatke, na tem področju narediti več;

| M. | ker invalidi, ki jim je bila odvzeta ali omejena pravna in poslovna sposobnost, morda ne morejo uveljavljati svojih temeljnih pravic, tudi pravice do dostopa do pravnega varstva, pravice voliti in biti voljen ter se odločiti, kje bodo živeli, in podpisati kakršno koli pogodbo; |
| --- | --- |

M.

ker invalidi, ki jim je bila odvzeta ali omejena pravna in poslovna sposobnost, morda ne morejo uveljavljati svojih temeljnih pravic, tudi pravice do dostopa do pravnega varstva, pravice voliti in biti voljen ter se odločiti, kje bodo živeli, in podpisati kakršno koli pogodbo;

| N. | ker je dostop do sodnega varstva bistveni vidik pravne države ter temeljna pravica in osnovni pogoj za uživanje drugih človekovih pravic, kot sta enakost pred zakonom in spoštovanje dolžnega pravnega postopanja; ker člen 13 Konvencije o pravicah invalidov od držav pogodbenic zahteva, da invalidom zagotovi „dejanski dostop do sodnega varstva [...] pod enakimi pogoji kot drugim“ s „postopkovnimi [...] prilagoditvami“, s čimer spodbuja ustrezno usposabljanje tistih, ki delajo na področju pravosodja; |
| --- | --- |

N.

ker je dostop do sodnega varstva bistveni vidik pravne države ter temeljna pravica in osnovni pogoj za uživanje drugih človekovih pravic, kot sta enakost pred zakonom in spoštovanje dolžnega pravnega postopanja; ker člen 13 Konvencije o pravicah invalidov od držav pogodbenic zahteva, da invalidom zagotovi „dejanski dostop do sodnega varstva [...] pod enakimi pogoji kot drugim“ s „postopkovnimi [...] prilagoditvami“, s čimer spodbuja ustrezno usposabljanje tistih, ki delajo na področju pravosodja;

| O. | ker obstoj invalidnosti sam po sebi ne upravičuje odrekanja pravne sposobnosti invalidom; ker mora biti vsak ukrep, ki omejuje njihovo pravno sposobnost, prilagojen njihovim okoliščinam in sorazmeren z njihovimi potrebami ter se mora uporabljati le pod določenimi pogoji in z določenimi jamstvi; |
| --- | --- |

O.

ker obstoj invalidnosti sam po sebi ne upravičuje odrekanja pravne sposobnosti invalidom; ker mora biti vsak ukrep, ki omejuje njihovo pravno sposobnost, prilagojen njihovim okoliščinam in sorazmeren z njihovimi potrebami ter se mora uporabljati le pod določenimi pogoji in z določenimi jamstvi;

| P. | ker je po podatkih iz poročila Evropskega ekonomsko-socialnega odbora iz leta 2019 o pravici invalidov do glasovanja na volitvah v Evropski parlament približno 800 000 državljanom EU odvzeta pravica do glasovanja na volitvah v Evropski parlament zaradi invalidnosti ali težav z duševnim zdravjem, milijoni državljanov EU pa zaradi tehničnih ovir ali pomanjkanja ustreznih organizacijskih ureditev, ki bi izpolnjevale potrebe, ki izhajajo iz ene ali več oblik invalidnosti, ne morejo glasovati na volitvah v Evropski parlament; |
| --- | --- |

P.

ker je po podatkih iz poročila Evropskega ekonomsko-socialnega odbora iz leta 2019 o pravici invalidov do glasovanja na volitvah v Evropski parlament približno 800 000 državljanom EU odvzeta pravica do glasovanja na volitvah v Evropski parlament zaradi invalidnosti ali težav z duševnim zdravjem, milijoni državljanov EU pa zaradi tehničnih ovir ali pomanjkanja ustreznih organizacijskih ureditev, ki bi izpolnjevale potrebe, ki izhajajo iz ene ali več oblik invalidnosti, ne morejo glasovati na volitvah v Evropski parlament;

| Q. | ker se v 14 državah članicah invalidom, ki so v popolnem ali delnem skrbništvu, odreka volilna pravica (48); ker lahko le v sedmih državah članicah uveljavljajo svojo pravico, da kandidirajo na volitvah v Evropski parlament; ker je to v očitnem nasprotju s členoma 39 in 40 Listine; ker številne prepreke pri zagotavljanju dostopnosti invalidom še vedno preprečujejo udeležbo na volitvah; |
| --- | --- |

Q.

ker se v 14 državah članicah invalidom, ki so v popolnem ali delnem skrbništvu, odreka volilna pravica (48); ker lahko le v sedmih državah članicah uveljavljajo svojo pravico, da kandidirajo na volitvah v Evropski parlament; ker je to v očitnem nasprotju s členoma 39 in 40 Listine; ker številne prepreke pri zagotavljanju dostopnosti invalidom še vedno preprečujejo udeležbo na volitvah;

| R. | ker je pandemija močno vplivala na psihološko dobro počutje otrok in mladih, zlasti invalidov; ker je pandemija covida-19 prizadela invalide, ki živijo v ustanovah, še bolj kot druge, saj so bili v tovrstnih ustanovah obiski običajno prepovedani; ker si morajo države članice bolj prizadevati, da bi med prihodnjimi pandemijami izboljšale življenjske razmere invalidov; |
| --- | --- |

R.

ker je pandemija močno vplivala na psihološko dobro počutje otrok in mladih, zlasti invalidov; ker je pandemija covida-19 prizadela invalide, ki živijo v ustanovah, še bolj kot druge, saj so bili v tovrstnih ustanovah obiski običajno prepovedani; ker si morajo države članice bolj prizadevati, da bi med prihodnjimi pandemijami izboljšale življenjske razmere invalidov;

| S. | ker bi morala EU bolje jamčiti pravice in potrebe invalidov v svojih zdravstvenih politikah, kot so politike, povezane s covidom-19, strategije za duševno zdravje in evropski načrt za boj proti raku; |
| --- | --- |

S.

ker bi morala EU bolje jamčiti pravice in potrebe invalidov v svojih zdravstvenih politikah, kot so politike, povezane s covidom-19, strategije za duševno zdravje in evropski načrt za boj proti raku;

| T. | ker Sendajski okvir za zmanjševanje tveganja nesreč za obdobje 2015–2030 odraža agendo za trajnostni razvoj, ki temelji na človekovih pravicah in vključuje invalide ter je zanje tudi dostopna, ter zahteva, da vse politike za zmanjševanje tveganja nesreč vključujejo tudi vidik invalidnosti, in spodbuja vključujoče odločanje na podlagi informacij o tveganju, ki temelji na širjenju informacij, razčlenjenih po invalidnosti; |
| --- | --- |

T.

ker Sendajski okvir za zmanjševanje tveganja nesreč za obdobje 2015–2030 odraža agendo za trajnostni razvoj, ki temelji na človekovih pravicah in vključuje invalide ter je zanje tudi dostopna, ter zahteva, da vse politike za zmanjševanje tveganja nesreč vključujejo tudi vidik invalidnosti, in spodbuja vključujoče odločanje na podlagi informacij o tveganju, ki temelji na širjenju informacij, razčlenjenih po invalidnosti;

| U. | ker lahko umetnointeligenčna tehnologija zlasti poenostavi vsakdanje življenje oseb z motnjami vida, sluha, motoričnimi težavami in motnjami učenja ter jim omogoči lažji dostop do kulture, umetnosti, športa, dela in družbenih dejavnosti, kar jim omogoča bolj neodvisno življenje; |
| --- | --- |

U.

ker lahko umetnointeligenčna tehnologija zlasti poenostavi vsakdanje življenje oseb z motnjami vida, sluha, motoričnimi težavami in motnjami učenja ter jim omogoči lažji dostop do kulture, umetnosti, športa, dela in družbenih dejavnosti, kar jim omogoča bolj neodvisno življenje;

| V. | ker je verjetnost fizičnega, spolnega in čustvenega nasilja pri invalidih vsaj trikrat večja kot pri neinvalidih; ker so invalidne ženske in dekleta bolj izpostavljene nasilju na podlagi spola; ker je pri invalidkah do desetkrat bolj verjetno, da bodo žrtve spolnega nasilja (49), vključno s prisilno sterilizacijo, in ker zakonodaja EU o enakosti spolov ne upošteva v celoti njihovih pravic in potreb; |
| --- | --- |

V.

ker je verjetnost fizičnega, spolnega in čustvenega nasilja pri invalidih vsaj trikrat večja kot pri neinvalidih; ker so invalidne ženske in dekleta bolj izpostavljene nasilju na podlagi spola; ker je pri invalidkah do desetkrat bolj verjetno, da bodo žrtve spolnega nasilja (49), vključno s prisilno sterilizacijo, in ker zakonodaja EU o enakosti spolov ne upošteva v celoti njihovih pravic in potreb;

| W. | ker je priznavanje preseka med nasiljem, spolom in invalidnostjo, s katerim se soočajo invalidne ženske in dekleta, bistveno za sprejetje vključujočih odzivnih strategij; ker veliko invalidom morda tudi ni dostopna spolna vzgoja, ki bi jim sicer lahko pomagala pri odkrivanju in preprečevanju zlorab, in ker se srečujejo z vse večjimi ovirami pri dostopu do sodnega varstva in prijavljanju nasilja; ker je pri invalidkah v primerjavi z invalidi oziroma neinvalidnimi osebami precej večja verjetnost revščine in osamitve; |
| --- | --- |

W.

ker je priznavanje preseka med nasiljem, spolom in invalidnostjo, s katerim se soočajo invalidne ženske in dekleta, bistveno za sprejetje vključujočih odzivnih strategij; ker veliko invalidom morda tudi ni dostopna spolna vzgoja, ki bi jim sicer lahko pomagala pri odkrivanju in preprečevanju zlorab, in ker se srečujejo z vse večjimi ovirami pri dostopu do sodnega varstva in prijavljanju nasilja; ker je pri invalidkah v primerjavi z invalidi oziroma neinvalidnimi osebami precej večja verjetnost revščine in osamitve;

| X. | ker se invalidne pridržane osebe v več državah članicah še vedno soočajo s kršitvami svojih temeljnih pravic; ker se invalidne pridržane osebe, katerih invalidnost ni priznana ali se ne upošteva v zadostni meri, med pridržanjem soočajo s sramotnimi razmerami; ker države članice prepogosto kršijo temeljne pravice invalidnih pridržanih oseb, saj ne upoštevajo njihovih potreb; |
| --- | --- |

X.

ker se invalidne pridržane osebe v več državah članicah še vedno soočajo s kršitvami svojih temeljnih pravic; ker se invalidne pridržane osebe, katerih invalidnost ni priznana ali se ne upošteva v zadostni meri, med pridržanjem soočajo s sramotnimi razmerami; ker države članice prepogosto kršijo temeljne pravice invalidnih pridržanih oseb, saj ne upoštevajo njihovih potreb;

| Y. | ker invalidni kulturni ustvarjalci, kot so avtorji, izvajalci in umetniki, težje dostopajo do poklicnih in nepoklicnih umetniških in kulturnih dejavnosti ter imajo manj priložnosti za razvoj dolgoročne poklicne poti v kulturnem in ustvarjalnem sektorju; ker so pogosto izključeni iz politike in financiranja v kulturnem in ustvarjalnem sektorju, ker se ne upoštevajo na primer njihova omejena mobilnost ali izzivi, ki jih zanje predstavljajo birokratski postopki financiranja; |
| --- | --- |

Y.

ker invalidni kulturni ustvarjalci, kot so avtorji, izvajalci in umetniki, težje dostopajo do poklicnih in nepoklicnih umetniških in kulturnih dejavnosti ter imajo manj priložnosti za razvoj dolgoročne poklicne poti v kulturnem in ustvarjalnem sektorju; ker so pogosto izključeni iz politike in financiranja v kulturnem in ustvarjalnem sektorju, ker se ne upoštevajo na primer njihova omejena mobilnost ali izzivi, ki jih zanje predstavljajo birokratski postopki financiranja;

| Z. | ker mora Unija invalidnim otrokom, ki so pobegnili pred vojno, zagotoviti dodatno podporo za zadovoljitev njihovih potreb; ker po podatkih iz resolucije o zaščiti otrok in mladih, ki zaradi vojne v Ukrajini bežijo v EU, sprejeti aprila 2022, v Ukrajini več kot 100 000 otrok živi v ustanovah ali varstvenih domovih, polovica med njimi pa so invalidi; |
| --- | --- |

Z.

ker mora Unija invalidnim otrokom, ki so pobegnili pred vojno, zagotoviti dodatno podporo za zadovoljitev njihovih potreb; ker po podatkih iz resolucije o zaščiti otrok in mladih, ki zaradi vojne v Ukrajini bežijo v EU, sprejeti aprila 2022, v Ukrajini več kot 100 000 otrok živi v ustanovah ali varstvenih domovih, polovica med njimi pa so invalidi;

| AA. | ker raziskava Eurofounda kaže, da se je med letoma 2011 in 2016 razlika v terciarni izobrazbi med invalidi in neinvalidnimi osebami povečala s 7 % na 9 %; ker le 29,4 % invalidov pridobi terciarno izobrazbo v primerjavi s 43,8 % oseb brez invalidnosti; ker ima omejen dostop invalidov do izobraževanja za posledico nižjo udeležbo v dejavnostih izobraževanja in usposabljanja ter tveganje socialne in ekonomske izključenosti; |
| --- | --- |

AA.

ker raziskava Eurofounda kaže, da se je med letoma 2011 in 2016 razlika v terciarni izobrazbi med invalidi in neinvalidnimi osebami povečala s 7 % na 9 %; ker le 29,4 % invalidov pridobi terciarno izobrazbo v primerjavi s 43,8 % oseb brez invalidnosti; ker ima omejen dostop invalidov do izobraževanja za posledico nižjo udeležbo v dejavnostih izobraževanja in usposabljanja ter tveganje socialne in ekonomske izključenosti;

| AB. | ker so EU, njene institucije in države članice pogodbenice Konvencije OZN o pravicah invalidov ter so dolžne v celoti izvajati temeljne pravice iz te konvencije, vključno s členom 27 o delu in zaposlovanju; ker so pravice, zapisane v Konvenciji OZN o pravicah invalidov, daleč od resničnosti za milijone invalidov v EU, navsezadnje tudi zaradi pomanjkljivosti direktive o enakosti pri zaposlovanju; |
| --- | --- |

AB.

ker so EU, njene institucije in države članice pogodbenice Konvencije OZN o pravicah invalidov ter so dolžne v celoti izvajati temeljne pravice iz te konvencije, vključno s členom 27 o delu in zaposlovanju; ker so pravice, zapisane v Konvenciji OZN o pravicah invalidov, daleč od resničnosti za milijone invalidov v EU, navsezadnje tudi zaradi pomanjkljivosti direktive o enakosti pri zaposlovanju;

| AC. | ker Konvencija OZN o pravicah invalidov priznava pravico invalidov, da delajo enako kot drugi, tudi do priložnosti, da si zaslužijo za življenje in si delo prosto izbirajo ter delajo v odprtih, vključujočih in dostopnih delovnih okoljih; ker ima vsakdo pravico do pravočasne in prilagojene pomoči za izboljšanje možnosti zaposlitve ali samozaposlitve, vključno s pravico do podpore pri iskanju zaposlitve, usposabljanju in prekvalifikaciji, kot je določeno v načelu 4 evropskega stebra socialnih pravic; ker so invalidi v veliki meri izključeni z odprtega trga dela in jim je onemogočena pravica, da bi delali enako kot drugi, ali pa naletijo na velike težave pri doseganju enakega dostopa do trga dela in enakih pogojev na njem; ker je raziskava Eurofounda razkrila, da so ključne ovire za zaposlovanje invalidov stereotipi v zvezi z invalidnostjo, birokratske težave pri dostopu do razpoložljivih storitev, pomanjkanje strateške vizije pri upravljanju, nezadosten nadzor nad izvajanjem politike, omejena sredstva za usposabljanje za delodajalce in pomanjkanje strokovne podpore; |
| --- | --- |

AC.

ker Konvencija OZN o pravicah invalidov priznava pravico invalidov, da delajo enako kot drugi, tudi do priložnosti, da si zaslužijo za življenje in si delo prosto izbirajo ter delajo v odprtih, vključujočih in dostopnih delovnih okoljih; ker ima vsakdo pravico do pravočasne in prilagojene pomoči za izboljšanje možnosti zaposlitve ali samozaposlitve, vključno s pravico do podpore pri iskanju zaposlitve, usposabljanju in prekvalifikaciji, kot je določeno v načelu 4 evropskega stebra socialnih pravic; ker so invalidi v veliki meri izključeni z odprtega trga dela in jim je onemogočena pravica, da bi delali enako kot drugi, ali pa naletijo na velike težave pri doseganju enakega dostopa do trga dela in enakih pogojev na njem; ker je raziskava Eurofounda razkrila, da so ključne ovire za zaposlovanje invalidov stereotipi v zvezi z invalidnostjo, birokratske težave pri dostopu do razpoložljivih storitev, pomanjkanje strateške vizije pri upravljanju, nezadosten nadzor nad izvajanjem politike, omejena sredstva za usposabljanje za delodajalce in pomanjkanje strokovne podpore;

| AD. | ker bi morali imeti invalidi dostop do individualne podpore in prilagoditev na delovnem mestu; ker imajo invalidi pravico do dohodkovne podpore, ki jim zagotavlja dostojno življenje, storitev, ki jim omogočajo udeležbo na trgu dela in v družbi, ter delovnega okolja, prilagojenega njihovim potrebam; ker prikrajšanost, ki jo izkušajo invalidi, močno presega področje zaposlovanja; ker je socialni in finančni položaj invalidov v EU bistveno slabši kot pri osebah brez invalidnosti in je sinonim za strukturno ali izobraževalno prikrajšanost in diskriminacijo; ker imajo podporni ukrepi, ki se namesto na zaposlovanje osredotočajo na druga področja – na primer na zmanjševanje revščine, dostop do stanovanja in varstva otrok, dostopen javni prevoz in osebno asistenco – prav tako ključno vlogo pri zagotavljanju priložnosti invalidom za pridobitev in ohranitev zaposlitve; |
| --- | --- |

AD.

ker bi morali imeti invalidi dostop do individualne podpore in prilagoditev na delovnem mestu; ker imajo invalidi pravico do dohodkovne podpore, ki jim zagotavlja dostojno življenje, storitev, ki jim omogočajo udeležbo na trgu dela in v družbi, ter delovnega okolja, prilagojenega njihovim potrebam; ker prikrajšanost, ki jo izkušajo invalidi, močno presega področje zaposlovanja; ker je socialni in finančni položaj invalidov v EU bistveno slabši kot pri osebah brez invalidnosti in je sinonim za strukturno ali izobraževalno prikrajšanost in diskriminacijo; ker imajo podporni ukrepi, ki se namesto na zaposlovanje osredotočajo na druga področja – na primer na zmanjševanje revščine, dostop do stanovanja in varstva otrok, dostopen javni prevoz in osebno asistenco – prav tako ključno vlogo pri zagotavljanju priložnosti invalidom za pridobitev in ohranitev zaposlitve;

| AE. | ker je v strategiji EU za pravice invalidov za obdobje 2021–2030 predlagano, da se do konca leta 2023 oblikuje evropska kartica ugodnosti za invalide, da bi bila priznana v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

AE.

ker je v strategiji EU za pravice invalidov za obdobje 2021–2030 predlagano, da se do konca leta 2023 oblikuje evropska kartica ugodnosti za invalide, da bi bila priznana v vseh državah članicah;

| AF. | ker imajo tehnične inovacije, zlasti etični in na človeka osredotočeni umetnointeligenčni sistemi, potencial, da razvijejo učinkovite, dostopne in nediskriminatorne postopke zaposlovanja, medtem ko bi nevključujoč tehnološki razvoj lahko prinesel nove ovire in oblike diskriminacije invalidov; ker člen 9 Konvencije OZN o pravicah invalidov zahteva enak dostop do informacij, pa tudi komunikacijskih tehnologij in sistemov, kot ga imajo drugi; ker ima le 64,3 % invalidov, starih 16 let ali več, doma internetno povezavo v primerjavi s 87,9 % tistih, ki niso invalidi; |
| --- | --- |

AF.

ker imajo tehnične inovacije, zlasti etični in na človeka osredotočeni umetnointeligenčni sistemi, potencial, da razvijejo učinkovite, dostopne in nediskriminatorne postopke zaposlovanja, medtem ko bi nevključujoč tehnološki razvoj lahko prinesel nove ovire in oblike diskriminacije invalidov; ker člen 9 Konvencije OZN o pravicah invalidov zahteva enak dostop do informacij, pa tudi komunikacijskih tehnologij in sistemov, kot ga imajo drugi; ker ima le 64,3 % invalidov, starih 16 let ali več, doma internetno povezavo v primerjavi s 87,9 % tistih, ki niso invalidi;

| AG. | ker je raziskava Eurofounda pokazala, da se invalidom lahko zagotovijo priložnosti za dejavno udeležbo na odprtem trgu dela in se jih odvrne od izključnega zanašanja na nadomestilo za invalidnost, če se jih s svetovanjem, usposabljanjem in finančno pomočjo spodbuja k podjetništvu in samozaposlitvi; ker mora biti takšna podpora dobro usmerjena in ustrezno financirana; |
| --- | --- |

AG.

ker je raziskava Eurofounda pokazala, da se invalidom lahko zagotovijo priložnosti za dejavno udeležbo na odprtem trgu dela in se jih odvrne od izključnega zanašanja na nadomestilo za invalidnost, če se jih s svetovanjem, usposabljanjem in finančno pomočjo spodbuja k podjetništvu in samozaposlitvi; ker mora biti takšna podpora dobro usmerjena in ustrezno financirana;

| AH. | ker so se s pandemijo covida-19 povečale obstoječe ovire in neenakosti za vse invalide; ker je raziskava Eurofounda pokazala, da je bilo med pandemijo v povprečju 71 % vprašanih invalidov izpostavljenih tveganju depresije, pri čemer je 25 % vprašanih invalidov navedlo, da niso mogli dostopati do zdravstvenega varstva na področju duševnega zdravja, kar je dvakrat več kot pri neinvalidnih osebah; ker je raziskava Eurofounda pokazala, da so omejitve gibanja in druge omejitve zaradi pandemije covida-19 posebej prizadele mlade invalide, stare od 18 do 29 let, saj je 51 % teh anketirancev poročalo, da se počutijo osamljene, kar je 19 % več kot med mladimi brez invalidnosti; ker so načrti za vrnitev na delo bistvenega pomena za delavce, ki imajo težave z duševnim zdravjem; |
| --- | --- |

AH.

ker so se s pandemijo covida-19 povečale obstoječe ovire in neenakosti za vse invalide; ker je raziskava Eurofounda pokazala, da je bilo med pandemijo v povprečju 71 % vprašanih invalidov izpostavljenih tveganju depresije, pri čemer je 25 % vprašanih invalidov navedlo, da niso mogli dostopati do zdravstvenega varstva na področju duševnega zdravja, kar je dvakrat več kot pri neinvalidnih osebah; ker je raziskava Eurofounda pokazala, da so omejitve gibanja in druge omejitve zaradi pandemije covida-19 posebej prizadele mlade invalide, stare od 18 do 29 let, saj je 51 % teh anketirancev poročalo, da se počutijo osamljene, kar je 19 % več kot med mladimi brez invalidnosti; ker so načrti za vrnitev na delo bistvenega pomena za delavce, ki imajo težave z duševnim zdravjem;

| AI. | ker deset let po tem, ko je EU postala pogodbenica Konvencije OZN o pravicah invalidov, raven institucionalizacije ostaja nespremenjena; ker je v Evropi vsaj 1,4 milijona ljudi še vedno zaprtih v ustanovah, kar je število, ki se od sprejetja konvencije ni spremenilo; ker glede na raziskavo evropske mreže za neodvisno življenje o neodvisnem življenju iz leta 2020 24 od 43 držav, zastopanih v Svetu Evrope, nima strategije za deinstitucionalizacijo, v 18 državah, ki jo imajo, pa 88 % vprašanih strategijo opisuje kot neustrezno ali meni, da jo je treba izboljšati; |
| --- | --- |

AI.

ker deset let po tem, ko je EU postala pogodbenica Konvencije OZN o pravicah invalidov, raven institucionalizacije ostaja nespremenjena; ker je v Evropi vsaj 1,4 milijona ljudi še vedno zaprtih v ustanovah, kar je število, ki se od sprejetja konvencije ni spremenilo; ker glede na raziskavo evropske mreže za neodvisno življenje o neodvisnem življenju iz leta 2020 24 od 43 držav, zastopanih v Svetu Evrope, nima strategije za deinstitucionalizacijo, v 18 državah, ki jo imajo, pa 88 % vprašanih strategijo opisuje kot neustrezno ali meni, da jo je treba izboljšati;

| AJ. | ker 33 držav Sveta Evrope zagotavlja neko vrsto osebne asistence, pri čemer 97 % vprašanih navaja, da je treba dostop izboljšati ali da je neustrezen; |
| --- | --- |

AJ.

ker 33 držav Sveta Evrope zagotavlja neko vrsto osebne asistence, pri čemer 97 % vprašanih navaja, da je treba dostop izboljšati ali da je neustrezen;

| AK. | ker sedanji zakonodajni okvir državam članicam ne nalaga obveznosti, da imenujejo organ za enakost za zaščito žrtev diskriminacije na podlagi invalidnosti; |
| --- | --- |

AK.

ker sedanji zakonodajni okvir državam članicam ne nalaga obveznosti, da imenujejo organ za enakost za zaščito žrtev diskriminacije na podlagi invalidnosti;

| AL. | ker je Komisija leta 2008 predstavila predlog, s katerim bi zaščito pred diskriminacijo v skladu z direktivo o enakosti pri zaposlovanju, ki prepoveduje diskriminacijo na podlagi invalidnosti, starosti, spolne usmerjenosti in vere ali prepričanja na področju zaposlovanja in poklica, razširila izven področja zaposlovanja; ker bi se z novo direktivo načelo enakosti uporabljalo za izobraževanje, dostop do blaga in storitev ter socialno zaščito, vključno s socialno varnostjo in zdravstvenim varstvom; ker ta predlog še ni bil sprejet in ga Svet zadržuje že 14 let, za njegovo sprejetje pa je potrebno soglasje; |
| --- | --- |

AL.

ker je Komisija leta 2008 predstavila predlog, s katerim bi zaščito pred diskriminacijo v skladu z direktivo o enakosti pri zaposlovanju, ki prepoveduje diskriminacijo na podlagi invalidnosti, starosti, spolne usmerjenosti in vere ali prepričanja na področju zaposlovanja in poklica, razširila izven področja zaposlovanja; ker bi se z novo direktivo načelo enakosti uporabljalo za izobraževanje, dostop do blaga in storitev ter socialno zaščito, vključno s socialno varnostjo in zdravstvenim varstvom; ker ta predlog še ni bil sprejet in ga Svet zadržuje že 14 let, za njegovo sprejetje pa je potrebno soglasje;

| AM. | ker so vse države članice EU ratificirale Konvencijo OZN o otrokovih pravicah, s čimer je zanje postala zavezujoča, in ker člen 3(3) PEU določa kot cilj EU, da spodbuja varstvo otrokovih pravic; ker Listina zagotavlja, da morajo institucije EU in države članice pri izvajanju prava EU varovati pravice otrok; ker je Parlament z veliko večino sprejel resolucijo o evropskem jamstvu za otroke, v kateri odločno zahteva, da se vsem otrokom, vključno z romskimi otroki, invalidnimi otroki, otroki brez državljanstva in otroki migranti ter tistimi, ki živijo v izrednih humanitarnih razmerah, zagotovi dostop do vključujočega izobraževanja od zgodnjega otroštva do mladosti; |
| --- | --- |

AM.

ker so vse države članice EU ratificirale Konvencijo OZN o otrokovih pravicah, s čimer je zanje postala zavezujoča, in ker člen 3(3) PEU določa kot cilj EU, da spodbuja varstvo otrokovih pravic; ker Listina zagotavlja, da morajo institucije EU in države članice pri izvajanju prava EU varovati pravice otrok; ker je Parlament z veliko večino sprejel resolucijo o evropskem jamstvu za otroke, v kateri odločno zahteva, da se vsem otrokom, vključno z romskimi otroki, invalidnimi otroki, otroki brez državljanstva in otroki migranti ter tistimi, ki živijo v izrednih humanitarnih razmerah, zagotovi dostop do vključujočega izobraževanja od zgodnjega otroštva do mladosti;

| AN. | ker je za kakovostno življenje invalidov, zmanjševanje revščine in ranljivosti ter za podpiranje vključujoče in trajnostne rasti bistveno, da imajo invalidi dostop do kakovostne zaposlitve, izobraževanja in usposabljanja, zdravstvenega varstva, socialne zaščite, tudi čezmejne, dostop do ustreznih stanovanj, podpore za samostojno življenje ter enakih možnosti za udeležbo v prostočasnih dejavnostih in življenju skupnosti; ker bi morali nacionalni sistemi minimalnega dohodka invalidom zagotoviti enak dostop; ker bi morali imeti invalidi dostop tudi do ciljno usmerjene pomoči za dodatne stroške, povezane z invalidnostjo, kar pomeni, da se tovrstni stroški ne bi smeli kriti samo z dohodkom; |
| --- | --- |

AN.

ker je za kakovostno življenje invalidov, zmanjševanje revščine in ranljivosti ter za podpiranje vključujoče in trajnostne rasti bistveno, da imajo invalidi dostop do kakovostne zaposlitve, izobraževanja in usposabljanja, zdravstvenega varstva, socialne zaščite, tudi čezmejne, dostop do ustreznih stanovanj, podpore za samostojno življenje ter enakih možnosti za udeležbo v prostočasnih dejavnostih in življenju skupnosti; ker bi morali nacionalni sistemi minimalnega dohodka invalidom zagotoviti enak dostop; ker bi morali imeti invalidi dostop tudi do ciljno usmerjene pomoči za dodatne stroške, povezane z invalidnostjo, kar pomeni, da se tovrstni stroški ne bi smeli kriti samo z dohodkom;

Samostojno življenje in vključenost v skupnost

| 1. | opozarja, da imajo invalidi pravico do samostojnega življenja in ustreznih storitev na ravni skupnosti, kar določa tudi člen 19 Konvencije o pravicah invalidov; meni, da je to pravico mogoče v celoti zagotoviti le, če bodo politike in zakonodaja, ki institucijam ponujajo alternative, oblikovane na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter jih bodo vodili evropski standardi; poziva Komisijo in države članice, naj čim prej odpravijo institucionalno oskrbo za invalide, kot navaja Odbor OZN za pravice invalidov v splošni pripombi št. 5 ter naj preidejo z institucionalnega in drugega segregacijskega okolja na sistem, ki omogoča sodelovanje v družbi in zagotavlja storitve v skupnosti in v celoti v skladu s posameznimi potrebami, voljo in preferencami invalida, in tudi na oskrbo v skupnosti, kot predlaga Evropska komisija v evropski strategiji o invalidnosti za obdobje 2010–2020; poudarja, da je treba izkoreniniti stereotipe, nastrojenost proti invalidom in napačne predstave, ki invalidom onemogočajo samostojno življenje, namesto tega pa spodbujati njihov prispevek k družbi; poudarja, da je dostop do trga del bistvenega pomena, da lahko invalidi živijo samostojno in polno sodelujejo v družbi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva države članice, naj sprejmejo strategije za deinstitucionalizacijo in zagotovijo, da bodo njihovi zakoni, politike in programi za deinstitucionalizacijo skladni s konceptom samostojnega življenja iz Konvencije o pravicah invalidov; poziva Komisijo, naj za merjenje napredka na tem področju uporabi merila uspešnosti; poleg tega poziva Komisijo, naj spoštuje svojo zavezo iz strategije EU o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030, da bo do leta 2023 za države članice pripravila smernice, kako izboljšati samostojno življenje in vključevanje v skupnost; poziva države članice, naj v svoje strategije za deinstitucionalizacijo vključijo izrecne cilje z določenim rokom, naj jih ustrezno financirajo in zasnujejo mehanizme za učinkovito usklajevanje med ustreznimi organi različnih upravnih sektorjev in ravni; obžaluje, da je pomanjkanje dostopnih in cenovno sprejemljivih stanovanj poglavitna ovira za neodvisno življenje; poudarja, da je treba okrepiti neodvisno življenje v skupnosti in ga omogočiti kot alternativo institucionalnim okvirom, v skladu s splošno pripombo št. 5 iz Konvencije o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da podporne storitve na ravni skupnosti in življenjske ureditve s podporo invalidom omogočajo večjo kakovost življenja; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo pristop, osredotočen na posameznika, ter ustrezno podporo, potrebno za polno vključevanje invalidov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za postopno zbliževanje opredelitev glavnih pojmov iz Konvencije o pravicah invalidov, kot so „dostopnost“, „sodelovanje“ in „življenje v skupnosti“, in sicer kot način za večjo kohezijo med državami članicami in izboljšanje mobilnosti v EU za invalide ter za medsebojno priznavanje deinstitucionalizacije in načinov za njeno izvedbo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo in Eurostat, naj obravnavata vrzeli v razpoložljivosti, zanesljivosti in primerljivosti podatkov o življenjskih razmerah invalidov v Evropi, vključno z razlikami v zaposlenosti in plačah; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vztraja, da bi morala biti ustrezna sredstva EU namenjena spodbujanju vključujočega in dostopnega okolja, storitev, praks in naprav, ki sledijo načelu oblikovanja za vse in spodbujajo deinstitucionalizacijo, vključno s trdno podporo za osebno asistenco in neodvisno življenje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja napoved Evropskega računskega sodišča o prihodnji reviziji o učinkovitosti finančnega prispevka EU za zagotavljanje pri zagotavljanju enakosti invalidov; poziva Komisijo, naj izboljša spremljanje porabe sredstev EU na tem področju politike, vključno s preučitvijo začasne ustavitve, ukinitve in izterjave plačil, če je kršena obveznost spoštovanja temeljnih pravic; poudarja, da se segregirana okolja ne glede na velikost ne bi smela financirati s sredstvi EU ter da bi morala biti ta sredstva vedno dostopna invalidom; poleg tega poziva Komisijo, naj poskrbi za ustrezno nadaljnje ukrepanje na podlagi sklepov in priporočil, ki jih je zapisalo Evropsko računsko sodišče v svojem posebnem poročilu o vključevanju vidika spola v proračun EU; poudarja, da je glede na poročilo priprava proračuna ob upoštevanju vidika spola sredstvo za doseganje enakosti spolov in da je treba pri ukrepih za doseganje enakosti spolov upoštevati razloge za diskriminacijo, vključno z invalidnostjo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja, da uredba o splošnih določbah za obdobje 2021–2027 (50) določa, da je treba Evropski socialni sklad in Evropski sklad za razvoj podeželja uporabljati skladno s politikami EU za socialno vključevanje; zato poziva k strožjim določbam, ki prepovedujejo naložbe skladov EU v institucionalno oskrbo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja samoiniciativno preiskavo evropske varuhinje človekovih pravic na lastno pobudo o tem, kako Komisija spremlja uporabo sredstev EU za spodbujanje pravice invalidov in starejših do samostojnega življenja, poudarja, da evropska varuhinja človekovih pravic v svojih sklepih poziva Komisijo, naj pripravi jasne smernice za države članice in lastno osebje, kako je treba spodbujati deinstitucionalizacijo in kako je to mogoče doseči z uporabo sredstev EU; |
| --- | --- |

9.

Enakost in nediskriminacija: nujna potreba po horizontalni protidiskriminacijski direktivi

| 10. | poudarja, da bi morala EU v skladu s Konvencijo o pravicah invalidov vidik invalidnosti vključiti v vse svoje politike, programe in strategije; podpira priporočila Konvencije o pravicah invalidov ter poziva Komisijo in države članice, naj si bolj prizadevajo za njihovo uresničevanje; meni, da je uskladitev prava EU s konvencijo bistvena za zagotavljanje enakosti in nediskriminacije; pri tem poudarja vlogo okvira EU v zvezi s konvencijo v tem procesu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja delo, ki ga v okviru EU za Konvencijo o pravicah invalidov opravlja evropska varuhinja človekovih pravic, da bi zaščitila, spodbudila in spremljala, kako institucije EU izvajajo to konvencijo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države članice EU, ki še niso podpisale in ratificirale Izbirnega protokol h Konvenciji o pravicah invalidov, naj to storijo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo in države članice, naj si bolj prizadevajo za promocijo enakih pravic za invalide zunaj EU, zlasti v zvezi s državami kandidatkami; v zvezi s tem poudarja, da mora Unija med pristopnimi pogajanji postaviti vprašanje reform za izboljšanje položaja invalidov; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, naj posodobi predlog direktive EU o enakem obravnavanju na podlagi stališča Parlamenta, in sicer naj zajame tudi presečno diskriminacijo in izrecno prepove diskriminacijo na podlagi kombinacije razlogov, navedenih v Listini; poziva predsedstvo Sveta, naj da prednost tej direktivi in o njej razpravlja na najvišji politični ravni; poudarja, da so potrebni konkretni ukrepi za spodbujanje sprejetja direktive in, če ne bo sprejeta, alternativni zakonodajni ukrepi za odpravo diskriminacije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja, da je Komisija sprejela ambiciozno strategijo o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030, in jo poziva, naj spremlja in zagotovi njeno izvajanje v državah članicah; poudarja, da je treba okviru EU za Konvencijo o pravicah invalidov nameniti jasno vlogo pri pregledu strategije ter v ta pregled sistematično in dejavno vključevati invalide in njihove predstavniške organizacije na ravni EU ter nacionalni, regionalni in lokalni ravni; opozarja Komisijo, naj te ukrepe oblikuje ob usklajevanju in komunikaciji z invalidi in vsemi sodelujočimi organizacijami, začenši z mrežo Konvencije o pravicah invalidov Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami ter v skladu s standardi EU in spremljajočo nacionalno zakonodajo zbira razčlenjene in zanesljive podatke in statistične podatke, vključno z zagotavljanjem, da bodo statistični podatki na ravni EU razčlenjeni po vrstah invalidnosti in vključevali število oseb, ki živijo v ustanovah, da bi razvili ustrezne in učinkovite politike za zagotovitev dostopne, vključujoče in enakopravne družbe za vse invalide v EU, ne glede na to, na katerem območju živijo, najsi bodo mestna, podeželska ali oddaljena; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo in države članice, naj ozaveščajo javnost, zlasti otroke in mlade, in izvajajo jasno strukturirana posvetovanja s sodelovanjem in vključevanjem ljudi, ki jih to neposredno zadeva, in organizacij civilne družbe, ki jih zastopajo, da bi pridobili resnično razumevanje invalidnosti na vseh ravneh družbe; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da je treba v skladu s členom 27 Konvencije o pravicah invalidov na evropski ravni opraviti izmenjave primerov dobre prakse o uspešnih projektih, ki bodo vključevale invalide na vseh področjih, pa tudi kampanje obveščanja javnosti o tem, kako to doseči; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva države članice, naj pri pripravi vseh ustreznih politik, programov financiranja in dejavnosti ustrezno upoštevajo edinstven položaj invalidnih avtorjev, izvajalcev in umetnikov, naj odpravijo vse ovire in vsem v kulturnem in ustvarjalnem sektorju zagotovijo enake pravice in možnosti, zlasti pa naj uvedejo ukrepe, ki bodo vsem kulturnim ustvarjalcem omogočali enak dostop, sodelovanje in zastopanost; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo, naj v skladu z evropskim aktom o dostopnosti zagotovi, da bo prihodnja zakonodaja EU o umetni inteligenci vključevala najširši možni krog uporabnikov ter invalidom omogočala, da bo dostop do sistemov umetne inteligence enostaven in dostopen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opozarja države članice na cilj trajnostnega razvoja št. 11.7, v skladu s katerim naj bi si prizadevali do leta 2030 zagotoviti splošen dostop do varnih, vključujočih in dostopnih zelenih površin in javnih prostorov, zlasti za otroke in ženske, invalide in starejše; |
| --- | --- |

21.

Invalidi, ki so najbolj ogroženi

| 22. | obsoja dejstvo, da so nekateri invalidi bolj izpostavljeni tveganju, da bodo žrtve nasilja, kot so ženske in dekleta, otroci, starejši, brezdomci, pridržani, migranti in begunci, rasizirane osebe in osebe z etničnim ozadjem, kot so Romi, pa tudi osebe LGBTIQ+; poziva Komisijo in države članice, naj posebne izzive, pravice in potrebe teh ljudi obravnavajo s ciljnimi ukrepi, da bi se jim zagotovil dostop do pravnega varstva, storitev za podporo žrtvam in za njihovo zaščito ter odpravile ovire za prijavo diskriminacije in nasilja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da se invalidi, zlasti invalidke, še naprej soočajo z večplastno in presečno diskriminacijo na podlagi svoje invalidnosti in spola, rase, etnične pripadnosti, starosti, vere ali prepričanja, spolne usmerjenosti, migracijskega statusa ali socialno-ekonomskega ozadja; poudarja, da so invalidne ženske in deklice še posebej izpostavljene nasilju na podlagi spola in lahko to nasilje, ki prizadene invalidne ženske in deklice, vključuje telesno, spolno, psihično in ekonomsko nasilje; je zaskrbljen, da so invalidke pogosto žrtve nasilja na podlagi spola, ki ga zagrešijo partnerji ali družinski člani; poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo za vzpostavitev in dostopnost mehanizmov za prijavo nasilja nad invalidi ter podpornih storitev za žrtve; |
| --- | --- |

23.

| 24. | priznava pomembno vlogo, ki jo imajo oskrbovalci v življenju invalidov, in ovire, s katerimi se srečujejo pri opravljanju svojega dela; poudarja, da so invalidi, zlasti pa invalidke zaradi pravne, finančne in socialne odvisnosti od oskrbovalcev v bolj ranljivem položaju; je zaskrbljen zaradi poročil o nasilju nad invalidi, ki so ga zagrešili tisti, ki bi morali skrbeti zanje, in sicer doma ali v institucionalnem okolju; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opozarja na zavezo Komisije iz strategije EU za pravice invalidov za obdobje 2021–2030, da bo posebno pozornost namenila invalidkam, za katere je verjetnost, da bodo izpostavljene nasilju, dva- do petkrat večja kot pri drugih ženskah (51); poziva Komisijo, naj upošteva položaj invalidk ter ga vključi v vse politike in ukrepe EU; |
| --- | --- |

25.

| 26. | je močno zaskrbljen, ker invalidne ženske in dekleta prepogosto nimajo dostopa do ustanov na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, zlasti do ginekološke oskrbe, hkrati pa se jim odreka ozaveščena privolitev o uporabi kontracepcije in jim celo grozi prisilna sterilizacija (52); poziva države članice, naj izvajajo zakonodajne ukrepe za zaščito telesne celovitosti, svobode izbire in samoodločanja v zvezi s spolnim in reproduktivnim življenjem invalidov; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja predlog Komisije za direktivo o boju proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini, pa tudi zavezo in ukrepe nekaterih držav članic v zvezi s tem; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo dodatne konkretne ukrepe za boj proti nasilju na podlagi spola, med drugim zagotavljanje ciljno usmerjene podpore invalidom; poleg tega poziva Komisijo in države članice, naj organizirajo posebna usposabljanja in dejavnosti ozaveščanja o sistemih odzivanja na nasilje na podlagi spola, ki naj se jih udeležijo invalidke in dobijo informacije o svojih pravicah; meni, da morajo Komisija in države članice natančneje raziskati edinstven presek spola in invalidnosti, da bi ustrezno razumeli in obravnavali zapletenost nasilja na podlagi spola nad invalidnimi ženskami in deklicami; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva države članice, naj dodelijo dovolj človeških in finančnih virov za nacionalne organe za enakost iz člena 33(2) Konvencije o pravicah invalidov, da bodo ti organi svoje naloge opravljali uspešno in učinkovito; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem zagotovi potrebno podporo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja in podpira prihodnjo pravno pobudo Komisije o najnižjih standardih za organe za enakost, ki bodo države članice spodbudili, naj pooblastila organov za enakost razširijo tudi na zaščito žrtev diskriminacije na podlagi invalidnosti; Komisijo poziva, naj nemudoma pripravi velikopotezen predlog; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Svet, naj zaključi postopek ratifikacije Istanbulske konvencije s strani EU na podlagi širokega pristopa brez omejitev ter se zavzame za njeno ratifikacijo v vseh državah članicah, saj gre za temeljno orodje za boj proti nasilju nad invalidnimi ženskami in deklicami; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo in države članice, naj z medsektorskimi in strukturnimi ukrepi preprečijo vse oblike izolacije invalidk, in sicer s pomočjo izobraževanja in ozaveščanja za invalidke ter za njihove družine in oskrbovalce; |
| --- | --- |

31.

| 32. | je zaskrbljen zaradi položaja invalidnih zapornikov v državah članicah, ne glede na vrsto invalidnosti; obžaluje dejstvo, da nekatere države članice ranljivosti invalidnih zapornikov ne upoštevajo v zadostni meri; poziva države članice, naj poskrbijo za potrebno infrastrukturo za invalidne zapornike in tudi za ustrezno oskrbo za njihove posebne potrebe, dostopnost in razumne prilagoditve; poleg tega poziva države članice in institucije EU, naj sprejmejo potrebne ukrepe in poskrbijo za spoštovanje in zaščito temeljnih pravic zapornikov, zlasti ranljivih oseb, kot so osebe s težavami v duševnem zdravju in invalidi, ter sprejmejo skupne evropske standarde za pridržanje v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva države članice, naj vsem invalidnim otrokom zagotovijo pravico do izobraževanja in jim omogočijo enak dostop do vključujočega in visokokakovostnega poučevanja od zgodnjega otroštva do mladostništva, zlasti z vzpostavitvijo prilagojene infrastrukture in specializiranega usposabljanja za svoje učitelje in pomočnike; poudarja, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti dostopnosti šolskih storitev za invalidne otroke; poudarja, da invalidni otroci še vedno predstavljajo nesorazmeren delež otrok v institucionalni oskrbi, da v ustanovah ostajajo dolgoročno ali za stalno ter da se soočajo z visoko stopnjo diskriminacije in zanemarjanja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da so invalidi bolj izpostavljeni tveganju, da postanejo žrtve sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva; pozdravlja predlog Komisije, da razširi seznam kaznivih dejanj EU na sovražni govor in kazniva dejanja iz sovraštva; |
| --- | --- |

34.

Enakost pred zakonom

| 35. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo nujne ukrepe za prepoved omejitev pravne in poslovne sposobnosti, ki ovirajo pravice invalidov, določene v Pogodbah, vključno z ukrepi za zamenjavo nadomestnega odločanja s podprtim odločanjem po vsej EU, pri čemer bi se upoštevala avtonomija, želje in izbira posameznika; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva države članice, naj izvajajo namenske programe, ki bodo omogočili prehod na podprte sisteme odločanja, namesto da bi osebam z intelektualno motnjo odvzeli pravno sposobnost za sprejemanje odločitev; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pozdravlja dejstvo, da je pregled stanja na področju pravosodja v EU v letu 2022 prvič upošteval posebne potrebe invalidov v zvezi z dostopom do pravnega varstva; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za odpravo vseh ovir, tudi kulturnih, s katerimi se srečujejo invalidi pri dostopu do pravnega varstva, tako da obravnavajo pomanjkanje ozaveščenosti o invalidnosti in Konvenciji o pravicah invalidov v službah pravosodja, tudi tako, da dodelijo ustrezna sredstva za usposabljanje pravosodnega osebja za boljšo dostopnost do informacij, in zagotovijo podporo žrtvam z invalidnostjo, zlasti ko je žrtev pravno, finančno in socialno odvisna od storilca; ugotavlja, da bi morali biti pritožbeni mehanizmi, tako sodni kot izvensodni, bolj dostopni za invalide; poleg tega poziva Komisijo in države članice, naj ozaveščenost o invalidnosti ter večplastni in presečni diskriminaciji vključijo v merila za zaposlovanje osebja, zlasti v zaposlenih pravosodju in zaporih, ki delajo z invalidi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da morajo biti objekti in storitve dostopni, da bi se zagotovil enakopraven dostop do sodnega varstva in ustrezne pomoči tistim, ki imajo težave pri uveljavljanju svoje pravne sposobnosti; opozarja, da imajo težave pri komuniciranju lahko resne posledice za dostop invalidnih zapornikov do informacij v dostopni obliki in dejavnosti, prilagojenih njihovi invalidnosti; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe in poskrbijo za cenovno ugoden, varen in učinkovit dostop do pravnega varstva za invalide ter da se na vseh stopnjah procesa nudijo pomoč ter dostopna komunikacija in informacije; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opozarja, da nenehne premestitve in prekinjanje oskrbe, pomanjkanje pravosodnega in zaporniškega, tudi medicinskega osebja, ki je ustrezno usposobljeno za pomoč invalidnim zapornikom, še povečujejo ranljivost in osamitev teh zapornikov; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo, naj pripravi program za financiranje sodnih postopkov za sojenja, kjer so države članice obtožene diskriminacije invalidov; predlaga, naj se to financiranje zagotovi iz obstoječega finančnega okvira za Evropski socialni sklad plus; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisijo in Eurofund, naj zbereta zanesljive podatke in opravita celovite raziskave o vplivu omejitev pravne sposobnosti na življenje invalidov, tudi osebe s psihosocialno motnjo; |
| --- | --- |

42.

Sodelovanje v političnem in javnem življenju: „Nič o nas brez nas“

| 43. | poziva EU in države članice, naj spremenijo evropsko volilno zakonodajo ter ustrezno nacionalno zakonodajo, da bodo lahko vsi invalidi enakopravno z drugimi glasovali in kandidirali na volitvah; poudarja, da odločitve o odvzemu pravne sposobnosti zaradi invalidnosti, ki jih sprejme država članica izvora, ne bi smele pomeniti, da državljani Unije niso neustrezni v državi članici prebivanja, če je z zakonodajo navedene države članice ta pravica brez omejitev zagotovljena vsem invalidom. poziva Komisijo, naj zlasti v zvezi z naslednjimi evropskimi volitvami leta 2024 sodeluje z državami članicami, da bi zagotovile pravico do samostojnega in tajnega glasovanja ter da imajo invalidi enake možnosti za izvajanje volilnih kampanj; poudarja, da infrastruktura invalidom pogosto ne omogoča, da bi uveljavljali svojo demokratično volilno pravico; zato poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo volišča dostopna invalidom; v zvezi s tem ponovno opozarja na določbe iz zakonodajne resolucije Parlamenta z dne 3. maja 2022 o političnih pravicah invalidov; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisijo in države članice, naj invalide v vsej njihovi raznolikosti in iz vseh okolij vključijo v sprejemanje odločitev v EU; meni, da bi bilo treba dodatno okrepiti vodilno vlogo invalidov z večjim vlaganjem v organizacije invalidov, da bi olajšali njihovo konstruktivno udeležbo in vpliv na odločanje; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva evropske, nacionalne, regionalne in lokalne politične stranke, naj zagotovijo, da bodo invalidi bolje zastopani v volilnih imenikih; poziva imenovane volilne organe držav članic, naj zbirajo podatke o dostopnosti volišč, vključno z informacijami, ali so prilagojena potrebam invalidov ali ne, ter o tem poročajo Komisiji, Svetu in Evropskemu parlamentu najpozneje eno leto po volitvah v Evropski parlament; |
| --- | --- |

45.

| 46. | je trdno prepričan, da bi bila odprava ovir s spodbujanjem in sprejemanjem ukrepov za dostopnost in posebnih oblik komuniciranja, kot so lahko berljivi jezik, Braillova pisava in znakovni jezik, pomemben korak k temu, da bi invalidom omogočili resnično udeležbo v političnem in javnem življenju; poudarja, da morajo biti digitalne storitve bolj dostopne invalidom; |
| --- | --- |

46.

| 47. | priznava razvoj novih tehnologij in njihov potencial za invalide; spodbuja Komisijo naj vlaga v razvoj aplikacij informacijske in komunikacijske tehnologije, ki bodo omogočale komuniciranje in prevajanje za znakovni jezik in Braillovo pisavo; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisijo, naj dodatno okrepi in spodbuja vključujoče elemente programa Ustvarjalna Evropa, ki spodbujajo vključevanje, da bi se povečalo kulturno udejstvovanje po vsej Uniji v smislu napredka k na poti k bolj vključujoči družbi, zlasti kar zadeva invalide, ter spodbujalo njihovo dejavno sodelovanje v ustvarjalnih procesih, pa tudi razvoj občinstva; |
| --- | --- |

48.

Potreba po izvedbenem načrtu na ravni EU za obvladovanje tveganja nesreč, ki vključuje vidik invalidnosti

| 49. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo sodelovanje invalidov in njihovih predstavniških organizacij v postopku odločanja o oblikovanju, upravljanju, financiranju in izvajanju politik in programov za zmanjševanje tveganja nesreč; poziva, naj se vidiki invalidov vključijo v odzivanje Unije na krize; |
| --- | --- |

49.

| 50. | meni, da bi se moralo v teh programih predvideti vključevanje v različne sektorje in ravni upravljanja ter določiti posebne cilje in časovne okvire za oblikovanje akcijskega načrta za zmanjšanje tveganja nesreč, ki vključuje vidik invalidnosti, da bi dosegli Sendajski okvir; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, da je treba politike in programe EU podpreti z razčlenjenimi zbirkami dokazov, ki temeljijo na podatkih; poudarja, da je treba podpreti in financirati raziskave, da bi bolje razumeli posledice nesreč za invalide in njihovo sposobnost za spopadanje z njimi; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva države članice in Komisijo, naj izboljšajo svoje krizno komuniciranje in zagotovijo uporabo oblik, ki bodo invalidom omogočale dostop do ustreznih informacij; je zaskrbljen zaradi ugotovitev Agencije Evropske unije za temeljne pravice o znatnih pomanjkljivostih na tem področju med pandemijo covida-19; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ugotavlja, da so v vsaki skupnosti, ki jo je prizadela kriza, invalidi med najbolj marginalizirano in ogroženo populacijo; poleg tega poudarja, da so invalidi zaradi vojne med oboroženimi spopadi žrtve nasilnih napadov, prisilnega razseljevanja in nenehnega zanemarjanja pri humanitarnem odzivu, namenjenem civilistom, ujetim v spopade, in da so na svojih domovih ali v zapuščenih vaseh pogosto več dni ali tednov prepuščeni samim sebi, pri čemer imajo zelo slab dostop do hrane ali vode; v zvezi s tem opozarja, da so za države članice pri obravnavanju posebnih potreb, zaščite in oskrbe invalidov, ki bežijo pred vojno, pomembni strategija EU o otrokovih pravicah, jamstvo za otroke, strategija EU o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 ter vsi obstoječi pravni instrumenti EU, vključno z direktivo o začasni zaščiti (53); |
| --- | --- |

53.

Prosto gibanje in vzajemno priznavanje: potreba po razširitvi ugodnosti evropske kartice ugodnosti za invalide

| 54. | poudarja, da je nujno potrebna medsebojna opredelitev, diagnoza in priznavanje statusa invalidnosti na vseh področjih po vsej EU, in poziva Komisijo, naj pospeši svoje delo v zvezi s tem, da bi zagotovila priznavanje statusa invalidnosti med selitvijo po EU in prosto gibanje invalidov v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pozdravlja, da je Komisija v pismu o nameri Parlamentu iz leta 2022 napovedala, da bo leta 2023 predložila zakonodajni predlog o evropski kartici ugodnosti za invalide, ki je vključen tudi v delovni program Komisije za leto 2023; |
| --- | --- |

55.

| 56. | je trdno prepričan, da bi morala evropska kartica ugodnosti za invalide temeljiti na zavezujočem zakonodajnem aktu EU in zajemati vrsto različnih področij poleg kulture, prostega časa in športa; poudarja, da bi morala kartica ugodnosti za invalide vedno zajemati tudi nacionalne, regionalne in lokalne javne storitve, kot je prevoz, imeti namensko spletno mesto na ravni EU in dostopno spletno zbirko podatkov v vseh jezikih EU, in v vseh oblikah, kot sta lahko berljivi jezik, Braillova pisava in znakovni jezik; poleg tega poziva Komisijo, naj razmisli o vodenju izvajanja evropske kartice ugodnosti za invalide, ki se financira iz Evropskega socialnega sklada plus; |
| --- | --- |

56.

| 57. | je trdno prepričan, da morajo biti invalidi in njihove predstavniške organizacije tesno vključeni v izvajanje in komunikacijo v zvezi z evropsko kartico ugodnosti za invalide; meni, da je za to najprej potreben pregled obstoječe zakonodaje in politik, to mora biti podprto z veliko mero ozaveščanja, slediti morajo posebne analize učinka, ki temeljijo na razčlenjenih podatkih, rezultat pa morajo biti konkretni izvedbeni ukrepi; |
| --- | --- |

57.

Spodbujanje splošnih vključujočih izobraževalnih ustanov in zagotavljanje kakovostnega in dostopnega zdravstvenega varstva

| 58. | poziva Komisijo in države članice, naj v skladu s konvencijo sprejmejo ukrepe za olajšanje dostopa in koriščenja vključujočega in kakovostnega izobraževanja za vse invalidne učence, tudi e-učenja in vseživljenjskega učenja, v skladu s konvencijo o pravicah invalidov ter za uresničevanje cilja na področju izobraževanja upošteva kazalnike, specifične za invalidnost, iz strategije Evropa 2020; poudarja, da je pomembno zagotoviti enak dostop do izobraževanja v učilnicah za učence in študente, tudi na predšolski stopnji, ne glede na to, ali so invalidi ali ne; poziva države članice, naj povečajo naložbe v program Erasmus+ in izkoristijo možnosti financiranja, ki jih ponuja; |
| --- | --- |

58.

| 59. | obžaluje, da nekatere države članice premalo vlagajo v zmogljivosti za invalide, ki potrebujejo posebno specialistično nego, zaradi česar so te osebe, zlasti šoloobvezna mladina, v nekaterih primerih prisiljene zapustiti svojo družino, da bi imeli dostop do ustreznih ustanov v drugih državah članicah; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo digitalna okolja dostopna za vse; ugotavlja, da so podnaslavljanje v živo, lahko berljive informacije, tolmačenje v znakovnem jeziku in dostopna spletna mesta bistveni za izobraževanje invalidov in njihovo obveščanje; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva Komisijo in države članice, naj hitro ukrepajo in zagotovijo, da bodo invalidi, tudi tisti s psihosocialnimi motnjami, deležni enake ponudbe, kakovosti in standardov brezplačnega ali cenovno dostopnega zdravstvenega varstva ter programov, ki so na voljo drugim osebam, vključno z dostopom do storitev in pobud na področju spolnega in reproduktivnega zdravja v okviru načrta EU za boj proti raku; |
| --- | --- |

61.

| 62. | močno priporoča, naj se v državah članicah s sredstvi EU podpre razvoj storitev za zdravljenje bolezni, ki bodo vključevale invalide; predlaga Komisiji, naj preuči razvoj standardov za dostopnost do opreme za presejanje; |
| --- | --- |

62.

| 63. | meni, da morajo dostopne javnozdravstvene kampanje in obveščanje o preprečevanju, presejanju in zdravljenju bolezni vključevati invalide in jih je treba razširjati v različnih dostopnih oblikah, kot so znakovni jezik, Braillova pisava in lahko berljiva oblika; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva države članice, naj zagotovijo neprekinjeno oskrbo in podporo, ki se po šolanju pogosto končata, kar povzroča težave pri prehodu na trg dela ter ovira podporo za dostop do zaposlitvenih možnosti in zmožnosti za samostojno življenje; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo imeli invalidi enake možnosti na trgu dela, dostop do vključujočega in rednega izobraževanja, zdravstvenih storitev, pa tudi enak dostop do prevoza, tako da se odpravijo osnovne ovire za njihovo življenje v družbi, pri infrastrukturnih in digitalnih naložbah v EU pa uporabljajo načela univerzalnega oblikovanja; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva Komisijo, naj pripravi celovito in presečno evropsko strategijo za duševno zdravje kot ustrezno nadaljevanje evropskega okvira za ukrepanje na področju duševnega zdravja ter izboljša kompas EU za ukrepanje na področju duševnega zdravja in dobrega počutja; ugotavlja, da bi moral biti cilj te strategije, da od držav članic zahteva, naj ob posebnem poudarku na invalidih poleg fizične oskrbe zagotovijo zdravstveno varstvo na področju duševnega zdravja, saj sta ta tesno povezana, naj zagotovijo učinkovito oskrbo na podlagi dokazov in človekovih pravic ter povečajo število ponujenih storitev, da se več ljudem omogoči dostop do zdravljenja; poziva zlasti države članice, naj v ustrezne sklade EU vključijo izboljšanje nevropsihiatričnih storitev za otroke in mladostnike, ki so jih ukrepi, sprejeti med pandemijo, najbolj prizadeli, kar je privedlo do vse večjih socialnih stisk, revščine in psihološkega trpljenja z dramatičnimi posledicami; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva Komisijo, naj pregleda direktivo o čezmejnem zdravstvenem varstvu in jo uskladi s Konvencijo o pravicah invalidov, da bi invalidom zagotovili dostop do kakovostnega čezmejnega zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

67.

Spodbujanje vključujočega zaposlovanja

| 68. | poudarja, da je uveljavljanje pravice invalidov do dela (54) tesno povezano z ukrepi za boj proti posredni in neposredni diskriminaciji, revščini in oviram na področju zdravja, izobraževanja, usposabljanja, nastanitve, oskrbe, podpore, osebne mobilnosti, dostopnosti grajenega okolja, segregacije in institucionalizacije; zato spodbuja Komisijo in države članice, naj sprejmejo učinkovite in konkretne ukrepe za spodbujanje enakosti, raznolikosti in horizontalnega vključevanja invalidov in njihovih družin v vseh delih družbe, med drugim z osebno pomočjo, neodvisnim življenjem, socialno zaščito, ozaveščanjem in okoljem brez ovir; opozarja, da vključevanje invalidov na trg dela ni le bistveno za socialno vključevanje in enake možnosti, temveč ponuja tudi pomembne gospodarske priložnosti za finančno neodvisnost invalidov in koristi širšemu gospodarstvu; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva Evropski organ za delo, naj sodeluje z nacionalnimi inšpektorati za delo pri izvajanju obstoječe zakonodaje; priporoča, naj inšpektorji za delo spremljajo javne in zasebne delodajalce, da bi zagotovili spoštovanje poklicnih pravic za invalide; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva Komisijo in države članice, naj za preprečevanje diskriminacije in zagotavljanje učinkovitega zadrževanja invalidov na trgu dela in vključevanja nanjo oblikujejo politike s pristopom, ki bo upošteval celoten življenjski krog; poziva Komisijo in države članice, naj v celoti izvajajo Konvencijo o pravicah invalidov in jo vključijo v vse zakonodajne, politične in finančne ukrepe, zlasti v zvezi z vključenostjo invalidov v družbo in na trg dela; poziva EU in vse države članice, naj ratificirajo tudi izbirni protokol h Konvenciji o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pozdravlja politično razpravo, ki je potekala 16. junija 2022 med ministri za zaposlovanje in socialne zadeve, o zaposlovanju invalidov, odpravljanju ovir za zaposlovanje invalidov in ukrepih za spodbujanje njihovega vključevanja na trg dela; se veseli konkretnih nadaljnjih ukrepov držav članic; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti zaposlovanju invalidov, ki pripadajo etničnim manjšinam, kot so migranti, begunci, Romi in ljudje afriškega porekla; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poudarja, da je treba vzpostaviti pristop, temelječ na človekovih pravicah, kot okvir, v katerem bo družba razpravljala o invalidnosti, podporo za invalidnost pa je treba ustrezno prilagoditi; poudarja, da je pomembno celovito opredeliti in uveljavljati dostopnost in poudarja njeno vrednost, saj je nepogrešljiv temelj za to, da imajo lahko invalidi enake možnosti, kot je priznano s Konvencijo o pravicah invalidov in v skladu s splošno pripombo 2 Konvencije o pravicah invalidov, pri čemer je treba upoštevati raznolikost njihovih potreb ter spodbujati univerzalno oblikovanje kot načelo EU (55); |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva Komisijo, naj čim prej začne revizijo direktive o enakosti pri zaposlovanju, zlasti kar zadeva harmonizirane minimalne standarde za primerne prilagoditve za delavce invalide, da bi jo v celoti uskladili z določbami Konvencije o pravicah invalidov ter uveljavili participativni proces, ki bo zagotavljal neposredno in polno udeležbo organizacij, ki zastopajo invalide; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poudarja pomen dejavnega vključevanja invalidov, njihovih družin in predstavniških organizacij v razvoj in izvajanje vseh ukrepov, ki zadevajo invalide; poudarja pomen vključevanja vprašanj invalidnosti na delovnem mestu ter vlogo socialnega dialoga in usposabljanja za delodajalce v zvezi s tem; poziva države članice, naj sprejmejo učinkovite ukrepe, s katerimi bi zagotovili nediskriminacijo za vse, ter poskrbijo, da bodo lahko invalidi svoje delavske in sindikalne pravice uveljavljali enako kot drugi; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poudarja, da nadlegovanje na delovnem mestu, vključno s spolnim nadlegovanjem in povračilnimi ukrepi po prijavah, zlasti invalidkam otežuje dostop do dela in zaposlitve, ohranitev službe in enakovredno poklicno pot (56) in da so v državah članicah potrebni posebni ukrepi za preprečevanje in kaznovanje nadlegovanja invalidov in boj proti njemu; |
| --- | --- |

76.

| 77. | meni, da se dohodkovne podporne sheme, pomoč, povezana z invalidnostjo, ter podpora za aktivno zaposlovanje dopolnjujejo pri spodbujanju polnopravne in učinkovite udeležbe invalidov na trgu dela, saj plače ne nadomeščajo kritja dodatnih stroškov, povezanih z invalidnostjo; zato poziva države članice, naj ločijo dohodkovno podporo in podporo za aktivno zaposlovanje ter pomoč, povezano z invalidnostjo (57), da bodo pravila o upravičenosti čim bolj vključujoča, in naj krijejo dodatne stroške, povezane z invalidnostjo, se borijo proti revščini zaposlenih ter invalidom zagotovijo enakost, dostojanstvo in samostojnost; spodbuja države članice, naj uvedejo podobne rešitve za oskrbovalce invalidov, da bi poleg dodatka za oskrbo zaslužili tudi dohodek; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo države članice spoštovale načelo enakega obravnavanja in enakega plačila vsem zaposlenim za delo enake vrednosti; poleg tega vztraja, da bi bilo treba delavcem na zaščitenih delovnih mestih zagotoviti vsaj pravice in status, kakršne imajo delavci na odprtem trgu dela; meni, da bi morala ta zaščitena delovna mesta temeljiti na individualiziranem pristopu in biti, kolikor je to izvedljivo, invalidom na voljo za začasno obdobje v njihovem poklicnem življenju; prav tako meni, da bi morala biti ta delovna mesta namenjene spodbujanju razvoja znanj in spretnosti ter podpori pri prehodu na odprt trg dela; vztraja, da bi morali biti invalidi, ki delajo v takšnih okoljih, zaščiteni z obstoječimi pravnimi okviri, ki zajemajo socialno zaščito in delovne pogoje, vključno z zaščito minimalne plače, enako kot drugi v skladu s členom 27 Konvencije o pravicah invalidov; poziva države članice, naj razvijejo vključujoče modele zaščitene in podporne zaposlitve, ki bodo spoštovali pravice invalidov ter bodo obenem ukrepi za učinkovito vključevanje in poznejši prehod na odprti trg dela; poudarja, da je pomembno, da invalidi najdejo kakovostno zaposlitev, ki ustreza njihovim spretnostim in ambicijam, ter da bi morali invalidi pri usposabljanju, izpopolnjevanju in preusposabljanju pridobiti dejanske sposobnosti in spretnosti; poziva države članice, naj ocenijo, kako učinkovito invalidi na obstoječih zaščitenih delovnih mestih pridobivajo znanja in spretnosti za zaposlovanje na odprtem trgu dela; poziva Komisijo, naj ta proces spremlja; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ugotavlja, da je kriza zaradi covida-19 spodbudila delo na daljavo, ta način dela pa bi lahko povečal zaposlovanje invalidov, saj bi lahko služil kot oblika prilagoditve za invalide in orodje, ki omogoča boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter zmanjšuje ovire, povezane z bolečino in utrujenostjo, na trgu dela; svari pa pred tem, da bi se delodajalci z delom na daljavo izogibali razumnim prilagoditvam ali ustvarjanju vključujoče kulture na delovnem mestu za invalidne delavce (58), saj bi jih utegnili s tem osamiti in škoditi njihovemu duševnemu zdravju; poudarja, da je treba prihodnje politike dela na daljavo razviti z vidika pravic invalidov ter slednje vključiti v njihovo zasnovo, pa tudi v pogajanja o novih kolektivnih pogodbah o delu na daljavo ali v revidiranje politike dela na daljavo, s katerim želijo podjetja zagotoviti, da so prijazne do invalidov; opozarja, da je treba invalidom omogočiti enak dostop do izobraževanja in usposabljanja ter do pridobivanja digitalnih znanj in spretnosti, v ta namen pa poskrbeti za dostopnost s tem povezane digitalne infrastrukture, tako v mestih kot na podeželju in oddaljenih območjih, da bi ljudje lahko izkoristili nove zaposlitvene priložnosti, ki jih prinaša digitalizacija; poudarja, da je razumna prilagoditev pravica invalidnih delavcev, in meni, da bi morali javni organi spodbujati ukrepe in programe ozaveščanja za znanja, spretnosti in sposobnosti invalidov ter pismenost zasebnih in javnih delodajalcev na področju razumnih prilagoditev, da bi preprečili diskriminacijo in zagotovili, da imajo nosilci dolžnosti orodja za zaposlovanje, podporo in zadržanje invalidnih delavcev; |
| --- | --- |

79.

| 80. | ugotavlja, da je spodbujanje pravic starejših tesno povezano z doseganjem enakih pravic za invalide, saj je pri starejših verjetnost za invalidnost večja, pri čemer je več kot 46 odstotkov oseb, starih 60 let in več, invalidov; glede na demografske spremembe, zlasti starajoče se prebivalstvo, poudarja, da se je treba spoprijeti z novimi izzivi v zvezi z večjo razširjenostjo invalidnosti, ki je povezana s staranjem delovne sile, in večjim številom zaposlenih s kroničnimi boleznimi; poudarja, kako pomembno je oblikovati politike, vključno s prožnim delovnim časom, da bi invalidnim delavcem pomagali pri boljši vključitvi na trg dela, ter storitvami oskrbe invalidov, vključno s standardi za usposabljanje osebja in standardi za osebno pomoč; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poziva države članice, naj spremljajo izvajanje načel 2 in 3 evropskega stebra socialnih pravic, ki zagotavljata enako obravnavanje in enake možnosti glede udeležbe na trgu dela, pogojev zaposlitve in poklicnega napredovanja moških in žensk ne glede na raso ali etnično poreklo, vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost; poziva k spremljanju sprejemanja ukrepov, ki jih določa Konvencija o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poziva države članice, naj zagotovijo prilagojeno podporo invalidom v zvezi z dostopom do razvoja znanj in spretnosti, poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter zaposlovanja, da bi zagotovili vključujoče in aktivne politike trga dela; spodbuja zavode za zaposlovanje ter javni in zasebni sektor, naj uvedejo prilagojene ukrepe za izboljšanje zaposljivosti in zadrževanja invalidov na trgu dela, pri čemer je treba spoštovati Konvencijo o pravicah invalidov, prek evropske mreže javnih zavodov za zaposlovanje pa naj izmenjujejo primere dobre prakse o zaposlovanju invalidov; poziva države članice, naj zagotovijo smernice, usposabljanje in finančno pomoč, s katerimi bi podprli ustvarjanje delovnih mest, zaposlovanje, podjetništvo in samozaposlovanje invalidov, tudi prek Evropskega socialnega sklada plus; poudarja pozitivno vlogo, ki jo lahko ima socialno gospodarstvo pri zaposlovanju invalidov; poziva države članice, naj uvedejo spodbude, s katerimi bi invalide spodbudile k ustvarjanju subjektov socialnega gospodarstva in vzpostavljanju dejavnosti, ki prinašajo dohodek; |
| --- | --- |

82.

| 83. | meni, da je treba pri podpornih ukrepih na trgu dela upoštevati invalidnost in prilagojene odzive politike za podporo vključevanju invalidov v zaposlovanje; poziva države članice, naj podprejo usklajevanje ponudbe delovnih mest, poklicno profiliranje, sočasno zaposlovanje in usposabljanje, uvajanje na delovnem mestu, usposabljanje na delovnem mestu, poklicni razvoj in mentorstvo ter vključujoče in dostopno poklicno izobraževanje in usposabljanje, da bi podprle potrebno vključevanje in ohranjanje invalidov na delovnem mestu; poudarja, da ukrepi za izboljšanje vključenosti in zaposlovanja invalidov ne bodo zares učinkoviti, če ne bomo obravnavali tudi stereotipov in stigme, povezanih z invalidnostjo, na delovnem mestu in v širši družbi; v zvezi s tem poudarja pomen ozaveščanja in usposabljanja za izobraževalce, delodajalce in delojemalce ter širšo javnost, da bi se spopadli z diskriminacijo invalidov, spremenili miselnost in vzpostavili resnično vključujočo družbo; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poudarja, da je nizka stopnja aktivnosti invalidov ovira za socialno-ekonomsko vključenost, kar je treba izboljšati z evropskimi in nacionalnimi programi za aktivacijo in usposabljanje oseb, ki so izključene s trga dela; poudarja, da sta podpora in spodbujanje udeležbe invalidov na trgu dela ključnega pomena, vendar je treba vzpostaviti tudi ustrezne in vključujoče mehanizme socialne zaščite, da se zagotovi podpora vsem invalidom; |
| --- | --- |

84.

| 85. | ponovno poziva Komisijo in države članice, naj ocenijo glavne trende glede prihodnosti dela z vidika invalidnosti, da bi opredelile in sprožile posebne ukrepe za bolj vključujoč trg dela in zmanjšanje digitalne vrzeli; poudarja, da je pomembno izboljšati uporabo inovativnih tehnologij, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje in odpravili ovire za izobraževanje, usposabljanje in zaposlovanje, predvsem na digitalnem trgu dela, ter invalidom pomagali pri dostopu do digitalnih orodij in programske opreme, ki so nepogrešljivi za njihovo neodvisno življenje; poudarja, da je treba invalide zaščititi pred diskriminacijo zaradi uporabe umetne inteligence pri zaposlovanju, izbiri kandidatov, napredovanju in odpovedi zaposlitve; poziva države članice, naj izboljšajo dostopnost tečajev usposabljanja na področju digitalnih znanj in spretnosti za skupine ljudi, ki jim grozi izključenost, med drugim invalide in starejše, da bi jih bolje vključili v družbeno življenje in trg dela ter omogočili boljši dostop do e-storitev in uprave; |
| --- | --- |

85.

| 86. | odločno podpira raziskave, socialne naložbe in ciljno usmerjene pobude na ravni EU za programe in storitve, ki so se izkazali za učinkovite pri podpiranju dolgoročnega vključevanja invalidov na trg dela, s posebnim poudarkom na osebah z motnjo avtističnega spektra; predlaga državam članicam, naj naročijo raziskave modelov in programov, ki še nimajo dokazne podlage, ter financirajo inovacije pri opravljanju storitev, kot je uporaba umetne inteligence pri podpornih storitvah (59); |
| --- | --- |

86.

| 87. | poziva države članice, zlasti nacionalne koordinatorje, naj v svojih večletnih nacionalnih strategijah v okviru evropskega jamstva za otroke namenijo posebno pozornost potrebam invalidnih otrok ter zagotovijo učinkovit in brezplačen dostop do kakovostnih storitev, zlasti vključujočega izobraževanja; poziva jih, naj v skladu s Priporočilom Sveta (EU) 2021/1004 vsem invalidnim begunskim otrokom zagotovijo učinkovit dostop do zdrave prehrane in ustrezne nastanitve, kot jih imajo otroci v državah gostiteljicah, da bi zagotovili, da bodo celostni nacionalni ukrepi upoštevali presečno prikrajšanost; zato poziva države članice in Komisijo, naj nujno povečajo financiranje evropskega jamstva za otroke z namenskim proračunom v višini vsaj 20 milijard EUR; pri tem spodbuja vse države članice, naj v okviru deljenega upravljanja za podporo dejavnostim v evropskem jamstvu za otroke namenijo sredstva, ki presegajo minimalni znesek iz Evropskega socialnega sklada plus; ponovno poziva države članice, naj izvajajo okrepljeno jamstvo za mlade, da bi zagotovile kakovostno ponudbo, vključno s poštenim plačilom, socialno zaščito in delovnim okoljem, prilagojenim potrebam invalidov; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poziva države članice, naj začnejo izvajati direktivo o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev, ki uvaja pravico do oskrbovalskega dopusta petih dni na leto; vztraja, da bi bilo treba razmisliti o posebnih ureditvah oskrbovalskega dopusta, očetovskega dopusta, starševskega dopusta in prožnega delovnega časa za starše v posebno zapostavljenem položaju, kot so invalidi ali starši invalidnih ali dolgotrajno bolnih otrok, brez kakršnih koli negativnih ukrepov s strani delodajalca; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poziva države članice, naj zagotovijo boljše delovne in življenjske pogoje, tudi z ustreznimi minimalnimi plačami in ukrepi za preglednost plač, da bi zmanjšali razliko v plači zaradi invalidnosti ter dosegli vključujočo in trajnostno rast trga dela; poudarja, da je pomembno hitro sprejeti direktivo o minimalnih plačah in preglednosti plač, ki mora v celoti veljati za invalide; |
| --- | --- |

89.

| 90. | poziva Komisijo, naj razvije in spodbuja evropski pravni okvir za vključujoča podjetja, s katerim bi vzpostavili trajno zaposlitev za invalide; |
| --- | --- |

90.

o

o o

| 91. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

91.

---

(1)  UL L 23, 27.1.2010, str. 35.

(2)  UL C 340, 15.12.2010, str. 11.

(3)  https://reliefweb.int/report/world/covid-19-gender-and-disability-checklist-preventing-and-addressing-gender-based

(4)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-02-19-153-en-n.pdf

(5)  UL C 97, 24.3.2020, str. 41.

(6)  UL L 315, 3.12.2007, str. 14.

(7)  UL L 189, 28.5.2021, str. 34.

(8)  UL L 315, 14.11.2012, str. 57.

(9)  UL L 327, 2.12.2016, str. 1.

(10)  UL L 303, 28.11.2018, str. 69.

(11)  UL L 321, 17.12.2018, str. 36.

(12)  UL L 151, 7.6.2019, str. 70.

(13)  UL L 188, 12.7.2019, str. 79.

(14)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(15)  UL L 127, 16.5.2019, str. 34.

(16)  UL C 137 E, 27.5.2010, str. 68.

(17)  UL L 167, 12.6.1998, str. 25.

(18)  UL L 223, 22.6.2021, str. 14.

(19)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14646-2019-INIT/sl/pdf

(20)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0265.

(21)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0129.

(22)  UL C 434, 15.11.2022, str. 50.

(23)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0219.

(24)  UL C 81, 18.2.2022, str. 43.

(25)  UL C 251, 30.6.2022, str. 2.

(26)  UL C 184, 5.5.2022, str. 88.

(27)  UL C 132, 24.3.2022, str. 129.

(28)  UL C 506, 15.12.2021, str. 94.

(29)  UL C 474, 24.11.2021, str. 48.

(30)  UL C 371, 15.9.2021, str. 6.

(31)  UL C 316, 6.8.2021, str. 2.

(32)  UL C 362, 8.9.2021, str. 8.

(33)  UL C 346, 27.9.2018, str. 94.

(34)  UL C 363, 28.10.2020, str. 164.

(35)  Študija – European Structural and Investment Funds and People with Disabilities in the European Union (Evropski strukturni in investicijski skladi in invalidi v Evropski uniji), Evropski parlament, generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor C – pravice državljanov in ustavne zadeve, 3. november 2016.

(36)  Študija – Inclusive education for learners with disabilities (Vključujoče izobraževanje za učeče se invalide), Evropski parlament, generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor C – pravice državljanov in ustavne zadeve, 15. septembra 2017.

(37)  Študija – The protection role of the Committee on Petitions in the context of the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities (Zaščitna vloga Odbora za peticije pri izvajanju Konvencije OZN o pravicah invalidov), Evropski parlament, generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor C – pravice državljanov in ustavne zadeve, 9. oktober 2015.

(38)  Poglobljena analiza – The European Accessibility Act (Evropski akt o dostopnosti), Evropski parlament, generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor C – pravice državljanov in ustavne zadeve, 15. avgust 2016.

(39)  Študija – Transport and tourism for persons with disabilities and persons with reduced mobility (Promet in turizem za invalide in osebe z zmanjšano mobilnostjo), Evropski parlament, generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor B – strukturna in kohezijska politika, 8. maj 2018.

(40)  Študija – The Post-2020 European Disability Strategy (Evropska strategija o invalidnosti za obdobje po letu 2020), Evropski parlament, generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor C – pravice državljanov in ustavne zadeve, 15. julij 2020.

(41)  Študija – The implementation of the 2015 Concluding Observations of the CRPD Committee by the EU (Izvajanje sklepnih ugotovitev Odbora za pravice invalidov iz leta 2015 v EU), Evropski parlament, generalni direktorat za notranjo politiko Unije, tematski sektor C – pravice državljanov in ustavne zadeve, 2. december 2021.

(42)  https://www.eca.europa.eu/sl/Pages/DocItem.aspx?did=58678

(43)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(44)  UL L 167, 4.7.2018, str. 28.

(45)  UL L 223, 22.6.2021, str. 14.

(46)  Skupno poročilo za Odbor Združenih narodov za pravice invalidov o pregledu izvajanja Konvencije o pravicah invalidov v EU, ki je na voljo na https://equineteurope.org/wp-content/uploads/2022/02/02-14-Joint-Briefing-CRPD-Equality-and-intersectional-issues-faced-by-persons-with-disabilities-in-the-European-Union.pdf

(47)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=sl&catId=1138

(48)  Poročilo Evropskega invalidskega foruma o človekovih pravicah iz leta 2022.

(49)  Sklad Združenih narodov za prebivalstvo (UNFPA) in organizacija Women Enabled International, Guidelines for Providing Rights-based, Gender-responsive Services to address gender-based Violence and Sexual and Reproductive health and Rights (Smernice za zagotavljanje storitev, ki temeljijo na pravicah, in storitev, ki se odzivajo na spol, za obravnavanje nasilja na podlagi spola ter spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic), 2018, https://www.unfpa.org/sites/default/files/pub-pdf/UNFPA-WEI_Guidelines_Disability_GBV_SRHR_FINAL_19-11-18_0.pdf

(50)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

(51)  Strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (COM(2021)0101), str. 16.

(52)  https://www.edf-feph.org/content/uploads/2022/09/Final-Forced-Sterilisarion-Report-2022-European-Union-copia_compressed.pdf

(53)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

(54)  Člen 27 Konvencije OZN o pravicah invalidov.

(55)  V členu 2 Konvencije o pravicah invalidov je „univerzalno oblikovanje“ opredeljeno kot „oblikovanje izdelkov, okolja, programov in storitev, ki jih lahko v čim večji meri uporabljajo vsi, brez potrebe po prilagajanju ali specializiranem oblikovanju; univerzalno oblikovanje ne izključuje podpornih pripomočkov za posebne skupine invalidov, kadar je to potrebno.

(56)  „Europe 2020 data & People with disabilities – table (EU SILC 2017)“(Podatki o Evropi za 2020 & Invalidi – tabela), ki jo je pripravil Stefanos Grammenos, Centre for European Social and Economic Policy, 27. december 2019.

(57)  Posebni poročevalec OZN za pravice invalidov, Poročilo posebnega poročevalca za pravice invalidov, predstavljeno 7. avgusta 2015 na 70. zasedanju Generalne skupščine OZN.

(58)  Schur, L.A., Ameri, M. & Kruse, D., Telework After COVID:A „Silver Lining“ for Workers with Disabilities? (Delo na daljavo po pandemiji covida-19: Sreča v nesreči za invalide?), Journal of Occupational Rehabilitation, zvezek 30, št. 4, 2020, str. 521–536.

(59)  Evropska platforma za rehabilitacijo, „Artificial intelligence and service provision for people with disabilities – An analytical paper“ (Umetna inteligenca in zagotavljanje storitev za invalide – analitični dokument), 2022.

---

| 17.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/35

---

P9_TA(2022)0436

Dolgoročna vizija za podeželska območja EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2022 o dolgoročni viziji za podeželska območja EU – do močnejših, povezanih, odpornih in uspešnih podeželskih območij do leta 2040 (2021/2254(INI))

(2023/C 177/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. junija 2021 z naslovom Dolgoročna vizija za podeželska območja EU – do močnejših, povezanih, odpornih in uspešnih podeželskih območij do leta 2040 (COM(2021)0345), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. junija 2021 z naslovom Dolgoročna vizija za podeželska območja EU – do močnejših, povezanih, odpornih in uspešnih podeželskih območij do leta 2040 (COM(2021)0345),

| — | ob upoštevanju agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja,

| — | ob upoštevanju členov 39 in 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 39 in 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (v nadaljnjem besedilu: evropska podnebna pravila) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (v nadaljnjem besedilu: evropska podnebna pravila) (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/2115 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 1305/2013 in (EU) št. 1307/2013 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/2115 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 1305/2013 in (EU) št. 1307/2013 (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/2116 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/2116 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizume (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizume (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/694 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Digitalna Evropa (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/694 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Digitalna Evropa (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. oktobra 2016 z naslovom Kako je mogoče s skupno kmetijsko politiko povečati ustvarjanje delovnih mest na podeželju (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. oktobra 2016 z naslovom Kako je mogoče s skupno kmetijsko politiko povečati ustvarjanje delovnih mest na podeželju (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. aprila 2017 o ženskah in njihovi vlogi na podeželju (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. aprila 2017 o ženskah in njihovi vlogi na podeželju (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2017 o akcijskem načrtu EU za naravo, ljudi in gospodarstvo (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2017 o akcijskem načrtu EU za naravo, ljudi in gospodarstvo (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. maja 2018 o prihodnosti preskrbe s hrano in kmetijstva (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. maja 2018 o prihodnosti preskrbe s hrano in kmetijstva (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2018 o obravnavanju posebnih potreb podeželskih, gorskih in oddaljenih območij (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2018 o obravnavanju posebnih potreb podeželskih, gorskih in oddaljenih območij (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2022 o vlogi kohezijske politike pri spodbujanju inovativne in pametne preobrazbe ter regionalne povezljivosti IKT (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2022 o vlogi kohezijske politike pri spodbujanju inovativne in pametne preobrazbe ter regionalne povezljivosti IKT (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2020 o evropski strategiji za gozdove – nadaljnji koraki (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2020 o evropski strategiji za gozdove – nadaljnji koraki (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2021 o strategiji „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2021 o strategiji „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2021 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: vračanje narave v naša življenja (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2021 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: vračanje narave v naša življenja (15),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 o strategiji „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 o strategiji „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (COM(2020)0381),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. novembra 2021 o načrtu izrednih ukrepov za zagotavljanje preskrbe s hrano in prehranske varnosti v kriznih časih (COM(2021)0689), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. novembra 2021 o načrtu izrednih ukrepov za zagotavljanje preskrbe s hrano in prehranske varnosti v kriznih časih (COM(2021)0689),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. julija 2021 z naslovom Nova strategija EU za gozdove do leta 2030 (COM(2021)0572), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. julija 2021 z naslovom Nova strategija EU za gozdove do leta 2030 (COM(2021)0572),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. februarja 2022 o osmem kohezijskem poročilu: Kohezija v Evropi do leta 2050 (COM(2022)0034), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. februarja 2022 o osmem kohezijskem poročilu: Kohezija v Evropi do leta 2050 (COM(2022)0034),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 17. junija 2020 o vplivu demografskih sprememb (COM(2020)0241), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 17. junija 2020 o vplivu demografskih sprememb (COM(2020)0241),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 27. januarja 2021 o staranju – spodbujanje solidarnosti in odgovornosti med generacijami (COM(2021)0050), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 27. januarja 2021 o staranju – spodbujanje solidarnosti in odgovornosti med generacijami (COM(2021)0050),

| — | ob upoštevanju deklaracije iz Corka 2.0 z naslovom Boljše življenje na podeželskih območjih, ki so jo sprejele pogodbenice na evropski konferenci o razvoju podeželja, ki je potekala septembra 2016 v Corku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije iz Corka 2.0 z naslovom Boljše življenje na podeželskih območjih, ki so jo sprejele pogodbenice na evropski konferenci o razvoju podeželja, ki je potekala septembra 2016 v Corku,

| — | ob upoštevanju blejske izjave o pametnejši prihodnosti za podeželje v EU, podpisane 13. aprila 2018 na Bledu v Sloveniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju blejske izjave o pametnejši prihodnosti za podeželje v EU, podpisane 13. aprila 2018 na Bledu v Sloveniji,

| — | ob upoštevanju deklaracije OZN o pravicah kmetov in drugih oseb, ki delajo na podeželju, ki jo je Svet za človekove pravice sprejel dne 28. septembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije OZN o pravicah kmetov in drugih oseb, ki delajo na podeželju, ki jo je Svet za človekove pravice sprejel dne 28. septembra 2018,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. maja 2022 o akcijskem načrtu EU za ekološko kmetijstvo (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. maja 2022 o akcijskem načrtu EU za ekološko kmetijstvo (16),

| — | ob upoštevanju splošnega priporočila št. 34 (2016) Odbora OZN za odpravo diskriminacije žensk o pravicah podeželskih žensk, sprejetega 7. marca 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega priporočila št. 34 (2016) Odbora OZN za odpravo diskriminacije žensk o pravicah podeželskih žensk, sprejetega 7. marca 2016,

| — | ob upoštevanju načela št. 20 evropskega stebra socialnih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načela št. 20 evropskega stebra socialnih pravic,

| — | ob upoštevanju študije, ki jo je naročil Odbor Evropskega parlamenta za kmetijstvo in razvoj podeželja o socialno-ekonomskih in teritorialnih posledicah upada števila kmetij in kmetov v EU, ki jo je aprila 2022 objavil tematski sektor za strukturno in kohezijsko politiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije, ki jo je naročil Odbor Evropskega parlamenta za kmetijstvo in razvoj podeželja o socialno-ekonomskih in teritorialnih posledicah upada števila kmetij in kmetov v EU, ki jo je aprila 2022 objavil tematski sektor za strukturno in kohezijsko politiko,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. marca 2021 o akcijskem načrtu za razvoj ekološke pridelave (COM(2021)0141), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. marca 2021 o akcijskem načrtu za razvoj ekološke pridelave (COM(2021)0141),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2022 o potrebi po nujnem akcijskem načrtu EU za prehransko varnost v EU in zunaj nje zaradi ruskega napada na Ukrajino (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2022 o potrebi po nujnem akcijskem načrtu EU za prehransko varnost v EU in zunaj nje zaradi ruskega napada na Ukrajino (17),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 8. aprila 2021 o oceni učinka skupne kmetijske politike na generacijsko pomladitev, lokalni razvoj in delovna mesta na podeželju (SWD(2021)0078), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 8. aprila 2021 o oceni učinka skupne kmetijske politike na generacijsko pomladitev, lokalni razvoj in delovna mesta na podeželju (SWD(2021)0078),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij z dne 26. januarja 2022 o dolgoročni viziji za podeželska območja EU (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij z dne 26. januarja 2022 o dolgoročni viziji za podeželska območja EU (18),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. marca 2022 o dolgoročni viziji za podeželska območja EU (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. marca 2022 o dolgoročni viziji za podeželska območja EU (19),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za regionalni razvoj in Odbora za pravice žensk in enakost spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za regionalni razvoj in Odbora za pravice žensk in enakost spolov,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A9-0269/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A9-0269/2022),

| A. | ker podeželska območja predstavljajo približno 83 % celotnega ozemlja EU, na njih pa živi približno 137 milijonov ljudi (30 % prebivalstva EU); ker je podeželje EU zelo pomembno za proizvodnjo hrane, gozdove in proizvodnjo energije, zlasti iz obnovljivih virov, pa tudi za uresničevanje evropskega zelenega dogovora, podnebne nevtralnosti in ciljev trajnostnega razvoja; ker se podeželska območja, zlasti oddaljene in manj razvite podeželske regije, gorska območja, otoki in najbolj oddaljene regije, soočajo s posebnimi dolgoročnimi nerešenimi izzivi in nepriznavanjem njihovega edinstvenega potenciala za razvoj in inovacije; |
| --- | --- |

A.

ker podeželska območja predstavljajo približno 83 % celotnega ozemlja EU, na njih pa živi približno 137 milijonov ljudi (30 % prebivalstva EU); ker je podeželje EU zelo pomembno za proizvodnjo hrane, gozdove in proizvodnjo energije, zlasti iz obnovljivih virov, pa tudi za uresničevanje evropskega zelenega dogovora, podnebne nevtralnosti in ciljev trajnostnega razvoja; ker se podeželska območja, zlasti oddaljene in manj razvite podeželske regije, gorska območja, otoki in najbolj oddaljene regije, soočajo s posebnimi dolgoročnimi nerešenimi izzivi in nepriznavanjem njihovega edinstvenega potenciala za razvoj in inovacije;

| B. | ker se je skupni delež prebivalstva na podeželju v zadnjem desetletju na ravni EU nekoliko zmanjšal, v zadnjih petdesetih letih pa znatno, in sicer zaradi staranja in odseljevanja (urbanizacija); ker je delež ljudi, starejših od 65 let, na splošno največji na podeželju in naj bi se v prihodnosti še povečal; ker se bo prebivalstvo v štirih od petih podeželskih regij EU do leta 2050 verjetno zmanjšalo, odročna podeželska območja pa bodo izgubila še več prebivalcev; |
| --- | --- |

B.

ker se je skupni delež prebivalstva na podeželju v zadnjem desetletju na ravni EU nekoliko zmanjšal, v zadnjih petdesetih letih pa znatno, in sicer zaradi staranja in odseljevanja (urbanizacija); ker je delež ljudi, starejših od 65 let, na splošno največji na podeželju in naj bi se v prihodnosti še povečal; ker se bo prebivalstvo v štirih od petih podeželskih regij EU do leta 2050 verjetno zmanjšalo, odročna podeželska območja pa bodo izgubila še več prebivalcev;

| C. | ker člen 174 PDEU določa, da si mora Unija prizadevati zmanjšati razlike med stopnjami razvitosti regij, pri čemer mora posebno pozornost posvetiti nekaterim regijam, zlasti podeželju; ker morajo za doseganje trajnostnega razvoja podeželska območja prejeti ustrezno finančno podporo; |
| --- | --- |

C.

ker člen 174 PDEU določa, da si mora Unija prizadevati zmanjšati razlike med stopnjami razvitosti regij, pri čemer mora posebno pozornost posvetiti nekaterim regijam, zlasti podeželju; ker morajo za doseganje trajnostnega razvoja podeželska območja prejeti ustrezno finančno podporo;

| D. | ker se je povprečna stopnja zaposlenosti na podeželju EU v obdobju 2012–2020 razvijala ugodno, čeprav se je med državami članicami razlikovala, kakovost ponujenih zaposlitev pa je tudi nihala; ker je delež prebivalstva, ki mu grozi revščina ali socialna izključenost, večji na podeželju kot v mestih; |
| --- | --- |

D.

ker se je povprečna stopnja zaposlenosti na podeželju EU v obdobju 2012–2020 razvijala ugodno, čeprav se je med državami članicami razlikovala, kakovost ponujenih zaposlitev pa je tudi nihala; ker je delež prebivalstva, ki mu grozi revščina ali socialna izključenost, večji na podeželju kot v mestih;

| E. | ker so delovni pogoji znatnega deleža delavcev v kmetijskem sektorju EU izjemno zahtevni in prekarni, kar se kaže v obliki slabih plač, dolgega delavnika, neprijavljenega dela, izjemno pogostih nesreč in bolezni ter obsojanja vrednih stanovanjskih razmer; |
| --- | --- |

E.

ker so delovni pogoji znatnega deleža delavcev v kmetijskem sektorju EU izjemno zahtevni in prekarni, kar se kaže v obliki slabih plač, dolgega delavnika, neprijavljenega dela, izjemno pogostih nesreč in bolezni ter obsojanja vrednih stanovanjskih razmer;

| F. | ker je razpoložljivost storitev za rabo vode, sanitarnih storitev, cestne povezljivosti, zdravstvenega varstva, izobraževanja, širokopasovnega interneta in drugih osnovnih storitev bistvenega pomena za razvoj podeželja; ker ponekod na podeželju gospodinjstva še vedno nimajo dostopa do nujnih osnovnih storitev, zlasti do storitev za rabo vode in sanitarnih storitev, razlike med državami članicami pa še vedno obstajajo (20); ker so državljani prometno infrastrukturo in povezave opredelili kot ključne potrebe na podeželskih območjih; |
| --- | --- |

F.

ker je razpoložljivost storitev za rabo vode, sanitarnih storitev, cestne povezljivosti, zdravstvenega varstva, izobraževanja, širokopasovnega interneta in drugih osnovnih storitev bistvenega pomena za razvoj podeželja; ker ponekod na podeželju gospodinjstva še vedno nimajo dostopa do nujnih osnovnih storitev, zlasti do storitev za rabo vode in sanitarnih storitev, razlike med državami članicami pa še vedno obstajajo (20); ker so državljani prometno infrastrukturo in povezave opredelili kot ključne potrebe na podeželskih območjih;

| G. | ker ima le eden od vsakega šestega prebivalca podeželja dostop do zelo hitre širokopasovne povezave; ker je med podeželskimi in mestnimi območji velika vrzel v osnovnih digitalnih znanjih in spretnostih, saj ima osnovna ali boljša digitalna znanja in spretnosti le 28 % odraslih podeželanov v primerjavi z 62 % odraslih meščanov (2019); ker med državami članicami še vedno obstajajo velike razlike glede internetne povezljivosti, v nekaterih državah članicah pa do 25 % podeželskih gospodinjstev še vedno nima dostopa do interneta (21); |
| --- | --- |

G.

ker ima le eden od vsakega šestega prebivalca podeželja dostop do zelo hitre širokopasovne povezave; ker je med podeželskimi in mestnimi območji velika vrzel v osnovnih digitalnih znanjih in spretnostih, saj ima osnovna ali boljša digitalna znanja in spretnosti le 28 % odraslih podeželanov v primerjavi z 62 % odraslih meščanov (2019); ker med državami članicami še vedno obstajajo velike razlike glede internetne povezljivosti, v nekaterih državah članicah pa do 25 % podeželskih gospodinjstev še vedno nima dostopa do interneta (21);

| H. | ker je enakost spolov temeljna vrednota EU, določena v pogodbah in Listini EU o temeljnih pravicah; ker na podeželju še vedno obstajajo velike neenakosti med spoloma, saj ženske trpijo zaradi višje stopnje brezposelnosti, prekarnih pogodb in neformalnih delovnih pogojev ter so preslabo zastopane v organih odločanja, kot so kmetijske zadruge, sindikati in občinske vlade; |
| --- | --- |

H.

ker je enakost spolov temeljna vrednota EU, določena v pogodbah in Listini EU o temeljnih pravicah; ker na podeželju še vedno obstajajo velike neenakosti med spoloma, saj ženske trpijo zaradi višje stopnje brezposelnosti, prekarnih pogodb in neformalnih delovnih pogojev ter so preslabo zastopane v organih odločanja, kot so kmetijske zadruge, sindikati in občinske vlade;

| I. | ker se je število kmetij v EU-27 med letoma 2003 in 2016 zmanjšalo za 32 %, pri čemer se je najbolj zmanjšalo število malih kmetij, manjših kot 5 ha (za 38 %); ker je bilo leta 2016 v EU še 10,5 milijona kmetij, od tega večina (92 %) družinskih kmetij; ker bi lahko EU do leta 2040 izgubila dodatnih 6,4 milijona kmetij, tako da bi jih ostalo približno 3,9 milijona, kar je celo 62 % manj kot leta 2016; |
| --- | --- |

I.

ker se je število kmetij v EU-27 med letoma 2003 in 2016 zmanjšalo za 32 %, pri čemer se je najbolj zmanjšalo število malih kmetij, manjših kot 5 ha (za 38 %); ker je bilo leta 2016 v EU še 10,5 milijona kmetij, od tega večina (92 %) družinskih kmetij; ker bi lahko EU do leta 2040 izgubila dodatnih 6,4 milijona kmetij, tako da bi jih ostalo približno 3,9 milijona, kar je celo 62 % manj kot leta 2016;

| J. | ker je bilo leta 2016 na vsakega kmeta, mlajšega od 35 let, več kot šest kmetov, starejših od 65 let (22), zato je staranje kmetov v EU eden največjih izzivov, s katerimi se sooča podeželje; ker je delež mladih kmetic še posebej majhen; |
| --- | --- |

J.

ker je bilo leta 2016 na vsakega kmeta, mlajšega od 35 let, več kot šest kmetov, starejših od 65 let (22), zato je staranje kmetov v EU eden največjih izzivov, s katerimi se sooča podeželje; ker je delež mladih kmetic še posebej majhen;

| K. | ker živinorejske kmetije v EU zaposlujejo približno 4 milijone ljudi in so glavne upravičenke do pomoči iz drugega stebra skupne kmetijske politike za kmetije na območjih z omejenimi možnostmi, ki predstavljajo 50 % kmetijskih površin v uporabi v EU; |
| --- | --- |

K.

ker živinorejske kmetije v EU zaposlujejo približno 4 milijone ljudi in so glavne upravičenke do pomoči iz drugega stebra skupne kmetijske politike za kmetije na območjih z omejenimi možnostmi, ki predstavljajo 50 % kmetijskih površin v uporabi v EU;

| L. | ker so se tematske skupine Evropske mreže za razvoj podeželja izkazale za učinkovito orodje za javno-zasebna teritorialna partnerstva; ker je tem skupinam poleg tega uspelo, da ponudijo skupen forum za obravnavo vprašanj, povezanih z oživljanjem območij, inovacijami, celostnimi pristopi od spodaj navzgor v kmetijstvu in pri razvoju podeželja, decentraliziranim upravljanjem, povezovanjem v mreže in sodelovanjem; |
| --- | --- |

L.

ker so se tematske skupine Evropske mreže za razvoj podeželja izkazale za učinkovito orodje za javno-zasebna teritorialna partnerstva; ker je tem skupinam poleg tega uspelo, da ponudijo skupen forum za obravnavo vprašanj, povezanih z oživljanjem območij, inovacijami, celostnimi pristopi od spodaj navzgor v kmetijstvu in pri razvoju podeželja, decentraliziranim upravljanjem, povezovanjem v mreže in sodelovanjem;

| M. | ker je eden od ciljev skupne kmetijske politike v sedanjem programskem obdobju spodbujanje zaposlovanja, rasti, enakosti spolov, vključno z udeležbo žensk v kmetijstvu, socialne vključenosti in lokalnega razvoja na podeželju; |
| --- | --- |

M.

ker je eden od ciljev skupne kmetijske politike v sedanjem programskem obdobju spodbujanje zaposlovanja, rasti, enakosti spolov, vključno z udeležbo žensk v kmetijstvu, socialne vključenosti in lokalnega razvoja na podeželju;

| N. | ker so bili izraženi pomisleki glede negativnih učinkov rudarskih dejavnosti na vodo, zavarovana območja in okolje ter ekološke škode, ki jo lahko povzroči okolju in drugim virom preživljanja, kar bi lahko vplivalo na prihodke, zdravje in kakovost življenja ljudi (23); |
| --- | --- |

N.

ker so bili izraženi pomisleki glede negativnih učinkov rudarskih dejavnosti na vodo, zavarovana območja in okolje ter ekološke škode, ki jo lahko povzroči okolju in drugim virom preživljanja, kar bi lahko vplivalo na prihodke, zdravje in kakovost življenja ljudi (23);

Izzivi in priložnosti za močnejša, odporna in vključujoča podeželska območja

| 1. | poudarja zgodovinsko, geografsko, gospodarsko in družbeno raznolikost podeželskih območij po Evropski uniji; želi spomniti, da se podeželska območja, ki so v bližini mestnih središč, obmorskih, čezmejnih ali gorskih območjih in v najbolj oddaljenih regijah ter na redko poseljenih območjih, soočajo z različnimi izzivi, ki zahtevajo njim prilagojene ciljno usmerjene rešitve, ki naj se izvajajo ob sodelovanju lokalnih deležnikov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da so politike in ukrepi na ravni EU v povezavi z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi politikami, ki temeljijo na lokalnem pristopu, ključnega pomena za zagotavljanje blaginje in dobrobiti evropskih državljanov na podeželju, pa tudi za reševanje izzivov, s katerimi se soočajo, kot so upad prebivalstva in njegovo staranje, višje tveganje revščine in socialne izključenosti ter pomanjkanje kakovostnih zaposlitvenih priložnosti; želi spomniti, da je BDP na prebivalca na podeželju precej nižji od povprečja EU; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja tudi, da podeželska območja nimajo dostopa do visokokakovostnih storitev splošnega pomena, kot so storitve za rabo vode, sanitarne storitve, cestna povezljivost, zdravstveno varstvo, otroško varstvo ter kakovostno izobraževanje in usposabljanje, da so slabo povezana, z omejenimi možnostmi prevoza, da jim primanjkujejo hitre širokopasovne povezave, kot tudi do drugih osnovnih storitev, kot so poštne in bančne storitve, poleg nezadostne kakovosti in razpoložljivosti stanovanj, podnebnih in okoljskih pritiskov, večje neenakosti spolov ter omejenih priložnosti za inovacije in dostop do tehnološkega razvoja; poudarja, da je oddaljenost pomemben element težav na podeželju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da bosta upadanje in staranje prebivalstva prizadela vse regije, zlasti podeželska območja, in sicer zaradi selitve prebivalstva na mestna območja in odseljevanja mladih, kar bo negativno vplivalo na njihov potencial za rast, kakovost življenja, razvoj znanj in spretnosti ter dostop do storitev; ugotavlja, da javne politike niso uspele obrniti trenda odseljevanja s podeželja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da bi lahko imela podeželska območja osrednjo vlogo pri reševanju socialnih, ekonomskih in okoljskih izzivov z zagotavljanjem ekosistemskih storitev za blažitev podnebnih sprememb in degradacije okolja, zagotavljanjem trajnostne in zadostne proizvodnje hrane, vključno z ekološko pridelano hrano, ohranjanjem materialne in nematerialne podeželske dediščine, spodbujanjem ohranjanja narave in biotske raznovrstnosti in nudenjem enkratne kulturne pokrajine za prostočasne dejavnosti in rekreacijo ter razvijanjem krožnega gospodarstva in prispevanjem k pravičnemu, zelenemu in digitalnemu prehodu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja sinergijo med podeželskimi skupnostmi, varstvom okolja, prehransko varnostjo in ozaveščanjem o dobrobiti živali; poudarja, da je treba kmete ustrezno podpreti in jim izplačati nadomestilo za nudenje javnih dobrin in ekosistemskih storitev, s čimer prispevajo k sposobnosti ekonomskega preživetja podeželja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja, da je podeželsko prebivalstvo vse bolj nezadovoljno, saj meni, da njegove potrebe pri političnem odločanju niso dovolj upoštevane in da ni dovolj zastopano, kar ustvarja plodna tla za državljansko in politično neudeležbo, ki jo je treba obravnavati, saj bi lahko vodila do različnih odvzemov demokratičnih pravic; vztraja, da obstaja vse večji razkorak med podeželjem in mesti, geografska oddaljenost in pomanjkanje osnovnih storitev pa samo še povečujeta to nezadovoljstvo; meni, da lahko vključevanje mladih v življenje lokalne skupnosti prispeva k upočasnitvi njihovega zapuščanja podeželja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je seznanjen z raziskavami Eurobarometra, ki so pokazale, da državljani EU še vedno močno zaupajo regionalnim in lokalnim oblastem, in poudarja pomen njihovega prispevka pri obnovi podpore evropskemu projektu na podeželju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da so podeželska območja zlasti občutljiva na posledice krize, kot so pandemija covida-19, vojna v Ukrajini in podnebne spremembe, prav tako pa lahko z ustreznim podpornim omrežjem zelo hitro ponudijo nove priložnosti v odziv na take krize in imajo ključno vlogo pri zagotavljanju prehranske varnosti in samozadostnosti ter neodvisnosti od fosilnih goriv in uvoza energije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je pandemija covida-19 spremenila naša življenja, delo in interakcijo, vključno z delom od doma, s tem pa ustvarila nove priložnosti za obnovitev podeželja s številnimi pozitivnimi zunanjimi dejavniki; ugotavlja, da državljani razumejo, da lahko podeželska območja ponudijo rešitve za to krizo; |
| --- | --- |

10.

Dolgoročna vizija za podeželska območja EU

| 11. | pozdravlja sporočilo Komisije o dolgoročni viziji za podeželska območja EU; se strinja z njenimi splošnimi cilji in meni, da je to najdragocenejša priložnost za usklajeno in okrepljeno ukrepanje za utrditev sedanjosti in prihodnosti podeželskih območij, ob upoštevanju novih priložnosti za družbeno, gospodarsko in okoljsko prenovo; poudarja, da je pomembno zagotoviti, da se sredstva in politike EU za podporo podeželju dopolnjujejo in da so informacije dostopne lokalnim deležnikom; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da mora razvoj podeželja ostati med prednostnimi nalogami EU, in poziva prihodnja predsedstva Sveta Evropske unije, naj si močno prizadevajo doseči ta cilj in v svojih sklepih odrazijo potrebo po ukrepanju za podeželska območja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | je seznanjen s predlogom akcijskega načrta za podeželje, ki bi moral postati dinamično orodje za prihodnje ukrepanje in zagotoviti konkretne rezultate s podporo integrirane strategije za trajnostni razvoj v skladu s partnerskim načelom; poziva Komisijo in države članice, naj dajo največjo prednost njegovemu izvajanju in določijo jasne zavezujoče merljive cilje za njegovo doseganje, da bi do leta 2040 dosegli močnejša, bolj povezana, odporna in uspešna podeželska območja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | se strinja, da je potrebna skupna opredelitev funkcionalnih podeželskih območij na ravni EU, ki razlikuje med podeželskimi in primestnimi območji, ter prizna njihovo kompleksnost, raznolikost in posebnost; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi deležniki hitro razvije takšno opredelitev in jo usposobi za delovanje; meni, da bi se ta opredelitev lahko uporabila za primerjavo razvoja evropskih podeželskih območij in obveščanje o bolj ciljno usmerjenem izvajanju politik in ukrepov na teh območjih; poziva Komisijo, naj razvije skupno metodologijo, ki bo vključevala zadostno prožnost, da se bodo upoštevale značilnosti in potrebe posameznih držav članic; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podpira razvoj pakta za podeželje in poudarja, da je za njegov uspešen izid in upravljanje pomembna vključujoča udeležba lokalnih, regionalnih in nacionalnih deležnikov, vključno s civilno družbo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da poleg institucionalne odgovornosti potrebuje konkretne cilje, rezultate, sisteme upravljanja in spremljanja na več ravneh; meni, da bi moral pakt za podeželje služiti kot platforma za izmenjavo dobrih praks med podeželskimi območji in jih podpirati pri uporabi razpoložljivih orodij, kar bi prispevalo k sinergijam, dopolnjevanju in skladnosti ukrepov EU ter olajšalo strateško avtonomijo EU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja napoved ustanovitve opazovalne skupine EU za podeželje, ki bo izboljšala zbiranje in analizo podatkov o podeželskih območjih; meni, da je ustrezen instrument za obveščanje o javnih politikah ter njihovo oblikovanje in spremljanje, prav tako za spremljanje napredka pri izvajanju dolgoročne vizije in prihodnjih politik EU in strategij za podeželje, vključno z akcijskim načrtom EU za podeželje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | meni, da bi morala biti opazovalna skupina za podeželje priložnost za opredelitev podatkovnih vrzeli, izboljšanje podatkovnih zbirk, predvsem kar zadeva podatke, razčlenjene po spolu, da bi spodbujali bolj razčlenjen statistični pristop in razvili kazalnike na ustrezni geografski ravni, ki bi lahko opredelili potrebe prebivalstva; poudarja potrebo po zadostnem financiranju in človeških virih, preglednosti ter jasnem časovnem načrtu s časovnimi okviri in cilji; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja pomen izvajanja mehanizma za preverjanje učinkov ukrepov pobude EU na podeželje, da bi ocenili skladnost in dopolnjevanje politik EU ter njihove morebitne vplive na podeželska območja; poziva države članice, naj spodbujajo razvoj in izvajanje učinkovitih nacionalnih mehanizmov za preverjanje učinka na podeželje na nacionalni ravni, ki bodo ocenili vplive predložene zakonodaje na podeželje ter tako ugotovili, ali ustreza svojem namenu, Komisijo pa, naj jim pri tem pomaga; meni, da bi moral biti sistem preverjanja učinka na podeželje obvezen, in poudarja pomen vključevanja lokalnih in regionalnih organov v opredelitev in izvajanje mehanizmov preverjanja učinkov ukrepov na podeželje ter v njihovo upravljanje na evropski in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

20.

Pot za prihodnost podeželskih območij do leta 2040

| 21. | vztraja, da morajo imeti prebivalci na podeželju kot vsi drugi državljani enake pogoje, da bi lahko izpolnili svoje poklicne, družbene in osebne cilje, s posebnim poudarkom na ranljivejših skupinah, ter vztraja pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da morajo imeti podeželske skupnosti enak dostop do storitev splošnega pomena, da bi zagotovile vključujoče in pravične življenjske pogoje in blaginjo, zlasti zdravstvene storitve, izobraževanje, usposabljanje za izpopolnjevanje in preusposabljanje ter vseživljenjsko učenje, socialno varstvo, varstvo otrok in starejših, povezljivost in mobilnost ter stanovanja, pa tudi poštne in bančne storitve, prostore za družabna srečanja ter kulturne dejavnosti in infrastrukturo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | v zvezi s tem poudarja pomen javnih naložb in javnih partnerstev ter izboljšanja čezmejnega sodelovanja in sodelovanja med podeželjem in mesti; opozarja na potencial decentraliziranih in večnamenskih storitvenih centrov ter prenovljenih stavb s spremenjenim namenom, pa tudi inovativnih pristopov za zagotavljanje storitev; |
| --- | --- |

23.

| 24. | meni, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti ranljivim skupinam, ki živijo na podeželju, kot so invalidi, starejši in migranti, zlasti sezonski delavci, ter zagotoviti, da se njihove posebne potrebe obravnavajo, hkrati pa spodbujati socialno vključevanje; poziva Komisijo, naj med državami članicami še naprej usklajuje prakse glede vključevanja invalidov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da bi morali biti ciljno usmerjeni ukrepi v podporo mladim in spodbujanje učinkovite generacijske pomladitve prednostna naloga za spodbujanje stalne prisotnosti mladih na podeželju in preprečevanje upadanja števila prebivalcev; poudarja, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti premagovanju glavnih izzivov in odpravi obstoječih ovir, kot so dostop do visokošolskega izobraževanja in prenos znanja, zaposlitvene možnosti, pridobivanje poslovnih spretnosti ter dostop do zemljišč in kapitala; poudarja potrebo po kakovostnih izobraževalnih sistemih za usposabljanje mladih strokovnjakov na področju kmetijstva; v zvezi s tem poudarja pomembno vlogo mladih kmetov pri modernizaciji kmetijstva EU in ustvarjanju več priložnosti na podeželju; poudarja, da je treba podpreti njihovo uspešno vključevanje, zlasti z omogočanjem nakupa in zakupa kmetijskih zemljišč, ter v zvezi s tem opozarja na potencial kmetijskih inkubatorjev; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo in države članice, naj v skladu z evropskim stebrom socialnih pravic razvijejo in okrepijo posebne ukrepe za izboljšanje pravic, delovnih pogojev, varnosti in zdravja in socialnega varstva delavcev na podeželju, kar zajema tudi življenjske in delovne pogoje sezonskih delavcev in delavcev migrantov, pri tem pa zagotovijo skladnost med političnimi področji, ki zadevajo navedena vprašanja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da lahko evropski zeleni dogovor, vključno s strategijo „od vil do vilic“ in digitalno preobrazbo, odpre nove priložnosti na podeželju, novo dinamiko za odpornejšo prihodnost in možnosti za trajnostna delovna mesta; poudarja, da je treba zagotoviti pravičen in vključujoč prehod, ki bo spodbujal gospodarsko vitalnost podeželja ter teritorialno in socialno kohezijo, in zagotoviti ustrezno podporo in vire za soočanje z izzivi v zvezi s tem, zlasti v zvezi s sedanjo krizo; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja osrednjo vlogo kmetijstva, agroživilskega sektorja in trajnostnega gozdarstva na podeželju pri zagotavljanju delovnih mest in visokokakovostne, raznolike hrane ter trajnostno proizvedene biomase; vztraja, da je za vitalnost teh območij bistveno socialno, okoljsko in ekonomsko trajnostno kmetijstvo, skupaj z agroekologijo in ekološkim kmetovanjem, kar bi kmetom zagotovilo pravičen dohodek; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opozarja na pomembno vlogo malih in srednjih kmetij ter družinskih kmetij pri ohranjanju podeželskega prebivalstva ter upravljanja zemljišč in krajine ter meni, da bi morale biti upravičene do podpore, s katero bi zagotovile ustrezne življenjske pogoje in ublažile upadanje števila kmetij; poudarja, da kmetje na oddaljenih in podeželskih območjih, zlasti mali kmetje, še vedno nimajo zadostnega dostopa do tehnologije; |
| --- | --- |

29.

| 30. | priznava pomen podpiranja pobud za sodelovanje na področju kmetijstva in socialne ekonomije kot orodja za razvoj podeželja; opozarja na vlogo kmetijsko-živilskih zadrug pri okoljski, ekonomski in socialni trajnosti podeželskih območij, zlasti v smislu dodajanja vrednosti proizvodom, ustvarjanja delovnih mest in diverzifikacije lokalnega gospodarstva; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo in podpirajo zadruge na podeželju; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja pomen spodbujanja shem kakovosti EU, zlasti geografskih označb, kot sredstva za izboljšanje kakovosti in pravične porazdelitve ekonomske vrednosti v prehranskih verigah ter navsezadnje za ohranjanje podeželskega prebivalstva na ozemlju EU; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da so nepoštene trgovinske prakse še vedno resen problem v kmetijskem sektorju, in dodaja, da so potrebni nadaljnji ukrepi za zagotovitev boljše porazdelitve vrednosti v verigi; opozarja na potencial kratkih dobavnih verig za zbližanje potrošnikov in proizvajalcev ter za zagotovitev dostojnega plačila za kmete in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v ciklu proizvodnje hrane; poudarja, da bi bilo treba upoštevati vpliv prostotrgovinskih sporazumov na podeželska območja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ugotavlja, da je za uravnotežen razvoj regij in podeželja potrebna pravična porazdelitev neposrednih plačil; poudarja pomen plačil iz skupne kmetijske politike za območja z naravnimi omejitvami za ohranjanje trajnostnih dejavnosti na teh območjih; poziva države članice, naj vzdržujejo močne teritorialne mreže za skupno kmetijsko politiko, da bi uskladile vse deležnike na področju razvoja podeželja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da je ekstenzivna trajna živinoreja, ki temelji na travinjski, gozdno-pašni, ali ekstenzivni reji, ki se pogosto izvaja na pašnikih visoke okoljske vrednosti ter z ogroženimi vrstami in pasmami, zlasti na oddaljenih gorskih območjih, ključna značilnost evropskih podeželskih območij, ki jo je treba podpirati in spodbujati; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja pomen dostopa do prilagojenih naložb, raziskav in inovacij za trajnostno kmetijstvo; je seznanjen z uspehom evropskega partnerstva za inovacije na področju kmetijske produktivnosti in trajnosti ter poziva k nadaljevanju in razširitvi tega inovativnega pristopa od spodaj navzgor, ki zagotavlja prilagojene rešitve lokalnih deležnikov, kot tudi drugih partnerstev za inovacije na podeželju, ki temeljijo na več akterjih, in inovacijskih vozlišč; meni, da morajo biti inovacije združljive z obnavljanjem in spodbujanjem tradicionalnih praks in znanja, zlasti tistih, ki upoštevajo značilnosti posameznega območja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opozarja, da lahko velike zveri, zlasti volkovi, vplivajo na ekonomsko vzdržnost kmetovanja, zlasti na nekaterih ekstenzivnih kmetijskih zemljiščih z bogato biotsko raznovrstnostjo; ugotavlja, da se s tem izpostavlja potreba po zagotavljanju uravnoteženega sobivanja med ljudmi in temi živalmi na podeželju; v zvezi s tem poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo konkretne ukrepe za zagotovitev tega soobstoja, da ne bi škodovali trajnostnemu razvoju in dinamiki podeželskih območij, in naj zlasti zaščitijo tradicionalne kmetijske prakse, kot je pašništvo; opozarja na odgovornost Komisije, da oceni napredek pri doseganju stanja ohranjenosti in po potrebi spremeni stopnjo zaščite vrst, če je želeno stanje ohranjenosti doseženo; poziva Komisijo, naj spodbuja razpravo s podeželskimi akterji o velikih zvereh, zagotovi informacije o možnostih financiranja preventivnih ukrepov proti napadom na živino in spodbuja usklajene pristope med državami članicami; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da so diverzifikacija podeželskega gospodarstva in inovacije v njem, ki temeljijo na lokalnem potencialu in značilnostih, ključnega pomena za izkoriščanje priložnosti, ki jih prinašata digitalni in zeleni prehod; poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za podporo pravičnemu prehodu in diverzifikaciji podeželskega gospodarstva, pa tudi za podporo ustvarjanju kakovostnih delovnih mest na podeželju; poudarja potencial biookrožij, ekoloških regij, sekvestracije ogljika v kmetijske površine in ekološkega turizma za diverzifikacijo podeželskega gospodarstva; opozarja, da lahko kmetijstvo, gozdarstvo in ribištvo ustvarijo tudi poslovne priložnosti za diverzifikacijo kmetij na podeželskih območjih; |
| --- | --- |

37.

| 38. | priznava, da je lahko turizem pomemben vir dohodka za podeželske skupnosti, in poudarja potencial raznolikih modelov trajnostnega turizma; opozarja na pogosto premalo izkoriščen potencial rekreacijskega ribolova in turistično trnkarjenja za privabljanje turistov skozi vse leto; poziva k prizadevanjem za okrepitev položaja podeželskega turizma, kot je vinski turizem, v strategijah za diverzifikacijo podeželskega gospodarstva, ki bi jo bilo treba opraviti skupaj s kmetijskim in živilskim sektorjem; |
| --- | --- |

38.

| 39. | priznava pomen trajnostnega upravljanja divjadi za prihodnost podeželskih območij z družbenega, ekonomskega in kulturnega vidika ter za ohranjanje biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe za snovanje in izvajanje ukrepov za boj proti razlikam med spoloma, zlasti pri plačah in pokojninah; poudarja, da bi bilo treba vključevanje načela enakosti spolov izvajati na vseh ravneh oblikovanja politik, s čimer bi zagotovili izvajanje strategije EU za enakost spolov za obdobje 2020–2025, predvsem na podeželju; |
| --- | --- |

40.

| 41. | obžaluje, da delo žensk zlasti na podeželju še vedno ni ustrezno priznano; poudarja, da so ženske na podeželju bolj prizadete zaradi skrite brezposelnosti in udeležbe v neformalni ekonomiji, kar prispeva k pogostejšemu odseljevanju mladih žensk; poudarja, da so potrebni ciljno usmerjeni ukrepi za premagovanje njihovih posebnih izzivov na trgu dela in izboljšanje njihovega dostopa do ustreznih storitev, vključno z obsežnim zdravstvenim varstvom, pri čemer je treba dati posebno pozornost vključevanju najranljivejših skupin; ponovno poudarja pomen pozitivnega ravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem ter v zvezi s tem pozdravlja prihodnjo evropsko strategijo za oskrbo; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vztraja, da je treba udeležbo žensk pri odločanju in politični udeležbi na podeželju izboljšati; poziva države članice, naj spodbujajo enakost spolov in enakopravno udeležbo v vseh podeželskih organizacijah, združenjih in javnih institucijah, na položajih odločanja ter pri lastništvu podjetij in dostopu do kakovostnih delovnih mest; poudarja potrebo po ciljno usmerjenem usposabljanju in razvoju znanj in spretnosti ter spodbudnem okolju, lažjemu dostopu do finančnih virov in spodbujanju ženskega podjetništva na podeželju; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo vključevanje žensk v kmetijstvo, zlasti s preučitvijo možnosti za podporo solastništvu evropskih kmetij; poziva, naj se delo žensk v kmetijskih dejavnostih, zlasti delo zakoncev in partnerjev v kmetijstvu, ki pomagajo pri izvajanju kmetijske dejavnosti, v celoti prizna z odobritvijo pravnega priznanja in polnega dostopa do pravic socialne varnosti; poudarja vlogo žensk na podeželju pri prehodu na trajnostno kmetijstvo in pri zelenem prehodu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da imajo podeželska območja osrednjo vlogo pri prehodu na ogljično nevtralno in krožno gospodarstvo, vključno s trajnostnim biogospodarstvom in gozdarstvom; poziva Komisijo in države članice, naj lokalnim akterjem omogočijo sprejemanje pobud, kot je oblikovanje podeželskih energetskih skupnosti, ki prispevajo k sprejemanju obnovljivih virov energije na lokalni ravni; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da je treba s pobudami na podeželskih območjih, kot je razvoj infrastrukture za energijo iz obnovljivih virov, učinkovito prispevati h gospodarski, socialni in okoljski vitalnosti teh območij, pri tem pa upoštevati potrebo po lokalnem družbenem sprejemanju; vztraja, da bi morali biti cilji glede proizvodnje hrane in varstva področij z visoko okoljsko vrednostjo, kot so območja Natura 2000, prednostna naloga; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisijo in države članice, naj še naprej podpirajo podeželska območja pri širjenju trajnostne proizvodnje energije iz obnovljivih virov, tudi z odpravo obstoječih ovir, decentralizacijo sistemov proizvodnje in shranjevanja, krepitvijo energetskih omrežij in usposabljanjem kvalificiranih strokovnjakov, ter naj spodbujajo uporabo obnovljivih virov energije kot sredstva za prispevanje k energetski neodvisnosti, diverzifikaciji dohodkov ter boju proti energetski revščini in podnebnim spremembam; ugotavlja, da je pomembno povečati krožnost kmetij; |
| --- | --- |

46.

| 47. | opozarja na pomen mikroproizvodnje na kmetijah; poudarja, da kmetje ne smejo biti prikrajšani pri oskrbi z električno energijo v omrežje zaradi uporabe javnih nepovratnih sredstev, tudi SKP; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poudarja, da se podeželska območja soočajo z večjim tveganjem družbene izključenosti in energetske revščine zaradi večjih razdalj, ki jih je treba pokriti, in omejitev mobilnosti na številnih podeželskih območjih; poleg tega poudarja, da so ta tveganja povezana z infrastrukturo in storitvami; želi poudariti, da so potrebne dostopne, javne, zelene in inovativne rešitve ter naložbe za mobilnost na podeželju, da bi dosegli pravično rast in teritorialno kohezijo v skladu s trajnostnim energetskim prehodom; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva k vključujočemu načrtovanju infrastrukture, pri katerem nobena regija ne bo zapostavljena, in sicer s povečanjem javnih naložb ter hitrim izvajanjem sredstev EU in nacionalnih sredstev, ki prispevajo k povezljivosti na podeželskih območjih, podpiranjem in razvojem integriranih in intermodalnih prometnih sistemov ter dajanjem prednosti izoliranim in nepovezanim območjem v vseevropskem prometnem omrežju; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja, da digitalni prehod prinaša nove priložnosti za podeželska območja, ki bodo dostopne le, če bo na voljo ustrezna, stabilna, hitra in dostopna širokopasovna pokritost, ki še ni dokončana na vseh podeželskih območjih; poudarja, da digitalni razvoj povečuje privlačnost podeželskih območij, zmanjšuje težave, povezane z oddaljenostjo, izboljšuje dostop do storitev in olajšuje digitalizacijo v kmetijstvu; poziva, naj se vzpostavijo lokalna visokohitrostna „digitalna vozlišča“, ki bodo prilagojena delu na daljavo; |
| --- | --- |

50.

| 51. | opozarja na tveganje, da se bo digitalna vrzel na podeželju povečala zaradi pomanjkanja pokritosti z omrežjem 5G, in poziva države članice, naj uporabijo vse razpoložljive instrumente, da bi izboljšale popolno vzpostavitev omrežij 5G in odpravile upravne ovire s posebno podporo skladov kohezijske politike EU in načrti držav članic v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, pa tudi z zasebnimi naložbami; poudarja, da je treba pravočasno izvesti revizijo ustreznih smernic o državni pomoči za podeželska območja, ki jih trg ne pokriva; |
| --- | --- |

51.

| 52. | opozarja, da bi lahko relativno pomanjkanje digitalnih spretnosti na podeželskih območjih podeželskim skupnostim preprečilo, da bi izkoristile priložnosti, ki jih prinaša digitalizacija, ter zavrlo razvoj malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva k ukrepom na ravni EU ter nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ki bodo zagotavljali digitalno vključenost, zlasti glede na staranje prebivalstva, in spodbujali prilagojene digitalne spretnosti, hkrati pa podpirali ugodno okolje za inovacije in razvoj prilagojenih digitalnih rešitev; poudarja potencial, ki ga imajo digitalna orodja za trajnostno kmetijstvo in pametno kmetovanje, za lokalni razvoj kratke dobavne verige in za povečanje privlačnosti kmetijskega sektorja za mlade kmete; |
| --- | --- |

53.

| 54. | meni, da bi bilo treba pametne vasi obravnavati kot vodilni projekt akcijskega načrta EU za podeželje, da bi bolje spodbujali njegov razvoj po letu 2020; v zvezi s tem poudarja pomen uravnoteženih javno-zasebnih partnerstev; poudarja potencial tehnologij pametnih mest, ki bi jih bilo treba ustrezno financirati, in meni, da bi lahko digitalna platforma za trg pametnih mest (24) služila kot model za nadaljnji razvoj ekosistema pametnih vasi; poudarja, da bi bilo treba za nadaljnji razvoj pametnih vasi uporabiti tudi metodo za podeželsko gospodarstvo in razvoj pobude LEADER ter orodja za financiranje lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ugotavlja, da se podeželske skupnosti še vedno soočajo z izzivi, povezanimi z dostopom do osnovnih storitev in gospodarskih priložnosti ter se srečujejo z določeno stopnjo neskladnosti pri načrtovanju, ki se nanaša na razkorak med podeželjem in mesti; poudarja, da so naložbe v varstvo okolja, podeželsko infrastrukturo ter zdravje in izobraževanje na podeželju ključne za trajnostni razvoj podeželja; poziva Komisijo in države članice, naj določijo minimalna merila blaginje, ki bi jih bilo treba zagotoviti za prebivalstvo na določenem območju; |
| --- | --- |

55.

Prvi koraki za opredelitev vizije in strategije za podeželska območja

| 56. | obžaluje, da je bilo sporočilo Komisije objavljeno pozno, zaradi česar ga ni bilo mogoče v celoti vključiti v zakonodajne instrumente in v načrtovanje tekočega programskega okvira; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vse države članice ustrezno obravnavale celostno podeželsko teritorialno razsežnost, ki jo vodi Skupnost, ter naj oceni njeno izvajanje in učinek v strateških načrtih skupne kmetijske politike, programih kohezijske politike, programih Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter načrtih za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva države članice, naj pri izvajanju veljavnih programov večletnega finančnega okvira obravnavajo posebne izzive podeželskih območij in njihovih skupnosti ter zagotovijo in olajšajo dostop do naložb, potrebnih za socialno vključevanje, gospodarsko in okoljsko uspešnost ter ustvarjanje delovnih mest, da bi spodbudile konkurenčnost, omogočile pravičen digitalni in zeleni prehod ter povečale privlačnost in kakovost življenja na podeželskih območjih; poziva Komisijo, naj spremlja kazalnike v programih EU in oceni njihovo usklajenost s cilji dolgoročne vizije za podeželska območja EU; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pozdravlja načrt REPowerEU, ki ima lahko ključno vlogo pri zmanjševanju odvisnosti od fosilnih goriv, zlasti ruskih, in v zvezi s tem poudarja številne priložnosti za podeželska območja, vendar je močno zaskrbljen zaradi predlogov za znatno povečanje možnosti za prenos sredstev iz skladov z deljenim upravljanjem, kar bi lahko škodljivo vplivalo na srednje- in dolgoročno načrtovanje politik za pravičen zeleni in digitalni prehod, tudi za podeželska območja; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva države članice, naj učinkovito izkoristijo različne možnosti financiranja, da bi izboljšale tudi možnosti malih in srednjih podjetij, saj imajo pomembno vlogo pri ustvarjanju delovnih mest na podeželskih območjih, ter poziva Komisijo, naj spremlja in oceni, ali njena podpora doseže podeželska območja in koristi njihovim skupnostim; poudarja pomen, ki ga ima podpora podjetništvu, socialni ekonomiji in socialnim inovacijam, vključno s srebrnim gospodarstvom, zlasti pri prispevanju k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva države članice, naj bolje izkoristijo vsa razpoložljiva orodja za podporo podeželskim območjem, kot so davčne spodbude za posameznike in podjetja, ki se želijo naseliti na podeželju, da bi olajšali ustvarjanje delovnih mest in spodbudili naseljevanje novih prebivalcev, ter naj spodbujajo zasebna podjetja k promoviranju dela na daljavo, s čimer bi se učinkovito preprečevalo odseljevanje; poziva Komisijo, naj preuči druge možnosti podpore v okviru državne pomoči na podeželskih območjih z zelo nizko gostoto prebivalstva; |
| --- | --- |

60.

| 61. | obžaluje stalne ovire za pristop financiranja iz več skladov, kljub njegovi vrednosti, kar ovira uvajanje integrativnih pristopov na podeželskih območjih, ter poziva k določitvi jasnih smernic za njegovo izvajanje; poziva Komisijo, naj v začetku leta 2023 predloži zakonodajni predlog za razširitev možnosti pristopa „glavnega sklada“ na ukrepe, ki se sofinancirajo iz več kot enega sklada z deljenim upravljanjem, ter ga dodatno poenostavi z določitvijo, da se morajo pravila glavnega sklada uporabljati v celoti; hkrati poziva Komisijo, naj preuči alternative za pristope k celostnemu teritorialnemu razvoju, ki se financirajo iz več skladov; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva Komisijo, naj izboljša sinergije in usklajevanje med instrumenti financiranja EU, kot so kohezijska politika, SKP in instrument za okrevanje NextGenerationEU, pa tudi z nacionalnimi instrumenti, da bi dosegli uspešen razvoj podeželja v EU; poziva Komisijo, naj v začetku leta 2023 pripravi ciljno usmerjen zakonodajni predlog, ki bo omogočil prenos sredstev med vsemi skladi z deljenim upravljanjem, kadar se bodo podpirale teritorialne strategije za podeželje in krepile sinergije med skladi in programi; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za nadaljnjo poenostavitev in zmanjšanje upravnih bremen, in sicer z usklajevanjem svojih notranjih uprav, da bi se izognile podvajanju nalog, zlasti za manjše projekte in mikrofinanciranje, ki so ključnega pomena za podeželska območja; ugotavlja, da nekatera podeželska območja zaradi nezadostnih informacij in pomanjkanja zmogljivosti ne morejo izkoristiti razpoložljivih možnosti financiranja, zato potrebujejo podporo, da bi odpravile te težave; meni, da je uporaba možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov učinkovit ukrep za doseganje upravne poenostavitve; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poudarja, da morajo imeti vse politike in skladi EU, tako skupni kot tisti z neposrednim upravljanjem, vlogo pri podpiranju podeželskih območij, in sicer da morajo v zasnovo svojih ukrepov in intervencij vključiti podeželsko razsežnost, ter opozarja na potrebo po skladnosti politik; poziva Komisijo, naj pripravi mehanizem za ocenjevanje in spremljanje prispevka vsakega sklada za podeželska območja; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva Komisijo, naj posebno pozornost nameni izvajanju člena 174 PDEU in zagotovi, da se bo pri vseh politikah EU uporabljalo načelo neškodovanja koheziji, zlasti na podeželskih območjih; |
| --- | --- |

65.

| 66. | opozarja, da je kohezijska politika EU, katere namen je spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije Unije, bistvenega pomena za podeželska območja, zlasti za tista, ki potrebujejo posebno pozornost; ugotavlja, da mora EU v skladu z določbami kohezijske politike posebno pozornost nameniti reševanju izzivov prikrajšanih regij in območij; |
| --- | --- |

66.

| 67. | opozarja na ugotovitve študije Komisije o učinkovitosti pobude LEADER pri zagotavljanju rešitev za obravnavanje gospodarskih, socialnih in razvojnih izzivov in priložnosti na lokalni ravni ter pri prispevanju k rešitvam za trajnostni razvoj podeželja; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva države članice, naj podprejo lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, vključno s pobudo LEADER, ter spodbujajo sodelovanje v lokalnih akcijskih skupinah, hkrati pa olajšajo in spodbujajo pristope financiranja iz več skladov ter zagotovijo, da bodo lokalne akcijske skupine dejansko samostojne pri določanju svoje sestave in pri odločanju; meni, da bi smiselna dodelitev pomoči za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, iz vseh ustreznih skladov na ravni EU, podobno kot pri Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja (EKSRP), prispevala k bolj integriranim strategijam ter bolj trajnostnemu, odpornejšemu teritorialnemu razvoju; |
| --- | --- |

68.

Načelo partnerstva, upravljanje in opolnomočenje podeželskih območij

| 69. | poudarja, da bo krepitev vloge podeželskih skupnosti, zlasti na najbolj oddaljenih, otoških, redko in manj poseljenih območjih, spodbujala večjo socialno kohezijo, inovacije, podjetništvo ter močnejši občutek pripadnosti in identitete ter da bodo za vzpostavitev in izvajanje projektov potrebna večja prizadevanja za krepitev zmogljivosti; poudarja, da so podeželske skupnosti ključnega pomena za kohezijo EU in bi jih bilo zato treba podpirati, da bi dosegli uravnotežen socialno-ekonomski razvoj; opozarja na posebno naravo najbolj oddaljenih regij, kot je določeno v členu 349 PDEU, in poudarja, da za podeželska območja v najbolj oddaljenih regijah veljajo dodatne omejitve, tudi v zvezi s tem; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva, naj se na učinkovit način uporabi načelo subsidiarnosti z bolj decentraliziranimi politikami od spodaj navzgor, ki temeljijo na skupnosti, in podpornimi ukrepi, ki vključujejo lokalne akterje, tudi kmete in lokalne organizacije, organe in civilno družbo, ter zato vztraja, da morajo imeti dejavno vlogo od odločanja do razvoja, izvajanja in ocenjevanja politik, da bi najbolje opredelili potrebe vsakega ozemlja; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ugotavlja, da so z zakonodajo EU sicer predvideni pristopi in partnerstva upravljanja na več ravneh, vendar v nekaterih državah članicah ni pripravljenosti, da bi jih smotrno uporabljali; poziva države članice, naj podprejo te pristope z dodelitvijo odgovornosti na ustrezni lokalni ravni upravljanja ter z zagotavljanjem politične odgovornosti in močnega usklajevanja politik in naložb na vseh ravneh upravljanja; poziva Komisijo, naj ohrani neposreden in strukturiran dialog z različnimi ravnmi upravljanja, ki so vključene v upravljanje politik EU z močnim vplivom na podeželska območja; |
| --- | --- |

71.

Oblikovanje prihodnosti po letu 2027

| 72. | je seznanjen, da namerava Komisija do sredine leta 2023 oceniti ukrepe, ki so jih EU in države članice sprejele za podeželska območja, ter v začetku leta 2024 na tej podlagi pripraviti javno poročilo; meni, da bi ta ocena lahko imela osrednjo vlogo, zlasti z opredelitvijo področij, na katerih sta še vedno potrebna okrepljena podpora in financiranje, ter bi lahko utrla pot strategiji za podeželje od vmesnega pregleda in akcijskemu načrtu za podeželje v programskem obdobju 2028–2034; zato poziva Komisijo, naj v to oceno neposredno vključi vse ustrezne deležnike in organe upravljanja; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva Komisijo, naj preuči alternativne politične strategije in pristope za oblikovanje financiranja v naslednjem programskem obdobju, vključno s preučitvijo možnosti ene nacionalne strategije v sodelovanju z regionalnimi in lokalnimi organi ter ene uredbe za vse sklade z deljenim upravljanjem, pa tudi nove načine za krepitev načela partnerstva in pristopov upravljanja na več ravneh, s čimer bi spodbudila resnično celostni teritorialni razvoj na podeželskih območjih; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva k močni podeželski razsežnosti v prihodnjih uredbah o kohezijski politiki, ki bi morala v ta namen vključevati namensko financiranje; predlaga, naj Komisija po javnem posvetovanju začne izvajati študijo o možnosti, da se delež Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada poleg drugih koristnih naložb nameni tudi podeželskim območjem, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti regijam s posebnimi geografskimi značilnostmi, kot so gore, oddaljena območja, otoki in najbolj oddaljene regije; |
| --- | --- |

74.

| 75. | opozarja, da sta prihodnost in blaginja podeželskih območij bistvenega pomena za prehransko varnost, neodvisnost in odpornost Evrope ter trajnostno mešanico energetskih virov, ki prispeva k energetski neodvisnosti EU, kot sta jasno pokazali nedavna pandemija covida-19 in ruska invazija na Ukrajino; poudarja, da so agroživilski sistemi med temi krizami omogočili stalen dostop do kakovostne hrane, hkrati pa odprli nove priložnosti za skrajšanje verig preskrbe s hrano ter lokalno proizvodnjo hrane in krme, zlasti beljakovinskih rastlin; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva, naj se dolgoročna vizija razvije v konkretno in merljivo resnično strategijo za podeželje na ravni EU, vključno s strateškim dialogom o sodelovanju z mestnimi območji, ter naj se uskladi prispevek vseh skladov in politik EU za podeželska območja; poudarja, da je treba to strategijo v celoti vključiti v prihodnja programska obdobja; poziva vse države članice, naj razvijejo strategije za podeželje na nacionalni in regionalni ravni ter opredelijo načine in sredstva, potrebna za reševanje vprašanj, s katerimi se soočajo podeželska območja; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva Komisijo, naj pravočasno oceni morebitni učinek odstopanja EKSRP od skupnih določb za sklade z deljenim upravljanjem iz Uredbe (EU) 2021/1060 na razvoj celostnih teritorialnih pristopov na podeželskih območjih, oceni potrebne celostne pristope za razvoj podeželja in uporabi izkušnje za naslednja programska obdobja v zvezi z njihovo morebitno vključitvijo; |
| --- | --- |

77.

Podeželska območja zunaj EU

| 78. | meni, da je v velikem interesu EU, da poleg čezmejnih partnerstev vzpostavlja tudi partnerstva zunaj svojih meja, da bi spodbudila uspešnejše podeželske družbe in gospodarstva, kar bi prineslo dolgoročne vzajemne koristi; poudarja, da v tem procesu nista pomembna le sodelovanje in izmenjava znanja, temveč je treba zagotoviti tudi enake konkurenčne pogoje; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poudarja pomen strateških povezav za sodelovanje med Afriko, Latinsko Ameriko in Evropo, ki temeljijo na napredku, doseženem v okviru akcijske agende Afriške unije in EU za preoblikovanje podeželja, ki določa pobude za trajnostno krepitev afriškega agroživilskega sektorja in podeželskih območij; v zvezi s tem poudarja, da bo še naprej pozoren na spreminjajočo se vlogo Kitajske in njen vse večji strateški vpliv na afriško celino v skladu s svojo resolucijo z dne 16. septembra 2021 o novi strategiji za odnose med EU in Kitajsko (25); |
| --- | --- |

79.

| 80. | poudarja, da se je pomembno učiti drug od drugega ter izkoristiti potencial zgodb o uspehu nekaterih podeželskih območij; zato poziva k nadaljnjim možnostim za izmenjavo in uvedbo platform na podeželskih območjih in med njimi, da bi spodbudili kohezijo, solidarnost in izmenjave po vsej EU; |
| --- | --- |

80.

o

o o

| 81. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

81.

---

(1)  UL L 433, 22.12.2020, str. 11.

(2)  UL L 243, 9.7.2021, str. 1.

(3)  UL L 435, 6.12.2021, str. 1.

(4)  UL L 435, 6.12.2021, str. 187.

(5)  UL L 231, 30.6.2021, str. 159.

(6)  UL L 166, 11.5.2021, str. 1.

(7)  UL C 215, 19.6.2018, str. 228.

(8)  UL C 298, 23.8.2018, str. 14.

(9)  UL C 356, 4.10.2018, str. 38.

(10)  UL C 76, 9.3.2020, str. 62.

(11)  UL C 11, 13.1.2020, str. 15.

(12)  UL C 347, 9.9.2022, str. 37.

(13)  UL C 395, 29.9.2021, str. 37.

(14)  UL C 184, 5.5.2022, str. 2.

(15)  UL C 67, 8.2.2022, str. 25.

(16)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0136.

(17)  UL C 361, 20.9.2022, str. 2.

(18)  UL C 270, 13.7.2022, str. 18.

(19)  UL C 290, 29.7.2022, str. 137.

(20)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=SDG_6_-_Clean_water_and_sanitation#Sanitation

(21)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/ISOC_CI_IN_H__custom_ 2784346/default/table?lang=en

(22)  CAP specific objectives explained – Structural change and generational renewal (Pojasnjeni posebni cilji SKP – strukturne spremembe in generacijska pomladitev), https://agriculture.ec.europa.eu/system/files/2019-11/cap-briefs-7-structural-change_en_0.pdf

(23)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2022/729156/IPOL_STU(2022)729156_EN.pdf

(24)  https://smart-cities-marketplace.ec.europa.eu/

(25)  UL C 117, 11.3.2022, str. 40.

---

| 17.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/48 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/48

---

P9_TA(2022)0437

Akcijski načrt za krepitev železniškega potniškega prevoza na dolge razdalje in čezmejnega železniškega potniškega prevoza

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2022 o akcijskem načrtu za krepitev železniškega potniškega prevoza na dolge razdalje in čezmejnega železniškega potniškega prevoza (2022/2022(INI))

(2023/C 177/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zelenega dogovora in poznejšega svežnja „Pripravljeni na 55“; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelenega dogovora in poznejšega svežnja „Pripravljeni na 55“;

| — | ob upoštevanju četrtega železniškega svežnja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrtega železniškega svežnja,

| — | ob upoštevanju bele knjige z naslovom Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige z naslovom Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu (COM(2011)0144),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije iz leta 1995 z naslovom Towards fair and efficient pricing in transport: policy options for internalising the external costs of transport in the European Union (Pravično in učinkovito določanje cen v prometu: politične možnosti za internalizacijo zunanjih stroškov prometa v Evropski uniji) (COM(1995)0691), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije iz leta 1995 z naslovom Towards fair and efficient pricing in transport: policy options for internalising the external costs of transport in the European Union (Pravično in učinkovito določanje cen v prometu: politične možnosti za internalizacijo zunanjih stroškov prometa v Evropski uniji) (COM(1995)0691),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve (1) (evropski akt o dostopnosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve (1) (evropski akt o dostopnosti),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. decembra 2020 z naslovom Strategija za trajnostno in pametno mobilnost – usmerjanje evropskega prometa na pravo pot za prihodnost (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. decembra 2020 z naslovom Strategija za trajnostno in pametno mobilnost – usmerjanje evropskega prometa na pravo pot za prihodnost (COM(2020)0789),

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (3) (uredba o TEN-T), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (3) (uredba o TEN-T),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2021/1187 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2021 o racionalizaciji ukrepov za pospešitev realizacije vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2021/1187 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2021 o racionalizaciji ukrepov za pospešitev realizacije vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2021 o pregledu smernic za vseevropsko prometno omrežje (TEN-T) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2021 o pregledu smernic za vseevropsko prometno omrežje (TEN-T) (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2021 o varnosti in signalizaciji v železniškem prometu: ocena razmer na področju uvajanja evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (v nadaljnjem besedilu: ERTMS) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2021 o varnosti in signalizaciji v železniškem prometu: ocena razmer na področju uvajanja evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (v nadaljnjem besedilu: ERTMS) (6),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 o novi industrijski strategiji za Evropo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 o novi industrijski strategiji za Evropo,

| — | ob upoštevanju Sklepa (EU) 2021/2316 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. decembra 2021 o evropskem letu mladih (2022) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa (EU) 2021/2316 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. decembra 2021 o evropskem letu mladih (2022) (7),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/782 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu (8) (uredba o pravicah potnikov v železniškem prometu), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/782 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu (8) (uredba o pravicah potnikov v železniškem prometu),

| — | ob upoštevanju študije Komisije iz oktobra 2021 o čezmejnih storitvah železniškega potniškega prometa na dolge razdalje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Komisije iz oktobra 2021 o čezmejnih storitvah železniškega potniškega prometa na dolge razdalje,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A9-0242/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A9-0242/2022),

| A. | ker nova strategija za trajnostno in pametno mobilnost določa mejnik za železniški promet visoke hitrosti, in sicer njegovo podvojitev do leta 2030 in potrojitev do leta 2050; |
| --- | --- |

A.

ker nova strategija za trajnostno in pametno mobilnost določa mejnik za železniški promet visoke hitrosti, in sicer njegovo podvojitev do leta 2030 in potrojitev do leta 2050;

| B. | ker se je število potnikov na železnicah za visoke hitrosti med letoma 2001 in 2018 skoraj podvojilo, kar dokazuje, da obstaja povpraševanje po tem prevozu, če je na voljo (9); |
| --- | --- |

B.

ker se je število potnikov na železnicah za visoke hitrosti med letoma 2001 in 2018 skoraj podvojilo, kar dokazuje, da obstaja povpraševanje po tem prevozu, če je na voljo (9);

| C. | ker letališča v EU doživljajo znatno povečanje zamud (10), saj je bilo napovedano znatno pomanjkanje zmogljivosti (za približno 1,5 milijona letov do leta 2040), če ne bodo sprejeti akutni sanacijski ukrepi (11); ker cestni zastoji EU stanejo približno 110 milijard EUR letno (1 % BDP EU) (12); |
| --- | --- |

C.

ker letališča v EU doživljajo znatno povečanje zamud (10), saj je bilo napovedano znatno pomanjkanje zmogljivosti (za približno 1,5 milijona letov do leta 2040), če ne bodo sprejeti akutni sanacijski ukrepi (11); ker cestni zastoji EU stanejo približno 110 milijard EUR letno (1 % BDP EU) (12);

| D. | ker železnice za visoke hitrosti prinašajo številne koristi, kot so zmanjšanje števila smrtnih žrtev, zastojev in emisij, ter pozitivno vplivajo na gospodarstvo, saj izboljšujejo dostopnost, zmanjšujejo čas potovanja in ustvarjajo zaposlitvene možnosti; |
| --- | --- |

D.

ker železnice za visoke hitrosti prinašajo številne koristi, kot so zmanjšanje števila smrtnih žrtev, zastojev in emisij, ter pozitivno vplivajo na gospodarstvo, saj izboljšujejo dostopnost, zmanjšujejo čas potovanja in ustvarjajo zaposlitvene možnosti;

| E. | ker so bili sprejeti pomembni zakonodajni ukrepi za dokončanje enotnega evropskega železniškega območja; |
| --- | --- |

E.

ker so bili sprejeti pomembni zakonodajni ukrepi za dokončanje enotnega evropskega železniškega območja;

| F. | ker je financiranje ERTMS ob progi in na vlakih ključno za pospešitev uvajanja ter povečanje varnosti in interoperabilnosti v celotnem omrežju TEN-T, hkrati pa pospešuje vzpostavitev resnično interoperabilnega evropskega železniškega območja; |
| --- | --- |

F.

ker je financiranje ERTMS ob progi in na vlakih ključno za pospešitev uvajanja ter povečanje varnosti in interoperabilnosti v celotnem omrežju TEN-T, hkrati pa pospešuje vzpostavitev resnično interoperabilnega evropskega železniškega območja;

| G. | ker je dokončanje TEN-T ob ohranitvi kapacitet za razvoj sekundarnih omrežij ključnega pomena za napredek proti bolj trajnostnim načinom prevoza, zlasti železniškega, in za boljšo multimodalno povezljivost med mesti, regijami, obrobnimi območji in otoki EU; |
| --- | --- |

G.

ker je dokončanje TEN-T ob ohranitvi kapacitet za razvoj sekundarnih omrežij ključnega pomena za napredek proti bolj trajnostnim načinom prevoza, zlasti železniškega, in za boljšo multimodalno povezljivost med mesti, regijami, obrobnimi območji in otoki EU;

| H. | ker še vedno obstajajo tehnološke ovire za interoperabilnost vlakov med državami EU; |
| --- | --- |

H.

ker še vedno obstajajo tehnološke ovire za interoperabilnost vlakov med državami EU;

| I. | ker je pametno izdajanje multimodalnih vozovnic ključno orodje za spodbujanje večje uporabe trajnostnega železniškega in multimodalnega prevoza; ker imajo lahko železniško omrežje in železniške postaje ključno vlogo pri vključevanju drugih načinov prevoza v povezavo med prvim in zadnjim delom poti; |
| --- | --- |

I.

ker je pametno izdajanje multimodalnih vozovnic ključno orodje za spodbujanje večje uporabe trajnostnega železniškega in multimodalnega prevoza; ker imajo lahko železniško omrežje in železniške postaje ključno vlogo pri vključevanju drugih načinov prevoza v povezavo med prvim in zadnjim delom poti;

| J. | ker je bilo evropsko leto železnic 2021 priložnost za spodbujanje prehoda na železniški promet, ki naj postane hrbtenica potniškega prometa po vsej Uniji, za boljše servisiranje državljanov in izboljšanje razvoja omrežja TEN-T v državah članicah; |
| --- | --- |

J.

ker je bilo evropsko leto železnic 2021 priložnost za spodbujanje prehoda na železniški promet, ki naj postane hrbtenica potniškega prometa po vsej Uniji, za boljše servisiranje državljanov in izboljšanje razvoja omrežja TEN-T v državah članicah;

| K. | ker je evropsko leto mladih 2022 priložnost za okrepitev tega zagona z ukrepi, namenjenimi mladim; |
| --- | --- |

K.

ker je evropsko leto mladih 2022 priložnost za okrepitev tega zagona z ukrepi, namenjenimi mladim;

| L. | ker urbana vozlišča trenutno niso dovolj vključena v sedanje omrežje TEN-T; ker manjka precejšnje število infrastrukture za tovorni promet in večmodalne povezave za potnike v zadnjem odseku; |
| --- | --- |

L.

ker urbana vozlišča trenutno niso dovolj vključena v sedanje omrežje TEN-T; ker manjka precejšnje število infrastrukture za tovorni promet in večmodalne povezave za potnike v zadnjem odseku;

| 1. | pozdravlja akcijski načrt Komisije in podpira predlagane cilje za privlačnejši, konkurenčnejši in učinkovitejši železniški promet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja glavne cilje tega akcijskega načrta, zlasti:






  (a) | priznanje ključne vloge železnic pri razogljičenju mobilnosti v EU in sprejetje pobud, s katerimi bi enotno evropsko železniško območje postalo temeljni pogoj za potreben prehod na druge oblike prevoza (13); |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

priznanje ključne vloge železnic pri razogljičenju mobilnosti v EU in sprejetje pobud, s katerimi bi enotno evropsko železniško območje postalo temeljni pogoj za potreben prehod na druge oblike prevoza (13);

| (b) | prispevek k vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja, ki bo pomagalo izboljšati notranji trg EU, zadovoljilo potrebe evropskih državljanov po mobilnosti in spodbudilo socialno-ekonomsko kohezijo Unije; |
| --- | --- |

(b)

prispevek k vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja, ki bo pomagalo izboljšati notranji trg EU, zadovoljilo potrebe evropskih državljanov po mobilnosti in spodbudilo socialno-ekonomsko kohezijo Unije;

| (c) | spodbujanje povezljivosti po vsej Evropi, vključno s podeželjem, oddaljenimi regijami, otoki, gorskimi območji in manj poseljenimi območji; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje povezljivosti po vsej Evropi, vključno s podeželjem, oddaljenimi regijami, otoki, gorskimi območji in manj poseljenimi območji;

| (d) | krepitev povezljivosti z državami, ki se pripravljajo na pristop, in državami vzhodnega partnerstva, zlasti Ukrajino in Moldavijo; |
| --- | --- |

(d)

krepitev povezljivosti z državami, ki se pripravljajo na pristop, in državami vzhodnega partnerstva, zlasti Ukrajino in Moldavijo;

| (e) | izboljšanje učinkovitosti in zagotavljanje kakovosti prevoznih storitev ob hkratnem ponujanju zadostne transportne kapacitete in skrajšanju časa potovanja ob primernih cenah vozovnic; |
| --- | --- |

(e)

izboljšanje učinkovitosti in zagotavljanje kakovosti prevoznih storitev ob hkratnem ponujanju zadostne transportne kapacitete in skrajšanju časa potovanja ob primernih cenah vozovnic;

| (f) | zagotavljanje pravične konkurence med železniškimi prevozniki ter vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev med načini prevoza in njihove komplementarnosti; |
| --- | --- |

(f)

zagotavljanje pravične konkurence med železniškimi prevozniki ter vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev med načini prevoza in njihove komplementarnosti;

| (g) | zagotavljanje enake stopnje varstva v vseh načinih prevoza in nadaljnje krepitve pravic potnikov, kar bo povečalo privlačnosti železnic zlasti med mladimi, in zagotavljanje enakega dostopa za vse s polnim izvajanjem evropskega akta o dostopnosti; |
| --- | --- |

(g)

zagotavljanje enake stopnje varstva v vseh načinih prevoza in nadaljnje krepitve pravic potnikov, kar bo povečalo privlačnosti železnic zlasti med mladimi, in zagotavljanje enakega dostopa za vse s polnim izvajanjem evropskega akta o dostopnosti;

| (h) | zagotavljanje in spodbujanje usposabljanja, izpopolnjevanja, preusposabljanja in izdajanja spričeval strojevodjem in železniškemu osebju v skladu s prihodnjimi potrebami; |
| --- | --- |

(h)

zagotavljanje in spodbujanje usposabljanja, izpopolnjevanja, preusposabljanja in izdajanja spričeval strojevodjem in železniškemu osebju v skladu s prihodnjimi potrebami;

| (i) | vzpostaviti okvir, ki bo utrl pot povečanju naložb v konkurenčne storitve železniškega potniškega prometa na dolge razdalje; |
| --- | --- |

(i)

vzpostaviti okvir, ki bo utrl pot povečanju naložb v konkurenčne storitve železniškega potniškega prometa na dolge razdalje;

| 3. | pozdravlja vzpostavitev čezmejnih pilotnih storitev in poziva Komisijo, naj čim prej opredeli sredstva za ta namen in jasen časovni okvir z ustreznimi mejniki in cilji; |
| --- | --- |

3.

Boljše izvajanje pravnega reda Unije na področju železniškega prevoza in pospešena interoperabilnost

| 4. | pozdravlja vse hitrejša prizadevanja, da bi se zagotovilo polno izvajanje četrtega železniškega svežnja in tehničnih specifikacij za interoperabilnost (TSI); |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da bo popolna uvedba ERTMS v okviru doseganja ciljev iz revidiranega zakonodajnega predloga uredbe o TEN-T pripomogla k oblikovanju enotnega digitalnega evropskega železniškega območja in zagotovila nadaljnji razvoj večje zmogljivosti omrežja ter varnih, zanesljivih, hitrih in učinkovitih železniških prevoznih storitev za povezave na dolge razdalje in čezmejne povezave; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da mora spodbujanje železniškega prometa na dolge razdalje spremljati povezovanje z različnimi medregionalnimi, regionalnimi, mestnimi in primestnimi železniškimi omrežji, pa tudi z drugimi načini prevoza in TEN-T, s čimer se bo izboljšala mobilnost od vrat do vrat za potnike; poudarja, da bo to ključnega pomena za povečanje privlačnosti storitev železniškega in multimodalnega potniškega prevoza; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja pomen pospešitve gradnje novih železniških prog in nadaljnjega spodbujanja dokončanja infrastrukturnih projektov, vključno z mostovi, ki povezujejo otoke s celino, da bi odpravili pomanjkanje povezav in izboljšali povezovanje otokov s pomorskimi avtocestami; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja predlog Komisije za pospešitev uvedbe ERTMS po celotni Uniji v okviru revizije uredbe o TEN-T ob hkratni določitvi roka za umik obstoječih drugorazrednih sistemov iz obratovanja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je regulativna predvidljivost, tudi za tehnične specifikacije za interoperabilnost, ključna za spodbujanje potrebnih naložb javnih in zasebnih deležnikov za doseganje ciljev glede uvajanja ERTMS in interoperabilnosti na ravni EU in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, kako pomembno je zagotavljanje sinhroniziranega uvajanja sistemov ob progi in enot na vlakih, ter potrebo po boljšem upravljanju ERTMS, da bi zagotovili to sinhronizirano uvajanje na nacionalni ravni in ravni EU, vključno z racionalizacijo in pospešitvijo postopkov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je treba zagotoviti hitro, zadostno in učinkovito financiranje, vključno s financiranjem za podporo naložbam, ki bi moralo vključevati pristojne organe, kar bo omogočilo čim hitrejšo uvedbo ERTMS na vlakih in drugih standardov TSI (14) za javne storitve; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja vlogo Agencije Evropske unije za železnice (ERA), ki je eden od stebrov železniške politike Evropske unije; poudarja, da je treba ERA ustrezno financirati, da bo lahko podpirala cilje dokončanja TEN-T, zlasti na čezmejnih odsekih; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ustrezne pobude za dodatno povečanje privlačnosti naložb v ERTMS; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva k prizadevanjem za razširitev usklajenih voznih redov, ki so že uvedeni v nekaterih državah članicah, na raven EU, da bi spodbudili enostavno in nemoteno čezmejno potovanje za vse državljane EU; |
| --- | --- |

14.

Izboljšana infrastruktura za železniški potniški prevoz

| 15. | meni, da je pravočasno dokončanje multimodalnih koridorjev za neovirano delovanje jedrnega omrežja TEN-T do leta 2030 prvi korak proti nadaljnji integraciji omrežja, da je nujno in mora vključevati odpravo ozkih grl in vzpostavitev manjkajočih povezav ter dokončanje čezmejnih odsekov; podpira dokončanje načrtovane železniške povezave za visoke hitrosti v razširjenem osrednjem omrežju do leta 2040; meni, da bi bilo treba prednostne naložbe usmeriti tudi v razvoj čezmejnih železniških povezav za visoke hitrosti na dolge razdalje, zlasti na območjih, kjer trenutno ni železniške infrastrukture za visoke hitrosti; v okviru revizije smernic TEN-T poudarja pomen povezovanja prestolnic EU s cenovno dostopnimi in učinkovitimi storitvami vlakov visokih hitrosti ter izboljšanja kakovosti infrastrukture; poudarja, da so nove proge za visoke hitrosti učinkovito orodje za povečanje konkurenčnosti železniškega prometa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja nujnost zgraditve nove infrastrukture za zadovoljitev povpraševanja po železnicah za visoke hitrosti; opozarja, da bo podvojitev železniškega prometa visoke hitrosti do leta 2030 zahtevala vsaj 75-odstotno povečanje dolžine omrežja, ki zdaj obsega 11 526 km prog (15); |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja vlogo, ki jo imajo omrežja TEN-T, kakovostne železniške in multimodalne prometne povezave pri podpiranju gospodarske rasti in vključenosti, zlasti v oddaljenih regijah in območjih, ker je strukturna vrzel velika; poziva Komisijo, naj torej sprejme ukrepe in projekte, ki bodo podprli večjo povezljivost lokalnega multimodalnega železniškega in trajnostnega prometa na obrobnih in obalnih območjih, kjer so možnosti za razvoj manjše; |
| --- | --- |

17.

| 18. | obžaluje, da so sredstva EU, ki so na voljo v okviru instrumenta za povezovanje Evrope 2021-2027 (CEF II), omejena in predstavljajo približno 5 % vseh naložb, potrebnih za dokončanje jedrnega omrežja TEN-T (16); |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da je treba izboljšati uporabo sredstev EU zunaj Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in kohezijskih skladov, vključno z instrumentom za povezovanje Evrope, instrumentom NextGenerationEU, mehanizmom za okrevanje in odpornost, programom za pomoč pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU) ali financiranjem Evropske investicijske banke (EIB), da bi zagotovili obsežne visokokakovostne naložbe v trajnostno in učinkovito prometno infrastrukturo, vključno z manjkajočimi železniškimi povezavami za visoke hitrosti. |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da je glede na to, da ima trenutno le 44 % prebivalcev obmejnega območja EU dostop do železniških storitev (17) in da pogosto ni ustreznih rešitev multimodalnega prevoza, da bi TEN-T lahko odigral svojo vlogo pri spodbujanju socialno-ekonomske in teritorialne kohezije na notranjem trgu EU, potrebna pametna povezljivost z jedrnim omrežjem TEN-T in da je treba razviti nadaljnje povezovanje različnih nacionalnih omrežij, vključno s podeželskimi, oddaljenimi, otoškimi, obrobnimi in drugimi prikrajšanimi območji, da bi spodbudili njihov socialno-ekonomski razvoj; |
| --- | --- |

20.

| 21. | Poudarja pomen čezmejnih železniških povezav z Zahodnim Balkanom, Ukrajino in Moldavijo; ugotavlja, da je učinkovit in hiter mehanizem za prečkanje zunanjih meja EU ključen za zagotavljanje neovirane železniške povezljivosti med EU ter državami širitve in vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja obetavne alternative, ki jih ponujajo vodikovi in baterijski vlaki, kjer elektrifikacija železniškega odseka ni mogoča; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podpira osredotočenost Komisije na dokončanje začetnih/končnih odsekov multimodalnih vozlišč v urbanih vozliščih, s čimer se bo izboljšala povezljivost železnic z zračnim, pomorskim in cestnim prometom; vendar opozarja, da bi morala na manjših in manj poseljenih urbanih vozliščih na razumnih razdaljah obstajati učinkovite povezave z multimodalnimi vozlišči in terminali; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo strateško vlogo železniških postaj v okviru integriranega in trajnostnega sistema mobilnosti, zlasti s podpiranjem modernizacije malih postaj; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja okrepitev vloge Agencije Evropske unije za železnice pri izdajanju spričeval in dovoljenj za tirna vozila, da bi zagotovili nemotene in pravočasne postopke, zlasti za čezmejne odnose, ter uskladili in zmanjšali število nacionalnih predpisov; poleg tega spodbuja Agencijo Evropske unije za železnice in države članice, naj pospešijo sodelovanje pri določanju specifikacij za vozila prilagodljive tirne širine; |
| --- | --- |

25.

Zadostna razpoložljivost tirnih vozil

| 26. | poziva k pojasnitvi in poenostavitvi pravil o državni pomoči v zvezi z javnim financiranjem interoperabilnega voznega parka za čezmejni promet in z njim povezane objekte za izvajanje železniških storitev, pa tudi za storitve železniške infrastrukture v revidiranih smernicah za železniški promet, vključno z razpoložljivimi instrumenti za financiranje teh vozil in izvajanjem luksemburškega železniškega protokola; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva železniške družbe, naj načrtujejo zadostna naročila tirnih vozil za visoke hitrosti v skladu s cilji Komisije, da se do leta 2040 podvoji železniški promet visokih hitrosti; poudarja tudi, da je pravočasno načrtovanje potrebno tudi za tirna vozila v okviru nočnih železniških storitev, da se te obudijo; poleg tega poudarja, da je treba zagotoviti zadostno razpoložljivost tirnih vozil za prihodnjo načrtovano ponovno vzpostavitev regionalnih čezmejnih železniških povezav; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vztraja, da je treba boljšo varnost železniških odsekov uskladiti s tehnološko in mehansko varnostjo vlakov, ki se vsakodnevno uporabljajo za prevoz oseb in blaga; |
| --- | --- |

28.

| 29. | Spodbuja Komisijo, naj ob upoštevanju svojih izraženih namenov dodatno preuči in oceni možnost vzpostavitve evropskega železniškega voznega parka ter nadaljuje razprave z EIB, kako to izvesti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da so potrebne jasne zahteve in specifikacije za interoperabilnost ter nadaljnje naložbe v tirna vozila; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da so te naložbe še posebej kritične, kadar so tirna vozila naknadno opremljena z večsistemskimi aplikacijami, ki so potrebne za omogočanje čezmejnih in mednarodnih operacij v več kot eni državi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | obžaluje, da je bila priprava specifikacij za vozila prilagodljive tirne širine prestavljena v naslednjo revizijo TSI, kar je povzročilo triletno zamudo; poziva države članice, naj dajo prednost sodelovanju z Agencijo Evropske unije za železnice, da bi spodbudile razvoj specifikacij za vozila prilagodljive tirne širine; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opozarja, da je platforma za naložbe v zelene železnice, ki jo je nedavno vzpostavila Evropska investicijska banka (EIB), ključna pobuda za podporo in spodbujanje javnih in zasebnih naložb v železniške projekte; spodbuja prevoznike v železniškem prometu, upravljavce infrastrukture, prometne organe in druge deležnike, naj dostopajo do platforme za namene obravnave posebnih potreb trga; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva k inovativnim pobudam za podporo malim in srednjim podjetjem ter mikropodjetjem; poudarja, da je treba upoštevati lokalne, regionalne in nacionalne potrebe, da bi okrepili in spodbudili poslovno okolje malih in srednjih podjetij ter ga povezali z novo industrijsko politiko na ravni EU; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo, naj spremlja izvajanje prevoza koles v čezmejnih potniških vlakih, kot je določeno v uredbi o pravicah potnikov v železniškem prometu; |
| --- | --- |

35.

Uskladitev usposabljanja in izdajanja spričeval strojevodjem in železniškemu osebju s prihodnjimi potrebami

| 36. | poudarja, da lahko neusklajenost izdajanja spričeval strojevodjem ovira njihovo mobilnost med državami članicami in razvoj storitev potniškega prometa na dolge razdalje, zlasti na čezmejnih odsekih; |
| --- | --- |

36.

| 37. | se zaveda pomena jezika pri strojevodjih, ki opravljajo čezmejne prevoze, in poziva Komisijo, naj spodbuja razvoj digitalnih jezikovnih orodij kot cenovno dostopne rešitve za pomoč pri odpravljanju jezikovnih ovir in premostitev obstoječih vrzeli; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poleg tega poudarja, da je treba spodbujati enoten delovni jezik na ravni EU, in sicer angleščino, za strojevodje, ki upravljajo železniške povezave na dolge razdalje in čezmejne potniške železniške povezave, ki med potovanjem ne govorijo jezikov držav članic, ki jih prečkajo; |
| --- | --- |

38.

| 39. | podpira jezikovno usposabljanje za železniško osebje, da bo lahko ustrezno služilo vsem potnikom; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja pomen jasne evropske strategije za znanja in spretnosti, da bi odpravili še vedno prisotne tehnične in operativne ovire za čezmejni promet; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja pomen nove industrijske strategije za Evropo pri podpiranju preusposabljanja in izpopolnjevanja strojevodij, zlasti na področju novih digitalnih znanj in spretnosti; poleg tega poudarja pomen zagotavljanja stopenj zaposlenosti in enakih možnosti za vse; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opozarja, da Direktiva (EU) 2016/798 (18) o varnosti na železnici določa posebna spričevala za spremljevalno osebje; meni, da mora biti osebje usposobljeno, ne le da se izboljšajo železniške storitve, ampak zlasti, da se v železniškem prometu zagotovi varnost na vseh ravneh; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva k nadaljnjim pobudam za spodbujanje žensk v poklicih v železniškem sektorju; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva k nadaljnjim pobudam, s katerimi bi zagotovili, da imajo mladim ter delovna sila malih in srednjih podjetij ustrezne spretnosti in znanje; |
| --- | --- |

44.

Učinkovitejša uporaba omrežij

| 45. | poudarja, kako pomembno je zagotoviti boljšo uporabo omrežja, zlasti v okviru TEN-T in poziva k ukrepom za nemoten pretok potnikov, vključno z vzpostavitvijo tranzitnih in končnih vozlišč ob progah za visoke hitrosti, in večjo privlačnost nočnih vlakov; poudarja, da ti ukrepi zahtevajo tesno sodelovanje na mešanih prometnih progah pri načrtovanju potniškega in tovornega prometa, da bi preprečili ozka grla in zastoje, ki ogrožajo učinkovitost celotnega omrežja; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da sta zagotavljanje zmogljivosti in odsotnost ozkih grl ključna za učinkovito uporabo omrežja in povečanje modalnega deleža železnic; |
| --- | --- |

46.

| 47. | spodbuja države članice, naj zagotovijo večletno perspektivo financiranja svoje infrastrukture, da bi omogočile načrtovano in mednarodno usklajeno vzdrževanje in razvoj infrastrukture, zmanjšale začasne omejitve zmogljivosti in izboljšale zanesljivost v mednarodnem železniškem prometu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | spodbuja Komisijo, naj za natančno opredelitev naložb v infrastrukturo, ki so potrebne za zagotovitev učinka omrežja, uporabi „indeks povezljivosti“, ki ga trenutno razvija; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja vlogo digitalizacije ter potrebo po ustrezni kibernetski varnosti in boljšem usklajevanju, zlasti za čezmejni železniški promet; v zvezi s tem poudarja potrebo po boljšem usklajevanju pri upravljanju zmogljivosti med omrežji držav članic, da bi izboljšali uporabo razpoložljivih zmogljivosti; zato poziva k večji harmonizaciji postopkov in meril za načrtovanje in dodeljevanje zmogljivosti ter k popolni interoperabilnosti digitalnih orodij; poziva Komisijo, naj razmisli o vzpostavitvi usklajevalnih mehanizmov za boljšo vključitev čezmejnega železniškega prometa v nacionalni promet in posledično za učinkovitejše upravljanje železniških zmogljivosti za potniške in tovorne vlake; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vztraja, da je treba zagotoviti učinkovitejše čezmejno dodeljevanje prog; |
| --- | --- |

50.

Ustrezno določanje pristojbin za dostop po tirih

| 51. | pozdravlja prihodnje načrte Komisije za objavo smernic za določanje pristojbin za dostop po tirih in spodbujanje nižjih pristojbin za dostop po tirih pri vzpostavljanju čezmejnih storitev ter preglednosti njihovega izračuna; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ponovno poudarja pomen pristojbin za dostop po tirih kot odločilnega dejavnika, ki vpliva na železniški trg; poziva Komisijo, naj v prihodnjih smernicah predlaga priporočila za namenske infrastrukturne pristojbine za nočne vlake; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poudarja, kako pomembno je, da se vsem operaterjem zagotovijo pravične in ustrezne pristojbine za dostop po tirih, da se obstoječim in novim operaterjem zagotovi enaka obravnava ter da se zagotoviti ustrezno financiranje infrastrukturnih omrežij; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja, da je zaračunavanje pristojbin za dostop po tirih pomemben vir prihodkov za upravljavce infrastrukture, in opozarja, da na končen izračun pristojbin za dostop po tirih vpliva pomanjkanje zadostnih infrastrukturnih zmogljivosti (19); |
| --- | --- |

54.

Uporabnikom prijazno izdajanje vozovnic in dostop do železniškega sistema

| 55. | priznava, da sta za večjo privlačnost storitev železniškega potniškega prometa na dolge razdalje potrebna:






  (a) | dostopnejše pametno izdajanje vozovnic za lažje načrtovanje multimodalnih potovanj: potniki bi morali imeti neovirano uporabniško izkušnjo pri iskanju, izbiri in nakupu železniških storitev, pri čemer bi morala biti trgovina z vozovnicami na drobno nepristranska, kar pomeni, da se vse vozovnice prevoznikov v železniškem prometu prodajajo po vseh prodajnih poteh; za zagotovitev neoviranega izdajanja vozovnic bi bilo treba razmisliti in spodbujati izdajanje vozovnic, ki že v zasnovi vključuje možnost morebitne uvedbe multimodalnega izdajanja vozovnic; |
| --- | --- | --- |

55.

(a)

dostopnejše pametno izdajanje vozovnic za lažje načrtovanje multimodalnih potovanj: potniki bi morali imeti neovirano uporabniško izkušnjo pri iskanju, izbiri in nakupu železniških storitev, pri čemer bi morala biti trgovina z vozovnicami na drobno nepristranska, kar pomeni, da se vse vozovnice prevoznikov v železniškem prometu prodajajo po vseh prodajnih poteh; za zagotovitev neoviranega izdajanja vozovnic bi bilo treba razmisliti in spodbujati izdajanje vozovnic, ki že v zasnovi vključuje možnost morebitne uvedbe multimodalnega izdajanja vozovnic;

| (b) | ustrezno varstvo potnikov v primeru zamud ali zamujenih povezav, ne glede na to, ali so rezervirali enotno vozovnico ali ločeno vozovnico, bi morali potniki imeti vsaj koristi od nadaljevanja potovanja, kar je ključni dejavnik pri njihovi izbiri načina prevoza; |
| --- | --- |

(b)

ustrezno varstvo potnikov v primeru zamud ali zamujenih povezav, ne glede na to, ali so rezervirali enotno vozovnico ali ločeno vozovnico, bi morali potniki imeti vsaj koristi od nadaljevanja potovanja, kar je ključni dejavnik pri njihovi izbiri načina prevoza;

| 56. | poziva, naj se na železniških vozovnicah jasno navedejo informacije o ogljičnem odtisu rezerviranega potovanja, kot so že javno dostopne (na primer prek spletišč, kot je EcoPassenger), da bi dodatno spodbudili prehod na druge oblike prevoza z dobro obveščenim načrtovanjem mobilnosti; |
| --- | --- |

56.

| 57. | z zanimanjem pričakuje prihodnji predlog Komisije o multimodalnih digitalnih storitvah mobilnosti, katerega namen je dodatno izboljšati dostop do potovalnih podatkov, njihovo razpoložljivost in izmenjavo ter olajšati sklepanje pravičnih trgovinskih sporazumov, pri čemer sta obe načeli bistvenega pomena za vse udeležence na trgu; poudarja, da je potrebno sodelovanje med prevozniki v železniškem prometu in prodajalci vozovnic, da bi izboljšali distribucijo vozovnic ter vzpostavili pravične, razumne in nediskriminatorne pogoje za izmenjavo podatkov v strojno berljivih formatih, ki temeljijo na odprtih standardih, prek vmesnikov za aplikacijsko programiranje s posebnimi določbami za motnje in/ali odpovedi storitve; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poudarja, da je pomembno zagotoviti poštene, lahko dostopne, cenovno dostopne in ugodne cene vozovnic za vse kategorije potnikov, vključno z najranljivejšimi, ter dostopnost do platform in ponudnikov vozovnic, zlasti za starejše potnike in osebe z omejeno mobilnostjo; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poudarja, da je potreben celovit pristop z jasnimi mejniki pri izvajanju, da bi dosegli lažji dostop do multimodalnih povezav, temelječ na interoperabilnih rešitvah, ki bodo primerne za svoj namen; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisijo, naj še naprej spremlja skladnost z novo uredbo o pravicah potnikov v železniškem prometu; |
| --- | --- |

60.

Enaki konkurenčni pogoji z drugimi načini prevoza

| 61. | meni, da bi bilo treba preučiti vse možnosti, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje z drugimi načini prevoza; pozdravlja napoved Komisije, da bo ocenila oprostitev plačila DDV za mednarodne železniške storitve na ravni EU ter revizijo in poenostavitev pravil o državni pomoči; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja, da bi morali imeti potniki na voljo pregledne informacije, da bi lahko sprejemali bolj trajnostne odločitve, in da bi lahko pobuda „CountEmission EU“ pomagala vzpostaviti okvir za primerjavo emisij; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva države članice, naj optimizirajo porabo javnih sredstev za izboljšanje javnega prevoza, npr. storitev železniškega prometa, ki lahko prevaža veliko število potnikov, da bi zadostili vse večjemu povpraševanju po prevozu; |
| --- | --- |

63.

Obveznosti javne službe za spodbujanje trajnostnega čezmejnega in/ali multimodalnega javnega prevoza

| 64. | poudarja ključno vlogo, ki jo ima železniški promet pri ohranjanju delovanja prometa tudi v kriznih razmerah, saj se z njim v kratkem času lahko prepelje ogromno število potnikov; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poudarja, da lahko imajo pogodbe o izvajanju javne službe, ki dopolnjujejo jasno izboljšanje nediskriminatornega tržnega okvira za komercialno usmerjene storitve, odločilno vlogo pri spodbujanju neprekinjenega zagotavljanja čezmejnih storitev za evropske državljane in izboljšajo povezave do zanimivih destinacij, kot so turistične in zgodovinske destinacije, tako da zagotavljajo železniške storitve, s katerimi se pomaga ohranjati gosto, redno, zanesljivo in kakovostno železniško omrežje, tudi do manj privlačnih destinacij; |
| --- | --- |

65.

| 66. | verjame, da se lahko z obveznostmi javne službe, ki dopolnjujejo izboljšan in pravičen tržni okvir, spodbuja uporaba železnic, tudi v potniškem prometu na dolge razdalje, zlasti v primeru nedelovanja trga na čezmejnih odsekih prog, zlasti na končnih odsekih prog, morda v kombinaciji z drugimi dobičkonosnimi deli omrežja; |
| --- | --- |

66.

Krepitev vloge mladih

| 67. | poziva Komisijo in države članice, naj v evropskem letu mladih 2022 ohranijo zagon evropskega leta železnic 2021, naj mlade spodbujajo k potovanju z vlakom in jih z dobro plačo in pogoji dela privabljajo v poklice v železniškem sektorju, v katerem je zaradi inovacij in digitalizacije prisotno pomanjkanje znanj in spretnosti; |
| --- | --- |

67.

| 68. | meni, da je enotno evropsko železniško omrežje visoke hitrosti pomembno za povezovanje ljudi, tudi mladih, in da se bo z dostopom do izobraževanja in delovnih mest izboljšala blaginja v Evropi; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pozdravlja načrtovane pobude Komisije za lažje zagotavljanje storitev čezmejnih nočnih vlakov in spodbuja prevoznike v železniškem prometu, naj v celoti izkoristijo potencial nočnih vlakov; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  UL L 151, 7.6.2019, str. 70.

(2)  UL L 343, 14.12.2012, str. 32.

(3)  UL L 348, 20.12.2013, str. 1.

(4)  UL L 258, 20.7.2021, str. 1.

(5)  UL C 456, 10.11.2021, str. 47.

(6)  UL C 99, 1.3.2022, str. 2.

(7)  UL L 462, 28.12.2021, str. 1.

(8)  UL L 172, 17.5.2021, str. 1.

(9)  Evropska komisija, Generalni direktorat za mobilnost in promet, Promet EU v številkah: statistical pocketbook 2021, Urad za publikacije, 2021.

(10)  https://www.eurocontrol.int/press-release/european-aviation-facing-serious-capacity-challenges-now-and-future

(11)  https://www.eurocontrol.int/sites/default/files/2020-01/eurocontrol-nm-user-forum-2020-airport-perspective-schiphol.pdf

(12)  https://www.eca.europa.eu/lists/ecadocuments/ap19_07/ap_urban_mobility_en.pdf

(13)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Evropski zeleni dogovor“ (COM(2019)0640).

(14)  Tehnične specifikacije za interoperabilnost (TSI) določajo tehnične in operativne standarde za zagotovitev interoperabilnosti železniškega sistema Evropske unije. Specifikacija za podsistem telematske aplikacije (TAP) se nanaša na aplikacije za potniški promet, vključno s sistemi, ki potnikom zagotavljajo informacije pred in med potovanjem, rezervacijskimi in plačilnimi sistemi, upravljanjem prtljage ter upravljanjem povezav med vlaki in drugimi načini prevoza.

(15)  Informativni pregled, ki ga je pripravila Skupnost evropskih železniških in infrastrukturnih podjetij, „TEN-T, ki bo omogočil uresničitev prehoda na druge oblike prevoza in evropskega zelenega dogovora“, Bruselj, december 2021.

(16)  Prav tam.

(17)  Medeiros, E. et al., „Boosting cross-border regions through better cross-border transport services. The European case,“ (Spodbujanje čezmejnih regij z boljšimi čezmejnimi prometnimi storitvami. Primer Evrope.) Case Studies on Transport Policy, 9 (2021), marec 2021.

(18)  Direktiva (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o varnosti na železnici (prenovitev) (UL L 138, 26.5.2016, str. 102).

(19)  Evropska komisija, Generalni direktorat za mobilnost in promet, čezmejne storitve železniškega potniškega prometa na dolge razdalje: končno poročilo, Urad za publikacije Evropske unije, 2021.

---

| 17.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/57 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/57

---

P9_TA(2022)0438

Digitalni razkorak: socialne razlike, ki nastajajo z digitalizacijo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2022 o digitalnem razkoraku: socialne razlike, ki jih ustvarja digitalizacija (2022/2810(RSP))

(2023/C 177/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 2, člena 3(3) in člena 6 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2, člena 3(3) in člena 6 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 9, 10, 12, 14, 16, 19, 26 in 36, členov 67(4) in 114(3), členov 153 in 165, člena 169(1) ter člena 174 Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 9, 10, 12, 14, 16, 19, 26 in 36, členov 67(4) in 114(3), členov 153 in 165, člena 169(1) ter člena 174 Pogodbe,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 3, 8, 11, 21, 26, 34, 38 in 52, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 3, 8, 11, 21, 26, 34, 38 in 52,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah, zlasti člena 14, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah, zlasti člena 14,

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načel 3, 17 in 20, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načel 3, 17 in 20,

| — | ob upoštevanju opredelitve digitalnega razkoraka Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), ki se nanaša na vrzel med posamezniki, gospodinjstvi, podjetji in geografskimi območji na različnih socialno-ekonomskih ravneh glede njihovih možnosti dostopa do informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) ter uporabe interneta za najrazličnejše dejavnosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju opredelitve digitalnega razkoraka Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), ki se nanaša na vrzel med posamezniki, gospodinjstvi, podjetji in geografskimi območji na različnih socialno-ekonomskih ravneh glede njihovih možnosti dostopa do informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) ter uporabe interneta za najrazličnejše dejavnosti (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. novembra 2014 o podpiranju pravic potrošnikov na digitalnem enotnem trgu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. novembra 2014 o podpiranju pravic potrošnikov na digitalnem enotnem trgu (2),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o plačilnih storitvah na notranjem trgu (3) (revidirana direktiva o plačilnih storitvah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o plačilnih storitvah na notranjem trgu (3) (revidirana direktiva o plačilnih storitvah),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o dostopnosti spletišč in mobilnih aplikacij organov javnega sektorja (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o dostopnosti spletišč in mobilnih aplikacij organov javnega sektorja (4),

| — | ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) 2018/389 z dne 27. novembra 2017 o dopolnitvi Direktive (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta glede regulativnih tehničnih standardov za močno avtentikacijo strank ter skupnih in varnih odprtih standardov komunikacije (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) 2018/389 z dne 27. novembra 2017 o dopolnitvi Direktive (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta glede regulativnih tehničnih standardov za močno avtentikacijo strank ter skupnih in varnih odprtih standardov komunikacije (5),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve (6),

| — | ob upoštevanju študije Evropske centralne banke (ECB) iz leta 2020 o navadah potrošnikov pri plačevanju v euroobmočju (SPACE), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Evropske centralne banke (ECB) iz leta 2020 o navadah potrošnikov pri plačevanju v euroobmočju (SPACE),

| — | ob upoštevanju članka v publikaciji ECB Economic Bulletin, št. 5/2022, z naslovom „Guaranteeing freedom of payment choice: access to cash in the euro area“ (Zagotavljanje svobode izbire načina plačevanja: dostop do gotovine v euroobmočju), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju članka v publikaciji ECB Economic Bulletin, št. 5/2022, z naslovom „Guaranteeing freedom of payment choice: access to cash in the euro area“ (Zagotavljanje svobode izbire načina plačevanja: dostop do gotovine v euroobmočju),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. marca 2021 z naslovom „Digitalni kompas do leta 2030: evropska pot v digitalno desetletje“ (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. marca 2021 z naslovom „Digitalni kompas do leta 2030: evropska pot v digitalno desetletje“ (COM(2021)0118),

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. septembra 2021 o vzpostavitvi programa politike „Pot v digitalno desetletje“ do leta 2030 (COM(2021)0574), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. septembra 2021 o vzpostavitvi programa politike „Pot v digitalno desetletje“ do leta 2030 (COM(2021)0574),

| — | ob upoštevanju poročila iz maja 2022 o končnem izidu Konference o prihodnosti Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila iz maja 2022 o končnem izidu Konference o prihodnosti Evrope,

| — | ob upoštevanju razprav o peticiji št. 1123/2021 na seji Odbora za peticije 17. maja 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razprav o peticiji št. 1123/2021 na seji Odbora za peticije 17. maja 2022,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2021 o zaščiti invalidov prek peticij: pridobljene izkušnje (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2021 o zaščiti invalidov prek peticij: pridobljene izkušnje (7),

| — | ob upoštevanju ciljev OZN glede trajnostnega razvoja, z izpolnitvijo katerih bi se med drugim zmanjšal digitalni razkorak, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev OZN glede trajnostnega razvoja, z izpolnitvijo katerih bi se med drugim zmanjšal digitalni razkorak,

| — | ob upoštevanju člena 227(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 227(2) Poslovnika,

| A. | ker je Odbor za peticije prejel peticijo, v kateri je izražen utemeljen pomislek zaradi nezmožnosti dostopa do osnovnih bančnih storitev, kot je potrditev plačila ali dostop do osebnega bančnega računa, brez mobilnega telefona, čeprav ni pravne obveznosti, v skladu s katero bi bilo treba imeti tako napravo; ker obstaja razkorak med ljudmi, ki vse bolj uporabljajo digitalna plačilna sredstva, in drugimi, ki jih ne morejo ali nočejo uporabljati; ker se s to peticijo odpira širše vprašanje glede vpliva digitalizacije na državljane in stranke ter uporabnike javnih in zasebnih storitev; |
| --- | --- |

A.

ker je Odbor za peticije prejel peticijo, v kateri je izražen utemeljen pomislek zaradi nezmožnosti dostopa do osnovnih bančnih storitev, kot je potrditev plačila ali dostop do osebnega bančnega računa, brez mobilnega telefona, čeprav ni pravne obveznosti, v skladu s katero bi bilo treba imeti tako napravo; ker obstaja razkorak med ljudmi, ki vse bolj uporabljajo digitalna plačilna sredstva, in drugimi, ki jih ne morejo ali nočejo uporabljati; ker se s to peticijo odpira širše vprašanje glede vpliva digitalizacije na državljane in stranke ter uporabnike javnih in zasebnih storitev;

| B. | ker je gotovina plačilni instrument, ki se v euroobmočju uporablja najpogosteje; ker se je po nedavnih podatkih ECB skupno število bankomatov v euroobmočju v letu 2021 zmanjšalo za 4,2 % na 0,28 milijona (8); ker se je hkrati v celotnem euroobmočju zmanjšalo število bančnih poslovalnic na prebivalca; ker je bilo v nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost 127 milijard EUR namenjenih za reforme in naložbe, povezane z digitalizacijo (9); ker so države članice med pandemijo COVID-19 dosegle napredek pri svojih prizadevanjih za digitalizacijo, vendar imajo še vedno težave pri zmanjšanju razlik na področju digitalnih spretnosti in znanj ter digitalne preobrazbe malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

B.

ker je gotovina plačilni instrument, ki se v euroobmočju uporablja najpogosteje; ker se je po nedavnih podatkih ECB skupno število bankomatov v euroobmočju v letu 2021 zmanjšalo za 4,2 % na 0,28 milijona (8); ker se je hkrati v celotnem euroobmočju zmanjšalo število bančnih poslovalnic na prebivalca; ker je bilo v nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost 127 milijard EUR namenjenih za reforme in naložbe, povezane z digitalizacijo (9); ker so države članice med pandemijo COVID-19 dosegle napredek pri svojih prizadevanjih za digitalizacijo, vendar imajo še vedno težave pri zmanjšanju razlik na področju digitalnih spretnosti in znanj ter digitalne preobrazbe malih in srednjih podjetij;

| C. | ker je Odbor za peticije prejel peticijo, v kateri je izražena zaskrbljenost, da večina ponudnikov storitev daje informacije na voljo le na spletu in pogosto prek kanalov, ki so združljivi le s pametnimi telefoni, zaradi česar so starejši, invalidi, osebe z nizkimi dohodki, digitalno nevešči in osebe z omejenim dostopom do interneta v slabšem položaju; |
| --- | --- |

C.

ker je Odbor za peticije prejel peticijo, v kateri je izražena zaskrbljenost, da večina ponudnikov storitev daje informacije na voljo le na spletu in pogosto prek kanalov, ki so združljivi le s pametnimi telefoni, zaradi česar so starejši, invalidi, osebe z nizkimi dohodki, digitalno nevešči in osebe z omejenim dostopom do interneta v slabšem položaju;

| D. | ker sta digitalizacija in ustrezna uporaba digitalnih orodij sicer prinesla številne gospodarske in družbene koristi ter priložnosti, vendar so se pojavili številni etični, pravni in zaposlitveni izzivi, ki lahko povzročijo resno prikrajšanost ali škodo posameznikom in družbi kot celoti; ker je potencial novih tehnologij ambivalenten, saj lahko, odvisno od načina njihove uporabe in ureditve, pripomorejo k ustvarjanju bolj vključujoče družbe in zmanjšanju neenakosti ali pa povečajo obstoječe neenakosti in ustvarijo nove oblike diskriminacije; |
| --- | --- |

D.

ker sta digitalizacija in ustrezna uporaba digitalnih orodij sicer prinesla številne gospodarske in družbene koristi ter priložnosti, vendar so se pojavili številni etični, pravni in zaposlitveni izzivi, ki lahko povzročijo resno prikrajšanost ali škodo posameznikom in družbi kot celoti; ker je potencial novih tehnologij ambivalenten, saj lahko, odvisno od načina njihove uporabe in ureditve, pripomorejo k ustvarjanju bolj vključujoče družbe in zmanjšanju neenakosti ali pa povečajo obstoječe neenakosti in ustvarijo nove oblike diskriminacije;

| E. | ker digitalizacija močno vpliva na vsakdanje družbeno, gospodarsko, politično in kulturno življenje državljanov, delavcev in potrošnikov ter na vsa področja družbe; ker je digitalizacija vzrok številnih socialnih razlik, pri čemer se pojavlja nov digitalni razkorak ne le med dobro povezanimi mestnimi območji ter podeželskimi in oddaljenimi območji, temveč tudi med ljudmi, ki lahko v celoti izkoristijo obogaten, dostopen in varen digitalni prostor s širokim naborom storitev, in tistimi, ki tega ne morejo; ker zaradi vse bolj razširjene uporabe digitalnih plačil, vključno s karticami, digitalnimi denarnicami ali mobilnimi aplikacijami, nekateri trgovci na drobno ne sprejemajo več gotovine; |
| --- | --- |

E.

ker digitalizacija močno vpliva na vsakdanje družbeno, gospodarsko, politično in kulturno življenje državljanov, delavcev in potrošnikov ter na vsa področja družbe; ker je digitalizacija vzrok številnih socialnih razlik, pri čemer se pojavlja nov digitalni razkorak ne le med dobro povezanimi mestnimi območji ter podeželskimi in oddaljenimi območji, temveč tudi med ljudmi, ki lahko v celoti izkoristijo obogaten, dostopen in varen digitalni prostor s širokim naborom storitev, in tistimi, ki tega ne morejo; ker zaradi vse bolj razširjene uporabe digitalnih plačil, vključno s karticami, digitalnimi denarnicami ali mobilnimi aplikacijami, nekateri trgovci na drobno ne sprejemajo več gotovine;

| F. | ker bi se zaradi vse manjše uporabe gotovinskih transakcij lahko poslabšala gotovinska infrastruktura in s tem zmanjšal dostop ljudi do gotovine; ker je treba nemudoma odpraviti pomanjkljivosti pri dostopu do gotovine in zagotoviti svobodo izbire načina plačevanja; |
| --- | --- |

F.

ker bi se zaradi vse manjše uporabe gotovinskih transakcij lahko poslabšala gotovinska infrastruktura in s tem zmanjšal dostop ljudi do gotovine; ker je treba nemudoma odpraviti pomanjkljivosti pri dostopu do gotovine in zagotoviti svobodo izbire načina plačevanja;

| G. | ker lahko pretirana uporaba tehnoloških naprav poslabša pojave duševnega in telesnega zdravja, kot so izolacija, težave z odvisnostjo od tehnologije, pomanjkanje spanja, čustvena izčrpanost, tesnoba in izgorelost; |
| --- | --- |

G.

ker lahko pretirana uporaba tehnoloških naprav poslabša pojave duševnega in telesnega zdravja, kot so izolacija, težave z odvisnostjo od tehnologije, pomanjkanje spanja, čustvena izčrpanost, tesnoba in izgorelost;

| H. | ker lahko digitalizacija negativno vpliva na ljudi, ki nimajo zadostnih digitalnih spretnosti in znanj ali nimajo dostopa do interneta ali digitalnih naprav; ker lahko poudari socialne razlike, saj nekaterim delavcem zmanjša možnosti za pridobitev kakovostne zaposlitve; ker je treba načeti vprašanje negativnega vpliva digitalizacije javnih in zasebnih storitev na delavce in ljudi, kot so starejši in invalidi, državljane z nizkimi dohodki in socialno ogrožene ali brezposelne državljane, migrante in begunce ali ljudi na podeželju in oddaljenih območjih; |
| --- | --- |

H.

ker lahko digitalizacija negativno vpliva na ljudi, ki nimajo zadostnih digitalnih spretnosti in znanj ali nimajo dostopa do interneta ali digitalnih naprav; ker lahko poudari socialne razlike, saj nekaterim delavcem zmanjša možnosti za pridobitev kakovostne zaposlitve; ker je treba načeti vprašanje negativnega vpliva digitalizacije javnih in zasebnih storitev na delavce in ljudi, kot so starejši in invalidi, državljane z nizkimi dohodki in socialno ogrožene ali brezposelne državljane, migrante in begunce ali ljudi na podeželju in oddaljenih območjih;

| I. | ker je kazalnik digitalnih spretnosti in znanj v EU trenutno le 56-odstoten; ker naj bi se z digitalnimi cilji EU doseglo to, da se ta kazalnik spretnosti in znanj do leta 2030 povzpne na 80 % (10); ker je pandemija še povečala obstoječe neenakosti, vključno z digitalnim razkorakom, zaradi česar je nujno zagotoviti, da lahko vsi evropski državljani in podjetja izkoristijo prednosti digitalne preobrazbe za boljše, varnejše in uspešnejše življenje; ker je pandemija pokazala učinke digitalnega razkoraka v izobraževanju, saj so se nekateri učitelji in učenci znašli zunaj dogajanja, ker nimajo dovolj tehnoloških in digitalnih spretnosti in znanj ter dostopa do opreme; |
| --- | --- |

I.

ker je kazalnik digitalnih spretnosti in znanj v EU trenutno le 56-odstoten; ker naj bi se z digitalnimi cilji EU doseglo to, da se ta kazalnik spretnosti in znanj do leta 2030 povzpne na 80 % (10); ker je pandemija še povečala obstoječe neenakosti, vključno z digitalnim razkorakom, zaradi česar je nujno zagotoviti, da lahko vsi evropski državljani in podjetja izkoristijo prednosti digitalne preobrazbe za boljše, varnejše in uspešnejše življenje; ker je pandemija pokazala učinke digitalnega razkoraka v izobraževanju, saj so se nekateri učitelji in učenci znašli zunaj dogajanja, ker nimajo dovolj tehnoloških in digitalnih spretnosti in znanj ter dostopa do opreme;

| J. | ker ima po ocenah 87 milijonov ljudi v EU eno od oblik invalidnosti (11); ker je dostopnost spletnih obrazcev pogosto zanemarjena, tako da uporabniki, ki uporabljajo bralnik zaslona, morda sploh ne morejo zaznati gumba „pošlji“; ker je treba zagotoviti spletno dostopnost, da bi vsem, tudi invalidom, omogočili zaznavanje, razumevanje in uporabo interneta ter krmarjenje po njem; |
| --- | --- |

J.

ker ima po ocenah 87 milijonov ljudi v EU eno od oblik invalidnosti (11); ker je dostopnost spletnih obrazcev pogosto zanemarjena, tako da uporabniki, ki uporabljajo bralnik zaslona, morda sploh ne morejo zaznati gumba „pošlji“; ker je treba zagotoviti spletno dostopnost, da bi vsem, tudi invalidom, omogočili zaznavanje, razumevanje in uporabo interneta ter krmarjenje po njem;

| K. | ker so učinkovito varstvo osebnih podatkov, zasebnosti in premoženja, varnost omrežij in elektronike ter dojemanje državljanov, da so njihovi podatki, zasebnost in premoženje zaščiteni in varni, bistveni za zagotavljanje zaupanja državljanov, pri čemer državljanom omogočajo, da premagajo odpor do uporabe digitalnih storitev; |
| --- | --- |

K.

ker so učinkovito varstvo osebnih podatkov, zasebnosti in premoženja, varnost omrežij in elektronike ter dojemanje državljanov, da so njihovi podatki, zasebnost in premoženje zaščiteni in varni, bistveni za zagotavljanje zaupanja državljanov, pri čemer državljanom omogočajo, da premagajo odpor do uporabe digitalnih storitev;

| L. | ker je v predlogu evropske deklaracije o digitalnih pravicah in načelih z dne 26. januarja 2022 (COM(2022)0027) poudarjeno, da bi moral vsakdo imeti možnost, da na podlagi objektivnih, preglednih in zanesljivih informacij učinkovito izbere, katere digitalne storitve želi uporabljati; |
| --- | --- |

L.

ker je v predlogu evropske deklaracije o digitalnih pravicah in načelih z dne 26. januarja 2022 (COM(2022)0027) poudarjeno, da bi moral vsakdo imeti možnost, da na podlagi objektivnih, preglednih in zanesljivih informacij učinkovito izbere, katere digitalne storitve želi uporabljati;

| M. | ker je bilo na Konferenci o prihodnosti Evrope obravnavano digitalno izobraževanje in sprejeto priporočilo, naj si EU prizadeva za zagotavljanje večje dostopnosti tehnologije starejši generaciji s spodbujanjem programov in pobud, na primer v obliki tečajev, prilagojenih njihovim potrebam; ker bi morala EU zagotoviti pravico do uporabe digitalizacije tistim, ki to želijo, in predlagati alternative za tiste, ki tega ne želijo; |
| --- | --- |

M.

ker je bilo na Konferenci o prihodnosti Evrope obravnavano digitalno izobraževanje in sprejeto priporočilo, naj si EU prizadeva za zagotavljanje večje dostopnosti tehnologije starejši generaciji s spodbujanjem programov in pobud, na primer v obliki tečajev, prilagojenih njihovim potrebam; ker bi morala EU zagotoviti pravico do uporabe digitalizacije tistim, ki to želijo, in predlagati alternative za tiste, ki tega ne želijo;

| N. | ker je 5,3 % šoloobveznih otrok v Evropi digitalno prikrajšanih, pri čemer je med državami EU (12) mogoče opaziti velike razlike, najbolj pa so prizadeti otroci, katerih družine živijo v revščini ali so resno materialno prikrajšane in si ne morejo privoščiti računalnika in/ali internetne povezave; |
| --- | --- |

N.

ker je 5,3 % šoloobveznih otrok v Evropi digitalno prikrajšanih, pri čemer je med državami EU (12) mogoče opaziti velike razlike, najbolj pa so prizadeti otroci, katerih družine živijo v revščini ali so resno materialno prikrajšane in si ne morejo privoščiti računalnika in/ali internetne povezave;

| 1. | je zaskrbljen, ker je digitalni razkorak še vedno prisoten, saj še zdaleč ni odpravljen in pomeni velike izzive v zvezi z uporabo interneta in mobilnih telefonov ter zagotavljanjem javnih in zasebnih storitev izključno prek digitalnih kanalov; opozarja, da lahko digitalizacija povzroči socialno-ekonomske razlike med ljudmi in državami, saj so v zvezi z njo potrebne naložbe in infrastruktura, ki so za manj razvite regije in podeželska območja zelo drage; poziva k skrbni proučitvi potreb ljudi v zvezi z digitalnim razvojem in inovacijami, zlasti potreb ranljivih skupin, da bi ocenili, kako bi lahko imeli koristi od teh novih tehnologij; poudarja, da mora digitalni prehod potekati tako, da bo koristil vsem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | obžaluje, da številni ljudje digitalnih storitev ne uporabljajo redno ali se počutijo negotove pri izvajanju spletnih transakcij, saj lahko to znatno negativno vpliva na njihovo osebno življenje, ekonomski in socialni položaj ter temeljne pravice, vključno z varstvom njihovih osebnih podatkov in drugimi vprašanji glede kibernetske varnosti; obžaluje, da obstajajo ovire, ki zlasti ranljivim državljanom, tistim z nižjo stopnjo izobrazbe, starejšim, invalidom, osebam z učnimi težavami in tistim z nizkimi dohodki onemogočajo polno sodelovanje v svetu, v katerem so osnovne storitve, kot so bančne ali upravne storitve, digitalne, saj jim grozita izključenost iz družbe in prikrajšanost za gospodarske priložnosti; poudarja, da je treba vsem omogočiti, da se prilagodijo spremembam, ki jih prinaša digitalizacija, zlasti z zgodnjim digitalnim izobraževanjem, posodobljenimi učnimi načrti za digitalno izobraževanje, vseživljenjskim učenjem ali preusposabljanjem in izpopolnjevanjem, da bi preprečevali digitalno izključenost, odpravili digitalni razkorak v družbi in omogočili vključevanje vseh državljanov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da se uporaba različnih plačilnih storitev v EU in tudi v samih državah članicah zelo razlikuje; ugotavlja, da se številni državljani še vedno zanašajo na gotovino kot edino možnost plačila; |
| --- | --- |

3.

| 4. | priznava, da so brezgotovinska plačila in revidirana direktiva o plačilnih storitvah prinesla številne prednosti, vključno z zmanjšanjem goljufij, gospodarskimi koristmi za mala podjetja in razpoložljivostjo širšega nabora produktov; poziva Komisijo, naj med celovitim pregledom uporabe in učinka revidirane direktive o plačilnih storitvah prouči, kako nadalje povečati varnost digitalnih plačil in se boriti proti goljufijam pri plačilih, vključno s spletnimi prevarami, ter kako zagotoviti varstvo potrošnikov ob upoštevanju posebnih potreb državljanov in zagotavljanju, da ima vsakdo možnost izbire načinov plačevanja; poudarja, kako pomembno je varstvo osebnih podatkov in zasebnosti, zlasti za ljudi, ki niso seznanjeni z varnostjo podatkov na spletu; poudarja, da je treba vključiti določbe za zagotovitev uporabniku prijaznih programskih vmesnikov za možnosti digitalnega plačevanja, visokih standardov varstva podatkov in interoperabilnosti podatkov, priročnosti za stranke in učinkovitega dostopa do gotovine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je treba z regulativnim okvirom EU zagotoviti, da je digitalizacija osredotočena na človeka in da se v digitalnem gospodarstvu v celoti spoštujejo temeljne pravice, zlasti pravice delavcev; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opozarja, da morajo biti demokratično življenje in spletne javne storitve vključujoči in v celoti dostopni vsem ter da je tehnološka diskriminacija oblika revščine in socialne izključenosti, ki nekatere državljane prikrajša za bistvene vire za razvoj in ustvarjanje bogastva; poudarja, da bi moral vsakdo imeti koristi od najkakovostnejšega digitalnega okolja z uporabniku prijaznimi, učinkovitimi in personaliziranimi storitvami in orodji, ki ponujajo visoke standarde varnosti in zasebnosti, hkrati pa zagotavljajo varovala pred morebitno diskriminacijo pri dostopu do osnovnih storitev, za katere je potrebna uporaba digitalnih spretnosti in znanj; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da bi morale številne vsakodnevne storitve ponujati nedigitalne rešitve, da bi zadostili potrebam tistih državljanov, ki nimajo spretnosti ali znanj za uporabo spletnih storitev, ki želijo uporabljati storitve nespletno ali ki nimajo dostopa do digitalnih naprav in aplikacij; v zvezi s tem vztraja, da je treba ohraniti enake konkurenčne pogoje med spletnim in nespletnim svetom; poziva javne uprave in podjetja, naj bodo vključujoči in naj svoje spletne storitve oblikujejo na razumljiv način, da bodo do njih lahko dostopali in jih uporabljali ljudje vseh starosti in stopenj izobrazbe, da bi pomagali odpraviti vrzeli v naši družbi, ki še vedno obstajajo zaradi neenakega dostopa do tehnologije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je treba odpraviti digitalni razkorak in finančno izključenost ranljivih družbenih skupin, da pri digitalni preobrazbi nihče ne bo prezrt, zlasti tisti, pri katerih je največje tveganje, da ne bodo imeli digitalnih spretnosti in znanj, ki jih potrebujejo, da bi kar najbolje izkoristili potencial digitalizacije javnih in zasebnih storitev, s čimer bi omogočili vključitev vseh državljanov v digitalno družbo ne glede na njihov dohodek, socialni položaj, geografsko lokacijo, zdravje ali starost; poudarja, da se ljudje v najbolj negotovem položaju pri dostopu do svojih finančnih pravic najverjetneje zanašajo na upravne postopke, zato bi bilo treba uvesti več pobud za lažji dostop do tehnologije, vključno s programi digitalnega opismenjevanja, ter ponovno poudarja, kako pomembna sta izobraževanje in nenehno učenje za razvoj spretnosti, potrebnih v digitalni dobi, ter boj proti digitalni izključenosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je zaskrbljen zaradi zmanjševanja fizične prisotnosti javnih storitev, zlasti na podeželju in na obrobju mest; poudarja, da je poleg razvoja spletnih storitev izjemno pomembno, da se ohranijo fizični prostori za vse javne storitve; poziva, naj se sprejmejo ukrepi za spodbujanje posebne zaščite dostopa do osnovnih storitev za vse, brez diskriminacije na podlagi nezadostnega obvladovanja tehnologije; se zavzema za model storitev za stranke, ki je osredotočen na človeka in pri katerem ni nihče prezrt; poudarja, da je treba pri dostopu do javnih storitev v digitalni obliki opustiti pristop, po katerem se del upravnega dela prenese na uporabnika, ta prenos bremena pa spremljata prenos odgovornosti in obveznost uporabnika, da se nauči uporabljati digitalno tehnologijo, da je samostojen in da izpolnjuje pričakovanja uprave glede vzornega uporabnika; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva k modelu zagotavljanja javnih storitev, ki bo temeljil na svobodni izbiri vsakega uporabnika glede tega, kako se povezuje z upravo, ter poudarja, da je treba izboljšati zasnovo in uporabo javnih spletišč, da bi odpravili težave z dostopnostjo ter zagotovili potrebno pravno, tehnično in upravno podporo, ki jo uporabniki potrebujejo za samostojno uporabo teh spletišč; |
| --- | --- |

10.

| 11. | se zaveda, da so za izvajanje tega modela zagotavljanja javnih storitev potrebni človeški, tehnični in gospodarski viri, ter opozarja, da bi lahko bila sredstva EU, zlasti sredstva instrumenta NextGenerationEU, velika priložnost za ta prehod; |
| --- | --- |

11.

| 12. | se zaveda učinkov močne avtentikacije strank za uporabnike, ki nimajo mobilnega telefona; poziva, naj se ta avtentikacija razširi na druga sredstva, kot so elektronska pošta, telefonski klici ali človeška pozornost na okencu; obžaluje, da se z revidirano direktivo o plačilnih storitvah potrošnikom ne zagotavlja neposredna pravica, da zahtevajo alternativno metodo avtentikacije; poziva Komisijo, naj pri ocenjevanju določb revidirane direktive o plačilnih storitvah upošteva tveganje diskriminacije starejših in drugih ranljivih skupin; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, kako pomemben je skupni evropski pristop k etičnim vidikom digitalizacije; pozdravlja osnutek deklaracije EU o digitalnih pravicah in načelih za digitalno desetletje iz januarja 2022 ter poudarja, da bi morale Komisija in države članice zagotoviti, da se pri tehnoloških rešitvah spoštujejo pravice ljudi in da pri digitalni preobrazbi nihče ne bo prezrt, pri čemer mora glavni cilj biti odprava digitalnega razkoraka; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opozarja, da socialno-demografski dejavniki pomembno vplivajo na raven digitalnih spretnosti in znanj in da imata na primer več kot dve tretjini mladih odraslih, posameznikov z visoko stopnjo formalne izobrazbe in visokošolskih študentov vsaj osnovne digitalne spretnosti in znanja; nasprotno ugotavlja, da ima le približno tretjina oseb, starih od 55 do 74 let, upokojencev in neaktivnih vsaj osnovne digitalne spretnosti in znanja; nadalje ugotavlja, da je vrzel med digitalnimi spretnostmi in znanji ljudi, ki živijo na podeželju in v mestih, še vedno precejšnja (13); ugotavlja, da je digitalna povezljivost ključni dejavnik pri odpravljanju in zmanjševanju digitalnega razkoraka med gosto in redko poseljenimi območji, ter poziva Komisijo, naj v posodobljeni kohezijski politiki nujno obravnava obstoječi digitalni razkorak; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, kako pomembno je premagovanje digitalnega razkoraka, zlasti s spodbujanjem osnovnih in specializiranih znanj in spretnosti s posebnim poudarkom na najranljivejših skupinah ljudi ter z razvojem sistemov izobraževanja in usposabljanja, vključno z vseživljenjskim učenjem, preusposabljanjem in izpopolnjevanjem; opozarja, da vsi ne morejo postati digitalno pismeni, in poudarja, da se ne bi smelo diskriminirati na podlagi digitalnih spretnosti in znanj ljudi; ponovno poudarja, da načelo digitalne učinkovitosti ne more upravičiti izključevanja ljudi iz dostopa do osnovnih storitev; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva k prizadevanjem za zagotovitev, da digitalna preobrazba vsem zagotavlja nove digitalne pravice, ki izhajajo iz potrebe po dostopu do digitalnih medijev na vseh področjih, da bi preprečili digitalne razlike med ozemlji, ljudmi z različnih območij, iz različnih okolij in različne starosti, zlasti ob upoštevanju razlike med spoloma in potreb starejših, ki so v nasprotju z mladimi pogosto manj seznanjeni z uporabo novih tehnologij; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da lahko nove tehnologije prispevajo k odpravljanju digitalne vrzeli, ki prizadene približno 87 milijonov Evropejcev, ki imajo eno od oblik invalidnosti, da bi podprli njihovo vključevanje v gospodarstvo in dostop do osnovnih storitev; je prepričan, da lahko uporaba digitalnih tehnologij zmanjša ovire, s katerimi se srečujejo invalidi pri vstopu na trg dela, kot so opravljanje delovnih nalog, komunikacija, medsebojni odnosi ali prilagodljivost; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ugotavlja, da ima digitalni razkorak pomembne posledice za priseljence, saj se lahko diskriminacija še poveča, če je dostop do spletnih javnih in zasebnih storitev ter digitalnih medijev nepopoln ali nezadosten (14); |
| --- | --- |

18.

| 19. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  OECD, Understanding the Digital Divide (Razumevanje digitalnega razkoraka), 2001.

(2)  UL C 289, 9.8.2016, str. 65.

(3)  UL L 337, 23.12.2015, str. 35.

(4)  UL L 327, 2.12.2016, str. 1.

(5)  UL L 69, 13.3.2018, str. 23.

(6)  UL L 151, 7.6.2019, str. 70.

(7)  UL C 132, 24.3.2022, str. 129.

(8)  Statistični podatki ECB za leto 2021 o negotovinskih plačilih.

(9)  Poročilo iz leta 2022 o indeksu digitalnega gospodarstva in družbe (DESI).

(10)  Digital Economy and Society Index 2021 (Indeks digitalnega gospodarstva in družbe (DESI) 2021).

(11)  Eurostat, Functional and activity limitations statistics (Statistični podatki o funkcionalnih omejitvah in omejitvah dejavnosti). Glej tudi: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Functional_and_activity_limitations_statistics.

(12)  DigiGen, The impact of technological transformations on the Digital Generation (Vpliv tehnoloških sprememb na digitalno generacijo), 2021.

(13)  Digital Economy and Society Index (DESI) 2022: Human Capital (Indeks digitalnega gospodarstva in družbe (DESI) 2022: človeški kapital).

(14)  Divides – Impact of the digital divide on the foreign population (Razlike – Vpliv digitalnega razkoraka na tuje prebivalstvo), 2018.

---

sreda 14. decembra 2022

| 17.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/63 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/63

---

P9_TA(2022)0442

Letno poročilo o izvajanju pridružitvenega sporazuma med EU in Gruzijo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2022 o izvajanju pridružitvenega sporazuma EU z Gruzijo (2021/2236(INI))

(2023/C 177/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 8 in naslova V, zlasti členov 21, 22, 36 in 37 Pogodbe o Evropski uniji, pa tudi petega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 8 in naslova V, zlasti členov 21, 22, 36 in 37 Pogodbe o Evropski uniji, pa tudi petega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani (1), ki je začel veljati 1. julija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani (1), ki je začel veljati 1. julija 2016,

| — | ob upoštevanju mnenja Komisije z dne 17. junija 2022 o prošnji Gruzije za članstvo v Evropski uniji (COM(2022)0405), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Komisije z dne 17. junija 2022 o prošnji Gruzije za članstvo v Evropski uniji (COM(2022)0405),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 23. in 24. junija 2022 o prošnjah Ukrajine, Republike Moldavije in Gruzije za članstvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 23. in 24. junija 2022 o prošnjah Ukrajine, Republike Moldavije in Gruzije za članstvo,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Gruziji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Gruziji,

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 8. junija 2022 Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o zunanji, varnostni in obrambni politiki EU po ruski vojni agresiji proti Ukrajini (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 8. junija 2022 Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o zunanji, varnostni in obrambni politiki EU po ruski vojni agresiji proti Ukrajini (2),

| — | ob upoštevanju sporazuma, ki so ga 19. aprila 2021 s posredovanjem predsednika Evropskega sveta sklenile gruzijske politične sile, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma, ki so ga 19. aprila 2021 s posredovanjem predsednika Evropskega sveta sklenile gruzijske politične sile,

| — | ob upoštevanju poročila o izvajanju pridružitvenega načrta za Gruzijo z dne 10. avgusta 2022 (SWD(2022)0215), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o izvajanju pridružitvenega načrta za Gruzijo z dne 10. avgusta 2022 (SWD(2022)0215),

| — | ob upoštevanju pridružitvenega načrta med Evropsko unijo in Gruzijo za obdobje 2021–2027, sprejetega 16. avgusta 2022 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pridružitvenega načrta med Evropsko unijo in Gruzijo za obdobje 2021–2027, sprejetega 16. avgusta 2022 (3),

| — | ob upoštevanju rezultatov sedme seje pridružitvenega sveta med EU in Gruzijo z dne 6. septembra 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov sedme seje pridružitvenega sveta med EU in Gruzijo z dne 6. septembra 2022,

| — | ob upoštevanju gospodarskega in naložbenega načrta za vzhodno partnerstvo iz Priloge I z naslovom Okrevanje, odpornost in reforme: prednostne naloge vzhodnega partnerstva po letu 2020 z dne 2. julija 2021 (SWD(2021)0186), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju gospodarskega in naložbenega načrta za vzhodno partnerstvo iz Priloge I z naslovom Okrevanje, odpornost in reforme: prednostne naloge vzhodnega partnerstva po letu 2020 z dne 2. julija 2021 (SWD(2021)0186),

| — | ob upoštevanju svetovnega indeksa svobode tiska za leto 2022, ki ga je objavila organizacija Novinarji brez meja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svetovnega indeksa svobode tiska za leto 2022, ki ga je objavila organizacija Novinarji brez meja,

| — | ob upoštevanju nujnega mnenja Beneške komisije Sveta Evrope z dne 26. avgusta 2022 o osnutku zakona o spremembah zakonika o kazenskem postopku, ki ga je gruzijski parlament sprejel 7. junija 2022, njenega mnenja z dne 20. junija 2022 o spremembah sistemskega zakona o splošnih sodiščih iz decembra 2021, njenega nujnega mnenja z dne 2. julija 2021 o spremembah sistemskega zakona o splošnih sodiščih, njenega nujnega skupnega mnenja z dne 5. julija 2022 o revidiranem osnutku sprememb volilnega zakonika, njenega mnenja z dne 8. oktobra 2020 o osnutku sistemskega zakona o spremembi sistemskega zakona o splošnih sodiščih in njenega nujnega mnenja z dne 16. aprila 2019 o izbiri in imenovanju sodnikov vrhovnega sodišča, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nujnega mnenja Beneške komisije Sveta Evrope z dne 26. avgusta 2022 o osnutku zakona o spremembah zakonika o kazenskem postopku, ki ga je gruzijski parlament sprejel 7. junija 2022, njenega mnenja z dne 20. junija 2022 o spremembah sistemskega zakona o splošnih sodiščih iz decembra 2021, njenega nujnega mnenja z dne 2. julija 2021 o spremembah sistemskega zakona o splošnih sodiščih, njenega nujnega skupnega mnenja z dne 5. julija 2022 o revidiranem osnutku sprememb volilnega zakonika, njenega mnenja z dne 8. oktobra 2020 o osnutku sistemskega zakona o spremembi sistemskega zakona o splošnih sodiščih in njenega nujnega mnenja z dne 16. aprila 2019 o izbiri in imenovanju sodnikov vrhovnega sodišča,

| — | ob upoštevanju mnenja Urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) z dne 18. februarja 2022 o zakonodajnih spremembah o gruzijski službi državnega inšpektorja in njegovega končnega poročila z dne 23. avgusta 2021 o kandidaturah in imenovanju sodnikov vrhovnega sodišča v Gruziji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) z dne 18. februarja 2022 o zakonodajnih spremembah o gruzijski službi državnega inšpektorja in njegovega končnega poročila z dne 23. avgusta 2021 o kandidaturah in imenovanju sodnikov vrhovnega sodišča v Gruziji,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku pridobitve dovoljenja za pripravo samoiniciativnih poročil in priloge 3 k temu sklepu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku pridobitve dovoljenja za pripravo samoiniciativnih poročil in priloge 3 k temu sklepu,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za mednarodno trgovino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za mednarodno trgovino,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0274/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0274/2022),

| A. | ker je Gruzija 3. marca 2022 vložila prošnjo za članstvo v EU na podlagi stalne odločne podpore javnosti evropskim težnjam te države, pa tudi zaradi spremenjenih geopolitičnih razmer, ki so posledica vojaške agresije Rusije proti Ukrajini; |
| --- | --- |

A.

ker je Gruzija 3. marca 2022 vložila prošnjo za članstvo v EU na podlagi stalne odločne podpore javnosti evropskim težnjam te države, pa tudi zaradi spremenjenih geopolitičnih razmer, ki so posledica vojaške agresije Rusije proti Ukrajini;

| B. | ker je Evropski svet v sklepih z dne 23. in 24. junija 2022 priznal evropsko perspektivo Gruzije in izrazil pripravljenost, da ji podeli status države kandidatke, ko bodo izpolnjene prednostne naloge, ki jih v svojem mnenju o prošnji Gruzije podrobneje opisuje Komisija; |
| --- | --- |

B.

ker je Evropski svet v sklepih z dne 23. in 24. junija 2022 priznal evropsko perspektivo Gruzije in izrazil pripravljenost, da ji podeli status države kandidatke, ko bodo izpolnjene prednostne naloge, ki jih v svojem mnenju o prošnji Gruzije podrobneje opisuje Komisija;

| C. | ker Ruska federacija še naprej nezakonito zaseda gruzijski regiji Abhazijo in Chinvali/Južno Osetijo, pri čemer krši suverenost in ozemeljsko celovitost Gruzije, pa tudi sporazum o premirju z dne 12. avgusta 2008, pri katerem je posredovala EU; |
| --- | --- |

C.

ker Ruska federacija še naprej nezakonito zaseda gruzijski regiji Abhazijo in Chinvali/Južno Osetijo, pri čemer krši suverenost in ozemeljsko celovitost Gruzije, pa tudi sporazum o premirju z dne 12. avgusta 2008, pri katerem je posredovala EU;

| D. | ker Ruska federacija in njeni okupacijski režimi namerno ovirajo varno in dostojno vračanje notranje razseljenih oseb in beguncev, ki so bili prisilno izgnani zaradi etničnega čiščenja iz gruzijskih regij Abhazije in Chinvalija/Južne Osetije, ki jih zaseda Rusija; |
| --- | --- |

D.

ker Ruska federacija in njeni okupacijski režimi namerno ovirajo varno in dostojno vračanje notranje razseljenih oseb in beguncev, ki so bili prisilno izgnani zaradi etničnega čiščenja iz gruzijskih regij Abhazije in Chinvalija/Južne Osetije, ki jih zaseda Rusija;

| E. | ker Ruska federacija nadaljuje proces „počasne“ priključitve okupiranih gruzijskih ozemelj, tudi z namero izvedbe tako imenovanega referenduma v Chinvaliju o „pridružitvi“ Rusiji, prenosom nepremičninskega kompleksa „Picunda“ in okoliškega območja Ruski federaciji ter nadaljnjim vključevanjem gruzijskih regij Abhazije in Chinvalija/Južne Osetije v vojaške, gospodarske, pravosodne, socialne in druge sektorje Ruske federacije; |
| --- | --- |

E.

ker Ruska federacija nadaljuje proces „počasne“ priključitve okupiranih gruzijskih ozemelj, tudi z namero izvedbe tako imenovanega referenduma v Chinvaliju o „pridružitvi“ Rusiji, prenosom nepremičninskega kompleksa „Picunda“ in okoliškega območja Ruski federaciji ter nadaljnjim vključevanjem gruzijskih regij Abhazije in Chinvalija/Južne Osetije v vojaške, gospodarske, pravosodne, socialne in druge sektorje Ruske federacije;

| F. | ker stalna etnična diskriminacija in druge hude oblike kršitev človekovih pravic Gruzijcev na gruzijskih ozemljih pod zasedbo Rusije, postavitev bodeče žice in drugih umetnih ovir, dolgotrajno zapiranje tako imenovanih mejnih prehodov vzdolž okupacijske črte in nezakonita pridržanja in ugrabitve gruzijskih državljanov s strani ruskih okupacijskih sil destabilizirajo razmere po vsej državi; |
| --- | --- |

F.

ker stalna etnična diskriminacija in druge hude oblike kršitev človekovih pravic Gruzijcev na gruzijskih ozemljih pod zasedbo Rusije, postavitev bodeče žice in drugih umetnih ovir, dolgotrajno zapiranje tako imenovanih mejnih prehodov vzdolž okupacijske črte in nezakonita pridržanja in ugrabitve gruzijskih državljanov s strani ruskih okupacijskih sil destabilizirajo razmere po vsej državi;

| G. | ker je od začetka ruske vojaške agresije proti Ukrajini na tisoče Rusov prišlo v Gruzijo, da bi se izognili zahodnim sankcijam in mobilizaciji, ki jo je odredil Putin, pa tudi Belorusov, vključno s tistimi, ki se poskušajo izogniti preganjanju; |
| --- | --- |

G.

ker je od začetka ruske vojaške agresije proti Ukrajini na tisoče Rusov prišlo v Gruzijo, da bi se izognili zahodnim sankcijam in mobilizaciji, ki jo je odredil Putin, pa tudi Belorusov, vključno s tistimi, ki se poskušajo izogniti preganjanju;

| H. | ker Rusija z dezinformacijami, kibernetskimi napadi in drugimi hibridnimi metodami še naprej spodkopava družbeno in institucionalno odpornost Gruzije; |
| --- | --- |

H.

ker Rusija z dezinformacijami, kibernetskimi napadi in drugimi hibridnimi metodami še naprej spodkopava družbeno in institucionalno odpornost Gruzije;

| I. | ker Gruzija še naprej sodeluje v civilnih in vojaških operacijah kriznega upravljanja v okviru skupne varnostne in obrambne politike (SVOP) in zagotavlja 32 vojaških enot misiji EU za vojaško usposabljanje v Srednjeafriški republiki in enega častnika misiji EU za usposabljanje v Maliju; |
| --- | --- |

I.

ker Gruzija še naprej sodeluje v civilnih in vojaških operacijah kriznega upravljanja v okviru skupne varnostne in obrambne politike (SVOP) in zagotavlja 32 vojaških enot misiji EU za vojaško usposabljanje v Srednjeafriški republiki in enega častnika misiji EU za usposabljanje v Maliju;

| J. | ker nekdanji gruzijski predsednik Mihail Sakašvili, katerega zdravje se glede na nedavna poročila še naprej slabša, še vedno nima ustrezne oskrbe, kar vzbuja strah za njegovo življenje; |
| --- | --- |

J.

ker nekdanji gruzijski predsednik Mihail Sakašvili, katerega zdravje se glede na nedavna poročila še naprej slabša, še vedno nima ustrezne oskrbe, kar vzbuja strah za njegovo življenje;

| K. | ker je v toksikološkem poročilu, ki so ga pripravili dr. David E. Smith in njegovi partnerji, ugotovljeno, da je testiranje vzorcev las in nohtov Mihaila Sakašvilija razkrilo prisotnost težkih kovin in drugih agensov, med drugim živega srebra in arzena, ter da so številni patološki simptomi, ki so se pri njem pojavili, posledica zastrupitve s težkimi kovinami, zaradi česar se njegovo zdravstveno stanje naglo slabša; |
| --- | --- |

K.

ker je v toksikološkem poročilu, ki so ga pripravili dr. David E. Smith in njegovi partnerji, ugotovljeno, da je testiranje vzorcev las in nohtov Mihaila Sakašvilija razkrilo prisotnost težkih kovin in drugih agensov, med drugim živega srebra in arzena, ter da so številni patološki simptomi, ki so se pri njem pojavili, posledica zastrupitve s težkimi kovinami, zaradi česar se njegovo zdravstveno stanje naglo slabša;

| L. | ker sta se Gruzija in EU v pridružitvenem sporazumu, ki velja od 1. julija 2016, zavezali k spodbujanju političnega združevanja in gospodarskega povezovanja na podlagi skupnih vrednot in načel demokracije, pravne države, dobrega upravljanja, človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

L.

ker sta se Gruzija in EU v pridružitvenem sporazumu, ki velja od 1. julija 2016, zavezali k spodbujanju političnega združevanja in gospodarskega povezovanja na podlagi skupnih vrednot in načel demokracije, pravne države, dobrega upravljanja, človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

| M. | ker Gruzija še naprej napreduje pri izvajanju pridružitvenega sporazuma ter poglobljenega in celovitega območja proste trgovine in se še naprej usklajuje s pravnim redom EU in standardi EU; ker potencial tega sodelovanja še ni v celoti izkoriščen, čeprav je EU ključna trgovinska partnerica Gruzije; |
| --- | --- |

M.

ker Gruzija še naprej napreduje pri izvajanju pridružitvenega sporazuma ter poglobljenega in celovitega območja proste trgovine in se še naprej usklajuje s pravnim redom EU in standardi EU; ker potencial tega sodelovanja še ni v celoti izkoriščen, čeprav je EU ključna trgovinska partnerica Gruzije;

| N. | ker so bili številni ključni zakoni, med drugim o delovanju sodstva in ključnih postopkih imenovanja, postopkih za prikrit nadzor in razpustitvi službe državnega inšpektorja, v gruzijskem parlamentu na hitro sprejeti brez potrebnih posvetovanj ali analize skladnosti s standardi EU ali Sveta Evrope, kot je navedeno v poročilu Komisije o izvajanju pridružitvenega načrta za Gruzijo za leto 2022; |
| --- | --- |

N.

ker so bili številni ključni zakoni, med drugim o delovanju sodstva in ključnih postopkih imenovanja, postopkih za prikrit nadzor in razpustitvi službe državnega inšpektorja, v gruzijskem parlamentu na hitro sprejeti brez potrebnih posvetovanj ali analize skladnosti s standardi EU ali Sveta Evrope, kot je navedeno v poročilu Komisije o izvajanju pridružitvenega načrta za Gruzijo za leto 2022;

| O. | ker je v sporazumu z dne 19. aprila 2021, pri katerem je posredoval predsednik Evropskega sveta, poudarjeno, da je treba z reformo pravosodja obravnavati zaznavanje politiziranega pravosodja, da bi povečali neodvisnost, preglednost in odgovornost pravosodnega sistema; |
| --- | --- |

O.

ker je v sporazumu z dne 19. aprila 2021, pri katerem je posredoval predsednik Evropskega sveta, poudarjeno, da je treba z reformo pravosodja obravnavati zaznavanje politiziranega pravosodja, da bi povečali neodvisnost, preglednost in odgovornost pravosodnega sistema;

| P. | ker selektivne preiskave in pregoni, usmerjeni proti tistim, ki so kritični do sedanje vlade, spodkopavajo zaupanje javnosti ne le v pravosodne institucije, temveč tudi v gruzijske oblasti; |
| --- | --- |

P.

ker selektivne preiskave in pregoni, usmerjeni proti tistim, ki so kritični do sedanje vlade, spodkopavajo zaupanje javnosti ne le v pravosodne institucije, temveč tudi v gruzijske oblasti;

| Q. | ker se razmere na področju svobode izražanja, svobode medijev in varnosti novinarjev, ki so temelj delujoče demokracije, še naprej slabšajo, Gruzija pa je leta 2022 na svetovnem indeksu svobode tiska, ki vključuje 180 držav, s 60. mesta padla na 89. mesto; ker je zaupanje javnosti v medije v Gruziji zelo majhno; |
| --- | --- |

Q.

ker se razmere na področju svobode izražanja, svobode medijev in varnosti novinarjev, ki so temelj delujoče demokracije, še naprej slabšajo, Gruzija pa je leta 2022 na svetovnem indeksu svobode tiska, ki vključuje 180 držav, s 60. mesta padla na 89. mesto; ker je zaupanje javnosti v medije v Gruziji zelo majhno;

| R. | ker je bil direktor televizijskega kanala Mtavari, Nika Gvaramia, obsojen na tri leta in pol zapora na podlagi dvomljivih obtožb pranja denarja, podkupovanja in ponarejanja dokumentov; |
| --- | --- |

R.

ker je bil direktor televizijskega kanala Mtavari, Nika Gvaramia, obsojen na tri leta in pol zapora na podlagi dvomljivih obtožb pranja denarja, podkupovanja in ponarejanja dokumentov;

| S. | ker so se v zadnjem času v gruzijskih medijih in na družbenih omrežjih znatno povečale protizahodna propaganda in dezinformacije; ker člani vladajoče stranke še naprej uporabljajo polarizirajoč in sovražen jezik, ko govorijo o institucijah EU in njihovih predstavnikih; |
| --- | --- |

S.

ker so se v zadnjem času v gruzijskih medijih in na družbenih omrežjih znatno povečale protizahodna propaganda in dezinformacije; ker člani vladajoče stranke še naprej uporabljajo polarizirajoč in sovražen jezik, ko govorijo o institucijah EU in njihovih predstavnikih;

| T. | ker enakost med spoloma ostaja izziv, saj je Gruzija na lestvici svetovnega indeksa razlik med spoloma Svetovnega gospodarskega foruma za leto 2021 med 154 državami uvrščena na 49. mesto, za leto 2022 pa med 146 državami na 55. mesto, kar kaže na poslabšanje na področju dosežene izobrazbe, zdravja in preživetja ter političnega opolnomočenja; ker so vprašanja nasilja na podlagi spola in nasilja v družini ter diskriminacije oseb LGBTQI+ še vedno zaskrbljujoča; |
| --- | --- |

T.

ker enakost med spoloma ostaja izziv, saj je Gruzija na lestvici svetovnega indeksa razlik med spoloma Svetovnega gospodarskega foruma za leto 2021 med 154 državami uvrščena na 49. mesto, za leto 2022 pa med 146 državami na 55. mesto, kar kaže na poslabšanje na področju dosežene izobrazbe, zdravja in preživetja ter političnega opolnomočenja; ker so vprašanja nasilja na podlagi spola in nasilja v družini ter diskriminacije oseb LGBTQI+ še vedno zaskrbljujoča;

| 1. | pozdravlja odločitev Evropskega sveta, da prizna evropsko perspektivo Gruzije znotraj njenih mednarodno priznanih meja; ugotavlja, da je ta odločitev močan znak politične podpore evropskim težnjam gruzijskega ljudstva, in poziva Gruzijo, naj izkoristi to zgodovinsko priložnost; ponovno poudarja, da mora Gruzija, če želi dobiti status kandidatke, uspešno obravnavati dvanajst ključnih prednostnih nalog, ki jih je Komisija navedla v svojem mnenju o prošnji Gruzije za članstvo v Evropski uniji in ki jih je potrdil Evropski svet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva gruzijske oblasti, naj spoštujejo najvišje standarde demokracije, pravne države, človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter odločno izvajajo prednostne naloge za reformo, ki so bile opredeljene v mnenju Komisije in ki odražajo sporazum z dne 19. aprila 2021, da bi nedvoumno dokazale svojo politično odločenost za uresničitev ambicioznih evropskih teženj države, kot je bilo izraženo v prošnji za članstvo v EU, ki jo je Gruzija predložila 3. marca 2022; pozdravlja takojšnje ukrepe Gruzije za začetek delovnega procesa, namenjenega obravnavanju teh prednostnih nalog, in spodbuja gruzijske oblasti, naj ta proces vodijo na vključujoč in pregleden način; poziva vse gruzijske politične sile, naj konstruktivno sodelujejo pri teh prizadevanjih in k njim prispevajo, gruzijske oblasti pa poziva, naj upoštevajo predloge organizacij civilne družbe, da bi zagotovili smiselno in verodostojno vključevanje civilne družbe v postopke odločanja na vseh ravneh, zlasti v zvezi s temi pomembnimi reformami; poudarja, da se bo vloga Gruzije za pristop k EU še naprej ocenjevala glede na njene dosežke in uspešnost pri izpolnjevanju københavnskih meril za članstvo v EU, zlasti kar zadeva demokratične reforme; |
| --- | --- |

2.

| 3. | spodbuja Gruzijo, naj še naprej krepi sodelovanje z Ukrajino in Republiko Moldavijo na vseh ravneh upravljanja, izmenjuje najboljše prakse glede izpolnjevanja meril za članstvo v EU za prihodnji pristopni proces in okrepi regionalno sodelovanje v vzhodnem partnerstvu; |
| --- | --- |

3.

Ozemeljska celovitost in varnost

| 4. | poudarja, da ruska vojaška agresija proti Ukrajini zahteva enotnost in solidarnost mednarodne skupnosti, saj bo to tudi odločilno za ponovno vzpostavitev ozemeljske celovitosti Gruzije, ki je mednarodna skupnost v letu 2008 ni branila v zadostni meri; pozdravlja odločen odziv gruzijske družbe v podporo Ukrajini; izreka priznanje vojakom gruzijske legije v Ukrajini, ki se od leta 2014 borijo proti ruskim napadalcem; poziva gruzijske oblasti, naj se uskladijo z ustreznimi izjavami podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v imenu EU in s sklepi Sveta v skladu z evropskimi ambicijami države; poziva oblasti, naj se uskladijo s sankcijami EU in zagotovijo, da se Gruzije ne bo izkoristilo za izogibanje mednarodnim sankcijam, povezanih z rusko vojaško agresijo proti Ukrajini; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je zaskrbljen zaradi poročil, da rusko prebivalstvo in subjekti domnevno izkoriščajo Gruzijo za izogibanje sankcijam zahoda; poziva institucije EU, naj nadalje preučijo te obtožbe, zlasti različna poročila, tudi poročila ukrajinske nacionalne agencije za preprečevanje korupcije o tem, da naj bi bil Bidzina Ivanišvili povezan z Rusijo; če se te obtožbe izkažejo za resnične, poziva k uvedbi osebnih sankcij proti njemu in njegovim najbližjim sodelavcem; opozarja, da je Ukrajina kaznovala člane Ivanišvilijeve družine in njegove tesne sodelavce zaradi njihovih povezav s Kremljem, ki so podlaga za nejasno stališče sedanje gruzijske vlade do Rusije; v zvezi s tem pozdravlja sprejetje osmega svežnja sankcij proti Rusiji, ki vključuje novo merilo za uvrstitev na seznam, ki bo EU omogočilo sankcioniranje oseb, ki olajšujejo kršitve prepovedi izogibanja sankcijam; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovno izraža neomajno podporo suverenosti in ozemeljski celovitosti Gruzije v okviru njenih mednarodno priznanih meja; poziva, naj se v okviru pogajanj nadaljujejo prizadevanja za mirno rešitev spora in umik ruskih sil z gruzijskega ozemlja; ob priznavanju težavnih razmer spodbuja Gruzijo, naj še naprej sodeluje v konstruktivnem dialogu s prebivalstvom gruzijskih regij Abhazije in Chinvalija/Južne Osetije, da bi vzpostavili zaupanje za trajno rešitev konflikta; poziva EU, naj si še naprej prizadeva za mirno rešitev spora med Rusijo in Gruzijo, in sicer z učinkovito uporabo vseh instrumentov, vključno s posebnim predstavnikom (PPEU) za Južni Kavkaz in krizo v Gruziji, mednarodnimi razpravami v Ženevi, mehanizmi za preprečevanje incidentov in odzivanje nanje, nadzorno misijo Evropske unije v Gruziji ter politiko nepriznavanja in sodelovanja; pozdravlja podaljšanje mandata nadzorne misije EU v Gruziji do 14. decembra 2024, da bo lahko nadaljevala z izpolnjevanjem svojih nalog za stabilizacijo in normalizacijo razmer ter krepitev zaupanja med stranmi v konfliktu v vse bolj napetem varnostnem okolju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ostro obsoja nezakonito zasedbo gruzijskih regij Abhazije in Chinvalija/Južne Osetije s strani Ruske federacije ter nadaljnje nezakonito razmejevanje v teh regijah; izraža zaskrbljenost zaradi težkih varnostnih in humanitarnih razmer ter razmer na področju človekovih pravic na zasedenih gruzijskih ozemljih in odločno obsoja diskriminacijo Gruzijcev v okrožjih Gali in Ahalgori, kršitev njihove pravice do dostopa do izobraževanja v maternem jeziku, nezakonita pridržanja, ugrabitve in omejevanje svobode gibanja vzdolž administrativne mejne črte ter kršitev pravice notranje razseljenih oseb in beguncev, ki so bili prisilno izgnani z zasedenih gruzijskih ozemelj, med drugim zaradi etničnih čiščenj, da se varno in dostojanstveno vrnejo na svoje domove; poudarja pomen stikov med ljudmi in ukrepov za vzpostavljanje zaupanja med skupnostmi, ki jih ločujejo konflikti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Rusko federacijo, naj izpolni svoje mednarodne obveznosti iz sporazuma o premirju z dne 12. avgusta 2008, pri katerem je posredovala EU, in sicer naj umakne vse svoje vojaško in varnostno osebje z zasedenih gruzijskih ozemelj in tam omogoči vzpostavitev mednarodnih varnostnih mehanizmov ter naj nadzorni misiji Evropske unije v skladu z njenim mandatom omogoči neoviran dostop do celotnega gruzijskega ozemlja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je Gruzija zanesljiva partnerica EU na področju varnosti, saj pomembno prispeva k operacijam EU v okviru skupne varnostne in obrambne politike; poziva Svet in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj še naprej sodelujeta z Gruzijo na področju SVOP, zlasti glede na interes Gruzije za sodelovanje v projektih stalnega strukturnega sodelovanja in za razvoj sodelovanja z ustreznimi agencijami EU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva k večji pomoči in okrepljenemu partnerstvu z Gruzijo na področju varnosti in obrambe, kot je navedeno v strateškem kompasu EU, tudi prek evropskega mirovnega instrumenta; pozdravlja zavezanost in odločenost EU, da Gruziji pomaga pri preprečevanju hibridnih groženj, pa tudi njeno priznanje, da je pomorska varnost v Črnem morju ključnega pomena za varnost EU; |
| --- | --- |

10.

Politični dialog in volitve

| 11. | obžaluje, da je globoka polarizacija še vedno odločujoča značilnost gruzijskega političnega okolja; poziva vse politične deležnike, naj se vzdržijo razdiralne in agresivne retorike ter naj združijo svoje sile, da ne bi ogrozile svojega ključnega cilja članstva Gruzije v EU z izvajanjem ambicioznih demokratičnih, pravosodnih in protikorupcijskih reform; poudarja, da je treba vzpostaviti in povečati zaupanje med vsemi političnimi in institucionalnimi deležniki, pa tudi med njimi in gruzijskim ljudstvom; vendar poudarja, da ima vladajoča stranka večino orodij in nosi glavno odgovornost za uresničitev tega; ponovno poudarja, da temeljne določbe sporazuma z dne 19. aprila 2021, pri katerem je posredovala EU, še naprej predstavljajo pot h krepitvi demokracije in pravne države ter k zmanjševanju polarizacije v Gruziji, zato so vključene v pridružitveni načrt EU-Gruzija za obdobje 2021–2027; obžaluje umik vladajoče stranke Gruzijske sanje iz sporazuma z dne 19. aprila in poziva vse politične sile, naj spoštujejo zaveze, sprejete v okviru sporazuma; ugotavlja, da odločitev sodišča, da obsodi voditelja stranke Lelo za Gruzijo Mamuko Hazaradzeja in Badrija Džaparidzeja, in odvzem parlamentarnega mandata Džaparidzeju na podlagi te obsodbe jasno kažeta na politiziranost sodišč; poudarja, da bodo nadaljnje obsodbe političnih voditeljev v nasprotju z izraženimi nameni glede zmanjšanja polarizacije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva gruzijske politične voditelje, naj ustavijo agresivne verbalne napade na poslance Evropskega parlamenta in druge predstavnike evroatlantskih partnerjev, kot sta EU ali ZDA, ter neutemeljeno in škodljivo retoriko, da naj bi mednarodni partnerji nameravali „Gruzijo zvleči v vojno“; z zaskrbljenostjo opaža, da se v Gruziji vse pogosteje pojavljajo protizahodna propaganda, dezinformacije in retorika, ki so v nasprotju z nezmanjšano in izredno visoko javno podporo evroatlantskemu povezovanju države; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva gruzijske oblasti, naj dokončajo volilno reformo in odpravijo stalne pomanjkljivosti v volilnih kampanjah in pri izvedbi volitev, in sicer pravočasno pred parlamentarnimi volitvami leta 2024 in v skladu s priporočili OVSE/ODIHR, predvsem kar zadeva pritisk, ki ga javni uslužbenci in kandidati na volitvah izvajajo nad volivci in kandidati, pa tudi obtožbe, povezane z ustrahovanjem, prisilo in kupovanjem glasov, ter zlorabo upravnih virov med volilnim postopkom; pozdravlja, da so gruzijske oblasti osnutek predlogov sprememb volilnega zakonika predložile OVSE/ODIHR in Beneški komisiji za mnenje, in jih poziva, naj v celoti izvedejo prihodnja priporočila teh organov, preden bodo ti predlogi sprememb sprejeti; spodbuja gruzijske oblasti, naj obravnavajo vprašanje volilne pravice gruzijskih državljanov, ki živijo v tujini; obžaluje izključitev Mednarodnega združenja za poštene volitve in demokracijo iz parlamentarne delovne skupine za volilno reformo in poziva k njegovi vključitvi v proces; želi spomniti gruzijske oblasti na njihovo zavezo, da bodo znižale volilni prag za parlamentarne volitve; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da mora Gruzija, preden se ji lahko podeli status kandidatke, odpraviti prevelik vpliv osebnih interesov v gospodarskem, političnem in javnem življenju, kar je ena od prednostnih nalog, ki jih je določila Komisija; priporoča, da se pretiran vpliv osebnih interesov, zlasti oligarha in nekdanjega predsednika vlade Bidzina Ivanišvilija, obravnava sistemsko, in sicer s strukturnimi in regulativnimi reformami na različnih področjih političnega, gospodarskega in javnega življenja v državi; ponovno poziva Svet in demokratične partnerje, naj sprejmejo ustrezne ukrepe, vključno z uvedbo osebnih sankcij proti Ivanišviliju in vsem tistim posameznikom, ki omogočajo slabšanje demokratičnega političnega procesa in so zanj tudi odgovorni; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja posvetovanje z Beneško komisijo o nedavnem osnutku zakona o „deoligarhizaciji“; poziva gruzijski parlament, naj ustrezno upošteva prihodnje mnenje Beneške komisije in zagotovi, da bo vsak osnutek zakona o tej zadevi v skladu z njenimi priporočili, ko bo sprejet, in da bo temeljil na cilju odprave prevelikega vpliva osebnih interesov v gospodarskem, političnem in javnem življenju s sistemskim pristopom; |
| --- | --- |

15.

| 16. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi toksikološkega poročila, ki so ga pripravili dr. David E. Smith in njegovi partnerji, v katerem je bilo ugotovljeno, da so številni patološki simptomi, ki so se pojavili pri Mihailu Sakašviliju, posledica zastrupitve s težkimi kovinami, zaradi česar se njegovo zdravstveno stanje naglo slabša; ponovno poudarja, da je gruzijska vlada v celoti odgovorna za zdravje in dobro počutje nekdanjega predsednika in da mora odgovarjati, če bi se mu kar koli zgodilo; poziva gruzijsko predsednico, naj za rešitev te zadeve uporabi svoja ustavna pooblastila; poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj dejavno sodeluje pri zagotovitvi izpustitve nekdanjega predsednika; poziva gruzijske oblasti, naj izpustijo nekdanjega predsednika Mihaila Sakašvilija in mu iz humanitarnih razlogov in z namenom zmanjšanja politične polarizacije omogočijo ustrezno zdravljenje v tujini v skladu s členom 283 gruzijskega zakonika o kazenskem postopku; |
| --- | --- |

16.

Pravna država, dobro upravljanje in svoboda medijev

| 17. | poudarja pomen izvajanja ambiciozne, pristne in temeljite pravosodne reforme na podlagi pregledne in učinkovite strategije in akcijskega načrta za reformo pravosodja za obdobje po letu 2021 s širokim, vključujočim in medstrankarskim posvetovanjem; obžaluje, da je pravosodna reforma na več ključnih področjih zastala in celo nazadovala; poziva oblasti, naj odpravijo pomanjkljivosti, ki jih je Beneška komisija ugotovila pri imenovanju sodnikov na vseh ravneh, zlasti pri vrhovnem sodišču, in generalnega tožilca, da bi proces v celoti uskladili z evropskimi standardi; pozdravlja ukrepe za uskladitev imenovanja generalnega državnega tožilca s priporočili Beneške komisije; poziva k temeljiti reformi visokega sodnega sveta, ki bi jo bilo treba izvesti pred imenovanjem njegovih preostalih članov, postopek pa bi moral biti pregleden, temeljiti na dosežkih in biti v skladu z evropskimi standardi; izpostavlja sporazumno dogovorjen pridružitveni načrt EU-Gruzija za obdobje 2021–2027 in ustrezne zaveze gruzijskih oblasti iz njega, predvsem glede visokega sodnega sveta in generalnega tožilca; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da prenagljeni in nepregledni ukrepi pri ključnih imenovanjih ali institucionalnih spremembah vodijo k nadaljnji politizaciji sodstva, ki bi jo bilo treba nujno obravnavati; v zvezi s tem zlasti obžaluje, da so bili sodniki vrhovnega sodišča imenovani za vse življenje, preden so bile odpravljene pomanjkljivosti v postopku imenovanja, ki sta jih ugotovila ODIHR in Beneška komisija, in kljub večkratnim pozivom k prekinitvi in uskladitvi postopka imenovanja z evropskimi standardi; ponovno poudarja, da zaradi pomanjkanja napredka pri pravosodni reformi pogoji za prejem obroka makrofinančne pomoči EU v višini 75 milijonov EUR do septembra 2021 niso bili izpolnjeni; poudarja, da morajo biti vsa imenovanja pregledna, popolnoma v skladu z evropskimi standardi ter temeljiti na integriteti, neodvisnosti, nepristranskosti in usposobljenosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | izraža zaskrbljenost zaradi nenehnega ujetja države in stagnacije boja proti korupciji; ponovno poziva gruzijske oblasti, naj okrepijo boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu; je seznanjen s sprejetjem zakonodajnih sprememb, s katerimi je bil ustanovljen nov protikorupcijski urad, in poziva gruzijske oblasti, naj jih predložijo Beneški komisiji za mnenje in v celoti izvedejo prihodnja priporočila, zlasti da bo lahko novi protikorupcijski urad strogo obravnaval primere korupcije na visoki ravni, poleg tega pa naj mu zagotovijo dovolj virov in sredstev, da bo svoje naloge opravljal v celoti; poleg tega jih poziva, naj uveljavijo zakonodajne standarde za preprečevanje korupcije, integriteto in nasprotja interesov v javnih službah ter poskrbijo za odkrivanje morebitnih kršitev; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva gruzijske oblasti, naj učinkovito preiščejo množično nezakonito prisluškovanje telefonskim pogovorom, ki je bilo razkrito septembra 2021 in je vključevalo tudi komunikacije vodje delegacije EU v Gruziji; je zaskrbljen zaradi sprememb gruzijskega zakonika o kazenskem postopku, ki povečujejo število kaznivih dejanj, za katera so dovoljena prikrita preiskovalna dejanja, in trajanje teh preiskovalnih dejanj in ki jih je gruzijski parlament sprejel 7. junija 2022, predsednik pa je nanje 22. junija 2022 dal veto; poziva gruzijske oblasti, naj izvedejo priporočila Beneške komisije z dne 26. avgusta 2022 in naj zlasti poskrbijo za pregleden in vključujoč zakonodajni postopek ter vanj vključijo vse ustrezne deležnike in civilno družbo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opozarja, da je Komisija v svojem mnenju poudarila upravljanje na več ravneh, proces decentralizacije in reformo javne uprave, da bi vzpostavili uspešno lokalno samoupravo po evropskih standardih in preprečili koncentracijo moči na centralni ravni; vztraja pri pomembni vlogi decentraliziranega sodelovanja med EU in Gruzijo; poudarja, da je pomembno še bolj okrepiti upravno zmogljivost na ravni osrednje in lokalne vlade; |
| --- | --- |

21.

| 22. | je resno zaskrbljen, da so se razmere na področju medijev in varnosti novinarjev v Gruziji v letu 2021 poslabšale, čeprav ima država trden pravni okvir za svobodo izražanja in svobodo medijev; obsoja primere ustrahovanja novinarjev, groženj in nasilja nad njimi, pa tudi njihovo preganjanje, vključno z vse pogostejšimi kazenskimi preiskavami zoper medijske delavce in lastnike; poziva gruzijske oblasti, naj se nemudoma odzovejo in učinkovito raziščejo trditve o nezakonitem vmešavanju in zlorabi pooblastil v odnosu do predstavnikov medijev, zakone o svobodi medijev, kot je zakon o elektronskih komunikacijah, pa naj uskladijo z mednarodnimi standardi in priporočili Beneške komisije; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Gruzijo, naj zagotovi svobodo medijev, ki mora vključevati uredniško neodvisnost, pregledno lastništvo medijev ter pluralistično, nepristransko in nediskriminatorno poročanje o političnih stališčih v programih zasebnih in zlasti javnih radiotelevizijskih hiš, predvsem v času volilnih kampanj, hkrati pa naj poskrbi za neoviran dostop do informacij, za katere se pričakuje, da so javno dostopne, ter varnost, zaščito in opolnomočenje novinarjev in drugih medijskih delavcev; poziva vse predstavnike gruzijskih oblasti, naj se vzdržijo agresivne retorike in diskriminatorne obravnave predstavnikov medijev v Gruziji ter naj se v svojih javnih izjavah zavzemajo za strpen pristop, kjer se spoštujejo človekove pravice; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva gruzijske oblasti, naj ustavijo politično motivirane kazenske postopke in pregledajo tekoče kazenske postopke proti medijskim delavcem, lastnikom medijskih hiš, ki so kritične do vlade, in njihovim ožjim družinskim članom; v zvezi s tem opozarja na primer Nike Gvaramie, direktorice medijske hiše Mtavari TV, ter primerov direktorjev in ustanoviteljev drugih medijskih hiš, kot sta Formula TV in Pirveli TV; izraža globoko zaskrbljenost zaradi dejstva, da je pritožbeno sodišče v Tbilisiju 2. novembra 2022 potrdilo obsodbo Nike Gvaramie na podlagi dvomljivih obtožb kljub pomembnim vprašanjem o zadevi, zlasti njeni časovni razporeditvi in obtožbah; poziva gruzijsko predsednico Salome Zurabišvili, naj pomilosti Niko Gvaramio; želi spomniti na ključne prednostne naloge, ki jih je Komisija navedla v svojem mnenju z dne 17. junija 2022, vključno s pozivom gruzijskim oblastem, naj zagotovijo, da bodo kazenski postopki zoper lastnike medijev izpolnjevali najvišje pravne standarde; se seznanja z izjavo državne pravobranilke Gruzije pri varstvu človekovih pravic z dne 7. decembra 2022, ki predsednika Gruzije poziva, naj uporabi mehanizem pomilostitve za Niko Gvaramio, saj primer ni utemeljen in ni v skladu s temeljnimi načeli kazenskega prava; pričakuje, da bosta Evropska služba za zunanje delovanje in delegacija EU v Gruziji na terenu še naprej spremljali vsa sojenja v Gruziji, povezana s politično motiviranimi primeri; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pričakuje, da bodo gruzijska vlada in organi resno jemali svojo obveznost, da poskrbijo za varnost vseh, ki iščejo zavetje pred avtoritarnimi režimi, in sicer na podlagi poročil, da so negruzijski novinarji žrtve nadlegovanja in vladnega vmešavanja na gruzijski meji; |
| --- | --- |

25.

| 26. | želi spomniti, da je Gruzija pomembna tarča ruske propagande in dezinformacijskih kampanj; poudarja pomen stalnih prizadevanj za povečanje odpornosti gruzijske družbe na takšne kampanje in poskuse vplivanja na gruzijsko politiko in javno mnenje, tudi z zaščito pluralizma in neodvisnosti medijev ter izboljšanjem medijske pismenosti; poziva institucije EU in države članice, naj v odgovor na ruske dezinformacije in njihove posledice še naprej krepijo sodelovanje z ustreznimi gruzijskimi institucijami; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ugotavlja, da ruska propaganda uporablja totalitarno preteklost in kult totalitarnih komunističnih voditeljev kot sredstvo vpliva v Gruziji; poudarja, da poveličevanje Stalina, tudi s postavitvijo novih kipov, izkrivlja krvavo in kruto zapuščino komunizma in je napad na milijone žrtev stalinistične strahovlade; izreka pohvalo civilni družbi za boj proti ruskim dezinformacijam, tudi s pobudami, kot je laboratorij za raziskovanje sovjetske preteklosti (SovLab); |
| --- | --- |

27.

Spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin

| 28. | obsoja nasilje nad miroljubnimi udeleženci parade ponosa v Tbilisiju 5. julija 2021 in novinarji, ki so poročali o tem dogodku; odločno obsoja pomanjkanje skrbnih preiskav ali pregona odgovornih za organizacijo nasilja; ugotavlja, da je bilo aprila 2022 šest storilcev nasilja obsojenih na največ pet let zapora, vendar poziva generalno tožilstvo, naj izvede celovito in učinkovito preiskavo vseh organizatorjev in storilcev nasilja glede na ogromno število dokazov, ki so jih zbrali mediji, civilna družba in državna pravobranilka Gruzije pri varstvu človekovih pravic; ugotavlja, da so dogodki, načrtovani za parado ponosa v Tbilisiju leta 2022, potekali v zaprtih prostorih ter da se je policija pravočasno odzvala in preprečila vmešavanje in nasilje skupin, ki nasprotujejo tem paradam; poziva gruzijsko vlado, naj spoštuje pravico do mirnega zbiranja in svobode izražanja, ter poziva gruzijske oblasti, naj zagotovijo varnost protestnikov; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva oblasti, naj zagotovijo varstvo človekovih pravic, zlasti pravic žensk in drugih ranljivih skupin, kot so skupnost LGBTQI+ in etnične manjšine, ter naj v praksi v celoti izvajajo zakonodajo o človekovih pravicah in nediskriminaciji ter se učinkovito borijo proti nekaznovanju za vse kršitve človekovih pravic, zlasti za hude kršitve; poziva k sprejetju strategije in akcijskega načrta na področju človekovih pravic za obdobje 2021–2030; izreka pohvalo gruzijski vladi za ustanovitev medagencijskega usklajevalnega odbora, odgovornega za izvajanje Konvencije OZN o pravicah invalidov, pod nadzorom predsednika vlade; poziva gruzijske oblasti, naj si v skladu z zahtevami kodeksa o otrokovih pravicah prizadevajo za strategijo in akcijski načrt za deinstitucionalizacijo, saj je nasilje nad otroki v družinskem okolju in v bivalnih, rejniških in izobraževalnih ustanovah še vedno velik problem; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva gruzijske oblasti, naj še izboljšajo zastopanost in enakovredno obravnavanje žensk na vseh ravneh političnega, ekonomskega in družbenega življenja, izkoreninijo neenakost na trgu dela in razlike v plačilu med spoloma; poziva gruzijsko vlado in oblasti, naj sprejmejo in učinkovito izvajajo zakonodajo proti nasilju na podlagi spola, nasilju v družini in feminicidom, okrepijo podporo za preživele ter izvajajo programe rehabilitacije storilcev in kampanje ozaveščanja, zlasti na ravni lokalne skupnosti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | obsoja, da se diskriminacija skupin in oseb LGBTQI+ nadaljuje tudi na področjih dela in zdravja ter socialnem in ekonomskem področju, kakor tudi, da so tarča ultranacionalističnih sovražnih skupin; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ponovno poudarja pomen neodvisnega nadzora nad gruzijskimi državnimi institucijami; v zvezi s tem je resno zaskrbljen glede ukinitve službe državnega inšpektorja v nasprotju s priporočili urada ODIHR in brez vsebinskih predhodnih posvetovanj; poudarja pozitivno vlogo gruzijske državne pravobranilke pri varstvu človekovih pravic Nino Lomjaria, spodbujanju dobrega upravljanja, krepitvi pravne države, varovanju svobode medijev in nadzoru skladnosti politik in ukrepov izvršne veje oblasti z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic; obsoja redne poskuse spodkopavanja neodvisnosti gruzijske državne pravobranilke, tudi s strani oblasti, in vzbujanja dvomov o poštenosti urada in njegovega osebja; pozdravlja ustanovitev neodvisnega odbora za ocenjevanje kandidatov za mesto državnega pravobranilca in poziva parlamentarno večino, naj brez odlašanja izbere enega od treh najboljših neodvisnih kandidatov, ki jih je predložil odbor |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja ključno vlogo organizacij civilne družbe pri demokratičnem nadzoru; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo politično, tehnično in finančno podporo civilni družbi in neodvisnim medijem ter naj civilni družbi razdelijo temeljna sredstva, da bi spodbudile gradnjo zmogljivosti in poglabljanje strokovnega znanja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Gruzijo, naj omeji uporabo strateških tožb proti udeležbi javnosti, ki so usmerjene proti zagovornikom človekovih pravic in predstavnikom medijev ter ovirajo njihovo kritično in neodvisno delo; |
| --- | --- |

34.

| 35. | izraža zaskrbljenost zaradi številnih gruzijskih prosilcev za azil v EU in poziva gruzijske oblasti, naj okrepijo sodelovanje s svojimi evropskimi partnerji in sprejmejo nadaljnje ukrepe za obravnavo tega vprašanja; |
| --- | --- |

35.

Gospodarski in trgovinski odnosi

| 36. | pozdravlja pozitivne rezultate Gruzije pri približevanju zakonodaje in izgradnji v celoti delujočega tržnega gospodarstva; poziva, naj se priložnosti, ki jih ponuja gospodarski in naložbeni načrt, izkoristijo za izgradnjo dinamičnega in odpornega gospodarstva, ki bo pripravljeno za vključitev v enotni trg EU; pozdravlja tudi dejstvo, da je EU vodilna trgovinska partnerica Gruzije, saj trgovina z EU predstavlja približno 21 % celotne gruzijske trgovine; poziva Komisijo, naj pregleda potencial poglobljenega in celovitega območja proste trgovine za povečanje obsega trgovine med EU in Gruzijo z usklajeno pomočjo, pri čemer naj se osredotoči na podporo malim in srednjim podjetjem ter strukturne reforme, vključno z razvojem kakovostne infrastrukture, kot so laboratoriji v Gruziji za certificiranje sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov EU, ter tehnične ovire za trgovinske standarde; pozdravlja prošnjo Gruzije za pridružitev enotnemu območju plačil v eurih; |
| --- | --- |

36.

| 37. | spodbuja gruzijske oblasti, naj okrepijo udeležbo malih in srednjih podjetij v poglobljenem in celovitem območju proste trgovine, zlasti z boljšo komunikacije o priložnostih, ki so jim na voljo, povečanjem dostopa do izvoznih zmogljivosti in čim boljšim izkoriščanjem obstoječih programov Komisije ENPARD (evropski sosedski program za kmetijstvo in razvoj podeželja) Gruzija in EU4Business; |
| --- | --- |

37.

Sektorsko sodelovanje

| 38. | ponovno poudarja, da pridružitveni sporazum, poglobljeno in celovito območje proste trgovine ter pridružitveni načrt za obdobje 2021–2027 zagotavljajo trden okvir za približevanje Gruzije EU s postopnim vključevanjem v enotni trg EU in okrepljenim sektorskim sodelovanjem; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisijo in Svet, naj z Gruzijo in drugimi državami kandidatkami ter potencialnimi državami kandidatkami vzpostavita okrepljen in strukturiran politični dialog, da bi pospešili nadaljnje gospodarsko povezovanje in usklajevanje zakonodaje; meni, da bi moral ta dialog vključevati srečanja ob robu zasedanja Evropskega sveta z voditelji držav zadevnih držav in da bi morali njihovi predstavniki redno in strukturirano sodelovati na sejah delovnih skupin in odborov Evropskega sveta, pa tudi, da bi morale biti te države vključene kot opazovalke v delo odborov, ustanovljenih v skladu s členom 291 PDEU in Uredbo (EU) št. 182/2011 (4), da se okrepita reformna usmeritev držav in upravno znanje teh držav; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja pomen izboljšane prometne, energetske in digitalne povezljivosti, da bi na vseh ravneh v celoti izkoristili geografski in gospodarski potencial Gruzije, zlasti v malih in srednjih ter podeželskih občinah; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Gruzijo, naj izboljša svoj energetski sektor in povezljivost, hkrati pa zagotovi okoljsko trajnost, okrepi boj proti podnebnim spremembam in varuje okolje, zlasti z ohranjanjem biotske raznovrstnosti in zaščitenih območij, tudi z nadaljnjim usklajevanjem zakonodaje s pravnim redom EU in politikami evropskega zelenega dogovora, pa tudi s krepitvijo gruzijske uprave, da se omogoči zeleni prehod; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva gruzijske oblasti, naj sprejmejo ključne ukrepe za ločevanje in certificiranje operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo in plin, da bi pospešile zeleni prehod in preprečile energetsko odvisnost od Rusije v skladu z načrtom REPowerEU; |
| --- | --- |

42.

| 43. | spodbuja Evropsko komisijo, Evropsko mrežo operaterjev prenosnih sistemov in Gruzijo, naj ocenijo možnosti za sinhronizacijo gruzijskega elektroenergetskega omrežja z evropskim celinskim omrežjem in njegovo vključitev v sinhrono območje celinske Evrope; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva gruzijsko vlado, naj okrepi svoja prizadevanja za povečanje in podporo socialno-ekonomskemu razvoju, da bi zagotovila vedno večje prihodke in regionalni razvoj; ponovno izraža podporo razvoju človeškega kapitala s krepitvijo vloge zasebnega sektorja pri upravljanju sistema poklicnega izobraževanja in odpravljanju neusklajenosti med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih, da bi izboljšali zaposlitvene možnosti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisijo, države članice in Gruzijo, naj tesneje sodelujejo na področju odpornosti javnega zdravstva, na primer s sodelovanjem med javnozdravstvenimi organi, raziskovalnimi ustanovami in zmogljivostmi za ukrepanje v izrednih razmerah, ter naj izmenjujejo dobro prakso in skupaj s civilno družbo zasnujejo strategije za epidemije, ki bodo osredotočene na najbolj ranljive skupine, vključno s starejšimi, brezdomci, sezonskimi delavci in migranti; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja, da je Gruzija sprejela splošno nacionalno strategijo za javno zdravje za obdobje 2022–2030 in spremljajoči akcijski načrt ter novo strategijo za duševno zdravje za obdobje 2022–2030 in spremljajoči akcijski načrt; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja nenehna prizadevanja Gruzije za okrepitev njenega mednarodnega sodelovanja na področju kazenskega pregona z Agencijo EU za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in Agencijo EU za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL), vključno s podpisom novega delovnega dogovora med CEPOL in Gruzijo 22. junija 2022, ki bo okrepil izmenjavo znanja, tudi strokovnega, primerov dobre prakse in usklajenih pristopov k učenju; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pozdravlja, da je gruzijska vlada sprejela reforme na področju dela in jo poziva, naj dodatno izboljša gruzijski okvir za zaščito delovnih pravic, poleg tega naj zagotovi učinkovit sistem delovnih inšpekcij z ustreznimi pristojnostmi, zmogljivostmi in viri, izboljša temeljno delovno zakonodajo, da bi postala popolnoma skladna s standardi Mednarodne organizacije dela in uredbami EU, uvede minimalno plačo v posvetovanju s socialnimi partnerji ter organizacijami delavskih pravic, razvije učinkovite sheme socialnega varstva za delavce in oblikuje akcijski načrt za formalizacijo neformalnega sektorja; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisijo, naj podpre oblikovanje skupnega prostora gostovanja med Gruzijo in EU z usklajeno pomočjo in poudarkom na postopnem zniževanju tarif mednarodnega gostovanja med njima v skladu z uredbami EU, s čimer bi zaščitili pravice potrošnikov ter Gruziji pomagali pri postopnem približevanju pravnemu redu EU in njenem evropskem povezovanju; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisijo, naj podpre prizadevanja Gruzije, da bi postala regionalno vozlišče digitalne povezljivosti in digitalnih storitev ter da bi svojo digitalno suverenost podkrepila z razvojem strateških koridorjev mednarodne povezljivosti in digitalnih prometnih koridorjev med Evropo in različnimi deli Azije prek svojega ozemlja; pozdravlja programe pomoči EU v podporo digitalizaciji, kot sta programa EU4Digital in EaP Connect, a tudi poudarja potrebo po dostopni digitalni povezljivosti, zlasti na podeželju, ter prizadevanja v zvezi s tem; pozdravlja pobudo za naložbe v hitre širokopasovne povezave v podeželskih naseljih; pozdravlja, da je država sprejela nacionalno strategijo in akcijski načrt za kibernetsko varnost za obdobje 2021–2024; poziva gruzijske oblasti, naj sodelujejo z EU pri povečevanju kibernetske odpornosti države v skladu z najboljšo prakso in zakonodajo EU, zlasti z direktivo EU o varnosti omrežij in informacijskih sistemov (5); |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisijo in Gruzijo, naj razmislita o povečanju števila projektov, povezanih z vseevropskim prometnim omrežjem v Gruziji; poudarja negativne varnostne posledice kitajskih naložb v strateško infrastrukturo; obžaluje, da prihaja do stalnih zamud pri razvoju globokomorskega pristanišča Anaklia, potem ko je gruzijska vlada leta 2020 razveljavila pogodbo o projektu s Konzorcijem za razvoj Anaklie; izraža upanje, da bo Gruzija pospešila izgradnjo pristanišča, v skladu z gruzijskimi strateškimi evroatlantskimi cilji; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pozdravlja pridružitev Gruzije programu Obzorje Evropa, programu EU za raziskave in inovacije za obdobje 2021–2027, kar bo tamkajšnji znanstveni in inovacijski skupnosti odprlo nove priložnosti, ter odobrava zavezo Gruzije, da bo začela proces pristopa k programu Erasmus+ kot tretja država; |
| --- | --- |

52.

Institucionalne določbe

| 53. | ponovno potrjuje svojo zavezanost podpori gruzijske parlamentarne demokracije z razvojem zmogljivosti; obžaluje, da ponudba Evropskega parlamenta gruzijskemu parlamentu za vzpostavitev dialoga Jeana Monneta ni bila sprejeta; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Gruzije. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  UL L 261, 30.8.2014, str. 4.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0235.

(3)  UL L 218, 23.8.2022, str. 40.

(4)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

(5)  Direktiva (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o ukrepih za visoko skupno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji (UL L 194, 19.7.2016, str. 1).

---

| 17.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/73 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/73

---

P9_TA(2022)0443

Obeti za dvodržavno rešitev za Izrael in Palestino

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2022 o obetih za dvodržavno rešitev za Izrael in Palestino (2022/2949(RSP))

(2023/C 177/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o bližnjevzhodnem mirovnem procesu, zlasti resolucije z dne 18. maja 2017 o uresničevanju dvodržavne rešitve na Bližnjem vzhodu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o bližnjevzhodnem mirovnem procesu, zlasti resolucije z dne 18. maja 2017 o uresničevanju dvodržavne rešitve na Bližnjem vzhodu (1),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. januarja 2016 in 20. junija 2016 o bližnjevzhodnem mirovnem procesu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. januarja 2016 in 20. junija 2016 o bližnjevzhodnem mirovnem procesu,

| — | ob upoštevanju Pridružitvenega sveta EU-Izrael, ki je potekal 3. oktobra 2022, in njegovih sklepov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pridružitvenega sveta EU-Izrael, ki je potekal 3. oktobra 2022, in njegovih sklepov,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske unije za leto 2021 o izraelskih naselbinah na zasedenem Zahodnem bregu, vključno z vzhodnim Jeruzalemom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske unije za leto 2021 o izraelskih naselbinah na zasedenem Zahodnem bregu, vključno z vzhodnim Jeruzalemom,

| — | ob upoštevanju seznama terorističnih organizacij, ki ga vodi EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju seznama terorističnih organizacij, ki ga vodi EU,

| — | ob upoštevanju zadevnih resolucij varnostnega sveta OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zadevnih resolucij varnostnega sveta OZN,

| — | ob upoštevanju ženevskih konvencij iz leta 1949, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ženevskih konvencij iz leta 1949,

| — | ob upoštevanju sporazumov iz Osla iz let 1993 in 1995, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazumov iz Osla iz let 1993 in 1995,

| — | ob upoštevanju arabske mirovne pobude iz leta 2002, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju arabske mirovne pobude iz leta 2002,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je EU že večkrat potrdila svojo podporo dvodržavni rešitvi z dvema suverenima, demokratičnima državama, ki bosta sobivali v miru in varnosti in z Jeruzalemom kot glavnim mestom obeh držav; |
| --- | --- |

A.

ker je EU že večkrat potrdila svojo podporo dvodržavni rešitvi z dvema suverenima, demokratičnima državama, ki bosta sobivali v miru in varnosti in z Jeruzalemom kot glavnim mestom obeh držav;

| B. | ker je varnostni svet OZN sprejel več resolucij o tem vprašanju, tudi resolucijo 2334 (2016); ker se je EU-27 v svoji izjavi po zadnji seji Pridružitvenega sveta EU-Izrael sklicevala na te resolucije in na to, da jih je treba spoštovati; |
| --- | --- |

B.

ker je varnostni svet OZN sprejel več resolucij o tem vprašanju, tudi resolucijo 2334 (2016); ker se je EU-27 v svoji izjavi po zadnji seji Pridružitvenega sveta EU-Izrael sklicevala na te resolucije in na to, da jih je treba spoštovati;

| C. | ker se je po podatkih iz poročila, ki ga je leta 2021 pripravil urad predstavnika Evropske unije, lani še povečala stopnja naseljevanja na zasedenih palestinskih ozemljih (22 030), zlasti v vzhodnem Jeruzalemu, kjer se je število novih stanovanjskih enot v primerjavi z letom 2020 več kot podvojilo (s 6 288 na 14 894), kar je del trenda nenehnega širjenja izraelskih naselbin; |
| --- | --- |

C.

ker se je po podatkih iz poročila, ki ga je leta 2021 pripravil urad predstavnika Evropske unije, lani še povečala stopnja naseljevanja na zasedenih palestinskih ozemljih (22 030), zlasti v vzhodnem Jeruzalemu, kjer se je število novih stanovanjskih enot v primerjavi z letom 2020 več kot podvojilo (s 6 288 na 14 894), kar je del trenda nenehnega širjenja izraelskih naselbin;

| D. | ker se nasilje, terorizem, vključno z napadi na civiliste, in spodbujanje k nasilju še stopnjujejo s provokativnimi ukrepi in podžigajočo retoriko ter so v osnovi nezdružljivi z mirno rešitvijo konflikta; ker Unija izreka sožalje družinam vseh žrtev; |
| --- | --- |

D.

ker se nasilje, terorizem, vključno z napadi na civiliste, in spodbujanje k nasilju še stopnjujejo s provokativnimi ukrepi in podžigajočo retoriko ter so v osnovi nezdružljivi z mirno rešitvijo konflikta; ker Unija izreka sožalje družinam vseh žrtev;

| E. | ker imajo tako Izraelci kot Palestinci pravico do varnega življenja; ker varno življenje vključuje pravico do varovanja svojega ozemlja in zaščite svojih legitimnih varnostnih interesov; |
| --- | --- |

E.

ker imajo tako Izraelci kot Palestinci pravico do varnega življenja; ker varno življenje vključuje pravico do varovanja svojega ozemlja in zaščite svojih legitimnih varnostnih interesov;

| F. | ker je ruska vojaška agresija proti Ukrajini povečala nestabilnost in geopolitične napetosti v regiji, drastično pa se povečuje tudi neustrezna prehranska varnost; |
| --- | --- |

F.

ker je ruska vojaška agresija proti Ukrajini povečala nestabilnost in geopolitične napetosti v regiji, drastično pa se povečuje tudi neustrezna prehranska varnost;

| G. | ker je bila 11. maja 2022 med izraelsko vojaško racijo v Dženinu na zasedenem Zahodnem bregu ubita novinarka Širin Abu Akleh; ker kljub številnim pozivom ni bila opravljena neodvisna preiskava njenega uboja, zaradi česar storilci tega kaznivega dejanja niso odgovarjali za svoja dejanja; |
| --- | --- |

G.

ker je bila 11. maja 2022 med izraelsko vojaško racijo v Dženinu na zasedenem Zahodnem bregu ubita novinarka Širin Abu Akleh; ker kljub številnim pozivom ni bila opravljena neodvisna preiskava njenega uboja, zaradi česar storilci tega kaznivega dejanja niso odgovarjali za svoja dejanja;

| H. | ker je Sodišče Evropske unije 12. novembra 2019 sprejelo sodbo o politiki razlikovanja EU pri trgovini, ki izvira z ozemlja Države Izrael in zasedenih palestinskih ozemelj (2); ker mora EU to sodbo ustrezno izvajati; |
| --- | --- |

H.

ker je Sodišče Evropske unije 12. novembra 2019 sprejelo sodbo o politiki razlikovanja EU pri trgovini, ki izvira z ozemlja Države Izrael in zasedenih palestinskih ozemelj (2); ker mora EU to sodbo ustrezno izvajati;

| I. | ker je Izrael demokratična država, ki je zadnje parlamentarne volitve izvedla 1. novembra 2022; ker so bile zadnje palestinske parlamentarne volitve izvedene leta 2006, na njih pa je v Gazi zmagala organizacija Hamas, ki jo je EU uvrstila na seznam terorističnih organizacij; ker so bile zadnje palestinske predsedniške volitve izvedene januarja 2005; |
| --- | --- |

I.

ker je Izrael demokratična država, ki je zadnje parlamentarne volitve izvedla 1. novembra 2022; ker so bile zadnje palestinske parlamentarne volitve izvedene leta 2006, na njih pa je v Gazi zmagala organizacija Hamas, ki jo je EU uvrstila na seznam terorističnih organizacij; ker so bile zadnje palestinske predsedniške volitve izvedene januarja 2005;

| J. | ker je območje Gaze že 15 let blokirano, tako da je dva milijona tamkajšnjih prebivalcev ujetih na območju 40 × 11 km2; ker po podatkih Urada OZN za usklajevanje humanitarnih dejavnosti (UNOCHA) 53 % prebivalcev Gaze živi pod pragom revščine; |
| --- | --- |

J.

ker je območje Gaze že 15 let blokirano, tako da je dva milijona tamkajšnjih prebivalcev ujetih na območju 40 × 11 km2; ker po podatkih Urada OZN za usklajevanje humanitarnih dejavnosti (UNOCHA) 53 % prebivalcev Gaze živi pod pragom revščine;

| K. | ker mednarodna skupnost nenehno poziva, naj se posmrtni ostanki Hadarja Goldina in Orona Šaula vrnejo v Izrael, saj je to, da se zadržujejo v Gazi, v nasprotju z mednarodnim humanitarnim pravom, in ker je mednarodna skupnost soglasno izrazila solidarnost z družinama Goldin in Šaul; |
| --- | --- |

K.

ker mednarodna skupnost nenehno poziva, naj se posmrtni ostanki Hadarja Goldina in Orona Šaula vrnejo v Izrael, saj je to, da se zadržujejo v Gazi, v nasprotju z mednarodnim humanitarnim pravom, in ker je mednarodna skupnost soglasno izrazila solidarnost z družinama Goldin in Šaul;

| L. | ker so izraelske oblasti porušile ključno infrastrukturo, ki jo financirajo mednarodni donatorji za zagotavljanje osnovnih storitev; ker ima trenutno več objektov, ki jih je financirala EU ali države članice, odredbo o ustavitvi gradnje ali rušenju; |
| --- | --- |

L.

ker so izraelske oblasti porušile ključno infrastrukturo, ki jo financirajo mednarodni donatorji za zagotavljanje osnovnih storitev; ker ima trenutno več objektov, ki jih je financirala EU ali države članice, odredbo o ustavitvi gradnje ali rušenju;

| M. | ker je izraelsko ministrstvo za obrambo oktobra 2021 izdalo vojaško odredbo, v kateri je šest palestinskih nevladnih organizacij opredelilo kot „nezakonita združenja“ (oziroma teroristične organizacije); ker so izraelske sile avgusta 2022 preiskale urade teh organizacij, jim zasegle dokumente in uničile opremo; |
| --- | --- |

M.

ker je izraelsko ministrstvo za obrambo oktobra 2021 izdalo vojaško odredbo, v kateri je šest palestinskih nevladnih organizacij opredelilo kot „nezakonita združenja“ (oziroma teroristične organizacije); ker so izraelske sile avgusta 2022 preiskale urade teh organizacij, jim zasegle dokumente in uničile opremo;

| N. | ker ima civilna družba v tej regiji, zlasti v Izraelu, na Zahodnem bregu in v Gazi, ključno vlogo pri povezovanju v družbi in spodbujanju ozračja miru, strpnosti in nenasilja; |
| --- | --- |

N.

ker ima civilna družba v tej regiji, zlasti v Izraelu, na Zahodnem bregu in v Gazi, ključno vlogo pri povezovanju v družbi in spodbujanju ozračja miru, strpnosti in nenasilja;

Splošna načela

| 1. | znova izraža neomajno podporo dvodržavni rešitvi, ki bi jo dosegli s pogajanji na podlagi meja iz leta 1967 in bi vključevala dve suvereni, demokratični državi, ki bi sobivali v miru in varnosti, z Jeruzalemom kot glavnim mestom obeh držav in ob polnem spoštovanju mednarodnega prava; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva, naj se dolgotrajni izraelsko-palestinski konflikt in zasedba palestinskih ozemelj konča z nadaljevanjem pristnih mirovnih pogajanj med obema stranema na podlagi že uveljavljenih parametrov za rešitev z dvema državama, ki jo podpira tudi mednarodna skupnost, na podlagi česar bi bil sklenjen s pogajanji dosežen sporazum o končnem statusu in doseženo medsebojno priznanje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva obe strani, naj ponovno izrazita svojo zavezanost dvodržavni rešitvi; poziva naslednjo izraelsko vlado, naj se jasno zaveže dvodržavni rešitvi; poziva izraelsko in palestinsko vodstvo, naj se vzdržita provokativnih dejanj in retorike ter enostranskih odločitev; |
| --- | --- |

3.

| 4. | obžaluje pomanjkanje oprijemljivih rezultatov v bližnjevzhodnem mirovnem procesu v zadnjih desetletjih, kar je privedlo do nenehnega nasilja in terorizma, nezadržnega slabšanja razmer na terenu na zasedenih palestinskih ozemljih, vse večjega nezadovoljstva v palestinski družbi, naraščajočih napetosti in negotovosti v Izraelu ter instrumentalizacije konflikta s strani terorističnih in skrajnih skupin; |
| --- | --- |

4.

Ovire za dvodržavno rešitev

| 5. | želi spomniti, da so izraelske naselbine po mednarodnem pravu nezakonite in poziva, naj se njihova gradnja takoj konča, ter poudarja, da nedavne odločitve o postavitvi novih naselij dodatno ogrožajo možnosti za vzdržno dvodržavno rešitev, zlasti na območju E1 in na Zahodnem bregu; obsoja nasilje naseljencev in poziva k odgovornosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Izrael, naj v celoti spoštuje svoje odgovornosti in obveznosti kot okupacijska sila v skladu z mednarodnim pravom in spoštuje človekove pravice Palestincev; |
| --- | --- |

6.

| 7. | odločno obsoja nadaljevanje terorizma, usmerjenega proti Izraelu, in opozarja na pravico Izraela do obstoja in obrambe; v celoti priznava legitimne varnostne pomisleke Izraela in izzive, s katerimi se spoprijema; ponovno poudarja, da ima Izrael polno pravico do boja proti nasilju in do zaščite svojega civilnega prebivalstva; |
| --- | --- |

7.

| 8. | obsoja vsa nasilna dejanja med Izraelci in Palestinci in poziva, naj se nemudoma končajo, vključno z nesorazmerno uporabo sile izraelskih obrambnih sil v vojaških operacijah, terorističnimi napadi na nedolžne civiliste in civilno infrastrukturo, vse večjim nasiljem naseljencev in brezciljnimi napadi in raketnimi obstreljevanji, ki jih izvajajo palestinske organizacije, ki jih je EU uvrstila med teroristične organizacije, vključno s Hamasom, Palestinskim islamskim džihadom in Ljudsko fronto za osvoboditev Palestine; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je nujno, da EU v regiji deluje v sodelovanju z Izraelom, Palestinsko oblastjo, Združenimi državami Amerike in arabskimi partnerji, da se prepreči ponovno oboroževanje terorističnih skupin v Gazi in na Zahodnem bregu ter da se prepreči, da bi tihotapile orožje, izdelovale rakete in gradile predore; ponovno poudarja, da je v skladu s prejšnjimi sklepi Sveta za zunanje zadeve prepotrebno, da se vse teroristične skupine v Gazi razorožijo; obsoja nesprejemljive dejavnosti dejanskih oblasti v Gazi in v zvezi s tem ponavlja, da mora Palestinska oblast prevzeti nadzor nad Gazo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva, naj storilci nasilnih dejanj odgovarjajo za svoja dejanja v skladu z mednarodnim pravom; želi spomniti, da morajo države in nedržavni akterji spoštovati mednarodno humanitarno pravo in mednarodno pravo o človekovih pravicah, kar vključuje tudi odgovornost za njihova dejanja, in da je to temelj miru in varnosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | potrjuje svojo zavezanost ustreznim resolucijam varnostnega sveta OZN, vključno z zadnjo resolucijo št. 2334 (2016), ter poudarja, da jih je treba spoštovati, kot je EU-27 ponovila v svoji izjavi po zadnji seji Pridružitvenega sveta EU-Izrael; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da bi bilo treba še naprej podpirati demokracijo v Palestini, in poziva mednarodno skupnost, naj podvoji prizadevanja za okrepitev njenih institucij, da bi znotraj Palestine dosegli enotnost, saj je to pomemben element za dosego dvodržavne rešitve; poziva palestinske sile, naj nemudoma obnovijo prizadevanja za spravo, zlasti z izvedbo predsedniških in parlamentarnih volitev, za katere je že skrajni čas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva k izvedbi preglednih, verodostojnih in vključujočih volitev v Palestini; izraža globoko zaskrbljenost zaradi ljudi, povezanih z organizacijami, ki jih je EU uvrstila med teroristične organizacije, ki kandidirajo ali želijo kandidirati za palestinske politične funkcije; poziva Izrael, naj omogoči izvedbo volitev v vzhodnem Jeruzalemu; ponovno vztraja, da je treba EU in Parlamentu z ustreznim vabilom omogočiti opazovanje teh volitev; |
| --- | --- |

13.

| 14. | obsoja sistematična prizadevanja Palestinske oblasti in dejanskih oblasti v Gazi, da bi utišale oporečnike, tudi s samovoljnimi aretacijami kritikov in nasprotnikov, ki jih pogosto mučijo ali z njimi kako drugače slabo ravnajo, in z omejevanjem pravice do svobode izražanja, združevanja in zbiranja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Izrael, naj preneha z razširjeno prakso upravnih pridržanj Palestincev, tudi mladoletnikov, brez sojenja, in poziva k spoštovanju pravice do dolžnega pravnega postopanja; obsoja, da palestinske militantne skupine mladoletnike uporabljajo kot samomorilske bombne napadalce; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da ima palestinsko ljudstvo pravico do uporabe svojih naravnih virov, vključno z vodnimi viri, energetskimi viri in kmetijskimi zemljišči na svojem ozemlju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | izreka sožalje družinama izraelskih vojakov Hadarja Goldina in Orona Šaula; obžaluje, da Hamas njunih posmrtnih ostankov noče vrniti v Izrael za pogreb; poziva, da si je treba kar najbolj prizadevati za to, da bodo njuni posmrtni ostanki nemudoma vrnjeni v domovino; poleg tega poziva, naj se nemudoma izpustita izraelska državljana Avraham Mengistu in Hišam Al Sajed, ki nista zagrešila nobenega zločina ali kaznivega dejanja, da bi ju Hamas upravičeno zadrževal v ujetništvu v Gazi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva izraelsko državo, naj omogoči, da bo humanitarna pomoč dosegla najranljivejše na Zahodnem bregu in v Gazi; ponovno poziva k takojšnji odpravi blokade in ublažitvi humanitarne krize v Gazi, skupaj s potrebnimi varnostnimi jamstvi za preprečevanje nasilnega ravnanja zoper Izrael; ponovno poudarja, da je treba v skladu s tristranskim mehanizmom za finančno pomoč civilistom nekaterim projektom v Gazi nameniti sredstva EU; poziva, naj se poslancem Evropskega parlamenta omogoči neomejen dostop do Gaze; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva, naj se takoj preneha rušenje palestinskih domov; poziva EU in njene države članice, naj zahtevajo nadomestilo škode za vso porušeno infrastrukturo na zasedenih palestinskih ozemljih, ki jo je financirala EU; |
| --- | --- |

19.

| 20. | je zaskrbljen, ker ima civilna družba v Izraelu in na zasedenih palestinskih ozemljih vse manj možnosti za delovanje, ter EU poziva, naj to problematiko v političnem dialogu z izraelsko vlado in palestinsko oblastjo uvrsti visoko na dnevni red; |
| --- | --- |

20.

Vloga Evropske unije

| 21. | poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in posebnega predstavnika EU za bližnjevzhodni mirovni proces, naj zasnujeta evropsko mirovno pobudo, da bi ponovno postavili politični okvir za pravičen, celovit, dolgotrajen mir med Izraelom in Palestino; zato poziva, naj se mandat posebnega predstavnika EU za bližnjevzhodni mirovni proces podaljša do dejanske razrešitve dolgotrajnega konflikta; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva, naj se ta pobuda izvede v obliki mednarodne konference, kar bo prvi korak v večstranskem okviru za dosego tega cilja; pozdravlja pobude, kot je Münchenski format, ter spodbuja Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice EU, naj si z evropsko pobudo prizadevajo za ponovne pogovore o dvodržavni rešitvi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva EU, naj z ustreznimi arabskimi državami preuči, kako bi lahko njihovi sporazumi o normalizaciji odnosov z Izraelom prispevali k dvodržavni rešitvi in gospodarskemu razvoju regije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva EU in njene države članice, naj podprejo vse pobude za ohranitev odgovornosti za kršitve mednarodnega humanitarnega prava in prava človekovih pravic; v zvezi s tem izpostavlja delo Mednarodnega kazenskega sodišča; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja odločitev Sveta za zunanje zadeve o ponovnem zagonu pridružitvenega sveta z Izraelom; meni, da bi se moralo v tem okviru okrepiti partnerstvo med EU in Izraelom, razpravljati o vprašanjih, povezanih z izraelsko-palestinskim konfliktom, in si prizadevati za oživitev bližnjevzhodnega mirovnega procesa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | meni, da EU konstruktivno sodeluje pri vzpostavljanju povezav med Izraelci in Palestinci, s tem ko financira civilno družbo; poziva, naj programi EU okrepijo medosebne stike med različnimi etničnimi in verskimi manjšinami, zagovorniki človekovih pravic, novinarji in ženskimi organizacijami; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da morajo EU in države članice podpreti skupne pobude na socialnem in gospodarskem področju, tudi na vodnogospodarskem in energetskem področju, da bi spodbudile blaginjo in socialno izmenjavo med obema območjema; ponovno izraža podporo strategiji Global Gateway, s katero se bodo v sinergiji z gospodarskim in naložbenim načrtom za južno sosedstvo razvile trgovinske povezave v regiji; |
| --- | --- |

27.

| 28. | priznava vlogo Agencije OZN za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu pri zagotavljanju ključnih storitev palestinskim beguncem; ponovno poudarja, kako pomembno je izobraževanje pri ustvarjanju možnosti za dvodržavno rešitev; ponovno poudarja, da so sovraštvo, spodbujanje nasilja in antisemitizem v nasprotju z vrednotami EU in ključna ovira za rešitev konflikta; ponavlja svoje stališče, da morajo biti vsi učbeniki in šolsko gradivo, ki se financirajo s sredstvi Unije, v skladu s standardi Unesca glede miru, strpnosti, soobstoja in nenasilja; poudarja, da bo treba financiranje EU začasno ustaviti, če bodo predloženi jasni in utemeljeni dokazi o zlorabi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | želi spomniti, da morajo biti vsi učni načrti, ki jih financira EU, v skladu s standardi Unesca glede miru, strpnosti, soobstoja in nenasilja, ter ostro obsoja sovražni govor, nasilje in antisemitizem, ki so še vedno prisotni v učnih načrtih Palestinske oblasti; |
| --- | --- |

29.

o

o o

| 30. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, posebnemu predstavniku EU za bližnjevzhodni mirovni proces, generalnemu sekretarju Združenih narodov, generalnemu sekretarju Lige arabskih držav, izraelskemu parlamentu in vladi, predsedniku Palestinske oblasti in palestinskemu zakonodajnemu svetu. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  UL C 307, 30.8.2018, str. 113.

(2)  Sodba z dne 12. novembra 2019, Organisation juive européenne in Vignoble Psagot Ltd proti Ministre de l’Économie et des Finances, C-363/18, ECLI:EU:C:2019:954.

---

| 17.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/78 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/78

---

P9_TA(2022)0444

Izvajanje nove agende za kulturo in strategije EU za mednarodne kulturne povezave

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2022 o izvajanju nove agende za kulturo in strategije EU za mednarodne kulturne povezave (2022/2047(INI))

(2023/C 177/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev OZN za trajnostni razvoj in zlasti cilja 17 o oživitvi svetovnega partnerstva za trajnostni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev OZN za trajnostni razvoj in zlasti cilja 17 o oživitvi svetovnega partnerstva za trajnostni razvoj,

| — | ob upoštevanju končne izjave, sprejete na Unescovi svetovni konferenci o kulturnih politikah in trajnostnem razvoju – MONDIACULT 2022, ki je potekala v Ciudad de Mexico od 28. do 30. septembra 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končne izjave, sprejete na Unescovi svetovni konferenci o kulturnih politikah in trajnostnem razvoju – MONDIACULT 2022, ki je potekala v Ciudad de Mexico od 28. do 30. septembra 2022,

| — | ob upoštevanju izjave, ki je bila sprejeta po neformalnem srečanju ministrov držav članic Evropske unije, pristojnih za kulturo in evropske zadeve, ki je potekalo 3. maja 2019 v Parizu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave, ki je bila sprejeta po neformalnem srečanju ministrov držav članic Evropske unije, pristojnih za kulturo in evropske zadeve, ki je potekalo 3. maja 2019 v Parizu,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta Evrope z dne 8. decembra 2010 o vzpostavitvi razširjenega delnega sporazuma o kulturnih poteh, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta Evrope z dne 8. decembra 2010 o vzpostavitvi razširjenega delnega sporazuma o kulturnih poteh,

| — | ob upoštevanju poročila z dne 4. maja 2017, ki ga je pripravila delovna skupina strokovnjakov držav članic za odprto metodo koordinacije, z naslovom „How culture and the arts can promote intercultural dialogue in the context of the migratory and refugee crisis“ (Kako lahko kultura in umetnost spodbujata medkulturni dialog v kontekstu migrantske in begunske krize), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z dne 4. maja 2017, ki ga je pripravila delovna skupina strokovnjakov držav članic za odprto metodo koordinacije, z naslovom „How culture and the arts can promote intercultural dialogue in the context of the migratory and refugee crisis“ (Kako lahko kultura in umetnost spodbujata medkulturni dialog v kontekstu migrantske in begunske krize),

| — | ob upoštevanju poročila delovne skupine strokovnjakov držav članic za odprto metodo koordinacije z dne 17. decembra 2019 o trajnostnem kulturnem turizmu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila delovne skupine strokovnjakov držav članic za odprto metodo koordinacije z dne 17. decembra 2019 o trajnostnem kulturnem turizmu,

| — | ob upoštevanju poročila z dne 4. junija 2021, ki ga je pripravila delovna skupina strokovnjakov držav članic za odprto metodo koordinacije z naslovom „Towards gender equality in the cultural and creative sector“ (Na poti k enakosti spolov v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z dne 4. junija 2021, ki ga je pripravila delovna skupina strokovnjakov držav članic za odprto metodo koordinacije z naslovom „Towards gender equality in the cultural and creative sector“ (Na poti k enakosti spolov v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih),

| — | ob upoštevanju poročila delovne skupine strokovnjakov držav članic za odprto metodo koordinacije z dne 5. septembra 2022 o krepitvi odpornosti kulturne dediščine na podnebne spremembe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila delovne skupine strokovnjakov držav članic za odprto metodo koordinacije z dne 5. septembra 2022 o krepitvi odpornosti kulturne dediščine na podnebne spremembe,

| — | ob upoštevanju poročila delovne skupine strokovnjakov držav članic za odprto metodo koordinacije z dne 22. septembra 2022 z naslovom „Stormy Times. Nature and Humans: Cultural Courage for Change“ (Viharni časi. Narava in ljudje: kulturni pogum za spremembe), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila delovne skupine strokovnjakov držav članic za odprto metodo koordinacije z dne 22. septembra 2022 z naslovom „Stormy Times. Nature and Humans: Cultural Courage for Change“ (Viharni časi. Narava in ljudje: kulturni pogum za spremembe),

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov,

| — | ob upoštevanju Rimske izjave ministrov za kulturo skupine G20 z dne 30. julija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Rimske izjave ministrov za kulturo skupine G20 z dne 30. julija 2021,

| — | ob upoštevanju člena 8(2) Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 8(2) Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča,

| — | ob upoštevanju konvencije Sveta Evrope o protipravnih ravnanjih v zvezi s kulturnimi dobrinami (konvencija iz Nikozije), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Sveta Evrope o protipravnih ravnanjih v zvezi s kulturnimi dobrinami (konvencija iz Nikozije),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. maja 2018 z naslovom Nova evropska agenda za kulturo (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. maja 2018 z naslovom Nova evropska agenda za kulturo (COM(2018)0267),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 8. junija 2016 z naslovom Oblikovanje strategije EU za mednarodne kulturne povezave (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 8. junija 2016 z naslovom Oblikovanje strategije EU za mednarodne kulturne povezave (JOIN(2016)0029),

| — | ob upoštevanju dokumenta z naslovom „Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa – Globalna strategija za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije“, ki jo je 28. junija 2016 predstavila podpredsednica Evropske komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta z naslovom „Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa – Globalna strategija za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije“, ki jo je 28. junija 2016 predstavila podpredsednica Evropske komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

| — | ob upoštevanju skupnih smernic Evropske službe za zunanje delovanje in nacionalnih kulturnih inštitutov EU, objavljenih januarja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih smernic Evropske službe za zunanje delovanje in nacionalnih kulturnih inštitutov EU, objavljenih januarja 2021,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. oktobra 2018 o izvajanju, rezultatih in splošni oceni evropskega leta kulturne dediščine 2018 (COM(2019)0548), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. oktobra 2018 o izvajanju, rezultatih in splošni oceni evropskega leta kulturne dediščine 2018 (COM(2019)0548),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. septembra 2021 z naslovom Novi evropski Bauhaus – Lepo, trajnostno, skupaj (COM(2021)0573), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. septembra 2021 z naslovom Novi evropski Bauhaus – Lepo, trajnostno, skupaj (COM(2021)0573),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 29. junija 2022 o delovnem načrtu za področje kulture 2019–2022 (COM(2022)0317), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 29. junija 2022 o delovnem načrtu za področje kulture 2019–2022 (COM(2022)0317),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. novembra 2018 o delovnem načrtu za področje kulture 2019–2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. novembra 2018 o delovnem načrtu za področje kulture 2019–2022,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 7. junija 2019 o strateškem pristopu EU k mednarodnim kulturnim odnosom in okviru za ukrepanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 7. junija 2019 o strateškem pristopu EU k mednarodnim kulturnim odnosom in okviru za ukrepanje,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. januarja 2018 o celostnem pristopu k zunanjim konfliktom in krizam, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. januarja 2018 o celostnem pristopu k zunanjim konfliktom in krizam,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 21. junija 2021 o pristopu EU h kulturni dediščini v konfliktih in krizah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 21. junija 2021 o pristopu EU h kulturni dediščini v konfliktih in krizah,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. maja 2021 o okrevanju, odpornosti in vzdržnosti kulturnega in ustvarjalnega sektorja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. maja 2021 o okrevanju, odpornosti in vzdržnosti kulturnega in ustvarjalnega sektorja,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. junija 2018 o potrebi po postavljanju kulturne dediščine v ospredje politik EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. junija 2018 o potrebi po postavljanju kulturne dediščine v ospredje politik EU,

| — | ob upoštevanju rimske izjave z dne 25. marca 2017, ki so jo podprli voditelji 27 držav članic, Evropskega sveta, Evropskega parlamenta in Evropske komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rimske izjave z dne 25. marca 2017, ki so jo podprli voditelji 27 držav članic, Evropskega sveta, Evropskega parlamenta in Evropske komisije,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2018 o novi evropski agendi za kulturo (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2018 o novi evropski agendi za kulturo (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2017 o oblikovanju strategije EU za mednarodne kulturne povezave (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2017 o oblikovanju strategije EU za mednarodne kulturne povezave (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2021 o zagotavljanju uspešne politične zapuščine za evropsko leto kulturne dediščine (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2021 o zagotavljanju uspešne politične zapuščine za evropsko leto kulturne dediščine (3),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 7. junija 2007 o socialnem statusu umetnikov (4) ter z dne 20. oktobra 2021 o položaju umetnikov in okrevanju kulturnega sektorja v EU (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 7. junija 2007 o socialnem statusu umetnikov (4) ter z dne 20. oktobra 2021 o položaju umetnikov in okrevanju kulturnega sektorja v EU (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2022 o vlogi kulture, izobraževanja, medijev in športa v boju proti rasizmu (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2022 o vlogi kulture, izobraževanja, medijev in športa v boju proti rasizmu (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o kulturni obnovi Evrope (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o kulturni obnovi Evrope (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2022 o novem evropskem Bauhausu (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2022 o novem evropskem Bauhausu (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2020 o učinkovitih ukrepih za bolj „zelena“ programa Erasmus+ in Ustvarjalna Evropa ter evropsko solidarnostno enoto (9); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2020 o učinkovitih ukrepih za bolj „zelena“ programa Erasmus+ in Ustvarjalna Evropa ter evropsko solidarnostno enoto (9);

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/818 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Ustvarjalna Evropa (2021–2027) (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/818 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Ustvarjalna Evropa (2021–2027) (10),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/817 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Erasmus+, programa Unije za izobraževanje in usposabljanje, mladino ter šport (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/817 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Erasmus+, programa Unije za izobraževanje in usposabljanje, mladino ter šport (11),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/888 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Evropska solidarnostna enota (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/888 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Evropska solidarnostna enota (12),

| — | ob upoštevanju Sklepa (EU) 2021/2316 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. decembra 2021 o evropskem letu mladih (2022) (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa (EU) 2021/2316 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. decembra 2021 o evropskem letu mladih (2022) (13),

| — | ob upoštevanju Sklepa (EU) 2020/2229 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o spremembi Sklepa št. 445/2014/EU o vzpostavitvi aktivnosti Unije za Evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033 (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa (EU) 2020/2229 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o spremembi Sklepa št. 445/2014/EU o vzpostavitvi aktivnosti Unije za Evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033 (14),

| — | ob upoštevanju Sklepa (EU) 2017/864 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o evropskem letu kulturne dediščine (2018) (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa (EU) 2017/864 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o evropskem letu kulturne dediščine (2018) (15),

| — | ob upoštevanju Konvencije Unesca o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov iz leta 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Unesca o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov iz leta 2005,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic in zlasti člena 27 o pravici do sodelovanja v kulturnem življenju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic in zlasti člena 27 o pravici do sodelovanja v kulturnem življenju,

| — | ob upoštevanju poročila Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) iz leta 2022 z naslovom „The Culture Fix: Creative people, places and industries“ (Rešitev kulture: ustvarjalni ljudje, prostori in industrija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) iz leta 2022 z naslovom „The Culture Fix: Creative people, places and industries“ (Rešitev kulture: ustvarjalni ljudje, prostori in industrija),

| — | ob upoštevanju pripravljalnega ukrepa za kulturo v zunanjih odnosih EU in njegovih priporočil, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pripravljalnega ukrepa za kulturo v zunanjih odnosih EU in njegovih priporočil,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU proti trgovini s kulturnimi dobrinami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU proti trgovini s kulturnimi dobrinami,

| — | ob upoštevanju izjave Sveta Evrope iz Santiaga de Compostela z dne 23. oktobra 1987 ob razglasitvi Jakobovih poti za prvo evropsko kulturno pot, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Sveta Evrope iz Santiaga de Compostela z dne 23. oktobra 1987 ob razglasitvi Jakobovih poti za prvo evropsko kulturno pot,

| — | ob upoštevanju člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju členov 6 in 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 6 in 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku pridobitve dovoljenja za pripravo samoiniciativnih poročil in priloge 3 k temu sklepu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku pridobitve dovoljenja za pripravo samoiniciativnih poročil in priloge 3 k temu sklepu,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A9-0279/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A9-0279/2022),

| A. | ker imata Sporočilo Komisije o novi evropski agendi za kulturo (COM(2018)0267) iz leta 2018 ter Skupno sporočilo o oblikovanju strategije EU za mednarodne kulturne povezave (JOIN(2016)0029) iz leta 2016 odločilno vlogo pri oblikovanju kulturne politike Unije in držav članic, tako v njihovi nacionalni kot mednarodni razsežnosti; |
| --- | --- |

A.

ker imata Sporočilo Komisije o novi evropski agendi za kulturo (COM(2018)0267) iz leta 2018 ter Skupno sporočilo o oblikovanju strategije EU za mednarodne kulturne povezave (JOIN(2016)0029) iz leta 2016 odločilno vlogo pri oblikovanju kulturne politike Unije in držav članic, tako v njihovi nacionalni kot mednarodni razsežnosti;

| B. | ker se bo delovni načrt Sveta za področje kulture za obdobje 2023–2026 uporabljal kot glavni načrt za usklajevanje kulturnih politik EU v prihodnjih letih in bo pomenil priložnost, da se sproži sprememba paradigme, ki bo kulturnemu in ustvarjalnemu sektorju omogočila, da se prilagodi novi normalnosti po pandemiji in razvije odpornost proti možnim prihodnjim izzivom; |
| --- | --- |

B.

ker se bo delovni načrt Sveta za področje kulture za obdobje 2023–2026 uporabljal kot glavni načrt za usklajevanje kulturnih politik EU v prihodnjih letih in bo pomenil priložnost, da se sproži sprememba paradigme, ki bo kulturnemu in ustvarjalnemu sektorju omogočila, da se prilagodi novi normalnosti po pandemiji in razvije odpornost proti možnim prihodnjim izzivom;

| C. | ker je kultura javna dobrina, zato bi bilo treba kulturni in ustvarjalni sektor in industrijo podpirati z ambicioznimi političnimi okviri, ustreznim javnim in zasebnim financiranjem in ustvarjanjem okolja, ki bo spodbujalo delavce v kulturnem in ustvarjalnem sektorju in industriji, pa tudi dostop občinstva do kulture; ker bi moral biti cilj nove evropske agende za kulturo ohraniti, povečati in razširiti živahno in raznoliko evropsko kulturno dogajanje, kjer bi se spodbujala udeležba vseh in nihče ne bi bil zapostavljen; |
| --- | --- |

C.

ker je kultura javna dobrina, zato bi bilo treba kulturni in ustvarjalni sektor in industrijo podpirati z ambicioznimi političnimi okviri, ustreznim javnim in zasebnim financiranjem in ustvarjanjem okolja, ki bo spodbujalo delavce v kulturnem in ustvarjalnem sektorju in industriji, pa tudi dostop občinstva do kulture; ker bi moral biti cilj nove evropske agende za kulturo ohraniti, povečati in razširiti živahno in raznoliko evropsko kulturno dogajanje, kjer bi se spodbujala udeležba vseh in nihče ne bi bil zapostavljen;

| D. | ker je kulturno ustvarjanje bistven način za posredovanje stališč, tudi kritičnih stališč proti osebam, ki so na oblasti, in je zato izjemno pomembno zagotoviti svobodo izražanja v kulturi, tudi svobodo izražanja medijev; |
| --- | --- |

D.

ker je kulturno ustvarjanje bistven način za posredovanje stališč, tudi kritičnih stališč proti osebam, ki so na oblasti, in je zato izjemno pomembno zagotoviti svobodo izražanja v kulturi, tudi svobodo izražanja medijev;

| E. | ker je Evropa kulturna skupnost, ki temelji na skupnih vrednotah in zgodovini ter na nadaljnjem povezovanju; ker imata kultura in kulturna dediščina, vključno z evropskimi kulturnimi potmi, velik potencial za spodbujanje vrednot Evropske unije, krepitev njenih različnih identitet in prispevanje k doseganju njenih ciljev na svetovni ravni, pa tudi k reševanju svetovnih izzivov; |
| --- | --- |

E.

ker je Evropa kulturna skupnost, ki temelji na skupnih vrednotah in zgodovini ter na nadaljnjem povezovanju; ker imata kultura in kulturna dediščina, vključno z evropskimi kulturnimi potmi, velik potencial za spodbujanje vrednot Evropske unije, krepitev njenih različnih identitet in prispevanje k doseganju njenih ciljev na svetovni ravni, pa tudi k reševanju svetovnih izzivov;

| F. | ker je bilo evropsko leto kulturne dediščine 2018 namenjeno podpori in promociji kulture in kulturne dediščine kot „skupnega vira spomina, razumevanja, identitete, dialoga, kohezije in ustvarjalnosti za Evropo“; ker so bili splošni cilji evropskega leta „spodbujati in podpirati prizadevanja Unije, držav članic ter regionalnih in lokalnih organov, v sodelovanju s sektorjem kulturne dediščine in širšo civilno družbo, za zaščito, varstvo, ponovno uporabo, krepitev, vrednotenje in promocijo evropske kulturne dediščine“ (16); ker lahko ohranjanje, zaščita in promocija kulturne dediščine v vseh oblikah deluje kot katalizator za krepitev medkulturnih odnosov, miru, demokracije, dolgotrajnega trajnostnega gospodarskega okrevanja, trajnostnega turizma in regionalnega razvoja ter sprave in kulturnega sobivanja, saj krepi vključevanje lokalnih skupnosti na evropski in mednarodni ravni; |
| --- | --- |

F.

ker je bilo evropsko leto kulturne dediščine 2018 namenjeno podpori in promociji kulture in kulturne dediščine kot „skupnega vira spomina, razumevanja, identitete, dialoga, kohezije in ustvarjalnosti za Evropo“; ker so bili splošni cilji evropskega leta „spodbujati in podpirati prizadevanja Unije, držav članic ter regionalnih in lokalnih organov, v sodelovanju s sektorjem kulturne dediščine in širšo civilno družbo, za zaščito, varstvo, ponovno uporabo, krepitev, vrednotenje in promocijo evropske kulturne dediščine“ (16); ker lahko ohranjanje, zaščita in promocija kulturne dediščine v vseh oblikah deluje kot katalizator za krepitev medkulturnih odnosov, miru, demokracije, dolgotrajnega trajnostnega gospodarskega okrevanja, trajnostnega turizma in regionalnega razvoja ter sprave in kulturnega sobivanja, saj krepi vključevanje lokalnih skupnosti na evropski in mednarodni ravni;

| G. | ker kultura ustvarja družbene in gospodarske koristi v Uniji in zunaj nje ter ima pomembno vlogo v gospodarstvu in pri ustvarjanju delovnih mest; ker kulturni in ustvarjalni sektor in industrija predstavljata najmanj 4,4 % GDP EU in zaposlujeta približno 7,6 milijona ljudi ter sta zato lahko gonilo lokalnega in regionalnega razvoja; ker sta kulturni in ustvarjalni sektor in industrija močno razdrobljena, saj je več kot 90 % podjetij v teh sektojih malih in srednjih podjetij, 33 % delovne sile pa je samozaposlene (17) in ima netipične delovne ureditve; ker kulturni in ustvarjalni sektor in industrija prejmeta le minimalen delež gospodarske vrednosti, ki jo ustvarita, kar negativno vpliva na kulturne in ustvarjalne delavce; |
| --- | --- |

G.

ker kultura ustvarja družbene in gospodarske koristi v Uniji in zunaj nje ter ima pomembno vlogo v gospodarstvu in pri ustvarjanju delovnih mest; ker kulturni in ustvarjalni sektor in industrija predstavljata najmanj 4,4 % GDP EU in zaposlujeta približno 7,6 milijona ljudi ter sta zato lahko gonilo lokalnega in regionalnega razvoja; ker sta kulturni in ustvarjalni sektor in industrija močno razdrobljena, saj je več kot 90 % podjetij v teh sektojih malih in srednjih podjetij, 33 % delovne sile pa je samozaposlene (17) in ima netipične delovne ureditve; ker kulturni in ustvarjalni sektor in industrija prejmeta le minimalen delež gospodarske vrednosti, ki jo ustvarita, kar negativno vpliva na kulturne in ustvarjalne delavce;

| H. | ker je bil vpliv pandemije covida-19 na evropski kulturni in ustvarjalni sektor in industrijo ogromen, a neenakomeren glede na različne sektorje, ter je zaostril izzive, s katerimi se sektorji spopadajo, ter pogosto netipične delovne pogoje umetnikov in kulturnih delavcev; ker so zapore, omejitve potovanj in drugi potrebni ukrepi, povezani z javnim znanjem, močno vplivali na dejavnosti, ki so omejene na lokacijo, medtem ko so se sektorji z večjimi digitalnimi zmogljivostmi lažje spoprijeli s krizo; ker se nekatere kulturne navade, ki so bile med pandemijo pozabljene, v številne sektorje niso sistematično vrnile; |
| --- | --- |

H.

ker je bil vpliv pandemije covida-19 na evropski kulturni in ustvarjalni sektor in industrijo ogromen, a neenakomeren glede na različne sektorje, ter je zaostril izzive, s katerimi se sektorji spopadajo, ter pogosto netipične delovne pogoje umetnikov in kulturnih delavcev; ker so zapore, omejitve potovanj in drugi potrebni ukrepi, povezani z javnim znanjem, močno vplivali na dejavnosti, ki so omejene na lokacijo, medtem ko so se sektorji z večjimi digitalnimi zmogljivostmi lažje spoprijeli s krizo; ker se nekatere kulturne navade, ki so bile med pandemijo pozabljene, v številne sektorje niso sistematično vrnile;

| I. | ker naložbe v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ne odražajo izjemnega gospodarskega in socialnega pomena kulturnega in ustvarjalnega sektorja in industrije, zato so ti sektorji precej premalo zastopani v skupnih prizadevanjih EU za podporo okrevanju in odpornosti evropskega gospodarstva po pandemiji; ker je Parlament pozval k naložbi v višini 2 % sredstev iz mehanizma za okrevanje in odpornost v kulturni in ustvarjalni sektor in industrijo ter ponovno poudaril, kako pomembne so ustrezne naložbe v kulturno agendo EU (18); ker je le 16 držav članic v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključilo kulturo in ker je večina držav članic kljub temu, da je bil cilj 2 % v povprečju dosežen na ravni EU, ostala dosti pod to številko; |
| --- | --- |

I.

ker naložbe v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ne odražajo izjemnega gospodarskega in socialnega pomena kulturnega in ustvarjalnega sektorja in industrije, zato so ti sektorji precej premalo zastopani v skupnih prizadevanjih EU za podporo okrevanju in odpornosti evropskega gospodarstva po pandemiji; ker je Parlament pozval k naložbi v višini 2 % sredstev iz mehanizma za okrevanje in odpornost v kulturni in ustvarjalni sektor in industrijo ter ponovno poudaril, kako pomembne so ustrezne naložbe v kulturno agendo EU (18); ker je le 16 držav članic v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključilo kulturo in ker je večina držav članic kljub temu, da je bil cilj 2 % v povprečju dosežen na ravni EU, ostala dosti pod to številko;

| J. | ker je Parlament v svojih resolucijah z dne 7. junija 2007 in 20. oktobra 2021 pozval k izboljšanju delovnih pogojev v evropskem kulturnem in ustvarjalnem sektorju in industriji ter uvedbi evropskega statusa umetnika kot skupnega okvira za delovne pogoje in minimalne standarde, skupne vsem državam EU; |
| --- | --- |

J.

ker je Parlament v svojih resolucijah z dne 7. junija 2007 in 20. oktobra 2021 pozval k izboljšanju delovnih pogojev v evropskem kulturnem in ustvarjalnem sektorju in industriji ter uvedbi evropskega statusa umetnika kot skupnega okvira za delovne pogoje in minimalne standarde, skupne vsem državam EU;

| K. | ker se za kulturno udeležbo lahko šteje tako pasivna udeležba kot tudi aktivno ustvarjanje, ne glede na to, ali se izvaja na ljubiteljski ali poklicni ravni; ker ima tako aktivna kot pasivna kulturna udeležba številne gospodarske, socialne in zdravstvene koristi; |
| --- | --- |

K.

ker se za kulturno udeležbo lahko šteje tako pasivna udeležba kot tudi aktivno ustvarjanje, ne glede na to, ali se izvaja na ljubiteljski ali poklicni ravni; ker ima tako aktivna kot pasivna kulturna udeležba številne gospodarske, socialne in zdravstvene koristi;

| L. | ker je v sporočilu Komisije z den 22. maja 2018 o novi evropski agendi za kulturo (COM(2018)0267) poudarjen pomen kulture in umetnosti pri vključevanju beguncev in drugih migrantov; |
| --- | --- |

L.

ker je v sporočilu Komisije z den 22. maja 2018 o novi evropski agendi za kulturo (COM(2018)0267) poudarjen pomen kulture in umetnosti pri vključevanju beguncev in drugih migrantov;

| M. | ker Svetovna zdravstvena organizacija (19) že dolgo priznava, da so umetnost in kulturne dejavnosti koristne za zdravje, vključno z duševnim zdravjem, in dobro počutje posameznika in družbe, zlasti zaradi svoje večplastnosti in sestavnih delov, vključno s socialno interakcijo, senzorično aktivacijo, čustvenim izražanjem, kognitivno stimulacijo in telesno dejavnostjo, ter svoje zmožnosti, da spodbujajo številne psihološke, vedenjske in socialne procese; ker se je izkazalo, da imata umetnost in kultura neprecenljivo vrednost za odpornost družb v času kriz; |
| --- | --- |

M.

ker Svetovna zdravstvena organizacija (19) že dolgo priznava, da so umetnost in kulturne dejavnosti koristne za zdravje, vključno z duševnim zdravjem, in dobro počutje posameznika in družbe, zlasti zaradi svoje večplastnosti in sestavnih delov, vključno s socialno interakcijo, senzorično aktivacijo, čustvenim izražanjem, kognitivno stimulacijo in telesno dejavnostjo, ter svoje zmožnosti, da spodbujajo številne psihološke, vedenjske in socialne procese; ker se je izkazalo, da imata umetnost in kultura neprecenljivo vrednost za odpornost družb v času kriz;

| N. | ker so umetnost in umetniške discipline pomemben sestavni del in spodbujevalni dejavnik formalnega, priložnostnega in neformalnega izobraževanja ter osebnega razvoja; ker učenje z umetnostjo in umetniškimi disciplinami ter o njih prispeva k razvoju znanj, spretnosti in kompetenc, kot so ustvarjalno mišljenje druga prenosljiva znanja in spretnosti; ker ta sestavni del v nacionalnih šolskih učnih načrtih ni dovolj razvit; ker lahko države članice s krepitvijo naravoslovja, tehnologije, inženirstva, umetnosti in matematike spodbujajo kulturo inovacij in ustvarjalnosti od zgodnje starosti do vseživljenjskega učenja; |
| --- | --- |

N.

ker so umetnost in umetniške discipline pomemben sestavni del in spodbujevalni dejavnik formalnega, priložnostnega in neformalnega izobraževanja ter osebnega razvoja; ker učenje z umetnostjo in umetniškimi disciplinami ter o njih prispeva k razvoju znanj, spretnosti in kompetenc, kot so ustvarjalno mišljenje druga prenosljiva znanja in spretnosti; ker ta sestavni del v nacionalnih šolskih učnih načrtih ni dovolj razvit; ker lahko države članice s krepitvijo naravoslovja, tehnologije, inženirstva, umetnosti in matematike spodbujajo kulturo inovacij in ustvarjalnosti od zgodnje starosti do vseživljenjskega učenja;

| O. | ker bi bilo treba umetniško raziskovanje izenačiti z drugimi raziskovalnimi disciplinami in ga enakovredno financirati zaradi njegove lastne vrednosti in njegovega bistvenega prispevka k ustvarjanju inovacij; |
| --- | --- |

O.

ker bi bilo treba umetniško raziskovanje izenačiti z drugimi raziskovalnimi disciplinami in ga enakovredno financirati zaradi njegove lastne vrednosti in njegovega bistvenega prispevka k ustvarjanju inovacij;

| P. | ker ima program EU Ustvarjalna Evropa za kulturni in ustvarjalni sektor pomembno vlogo pri spodbujanju umetnosti, kulture in avdiovizualnih vsebin ter podpiranju kakovostnih medijev, predvsem podporo projektom na lokalni ravni, malim podjetjem in posameznim umetnikom; ker prispeva k strategiji Unije za mednarodne kulturne povezave s prizadevanjem za zagotovitev dolgoročnega učinka prostopa medčloveških stikov, ki vključuje kulturna omrežja, civilno družbo in lokalne organizacije; ker je bila večina pričakovanih rezultatov delovnega načrta Sveta za področje kulture za obdobje 2019–2022 dosežena z ukrepi, predvidenimi v tem programu; |
| --- | --- |

P.

ker ima program EU Ustvarjalna Evropa za kulturni in ustvarjalni sektor pomembno vlogo pri spodbujanju umetnosti, kulture in avdiovizualnih vsebin ter podpiranju kakovostnih medijev, predvsem podporo projektom na lokalni ravni, malim podjetjem in posameznim umetnikom; ker prispeva k strategiji Unije za mednarodne kulturne povezave s prizadevanjem za zagotovitev dolgoročnega učinka prostopa medčloveških stikov, ki vključuje kulturna omrežja, civilno družbo in lokalne organizacije; ker je bila večina pričakovanih rezultatov delovnega načrta Sveta za področje kulture za obdobje 2019–2022 dosežena z ukrepi, predvidenimi v tem programu;

| Q. | ker so kulturne povezave na splošno opredeljene (20) kot medsebojne, neprisilne, nadnacionalne interakcije med dvema ali več kulturami, ki zajemajo vrsto dejavnosti, ki jih izvajajo državni in nedržavni akterji v prostoru kulturne in civilne družbe; ker so splošni dosežki kulturnih povezav večja povezljivost, boljše medsebojno razumevanje, sklepanje novih in poglabljanje obstoječih odnosov, vzajemno koristne transakcije in okrepljen trajnostni dialog med državami, ljudmi, nedržavnimi akterji in kulturami, torej gradijo odpornejše družbe; |
| --- | --- |

Q.

ker so kulturne povezave na splošno opredeljene (20) kot medsebojne, neprisilne, nadnacionalne interakcije med dvema ali več kulturami, ki zajemajo vrsto dejavnosti, ki jih izvajajo državni in nedržavni akterji v prostoru kulturne in civilne družbe; ker so splošni dosežki kulturnih povezav večja povezljivost, boljše medsebojno razumevanje, sklepanje novih in poglabljanje obstoječih odnosov, vzajemno koristne transakcije in okrepljen trajnostni dialog med državami, ljudmi, nedržavnimi akterji in kulturami, torej gradijo odpornejše družbe;

| R. | ker se kulturna diplomacija nanaša na države, ki se prek kulture povezujejo z drugimi državami ali narodi, pri čemer vladno in enostransko zagovorništvo prevladuje nad vzajemnimi koristmi in dialogom; ker je kulturna diplomacija pod vplivom politike, ki je neločljivo povezana z zunanjo politiko, podrejena je ustreznim državnim institucijam in se lahko uporabi za podporo ciljem politike (21); |
| --- | --- |

R.

ker se kulturna diplomacija nanaša na države, ki se prek kulture povezujejo z drugimi državami ali narodi, pri čemer vladno in enostransko zagovorništvo prevladuje nad vzajemnimi koristmi in dialogom; ker je kulturna diplomacija pod vplivom politike, ki je neločljivo povezana z zunanjo politiko, podrejena je ustreznim državnim institucijam in se lahko uporabi za podporo ciljem politike (21);

| S. | ker bi morala EU s svojimi prizadevanji na področju mednarodnih kulturnih povezav ter kulturne diplomacije, ki so pomemben del njenega nabora diplomatskih orodij, skušati spodbujati vrednote, kot sta solidarnost in bratstvo, in pri tem vključevati akterje na vseh ravneh javnih institucij in civilne družbe; ker bi se z dodelitvijo finančnih sredstev tem akterjem, zlasti za mednarodne kulturne povezave, znatno povečala njihove zmogljivosti za sprostitev njihovega potenciala; |
| --- | --- |

S.

ker bi morala EU s svojimi prizadevanji na področju mednarodnih kulturnih povezav ter kulturne diplomacije, ki so pomemben del njenega nabora diplomatskih orodij, skušati spodbujati vrednote, kot sta solidarnost in bratstvo, in pri tem vključevati akterje na vseh ravneh javnih institucij in civilne družbe; ker bi se z dodelitvijo finančnih sredstev tem akterjem, zlasti za mednarodne kulturne povezave, znatno povečala njihove zmogljivosti za sprostitev njihovega potenciala;

| T. | ker lahko imajo diaspore tretjih držav v EU in evropske diaspore v tretjih državah pomembno vlogo pri krepitvi kulturnih povezav med EU in drugimi državami; |
| --- | --- |

T.

ker lahko imajo diaspore tretjih držav v EU in evropske diaspore v tretjih državah pomembno vlogo pri krepitvi kulturnih povezav med EU in drugimi državami;

| U. | ker je EU leta 1993 vzpostavila poseben sistem (t. i. kulturno izjemo), da bi kulturne dobrine in storitve zaščitila pred prostotrgovinskimi pravili, saj se kultura ne bi smela obravnavati kot tržno blago in ne bi smela biti odvisna od potreb trga; |
| --- | --- |

U.

ker je EU leta 1993 vzpostavila poseben sistem (t. i. kulturno izjemo), da bi kulturne dobrine in storitve zaščitila pred prostotrgovinskimi pravili, saj se kultura ne bi smela obravnavati kot tržno blago in ne bi smela biti odvisna od potreb trga;

| V. | ker v agendi OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljih OZN za trajnostni razvoj kultura ni izrecno obravnavana, čeprav je svetovna javna dobrina in tako medsektorska razsežnost trajnostnega razvoja kot tudi cilj sama po sebi, kakor je bilo pojasnjeno v globalnih kampanjah, kot je #Culture2030Goal; |
| --- | --- |

V.

ker v agendi OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljih OZN za trajnostni razvoj kultura ni izrecno obravnavana, čeprav je svetovna javna dobrina in tako medsektorska razsežnost trajnostnega razvoja kot tudi cilj sama po sebi, kakor je bilo pojasnjeno v globalnih kampanjah, kot je #Culture2030Goal;

| W. | ker digitalne tehnologije vplivajo na vse vidike kulturnega življenja, pa tudi na delo umetnikov, kulturnih delavcev, organizacij in institucij, ki si lahko z njimi olajšajo interakcijo z različnimi vrstami občinstva in omogočijo dostop do svojih del; ker digitalni prehod tega sektorja podpirajo različni programi financiranja in pobude EU, zlasti Obzorje Evropa, Erasmus+, Ustvarjalna Evropa in novi evropski Bauhaus; ker ima digitalizacija ogromen potencial in je spremenila način ustvarjanja, produkcije in izmenjave vsebine v kulturnem in ustvarjalnem sektorju in industriji ter povečala možnosti za rast in krepitev kulturne udeležbe; ker digitalizacija prinaša tudi izzive v zvezi z raznolikostjo, pravičnim plačilom in dostopom do kulture ter poglablja neenakosti, med drugim zaradi pomanjkanja ustreznih digitalnih znanj in spretnosti; |
| --- | --- |

W.

ker digitalne tehnologije vplivajo na vse vidike kulturnega življenja, pa tudi na delo umetnikov, kulturnih delavcev, organizacij in institucij, ki si lahko z njimi olajšajo interakcijo z različnimi vrstami občinstva in omogočijo dostop do svojih del; ker digitalni prehod tega sektorja podpirajo različni programi financiranja in pobude EU, zlasti Obzorje Evropa, Erasmus+, Ustvarjalna Evropa in novi evropski Bauhaus; ker ima digitalizacija ogromen potencial in je spremenila način ustvarjanja, produkcije in izmenjave vsebine v kulturnem in ustvarjalnem sektorju in industriji ter povečala možnosti za rast in krepitev kulturne udeležbe; ker digitalizacija prinaša tudi izzive v zvezi z raznolikostjo, pravičnim plačilom in dostopom do kulture ter poglablja neenakosti, med drugim zaradi pomanjkanja ustreznih digitalnih znanj in spretnosti;

| 1. | je seznanjen z na splošno zadovoljivim izvajanjem nove evropske agende za kulturo ter skupnega sporočila o oblikovanju strategije EU za mednarodne kulturne povezave; vendar ugotavlja, da so v oceni izvajanja nove evropske agende za kulturo izpostavljene pomanjkljivosti, predvsem v zvezi s prednostnimi nalogami; priznava, da sta bila oba dokumenta kos izzivom, ki jih prinašajo nepredvidene krize, kot je pandemija covida-19, a kljub temu poudarja, da je treba njun strateški okvir posodobiti, da se določijo splošni cilji kulturne politike EU in praktična orodja, ki naj se uporabijo za njihovo izvajanje, vključno s pojasnitvijo, kako delovni načrt Sveta za kulturo in strategija EU za mednarodne kulturne povezave prispevata k uresničevanju posodobljene nove evropske agende za kulturo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | priznava, da je delovni načrt Sveta za področje kulture za obdobje 2023–2026 bistveno orodje za usmerjanje strategij držav članic pri obravnavanju tem, ki so pomembne za kulturni in ustvarjalni sektor in industrijo v Evropi; v zvezi s tem bi morale biti prednostne naloge v delovnem načrtu Sveta za kulturo za obdobje 2023–2026 osredotočene na:






  (i) | okrevanje in odpornost kulturnega in ustvarjalnega sektorja in industrije z nadaljnjo krepitvijo njihove sposobnosti odzivanja na prihodnje pretrese; |
| --- | --- | --- |

2.

(i)

okrevanje in odpornost kulturnega in ustvarjalnega sektorja in industrije z nadaljnjo krepitvijo njihove sposobnosti odzivanja na prihodnje pretrese;

| (ii) | kulturo in trajnostnost s predstavitvijo kulture kot gonilne sile trajnostnega razvoja, blaginje in socialne pravičnosti; |
| --- | --- |

(ii)

kulturo in trajnostnost s predstavitvijo kulture kot gonilne sile trajnostnega razvoja, blaginje in socialne pravičnosti;

| (iii) | status ter delovne in socialne pogoje delavcev v kulturnem in ustvarjalnem sektorju; |
| --- | --- |

(iii)

status ter delovne in socialne pogoje delavcev v kulturnem in ustvarjalnem sektorju;

| (iv) | zaščito in promocijo kulturne dediščine; |
| --- | --- |

(iv)

zaščito in promocijo kulturne dediščine;

| (v) | krepitev in zagotavljanje učinkovitega razvoja in izvajanja mednarodnih strategij za kulturne povezave; |
| --- | --- |

(v)

krepitev in zagotavljanje učinkovitega razvoja in izvajanja mednarodnih strategij za kulturne povezave;

| 3. | poudarja, da bi se moralo z delovnim načrtom Sveta za obdobje 2023–2026 povečati sodelovanje na področju kulturne politike in da bi moral vključevati okvire vrednotenja kot pristop k spremljanju izvajanja; poudarja, da bi bilo treba delovne metode, predvidene v delovnem načrtu Sveta, pregledati, da bi bile postopkovno enostavnejše in učinkovitejše, ter razmisliti o ustanovitvi ciljno usmerjenih delovnih skupin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja, da je delovni načrt Sveta za področje kulture za obdobje 2023–2026 priložnost za napredek k celovitejši kulturni politiki na ravni EU; poudarja, da ta ambicija zahteva sorazmerno financiranje; opozarja, da kulturni in ustvarjalni sektor in industrija prejmeta le minimalen delež gospodarske vrednosti, ki jo ustvarita, ter potrebujeta nove, alternativne in stabilne vire financiranja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja krepitev programa Ustvarjalna Evropa za obdobje 2021–2027, zlasti podvojitev proračuna v primerjavi s predhodnim, in večji poudarek na kulturni raznolikosti, vključevanju, mobilnosti, nadnacionalnem ustvarjanju in političnem sodelovanju ter digitalizaciji, ozelenitvi in odpornosti kulturnega in ustvarjalnega sektorja in industrije; je kljub temu zelo zaskrbljen, ker je financiranje programa Ustvarjalna Evropa še vedno precej prenizko za doseganje njegovih ciljev in ker bi morebitno krčenje letnega proračuna za program resno ogrozilo okrevanje kulturnega in ustvarjalnega sektorja in industrije; zato vztraja, da je treba v prihodnji reviziji večletnega finančnega okvira zagotoviti ustrezno raven financiranja programa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva države članice, naj v celoti izkoristijo potencial financiranja, programov in politik EU, namenjenih kulturi, ter njihove sinergije z ustreznimi programi, zlasti Obzorjem Evropa, Erasmus+, novim evropskim Bauhausom in drugimi; spodbuja Komisijo, naj te sinergije še naprej izkorišča, da bi čim bolj povečala njihove pozitivne učinke, tako z vidika vsebine kot z vidika razpoložljivosti financiranja v okviru notranje in zunanje razsežnosti; vztraja, da bi bilo treba kulturo in kulturno dediščino horizontalno vključiti v vse politike EU, zlasti v politike, povezane z zelenim in digitalnim prehodom; poziva države članice, naj spodbujajo razvoj kulture in tehničnih raziskav ter varujejo naravno, zgodovinsko in umetniško dediščino, tudi v interesu prihodnjih generacij; |
| --- | --- |

6.

| 7. | priznava, da pri odprti metodi koordinacije na področju kulture manjkajo konkretni in institucionalizirani mehanizmi za spremljanje; zato priporoča izvajanje posebnih časovnic in kazalnikov, ki bi lahko omogočili ukrepe spremljanja ali ocenjevanje uspešnosti držav članic; poziva k razširitvi sodelovanja z državami, ki niso članice EU, v skupinah za odprto metodo koordinacije, saj se je izkazalo za koristno; |
| --- | --- |

7.

| 8. | obžaluje, da imajo poročila, pripravljena na ravni odprte metode koordinacije, omejen neposreden vpliv na oblikovanje politike na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ker ni zagotovljeno ustrezno razširjanje in povezovanje med sodelujočimi državami in nacionalnimi ministrstvi; zato priporoča, naj se na podlagi pristopa, ki bi se bolj opiral na dokaze, pripravijo poročila z jasnimi in konkretnimi političnimi priporočili; poleg tega poziva Komisijo, naj digitalno razširja informacije o ugotovitvah odprte metode koordinacije na nacionalni ravni in ravni EU v čim več jezikih; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja vzpostavitev strukturiranega dialoga Glasovi kulture, ki organizacijam civilne družbe v kulturnem sektorju zagotavlja platformo za sodelovanje s Komisijo in odprto metodo koordinacije; priznava, da je strukturirani dialog s civilno družbo olajšal medsektorsko sodelovanje, mreženje in izmenjave; vendar poudarja, da interakcija med odprto metodo koordinacije in platformami za strukturirani dialog ni zadostna, in zato spodbuja pogostejše in bolj sistematične izmenjave med člani strukturiranega dialoga in odprte metode komunikacije ter razširjeno sodelovanje za vključitev vseh podsektorjev; poziva Komisijo in države članice, naj redno spremljajo priporočila iz končnih poročil, konferenc, delavnic in vseh drugih dogodkov, organiziranih v okviru odprte metode koordinacije in struktur strukturiranega dialoga; spodbuja države članice, naj tem priporočilom sledijo s konkretnimi spremembami politike in akcijskimi načrti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja pilotni projekt – Vzpostavitev vozlišča evropske dediščine za podporo celostnemu in stroškovno učinkovitemu spremljanju evropskega leta kulturne dediščine; v skladu z resolucijo Parlamenta o zagotavljanju uspešne politične zapuščine za evropsko leto kulturne dediščine (22); poziva Komisijo in države članice, naj podprejo oblikovanje več partnerstev z zasebnim, javnim in neprofitnim sektorjem za ohranjanje kulturne dediščine ob popolnem spoštovanju načela dodatnosti ter pregledajo in posodobijo evropski okvir ukrepanja na področju kulturne dediščine, da bi zagotovili varstvo kulturne dediščine v Evropi po koncu pandemije; poudarja, da je pomembno še naprej graditi na tej zapuščini z ustreznimi sredstvi; ponavlja, kako pomemben je znak evropske dediščine kot projekt inovativne krepitve ozaveščenosti o kulturnih in zgodovinskih koreninah EU; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice, naj v celoti uveljavijo načelo iz 27. člena Splošne deklaracije človekovih pravic in priznajo pravico do kulturnega, umetniškega in znanstvenega življenja ter s tem povezane kulturne pravice kot človekove pravice za vse, kar bo vsem posameznikom omogočilo, da sodelujejo v kulturnem življenju skupnosti, uživajo v umetnosti in delijo njene koristi; poziva države članice, naj sprejmejo vse ustrezne ukrepe, da bi odpravile vse ovire za uveljavljanje teh pravic, med drugim tudi ovire, povezane s socialno-ekonomskimi okoliščinami, dohodki in fizično dostopnostjo, ter naj ustvarijo potrebne pogoje, da se bo lahko vsak prosto kulturno udejstvoval; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vztraja, da je svoboda umetniškega izražanja ključni element ustvarjalnosti in kulturne produkcije, saj zagotavlja, da umetniška dela odražajo raznolikost in bogastvo naših družb, ter jo je zato treba zagotoviti vsem ustvarjalcem; poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi svobodo umetniškega izražanja kot samostojen kazalnik spoštovanja pravne države; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj preučita konkretne načine za zagotovitev spoštovanja svobode umetniškega izražanja ogroženih umetnikov, zlasti zaradi vojn in geopolitične nestabilnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | potrjuje svojo trdno zavezanost enakosti spolov in podpira vključevanje načela enakosti spolov kot enega od svojih političnih pristopov za zagotavljanje enakosti; znova poudarja vlogo, ki jo lahko ima kultura pri spodbujanju enakosti spolov ter pri ekonomskem in kulturnem opolnomočenju žensk in spolnih manjšin; poziva Komisijo, naj preseže svoj predlog za uvedbo izbirnih meril za nagrajevanje projektov, ki zagotavljajo enakost spolov v svoji organizaciji, ter uvede mehanizme spremljanja in ocenjevanja za pridobitev zadostnih podatkov o enakosti spolov in vključevanju načela enakosti spolov v organizacijah, ki so upravičenke različnih evropskih programov, ter morebitnih ukrepih za izboljšanje; poziva Komisijo in države članice, naj ženskam in spolnim manjšinam olajšajo dostop do kulturnega in ustvarjalnega sektorja in industrije, vključno s podjetništvom; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da bi bilo treba zbiranje podatkov obravnavati kot ključno medsektorsko prednostno nalogo v delovnem načrtu Sveta za področje kulture za obdobje 2023–2026; poziva države članice in Komisijo, naj si bolj prizadevajo za zbiranje posodobljenih in primerljivih podatkov o kulturi, vključno z evidentiranjem in primerjanjem primerov dobre prakse ter strukturnim vključevanjem strokovnjakov, deležnikov in javnih organov ter občinstva, ne le iz kulturnega sektorja, temveč tudi iz vseh gospodarskih sektorjev; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je treba na podlagi kvantitativnih in kvalitativnih ciljev ter na strateški in projektni ravni strožje spremljati in vrednotiti izvajanje vseh ukrepov v okviru nove evropske agende za kulturo in skupnega sporočila iz leta 2016 z naslovom Oblikovanje strategije EU za mednarodne kulturne povezave ter o tem sistematično poročati v skladu z visokimi standardi; poziva Komisijo, naj pripravi več kazalnikov in oblikuje širši pogled na vrednotenje rezultatov projektov, pri čemer naj upošteva tudi kvalitativne rezultate, kot so ustvarjanje skupnosti in izkušnje, pridobljene iz projektov, ki so se prenehali izvajati; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo trajnost kulturnih projektov in pobud, ki jih financira EU; |
| --- | --- |

15.

Socialna razsežnost

| 16. | spodbuja države članice, naj spodbujajo tako aktivno kot pasivno udeležbo ljudi v kulturnih in umetniških dejavnostih ter vlagajo vanj, ne le s komunikacijskimi kampanjami in kampanjami ozaveščanja, temveč tudi in večinoma s skladnimi, celovitimi in vključujočimi političnimi ukrepi in spodbudami za opredelitev in odpravo upravnih, finančnih in jezikovnih ovir za udeležbo, vključno s tistimi, ki so povezane s socialno-ekonomskimi okoliščinami, dohodkom in fizično dostopnostjo, ter za marginalizirane, prikrajšane in ranljive skupine, s posebnim poudarkom na primestnih, podeželskih in odročnih območjih ter območjih, ki jim grozi odseljevanje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva države članice, naj spodbujajo obstoječe kulturne in umetniške dejavnosti ter zagotovijo dodatne priložnosti za dejavno udeležbo, povečajo zmožnost za doseganje novega občinstva, vključijo cilje za kulturno udeležbo v oblikovanje politik, ki presega kulturno politiko, ter sprejmejo pristop na podlagi kulturnih pravic, ki bo presegal ozko osredotočenost na dostop do smiselne udeležbe in pri katerem nihče ne bo zapostavljen; |
| --- | --- |

17.

| 18. | obžaluje, da so najnovejši razpoložljivi podatki o udeležbi v kulturi, ki jih je zbral Eurostat, iz leta 2015; poziva Komisijo, naj glede na drastične spremembe, ki so se od takrat zgodile v kulturnem in ustvarjalnem sektorju ter industriji, zlasti zaradi pandemije covida-19 in inovativnega tehnološkega razvoja, pripravi raziskavo Eurostata o kulturni udeležbi in trendih v EU, pri čemer naj zbere in analizira statistične podatke na različnih teritorialnih ravneh (nacionalni, regionalni itd.), posebno pozornost pa naj nameni udeležbi na primestnih, podeželskih in obrobnih območjih ter v marginaliziranih socialno-ekonomskih skupnostih ter prikrajšanih in ranljivih skupinah; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je seznanjen z delom Komisije, da bi moč kulture in kulturne raznolikosti izkoristila za socialno kohezijo, blaginjo in udeležbo ter na splošno za krepitev državljanstva, poznavanja pravic in vrednot EU in demokracije; poudarja vlogo kulture v času krize in poziva k oceni, katere kulturne strategije in politike so prispevale k večji socialni vključenosti, zaposlitvenim možnostim in gospodarskemu razvoju; priporoča, naj se nadaljnje delo v tej smeri opira na rezultate in izkušnje, pridobljene z vsemi ustreznimi projekti in delavnicami, kot je delavnica za strokovnjake držav članic EU o kulturi za socialno kohezijo, ki je potekala novembra 2020, in na listino iz Porto Santa o kulturni demokraciji; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo, da bodo najbolj marginalizirane in premalo zastopane skupine vključene v kulturne dejavnosti in pobude, ne le kot pasivni prejemniki, ampak tudi kot aktivni ustvarjalci teh dejavnosti, s čimer bi se med vsemi ljudmi okrepil občutek skupne pripadnosti in prihodnosti; v zvezi s tem pozdravlja začetek izvajanja neodvisne študije z naslovom „The importance of citizens’ participation in culture for civic engagement and democracy – policy lessons from international research“ (Pomen udeležbe državljanov pri kulturi za državljansko udeležbo in demokracijo – izsledki politik na podlagi mednarodne raziskave) in z zanimanjem pričakuje njeno objavo novembra 2022; spodbuja Komisijo, naj posreduje rezultate študije in sprejme ustrezne nadaljnje ukrepe; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja pomen kulturnih programov pri vključevanju beguncev in migrantov v evropske družbe ter poziva Komisijo in države članice, naj še naprej spodbujajo ukrepe, predvidene v novi evropski agendi za kulturo – vključevanje beguncev in drugih migrantov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | spodbuja države članice, naj priznajo vlogo umetnosti in kulture pri spodbujanju zdravega načina življenja, duševnega zdravja ter blaginje posameznikov in družbe; poudarja pomen kulturnih in umetniških pobud za izboljšanje zdravja in kakovosti življenja invalidov; obžaluje škodo, ki jo je povzročila prekinitev teh dejavnosti med pandemijo covida-19; zato poziva države članice, naj umetnost in kulturo vključijo v celovite psihosocialne podporne ukrepe za najbolj ranljive in prikrajšane skupine in skupnosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja temeljni pomen kulture za razvoj identitete in izražanja posameznikov, zlasti za tiste, ki so pogosto žrtve diskriminacije, na primer ženske, etnične in druge manjšine, invalidi in pripadniki skupnosti LGBTIQ+, pa tudi za razvoj razumevanja družbe in medkulturnih kompetenc, prispevanje k boju proti sovraštvu in rasizmu ter izgradnjo miroljubnih družb; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja pomen kulture za vseživljenjsko izobraževanje ljudi vseh starosti; izraža zaskrbljenost zaradi splošnega zoževanja šolskih učnih načrtov, ki umetnosti in umetniške discipline pogosto odrivajo na rob v primerjavi z drugimi predmeti; opozarja na pomen celovitih in dobro strukturiranih šolskih učnih načrtov, ki vključujejo umetnost in umetniške discipline, da bi povečali odgovornost in sposobnost posameznika za kulturno udejstvovanje, ter vztraja, da je treba spodbujati ustrezna znanja in spretnosti; zato poziva države članice, naj dodelijo ustrezne finančne in človeške vire in spodbude za umetnost in umetnostne discipline kot učne in zunajšolske dejavnosti na vseh stopnjah izobraževanja ter za usposabljanje izobraževalcev o pomenu in moči kulture za družbo in splošno blaginjo; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj preseže „pristop STEM“ (znanost, tehnologija, inženirstvo in matematika) in namesto tega v celoti sprejme „pristop STEAM“ (znanost, tehnologija, inženirstvo, umetnost in matematika); |
| --- | --- |

24.

| 25. | hkrati s prizadevanjem za nadaljnjo profesionalizacijo kulturnega in ustvarjalnega sektorja in industrije poziva k razvoju strategij za številne amaterske umetnike v Evropi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opozarja, da je čezmejna mobilnost umetnikov in kulturnih delavcev še vedno bistvena sestavina njihovega poklica in da to velja tudi za umetnike in kulturne delavce, ki so državljani tretjih držav; zato poudarja, kako pomembna za njihovo čezmejno mobilnost sta vzajemno priznavanje in čezmejna prenosljivost umetniških kompetenc ter ustvarjalnih spretnosti in kvalifikacij; opozarja, da bi morali instrumenti financiranja, ki podpirajo in povečujejo možnosti za mednarodno mobilnost, spodbujati tudi usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja umetnikov in kulturnih delavcev ter čim bolj spodbujati okoljsko in socialno trajnostno mobilnost; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja pomen mobilnosti študentov in mladih delavcev v kulturnem in ustvarjalnem sektorju in industriji za širšo in bolj raznoliko izobrazbo, ki zagotavlja konkretnejše in privlačnejše poklicne možnosti ter predstavlja širok in raznolik nabor kulturnih dejavnosti; spodbuja Komisijo in države članice, naj v ta namen zagotovijo boljše možnosti za mobilnost, med drugim prek programa Erasmus+ ter drugih evropskih in nacionalnih pobud; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo, naj na podlagi uspešne pobude DiscoverEU za brezplačne vozovnice Interrail za mlade preuči uvedbo ukrepa v okviru programa Erasmus+, ki bi mladim Evropejcem omogočil pridobitev brezplačne vozovnice za obisk in odkrivanje Jakobovih in drugih evropskih kulturnih poti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opozarja Komisijo in države članice, da je EU z ratifikacijo Konvencije Unesca iz leta 2005 o varstvu in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov sprejela zaveze, zlasti glede mobilnosti prek izmenjav in poenostavitve potovanj v države članice v skladu s prednostno obravnavo umetnikov ter drugih kulturnih delavcev in izvajalcev, pa tudi kulturnih dobrin in storitev iz držav v razvoju; poziva Komisijo, naj predlaga načine za pospeševanje mobilnosti kulturnih delavcev iz tretjih držav, zlasti tistih, ki prihajajo iz držav svetovnega juga, z vzpostavitvijo ustreznih institucionalnih in pravnih okvirov, med drugim s poenostavitvijo vizumskih postopkov; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja vzpostavitev programa Culture Moves Europe za mobilnost zaposlenih v kulturnem in ustvarjalnem sektorju in industriji v okviru Ustvarjalne Evrope; poudarja, da bo potencial tega programa mogoče v celoti izkoristiti, če bo v prihodnosti podprt z ustreznim proračunom in če bo lahko dosegel širše občinstvo; vendar obžaluje, da še vedno obstajajo upravne, finančne in jezikovne ovire za mobilnost, in poziva, naj se v okviru tega programa odpravijo obstoječe strukturne ovire za mobilnost na področju umetnosti in kulture; poziva k spodbujanju čezmejnih pristopov h kulturi in iskanja partnerjev za oblikovanje pomembnih evropskih in mednarodnih kulturnih koprodukcij in programov gostovanja umetnikov, da bi spodbudili mobilnost umetnikov in ustvarjalcev s krepitvijo sodelovanja med vsemi udeleženimi akterji in izmenjavo dobre prakse, tudi z državami, ki niso članice EU; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo prizadevanja za zagotavljanje kakovostnih informacij o programih za mobilnost in izmenjavo umetnikov ter drugih kulturnih delavcev in izvajalcev, pa tudi materialno podporo za odpravo vseh vrst ovir za mobilnost v kulturnem in ustvarjalnem sektorju in industriji, vključno z upravnimi, finančnimi in jezikovnimi ovirami ter ovirami, povezanimi z invalidnostjo; |
| --- | --- |

31.

Ekonomska razsežnost

| 32. | meni, da morajo imeti delavci v kulturnem in ustvarjalnem sektorju in industriji, ki jih je pandemija covida-19 močno prizadela, koristi od resničnega in ciljnega okrevanja Evrope, zlasti glede na dejstvo, da ta sektor večinoma sestavljajo posamezniki ter male in mikroorganizacije in podjetja, v njem prevladujejo netipične zaposlitve, zaposlitve za nedoločen čas in zaposlitve, vezane na projekt, dohodki pa so pogosto neredni in ne zagotavljajo dolgoročne finančne predvidljivosti; poziva države članice, naj 2 % svojega proračuna namenijo kulturi, kot je Parlament že večkrat zahteval; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja podporo Komisije državam članicam pri zagotavljanju pravičnega plačila in izboljšanju socialno-ekonomskih pogojev za umetnike in ustvarjalce prek splošnih in sektorskih dialogov; poudarja, da bi bilo treba poleg ukrepov, ki podpirajo gospodarsko okrevanje kulturnega in ustvarjalnega sektorja in industrije, podporo iz mehanizma za okrevanje in odpornost uporabiti zlasti za izboljšanje delovnih pogojev, usposabljanje, izpopolnjevanje in preusposabljanje zaposlenih v kulturnem in ustvarjalnem sektorju in industriji, da bi sledili strukturnim spremembam v teh sektorjih; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vendar opozarja, da heterogenost javnih naložb vodi v različno hitrost okrevanja v kulturnem in ustvarjalnem sektorju in industriji, to pa povečuje razlike v kulturnem ekosistemu EU, ki potrebuje stabilno in zanesljivo strukturo in financiranje, ter posledično ogroža evropsko kulturno raznolikost; poudarja, da je treba pri okrevanju kulturnega in ustvarjalnega sektorja in industrije upoštevati sedanja prizadevanja za večjo trajnostnost in digitalizacijo ter izboljšati delovne in plačne pogoje delavcev v kulturnem in ustvarjalnem sektorju in industriji, da bi premagali strukturne težave, ki so obstajale že pred pandemijo covida-19; |
| --- | --- |

34.

| 35. | Komisijo opozarja na večkratne pozive Parlamenta, naj predlaga evropski status umetnika, s čimer bi določila skupni okvir za primerne, poštene in pregledne delovne pogoje in minimalne standarde, skupne vsem državam EU, vključno s pravičnim plačilom, ob polnem spoštovanju odgovornosti držav članic in EU v zvezi s trgom dela in kulturno politiko, da bi izboljšali socialno-ekonomske pogoje vseh delavcev v kulturnem in ustvarjalnem sektorju in industriji v vseh državah članicah ter zagotovili takšne osnovne pogoje, ki bodo v praksi zagotavljali resnično ustvarjalnost in svobodo izražanja; v zvezi s tem z zanimanjem pričakuje objavo poročila o odprti metodi koordinacije, ki naj bi bilo objavljeno do sredine leta 2023; poziva, naj se ustrezno upoštevajo prispevki ustreznih organizacij civilne družbe, vključno s socialnimi partnerji, o zadevah, povezanih s socialno zaščito, da bi zagotovili ustrezne nadaljnje ukrepe v zvezi s tem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poleg tega spodbuja vse države članice, naj izvajajo Direktivo (EU) 2019/790 o avtorskih pravicah na enotnem digitalnem trgu (23), ter poziva države članice, ki direktive še niso prenesle v nacionalno zakonodajo, naj to storijo ter avtorjem in izvajalcem zagotovijo pravično, ustrezno in sorazmerno plačilo; poziva Komisijo, naj podpre prizadevanja za prenos in izvajanje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | z obžalovanjem ugotavlja, da so postopki za pridobitev sredstev EU, tudi v programu Ustvarjalna Evropa, pogosto še vedno preveč težavni in ustvarjajo nepotrebne ovire za vse morebitne upravičence, zlasti male in mikro organizacije v kulturnem in ustvarjalnem sektorju in industriji, katerih upravne zmogljivosti so omejene, ter da to velja za organizacije tako v Evropi kot v tretjih državah; zato poziva Komisijo, naj si prizadeva za večjo ozaveščenost o različnih možnostih financiranja in dodatno poenostavi te postopke, da bi dostop do financiranja EU omogočila širšemu naboru bolj raznolikih organizacij, vključno z malimi in srednjimi organizacijami na najbolj prikrajšanih območjih; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisijo, naj pri poenostavitvi teh postopkov uporabi načelo večjezičnosti in kulturne raznolikosti ter omogoči predložitev vlog v dodatnih jezikih, začenši z evropskimi, da bi organizacijam in posameznikom, ki nimajo zmogljivosti ali sredstev za prevajanje v angleščino, zagotovili enake možnosti za sodelovanje; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja nedavno vzpostavitev kaskadnega financiranja kot sredstva za boljše doseganje vseh upravičencev, zlasti posameznikov ter malih in srednjih organizacij; poziva Komisijo, naj še naprej razvija te sheme v vseh programih, ki so pomembni za kulturni in ustvarjalni sektor in industrijo; svetuje Komisiji, naj pri vzpostavljanju takšnih programov, ki vključujejo posredniške organizacije, upošteva vprašanja morebitnih navzkrižij interesov med posrednikom in končnimi prejemniki, režijske stroške posrednikov pri logistiki in upravljanju nepovratnih sredstev ter merila za izbor in končne ocene nepovratnih sredstev; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo kulturne politike in pobude EU ter držav članic podprte z zadostnimi finančnimi sredstvi, lažjim dostopom do posojil in zmogljivostmi, zlasti v času izredno težkih gospodarskih razmer, da bi presegli pristop, ki temelji na obvladovanju krize, in namesto tega sprejeli dolgoročno strategijo za kulturne politike; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opozarja na glavni cilj Komisije, da spremlja nastajanje ustvarjalnih partnerstev med kulturnim in drugimi sektorji; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja uspeh pobude za evropske prestolnice kulture v smislu razvoja mest in regij v Evropski uniji in pridruženih državah; poudarja, da je potrebno dodatno financiranje evropskih prestolnic kulture, saj so se zaradi pandemije covida-19, ki ji sledi vse višja inflacija, okvirni pogoji za izvajanje projekta evropskih prestolnic kulture precej poslabšali; pozdravlja obzornik kulturnih in ustvarjalnih mest Komisije, ki ga je razvilo Skupno raziskovalno središče Komisije ter ki na podlagi povezovanja med kulturo in turizmom prispeva k objektivnemu ocenjevanju kulturnih in naravnih dobrin regij in mest; spodbuja Komisijo, naj zagotovi nadaljevanje projekta Kulturni in ustvarjalni prostori ter mesta s spodbujanjem kulturnega udejstvovanja ter družbene in mestne prenove; |
| --- | --- |

42.

| 43. | Komisiji in državam članicam svetuje, naj se oprejo na priporočila v poročilu odprte metode koordinacije o trajnostnem kulturnem turizmu, da bi se zagotovilo ustrezno ravnovesje med varstvom in ohranjanjem kulturne dediščine na eni strani ter izboljšanjem dostopa in infrastrukture za obiskovalce na drugi strani; hkrati poziva države članice, naj še naprej pozorno spremljajo tveganja množičnega turizma za kulturno dediščino in naravne ekosisteme, ter poudarja, da je treba najti ravnovesje med rastjo in razvojem turističnega sektorja v mestih, ki so umetniške in turistične destinacije, ter kakovostjo življenja državljanov, ki tam stalno prebivajo; |
| --- | --- |

43.

| 44. | je seznanjen s pomembnim prispevkom pobude novi evropski Bauhaus kot ustvarjalne ter med- in naddisciplinarne pobude, katere namen je uresničevati cilje novega zelenega dogovora EU s povezovanjem svetov znanosti, tehnologije, umetnosti in kulture ter okoljsko trajnostnost vključevati v vse politike EU; opozarja, da bi morala ta pobuda temeljiti na inovacijah na vseh ravneh ter aktivni udeležbi in smiselnem vključevanju vseh ljudi, tudi ljudi iz socialno prikrajšanih okolij, in lokalnih skupnosti; poudarja, da bi moral novi delovni načrt Sveta za področje kulture odražati pomen pobude za novi evropski Bauhaus, vključno z njeno zunanjo razsežnostjo, in vsebovati jasne ciljne rezultate; znova poziva Komisijo, naj čim prej predstavi predlog, da bi novi evropski Bauhaus v naslednjem večletnem finančnem okviru postal nov samostojen program EU z novimi finančnimi sredstvi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opozarja na velik prispevek umetnosti in kulture k ozaveščanju o vprašanjih okolja, podnebja in trajnostnosti ter o družbenih vidikih teh vprašanj, pa tudi k spodbujanju pozitivnih sprememb vedenja; zlasti želi spomniti, da je tradicionalno znanje, ki je del kulturne dediščine, ključno za okrepitev prizadevanj za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje; v ta namen spodbuja Komisijo, naj tesneje sodeluje z državami članicami, civilno družbo ter nacionalnimi in lokalnimi organizacijami, da bi državljane ozavestila o tej temi in zagotovila posebno financiranje za takšne kulturne pobude prek sinergij z drugimi namenskimi programi, skladi in politikami EU; |
| --- | --- |

45.

| 46. | spodbuja Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj kulturne programe oblikujejo po načelih okoljske trajnostnosti in boja proti podnebni krizi ter ocenijo okoljski vpliv vseh programov, ki jih financira EU, v njihovem celotnem življenjskem ciklu; priporoča deležnikom in upravičencem do finančnih sredstev EU, naj si pri oblikovanju, načrtovanju in izvajanju svojih projektov prizadevajo za okolju najprijaznejše metode in pristope; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja poročilo odprte metode koordinacije z naslovom „Strengthening Cultural Heritage Resilience for Climate Change – Where the European Green Deal meets Cultural Heritage“ (Krepitev odpornosti kulturne dediščine na podnebne spremembe – kjer evropski zeleni dogovor sreča kulturno dediščino) ter spodbuja Komisijo in države članice, naj dejavno sledijo priporočilom iz omenjenega poročila in izkoristijo primere dobre prakse, predstavljene v njem; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opozarja, da bi bilo treba med obnovo kulturne dediščine in tradicionalnih stavb posebno pozornost nameniti vprašanjem trajnostnosti; priznava, da lahko novi evropski Bauhaus prispeva k varstvu in obnovi mest in njihove kulturne dediščine v primeru naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek; poudarja potrebo po nadaljnji izmenjavi dobre prakse med državami članicami, pa tudi s tretjimi državami, o varstvu, ohranjanju in obnovi kulturne dediščine, vključno z inovativnimi ukrepi za izboljšanje energetske učinkovitosti obstoječih stavb, pri čemer je treba vedno ohraniti njihov arhitekturni interes ali zgodovinski značaj ter zlasti upoštevati pristnost in kakovost končnih rezultatov obnove, da ne bi vplivali na fizično celovitost, arhitekturno skladnost, zgodovinski značaj ali vrednost zgodovinskih ali umetniških stavb ali zgodovinskih središč, v skladu z ustreznimi nacionalnimi pravili o ohranjanju in Beneško listino o ohranjanju in obnovi spomenikov in spomeniških območij iz leta 1964; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opozarja na člen 3 Pogodbe o Evropski uniji, ki določa, da mora EU skrbeti za varovanje in razvoj evropske kulturne dediščine; vztraja, da ohranjanje zahtevane ravni varstva zdravja ljudi in okolja ni v nasprotju z ohranjanjem evropske dediščine; poudarja, da je v poročilu strokovnjakov Evropske komisije in držav članic „Strengthening Cultural Heritage Resilience for Climate Change“ (Krepitev odpornosti kulturne dediščine na podnebne spremembe), objavljenem v letu 2022, jasno navedeno, da podnebne krize ni mogoče rešiti s krizo kulturne dediščine; zato poziva Komisijo, naj te razmisleke upošteva pri odločanju o izdaji dovoljenj za snovi iz Priloge XIV uredbe o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), kadar so te snovi potrebne za obnovo kulturne dediščine; poziva Komisijo, naj v takih primerih skrbno oceni socialno-ekonomske koristi, ki izhajajo iz uporabe teh snovi, glede na tveganje za zdravje ljudi ali okolje, da se ustrezno ohranita oba interesa, in preuči, ali so na voljo ustrezne alternativne snovi ali tehnologije, v skladu z zahtevami iz členov 58(2) in 60 (ter drugih ustreznih členov) uredbe REACH; poudarja, da je sektor kulturne dediščine sprejel zgledne korake v smislu pravnih zahtev za zaščito obrtnikov in umetniških delavcev pri njihovih poklicnih dejavnostih; se zavzema za izvzetja in odstopanja od zgoraj omenjene uredbe za kulturni sektor in dejavnosti, povezane s kulturno dediščino, kjer je primerno, da bi preprečili zaprtje ali preselitev številnih obrtnih podjetij in kakršen koli negativen učinek na obnovo, vzdrževanje in ohranjanje obsežne dediščine EU; poziva evropske institucije, naj se posvetujejo s predstavniki sektorjev kulturne dediščine in jih vključijo v vse predhodne razprave o regulativnih ali zakonodajnih spremembah, ki neposredno vplivajo na njihove dejavnosti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj okrepita sodelovanje s Svetom Evrope, tudi v zvezi s kulturnimi potmi, da bi spodbudili temeljne vrednote kulturne raznolikosti, medkulturnega dialoga in trajnostnega teritorialnega razvoja manj znanih destinacij, obenem pa ohranili, zaščitili in obnovili kulturno in naravno dediščino teh krajev; |
| --- | --- |

50.

| 51. | priznava, da je digitalizacija sredstvo za povečanje koristi kulturne dediščine; poudarja izzive, ki jih digitalizacija prinaša za kulturni in ustvarjalni sektor in industrijo, pa tudi potrebo po stalnem ponovnem razmisleku o poslovnih modelih in po njihovem preoblikovanju ter po preusposabljanju zaposlenih v tem sektorju; poudarja pomen zagotovljenega financiranja za trajnostno digitalizacijo, ohranjanje in spletno dostopnost kulturnih in ustvarjalnih vsebin ter evropske kulturne dediščine; opozarja, kako pomembno je vlagati v digitalno pismenost za vse, med drugim kot sredstvo za uživanje kulture; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisijo in države članice, naj bodo pri vprašanju digitalizacije kulturne dediščine pozorne na razvoj, povezan z metaverzumom, ter poskrbijo za ohranjanje evropske kulturne dediščine, ki je reproducirana v virtualnem svetu ali kakor koli prenesena v metaverzum; |
| --- | --- |

52.

| 53. | zlasti opaža pozitiven prispevek vozlišč EU za digitalne inovacije in laboratorijev za ustvarjalne inovacije, ki podpirajo inovacijsko zmogljivost evropskega kulturnega in ustvarjalnega sektorja in industrije na digitalnem in avdiovizualnem področju; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pozdravlja vključitev sklopa o kulturi, ustvarjalnosti in vključujoči družbi v program Obzorje Evropa ter povečanje števila razpisov za zbiranje predlogov v zvezi z raziskavami in inovacijami na področju kulturne dediščine ter kulturnega in ustvarjalnega sektorja in industrije, prav tako pozdravlja nedavno vzpostavitev nove skupnosti znanja in inovacij (SZI) o kulturi in ustvarjalnosti v okviru Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo; z zanimanjem pričakuje rezultate teh razpisov, zlasti morebitni prispevek raziskav in inovacij k razvoju evropskih mednarodnih kulturnih povezav; |
| --- | --- |

54.

| 55. | priznava izjemen pomen neopredmetenih sredstev in sektorjev, ki temeljijo na intenzivni uporabi intelektualne lastnine, za gospodarsko rast EU ter njeno kulturno odpornost in prepoznavnost, pri tem pa poudarja ključno vlogo, ki jo že ima intelektualna lastnina pri digitalni preobrazbi Evrope; poudarja, da je treba ustrezno povečati pravno zaščito teh sredstev in sektorjev ter tako vsem ustvarjalcem kulturnih in ustvarjalnih del omogočiti, da imajo koristi od svojih pravic intelektualne lastnine; Komisijo v zvezi s tem poziva, naj sprejme vse potrebne ukrepe, da zaščiti intelektualno lastnino digitaliziranega evropskega okolja; |
| --- | --- |

55.

| 56. | obžaluje postopno izginjanje tiskanega kulturnega gradiva in vpliv tega trenda na založniški sektor, zlasti na male in srednje velike založnike ter knjigarnarje; |
| --- | --- |

56.

Zunanja razsežnost in mednarodne kulturne povezave

| 57. | meni, da kultura in medkulturni dialog bistveno prispevata k spodbujanju medsebojnega razumevanja znotraj družbe in med različnimi družbami ter k ponovni vzpostavitvi komunikacije prek jezikovnih meja na mednarodnem prizorišču v zahtevnih svetovnih razmerah, kar dokazuje vrednost spoštovanja in podpiranja kulturne raznolikosti in človekovih pravic; poudarja vlogo EU pri spodbujanju stalnega dialoga o kulturnih politikah med državami članicami in tretjimi državami ter poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno financiranje, da bi okrepile mednarodne zmogljivosti EU na področju kulture in omogočile, da bi evropski kulturni in ustvarjalni sektor in industrija, vključno z manjšimi organizacijami in umetniki, postala mednarodno dejavna; |
| --- | --- |

57.

| 58. | obsoja, da zlasti avtoritarne vlade zlorabljajo kulturo, tudi prek svojih kulturnih in izobraževalnih ustanov, za svoje poskuse, da bi na novo opredelile mednarodna pravila in vrednote, tako da izpodbijajo njihovo univerzalnost in uveljavljajo svoj politični vpliv s kršenjem umetniške in akademske svobode; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poudarja potencial mednarodnih kulturnih povezav EU za boj proti dezinformacijam v tretjih državah in tujemu vmešavanju v EU ter sovražnemu govoru proti EU v neliberalnih in avtoritarnih režimih; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj analizira razširjenost in vpliv zlonamernih državnih akterjev v mednarodnih kulturnih povezavah, v katerih sodeluje EU; |
| --- | --- |

59.

| 60. | opozarja na razliko med „kulturnimi povezavami EU“ in „kulturno diplomacijo EU“ v smislu postopkov odločanja, priprave in izvajanja programov ter splošne miselnosti; poudarja, da lahko oba pristopa obstajata sočasno in se dopolnjujeta, vendar se vsak uporablja za drugačen namen; |
| --- | --- |

60.

| 61. | obžaluje, da EU nima jasne in skladne strategije za mednarodne kulturne povezave; odločno spodbuja Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj redno izmenjujeta osvojeno prakso in izkušnje ter naj v sodelovanju z grozdi mreže EUNIC in organizacijami civilne družbe v tretjih državah pripravita skladne strategije na podlagi skupnega razumevanja, kaj so mednarodne kulturne povezave, vključno z opredelitvijo korakov za njihovo izvajanje in prilagojenih smernic za dejavnosti v okviru kulturnih povezav, ki naj jih izvajajo delegacije EU v tretjih državah in diplomatska predstavništva držav članic; priporoča, naj se v teh strategijah predvidijo naložbe v prepoznavnost skupne kulturne dediščine EU in njenega prispevka k spodbujanju demokracije in vrednot ter v strateško komuniciranje o tej dediščini in njenem prispevku; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja, da mora EU z uporabo lastnih instrumentov vzpostavljati mednarodne kulturne povezave, da bi na svetovnem prizorišču predstavila kulturno podobo EU, ki je večja od vsote njenih delov, ter tako dopolnjevala delo kulturnih inštitutov držav članic v tujini; poziva k razvoju lastnega avtonomnega nabora orodij za mednarodne kulturne povezave in kulturno diplomacijo EU, ki bo temeljil na izkušnjah in partnerstvih EUNIC in kulturnih inštitutov držav članic v tujini ter civilne družbe in kulturnih sektorjev v tretjih državah; poudarja, da bi bilo treba pri vsakem takšnem naboru orodij stremeti k izvajanju dejavnosti za spodbujanje evropske kulture v tujini ter za krepitev tehnične in materialne zmogljivosti in finančno podporo kulturnemu in ustvarjalnemu sektorju v tretjih državah in bi ga torej bilo treba podpreti z zadostnimi lastnimi viri in sredstvi; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj izvedeta študijo, da bi ocenili izvedljivost uvedbe posebnega poglavja za mednarodne kulturne povezave v Instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa ali krepitve zunanje razsežnosti programa Ustvarjalna Evropa, po možnosti z oblikovanjem sklopa, namenjenega financiranju projektov mednarodnih kulturnih povezav; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v ta namen zagotovita nova finančna sredstva, da se novi ukrepi ne bodo financirali na račun obstoječih programov; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva države članice, Komisijo in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj podvojijo svoja prizadevanja, da bi z v večstranskih forumih in mrežah dosegli skupna stališča EU, ter po potrebi nastopajo enotno o vprašanjih, ki vplivajo na mednarodne kulturne povezave; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poudarja, da se mora EU dejavno udeleževati kulturnih prireditev po vsem svetu, zlasti svetovnih, kot je svetovna razstava (World Expo); poziva, naj se omogoči, da bi EU gostila svetovno razstavo, ki bi lahko potekala v različnih državah članicah; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pozdravlja priporočila, objavljena v okviru strukturiranega dialoga Glasovi kulture o mednarodnih kulturnih povezavah, ter poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj jih ustrezno upoštevajo pri pripravi svojih strategij za mednarodne kulturne povezave; zlasti poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj pri vzpostavljanju kulturnih povezav s tretjimi državami uporabljajo pristop od spodaj navzgor, pristop na podlagi človekovih pravic in medosebni pristop ter naj pri pripravi in izvajanju svoje strategije za mednarodne kulturne povezave in načrtovanju programov upoštevajo potrebe in zahteve svojih partnerskih držav in njihovih lokalnih skupnosti, pri tem pa jih obravnavajo kot enakovredne partnerje; poudarja, da bi bilo treba strategije prilagoditi potrebam ter specifičnim političnim in socialno-ekonomskim razmeram vsake partnerske države ali regije, namesto da se oblikujejo na podlagi enotnega pristopa za vse; poziva k ustreznemu financiranju mednarodnih kulturnih povezav v sedanjih programih za kulturo in izobraževanje, tako prek geografskih kot tematskih programov instrumenta Globalna Evropa; ugotavlja, da je sodelovanje z lokalnimi organizacijami, vključno z medkulturnimi in medverskimi akterji, bistveno za krepitev odnosov, ki temeljijo na skupnih vrednotah, kot so mir, strpnost in medsebojno razumevanje, ter za zagotavljanje dolgoročne trajnosti projektov, ki jih financira EU; |
| --- | --- |

66.

| 67. | izreka pohvalo delu, ki ga opravljajo kulturne ustanove in organizacije držav članic ter grozdi mreže EUNIC v tretjih državah; spodbuja nadaljnje sodelovanje med njimi in razvoj njihove mreže z lokalnimi organizacijami civilne družbe, pri čemer naj se posebna pozornost nameni manjšim državam članicam in državam članicam, ki imajo omejeno kulturno prepoznavnost v tujini ali je sploh nimajo, ter njihovim potrebam po kulturni zastopanosti; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pozdravlja, da več oddelkov Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje sodeluje pri medsektorskem delu na področju mednarodnih kulturnih povezav; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj izboljšata mehanizme usklajevanja med ustreznimi oddelki, med drugim z oblikovanjem bolj usklajenih in usmerjenih delovnih metod, da bi čim bolj povečali učinkovitost, preprečili prekrivanje ukrepov in zagotovili institucionalni spomin; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pozdravlja vzpostavitev informacijskih točk za kulturo v delegacijah EU; delegacije EU spodbuja, naj razširijo njihovo vlogo, izboljšajo njihova znanja ter jih vključijo v svoje politične ekipe in ne v svoje ekipe za komuniciranje in dogodke; poziva, naj se ekipam Unije za mednarodne kulturne povezave in kulturno diplomacijo dodelijo ustrezni proračunski in kadrovski viri v prostorih Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje, pa tudi pri delegacijah EU, da bi olajšali in okrepili kulturno sodelovanje z vsemi ustreznimi lokalnimi akterji, vključno z javnimi ustanovami, organizacijami civilne družbe in akademskimi krogi v tretjih državah; |
| --- | --- |

69.

| 70. | spodbuja države članice in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v usposabljanje za diplomatsko osebje vključijo kulturne politike, mednarodne kulturne povezave in kulturno diplomacijo, da bi diplomate ozaveščali o mednarodnih kulturnih povezavah kot ključnem, neodvisnem področju znotraj javne diplomacije ter izoblikovali ustrezne politične kompetence na področju mednarodnih kulturnih povezav in kulturne diplomacije; z zadovoljstvom pričakuje rezultate novo ustanovljene evropske diplomatske akademije na podlagi pilotnega projekta Evropskega parlamenta in objavo študije izvedljivosti v novembru, ki jo je naročila Evropska služba za zunanje delovanje; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pozdravlja prve rezultate pripravljalnega ukrepa o evropskih prostorih kulture; poudarja pozitivne rezultate inovativnih modelov sodelovanja, ki jih izvajajo projektni partnerji na podlagi poziva za zbiranje zamisli, oblikovanih v sodelovanju z lokalnimi deležniki v duhu enakovrednega partnerstva; poziva Komisijo, naj ta zelo uspešni ukrep še naprej financira; spodbuja kulturne akterje v EU in tretjih državah, naj za spodbujanje medsebojnega medjezikovnega in čezmejnega razumevanja preučijo nadaljnje načine sodelovanja, kot sta soustvarjanje skupnih umetniških del in mednarodna koprodukcija; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poudarja, da ima EU potencial, da okrepi svoja mednarodna partnerstva za kulturno sodelovanje prek svojih najbolj oddaljenih regij ter čezmorskih držav in ozemelj, ki se nahajajo na geografskih, kulturnih in jezikovnih stičiščih po vsem svetu; poziva EU, naj zasnuje projekte za mednarodno kulturno sodelovanje, ki bodo vključevali najbolj oddaljene regije ter čezmorske države in ozemlja, da bi spodbudili regionalno povezovanje in vzpostavili nova partnerstva s partnerskimi državami; |
| --- | --- |

72.

| 73. | vztraja, da je treba okrepiti boj proti nedovoljeni trgovini s kulturnimi dobrinami; pozdravlja nedavno posvetovanje Komisije pri pripravi novega akcijskega načrta za zagotavljanje jasnega, celovitega in učinkovitega okvira za prispevek EU k boju proti nedovoljeni trgovini s kulturnimi dobrinami, katerega namen je prekiniti kriminalne dejavnosti in zaščititi kulturno dediščino na enotnem trgu, in sicer v okviru strategije EU o organiziranem kriminalu; poziva k boljšemu sodelovanju med EU in tretjimi državami pri ohranjanju in varstvu kulturne dediščine ter boju proti nedovoljeni trgovini s kulturnimi dobrinami; |
| --- | --- |

73.

| 74. | opozarja, da je arheološka in kulturna dediščina sestavni del narodne identitete; zato obsoja nezakonito odstranitev predmetov kulturne dediščine in trgovino z njimi; pozdravlja prizadevanja nekaterih držav članic za vrnitev kulturnih del in artefaktov v kraje njihovega izvora v okviru zunanjepolitične strategije teh držav članic ter z namenom medsebojnega razumevanja kulturne dediščine vsake od teh držav in podpiranja razvoja samostojnih kulturnih politik v tretjih državah; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj s celostnim pristopom dejavno podpirata te države članice pri njihovih pogajanjih s tretjimi državami in dejavno podpirata prizadevanja vseh držav članic za zaščito in povrnitev njihove kulturne in zgodovinske dediščine v skladu z izjavo s konference Mondiacult 2022; |
| --- | --- |

74.

| 75. | opozarja, da je treba promovirati kulturo kot spodbujevalko trajnostnega razvoja, kar prinaša velike možnosti za družbeno in gospodarsko rast; poziva Komisijo, naj spodbuja prispevek kulturnih akterjev in organizacij civilne družbe k trajnostnemu razvoju z njihovo dejavno udeležbo v rednem dialogu, strokovnih mrežah in partnerstvih z več deležniki, pa tudi z ukrepi na področju kulture, financiranimi iz Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj spremljata stanje izvajanja ukrepov v zvezi z mednarodnim kulturnim sodelovanjem in rezultate, dosežene na tem področju v okviru instrumenta Globalna Evropa, ter naj o tem redno poročata Parlamentu; |
| --- | --- |

75.

| 76. | opozarja, da je v okviru ciljev trajnostnega razvoja spodbujanje in varovanje kulture samostojen cilj, zlasti kot je zapisano v ciljih 4.7, 8.9 in 11.4, in pomemben prispevek pri uresničevanju agende OZN do leta 2030; poudarja medsektorsko naravo kulture in kulturnih projektov, zaradi česar lahko pozitivno prispevajo k uresničevanju vseh ciljev trajnostnega razvoja; poziva Komisijo, delegacije EU v tretjih državah in države članice, naj nadalje preučijo medsebojne povezave med kulturo in kulturnimi politikami ter doseganjem vseh ciljev trajnostnega razvoja, tudi s sodelovanjem umetnikov in kulturnih delavcev v vključujočem dialogu, strokovnih mrežah, izmenjavah in partnerstvih z več deležniki ter podporo organizacijam civilne družbe; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj organizirata več brifingov ter izmenjav mnenj in praks, da bi zagotovili ustrezno izvajanje teh skupnih prednostnih nalog; |
| --- | --- |

76.

| 77. | opozarja na potencial kulture ter snovne in nesnovne kulturne dediščine kot nosilk komunikacije, izmenjav in miru ter spodbujanja sprave in preprečevanja konfliktov; v zvezi s tem spodbuja okrepljeno sodelovanje z Unescom na področju varstva kulturne dediščine in napotitev misij za ugotavljanje dejstev; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poziva Komisijo, naj odločno obsodi uničevanje zgodovinske, umetniške in kulturne dediščine v nedavnih konfliktih, sistematično in politično ali ideološko usmerjeno uničevanje zgodovinske, umetniške in kulturne dediščine ter brisanje identitet in kultur suverenih držav, narodov ali manjšin, vključno z nadaljnjo politiko Azerbajdžana, da izbriše in zanika armensko kulturno dediščino v Gorskem Karabahu in njegovi okolici, ter namernim uničenjem kulturnih znamenitosti v Ukrajini zaradi neizzvane in nezakonite ruske vojne agresije; želi spomniti, da lahko uničevanje kulturne dediščine pomeni vojno hudodelstvo in kršitev človekovih pravic, in v zvezi s tem opozarja na zaveze glede odgovornosti zaščititi, ki so jih sprejele države članice, med drugim glede varstva kulturne dediščine po oboroženih spopadih in med njimi; poziva k vključitvi varstva kulturne dediščine v misije in operacije skupne varnostne in obrambne politike EU, da bi lokalnim partnerjem zagotovili pomoč in usposabljanje pri reševanju varnostnih izzivov, ki ogrožajo kulturno dediščino; poziva k uvedbi ciljno usmerjenih sankcij proti posameznikom in subjektom, ki so odgovorni za uničenje oziroma namerno poškodovanje kulturne dediščine ali nezakonito trgovanje z njo, kar bi pomembno pripomoglo k odvračilnemu učinku in zagotavljanju odgovornosti za ta dejanja; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj partnerjem v državah članicah in tretjih državah zagotovita tehnično in materialno pomoč pri ozaveščanju in razvoju potrebnih spretnosti in znanja za ohranjanje in upravljanje kulturne dediščine, tudi s sodelovanjem z mladinskimi organizacijami in izobraževalnimi ustanovami v tretjih državah; |
| --- | --- |

79.

| 80. | svari Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje, delegacije EU v tretjih državah in države članice, da se z obnovo kulturne dediščine v tretjih državah, prizadetih zaradi vojne, ki jo financira EU, ne bi smele okoriščati vojskujoče strani, obtožene kršenja človekovih pravic, obnova prav tako ne bi smela služiti za opravičevanje avtoritarnih režimov ali normalizacijo odnosov z njimi; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poziva države članice, naj pri odobritvi delovnega načrta za področje kulture 2023–2026 upoštevajo stališče Parlamenta; |
| --- | --- |

81.

o

o o

| 82. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje. |
| --- | --- |

82.

---

(1)  UL C 388, 13.11.2020, str. 30.

(2)  UL C 334, 19.9.2018, str. 112.

(3)  UL C 456, 10.11.2021, str. 24.

(4)  UL C 125 E, 22.5.2008, str. 223.

(5)  UL C 184, 5.5.2022, str. 88.

(6)  UL C 347, 9.9.2022, str. 15.

(7)  UL C 385, 22.9.2021, str. 152.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0319.

(9)  UL C 385, 22.9.2021, str. 2.

(10)  UL L 189, 28.5.2021, str. 34.

(11)  UL L 189, 28.5.2021, str. 1.

(12)  UL L 202, 8.6.2021, str. 32.

(13)  UL L 462, 28.12.2021, str. 1.

(14)  UL L 437, 28.12.2020, str. 116.

(15)  UL L 131, 20.5.2017, str. 1

(16)  UL L 131, 20.5.2017, str. 1

(17)  Ernst & Young, Rebuilding Europe: The cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis, januar 2021 (Obnova Evrope: kulturno in ustvarjalno gospodarstvo pred krizo zaradi pandemije covida-19 in po njej).

(18)  Resoluciji Evropskega parlamenta z dne 17. septembra 2020 o kulturni obnovi Evrope (UL C 385, 22.9.2021, str. 152) in z dne 20. oktobra 2021 o položaju umetnikov in okrevanju kulturnega sektorja v EU (UL C 184, 5.5.2022, str. 88).

(19)  Fancourt, D. in Finn, S. What is the evidence on the role of the arts in improving health and well-being? A scoping review, Regionalni urad SZO za Evropo (Zbirno poročilo mreže za zdravstvene dokaze 67), København, 2019.

(20)  British Council and Goethe Institut, Cultural Value – Cultural Relations in Societies in Transition: A Literature Review (Kulturna vrednost – Kulturne povezave v družbah v prehodu: pregled literature), 2018, str. 7.

(21)  Rivera, T., Distinguishing Cultural Relations From Cultural Diplomacy: The British Council’s Relationship With Her Majesty’s Government (Razlikovanje med kulturnimi povezavami in kulturno diplomacijo: odnos med organizacijo British Council in vlado njenega veličanstva), Figueroa Press, Los Angeles, 2015, str. 9–10.

(22)  UL C 456, 10.11.2021, str. 24.

(23)  Direktiva (EU) 2019/790 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o avtorski in sorodnih pravicah na enotnem digitalnem trgu in spremembi direktiv 96/9/ES in 2001/29/ES (UL L 130, 17.5.2019, str. 92).

---

četrtek 15. decembra 2022

| 17.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/95 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/95

---

P9_TA(2022)0445

Zatrtje mirnih protestov po vsej Ljudski republiki Kitajski na ukaz kitajske vlade

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2022 o zatrtju mirnih protestov po vsej Ljudski republiki Kitajski na ukaz kitajske vlade (2022/2992(RSP))

(2023/C 177/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Kitajski, zlasti tistih z dne 9. junija 2022 o stanju človekovih pravic v Xinjiangu in tamkajšnjih policijskih kartotekah (1), z dne 20. januarja 2022 o kršitvah temeljnih svoboščin v Hongkongu (2), z dne 16. septembra 2021 o novi strategiji za odnose med EU in Kitajsko (3), z dne 20. maja 2021 o kitajskih povračilnih ukrepih proti subjektom EU, poslancem Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov (4), z dne 21. januarja 2021 o zatrtju demokratične opozicije v Hongkongu (5), z dne 12. septembra 2018 o stanju odnosov med EU in Kitajsko (6) ter z dne 16. decembra 2015 o odnosih med EU in Kitajsko (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Kitajski, zlasti tistih z dne 9. junija 2022 o stanju človekovih pravic v Xinjiangu in tamkajšnjih policijskih kartotekah (1), z dne 20. januarja 2022 o kršitvah temeljnih svoboščin v Hongkongu (2), z dne 16. septembra 2021 o novi strategiji za odnose med EU in Kitajsko (3), z dne 20. maja 2021 o kitajskih povračilnih ukrepih proti subjektom EU, poslancem Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov (4), z dne 21. januarja 2021 o zatrtju demokratične opozicije v Hongkongu (5), z dne 12. septembra 2018 o stanju odnosov med EU in Kitajsko (6) ter z dne 16. decembra 2015 o odnosih med EU in Kitajsko (7),

| — | ob upoštevanju vrha EU-Kitajska, ki je potekal 1. aprila 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrha EU-Kitajska, ki je potekal 1. aprila 2022,

| — | ob upoštevanju sklepnih ugotovitev Odbora Organizacije združenih narodov za človekove pravice o Posebnem upravnem območju Kitajske Hongkong in Posebnem upravnem območju Kitajske Macao o njunem izvajanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, sprejetih 27. julija 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepnih ugotovitev Odbora Organizacije združenih narodov za človekove pravice o Posebnem upravnem območju Kitajske Hongkong in Posebnem upravnem območju Kitajske Macao o njunem izvajanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, sprejetih 27. julija 2022,

| — | ob upoštevanju skupne izjave Kitajske in Velike Britanije iz leta 1984 in skupne izjave Kitajske in Portugalske iz leta 1987, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Kitajske in Velike Britanije iz leta 1984 in skupne izjave Kitajske in Portugalske iz leta 1987,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 12. marca 2019 z naslovom EU-Kitajska – strateška vizija (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 12. marca 2019 z naslovom EU-Kitajska – strateška vizija (JOIN(2019)0005),

| — | ob upoštevanju nagrade Saharova za leto 2019, ki jo je dobil Ilham Tohti, ujgurski ekonomist, ki se na miren način bori za pravice ujgurske manjšine na Kitajskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nagrade Saharova za leto 2019, ki jo je dobil Ilham Tohti, ujgurski ekonomist, ki se na miren način bori za pravice ujgurske manjšine na Kitajskem,

| — | ob upoštevanju sklepa Sveta EU z dne 5. decembra 2022 o podaljšanju ukrepov, sprejetih v okviru Uredbe Sveta (EU) 2020/1998 z dne 7. decembra 2020 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Sveta EU z dne 5. decembra 2022 o podaljšanju ukrepov, sprejetih v okviru Uredbe Sveta (EU) 2020/1998 z dne 7. decembra 2020 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic (8),

| — | ob upoštevanju komentarjev predsednika Sveta Charlesa Michela po srečanju s kitajskim predsednikom Xi Jinpingom 1. decembra 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju komentarjev predsednika Sveta Charlesa Michela po srečanju s kitajskim predsednikom Xi Jinpingom 1. decembra 2022,

| — | ob upoštevanju sporočila Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) za medije z dne 2. decembra 2022 z naslovom EU-ZDA: Posvetovanja med namestnico državnega sekretarja ZDA Wendy Sherman in generalnim sekretarjem Evropske službe za zunanje delovanje Stefanom Sanninom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) za medije z dne 2. decembra 2022 z naslovom EU-ZDA: Posvetovanja med namestnico državnega sekretarja ZDA Wendy Sherman in generalnim sekretarjem Evropske službe za zunanje delovanje Stefanom Sanninom,

| — | ob upoštevanju 11. strateškega dialoga med EU in Kitajsko z dne 28. septembra 2021 med podpredsednikom Komisije/visokim predstavnikom Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Josepom Borrellom in kitajskim državnim svetnikom/zunanjim ministrom Wang Yijem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 11. strateškega dialoga med EU in Kitajsko z dne 28. septembra 2021 med podpredsednikom Komisije/visokim predstavnikom Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Josepom Borrellom in kitajskim državnim svetnikom/zunanjim ministrom Wang Yijem,

| — | ob upoštevanju 35. člena ustave Ljudske republike Kitajske, ki določa, da morajo državljani Ljudske republike Kitajske uživati svobodo govora, tiska, zbiranja, združevanja, procesij in demonstracij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 35. člena ustave Ljudske republike Kitajske, ki določa, da morajo državljani Ljudske republike Kitajske uživati svobodo govora, tiska, zbiranja, združevanja, procesij in demonstracij,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah z dne 16. decembra 1966, ki ga je Kitajska podpisala leta 1998, a nikoli ratificirala, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah z dne 16. decembra 1966, ki ga je Kitajska podpisala leta 1998, a nikoli ratificirala,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024 in smernic EU o zagovornikih človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024 in smernic EU o zagovornikih človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju poročila o Xinjiangu, ki ga je pripravil Urad visokega komisarja OZN za človekove pravice, objavljenega 31. avgusta 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o Xinjiangu, ki ga je pripravil Urad visokega komisarja OZN za človekove pravice, objavljenega 31. avgusta 2022,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker bi moralo biti spodbujanje in spoštovanje človekovih pravic, demokracije in načel pravne države v središču odnosov EU s Kitajsko ter v skladu z zavezo EU, da bo pri svojem zunanjem delovanju zagovarjala te vrednote, in z zavezo Kitajske, da jih bo spoštovala pri svojem razvojnem in mednarodnem sodelovanju; |
| --- | --- |

A.

ker bi moralo biti spodbujanje in spoštovanje človekovih pravic, demokracije in načel pravne države v središču odnosov EU s Kitajsko ter v skladu z zavezo EU, da bo pri svojem zunanjem delovanju zagovarjala te vrednote, in z zavezo Kitajske, da jih bo spoštovala pri svojem razvojnem in mednarodnem sodelovanju;

| B. | ker Kitajska od leta 2020 izvaja zelo strogo politiko za izkoreninjenje covida-19, ki vključuje množično testiranje ter priložnostne in dolgotrajne omejitve gibanja, ki resno omejujejo svobodo in pravice ljudi; |
| --- | --- |

B.

ker Kitajska od leta 2020 izvaja zelo strogo politiko za izkoreninjenje covida-19, ki vključuje množično testiranje ter priložnostne in dolgotrajne omejitve gibanja, ki resno omejujejo svobodo in pravice ljudi;

| C. | ker so te stroge omejitve povzročile pogoste in dolgotrajne omejitve gibanja, obsežne in sistematične zahteve za testiranje in karanteno ter nesorazmerne in resne omejitve svobode gibanja na Kitajskem; ker so te omejitve povzročile tudi pomanjkanje osnovnih dobrin, vključno s hrano, omejen dostop do zdravstvenega varstva in povečanje brezposelnosti mladih v Ljudski republiki Kitajski; |
| --- | --- |

C.

ker so te stroge omejitve povzročile pogoste in dolgotrajne omejitve gibanja, obsežne in sistematične zahteve za testiranje in karanteno ter nesorazmerne in resne omejitve svobode gibanja na Kitajskem; ker so te omejitve povzročile tudi pomanjkanje osnovnih dobrin, vključno s hrano, omejen dostop do zdravstvenega varstva in povečanje brezposelnosti mladih v Ljudski republiki Kitajski;

| D. | ker je že v dneh in tednih pred izbruhom vsesplošnih protestov prišlo do velikih napetosti v nekaterih tovarnah, kot so tovarne podjetja Foxconn, iz katerih je zbežalo veliko število delavcev, da bi se izognili radikalnemu in popolnemu zaprtju v obratih po izbruhih covida-19 in kot protest proti ponavljajočemu se neplačevanju dodatkov med omejitvami gibanja; ker so protesti v tovarnah postali nasilni, na videoposnetkih v družbenih medijih pa je mogoče videti, da policija pretepa delavce; |
| --- | --- |

D.

ker je že v dneh in tednih pred izbruhom vsesplošnih protestov prišlo do velikih napetosti v nekaterih tovarnah, kot so tovarne podjetja Foxconn, iz katerih je zbežalo veliko število delavcev, da bi se izognili radikalnemu in popolnemu zaprtju v obratih po izbruhih covida-19 in kot protest proti ponavljajočemu se neplačevanju dodatkov med omejitvami gibanja; ker so protesti v tovarnah postali nasilni, na videoposnetkih v družbenih medijih pa je mogoče videti, da policija pretepa delavce;

| E. | ker so bile zaradi strogega uveljavljanja omejitev gibanja včasih zaprte cele stavbe, vključno z zasilnimi izhodi; ker je 24. novembra 2022 v mestu Urumqi v pokrajini Xinjiang, kjer so omejitve gibanja neprekinjeno trajale več kot 100 dni, v stanovanjski stavbi izbruhnil požar, v njem pa je umrlo vsaj deset ljudi; ker lokalni viri in številne objave v družbenih medijih kažejo, da je število smrtnih žrtev veliko večje (9), in sicer do 40; ker naj bi bili prebivalci te stavbe zaprti v stanovanjih, gasilci pa so zamujali, verjetno zaradi omejitev, uvedenih v okviru politike za izkoreninjenje covida-19; |
| --- | --- |

E.

ker so bile zaradi strogega uveljavljanja omejitev gibanja včasih zaprte cele stavbe, vključno z zasilnimi izhodi; ker je 24. novembra 2022 v mestu Urumqi v pokrajini Xinjiang, kjer so omejitve gibanja neprekinjeno trajale več kot 100 dni, v stanovanjski stavbi izbruhnil požar, v njem pa je umrlo vsaj deset ljudi; ker lokalni viri in številne objave v družbenih medijih kažejo, da je število smrtnih žrtev veliko večje (9), in sicer do 40; ker naj bi bili prebivalci te stavbe zaprti v stanovanjih, gasilci pa so zamujali, verjetno zaradi omejitev, uvedenih v okviru politike za izkoreninjenje covida-19;

| F. | ker so se 26. novembra 2022 prvič po protestih na Trgu nebeškega miru leta 1989 v Pekingu, Šanghaju in drugih večjih kitajskih mestih in občinah ljudje podali na ulice, po poročanjih pa je do demonstracij prišlo tudi na več kot 100 univerzah, da bi izrazili protest proti kitajski politiki glede izkoreninjenja covida-19 in obsodili avtoritarni režim kitajske komunistične partije; ker so protestniki hitro sprejeli prazen list papirja kot simbol za izražanje svoje jeze zaradi zatiranja svobode govora; |
| --- | --- |

F.

ker so se 26. novembra 2022 prvič po protestih na Trgu nebeškega miru leta 1989 v Pekingu, Šanghaju in drugih večjih kitajskih mestih in občinah ljudje podali na ulice, po poročanjih pa je do demonstracij prišlo tudi na več kot 100 univerzah, da bi izrazili protest proti kitajski politiki glede izkoreninjenja covida-19 in obsodili avtoritarni režim kitajske komunistične partije; ker so protestniki hitro sprejeli prazen list papirja kot simbol za izražanje svoje jeze zaradi zatiranja svobode govora;

| G. | ker je policija, potem ko je bila sprva zadržana, hitro začela razganjati množice in v več mestih izvajati obsežne aretacije; ker je na primer v Šanghaju uporabila celo solzivec, da bi razgnala približno 300 zbranih protestnikov; ker so bile objave o protestih na kitajskih platformah družbenih medijev nemudoma izbrisane, da bi zatrli kritike; ker so se kitajski državni mediji doslej preprosto izogibali poročanju o protestih; |
| --- | --- |

G.

ker je policija, potem ko je bila sprva zadržana, hitro začela razganjati množice in v več mestih izvajati obsežne aretacije; ker je na primer v Šanghaju uporabila celo solzivec, da bi razgnala približno 300 zbranih protestnikov; ker so bile objave o protestih na kitajskih platformah družbenih medijev nemudoma izbrisane, da bi zatrli kritike; ker so se kitajski državni mediji doslej preprosto izogibali poročanju o protestih;

| H. | ker nekateri protestniki pozivajo predsednika Xi Jinpinga, naj odstopi, kar je za sedanje vodstvo države izziv brez primere; |
| --- | --- |

H.

ker nekateri protestniki pozivajo predsednika Xi Jinpinga, naj odstopi, kar je za sedanje vodstvo države izziv brez primere;

| I. | ker so v ospredju teh protestov ženske; ker se pravice žensk na Kitajskem v zadnjih letih slabšajo; ker so študije pokazale, da omejitve gibanja povečujejo tveganje nasilja v družini na podlagi spola; |
| --- | --- |

I.

ker so v ospredju teh protestov ženske; ker se pravice žensk na Kitajskem v zadnjih letih slabšajo; ker so študije pokazale, da omejitve gibanja povečujejo tveganje nasilja v družini na podlagi spola;

| J. | ker se poroča o močni policijski prisotnosti in posredovanjih, ki so privedla do številnih aretacij mirnih protestnikov; ker so po navedbah različnih organizacij za človekove pravice oblasti posegale tudi v pravico protestnikov do pravnega zastopanja in naj bi lokalni organi nekatere odvetnike opozorili, naj ne sprejemajo teh primerov; |
| --- | --- |

J.

ker se poroča o močni policijski prisotnosti in posredovanjih, ki so privedla do številnih aretacij mirnih protestnikov; ker so po navedbah različnih organizacij za človekove pravice oblasti posegale tudi v pravico protestnikov do pravnega zastopanja in naj bi lokalni organi nekatere odvetnike opozorili, naj ne sprejemajo teh primerov;

| K. | ker 35. člen ustave Ljudske republike Kitajske, razglaša, da državljani Ljudske republike Kitajske uživajo svobodo govora, tiska, zbiranja, združevanja, procesij in demonstracij, ker se svoboščine iz tega člena nenehno kršijo; |
| --- | --- |

K.

ker 35. člen ustave Ljudske republike Kitajske, razglaša, da državljani Ljudske republike Kitajske uživajo svobodo govora, tiska, zbiranja, združevanja, procesij in demonstracij, ker se svoboščine iz tega člena nenehno kršijo;

| L. | ker so se razmere na področju človekovih pravic na Kitajskem drastično poslabšale, odkar je marca 2013 na oblast prišel predsednik Xi Jinping; ker kitajska vlada postaja vse bolj sovražna do človekovih pravic in pravne države; ker Kitajska širi nezakoniti množični nadzor in spremljanje svojih državljanov; |
| --- | --- |

L.

ker so se razmere na področju človekovih pravic na Kitajskem drastično poslabšale, odkar je marca 2013 na oblast prišel predsednik Xi Jinping; ker kitajska vlada postaja vse bolj sovražna do človekovih pravic in pravne države; ker Kitajska širi nezakoniti množični nadzor in spremljanje svojih državljanov;

| M. | ker so kitajske oblasti v zadnjih letih zaostrile spletno cenzuro, zlasti od izbruha covida-19; ker so kitajske oblasti in policija s pridobitvijo dostopa do zmogljive programske opreme in tehnologije za prepoznavanje obrazov oblikovale enega najbolj izpopolnjenih nadzornih sistemov na svetu, s katerim na splošno močno omejujejo temeljne svoboščine ali celo grobo kršijo človekove pravice; ker obstajajo pomisleki, da bo varnostni aparat zaradi teh tehnologij množičnega nadzora in prepoznavanja obrazov pozneje preganjal protestnike; |
| --- | --- |

M.

ker so kitajske oblasti v zadnjih letih zaostrile spletno cenzuro, zlasti od izbruha covida-19; ker so kitajske oblasti in policija s pridobitvijo dostopa do zmogljive programske opreme in tehnologije za prepoznavanje obrazov oblikovale enega najbolj izpopolnjenih nadzornih sistemov na svetu, s katerim na splošno močno omejujejo temeljne svoboščine ali celo grobo kršijo človekove pravice; ker obstajajo pomisleki, da bo varnostni aparat zaradi teh tehnologij množičnega nadzora in prepoznavanja obrazov pozneje preganjal protestnike;

| N. | ker se poroča, da so kitajske oblasti ob nedavnih protestih začele izvajati najvišjo raven medijske cenzure v okviru „kriznega odziva“; ker imajo platforme družbenih medijev dejavno in ključno vlogo pri razširjanju vsebin po vsej državi; ker so varnostne sile prav tako ustavljale državljane na ulici, pregledovale njihove elektronske naprave in jih silile v izbris nekaterih aplikacij, vsebin in fotografij, povezanih s protesti; ker so kitajske oblasti po izbruhu protestov v velikem obsegu začele spremljati aplikacije za sporočanje, družbene medije in podatke o mobilnih telefonih, ki se jim zdijo sumljivi, ter uporabo navideznih zasebnih omrežij, da bi identificirale, ustrahovale in nadlegovale ljudi, ki naj bi organizirali proteste in v njih sodelovali; |
| --- | --- |

N.

ker se poroča, da so kitajske oblasti ob nedavnih protestih začele izvajati najvišjo raven medijske cenzure v okviru „kriznega odziva“; ker imajo platforme družbenih medijev dejavno in ključno vlogo pri razširjanju vsebin po vsej državi; ker so varnostne sile prav tako ustavljale državljane na ulici, pregledovale njihove elektronske naprave in jih silile v izbris nekaterih aplikacij, vsebin in fotografij, povezanih s protesti; ker so kitajske oblasti po izbruhu protestov v velikem obsegu začele spremljati aplikacije za sporočanje, družbene medije in podatke o mobilnih telefonih, ki se jim zdijo sumljivi, ter uporabo navideznih zasebnih omrežij, da bi identificirale, ustrahovale in nadlegovale ljudi, ki naj bi organizirali proteste in v njih sodelovali;

| O. | ker so kitajske oblasti v zadnjih letih razpustile civilnodružbene skupine in zaprle številne neodvisne aktiviste, zaradi česar je zelo težko izvesti obsežne proteste; ker so v zadnjih mesecih na Kitajskem in tudi s strani kitajskih državljanov zunaj države potekali občasni protesti v odziv na politiko glede covida-19, gospodarske težave, cenzuro in razširjene pristojnosti predsednika Xija; |
| --- | --- |

O.

ker so kitajske oblasti v zadnjih letih razpustile civilnodružbene skupine in zaprle številne neodvisne aktiviste, zaradi česar je zelo težko izvesti obsežne proteste; ker so v zadnjih mesecih na Kitajskem in tudi s strani kitajskih državljanov zunaj države potekali občasni protesti v odziv na politiko glede covida-19, gospodarske težave, cenzuro in razširjene pristojnosti predsednika Xija;

| P. | ker Kitajska izvaja čezmejno represijo in nadzor z različnimi dejavnostmi, od vohunjenja, kibernetskih napadov, fizičnih napadov in izdajanja tiralic prek Interpola do „ekstrateritorialnih policijskih postaj“ na ozemlju EU; |
| --- | --- |

P.

ker Kitajska izvaja čezmejno represijo in nadzor z različnimi dejavnostmi, od vohunjenja, kibernetskih napadov, fizičnih napadov in izdajanja tiralic prek Interpola do „ekstrateritorialnih policijskih postaj“ na ozemlju EU;

| Q. | ker so študente v vsedržavno usklajeni akciji z univerz en mesec prej kot sicer poslali domov, ker so jim želeli preprečiti, da bi še naprej sodelovali v organiziranih protestih; |
| --- | --- |

Q.

ker so študente v vsedržavno usklajeni akciji z univerz en mesec prej kot sicer poslali domov, ker so jim želeli preprečiti, da bi še naprej sodelovali v organiziranih protestih;

| R. | ker so nekateri kitajski diplomati v tujini uporabljali nasilje in grožnje proti kitajskim študentom in nasprotnikom, ter jih pozvali, naj se uprejo izkrivljanju in diskreditaciji kitajske politike za preprečevanje in obvladovanje epidemije; |
| --- | --- |

R.

ker so nekateri kitajski diplomati v tujini uporabljali nasilje in grožnje proti kitajskim študentom in nasprotnikom, ter jih pozvali, naj se uprejo izkrivljanju in diskreditaciji kitajske politike za preprečevanje in obvladovanje epidemije;

| S. | ker Kitajska sistematično preganja Ujgure in druge etnične manjšine, zagovornike človekovih pravic, socialne aktiviste, verske skupine, novinarje in protestnike proti krivicam, pa tudi vedno bolj zatira vse kritične in opozicijske glasove; ker so smrtne žrtve v požaru v Urumqiju še ena od tragedij v vrsti okrutnih kršitev človekovih pravic v avtonomni ujgurski pokrajini Xinjiang; |
| --- | --- |

S.

ker Kitajska sistematično preganja Ujgure in druge etnične manjšine, zagovornike človekovih pravic, socialne aktiviste, verske skupine, novinarje in protestnike proti krivicam, pa tudi vedno bolj zatira vse kritične in opozicijske glasove; ker so smrtne žrtve v požaru v Urumqiju še ena od tragedij v vrsti okrutnih kršitev človekovih pravic v avtonomni ujgurski pokrajini Xinjiang;

| 1. | ostro obsoja odziv kitajske vlade na miroljubne proteste in preganjanje miroljubnih protestnikov po vsej Ljudski republiki Kitajski; izraža sožalje žrtvam požara v Urumqiju in njihovim družinam ter izraža solidarnost z njimi; poziva kitajsko vlado, naj pregledno ravna glede števila žrtev in okoliščin, v katerih je prišlo do smrti; poziva k hitri, učinkoviti in temeljiti preiskavi požara v Urumqiju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izraža solidarnost z ljudmi na Kitajskem v njihovem boju za temeljne svoboščine; obsoja preganjanje miroljubnih protestnikov; poziva policijo, naj se odzove skladno z mednarodnimi standardi, vključno s temeljnimi načeli Združenih narodov o uporabi sile in strelnega orožja, ki so ga uporabili uslužbenci organov pregona; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je zelo zaskrbljen zaradi kršitev človekovih pravic na Kitajskem, tudi v okviru njene politike ničelne stopnje covida-19; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je seznanjen, da so vse žrtve požara v Urumqiju ujgurskega porekla (10), kar še poglablja trpljenje te etnične skupine, ki je žrtev sistematičnih okrutnih kršitev človekovih pravic v avtonomni ujgurski pokrajini Xinjiang, kar je Evropski parlament priznal kot hudodelstvo zoper človečnost in obstaja resna nevarnost, da bo s tem storjen genocid (11); |
| --- | --- |

4.

| 5. | obsoja, da so svoboda izražanja, svoboda zbiranja ter svoboda tiska in družbenih medijev na Kitajskem močno omejene; poziva kitajsko vlado, naj omogoči svobodo izražanja, združevanja, zbiranja, tiska in medijev, kot je zapisano v kitajski ustavi in mednarodnem pravu o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ostro obsoja nasilne napade in pridržanje tujega novinarja, ki je poročal o protestih; opozarja, da je svoboda tiska temeljno načelo in temeljni steber vsake demokracije; poziva Kitajsko, naj vsem novinarjem omogoči, da bodo svoje delo opravljali svobodno, ter brez ovir in strahu pred povračilnimi ukrepi, kot določa tudi kitajsko pravo; poudarja, da bi bilo treba jamčiti svobodo tiska in medijev; poziva kitajske oblasti, naj se prenehajo vmešavati, nadlegovati in ustrahovati odvetnike in pravne strokovnjake, zagovornike človekovih pravic in druge, ki so odkrito zaskrbljeni za protestnike ali branijo pravico do mirnih protestov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Kitajsko, naj takoj neha zatirati in ustrahovati miroljubne protestnike ter zajamči temeljne pravice za vse; poziva kitajske oblasti, naj takoj izpustijo vse protestnike, ki so bili nezakonito pridržani; zahteva, da se vsi nedavno zbrani podatki o miroljubnih protestnikih izbrišejo in ne uporabijo v prihodnjih primerih; poziva, da se družine vseh, ki jim je bila odvzeta prostost, obvesti o tem, kje so njihovi bližnji, in o obtožbah zoper njih; |
| --- | --- |

7.

| 8. | priznava, da je oblikovanje politike v zvezi s covidom-19 z ustreznim ravnovesjem med varovanjem javnega zdravja ter varstvom pravic in svoboščin velik izziv; opozarja, da je tu pomembna sorazmernost; je seznanjen z nedavno ukinitvijo nekaterih najbolj strogih omejitev zaradi covida-19 na Kitajskem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da je protestno gibanje združilo ljudi iz zelo različnih okolij in da je potekalo po vsej državi; poudarja, da je prišlo do izjemne medetnične solidarnosti z žrtvami požara v Xinjiangu, saj se kitajska etnična skupina Han v zadnjih šestih letih ni ravno odzivala na grozljivo usodo Ujgurov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva kitajske in lokalne oblasti, naj nehajo zatirati Ujgure, in želi spomniti, da so Ujguri v svoji regiji med drugim podvrženi intenzivnemu nadzoru, prisilnemu delu, neprostovoljnim sterilizacijam in ukrepom za načrtno preprečevanje rojstev, kar med drugim predstavlja hudodelstvo zoper človečnost in resno nevarnost, da bo storjen genocid; zato pozdravlja predlog Komisije, da se prepove vstop izdelkom, proizvedenim s prisilnim delom, na trg EU; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obsoja veliko uporabo množičnega nadzora in sedanjo cenzuro družbenih omrežij; poziva kitajske oblasti, naj prenehajo kršiti temeljne pravice do zasebnosti in svobode izražanja ter manipulirati z informacijami na družbenih omrežjih; |
| --- | --- |

11.

| 12. | obsoja dejstvo, da kitajski tehnološki podjetji TikTok in Tencent sodelujeta s kitajsko vlado pri zbiranju dokazov o identiteti protestnikov, da bi omogočili njihovo aretacijo, in podpirata cenzuro interneta; poziva evropske pokojninske sklade, naj likvidirajo naložbe v kitajskih podjetjih, ki spodkopavajo človekove pravice; |
| --- | --- |

12.

| 13. | izraža globoko zaskrbljenost nad tem, kako je na Kitajskem med protesti ravnala družba Apple Inc., saj je dejansko zelo tesno sodelovala s kitajsko komunistično partijo, da bi onemogočila širjenje posnetkov miroljubnih protestov proti omejitvi izhoda, v ta namen pa na napravah na Kitajskem onemogočila funkcijo AirDrop; ugotavlja, da so lahko protestniki prek te funkcije izmenjevali posnetke in organizirali proteste brez uporabe omrežja WiFi, ki je pod stalnim nadzorom kitajske komunistične partije; poudarja, da bi moralo biti dejstvo, da lahko kitajska komunistična partija tako izsiljuje podjetja in omogoča brezobzirne kršitve človekovih pravic, opozorilo zahodnim vladam, naj predlagajo zakonodajo, ki bi zahodna podjetja spodbudila, da močno okrepijo svoja prizadevanja za vrnitev proizvodnje iz Kitajske; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponovno izraža zaskrbljenost, ker kitajske oblasti visoki komisarki OZN za človekove pravice Michelle Bachelet med njenim obiskom na Kitajskem niso omogočile polnega dostopa do neodvisnih organizacij civilne družbe in zagovornikov človekovih pravic; ponovno poziva kitajske oblasti, naj neodvisnim novinarjem, mednarodnim opazovalcem in preiskovalnim organom, tudi predvsem nosilcem mandatov posebnih postopkov Sveta OZN za človekove pravice in posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, omogočijo enak prost, dejanski in neoviran dostop; podpira poziv 50 strokovnjakov OZN za človekove pravice, naj se v Svetu OZN za človekove pravice uvede poseben mandat za spremljanje razmer na področju človekovih pravic po vsej Kitajski in poročanje o njih; poziva EU in njene države članice, naj še naprej sodelujejo s podobno mislečimi partnerji pri vzpostavitvi preiskovalnega mehanizma v Svetu OZN za človekove pravice za spremljanje in preverjanje hudih kršitev človekovih pravic na Kitajskem ter javno poročanje o njih; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva EU in države članice, naj zagotovijo zaščito in podporo aktivistom za človekove pravice in demokracijo na Kitajskem, še posebej s stiki z lokalnimi in nacionalnimi oblastmi ter popolnoma uporabljajo smernice EU o zagovornikih človekovih pravic in drugih politik EU na tem področju, vključno z novim akcijskim načrtom EU za človekove pravice in demokracijo; pozdravlja nadaljevanje vzpostavljenega dvostranskega dialoga med EU in ZDA o Kitajski, predvsem izjavo, da ZDA in Evropska unija še nikoli nista bili bolj usklajeni z našo strateško vizijo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva EU in druge mednarodne organizacije, naj spremljajo in preverjajo, kako so odzivi Kitajske na te proteste usklajeni z mednarodnimi standardi človekovih pravic in njenimi obveznostmi skladno z mednarodnim pravom o človekovih pravicah; poudarja, kako pomembno je, da delegacija EU v Pekingu še naprej spremlja pridržanje miroljubnih protestnikov in vsa sojenja tistim, ki so preganjani zaradi uveljavljanja pravice do svobode mirnega zbiranja in izražanja, pri čemer popolnoma uporablja smernice EU o zagovornikih človekovih pravic in druge politike EU na tem področju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva podpredsednika/visokega predstavnika Josepa Borrella, naj s konkretnimi ukrepi nadaljuje nedavne razprave v Evropskem svetu, tako da poglobi razprave na ravni zunanjih ministrov držav članic; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj v okviru delovne skupine za Azijo/Oceanijo odpreta stalno razpravo o Kitajski; pozdravlja odločitev o podaljšanju sankcij v odziv na kršitve človekovih pravic v Xinjiangu do 8. decembra 2023; ponovno poziva k dodatnim sankcijam EU proti kitajskim uradnikom in subjektom, odgovornim za hudodelstva zoper človečnost; spodbuja oblasti držav članic EU, naj razmislijo o pregonu kitajskih uradnikov, ki naj bi bili odgovorni za hudodelstva zoper človečnost, na podlagi načela splošne sodne pristojnosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | je zaskrbljen zaradi nedavnih razkritij o prisotnosti kitajskih ekstrateritorialnih policijskih postaj v tujini v številnih državah članicah EU in po svetu; poziva Komisijo, Svet in nacionalne organe kazenskega pregona, naj nujno poskrbijo za dobro usklajevanje, da bi pojasnili te prakse, sprejeli ustrezne ukrepe in zaprli vse kitajske policijske postaje v tujini; poziva EU in njene države članice, naj v sodelovanju s podobno mislečimi partnerji opredelijo in zaprejo vse možnosti, ki spodbujajo kitajske kampanje nadnacionalnega zatiranja, predvsem proti pripadnikom njene diaspore; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva države članice, naj prekinejo vse sporazume o izročitvi s Kitajsko in Hongkongom; poziva jih tudi, naj bodo previdne pri sodelovanju v mednarodnih forumih kazenskega pregona, kot sta Interpol in Urad Združenih narodov za droge in kriminal; poleg tega jih poziva, naj ustrezno poskrbijo za varnost kitajskih beguncev, ki so v njihovi pristojnosti, da bi preprečili njihovo ujetje ali da bi jih prepričali ali zvabili v države, ki niso članice EU in iz katerih bi jih bilo mogoče zlahka vrniti na Kitajsko; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva vse člane mednarodne skupnosti in vse deležnike, naj pri sodelovanju z Ljudsko republiko Kitajsko obravnavajo vprašanje svobode izražanja; pozdravlja dejstvo, da je predsednik Evropskega sveta Charles Michel Xi Jinpingu izpostavil vprašanje protestov; poziva k brezpogojni pripravljenosti za nadaljevanje dialoga o človekovih pravicah med EU in Kitajsko, ki ne poteka že več kot tri leta; ugotavlja tudi, da bi morali vsi evropski voditelji kitajskim oblastem jasno sporočiti odločenost EU, da se odzove na stopnjevanje zatiranja nad protestniki, tako da opozori na to vprašanje v mednarodnih organizacijah in po potrebi uvede dodatne sankcije; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, visokemu komisarju OZN za človekove pravice, vladi in parlamentu Ljudske republike Kitajske in vsem veleposlanikom Ljudske republike Kitajske v državah članicah EU. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0237.

(2)  UL C 336, 2.9.2022, str. 2.

(3)  UL C 117, 11.3.2022, str. 40.

(4)  UL C 15, 12.1.2022, str. 170.

(5)  UL C 456, 10.11.2021, str. 242.

(6)  UL C 433, 23.12.2019, str. 103.

(7)  UL C 399, 24.11.2017, str. 92.

(8)  UL L 410 I, 7.12.2020, str. 1.

(9)  https://edition.cnn.com/2022/12/01/china/china-protests-urumqi-fire-deaths-covid-dst-intl-hnk/index.html

(10)  https://www.rfa.org/english/news/uyghur/urumqi-fire-12022022172846.html

(11)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0237.

---

| 17.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/101 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/101

---

P9_TA(2022)0446

Zatrtje mirnih demonstracij v Čadu na ukaz vojaške hunte

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2022 o zatrtju mirnih demonstracij v Čadu na ukaz vojaške hunte (2022/2993(RSP))

(2023/C 177/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 20. maja 2021 o razmerah v Čadu (1) in z dne 16. septembra 2020 o varnostnem sodelovanju med EU in Afriko na območju Sahela, v zahodni Afriki in Afriškem rogu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 20. maja 2021 o razmerah v Čadu (1) in z dne 16. septembra 2020 o varnostnem sodelovanju med EU in Afriko na območju Sahela, v zahodni Afriki in Afriškem rogu (2),

| — | ob upoštevanju izjave visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 20. aprila 2021 o smrti predsednika Idrissa Débyja Itnoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 20. aprila 2021 o smrti predsednika Idrissa Débyja Itnoja,

| — | ob upoštevanju izjave delegacije Evropske unije v Čadu z dne 19. oktobra 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave delegacije Evropske unije v Čadu z dne 19. oktobra 2022,

| — | ob upoštevanju izjave uradnega govorca generalnega sekretarja Združenih narodov z dne 20. aprila 2021 o Čadu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave uradnega govorca generalnega sekretarja Združenih narodov z dne 20. aprila 2021 o Čadu,

| — | ob upoštevanju poročila misije Mirovnega in varnostnega sveta Afriške unije za ugotavljanje dejstev v Čadu, ki je potekala od 29. aprila do 6. maja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila misije Mirovnega in varnostnega sveta Afriške unije za ugotavljanje dejstev v Čadu, ki je potekala od 29. aprila do 6. maja 2021,

| — | ob upoštevanju multinacionalne skupne projektne skupine za boj proti skupini Boko Haram, ki ji je mandat podelil Mirovni in varnostni svet Afriške unije in ki jo podpira mehanizem EU za mirovno pomoč za Afriko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju multinacionalne skupne projektne skupine za boj proti skupini Boko Haram, ki ji je mandat podelil Mirovni in varnostni svet Afriške unije in ki jo podpira mehanizem EU za mirovno pomoč za Afriko,

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 2359 (2017) o skupnih silah skupine petih za Sahel (FC-G5S), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 2359 (2017) o skupnih silah skupine petih za Sahel (FC-G5S),

| — | ob upoštevanju skupne izjave članic Evropskega sveta in držav članic skupine G5 Sahel z dne 28. aprila 2020 o varnosti, stabilnosti in razvoju Sahela, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave članic Evropskega sveta in držav članic skupine G5 Sahel z dne 28. aprila 2020 o varnosti, stabilnosti in razvoju Sahela,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. aprila 2021 o celostni strategiji Evropske unije v Sahelu, v katerih je ponovno potrjen pomen trdnega in dolgoročnega partnerstva med EU in Sahelom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. aprila 2021 o celostni strategiji Evropske unije v Sahelu, v katerih je ponovno potrjen pomen trdnega in dolgoročnega partnerstva med EU in Sahelom,

| — | ob upoštevanju nacionalnega okvirnega programa za Čad Evropskega razvojnega sklada za obdobje 2014–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nacionalnega okvirnega programa za Čad Evropskega razvojnega sklada za obdobje 2014–2020,

| — | ob upoštevanju čadske ustave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju čadske ustave,

| — | ob upoštevanju partnerskega sporazuma med člani skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, ki je bil podpisan v Cotonouju dne 23. junija 2000 (3) (Sporazum iz Cotonouja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju partnerskega sporazuma med člani skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, ki je bil podpisan v Cotonouju dne 23. junija 2000 (3) (Sporazum iz Cotonouja),

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, ki je bila sprejeta 27. junija 1981 in je začela veljati 21. oktobra 1986, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, ki je bila sprejeta 27. junija 1981 in je začela veljati 21. oktobra 1986,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju, sprejete 30. januarja 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju, sprejete 30. januarja 2007,

| — | ob upoštevanju revidirane čadske tranzicijske listine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revidirane čadske tranzicijske listine,

| — | ob upoštevanju svetovnega indeksa terorizma za leto 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svetovnega indeksa terorizma za leto 2019,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker Čad od smrti nekdanjega predsednika Idrissa Débyja Itnoja aprila 2021 vodi njegov sin Mahamat Idriss Déby Itno; ker je prehodni vojaški svet že pred tem začasno razveljavil ustavo ter razpustil vlado in narodno skupščino; |
| --- | --- |

A.

ker Čad od smrti nekdanjega predsednika Idrissa Débyja Itnoja aprila 2021 vodi njegov sin Mahamat Idriss Déby Itno; ker je prehodni vojaški svet že pred tem začasno razveljavil ustavo ter razpustil vlado in narodno skupščino;

| B. | ker se je prehodni vojaški svet zavezal, da bo v 18 mesecih po prevzemu oblasti izvedel demokratične volitve; ker so bili 1. oktobra 2022 v okviru nacionalnega dialoga sprejeti nekateri ukrepi in je bilo napovedano, da bodo volitve odložene za dodatni dve leti; ker je Afriška unija postavila pogoje, vključno z zavrnitvijo podaljšanja prvotnega 18-mesečnega časovnega načrta za tranzicijo ter spoštovanjem človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

B.

ker se je prehodni vojaški svet zavezal, da bo v 18 mesecih po prevzemu oblasti izvedel demokratične volitve; ker so bili 1. oktobra 2022 v okviru nacionalnega dialoga sprejeti nekateri ukrepi in je bilo napovedano, da bodo volitve odložene za dodatni dve leti; ker je Afriška unija postavila pogoje, vključno z zavrnitvijo podaljšanja prvotnega 18-mesečnega časovnega načrta za tranzicijo ter spoštovanjem človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

| C. | ker je bil organiziran narodni dialog, da bi določili proces tranzicije; ker pri tem niso sodelovale vse opozicijske skupine; ker se je dialog zaključil s priporočili, naj se proces tranzicije odloži in naj se nikomur ne prepreči kandidiranja na prihodnjih volitvah, tudi sedanjemu predsedniku ne; |
| --- | --- |

C.

ker je bil organiziran narodni dialog, da bi določili proces tranzicije; ker pri tem niso sodelovale vse opozicijske skupine; ker se je dialog zaključil s priporočili, naj se proces tranzicije odloži in naj se nikomur ne prepreči kandidiranja na prihodnjih volitvah, tudi sedanjemu predsedniku ne;

| D. | ker so čadske organizacije civilne družbe pripravile načrt za izhod iz krize; ker so nekatere čadske organizacije civilne družbe priporočile, naj bo mednarodna podpora v obliki stabilizacijskega mehanizma za ponovno vzpostavitev ustavnega reda in podporo načrtu tranzicije; |
| --- | --- |

D.

ker so čadske organizacije civilne družbe pripravile načrt za izhod iz krize; ker so nekatere čadske organizacije civilne družbe priporočile, naj bo mednarodna podpora v obliki stabilizacijskega mehanizma za ponovno vzpostavitev ustavnega reda in podporo načrtu tranzicije;

| E. | ker je čadska vlada med 13. marcem in 8. avgustom 2022 v Dohi sklicala 53 političnih vojaških gibanj, od katerih jih je bilo pristnih samo šest, da bi se pogajala o mirovnem sporazumu; |
| --- | --- |

E.

ker je čadska vlada med 13. marcem in 8. avgustom 2022 v Dohi sklicala 53 političnih vojaških gibanj, od katerih jih je bilo pristnih samo šest, da bi se pogajala o mirovnem sporazumu;

| F. | ker se je na povabilo prehodnega vojaškega sveta v N’Djameni zbralo več kot 1 300 delegatov, od katerih je skoraj vse neposredno imenovala vlada, da bi sodelovali v tako imenovanem vključujočem in suverenem narodnem dialogu; |
| --- | --- |

F.

ker se je na povabilo prehodnega vojaškega sveta v N’Djameni zbralo več kot 1 300 delegatov, od katerih je skoraj vse neposredno imenovala vlada, da bi sodelovali v tako imenovanem vključujočem in suverenem narodnem dialogu;

| G. | ker so najpomembnejše politične stranke, organizacije civilne družbe in dejanske politične vojaške skupine ti dve srečanji bojkotirale; |
| --- | --- |

G.

ker so najpomembnejše politične stranke, organizacije civilne družbe in dejanske politične vojaške skupine ti dve srečanji bojkotirale;

| H. | ker je 20. oktobra 2022 na tisoče ljudi po Čadu protestiralo in zahtevalo takojšnjo ponovno vzpostavitev demokratične ureditve; ker je minister za javno varnost v pričakovanju tega protesta 19. oktobra 2022 prepovedal vse demonstracije v državi; ker je policija v odziv na proteste na mirne protestnike streljala s pravim strelivom in solzivcem v vztrajnem in vsesplošnem nasilnem ustavljanju demonstracij po vsej državi; |
| --- | --- |

H.

ker je 20. oktobra 2022 na tisoče ljudi po Čadu protestiralo in zahtevalo takojšnjo ponovno vzpostavitev demokratične ureditve; ker je minister za javno varnost v pričakovanju tega protesta 19. oktobra 2022 prepovedal vse demonstracije v državi; ker je policija v odziv na proteste na mirne protestnike streljala s pravim strelivom in solzivcem v vztrajnem in vsesplošnem nasilnem ustavljanju demonstracij po vsej državi;

| I. | ker so oblasti napovedale tudi začasno prekinitev dejavnosti sedmih političnih skupin; ker so tudi po vsej državi prepovedale dejavnosti velikih opozicijskih skupin in koalicije civilne družbe Wakit Tamma; ker so v več mestih in soseskah omejili internet; |
| --- | --- |

I.

ker so oblasti napovedale tudi začasno prekinitev dejavnosti sedmih političnih skupin; ker so tudi po vsej državi prepovedale dejavnosti velikih opozicijskih skupin in koalicije civilne družbe Wakit Tamma; ker so v več mestih in soseskah omejili internet;

| J. | ker je poročevalec Sébastien Touzé na seji Odbora Združenih narodov proti mučenju 4. novembra 2022 ocenil, da je umrlo od 50 do 150 ljudi, od 150 do 184 jih je izginilo, 1 369 je bilo aretiranih, od 600 do 1 100 pa jih je bilo zaradi protivladnih protestov prepeljanih v strogo varovani zapor Koro Toro v puščavi, približno 600 kilometrov od glavnega mesta; |
| --- | --- |

J.

ker je poročevalec Sébastien Touzé na seji Odbora Združenih narodov proti mučenju 4. novembra 2022 ocenil, da je umrlo od 50 do 150 ljudi, od 150 do 184 jih je izginilo, 1 369 je bilo aretiranih, od 600 do 1 100 pa jih je bilo zaradi protivladnih protestov prepeljanih v strogo varovani zapor Koro Toro v puščavi, približno 600 kilometrov od glavnega mesta;

| K. | ker je bilo v štirih dneh brez prisotnosti zagovornika od obsojenih kar 400 od vseh pridržanih ljudi; ker je bilo 5. decembra 2022 od pridržanih protestnikov 262 obsojenih na do tri leta zapora, 80 je bilo pogojno obsojenih, 59 pa oproščenih; |
| --- | --- |

K.

ker je bilo v štirih dneh brez prisotnosti zagovornika od obsojenih kar 400 od vseh pridržanih ljudi; ker je bilo 5. decembra 2022 od pridržanih protestnikov 262 obsojenih na do tri leta zapora, 80 je bilo pogojno obsojenih, 59 pa oproščenih;

| L. | ker sodni postopki niso bili pregledni in o njih ni bilo na voljo javnih informacij; ker je bil protestnikom onemogočen dostop do sodnega varstva; ker je čadska odvetniška zbornica sojenje označila za parodijo pravice in se je pritožila na odločitev sodišča, njeni odvetniki pa so zato ta sojenja bojkotirali; |
| --- | --- |

L.

ker sodni postopki niso bili pregledni in o njih ni bilo na voljo javnih informacij; ker je bil protestnikom onemogočen dostop do sodnega varstva; ker je čadska odvetniška zbornica sojenje označila za parodijo pravice in se je pritožila na odločitev sodišča, njeni odvetniki pa so zato ta sojenja bojkotirali;

| M. | ker je Odbor OZN proti mučenju v svoji oceni ugotovil, da je razširjenost nasilja v zaporih, vključno z nasilnimi dejanji, ki jih je osebje v zaporih zagrešilo zoper pripornike, skrb vzbujajoča, in pozval državne organe, naj preiščejo vse smrti v priporu in vse obtožbe v zvezi z mučenjem in slabim ravnanjem zaporniškega osebja; |
| --- | --- |

M.

ker je Odbor OZN proti mučenju v svoji oceni ugotovil, da je razširjenost nasilja v zaporih, vključno z nasilnimi dejanji, ki jih je osebje v zaporih zagrešilo zoper pripornike, skrb vzbujajoča, in pozval državne organe, naj preiščejo vse smrti v priporu in vse obtožbe v zvezi z mučenjem in slabim ravnanjem zaporniškega osebja;

| N. | ker so se varnostne razmere na območju Sahela v zadnjih letih občutno poslabšale, to pa resno ogroža regionalno in mednarodno varnost; ker so kršitve človekovih pravic in množični poboji zelo razširjeni, vse večja neustrezna prehranska varnost, korupcija, skrajna revščina in poplave pa še povečujejo negotove razmere; ker se je število nasilnih ekstremističnih dejavnosti v Sahelu leta 2019 povečalo hitreje kot v drugih regijah; |
| --- | --- |

N.

ker so se varnostne razmere na območju Sahela v zadnjih letih občutno poslabšale, to pa resno ogroža regionalno in mednarodno varnost; ker so kršitve človekovih pravic in množični poboji zelo razširjeni, vse večja neustrezna prehranska varnost, korupcija, skrajna revščina in poplave pa še povečujejo negotove razmere; ker se je število nasilnih ekstremističnih dejavnosti v Sahelu leta 2019 povečalo hitreje kot v drugih regijah;

| O. | ker se je EU v celostni strategiji za Sahel, ki jo je Svet sprejel 16. aprila 2021, zavezala, da bo podprla ključne trenutke za demokracijo v tej regiji, posebno politično pozornost namenila prizadevanjem na področju upravljanja in pravne države ter še naprej pozivala, naj se notranjim varnostnim silam da bolj osrednja vloga pri utrjevanju zaupanja med ljudmi in državo; |
| --- | --- |

O.

ker se je EU v celostni strategiji za Sahel, ki jo je Svet sprejel 16. aprila 2021, zavezala, da bo podprla ključne trenutke za demokracijo v tej regiji, posebno politično pozornost namenila prizadevanjem na področju upravljanja in pravne države ter še naprej pozivala, naj se notranjim varnostnim silam da bolj osrednja vloga pri utrjevanju zaupanja med ljudmi in državo;

| P. | ker je po podatkih Združenih narodov Čad, v katerem je bilo 381 000 oseb notranje razseljenih, sprejel več kot 577 000 beguncev, med drugim iz Darfurja, Srednjeafriške republike, Nigerije in Kameruna; ker je stabilnost Čada odločilnega pomena za Sahel ter severno in vzhodno Afriko; |
| --- | --- |

P.

ker je po podatkih Združenih narodov Čad, v katerem je bilo 381 000 oseb notranje razseljenih, sprejel več kot 577 000 beguncev, med drugim iz Darfurja, Srednjeafriške republike, Nigerije in Kameruna; ker je stabilnost Čada odločilnega pomena za Sahel ter severno in vzhodno Afriko;

| Q. | ker Čad leži v strateški regiji in se spoprijema z resnimi varnostnimi izzivi zaradi bližnjih regionalnih oporišč oboroženih skupin, zlasti ob Čadskem jezeru, kjer delujeta Islamska država zahodnoafriške province in islamska militantna skupina Boko Haram s sedežem v Nigeriji; ker ima Čad osrednjo vlogo pri regionalnih mirovnih prizadevanjih v okviru skupnih sil skupine G5 Sahel in MNJTF; |
| --- | --- |

Q.

ker Čad leži v strateški regiji in se spoprijema z resnimi varnostnimi izzivi zaradi bližnjih regionalnih oporišč oboroženih skupin, zlasti ob Čadskem jezeru, kjer delujeta Islamska država zahodnoafriške province in islamska militantna skupina Boko Haram s sedežem v Nigeriji; ker ima Čad osrednjo vlogo pri regionalnih mirovnih prizadevanjih v okviru skupnih sil skupine G5 Sahel in MNJTF;

| 1. | obžaluje smrtonosno nasilje in represijo nad prodemokratičnimi protestniki v demonstracijah oktobra 2022 in globoko obžaluje smrtne žrtve; ponovno obsoja vojaški državni udar, ki ga je 20. aprila 2021 izvedel prehodni vojaški svet, ter posledično prekinitev uporabe čadske ustave, razpustitev narodne skupščine in vlade; |
| --- | --- |

1.

| 2. | obsoja omejevanje temeljne pravice do protestiranja in uporabo nasilja proti protestnikom in civilni družbi v Čadu; močno obžaluje, da ti ukrepi lahko ogrozijo potekajoči proces demokratizacije; oblasti poziva, naj v celoti spoštujejo nacionalne in mednarodne zaveze države, zlasti pravico do svobode mirnega zbiranja in združevanja ter pravico do telesne celovitosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva OZN in Afriško unijo, naj začneta neodvisno in nepristransko preiskavo prijavljenega nasilja, tudi poročila o mučenju v čadskih zaporih, in zagotovita kazenski pregon storilcev, ki so izvajali nasilje nad posamezniki in civilno družbo; poziva, naj se zagotovi, da bodo odgovorni za nasilje in uboje za svoja dejanja odgovarjali, in naj čadske oblasti poskrbijo, da bodo čadska vojska, žandarji in policija usposobljeni v skladu s kodeksom ravnanja OZN za uslužbence organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj in osnovnimi načeli o uporabi sile in strelnega orožja s strani uradnikov organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj ter da bodo ta kodeks in osnovna načela spoštovali; |
| --- | --- |

3.

| 4. | obsoja kazenski pregon prodemokratičnih protestnikov na množičnih sojenjih, na katerih niso spoštovani mednarodni standardi o preglednosti in dostopu do sodnega varstva; poziva k razveljavitvi teh kazni in izpustitvi protestnikov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | odločno poziva vlado, naj vsem, ki so bili obtoženi po protestih 20. oktobra 2022, zagotovi popoln dostop do pravnega varstva; poudarja, da bo EU zelo pozorno spremljala nadaljevanje sodnih postopkov in da bo njihov izid ključen za prihodnje odnose med EU in Čadom; |
| --- | --- |

5.

| 6. | globoko obžaluje, da režim ni izpolnil svoje zaveze o demokratični tranziciji; ponovno poudarja pomen hitre vzpostavitve ustavnega reda in časovno omejenega prehoda pod civilnim vodstvom, v katerem bi bilo zagotovljeno spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ter opozarja, da je za zagotovitev verodostojnosti in legitimnosti tekočega procesa bistveno smiselno sodelovanje z vsemi civilnimi in političnimi akterji; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nujno poziva k čimprejšnji ponovni organizaciji preglednih, vključujočih in verodostojnih parlamentarnih in predsedniških volitev, v katerih bodo v celoti spoštovani ustava in mednarodni volilni standardi ter bo zagotovljena polna udeležba opozicijskih strank; poudarja pomen neodvisne in pregledne nacionalne volilne komisije ter sodelovanja z mednarodnimi partnerji v zvezi s tem; globoko obžaluje, da vladajoče oblasti niso upoštevale jasne direktive mirovnega in varnostnega sveta Afriške unije, ki temelji na Afriški listini o demokraciji, volitvah in upravljanju ter predhodne javne zaveze prehodnega vojaškega sveta, da njegovi voditelji na prihodnjih volitvah ne bodo kandidirali; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja, da morajo dejanski demokratični prehod in reforme potekati pod civilnim vodstvom ter omogočati polno in dejavno sodelovanje organizacij civilne družbe, opozicijskih strank, žensk, mladih in svobodnega tiska, ki morajo imeti možnost delovati brez strahu pred nasiljem, ustrahovanjem ali omejitvami; |
| --- | --- |

8.

| 9. | obžaluje nenehno nasilje in teroristične napade, ki se še vedno dogajajo v Čadu; znova izraža zaskrbljenost zaradi dolgotrajne krize v državi in nestabilnih varnostnih razmer na njenem severu ter odločno obsoja ponavljajoče se kršitve človekovih pravic ter mednarodnega in humanitarnega prava; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva vlado, naj si prizadeva za podporo nacionalnih in mednarodnih mediatorjev, Urada visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice, Afriške unije, posebne predstavnice EU za Sahel, Gospodarske skupnosti srednjeafriških držav in drugih mednarodnih organizacij, da bi premagali sedanji zastoj in pospešili narodni dialog in proces demokratične tranzicije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | je zelo zaskrbljen zaradi še vedno visoke stopnje korupcije in nekaznovanja v Čadu; ugotavlja, da se problem nekaznovanja kršitev človekovih pravic ne rešuje, kar prispeva k nadaljnjim zlorabam in zmanjševanju zaupanja javnosti v državne institucije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj okrepijo podporo neodvisnim nevladnim organizacijam, zagovornikom človekovih pravic in neodvisnim medijem, dejavnim v Čadu, vključno s financiranjem in podporo ljudem, ki potrebujejo zaščito; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva EU in njene države članice, naj ta vprašanja v zvezi s človekovimi pravicami naslovijo na čadske oblasti, v prehodnem obdobju zagotovijo tehnično podporo Čadu in razmislijo o začetku postopka na podlagi člena 96 Sporazuma iz Cotonouja, ki bi lahko v skrajnem primeru privedel do prekinitve razvojnega sodelovanja EU s Čadom, dokler ne bo ponovno vzpostavljen legitimni ustavni red; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opozarja, da so podnebne spremembe, neustrezna prehranska varnost, rast prebivalstva, preveliko izkoriščanje naravnih virov, revščina ter pomanjkanje izobraževalnih in gospodarskih priložnosti temeljni vzroki nestabilnosti, nasilja in novačenja teroristov v vsem Sahelu; poudarja, da je treba usklajevati pomoč za varnost in razvoj, humanitarno pomoč in pomoč v podporo demokraciji, če želimo tej regiji omogočiti stabilen trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opozarja, da so regionalno sodelovanje in iniciative, vključno z Afriško unijo in skupino G5 Sahel, izredno pomembni za podporo strategije pod afriškim vodstvom, namen katere je odpravljanje terorizma in nestabilnosti v Sahelu; poudarja, da podpira evropski mirovni instrument in njegovo sodelovanje z MNJFT; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja regionalizacijo prisotnosti skupne varnostne in obrambne politike na območju Sahela, katere cilj je okrepiti regionalni pristop delovanja EU v regiji, da bi podprli čezmejno sodelovanje Sahela in struktur regionalnega sodelovanja ter izboljšali nacionalne zmogljivosti držav skupine G5 Sahel; poziva EU in njene države članice, naj hitro izvedejo predlog pobude Ekipe Evropa za Čad o upravljanju, demokratizaciji, miru in varnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva EU, njene države članice in mednarodno skupnost, naj se nemudoma odzovejo na humanitarne razmere, ki so posledica dogajanja na področju človekovih pravic v Čadu, in državi zagotovijo potrebno pomoč, da bo lahko hitro zapolnjevala svoje nujne potrebe po zaščiti notranje razseljenih oseb in beguncev; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Afriški uniji in njenim institucijam ter vladi in narodni skupščini Čada. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  UL C 15, 12.1.2022, str. 166.

(2)  UL C 385, 22.9.2021, str. 24.

(3)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

---

| 17.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/105 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/105

---

P9_TA(2022)0447

Primer zagovornika človekovih pravic Abdulhadija Al Khavadže v Bahrajnu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2022 o primeru zagovornika človekovih pravic Abdulhadija Al Khavadža v Bahrajnu (2022/2994(RSP))

(2023/C 177/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih preteklih resolucij o Bahrajnu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih preteklih resolucij o Bahrajnu,

| — | ob upoštevanju poročila bahrajnske neodvisne preiskovalne komisije iz novembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila bahrajnske neodvisne preiskovalne komisije iz novembra 2011,

| — | ob upoštevanju izjave posebne poročevalke OZN z dne 22. septembra 2022 o položaju zagovornikov človekovih pravic o zaprtem zagovorniku človekovih pravic Abdulhadiju Al Khavadži, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave posebne poročevalke OZN z dne 22. septembra 2022 o položaju zagovornikov človekovih pravic o zaprtem zagovorniku človekovih pravic Abdulhadiju Al Khavadži,

| — | ob upoštevanju, da je Danska na 51. seji Sveta za človekove pravice pozvala k izpustitvi zagovornika človekovih pravic Abdulhadija Al Khavadže, in ob upoštevanju zadnjih izjav danskega ministrstva za zunanje zadeve, in sicer z dne 29. septembra 2022 in 7. novembra 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je Danska na 51. seji Sveta za človekove pravice pozvala k izpustitvi zagovornika človekovih pravic Abdulhadija Al Khavadže, in ob upoštevanju zadnjih izjav danskega ministrstva za zunanje zadeve, in sicer z dne 29. septembra 2022 in 7. novembra 2022,

| — | ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju, ki sta ga EU in Bahrajn podpisala 10. februarja 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju, ki sta ga EU in Bahrajn podpisala 10. februarja 2022,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Komisije z dne 18. maja 2022 o strateškem partnerstvu z Zalivom (JOIN(2022)0013) in sklepov Sveta z dne 20. junija 2022 v zvezi s tem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Komisije z dne 18. maja 2022 o strateškem partnerstvu z Zalivom (JOIN(2022)0013) in sklepov Sveta z dne 20. junija 2022 v zvezi s tem,

| — | ob upoštevanju smernic Evropske unije o zagovornikih človekovih pravic, o smrtni kazni, o mučenju in o svobodi izražanja, o dialogih o človekovih pravicah s tretjimi državami in o svobodi izražanja na spletu in drugje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Evropske unije o zagovornikih človekovih pravic, o smrtni kazni, o mučenju in o svobodi izražanja, o dialogih o človekovih pravicah s tretjimi državami in o svobodi izražanja na spletu in drugje,

| — | ob upoštevanju splošnega rednega pregleda Bahrajna, ki ga je izvedla OZN, z dne 7. novembra 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega rednega pregleda Bahrajna, ki ga je izvedla OZN, z dne 7. novembra 2022,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/821 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi režima Unije za nadzor izvoza, posredovanja, tehnične pomoči, tranzita in prenosa blaga z dvojno rabo (prenovitev) (1) (uredba o dvojni rabi) ter prejšnjih prenovitev, zlasti Uredbe (EU) št. 1232/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/821 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi režima Unije za nadzor izvoza, posredovanja, tehnične pomoči, tranzita in prenosa blaga z dvojno rabo (prenovitev) (1) (uredba o dvojni rabi) ter prejšnjih prenovitev, zlasti Uredbe (EU) št. 1232/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo (2),

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju ter Arabske listine o človekovih pravicah, ki jih je Bahrajn ratificiral, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju ter Arabske listine o človekovih pravicah, ki jih je Bahrajn ratificiral,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker zagovornik človekovih pravic Abdulhadi Al Khavadža, bahrajnski in danski državljan, soustanovitelj bahrajnskega centra za človekove pravice in Zalivskega centra za človekove pravice ter dobitnik nagrade Martina Ennalsa za leto 2022, trenutno služi enajsto leto zaporne kazni, medtem ko prestaja dosmrtno zaporno kazen, ker je v času ljudske vstaje v Bahrajnu leta 2011 vodil proteste, na katerih so zahtevali demokratične reforme; |
| --- | --- |

A.

ker zagovornik človekovih pravic Abdulhadi Al Khavadža, bahrajnski in danski državljan, soustanovitelj bahrajnskega centra za človekove pravice in Zalivskega centra za človekove pravice ter dobitnik nagrade Martina Ennalsa za leto 2022, trenutno služi enajsto leto zaporne kazni, medtem ko prestaja dosmrtno zaporno kazen, ker je v času ljudske vstaje v Bahrajnu leta 2011 vodil proteste, na katerih so zahtevali demokratične reforme;

| B. | ker so Abdulhadija Al Khavadžo po aretaciji pretepli, mučili in obsodili na nepoštenem sojenju, ki ni bilo v skladu z bahrajnskim kazenskim pravom ali z minimalnimi mednarodnimi standardi poštenega sojenja; ker je bil Al Khavadža obsojen na podlagi izmišljenih obtožb o financiranju terorizma in sodelovanju v njem, češ da naj bi želel strmoglaviti vlado, in o vohunjenju za tujo državo; |
| --- | --- |

B.

ker so Abdulhadija Al Khavadžo po aretaciji pretepli, mučili in obsodili na nepoštenem sojenju, ki ni bilo v skladu z bahrajnskim kazenskim pravom ali z minimalnimi mednarodnimi standardi poštenega sojenja; ker je bil Al Khavadža obsojen na podlagi izmišljenih obtožb o financiranju terorizma in sodelovanju v njem, češ da naj bi želel strmoglaviti vlado, in o vohunjenju za tujo državo;

| C. | ker je delovna skupina OZN za samovoljna pridržanja julija 2012 ugotovila, da je aretacija Abdulhadija Al Khavadže samovoljna, saj je bila posledica njegovega uveljavljanja temeljnih pravic do svobode izražanja, mirnega zbiranja in združevanja, ter pozvala k njegovi izpustitvi; |
| --- | --- |

C.

ker je delovna skupina OZN za samovoljna pridržanja julija 2012 ugotovila, da je aretacija Abdulhadija Al Khavadže samovoljna, saj je bila posledica njegovega uveljavljanja temeljnih pravic do svobode izražanja, mirnega zbiranja in združevanja, ter pozvala k njegovi izpustitvi;

| D. | ker je Abdulhadi Al Khavadža v več ločenih sojenjih znova tarča sodnega nadlegovanja; ker je drugo nižje kazensko sodišče v Bahrajnu 28. novembra 2022 Abdulhadija Al Khavadžo obsodilo na podlagi dodatnih kazenskih obtožb, saj naj bi zlomil stol v zaporu in žalil policista, ker mu ni dovolil, da bi poklical družino; ker je bila Abdulhadiju Al Khavadži odvzeta pravica, da bi se udeležil sodne obravnave, in pravica do pravnega zastopanja kljub sodnemu nalogu, ki ga je podpisal predsednik nižjega kazenskega sodišča in s katerim je bilo generalnemu sekretarju generalnega direktorata za rehabilitacijo in reforme naročeno, naj obtožencu odobri dostop do pravnega zastopanja; ker mu je bila s tem kršena pravica do poštenega sojenja in zagovornika; |
| --- | --- |

D.

ker je Abdulhadi Al Khavadža v več ločenih sojenjih znova tarča sodnega nadlegovanja; ker je drugo nižje kazensko sodišče v Bahrajnu 28. novembra 2022 Abdulhadija Al Khavadžo obsodilo na podlagi dodatnih kazenskih obtožb, saj naj bi zlomil stol v zaporu in žalil policista, ker mu ni dovolil, da bi poklical družino; ker je bila Abdulhadiju Al Khavadži odvzeta pravica, da bi se udeležil sodne obravnave, in pravica do pravnega zastopanja kljub sodnemu nalogu, ki ga je podpisal predsednik nižjega kazenskega sodišča in s katerim je bilo generalnemu sekretarju generalnega direktorata za rehabilitacijo in reforme naročeno, naj obtožencu odobri dostop do pravnega zastopanja; ker mu je bila s tem kršena pravica do poštenega sojenja in zagovornika;

| E. | ker je Abdulhadi Al Khavadža državljan Kraljevine Danske in je od leta 2011 prisiljen živeti ločeno od svoje družine; |
| --- | --- |

E.

ker je Abdulhadi Al Khavadža državljan Kraljevine Danske in je od leta 2011 prisiljen živeti ločeno od svoje družine;

| F. | ker ima Abdulhadi Al Khavadža vrsto kroničnih in degenerativnih zdravstvenih težav, vključno s hudimi bolečinami v hrbtu in okvaro vida, kar je neposredna posledica življenja v zaporu, mučenja in slabega dostopa do zdravstvene oskrbe, ter potrebuje nujno zdravniško pomoč; ker se je Al Khavadži zaradi več gladovnih stavk, s katerimi je protestiral proti slabemu ravnanju, zdravstveno stanje še poslabšalo; ker mu uprava zapora odreka ustrezno zdravstveno oskrbo; |
| --- | --- |

F.

ker ima Abdulhadi Al Khavadža vrsto kroničnih in degenerativnih zdravstvenih težav, vključno s hudimi bolečinami v hrbtu in okvaro vida, kar je neposredna posledica življenja v zaporu, mučenja in slabega dostopa do zdravstvene oskrbe, ter potrebuje nujno zdravniško pomoč; ker se je Al Khavadži zaradi več gladovnih stavk, s katerimi je protestiral proti slabemu ravnanju, zdravstveno stanje še poslabšalo; ker mu uprava zapora odreka ustrezno zdravstveno oskrbo;

| G. | ker so nove obtožbe sledile po tem, ko so se za Al Khavadžev primer zavzeli na ravni OZN in EU, in sicer so nanj opozorili septembra 2022 v letnem poročilu generalnega sekretarja OZN o povračilnih ukrepih, oktobra 2022 v dialogu med EU in Bahrajnom o človekovih pravicah ter novembra 2022 v splošnem rednem pregledu Bahrajna, ki ga je izvedla OZN; ker danska vlada že več kot desetletje uporablja zasebno diplomacijo z bahrajnsko vlado, da bi Al Khavadžo izpustili, vendar so bili pri tem doslej neuspešni; |
| --- | --- |

G.

ker so nove obtožbe sledile po tem, ko so se za Al Khavadžev primer zavzeli na ravni OZN in EU, in sicer so nanj opozorili septembra 2022 v letnem poročilu generalnega sekretarja OZN o povračilnih ukrepih, oktobra 2022 v dialogu med EU in Bahrajnom o človekovih pravicah ter novembra 2022 v splošnem rednem pregledu Bahrajna, ki ga je izvedla OZN; ker danska vlada že več kot desetletje uporablja zasebno diplomacijo z bahrajnsko vlado, da bi Al Khavadžo izpustili, vendar so bili pri tem doslej neuspešni;

| H. | ker bahrajnska vlada še naprej močno omejuje pravice do svobode izražanja, združevanja in mirnega zbiranja; ker se zagovornike človekovih pravic, odvetnike, novinarje in politične aktiviste ostro preganja ter so žrtve aretacij, jim grozi zapor ali mučenje, se jih ustrahuje, imajo prepovedi potovanja in se jim odvzame državljanstvo; ker so bahrajnske oblasti aretirale, pridržale, zasliševale in preganjale zagovornike človekovih pravic in politične aktiviste; |
| --- | --- |

H.

ker bahrajnska vlada še naprej močno omejuje pravice do svobode izražanja, združevanja in mirnega zbiranja; ker se zagovornike človekovih pravic, odvetnike, novinarje in politične aktiviste ostro preganja ter so žrtve aretacij, jim grozi zapor ali mučenje, se jih ustrahuje, imajo prepovedi potovanja in se jim odvzame državljanstvo; ker so bahrajnske oblasti aretirale, pridržale, zasliševale in preganjale zagovornike človekovih pravic in politične aktiviste;

| I. | ker je Abdulhadi Al Khavadža eden od zagovornikov človekovih pravic, ki so bili v Bahrajnu samovoljno obsojeni na dolgotrajno zaporno kazen; ker so med drugimi političnimi zaporniki, ki so trenutno zaprti v tej državi, znani voditelji politične opozicije, aktivisti, blogerji in zagovorniki človekovih pravic, obsojeni na dosmrtno zaporno kazen zaradi svoje vloge v prodemokratičnih protestih leta 2011; ker je bil zagovornik človekovih pravic Nadži Fatil maja 2013 aretiran, maja 2014 pa obsojen na 15 let zapora; ker so Nadžija Fatila mučili, bil je pridržan v osamitvi, ni smel sprejemati telefonskih klicev in obiskov njegove družine ter odvetnika ter je bil zaprt v samici; ker je bil zagovornik človekovih pravic dr. Abduldžalil Al Singes avgusta 2010 aretiran, februarja in marca 2011 na kratko izpuščen za 21 dni, 17. marca 2011 pa ponovno aretiran in junija 2011 obsojen na dosmrtno zaporno kazen; ker so bahrajnski zagovorniki človekovih pravic in njihovi družinski člani tarče nadlegovanja, ustrahovanja in sodnega pregona; ker so nekateri odšli v izgnanstvo, številnim pa je bilo samovoljno odvzeto državljanstvo; ker je bil Nabil Radžab, eden od najvidnejših bahrajnskih zagovornikov človekovih pravic, 9. junija 2020 izpuščen iz zapora, da bi prestal preostanek petletne zaporne kazni v skladu z zakonom o alternativnih sankcijah; |
| --- | --- |

I.

ker je Abdulhadi Al Khavadža eden od zagovornikov človekovih pravic, ki so bili v Bahrajnu samovoljno obsojeni na dolgotrajno zaporno kazen; ker so med drugimi političnimi zaporniki, ki so trenutno zaprti v tej državi, znani voditelji politične opozicije, aktivisti, blogerji in zagovorniki človekovih pravic, obsojeni na dosmrtno zaporno kazen zaradi svoje vloge v prodemokratičnih protestih leta 2011; ker je bil zagovornik človekovih pravic Nadži Fatil maja 2013 aretiran, maja 2014 pa obsojen na 15 let zapora; ker so Nadžija Fatila mučili, bil je pridržan v osamitvi, ni smel sprejemati telefonskih klicev in obiskov njegove družine ter odvetnika ter je bil zaprt v samici; ker je bil zagovornik človekovih pravic dr. Abduldžalil Al Singes avgusta 2010 aretiran, februarja in marca 2011 na kratko izpuščen za 21 dni, 17. marca 2011 pa ponovno aretiran in junija 2011 obsojen na dosmrtno zaporno kazen; ker so bahrajnski zagovorniki človekovih pravic in njihovi družinski člani tarče nadlegovanja, ustrahovanja in sodnega pregona; ker so nekateri odšli v izgnanstvo, številnim pa je bilo samovoljno odvzeto državljanstvo; ker je bil Nabil Radžab, eden od najvidnejših bahrajnskih zagovornikov človekovih pravic, 9. junija 2020 izpuščen iz zapora, da bi prestal preostanek petletne zaporne kazni v skladu z zakonom o alternativnih sankcijah;

| J. | ker naj bi bahrajnske oblasti še bolj zatirale dejavnosti na spletu in v družbenih medijih ter preganjale kritike zaradi mirnega izražanja mnenja; ker se poroča, da so v kraljevini Bahrajn pandemijo covida-19 izkoristili kot izgovor za nadaljnje omejevanje svobode izražanja; |
| --- | --- |

J.

ker naj bi bahrajnske oblasti še bolj zatirale dejavnosti na spletu in v družbenih medijih ter preganjale kritike zaradi mirnega izražanja mnenja; ker se poroča, da so v kraljevini Bahrajn pandemijo covida-19 izkoristili kot izgovor za nadaljnje omejevanje svobode izražanja;

| K. | ker je v Bahrajnu trenutno 26 oseb obsojenih na smrtno kazen in vsem neposredno grozi usmrtitev, saj so izčrpali vsa pravna sredstva; |
| --- | --- |

K.

ker je v Bahrajnu trenutno 26 oseb obsojenih na smrtno kazen in vsem neposredno grozi usmrtitev, saj so izčrpali vsa pravna sredstva;

| L. | ker se je po navedbah časopisa The Guardian in organizacije Amnesty International v Bahrajnu v zadnjih letih znatno povečal digitalni nadzor, in sicer s prestrezanjem besedilnih sporočil, temeljitimi pregledi paketov, nadzorovanjem družbenih medijev in telefonskih pogovorov s programsko opremo Pegasus družbe NSO; ker so tudi evropska podjetja bahrajnskim oblastem dobavljala tehnologije za prestrezanje; ker Bahrajn z nadzorno tehnologijo prestreza komunikacijo aktivistov za človekove pravice, na podlagi česar so bili tudi aretirani; |
| --- | --- |

L.

ker se je po navedbah časopisa The Guardian in organizacije Amnesty International v Bahrajnu v zadnjih letih znatno povečal digitalni nadzor, in sicer s prestrezanjem besedilnih sporočil, temeljitimi pregledi paketov, nadzorovanjem družbenih medijev in telefonskih pogovorov s programsko opremo Pegasus družbe NSO; ker so tudi evropska podjetja bahrajnskim oblastem dobavljala tehnologije za prestrezanje; ker Bahrajn z nadzorno tehnologijo prestreza komunikacijo aktivistov za človekove pravice, na podlagi česar so bili tudi aretirani;

| M. | ker je bil v okviru revizije Uredbe (ES) št. 428/2009 leta 2011 uveden nadzor nad izvozom nadzorne tehnologije; ker je bila uredba leta 2021 prenovljena, da bi te ukrepe še dodatno okrepili; |
| --- | --- |

M.

ker je bil v okviru revizije Uredbe (ES) št. 428/2009 leta 2011 uveden nadzor nad izvozom nadzorne tehnologije; ker je bila uredba leta 2021 prenovljena, da bi te ukrepe še dodatno okrepili;

| N. | ker sta Evropska unija in Bahrajn 27. oktobra 2022 v Manami organizirala šesti dialog o človekovih pravicah; ker dialog o človekovih pravicah zajema širok nabor tematik, kot so svoboda izražanja in združevanja, pravna država, vključno s pravico do poštenega sojenja in smrtno kaznijo, pravice žensk in enakost spolov, pravice delavcev ter svoboda veroizpovedi ali prepričanja; |
| --- | --- |

N.

ker sta Evropska unija in Bahrajn 27. oktobra 2022 v Manami organizirala šesti dialog o človekovih pravicah; ker dialog o človekovih pravicah zajema širok nabor tematik, kot so svoboda izražanja in združevanja, pravna država, vključno s pravico do poštenega sojenja in smrtno kaznijo, pravice žensk in enakost spolov, pravice delavcev ter svoboda veroizpovedi ali prepričanja;

| 1. | poziva Bahrajn, naj nemudoma in brezpogojno izpusti Abdulhadija Al Khavadžo; poudarja, naj se izpustijo vsi zaporniki vesti, tudi dr. Abduldžalil Al Singes, Nadži Fatil, Abdulvahab Husein, Ali Hadži, šejk Ali Salman in Hasan Mšaima, ki so bili pridržani in obsojeni zgolj zaradi uveljavljanja pravice do svobode izražanja; poziva, naj se takoj opustijo vse obtožbe proti njim; pozdravlja dejstvo, da so bahrajnske oblasti leta 2020 v skladu z zakonom o nadomestnih kaznih izpustile Nabila Radžaba, vendar jih poziva, naj mu odpravijo tudi prepoved potovanja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izraža osuplost nad ravnanjem z Abdulhadijem Al Khavadžo in drugimi političnimi zaporniki; ponovno odločno obsoja, da so Al Khavadža in drugi politični zaporniki ter njihove družine še vedno tarče sodnega nadlegovanja, ustrahovanja in mučenja ter da sem jim odreka dolžno postopanje; zahteva, naj bahrajnske oblasti spoštujejo svoje obveznosti iz Konvencije OZN proti mučenju in prenehajo uporabljati mučenje in drugo slabo ravnanje, pa tudi izjav, pridobljenih z mučenjem, naj ne uporabljajo kot dokaz v sodnih postopkih; poziva bahrajnske oblasti, naj poskušajo odpraviti kulturo nekaznovanja, tako da preiščejo vse obtožbe o mučenju, poskrbijo, da bodo storilci odgovarjali za svoja dejanja, in naj oblikujejo učinkovite mehanizme, ki bodo žrtvam omogočili dostop do pravnega varstva in popravo krivic, tudi v Al Khavadževem primeru; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva bahrajnske oblasti, naj zagotovijo pošteno in dolžno pravno postopanje ter spoštujejo pravice zapornikov, tudi Abdulhadija Al Khavadže; poziva Bahrajn, naj zagotovi, da se bodo v celoti upoštevala osnovna načela ravnanja z zaporniki; poudarja, da se mora zagotoviti nenehno varstvo pravic zapornikov, vključno z možnostjo, da dobijo ustrezno zdravstveno oskrbo in imajo nemotene stike s svojimi družinami in odvetniki po lastni izbiri; poziva Bahrajn, naj pregleda neodvisnost in učinkovitost notranjih organov, ki spremljajo zlorabe varnostnega in zaporniškega osebja, vključno z varuhinjo človekovih pravic, enoto za posebne preiskave ter komisijo za pravice zapornikov in pripornikov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Bahrajn, naj vrne bahrajnsko državljanstvo skoraj 300 osebam, ki jim je bilo odvzeto; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izraža globoko zaskrbljenost, ker bahrajnske oblasti še vedno kršijo in omejujejo pravice in svoboščine prebivalstva, zlasti pravico posameznikov do miroljubnega protesta, svobodo izražanja in digitalno svobodo, tako na spletu in zunaj njega; poziva bahrajnske oblasti, naj omogočijo varen prostor za organizacije civilne družbe in neodvisne medije ter uveljavljanje svobode govora; obsoja dejstvo, da Bahrajn stalno uporablja protiteroristične zakone, da bi omejil svobodo govora; |
| --- | --- |

5.

| 6. | obžaluje, da je bil leta 2017 odpravljen dejanski sedemletni moratorij za usmrtitve; ponovno potrjuje močno nasprotovanje smrtni kazni; ponovno poziva njegovo veličanstvo šejka Hamada Bin Isa Al Khalifa, naj ponovno uvede moratorij na usmrtitve, da bi odpravili smrtno kazen, in nemudoma izpusti Mohameda Ramadana, Huseina Alija Muso, Mahirja Abasa Al Khabaza, Salmana Iso Ali Salmana in Huseina Abdulaha Khalila Ibrahima; Mohameda Radija Abdulo Hasana, Saida Ahmeda Fuada Abasa Iso Ahmeda Al Abarja, Huseina Alija Mahdija Džasima Mohameda, Huseina Ibrahima Alija Huseina Marzuka, Muso Abdulaha Muso Džafarja, Huseina Abdulaha Marhuna Rašida in Zuhaira Ibrahima Džasima Abdulaha; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva bahrajnsko vlado, naj celovito sodeluje z organi OZN, izda stalno povabilo predstavnikom vseh posebnih postopkov Sveta OZN za človekove pravice in z njimi proaktivno sodeluje; poziva bahrajnsko vlado, naj uradnikom EU, neodvisnim opazovalcem in skupinam za človekove pravice omogoči obisk bahrajnskih zaporov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Josepa Borrella, Evropsko službo za zunanje delovanje in vse uradnike EU, ki so obiskali Bahrajn, ter države članice EU, zlasti dansko vlado, naj še naprej javno in zasebno opozarjajo na primer Abdulhadija Al Khavadže in vseh drugih zagovornikov človekovih pravic v državi ter zahtevajo njihovo brezpogojno izpustitev; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva vse uradnike EU in predstavnike držav članic EU, naj ob obisku Bahrajna obiščejo tudi zapore in se srečajo z zagovorniki človekovih pravic ter izrecno zaprosijo za obisk Abdulhadija Al Khavadže, Nadžija Fatila in dr. Abduldžalila Al Singesa; globoko obžaluje, da je Al Khavadžo v zadnjih dveh letih družina lahko obiskala samo enkrat; zato poziva Bahrajn, naj spoštuje pravico do obiskov, ki pripada vsem družinam zapornikov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva podpredsednika/visokega predstavnika, Evropsko službo za zunanje delovanje, Svet in države članice, naj sistematično opozarjajo na kršitve človekovih pravic v Bahrajnu, in sicer na dvostranski ravni pa tudi v vseh mednarodnih forumih, vključno s Svetom OZN za človekove pravice, ter v okviru sporazuma o sodelovanju med EU in Bahrajnom; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva delegacijo EU v Riadu in vse diplomatske misije držav članic v Bahrajnu, naj se udeležijo prihodnjih obravnav Abdulhadija Al Khavadže in spremljajo razvoj dogodkov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva EU in države članice, naj okrepijo zaščito in podporo ogroženim zagovornikom človekovih pravic in zapornikom vesti v Bahrajnu, tudi z dodeljevanjem nepovratnih sredstev za nujno pomoč; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ostro obsoja uporabo tehnologije za nadzor nad bahrajnskimi zagovorniki človekovih pravic; poziva EU in njene države članice, naj dosledno izvršujejo posodobljeno uredbo o blagu z dvojno rabo, ki v celoti vključuje tehnologijo, ki se uporablja za nadzor, in naj podjetjem preprečijo izvoz, prodajo, posodabljanje ali vzdrževanje tovrstne tehnologije, ki bi se lahko uporabila za zatiranje miroljubnih opozicijskih glasov v Bahrajnu; obžaluje dejstvo, da evropska podjetja s prodajo tehnologije z dvojno rabo kršijo človekove pravice; |
| --- | --- |

13.

| 14. | Evropsko unijo in njene članice spodbuja, naj z Bahrajnom okrepijo dialog o človekovih pravicah; meni, da bi bila izpustitev Abdulhadija Al Khavadže in vseh drugih zagovornikov človekovih pravic pomemben korak k izboljšanju odnosov med EU in Bahrajnom; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kar najostreje obsoja vsakršno neprimerno vplivanje tujih držav na delo Evropskega parlamenta, bodisi neposredno ali posredno prek nevladnih organizacij pod vladnim nadzorom; poziva vse institucije EU, naj še izboljšajo register za preglednost, v ta namen pa sprejmejo strožja pravila in ustanovijo neodvisen odbor za etiko za vse institucije EU; spominja na priporočila iz svoje resolucije z dne 9. marca 2022 o tujem vmešavanju v vse demokratične procese v Evropski uniji, vključno z dezinformacijami (3), zlasti o tem, kako okrepiti odziv EU na tuje vmešavanje v demokratične procese EU; poziva ESZD, naj pripravi študijo o razširjenosti in vplivu zlonamernih državnih akterjev v evropskih institucijah, možganskih trustih, univerzah, verskih organizacijah in medijskih ustanovah; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Kraljevine Bahrajn ter članom Sveta za sodelovanje v Zalivu. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  UL L 206, 11.6.2021, str. 1.

(2)  UL L 326, 8.12.2011, str. 26.

(3)  UL C 347, 9.9.2022, str. 61.

---

| 17.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/109 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/109

---

P9_TA(2022)0448

Sum korupcije z izvorom iz Katarja in širša potreba po preglednosti in odgovornosti v evropskih institucijah

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2022 o sumu korupcije z izvorom iz Katarja in širši potrebi po preglednosti in odgovornosti v evropskih institucijah (2022/3012(RSP))

(2023/C 177/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 27. aprila 2021 o sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o obveznem registru za preglednost (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 27. aprila 2021 o sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o obveznem registru za preglednost (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2021 o ustanovitvi neodvisnega organa EU za etiko, da bi povečali preglednost in integriteto v institucijah EU (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2021 o ustanovitvi neodvisnega organa EU za etiko, da bi povečali preglednost in integriteto v institucijah EU (2),

| — | ob upoštevanju pravnega načela domneve o nedolžnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pravnega načela domneve o nedolžnosti,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2022 o tujem vmešavanju v vse demokratične procese v Evropski uniji, tudi o dezinformacijah (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2022 o tujem vmešavanju v vse demokratične procese v Evropski uniji, tudi o dezinformacijah (3),

| — | ob upoštevanju členov 10 in 11 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 10 in 11 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in (4) Poslovnika,

| A. | ker je belgijsko zvezno tožilstvo začelo preiskovati trditev o pranju denarja, korupciji in sodelovanju v hudodelski združbi; ker je bilo od 9. decembra 2022 opravljenih več aretacij in preiskav, ki zadevajo sedanje in nekdanje poslance ter tudi uslužbence Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

A.

ker je belgijsko zvezno tožilstvo začelo preiskovati trditev o pranju denarja, korupciji in sodelovanju v hudodelski združbi; ker je bilo od 9. decembra 2022 opravljenih več aretacij in preiskav, ki zadevajo sedanje in nekdanje poslance ter tudi uslužbence Evropskega parlamenta;

| B. | ker so zoper nekatere osumljence že podane obtožbe o pranju denarja, korupciji in sodelovanju v hudodelski združbi; ker je policija v preiskavah na domovih osumljencev zasegla velike količine denarja; |
| --- | --- |

B.

ker so zoper nekatere osumljence že podane obtožbe o pranju denarja, korupciji in sodelovanju v hudodelski združbi; ker je policija v preiskavah na domovih osumljencev zasegla velike količine denarja;

| C. | ker je zaupanje v integriteto Parlamenta in pravno državo bistveno za delovanje evropske demokracije; ker je nujno zagotoviti, da nad demokratični procesi ne prevladajo zasebni in zunanji interesi in da se dosledno spoštujejo pravice državljanov; |
| --- | --- |

C.

ker je zaupanje v integriteto Parlamenta in pravno državo bistveno za delovanje evropske demokracije; ker je nujno zagotoviti, da nad demokratični procesi ne prevladajo zasebni in zunanji interesi in da se dosledno spoštujejo pravice državljanov;

| D. | ker je bistveni del evropske demokracije, da predstavniki interesnih skupin na odločanje v Parlamentu vplivajo z argumenti; ker so po drugi strani neprimerni načini vplivanja, vključno s podkupovanjem in drugimi kaznivimi dejanji, nesprejemljivi; |
| --- | --- |

D.

ker je bistveni del evropske demokracije, da predstavniki interesnih skupin na odločanje v Parlamentu vplivajo z argumenti; ker so po drugi strani neprimerni načini vplivanja, vključno s podkupovanjem in drugimi kaznivimi dejanji, nesprejemljivi;

| E. | ker je Parlament v resoluciji z dne 16. septembra 2021 pozval k ustanovitvi ambiciozno zastavljenega organa za etiko; |
| --- | --- |

E.

ker je Parlament v resoluciji z dne 16. septembra 2021 pozval k ustanovitvi ambiciozno zastavljenega organa za etiko;

| F. | ker Direktiva (EU) 2019/1937 (4) ščiti žvižgače, kadar v posebnih okoliščinah neposredno in javno razkrijejo nepravilnosti; |
| --- | --- |

F.

ker Direktiva (EU) 2019/1937 (4) ščiti žvižgače, kadar v posebnih okoliščinah neposredno in javno razkrijejo nepravilnosti;

| G. | ker je osrednji del etičnega okvira za preglednosti institucij EU njen register za preglednost; |
| --- | --- |

G.

ker je osrednji del etičnega okvira za preglednosti institucij EU njen register za preglednost;

| H. | ker se nevladna organizacija za boj proti nekaznovanju (Fight Impunity) do zdaj še ni registrirala v registru za preglednost; |
| --- | --- |

H.

ker se nevladna organizacija za boj proti nekaznovanju (Fight Impunity) do zdaj še ni registrirala v registru za preglednost;

| 1. | je zgrožen in resno zaskrbljen zaradi domnevnih dejanj korupcije, pranja denarja in sodelovanja poslancev, nekdanjih poslancev in uslužbencev Evropskega parlamenta v hudodelski združbi v zameno za vpliv na odločitve Parlamenta; podpira polno sodelovanje Parlamenta pri tej kazenski preiskavi; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da notranji mehanizmi za spremljanje in opozarjanje institucij EU niso odkrili sedanje korupcije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | najostreje obsoja domnevne poskuse Katarja, da bi s korupcijo vplival na poslance, nekdanje poslance in uslužbence Evropskega parlamenta, kar pomeni resno tuje vmešavanje v demokratične procese EU; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da se morajo Parlament in institucije EU zaradi resnosti in obsega sedanjih preiskav odzvati z nedvoumno enotnostjo in neomajno odločnostjo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | močno obžaluje, da so se zaradi korupcije in neprimernega vpliva verjetno spremenili sklepi odborov in plenarne skupščine o Katarju, vključno z resolucijo o stanju človekovih pravic ob svetovnem nogometnem prvenstvu v Katarju, ki je bila sprejeta 24. novembra 2022; obžaluje, da je prišlo zaradi tega do pomanjkanja volje, da bi se branile človekove pravice več tisoč delavcev migrantov, ki so umrli na gradbiščih, in več sto tisoč ljudi, katerih temeljne pravice so v Katarju kršene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva k ustanovitvi posebnega odbora, ki bi bil zadolžen, da poišče morebitne pomanjkljivosti v pravilih Evropskega parlamenta o preglednosti, integriteti in korupciji ter pripravi predloge za reforme na podlagi dela Odbora za ustavne zadeve in dobre prakse v drugih parlamentih; |
| --- | --- |

5.

| 6. | se zavezuje, da bo na podlagi rezultatov kazenskih preiskav in morebitnih sodnih postopkov ustanovil preiskovalni odbor v skladu s členom 226 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki bo preiskoval primere korupcije in neprimernih dejanj tretjih držav, ki želijo pridobiti vpliv v Evropskem parlamentu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je zaskrbljen zaradi morebitnih nasprotij interesov s plačanimi dodatnimi zaposlitvami poslancev, zlasti kadar ti delajo kot vodstveni delavci ali so člani upravnih odborov ter svetovalnih odborov bank, multinacionalnih podjetij ali javnih delniških družb oziroma so njihovi svetovalci; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja razrešitev poslanke Eve Kaili s položaja podpredsednice, kot je določeno v členu 21 Poslovnika; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zahteva imenovanje posebnega podpredsednika, pristojnega za integriteto ter boj proti korupciji in tujemu vmešavanju v Parlament; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj v skladu z resolucijo Parlamenta z dne 16. septembra 2021 čim prej pripravi predlog za ustanovitev organa za etiko; |
| --- | --- |

10.

| 11. | predlaga uvedbo obdobja mirovanja za nekdanje poslance Evropskega parlamenta, da bi se izognili negativnim učinkom tako imenovanega pojava vrtljivih vrat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva k temeljiti oceni in izboljšanju berljivosti zakonodajnih dejavnosti poslancev Evropskega parlamenta, zlasti z razkritjem zakonodajnih sledi za predlagana besedila in predloge sprememb; |
| --- | --- |

12.

| 13. | se zavezuje, da bo zagotovil popolno preglednost dodatnih prihodkov poslancev, ki bodo prikazani v natančnih zneskih, in prepovedal zunanje financiranje osebja poslancev in skupin; se zavezuje, da bo na ravni EU prepovedal donacije iz tretjih držav poslancem in političnim strankam, da bi v zvezi s tem odpravili zakonske vrzeli v državah članicah; zahteva, da Komisija nujno pripravi predlog v zvezi s tem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nujno poziva, naj se predstavnikom katarskih interesov v skladu s členom 123 Poslovnika odvzamejo izkaznice za vstop, dokler sodne preiskave ne privedejo do ustreznih informacij in pojasnil; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da bi bilo treba register EU za preglednost okrepiti s povečanjem proračuna in osebja, da bo lahko temeljiteje preverjal informacije, ki jih posredujejo prosilci in registracijski zavezanci; poleg tega meni, da bi bilo treba njegovo področje uporabe razširiti tudi na predstavnike držav, ki niso članice EU; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da sta ustrezna pravna regulacija in spremljanje prijateljskih skupin prvi pogoj za njihovo nadaljnjo prisotnost v Parlamentu; nalaga kvestorjem, naj izvajajo obstoječa pravila ter razvijejo in vzdržujejo dostopen in posodobljen register prijateljskih skupin in izjav; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva, naj bo register za preglednost obvezen; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva, naj register za preglednost zajema tudi nekdanje poslance; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva institucije EU, naj nemudoma sprejmejo ukrepe, s katerimi bi uvedli prakso minimalnih obdobij mirovanja za visoke uradnike EU in nekdanje poslance, da bi preprečili izmenično zaposlovanje v javnem in zasebnem sektorju; |
| --- | --- |

19.

| 20. | priporoča revizijo kadrovskih predpisov, zlasti člena 22 c, da bi ga uskladili s standardi direktive o žvižgačih; poziva predsedstvo, naj medtem nemudoma pregleda notranja pravila Parlamenta za izvajanje člena 22c kadrovskih predpisov in jih uskladi z zaščito, ki jo predvideva direktiva o žvižgačih; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja vlogo Evropskega javnega tožilstva (EJT), Agencije EU za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust), Europola in Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) v boju proti korupciji; poziva k nadaljnji krepitvi zmogljivosti urada Evropskega javnega tožilstva in OLAF ter sodelovanja med njima; poziva k določitvi skupnih protikorupcijskih pravil, ki se bodo uporabljala za poslance in uslužbence organov EU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | meni, da bi prijava premoženja poslancev na začetku in koncu mandata, kot je praksa v več državah članicah, zagotovila dodatno zaščito pred korupcijo; meni, da bi lahko bila prijava premoženja dostopna le ustreznim organom, ki bi lahko v primeru utemeljenih obtožb preverili, ali prijavljeno premoženje ustreza prijavljenim prihodkom, s čimer bi bila uporaba nezakonitih prihodkov bistveno otežena; |
| --- | --- |

22.

| 23. | prekinja vse delo v zakonodajnih dosjejih, povezanih s Katarjem, zlasti kar zadeva liberalizacijo vizumskega režima, letalski sporazum EU s Katarjem in načrtovane obiske, dokler obtožbe ne bodo potrjene ali zavrnjene; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter vladi in posvetovalni skupščini Katarja. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  UL C 506, 15.12.2021, str. 127.

(2)  UL C 117, 11.3.2022, str. 159.

(3)  UL C 347, 9.9.2022, str. 61.

(4)  Direktiva (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (UL L 305, 26.11.2019, str. 17).

---

| 17.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/112 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/112

---

P9_TA(2022)0449

Ukrajinski holodomor 90 let kasneje: priznanje množičnega poboja z lakoto kot genocida

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2022 o ukrajinskem holodomoru 90 let kasneje: priznanje množičnega poboja z lakoto kot genocida (2022/3001(RSP))

(2023/C 177/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Ukrajini in Rusiji, zlasti resolucije z dne 23. oktobra 2008 o spominu na holodomor, umetno ustvarjeno lakoto v Ukrajini v letih 1932 in 1933 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Ukrajini in Rusiji, zlasti resolucije z dne 23. oktobra 2008 o spominu na holodomor, umetno ustvarjeno lakoto v Ukrajini v letih 1932 in 1933 (1),

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida, Splošne deklaracije človekovih pravic ter drugih sporazumov in instrumentov OZN na področju človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida, Splošne deklaracije človekovih pravic ter drugih sporazumov in instrumentov OZN na področju človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju skupnih izjav ob različnih obletnicah holodomora, sprejetih na plenarnih zasedanjih generalne skupščine Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih izjav ob različnih obletnicah holodomora, sprejetih na plenarnih zasedanjih generalne skupščine Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča,

| — | ob upoštevanju resolucije ukrajinskega parlamenta iz leta 2003, v kateri je namerno povzročeno lakoto razglasil za genocid, ukrajinskega zakona z dne 28. novembra 2006 o holodomoru v Ukrajini v letih 1932 in 1933 ter poziva ukrajinskega parlamenta z dne 16. novembra 2022 parlamentom po vsem svetu, naj holodomor v letih 1932 in 1933 priznajo kot genocid nad ukrajinskim ljudstvom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije ukrajinskega parlamenta iz leta 2003, v kateri je namerno povzročeno lakoto razglasil za genocid, ukrajinskega zakona z dne 28. novembra 2006 o holodomoru v Ukrajini v letih 1932 in 1933 ter poziva ukrajinskega parlamenta z dne 16. novembra 2022 parlamentom po vsem svetu, naj holodomor v letih 1932 in 1933 priznajo kot genocid nad ukrajinskim ljudstvom,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in (4) Poslovnika,

| A. | ker Konvencija Združenih narodov o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida opredeljuje kot kazniva vrsto dejanj, storjenih z namenom delnega ali popolnega uničenja nacionalne, etnične, rasne ali verske skupine: ubijanje članov skupine, povzročanje hudih telesnih ali duševnih poškodb članom skupine, namerno nalaganje življenjskih razmer, ki naj bi to skupino fizično v celoti ali delno uničile, izvajanje ukrepov za preprečevanje rojstev znotraj skupine ter prisilno premeščanje otrok ene skupine v drugo skupino; |
| --- | --- |

A.

ker Konvencija Združenih narodov o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida opredeljuje kot kazniva vrsto dejanj, storjenih z namenom delnega ali popolnega uničenja nacionalne, etnične, rasne ali verske skupine: ubijanje članov skupine, povzročanje hudih telesnih ali duševnih poškodb članom skupine, namerno nalaganje življenjskih razmer, ki naj bi to skupino fizično v celoti ali delno uničile, izvajanje ukrepov za preprečevanje rojstev znotraj skupine ter prisilno premeščanje otrok ene skupine v drugo skupino;

| B. | ker je sovjetski režim cinično načrtoval in v letih 1932 in 1933 kruto izvedel holodomor, med katerim je v Ukrajini umrlo več milijonov ljudi, da bi vsilil politiko Sovjetske zveze o kolektivizaciji kmetijstva in zatrl ukrajinsko ljudstvo in njegovo narodno identiteto; ker je sovjetski režim uporabil podobne krute metode tudi v drugih delih Sovjetske zveze, zlasti v Kazahstanu, Belorusiji, na severnem Kavkazu in drugod; ker se je ukrajinska identiteta zatirala tudi s strahovlado nad nosilci ukrajinske kulturne identitete; |
| --- | --- |

B.

ker je sovjetski režim cinično načrtoval in v letih 1932 in 1933 kruto izvedel holodomor, med katerim je v Ukrajini umrlo več milijonov ljudi, da bi vsilil politiko Sovjetske zveze o kolektivizaciji kmetijstva in zatrl ukrajinsko ljudstvo in njegovo narodno identiteto; ker je sovjetski režim uporabil podobne krute metode tudi v drugih delih Sovjetske zveze, zlasti v Kazahstanu, Belorusiji, na severnem Kavkazu in drugod; ker se je ukrajinska identiteta zatirala tudi s strahovlado nad nosilci ukrajinske kulturne identitete;

| C. | ker dokazi pričajo o tem, da je sovjetski režim namerno zaplenil pridelek žita in zaprl meje, s čimer je Ukrajincem preprečil, da bi ubežali lakoti; ker je Sovjetska zveza v letih 1932 in 1933 izvažala žito z ukrajinskega ozemlja, medtem ko so tamkajšnji prebivalci stradali; ker so pobijanje Ukrajincev, ki so pretežno podeželsko prebivalstvo, pogosto spremljala sporočila agitpropa, ki so kmete prikazovala kot krivce za lakoto; |
| --- | --- |

C.

ker dokazi pričajo o tem, da je sovjetski režim namerno zaplenil pridelek žita in zaprl meje, s čimer je Ukrajincem preprečil, da bi ubežali lakoti; ker je Sovjetska zveza v letih 1932 in 1933 izvažala žito z ukrajinskega ozemlja, medtem ko so tamkajšnji prebivalci stradali; ker so pobijanje Ukrajincev, ki so pretežno podeželsko prebivalstvo, pogosto spremljala sporočila agitpropa, ki so kmete prikazovala kot krivce za lakoto;

| D. | ker je Rusija z napadom na Ukrajino, uničevanjem ukrajinske energetske in kmetijske infrastrukture, blokado izvoza ukrajinskega žita in krajo milijonov ton žita obudila strah pred obsežno umetno povzročeno lakoto, zlasti na svetovnem jugu, ki je močno odvisen od cenovno dostopnega ukrajinskega žita; |
| --- | --- |

D.

ker je Rusija z napadom na Ukrajino, uničevanjem ukrajinske energetske in kmetijske infrastrukture, blokado izvoza ukrajinskega žita in krajo milijonov ton žita obudila strah pred obsežno umetno povzročeno lakoto, zlasti na svetovnem jugu, ki je močno odvisen od cenovno dostopnega ukrajinskega žita;

| E. | ker se mednarodna skupnost ni jasno pravno in moralno opredelila do sovjetskih hudodelstev; ker je sodobna Rusija s prikrivanjem hudodelstev in poveličevanjem totalitarnega sovjetskega režima ter obujanjem Stalinovega kulta postala državna podpornica terorizma in država, ki uporablja teroristična sredstva, tako da se spet ponavljajo grozljiva hudodelstva zoper ukrajinsko ljudstvo, kot je sedanji holodomor, ko poskuša Rusija z načrtnim uničevanjem ukrajinske civilne energetske infrastrukture med zimo ubiti Ukrajince s mrazom; |
| --- | --- |

E.

ker se mednarodna skupnost ni jasno pravno in moralno opredelila do sovjetskih hudodelstev; ker je sodobna Rusija s prikrivanjem hudodelstev in poveličevanjem totalitarnega sovjetskega režima ter obujanjem Stalinovega kulta postala državna podpornica terorizma in država, ki uporablja teroristična sredstva, tako da se spet ponavljajo grozljiva hudodelstva zoper ukrajinsko ljudstvo, kot je sedanji holodomor, ko poskuša Rusija z načrtnim uničevanjem ukrajinske civilne energetske infrastrukture med zimo ubiti Ukrajince s mrazom;

| F. | ker so parlamenti ali druge reprezentativne državne institucije več kot 20 držav holodomor do decembra 2022 priznali kot genocid ali hudodelstvo zoper ukrajinsko ljudstvo in človečnost; |
| --- | --- |

F.

ker so parlamenti ali druge reprezentativne državne institucije več kot 20 držav holodomor do decembra 2022 priznali kot genocid ali hudodelstvo zoper ukrajinsko ljudstvo in človečnost;

| G. | ker leta 2022 in 2023 obhajamo 90. obletnico holodomora; |
| --- | --- |

G.

ker leta 2022 in 2023 obhajamo 90. obletnico holodomora;

| 1. | priznava, da je holodomor, umetno ustvarjena lakota v letih 1932 in 1933 v Ukrajini, ki je bila posledica načrtne politike sovjetskega režima, genocid nad ukrajinskim ljudstvom, saj je bil storjen z namenom uničenja cele skupine ljudi z naklepnim povzročanjem življenjskih razmer, ki naj bi privedle do njenega fizičnega uničenja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | obeležuje spomin na vse žrtve holodomora in izraža solidarnost z ukrajinskim ljudstvom, ki je trpelo v tej tragediji, zlasti s preživelimi ter njihovimi družinami; želi počastiti spomin na umrle zaradi teh hudodelstev totalitarnega sovjetskega režima; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ostro obsoja ta genocidna dejanja totalitarnega sovjetskega režima, ki so povzročila smrt milijonov Ukrajincev in zamajala temelje ukrajinske družbe; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva vse države, predvsem Rusko federacijo in druge države, nastale po razpadu Sovjetske zveze, naj odprejo svoje arhive o umetno povzročeni lakoti v Ukrajini v letih 1932 in 1933; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva vse države in mednarodne organizacije, ki še niso priznale holodomora kot genocida, naj to storijo; poziva Rusko federacijo kot glavno naslednico Sovjetske zveze, naj uradno prizna holodomor in se opraviči za to hudodelstvo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva države članice EU in tretje države, naj ozaveščajo o teh dogodkih in drugih hudodelstvih sovjetskega režima, tako da v izobraževalne in raziskovalne programe dodajo zgodovinsko védenje o njih, da bi v prihodnosti preprečili podobne tragedije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | obžaluje, da 90. obletnica holodomora poteka v trenutku, ko Rusija nadaljuje napadalno vojno proti Ukrajini, krši suverenost in ozemeljsko celovitost te države ter želi izbrisati Ukrajino kot nacionalno državo ter uničiti identiteto in kulturo njenega naroda; prav tako obsoja, da je ruska napadalna vojna proti Ukrajini povzročila svetovno prehransko krizo, saj Rusija uničuje in pleni ukrajinske zaloge žita, Ukrajini pa vztrajno otežuje izvoz v najbolj ogrožene države; |
| --- | --- |

7.

| 8. | obsoja, da sedanja ruska oblast manipulira zgodovinski spomin, zato da bi podprla preživetje režima; v zvezi s tem ponovno obsoja, da so ruske oblasti prisilno zaprle organizaciji za človekove in državljanske pravice društvo International Memorial Society in center za človekove pravice Memorial, kar je še dodatno izpostavilo revizionizem sedanjega ruskega režima; poziva EU in njene države članice, javne in zasebne institucije ter vso civilno družbo, naj dejavno obsodijo in zavrnejo vse poskuse izkrivljanja zgodovinskih dejstev ali manipulacije javnega mnenja v Evropi z lažnim zgodovinskim diskurzom, ki je izmišljen in se razširja zgolj v podporo ideologiji in preživetju kriminalnega režima; poziva vse institucije EU in države članice, naj podpirajo akademike in civilno družbo pri dokumentiranju, raziskovanju in izobraževanju o politični represiji in hudodelstvih totalitarnega režima v Sovjetski zvezi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | najostreje obsoja vse oblike totalitarizma; obžaluje, da hudodelstva sovjetskega totalitarnega režima doslej še niso bila ocenjena s pravnega vidika, njihovi storilci niso bili privedeni pred sodišče, mednarodna skupnost pa teh hudodelstev ni nikoli jasno obsodila; poziva k celoviti, zgodovinski in pravni oceni sovjetskega režima ter k pregledni javni razpravi o njegovih hudodelstvih, kar je izjemno pomembno za izgradnjo skupne evropske zgodovine in spomina ter za večjo odpornost naših družb zoper sodobne grožnje demokraciji; poudarja, da sta ocena sovjetskega režima in pregledna javna razprava o njegovih hudodelstvih pomembni tudi za Rusijo, da bi o tem ozavestili javnost, povečali odpornost proti dezinformacijam in izkrivljenemu zgodovinskemu diskurzu ter preprečili ponovitev podobnih hudodelstev; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naroči pristojnim službam Evropskega parlamenta, naj to resolucijo nemudoma prevedejo v ruščino in ukrajinščino; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje parlamentu, predsedniku in vladi Ukrajine, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, predsedniku, vladi in parlamentu Ruske federacije, generalnemu sekretarju Združenih narodov, generalnemu sekretarju Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi ter generalni sekretarki Sveta Evrope. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  UL C 15 E, 21.1.2010, str. 78.

---

| 17.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/115 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/115

---

P9_TA(2022)0450

Nadgradnja večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2022 o nadgradnji večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027: odporen proračun EU, primeren za nove izzive (2022/2046(INI))

(2023/C 177/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 311, 312 in 323 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 311, 312 in 323 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru), skupnih izjav Parlamenta, Sveta in Komisije v zvezi s tem (2) ter povezanih enostranskih izjav (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru), skupnih izjav Parlamenta, Sveta in Komisije v zvezi s tem (2) ter povezanih enostranskih izjav (3),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom (4),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (7) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (7) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba),

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2023, kot je bil sprejet 23. novembra 2022 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2023, kot je bil sprejet 23. novembra 2022 (8),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. maja 2022 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (COM(2022)0223), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. maja 2022 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (COM(2022)0223),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. aprila 2022, ki spreminja Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (COM(2022)0184), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. aprila 2022, ki spreminja Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (COM(2022)0184),

| — | ob upoštevanju medinstitucionalne razglasitve evropskega stebra socialnih pravic z dne 13. decembra 2017 (9) in sporočila Komisije z dne 4. marca 2021 o akcijskem načrtu za evropski steber socialnih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju medinstitucionalne razglasitve evropskega stebra socialnih pravic z dne 13. decembra 2017 (9) in sporočila Komisije z dne 4. marca 2021 o akcijskem načrtu za evropski steber socialnih pravic,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. oktobra 2022 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2023 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. oktobra 2022 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2023 (10),

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in Odbora za proračunski nadzor, sprejetega 8. septembra 2022, potrjenega na delnem zasedanju Parlamenta od 12. do 15. septembra 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in Odbora za proračunski nadzor, sprejetega 8. septembra 2022, potrjenega na delnem zasedanju Parlamenta od 12. do 15. septembra 2022,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2022 o predlogu za revizijo večletnega finančnega okvira za leto 2021 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2022 o predlogu za revizijo večletnega finančnega okvira za leto 2021 (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2022 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 3/2022 za proračunsko leto 2022 – financiranje stroškov sprejema ljudi, ki bežijo iz Ukrajine (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2022 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 3/2022 za proračunsko leto 2022 – financiranje stroškov sprejema ljudi, ki bežijo iz Ukrajine (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2022 z naslovom Socialne in ekonomske posledice ruske vojne v Ukrajini za EU – krepitev zmogljivosti EU za ukrepanje (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2022 z naslovom Socialne in ekonomske posledice ruske vojne v Ukrajini za EU – krepitev zmogljivosti EU za ukrepanje (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. novembra 2021 o reviziji finančne uredbe glede na začetek veljavnosti večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. novembra 2021 o reviziji finančne uredbe glede na začetek veljavnosti večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2021 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2022 (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2021 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2022 (15),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 16. decembra 2020 o osnutku uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 16. decembra 2020 o osnutku uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. julija 2020 o sklepih z izrednega zasedanja Evropskega sveta od 17. do 21. julija 2020 (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. julija 2020 o sklepih z izrednega zasedanja Evropskega sveta od 17. do 21. julija 2020 (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2019 z naslovom Večletni finančni okvir 2021–2027 in lastna sredstva: čas je za izpolnitev pričakovanj državljanov (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2019 z naslovom Večletni finančni okvir 2021–2027 in lastna sredstva: čas je za izpolnitev pričakovanj državljanov (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2018 o večletnem finančnem okviru 2021–2027 – stališče Parlamenta z namenom doseči dogovor (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2018 o večletnem finančnem okviru 2021–2027 – stališče Parlamenta z namenom doseči dogovor (19),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 24. junija 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 24. junija 2022,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 31. maja 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 31. maja 2022,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. marca 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. marca 2022,

| — | ob upoštevanju izjave iz Versaillesa, sprejete 11. marca 2022 po neformalnem srečanju voditeljev držav ali vlad, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave iz Versaillesa, sprejete 11. marca 2022 po neformalnem srečanju voditeljev držav ali vlad,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. oktobra 2022 z naslovom Delovni program Komisije za leto 2023 (COM(2022)0548), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. oktobra 2022 z naslovom Delovni program Komisije za leto 2023 (COM(2022)0548),

| — | ob upoštevanju poročila Svetovne banke, ukrajinske vlade in Komisije iz avgusta 2022 o hitri oceni škode in potreb v Ukrajini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Svetovne banke, ukrajinske vlade in Komisije iz avgusta 2022 o hitri oceni škode in potreb v Ukrajini,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. maja 2022 o pomoči Ukrajini in njeni obnovi (COM(2022)0233), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. maja 2022 o pomoči Ukrajini in njeni obnovi (COM(2022)0233),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju predlogov Konference o prihodnosti Evrope, ki so bili predstavljeni 9. maja 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predlogov Konference o prihodnosti Evrope, ki so bili predstavljeni 9. maja 2022,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 09/2022 z naslovom Poraba za podnebne ukrepe v proračunu EU za obdobje 2014–2020 – Znesek je bil naveden previsoko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 09/2022 z naslovom Poraba za podnebne ukrepe v proračunu EU za obdobje 2014–2020 – Znesek je bil naveden previsoko,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 22/2021 z naslovom Trajnostno financiranje: za preusmeritev financiranja k trajnostnim naložbam so potrebni bolj usklajeni ukrepi EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 22/2021 z naslovom Trajnostno financiranje: za preusmeritev financiranja k trajnostnim naložbam so potrebni bolj usklajeni ukrepi EU,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 10/2021 z naslovom Vključevanje vidika spola v proračunu EU: čas je, da se z besed preide na dejanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 10/2021 z naslovom Vključevanje vidika spola v proračunu EU: čas je, da se z besed preide na dejanja,

| — | ob upoštevanju ciljev Organizacije združenih narodov glede trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev Organizacije združenih narodov glede trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za promet in turizem, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za ustavne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za promet in turizem, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za ustavne zadeve,

| — | ob upoštevanju stališča v obliki predlogov sprememb Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča v obliki predlogov sprememb Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju pisem Odbora za okolje, javno zdravje in varstvo hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisem Odbora za okolje, javno zdravje in varstvo hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0281/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0281/2022),

| A. | ker si mora Unija v skladu s členom 311 PDEU za doseganje svojih ciljev in izvajanje svojih politik zagotoviti potrebna sredstva; ker so v večletnem finančnem okviru določene proračunske prednostne naloge Unije za sedem let in zagotovljena finančna sredstva za njene politike, programe in potrebe; ker je večletni finančni okvir omejen z zgornjo mejo lastnih sredstev; |
| --- | --- |

A.

ker si mora Unija v skladu s členom 311 PDEU za doseganje svojih ciljev in izvajanje svojih politik zagotoviti potrebna sredstva; ker so v večletnem finančnem okviru določene proračunske prednostne naloge Unije za sedem let in zagotovljena finančna sredstva za njene politike, programe in potrebe; ker je večletni finančni okvir omejen z zgornjo mejo lastnih sredstev;

| B. | ker so se od sprejetja sedanjega večletnega finančnega okvira decembra 2020 politične, gospodarske in socialne razmere korenito spremenile, začenši s pandemijo covida-19, ki je izbruhnila v obsegu, kakršnega ne pomnimo, ima hude posledice in še ni končana; |
| --- | --- |

B.

ker so se od sprejetja sedanjega večletnega finančnega okvira decembra 2020 politične, gospodarske in socialne razmere korenito spremenile, začenši s pandemijo covida-19, ki je izbruhnila v obsegu, kakršnega ne pomnimo, ima hude posledice in še ni končana;

| C. | ker je neizzvan in neupravičen ruski napad na Ukrajino povzročil obsežno humanitarno krizo ter po vsem svetu sprožil močan gospodarski in socialni pretres, za katerega se ne ve, kako dolgo bo trajal; ker so voditelji držav ali vlad vojno opisali kot „tektonski premik v evropski zgodovini“ in ker je Komisija izjavila, da „nepredvidene potrebe zaradi vojne v Evropi močno presegajo sredstva, ki so na voljo v sedanjem večletnem finančnem okviru“, zaradi česar so potrebni novi viri financiranja; |
| --- | --- |

C.

ker je neizzvan in neupravičen ruski napad na Ukrajino povzročil obsežno humanitarno krizo ter po vsem svetu sprožil močan gospodarski in socialni pretres, za katerega se ne ve, kako dolgo bo trajal; ker so voditelji držav ali vlad vojno opisali kot „tektonski premik v evropski zgodovini“ in ker je Komisija izjavila, da „nepredvidene potrebe zaradi vojne v Evropi močno presegajo sredstva, ki so na voljo v sedanjem večletnem finančnem okviru“, zaradi česar so potrebni novi viri financiranja;

| D. | ker Unija in njeni prebivalci že od samega začetka vojne podpirajo Ukrajino in izkazujejo solidarnost z Ukrajinci v njihovem boju za obrambo demokracije pred avtoritarizmom, nudijo zatočišče več kot 8 milijonom Ukrajincev, 4 milijonom pa zagotavljajo začasno zaščito; ker so EU, države članice in evropske finančne institucije Ukrajini zagotovile več kot 19 milijard EUR pomoči; ker je Unija poleg humanitarne in vojaške pomoči podprla Ukrajino na področju zdravja, energije in kmetijstva ter olajšala trgovino, zlasti z vzpostavitvijo solidarnostnih poti za pomoč Ukrajini pri izvozu kmetijskih proizvodov; ker bo za vzdrževanje osnovnih storitev in osnovne infrastrukture v državi potrebna dodatna pomoč; |
| --- | --- |

D.

ker Unija in njeni prebivalci že od samega začetka vojne podpirajo Ukrajino in izkazujejo solidarnost z Ukrajinci v njihovem boju za obrambo demokracije pred avtoritarizmom, nudijo zatočišče več kot 8 milijonom Ukrajincev, 4 milijonom pa zagotavljajo začasno zaščito; ker so EU, države članice in evropske finančne institucije Ukrajini zagotovile več kot 19 milijard EUR pomoči; ker je Unija poleg humanitarne in vojaške pomoči podprla Ukrajino na področju zdravja, energije in kmetijstva ter olajšala trgovino, zlasti z vzpostavitvijo solidarnostnih poti za pomoč Ukrajini pri izvozu kmetijskih proizvodov; ker bo za vzdrževanje osnovnih storitev in osnovne infrastrukture v državi potrebna dodatna pomoč;

| E. | ker 21,9 % prebivalstva EU trenutno ogrožata revščina in socialna izključenost; ker se bo energetska revščina zaradi ruske invazije v Ukrajini zagotovo še poslabšala; ker kombinacija rastočih cen energije in vrtoglave inflacije povzroča krizo življenjskih stroškov, ogroža preživetje podjetij, zlasti malih in srednjih podjetij, ter vse več ljudi potiska v revščino; |
| --- | --- |

E.

ker 21,9 % prebivalstva EU trenutno ogrožata revščina in socialna izključenost; ker se bo energetska revščina zaradi ruske invazije v Ukrajini zagotovo še poslabšala; ker kombinacija rastočih cen energije in vrtoglave inflacije povzroča krizo življenjskih stroškov, ogroža preživetje podjetij, zlasti malih in srednjih podjetij, ter vse več ljudi potiska v revščino;

| F. | ker ljudje upravičeno pričakujejo, da se bosta Unija in njen proračun hitro in učinkovito odzvala na spreminjajoče se potrebe ter zagotovila potrebno podporo, zlasti v času krize; |
| --- | --- |

F.

ker ljudje upravičeno pričakujejo, da se bosta Unija in njen proračun hitro in učinkovito odzvala na spreminjajoče se potrebe ter zagotovila potrebno podporo, zlasti v času krize;

| G. | ker ima proračun EU ključno vlogo, ki jo mora tudi ohraniti, pri uresničevanju političnih prednostnih nalog Unije, kot so uspešni zeleni in digitalni prehod za vse, omogočanje podnebne nevtralnosti do leta 2050, spodbujanje vključujočega in socialnega okrevanja, spodbujanje trajnostne in vključujoče rasti, povečanje konkurenčnosti, inovacij, strateške avtonomije in energetske varnosti in neodvisnosti, zagotavljanje podpore ranljivim skupinam ter malim in srednjim podjetjem, spodbujanje trajnostnega razvoja, pri katerem nihče ne bo zapostavljen in ki zagotavlja kohezijo in navzgor obrnjeno konvergenco, zagotavljanje trdnejše evropske zdravstvene unije po koronavirusni krizi, zaščita in spodbujanje pravne države, vrednot EU, temeljnih pravic in enakosti spolov v Uniji in zunaj nje, prispevanje k večjim priložnostim za vse ter zagotavljanje močnejše Unije za njene prebivalce, ki je lahko kos svoji globalni odgovornosti ter se lahko spopade s podnebno krizo in krizo biotske raznovrstnosti ter njunimi posledicami; |
| --- | --- |

G.

ker ima proračun EU ključno vlogo, ki jo mora tudi ohraniti, pri uresničevanju političnih prednostnih nalog Unije, kot so uspešni zeleni in digitalni prehod za vse, omogočanje podnebne nevtralnosti do leta 2050, spodbujanje vključujočega in socialnega okrevanja, spodbujanje trajnostne in vključujoče rasti, povečanje konkurenčnosti, inovacij, strateške avtonomije in energetske varnosti in neodvisnosti, zagotavljanje podpore ranljivim skupinam ter malim in srednjim podjetjem, spodbujanje trajnostnega razvoja, pri katerem nihče ne bo zapostavljen in ki zagotavlja kohezijo in navzgor obrnjeno konvergenco, zagotavljanje trdnejše evropske zdravstvene unije po koronavirusni krizi, zaščita in spodbujanje pravne države, vrednot EU, temeljnih pravic in enakosti spolov v Uniji in zunaj nje, prispevanje k večjim priložnostim za vse ter zagotavljanje močnejše Unije za njene prebivalce, ki je lahko kos svoji globalni odgovornosti ter se lahko spopade s podnebno krizo in krizo biotske raznovrstnosti ter njunimi posledicami;

| H. | ker Evropska komisija v svojem delovnem programu za leto 2023 določa vrsto novih političnih pobud, ki bi lahko imele znatne proračunske posledice, zlasti predlagana Evropska banka za vodik, sveženj pomoči za mala in srednja podjetja ter Evropski sklad za suverenost; |
| --- | --- |

H.

ker Evropska komisija v svojem delovnem programu za leto 2023 določa vrsto novih političnih pobud, ki bi lahko imele znatne proračunske posledice, zlasti predlagana Evropska banka za vodik, sveženj pomoči za mala in srednja podjetja ter Evropski sklad za suverenost;

| I. | ker je skupni učinek več kriz in nizkih zgornjih mej večletnega finančnega okvira ter zapleten postopek za sprejetje ali revizijo večletnega finančnega okvira povzročil nastanek nepregledne množice ad hoc instrumentov, ki se izvajajo vzporedno s proračunom EU, ter večjo uporabo zunanjih namenskih prejemkov, ki niso predmet proračunskega postopka, zlasti v primeru instrumenta NextGenerationEU; ker Parlament polno sodeluje le pri proračunskem postopku, kar mu zagotavlja, da lahko izvaja nadzor nad proračunom; ker bi morali imeti obe veji proračunskega organa enako vlogo, kot je določeno v PDEU; ker bi moral Parlament vedno imeti polno vlogo v tem novem proračunskem okolju, da bi zagotovil demokratično odgovornost in preglednost za preostanek sedanjega večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

I.

ker je skupni učinek več kriz in nizkih zgornjih mej večletnega finančnega okvira ter zapleten postopek za sprejetje ali revizijo večletnega finančnega okvira povzročil nastanek nepregledne množice ad hoc instrumentov, ki se izvajajo vzporedno s proračunom EU, ter večjo uporabo zunanjih namenskih prejemkov, ki niso predmet proračunskega postopka, zlasti v primeru instrumenta NextGenerationEU; ker Parlament polno sodeluje le pri proračunskem postopku, kar mu zagotavlja, da lahko izvaja nadzor nad proračunom; ker bi morali imeti obe veji proračunskega organa enako vlogo, kot je določeno v PDEU; ker bi moral Parlament vedno imeti polno vlogo v tem novem proračunskem okolju, da bi zagotovil demokratično odgovornost in preglednost za preostanek sedanjega večletnega finančnega okvira;

| J. | ker medinstitucionalni sporazum določa posebno ureditev za sodelovanje in dialog med Parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunskih zadevah; ker bi bilo treba sprejeti nadaljnje ukrepe za izboljšanje preglednosti, odgovornosti in razpoložljivosti informacij o vseh izdatkih v podporo oblikovanju politik EU; |
| --- | --- |

J.

ker medinstitucionalni sporazum določa posebno ureditev za sodelovanje in dialog med Parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunskih zadevah; ker bi bilo treba sprejeti nadaljnje ukrepe za izboljšanje preglednosti, odgovornosti in razpoložljivosti informacij o vseh izdatkih v podporo oblikovanju politik EU;

| K. | ker je Komisija v skladu s svojo enostransko izjavo v okviru dogovora o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 iz decembra 2020 v svoj delovni program za leto 2023 vključila zavezo, da bo v drugem četrtletju leta 2023 opravila pregled večletnega finančnega okvira, ki bi lahko vključeval revizijo; |
| --- | --- |

K.

ker je Komisija v skladu s svojo enostransko izjavo v okviru dogovora o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 iz decembra 2020 v svoj delovni program za leto 2023 vključila zavezo, da bo v drugem četrtletju leta 2023 opravila pregled večletnega finančnega okvira, ki bi lahko vključeval revizijo;

| L. | ker bo stališče Parlamenta o lastnih sredstvih izoblikovano v prihodnji resoluciji; |
| --- | --- |

L.

ker bo stališče Parlamenta o lastnih sredstvih izoblikovano v prihodnji resoluciji;

Novi izzivi in pretresi, ki razkrivajo pomanjkljivosti sedanjega večletnega finančnega okvira

| 1. | poziva Komisijo, naj predlaga revizijo sedanjega večletnega finančnega okvira, ki se bo osredotočila predvsem na odpravljanje posledic vojne proti Ukrajini in Uniji zagotovila ustrezno prožnost pri odzivanju na krize; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da med institucijami obstaja soglasje, da bi morala EU po neizzvani in neupravičeni invaziji na Ukrajino tej državi ponuditi največjo možno socialno, gospodarsko in finančno pomoč, hkrati pa obravnavati hude gospodarske in socialne posledice krize v Uniji ter zagotoviti potrebno podporo tistim, ki so jih posledice prizadele; v zvezi s tem poudarja skupne cilje Unije glede uresničevanja evropskega zelenega dogovora, digitalnega prehoda in evropskega stebra socialnih pravic, krepitve obrambnega sodelovanja in usklajevanja, izboljšanja njene strateške avtonomije ter energetske neodvisnosti in varnosti, zmanjševanja energetske revščine, zagotavljanja svetovne prehranske varnosti in reševanja izzivov, ki jih povzroča visoka inflacija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da so za močno Unijo, ki temelji na solidarnosti in sodelovanju ter se je sposobna spoprijeti s sedanjimi izzivi in blažiti posledice krize življenjskih stroškov za ljudi in podjetja, potrebne vseevropske rešitve, da se državam članicam zagotovijo enaki konkurenčni pogoji pri zagotavljanju podpore ljudem in podjetjem, s čimer bi ohranili celovitost notranjega trga in preprečili njegovo razdrobljenost ali izkrivljanje; v zvezi s tem poudarja pomen čezmejnih projektov, ki so bistveni za izgradnjo suverene, strateške in avtonomne Unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da sta za obravnavo posledic vojne proti Ukrajini vsaj kratkoročno potrebni obsežna humanitarna pomoč v Ukrajini in finančna podpora državam članicam, ki sprejemajo ljudi, ki bežijo pred konfliktom, in jim pomagajo; opozarja, da se ustreznim programom niso namenila sredstva, ki bi bila glede na izjemne razmere potrebna; poleg tega meni, da bi morala Unija dolgoročno imeti vodilno vlogo pri obnovi Ukrajine in se opreti na pristop boljše obnove po koncu vojne, s čimer bi zagotovila dobro upravljanje, spoštovanje pravne države in dobro finančno poslovodenje; poziva Komisijo, naj oceni vlogo, ki bi jo moral imeti proračun EU v mednarodnih prizadevanjih za obnovo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja odločitev, da se Ukrajini in Moldaviji podeli status države kandidatke; poudarja, da ta odločitev vključuje dolgoročno finančno in proračunsko zavezo – ter usklajen politični pristop – v podporo obnovi, okrevanju in potrebnim reformam, značilnim za vsako državo, kot je to veljalo za druge države kandidatke; |
| --- | --- |

5.

| 6. | obžaluje, da bistvene nove politične pobude, predložene od sprejetja sedanjega večletnega finančnega okvira, vsebujejo predloge, da bi denar znotraj dogovorjenih programov, politik in ciljev EU namenili za druga področja ali ga preusmerili drugam; meni, da ponavljajoče se prerazporeditve niso primeren način za financiranje prednostnih nalog Unije in dejansko pomenijo spremembo dogovorjenega večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja na obsežno uporabo posebnih instrumentov v prvih dveh letih večletnega finančnega okvira; ugotavlja, da je bil instrument prilagodljivosti v letu 2022 uporabljen za porabo v razdelku 6 (Sosedstvo in svet) in ga je treba uporabiti za znatno porabo v istem razdelku ter razdelkih 2b (Odpornost in vrednote) in 5 (Varnost in obramba) v letu 2023; poudarja, da je treba v skladu s predlogom za obrambo iz julija 2022 (20) v letu 2024 prek posebnih instrumentov mobilizirati dodatna sredstva; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je bila rezerva za solidarnost in nujno pomoč leta 2021 skoraj v celoti izkoriščena, v letu 2022 pa je bila povsem porabljena, potem ko je bila državam članicam zagotovljena kombinacija humanitarne pomoči in podpore za spopadanje z naravnimi nesrečami in nesrečami, ki jih povzroči človek; poudarja, da je razširitev področja uporabe Solidarnostnega sklada Evropske unije na izredne razmere na področju javnega zdravja, skupaj s povečanim obsegom in pogostostjo naravnih nesreč, humanitarno krizo v Ukrajini in posledičnim prihodom velikega števila beguncev v EU, močno obremenila rezervo za solidarnost in nujno pomoč; pričakuje tudi, da bodo dramatične posledice do sedaj najobsežnejših požarov v naravi poleti 2022, ki so sledili velikim poplavam in požarom v naravi poleti 2021, zahtevale znatno finančno podporo, tudi iz rezerve za solidarnost in nujno pomoč; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opozarja, da se večletni finančni okvir letno povečuje na podlagi 2-odstotnega deflatorja, izračunanega na podlagi cen iz leta 2018; poudarja, da vse višje cene energije in izjemna nestanovitnost energetskega trga, ki jo je povzročila predvsem odločitev Rusije, da ustavi dobavo plina, prispevajo k hitri rasti inflacije, kar močno vpliva na državljane in podjetja; je močno zaskrbljen, ker tako nepričakovano visoka inflacija močno obremenjuje večletni finančni okvir in dodatno zmanjšuje kupno moč ter omejuje operativne in upravne zmogljivosti, saj je njegova splošna raven trenutno že nižja v primerjavi s prejšnjimi finančnimi okviri, izraženo v deležu bruto nacionalnega dohodka EU; poudarja, da to v praksi pomeni, da je mogoče financirati manj projektov in ukrepov Unije, kar ima negativne posledice za upravičence in za zmožnost Unije, da uresničuje svoje skupne politične cilje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prav tako opozarja, da se kljub zahtevam Parlamenta, naj se za instrument Evropske unije za okrevanje ne upoštevajo zgornje meje, stroški refinanciranja odplačujejo v okviru zgornjih mej večletnega finančnega okvira, s čimer se izvaja dodaten pritisk na večletni finančni okvir in ogroža financiranje že dogovorjenih programov, zlasti zaradi naraščajočih obrestnih mer in stroškov posojil za evropski instrument za okrevanje; v zvezi s tem opozarja nediskrecijsko povečanje odobritev v proračunski vrstici instrumenta za okrevanje za 280 milijonov EUR v sprejetem proračunu za proračunsko leto 2023 v primerjavi s predlogom proračuna Komisije, s čimer se zmanjšujejo sredstva za enotni instrument za rezervo in omejuje zmožnost proračuna za odzivanje na nastajajoče potrebe; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da se še vedno zahteva, naj se proračun EU uporablja kot jamstvo za dodatno makrofinančno pomoč, zlasti za države, ki jih je vojna neposredno prizadela; pozdravlja ključno podporo Unije prek makrofinančne pomoči; poudarja, da v primeru neplačila ali umika nacionalnih jamstev proračun EU na koncu jamči za vsa posojila makrofinančne pomoči in zato nosi znatne in same po sebi nepredvidljive pogojne obveznosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zato poudarja, da je sedanji večletni finančni okvir v manj kot dveh letih po sprejetju že dosegel mejo zmogljivosti, razmere pa so se še poslabšale zaradi nepredvidljivih dogodkov v letu 2022; poudarja, da v smislu velikosti, strukture ali pravil preprosto ni primeren za hitro in učinkovito odzivanje na več kriz tako velikega obsega niti za ustrezno financiranje novih skupnih političnih ambicij EU in hitro izvajanje potrebnih vseevropskih rešitev; je zelo zaskrbljen, da sedanji večletni finančni okvir Uniji ne omogoča, da bi se odzivala na morebitne prihodnje krize in potrebe ter izpolnjevala strateško vlogo na mednarodnem prizorišču; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ugotavlja, da ni dvoma, da je treba nujno revidirati večletni finančni okvir ter da pristop, ki ne predvideva sprememb, še zdaleč ne bo zadostoval za obravnavo pestre palete izzivov, kar bi lahko spodkopalo zaupanje v Unijo; |
| --- | --- |

13.

Odpravljanje vrzeli v financiranju – večja finančna zmogljivost z večjo preglednostjo in demokratično odgovornostjo

| 14. | zato poziva Komisijo, naj čim prej, najpozneje pa v prvem četrtletju leta 2023, opravi poglobljen pregled delovanja sedanjega večletnega finančnega okvira ter pripravi tudi zakonodajni predlog za celovito in ambiciozno revizijo uredbe o večletnem finančnem okviru, vključno z njenimi prilogami; poudarja, da revizija večletnega finančnega okvira ne sme privesti do znižanja predhodno dodeljenih sredstev za posamezne države ali programe EU; |
| --- | --- |

14.

| 15. | je trdno prepričan, da je treba pri reviziji obravnavati naraščajoče potrebe in črpanje sredstev, ki so Uniji na voljo v večletnem finančnem okviru za zagotavljanje potrebnih rešitev; poleg tega vztraja, da je treba z revizijo odpraviti najresnejše pomanjkljivosti v delovanju večletnega finančnega okvira, zagotoviti nova sredstva za nove politične prednostne naloge in Uniji zagotoviti potrebna orodja za učinkovito spoprijemanje s prihodnjimi izzivi in krizami; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da je treba nadgraditi večletni finančni okvir, da bi zagotovili močnejši in prožnejši proračun EU, ki bo izpolnjeval najvišje standarde preglednosti in demokratične odgovornosti; zato zahteva povečanje zgornjih mej večletnega finančnega okvira ter povečanje in preoblikovanje proračunske prožnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | je pripravljen na celovita pogajanja s Svetom in Komisijo o reviziji večletnega finančnega okvira, ki bodo temeljila na pretekli praksi in medinstitucionalnem sporazumu, v katerem so se institucije zavezale, da si bodo prizadevale za določitev posebne ureditve za medsebojno sodelovanje in dialog med celotnim postopkom, ki vodi do sprejetja temeljite revizije večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vztraja, da je načelo enotnosti, v skladu s katerim so v proračunu prikazane vse postavke prihodkov in odhodkov Unije, tako zahteva iz Pogodbe kot osnovni pogoj za odgovornost, demokratično legitimnost in preglednost javnih financ EU; poudarja, da je potreben znatno večji parlamentarni nadzor nad vso porabo EU, vključno z zunajproračunskimi instrumenti, skladi ter skupnimi dejavnostmi najemanja in dajanja posojil; ponovno poudarja, da bi morali biti vsi novi instrumenti v pristojnosti proračunskega organa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | v zvezi s tem poudarja, da bi morala revizija večletnega finančnega okvira potekati vzporedno s potekajočo revizijo finančne uredbe, v katero bi bilo treba neposredno vključiti potrebne spremembe pravil, ki urejajo oblikovanje in izvrševanje proračuna EU; zato meni, da je treba razširiti področje uporabe predlagane ciljno usmerjene revizije finančne uredbe, da bi obravnavali vse ustrezne vidike; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja pomen horizontalnih načel, na katerih temelji večletni finančni okvir in vse povezane politike EU, zlasti v zvezi z uresničevanjem ciljev Unije na področju podnebja in biotske raznovrstnosti ter spodbujanjem enakosti spolov; vztraja, da je treba pri reviziji ta načela ohraniti v središču večletnega finančnega okvira in izpolniti zavezo Unije, da bo zagotovila pravično, odporno, trajnostno in socialno pravično okrevanje za vse, vključno z izvajanjem revidiranega okvira za podnebne, energetske in okoljske cilje Unije do leta 2030, da bi EU do leta 2050 postala podnebno nevtralna; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ponovno poudarja svoje dolgoletno stališče, da je treba nove politične pobude, cilje ali naloge, ki se financirajo s proračunom EU, financirati z dodatnimi svežimi sredstvi in ne s prerazporeditvami na škodo uveljavljenih, že obstoječih programov ali politik Unije, ki jih je sprejel zakonodajalec; |
| --- | --- |

21.

Razdelek 1: Enotni trg, inovacije in digitalno

| 22. | poziva k povečanju zgornje meje razdelka 1, ker razlike do zgornje meje ne zadostujejo za kritje večjih potreb in ker nasprotuje, da se sredstva sprejetih programov uporabljajo za financiranje novih pobud; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da bi se morala zaradi številnih nedavno določenih političnih ambicij, zlasti na področju energije ter strateške in industrijske avtonomije, in novih političnih pobud od januarja 2021 (akt o čipih, varna povezljivost, organ za pripravljenost in odzivanje na izredne zdravstvene razmere, novi evropski Bauhaus) povečati tudi poraba v razdelku 1; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja ključno vlogo, ki jo ima financiranje v okviru programov Obzorje Evropa, Digitalna Evropa in Enotni trg ter instrumenta za povezovanje Evrope pri spodbujanju inovacij, podpiranju podjetij ter spodbujanju zelenega in digitalnega prehoda; |
| --- | --- |

24.

| 25. | z zanimanjem pričakuje predlog Komisije o novem evropskem skladu za suverenost, katerega namen je zagotoviti strateško avtonomijo Unije in zmanjšati odvisnost od držav, ki niso članice EU, v ključnih sektorjih; meni, da je bistveno, da predlog ustreza dejanskim potrebam, da temelji na jasni oceni stroškov in naložbenih vrzeli ter da zagotovi svež denar; vztraja, da bi bilo treba vsak nov sklad ustanoviti po rednem zakonodajnem postopku in ga vključiti v večletni finančni okvir, s čimer bi zagotovili popoln nadzor Parlamenta; meni, da bi bilo treba zgornje meje večletnega finančnega okvira prilagoditi, da bi bile vključene v sklad; |
| --- | --- |

25.

Razdelek 2a: Kohezija

| 26. | poziva, naj se dogovorjeno financiranje v okviru razdelka 2a ne ogrozi in naj se ga ohrani za predvideni namen; poziva Komisijo, naj oceni, ali zadostuje za odziv na porajajoče se potrebe na področju kohezijske politike; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da je začasna in kratkoročna prožnost, ki je bila v sklade kohezijske politike uvedena z vrsto predlogov kohezijskih ukrepov za begunce v Evropi (CARE), državam članicam pomagala, da so se hitro spopadle s posledicami vojne proti Ukrajini po zgledu naložbenih pobud v odziv na koronavirus (CRII in CRII+), ki sta EU omogočili ukrepanje na začetku pandemije covida-19; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja ambicijo Unije, ki je namenjena okrepitvi prizadevanj za boj proti zaskrbljujoči stopnji revščine otrok in prispevku za izkoreninjenje revščine otrok prek evropskega jamstva za otroke, ki je bilo vzpostavljeno pred kratkim; vendar opozarja, da je sedanja kriza že poslabšala in bo še zaostrila vse slabši položaj otrok, ki živijo v revščini ali so izpostavljeni tveganju revščine, kar bo imelo dolgoročne posledice; ponovno poziva, da je treba nujno povečati sredstva za evropsko jamstvo za otroke in mu dodeliti namenski proračun v višini vsaj 20 milijard EUR za obdobje 2021–2027, in vztraja, da je treba ta del namenskega proračuna vključiti v revidirani večletni finančni okvir in okrepljeni ESS+; poleg tega poziva Komisijo, naj za učinkovito izvajanje jamstva za otroke omogoči uporabo vseh razpoložljivih virov, med drugim z ESS+, ReactEU ter mehanizmom za okrevanje in odpornost, države članice pa poziva, naj te vire čim bolje izkoristijo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da so ukrepi za odzivanje na krize sicer potrebni in koristni, a kohezijska politika ni orodje za odzivanje na krize; je zaskrbljen, ker se kohezijska politika vse bolj uporablja za krepitev drugih politik in za kritje pomanjkljive proračunske prožnosti ali mehanizmov za odzivanje na krize v večletnem finančnem okviru; meni, da obstoječa možnost prerazporejanja kohezijskih sredstev v druge programe EU v višini do 5 % začetnih dodeljenih sredstev ponuja zadostno prožnost; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da revizija večletnega finančnega okvira ne sme privesti do znižanja predhodno dodeljenih sredstev za posamezne države; poudarja, da je bil dogovor o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 in svežnju kohezijske politike sprejet pozno, kar je v povezavi s koronavirusno krizo privedlo do počasnega začetka postopka načrtovanja programov in prekinitve projektov, za kar pa ni kriva sama politika; poziva Komisijo, naj okrepi prizadevanja za upravno poenostavitev; poudarja, da zapoznel začetek nikakor ne postavlja pod vprašaj osrednje vloge in dodane vrednosti kohezijske politike kot bistvenega instrumenta naložbene politike in konvergence Unije; |
| --- | --- |

30.

Razdelek 2b: Odpornost in vrednote

| 31. | poziva, naj se proračunska vrstica, namenjena vračilu stroškov izposojanja Instrumenta Evropske unije za okrevanje, odstrani iz razdelka 2b in vključi zunaj razdelkov ter naj se ti stroški štejejo nad zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

31.

| 32. | obžaluje, da so bili stroški izposojanja in odplačila dolga za instrument za okrevanje vključeni kot proračunska vrstica v razdelku 2b za obdobje 2021–2027 skupaj z vodilnimi programi, kot so Erasmus+, EU4Health, Ustvarjalna Evropa in Državljani, enakost, pravice in vrednote; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da so stroški obresti in odplačila dolga odvisni od gibanj na trgu ter da niso diskrecijska poraba, ne sledijo logiki omejevanja porabe in nikoli ne bi smeli tekmovati s programi porabe; opozarja, da je vsaka uporaba instrumenta za nujno pomoč odvisna tudi od razpoložljivosti nerazporejene razlike do zgornje meje tega razdelka; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da strmo naraščanje obrestnih mer vpliva na izdajatelje državnih dolžniških instrumentov; svari, da so se stroški financiranja zaradi težavnih tržnih razmer nedavno občutno povečali, pri dolgoročnih obrestnih merah pa vlada precejšnja negotovost; zato vztraja, da sedanje stanje bistveno ogroža porabo sredstev za programe in zmožnost za odziv na nastajajoče potrebe znotraj večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da so program EU za zdravje ter programi Unije za izobraževanje, kulturo, mlade in vrednote bistvenega pomena pri podpiranju ustreznih sektorjev po pandemiji in boja proti dezinformacijam; poudarja, da je Evropski socialni sklad+ eden od ključnih gonil za krepitev socialne razsežnosti Unije; obžaluje, da je za program Erasmus+, ki je program z razmeroma stabilnim letnim povpraševanjem, v sedanjem večletnem finančnem okviru predvideno izplačilo denarja zlasti na koncu obdobja; |
| --- | --- |

34.

Razdelek 3: Naravni viri in okolje

| 35. | poziva, naj se zgornja meja razdelka 3 čim prej prilagodi, da se v celoti upošteva Socialni sklad za podnebje, dogovorjeno financiranje v razdelku 3 pa ne bi smelo biti ogroženo, temveč bi ga bilo treba ohraniti za predvideni namen; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ponavlja svoje stališče, da je treba Socialni sklad za podnebje v celoti vključiti v proračun EU in večletni finančni okvir, ne da bi to negativno vplivalo na druge programe in sklade v tem razdelku, ob upoštevanju pomena zagotavljanja prehranske varnosti in uresničevanja zelenega dogovora; želi spomniti drugo vejo proračunskega organa, da mora spoštovati enotnost proračuna; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da je skupna kmetijska politika (SKP) pomembna, saj zagotavlja zanesljivo podporo kmetom, s čimer se povečuje prehranska varnost; opozarja, da razlike v plačilih SKP vplivajo na zmožnost kmetov, da vzdržijo inflacijski pritisk in višje cene surovin, obenem pa uresničujejo postavljene cilje; poudarja, da so mali in mladi kmetje še posebej ranljivi in da nanje vplivajo omejene naložbene priložnosti; poudarja, da ima program LIFE ključno vlogo pri podpiranju podnebnih ukrepov, ohranjanja narave in varstva okolja; |
| --- | --- |

37.

Razdelek 4: Migracije in upravljanje meja

| 38. | poziva, naj se zgornja meja razdelka 4 poveča, da se bodo odražale trenutna realnost in dejanske finančne potrebe Unije za politike in programe na področju migracij in upravljanja meja; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da bo zaradi vojne proti Ukrajini in posledične odločitve o uporabi direktive o začasni zaščiti potrebna dolgoročnejša finančna podpora državam članicam, kar bo povzročilo nepričakovano povpraševanje po sredstvih iz Sklada za azil, migracije in vključevanje ter instrumenta za upravljanje meja in vizume, agencijam pa v razdelku 4 naložilo dodatno odgovornost; poleg tega izraža zaskrbljenost, da zaporedni predlogi Komisije za podaljšanje mandata agencije spodkopavajo finančna sredstva za instrument za upravljanje meja in vizume; |
| --- | --- |

39.

Razdelek 5: Varnost in obramba

| 40. | poziva k povečanju zgornje meje razdelka 5; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva k hitri reviziji večletnega finančnega okvira, da bi okrepili obrambne instrumente EU, kot so Evropski obrambni sklad, vojaška mobilnost in prihodnji mehanizmi skupnega javnega naročanja za obrambo EU, zlasti instrumenta za okrepitev evropske obrambne industrije z aktom o skupnih javnih naročilih in evropskim programom za naložbe v obrambo, pod pogojem, da bodo okrepili tehnološko in industrijsko bazo evropske obrambe ter zagotovili evropsko dodano vrednost; |
| --- | --- |

41.

| 42. | je glede na sedaj povsem drugačne geopolitične razmere seznanjen s predlogom Komisije za okrepitev evropske obrambne industrije z zakonom o skupnem javnem naročanju za obdobje 2022–2024 in njeno namero, da bo za obdobje po tem predložila predlog za evropski program za naložbe v obrambo, s katerim bi uvedli skupna javna naročila in upravljanje življenjskega cikla vojaških zmogljivosti; poudarja, da porabe, potrebne za okrepitev obrambnega sodelovanja in naložb, ni mogoče kriti v okviru zgornje meje razdelka 5; poudarja, da so potrebne naložbe za okrepitev varnostne politike in financiranje tehnoloških inovacij v nenehno razvijajočem se varnostnem okolju; |
| --- | --- |

42.

Razdelek 6: Sosedstvo in svet

| 43. | poziva k povečanju zgornje meje razdelka 6, da bi v celoti pokrili sedanje in predvidene prihodnje potrebe zunanjega delovanja Unije ter ustvarili zadostne zmogljivosti za odzivanje na krize in nastajajoče potrebe; |
| --- | --- |

43.

| 44. | obžaluje, da so bila sredstva iz razdelka 6 že pred vojno proti Ukrajini povsem nezadostna in da se je pritisk na ta razdelek odtlej občutno povečal; poudarja, da nadaljnje financiranje potreb beguncev iz Sirije, Iraka in drugih držav ni bilo upoštevano v proračunih večletnega finančnega okvira ali instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI) – Globalna Evropa, zato bi ga bilo treba financirati iz novih sredstev z ustreznim povečanjem zgornje meje razdelka 6, ne pa s prerazporeditvami; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ugotavlja, da so se razmere na mednarodnem prizorišču od začetka izvajanja večletnega finančnega okvira zaradi prehranske, energetske, podnebne in gospodarske krize naglo poslabšale tako v sosednjih državah kot širše, to pa je močno povečalo pritisk na razdelek 6; ugotavlja, da je bila poleg večkratne uporabe instrumenta prilagodljivosti zelo hitro izčrpana tudi rezerva instrumenta NDICI – Globalna Evropa, ki se je uporabljala tudi zunaj svojega osrednjega namena, namreč odzivanja na nove izzive in prednostne naloge, zlasti za oblikovanje rezervacij za makrofinančno pomoč; meni, da se je treba glede na številne svetovne izzive nujno bolje odzivati na krize; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da je bila humanitarna pomoč iz razdelka 6 izkoriščena do skrajnih meja, zaradi česar je bilo treba večkrat zaporedoma povečati sredstva; vztraja, da sta okrepljeno financiranje humanitarne pomoči in steber hitrega odzivanja instrumenta NDICI – Globalna Evropa bistvenega pomena, če Unija ne želi le zagotoviti pomoči Ukrajini, pač pa ponuditi podporo tudi skupnostim in regijam, ki jo potrebujejo, ter uresničiti svoj cilj, da postane vodilna donatorka humanitarne pomoči; poudarja, da dodatne potrebe v Ukrajini ne smejo povzročati, da bi se denar preusmerjal iz drugih geografskih regij, ki ga potrebujejo, predvsem vzhodnega in južnega sosedstva, ali iz tematskih prednostnih nalog; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, kako pomembno je, da se Ukrajini zagotavlja nadaljnja podpora prek makrofinančne pomoči; poudarja, da je za posojila Ukrajini zaradi povečanega tveganja neplačila potrebna precej višja stopnja rezervacij od standardnih 9 %; v zvezi s tem je seznanjen s predlogi Komisije z dne 9. novembra 2022 (21); poudarja, da se je treba pomakniti s priložnostnega k strukturnemu pristopu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poudarja, da bo odločitev o podelitvi statusa države kandidatke Ukrajini in Moldaviji pomenila, da se bo podpora namesto iz instrumenta NDICI – Globalna Evropa zagotavljala iz predpristopnega instrumenta, zaradi česar bo morda potrebna revizija ustrezne pravne podlage; vztraja, da je treba podporo drugim državam kandidatkam, zlasti na Zahodnem Balkanu, ohraniti na sedanji ravni; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisijo, naj poskrbi, da bo Unija izpolnila svoje mednarodne podnebne zaveze, zlasti pa naj zagotovi sredstva za mednarodno podnebno financiranje in ustrezne programe v okviru instrumenta NDICI – Globalna Evropa; |
| --- | --- |

49.

Razdelek 7: Evropska javna uprava

| 50. | poudarja, da je treba porabo v razdelku 7 določiti na raven, s katero bo mogoče zagotoviti, da bo imela EU uspešno in učinkovito upravo; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vztraja, da je treba institucijam, organom in agencijam Unije dodeliti zadostna sredstva, da bodo lahko učinkovito izvajale in izvrševale celotno zakonodajo in politike Unije v skladu z razvijajočimi se nalogami; opozarja, kako pomembno je, da ima okrepljeni okvir za kibernetsko varnost institucij, organov in agencij Unije na voljo dovolj sredstev; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva k hitremu sprejetju ciljno usmerjene revizije finančne uredbe v zvezi z obravnavanjem zamudnih obresti za zamude pri odplačilu preklicanih ali znižanih glob zaradi kršitev pravil konkurence, da bi se izognili pritisku na porabo v razdelku 7; poudarja, da je Parlament sprejel svoje stališče in je pripravljen na pogajanja; spodbuja Svet, naj ta predlog obravnava kot prednostno nalogo in začne pogajanja s Parlamentom; |
| --- | --- |

52.

Sredstva za plačila

| 53. | opozarja, da se odobritve plačil stekajo neposredno iz obveznosti, zato bo treba vsako povečanje zgornjih mej za obveznosti v razdelkih pospremiti z ustreznim povečanjem zgornjih mej za plačila za isto ali naslednje leto; |
| --- | --- |

53.

| 54. | je seznanjen z zamudami pri izvajanju programov in poziva Komisijo, naj v okviru pregleda izvede analizo tveganja morebitnega vpliva na zgornjo mejo plačil in pri reviziji večletnega finančnega okvira pripravi potrebne predloge, da bi se izognili plačilni krizi, ki bi resno prizadela upravičence do sredstev iz proračuna EU; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poleg tega svari pred uporabo zunanjih namenskih prejemkov, ki so odvisni od tržnih nihanj, kot nadomestka za sredstva iz večletnega finančnega okvira, pa tudi pred tveganjem, ki bi ga to lahko pomenilo za izvrševanje plačil; |
| --- | --- |

55.

Lastna sredstva

| 56. | poudarja, da so večletni finančni okvir in viri lastnih sredstev medsebojno povezani; v zvezi s tem poudarja, da proračun EU potrebuje vzdržne in odporne prihodke; opozarja, da so Parlament, Svet in Komisija v pravno zavezujočem medinstitucionalnem sporazumu sprejeli načrt za uvedbo zadostnih novih virov lastnih sredstev, ki bodo zadostovali vsaj za kritje odplačila dolga EURI; |
| --- | --- |

56.

| 57. | znova izraža svoje dolgoletno stališče, da je potrebna reforma lastnih sredstev, s katero bi bolje uskladili prihodkovno stran proračuna EU s širšimi političnimi prednostnimi nalogami EU; zato pričakuje, da obseg, zasnova in sestava košarice novih virov lastnih sredstev ne bodo zagotovili le dodatnih dohodkovnih tokov, temveč bodo prispevali tudi k reševanju perečih političnih vprašanj v gospodarskem okolju, zaznamovanem z inflacijo in visokimi cenami energije; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Svet, naj hitro napreduje pri predlogih za nova lastna sredstva iz decembra 2021; poudarja, da naj bi bila v skladu s časovnim načrtom 1. januarja 2023 uvedena nova lastna sredstva, ki izhajajo iz predlogov o prenovljenem sistemu za trgovanje z emisijami in mehanizmu za ogljično prilagoditev na mejah; poudarja, da bo do tega datuma uveden tudi nov vir lastnih sredstev iz stebra I vključujočega okvira OECD/G20; |
| --- | --- |

58.

| 59. | z zanimanjem pričakuje predloge za drugi sveženj novih virov lastnih sredstev, ki naj bi jih Komisija pripravila v tretjem četrtletju leta 2023; izraža prepričanje, da bo s hitrim in odločnim ukrepanjem za reformo virov lastnih sredstev zagotovljena predvsem visoka bonitetna ocena EU, ki je glede na številne izzive še vedno nujen pogoj; poleg tega poziva Komisijo, naj glede na povečane potrebe po financiranju razmišlja onkraj meja medinstitucionalnega sporazuma in preuči potrebo po dodatnih novih, inovativnih in resničnih lastnih sredstvih; |
| --- | --- |

59.

Prožnost in odzivanje na krize v proračunu EU: od ad hoc odzivov do sistemske in dolgoročne pripravljenosti

| 60. | poudarja, da mora proračun EU razpolagati s potrebno prožnostjo in proračunskim prostorom, da se bo lahko odzival na krize in se prilagajal potrebam, ki se pojavljajo in so čedalje večje; poudarja, da je treba prenoviti instrumente za odzivanje na krize in prilagodljivost ter poskrbeti, da bodo dovolj obsežni, da se bodo lahko hitro aktivirali in da bosta pristojnost zanje v polni meri ohranili obe veji proračunskega organa; |
| --- | --- |

60.

| 61. | meni, da so naglo povečanje inflacije in njeni posredni učinki na kupno moč proračuna EU dodatno omejili potreben prostor in vplivali na programe, ki jih financira; poziva Komisijo, naj oceni možnosti za uvedbo začasnega prilagoditvenega mehanizma, s katerim bi bilo mogoče v primeru inflacijskih šokov odstopati od samodejnega 2-odstotnega deflatorja; |
| --- | --- |

61.

| 62. | vztraja, da bi morala sproščena proračunska sredstva ostati v proračunu, proračunski organ pa bi jih moral prevzeti v letnem proračunskem postopku; poudarja, da so potrebne ustrezne spremembe finančne uredbe; poudarja, da je bila na začetku sedanjega večletnega finančnega okvira precejšnja že samo raven sproščenih obveznosti za raziskave; poudarja, da bo z ohranitvijo sproščenih obveznosti v proračunu dosežena dodatna proračunska prožnost; |
| --- | --- |

62.

| 63. | opozarja, da posebni instrumenti ne spadajo v zgornje meje večletnega finančnega okvira, kar zagotavlja določeno prožnost in zmožnost odzivanja na krize, in da se uporabijo le na podlagi sklepa proračunskega organa; opozarja na obsežno uporabo posebnih instrumentov v prvih dveh letih večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

63.

| 64. | meni, da so posebni instrumenti omejeni zaradi pomanjkanja virov in togosti zasnove, kar ovira njihovo zmožnost, da bi služili kot učinkovito orodje za odzivanje na krize; zato poudarja, da je revizija nujna za razširitev potenciala obstoječih določb o prožnosti; obžaluje odločitev, da bosta rezerva za nujno pomoč in Solidarnostni sklad Evropske unije v sedanjem večletnem finančnem okviru združena, kar je privedlo do hudih pomanjkljivosti in za približno polovico zmanjšalo skupna razpoložljiva sredstva; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva, naj se letna sredstva za instrument prilagodljivosti povečajo z 915 milijonov EUR na 2 milijardi EUR; poleg tega poziva, naj se rezerva za solidarnost in nujno pomoč razdeli na dva sklopa – rezervo za nujno pomoč in Solidarnostni sklad Evropske unije – ter naj se skupna letna sredstva povečajo z 1,2 milijarde EUR za rezervo za solidarnost in nujno pomoč na milijardo EUR za vsak sklop v cenah iz leta 2018; meni, da bodo tako na voljo nujno potrebna dodatna sredstva za odzivanje na trenutne in nastajajoče potrebe, zlasti ker so ekstremni vremenski pojavi vse hujši in vse pogostejši, svetovne humanitarne razmere pa se slabšajo; |
| --- | --- |

65.

| 66. | zahteva, naj se pri uporabi enotnega instrumenta za rezervo odpravi letna zgornja meja sredstev za prevzem obveznosti in sredstev za plačila; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poleg tega poudarja, da za različne posebne instrumente veljajo različna pravila za prenos, in poziva k uskladitvi teh pravil, da bi se zneski lahko porabili do leta n+3 za vse posebne instrumente, s čimer bi se ustvarila dodatna prožnost; vztraja, naj se zapadli zneski po letu n+3 dajo ponovno na voljo v okviru instrumenta prilagodljivosti ali enotnega instrumenta za rezervo; |
| --- | --- |

67.

| 68. | vztraja, da je treba poleg okrepitve obstoječih posebnih instrumentov vzpostaviti dodaten in stalen posebni instrument nad zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira, da se bo lahko proračun EU bolje prilagajal krizam in njihovim socialnim in gospodarskim učinkom ter se nanje hitro odzival; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bo mogoče ta skupni krizni instrument učinkovito in hitro aktivirati, ko se bodo pojavile potrebe; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poudarja, da je kohezijska politika ena od osrednjih prednostnih nalog Unije, da ima dolgoročne naložbene cilje, povezane s strateško agendo EU, zlasti z evropskim zelenim dogovorom in digitalno agendo, in da se ne bi smela uporabljati za obnavljanje sredstev za druge politike; |
| --- | --- |

69.

Ocenjevanje novih elementov sedanjega večletnega finančnega okvira in priprava temeljev za večletni finančni okvir po letu 2027 v podporo odpornejšemu proračunu EU

| 70. | poudarja, da sedanji večletni finančni okvir in medinstitucionalni sporazum vsebujeta številne nove elemente, ki niso bili vključeni v prejšnja programska obdobja in bi jih bilo treba temeljito preučiti v okviru vmesnega pregleda in revizije; |
| --- | --- |

70.

| 71. | meni, da je nova struktura večletnega finančnega okvira z razdelki, ki združujejo porabo po posameznih političnih sklopih, enostavnejša in Komisiji poenostavlja upravljanje proračuna; meni, da nomenklatura – z manj proračunskimi vrsticami, včasih z eno samo vrstico, ki zajema obsežen program porabe, kot velja za Sklad za azil, migracije in vključevanje ter instrument za upravljanje meja in vizume – nima potrebne natančnosti in preglednosti ter znatno omejuje ustrezen nadzor in odločitve proračunskega organa; pričakuje, da bo Komisija pred novim večletnim finančnim okvirom pregledala spremembe v strukturi in nomenklaturi; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pozdravlja pozitiven učinek uredbe na splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna EU in meni, da že sedaj učinkovito odvrača od kršitev načela pravne države pri uporabi sredstev EU; poudarja jasno povezavo med spoštovanjem pravne države in učinkovitim izvrševanjem proračuna EU ter poziva Komisijo, naj zagotovi dosledno izvrševanje uredbe o pogojenosti; ugotavlja, da bi moral biti cilj slehernega povečanja večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 okrepiti zaščito pravne države in finančnih interesov Unije; poleg tega vztraja, da je treba pri izvrševanju proračuna EU spoštovati Listino Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

72.

| 73. | znova poudarja, da je treba povečati preglednost porabe EU, in poziva k uvedbi obvezne enotne interoperabilne podatkovne zbirke, da bi omogočili spremljanje neposrednih in končnih upravičencev do sredstev EU v strojno berljivi obliki in tako pridobili jasen pregled nad vsemi prejemniki sredstev EU; pozdravlja predlog Komisije o prenovitvi finančne uredbe z dne 16. maja 2022 kot razumno izhodišče za vzpostavitev interoperabilnega digitalnega sistema za revizije in kontrole; ugotavlja, da bi te spremembe v skladu s predlogom Komisije začele veljati v večletnem finančnem okviru za obdobje po letu 2027; vendar poudarja, da je izvedljiv in zaželen ambicioznejši prehod; poleg tega poudarja, da je treba javnosti omogočiti enostavnejši dostop do informacij; |
| --- | --- |

73.

| 74. | opozarja na cilje v zvezi s podnebjem in biotsko raznovrstnostjo iz medinstitucionalnega sporazuma; spominja Komisijo, da se je v skladu z medinstitucionalnim sporazumom zavezala, da bo redno ocenjevala vmesni napredek prizadevanj na področju podnebja in preverjala, ali so bili cilji doseženi oziroma ali izvajanje poteka po načrtih; poziva Komisijo, naj spremlja, ali se izvaja načelo, po katerem se ne škoduje bistveno, in po potrebi sprejme popravne ukrepe; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poudarja, da je treba v skladu s predlogi Evropskega računskega sodišča in Evropskega parlamenta bistveno izboljšati metodologije vključevanja podnebnih vprašanj in biotske raznovrstnosti ter poskrbeti, da bodo sredstva, porabljena za minimalna cilja porabe za podnebje in biotsko raznovrstnost, dejansko dodatna; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pričakuje ambicioznejše finančne obveznosti v sedanjem in prihodnjem večletnem finančnem okviru v skladu z globalno zavezo EU, da bo obravnavala podnebne spremembe in ustavila izgubo biotske raznovrstnosti; pričakuje, da bodo vse obveznosti in zaveze glede mednarodnega podnebnega financiranja v celoti načrtovane v skladu s svetovnimi pogajanji; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo dogovorjeni cilji glede vključevanja biotske raznovrstnosti za leti 2026 in 2027 izpolnjeni; poziva Komisijo, naj oceni, kako bi bilo mogoče cilje na področju podnebja in biotske raznovrstnosti bolje vključiti v večletni finančni okvir za obdobje po letu 2027, s čimer bi zagotovili, da bo Unija izpolnila svoje obveznosti; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ponovno poudarja, da bi bilo treba programe izvajati na način, ki pri uresničevanju ciljev spodbuja tudi enakost spolov; ob tem pozdravlja delo, ki ga je Komisija opravila v zvezi z novo klasifikacijo za merjenje, kako izdatki Unije vplivajo na enakost spolov; meni, da bi morala klasifikacija ponuditi natančno in celovito predstavitev učinka programov na enakost spolov; poziva, naj se klasifikacija razširi na vse programe in bolje vključi v strukturo večletnega finančnega okvira; poudarja, da sta v zvezi s tem potrebna sistematično zbiranje in analiza podatkov, razčlenjenih po spolu; pričakuje, da bo vse poročanje, ki je pomembno za enakost spolov, temeljilo na obsegu in ne na številu ukrepov; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poziva Komisijo, naj v vseh ustreznih programih večletnega finančnega okvira spremlja izvajanje ciljev Združenih narodov glede trajnostnega razvoja v skladu z medinstitucionalnim sporazumom, v ta namen pa naj razvije trdno metodologijo za spremljanje porabe, povezane s cilji trajnostnega razvoja, in socialne porabe v okviru proračuna EU; |
| --- | --- |

78.

| 79. | opozarja, da je sedanji večletni finančni okvir spremljal instrument Next Generation EU, ki je prvi tovrstni instrument za spodbujanje okrevanja po pandemiji; meni, da je bil doslej uspešen in bi ga bilo treba začeti v celoti izvajati; |
| --- | --- |

79.

| 80. | meni, da ima Unija čedalje pomembnejšo vlogo pri zagotavljanju podpore za zaščito zaposlitve in nadomestila dohodka v kriznih razmerah, pa tudi pri omogočanju pravičnega prehoda na ogljično nevtralno družbo; v zvezi s tem poudarja ključno vlogo instrumenta za začasno podporo zmanjševanju tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) pri zagotavljanju podpore shemam začasnega dela in delavcem v državah članicah ter pri zmanjševanju tveganj za brezposelnost; poziva Komisijo, naj oceni učinek instrumenta SURE in presodi, kako bi bilo mogoče na podlagi tega izboljšati ukrepe Unije med socialnimi krizami v prihodnosti; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poudarja, da številne nedavne potrebe po porabi na področjih, kot so gospodarsko in socialno okrevanje, politike v zvezi s podnebnimi spremembami in financiranje, povezano z ukrajinsko krizo, ne sledijo tradicionalni logiki predvidljivosti srednjeročnih naložb; meni, da gre pri porabi za socialni sklad za podnebje, obrambo, odzivanje na krize in nujna posredovanja za primere, ko je ukrepanje EU očitno utemeljeno; pričakuje, da se bo ta trend v smeri bolj raznolikih odhodkov nadaljeval, ko se bosta povečala obseg in globina sodelovanja EU; zato poudarja, da je potreben ustrezno oblikovan in prilagodljiv večletni finančni okvir, da bo lahko EU po zaslugi zasnove proračuna prevzemala nove naloge in funkcije, ne da bi bilo treba za to preusmerjati sredstva iz dogovorjenih programov in prednostnih nalog; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poudarja, da so številne pomanjkljivosti in neustreznosti sedanjega večletnega finančnega okvira neločljivo povezane z njegovo logiko in zasnovo, saj predvidljivost porabe usmerja odločitve o strukturi in zneskih ter omejuje prožnost; |
| --- | --- |

82.

| 83. | obžaluje, da se proračun EU kot delež bruto nacionalnega dohodka (BND) EU postopoma zmanjšuje, prav tako pa se prevelika pozornost namenja omejevanju skupne porabe na približno 1 % BND EU; meni, da to Uniji onemogoča, da bi uresničila dogovorjene ambicije ter se po eni strani odzivala na krize in demokratične potrebe, po drugi strani pa zagotavljala demokratično odgovornost; |
| --- | --- |

83.

| 84. | vztraja, da bi bilo treba večletni finančni okvir, ki bo nasledil sedanjega, opremiti tako, da bo lahko v celoti in prožno obravnaval vrsto političnih prednostnih nalog in potreb po porabi ter da bo zagotavljal odpornost v primeru kriz; meni, da bi povišanje zgornje meje lastnih sredstev ustvarilo proračunski prostor za odzivanje na krize in nastajajoče potrebe, hkrati pa zagotovilo predvidljivost porabe; zato poziva Komisijo, naj v okviru dolgoročnejšega razmisleka o proračunu EU po letu 2027 glede na spreminjajoče se potrebe po porabi pregleda celotno strukturo večletnega finančnega okvira, vključno s trajanjem programskih obdobij; |
| --- | --- |

84.

| 85. | obžaluje, da je Komisija po potrebni uvedbi instrumentov NextGenerationEU in SURE večkrat predlagala uporabo zunajproračunskih instrumentov, zlasti v skladu s členom 122 PDEU, ki ne zahtevajo nadzora Parlamenta, s tem pa spodkopavajo preglednost in odgovornost javne porabe; v zvezi s tem meni, da bo letna plenarna razprava v Parlamentu o vseh financah EU, vključno z zunajproračunskimi instrumenti, pomemben korak k povečanju preglednosti in odgovornosti; |
| --- | --- |

85.

| 86. | namerava zelo pozorno spremljati izvajanje sporazuma o proračunskem nadzoru novih predlogov na podlagi člena 122 PDEU, ki je bil del sporazuma o večletnem finančnem okviru; opozarja, da imajo takšni predlogi pogosto znatne proračunske posledice, ki lahko vplivajo na razvoj odhodkov EU; je odločen zagotoviti, da bo imel Parlament pri tem procesu ustrezno vlogo in bo sodeloval kot enakovredna veja proračunskega organa; |
| --- | --- |

86.

| 87. | poudarja, da trend vse pogostejše uporabe zunanjih namenskih prejemkov ob veljavnih pravilih ni zadovoljiva rešitev, saj slabi vlogo proračunskega organa (Parlament in Svet), to pa spodkopava demokratični nadzor in zmanjšuje preglednost financ EU; zahteva pravno ustrezne rešitve, ki bodo dopuščale ciljno usmerjena, enkratna ali na potrebah temelječa dodatna sredstva in imajo enake prednosti kot namenski prihodki (tj. se ne upoštevajo pri zgornjih mejah), vendar so hkrati pod popolnim nadzorom proračunskega organa; opozarja, da je zavezan načelu univerzalnosti; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poudarja, da bi bilo treba med potekajočo revizijo finančne uredbe prilagoditi pravila, ki urejajo proračunske instrumente, sedanjim okoliščinam, ko se zunanji namenski prejemki, najemanje in dajanje posojil, skrbniški skladi in instrumenti v skladu s členom 122 PDEU uporabljajo pogosteje, čeprav se pogosto zaobide metoda skupnosti in posledično nadzor proračunskega organa ter tako zmanjša sledljivost sredstev in odgovornost; |
| --- | --- |

88.

| 89. | zlasti opozarja na izjavo o ponovni oceni določb finančne uredbe o zunanjih namenskih prejemkih ter najemanju in dajanju posojil, o kateri je bil dogovor dosežen med pogajanji o večletnem finančnem okviru; meni, da bi morali biti zunanji namenski prejemki ter sredstva in obveznosti, povezani z najemanjem in dajanjem posojil, sestavni del proračuna EU, proračunski organ pa bi jih moral sprejeti kot del tega proračuna; |
| --- | --- |

89.

| 90. | ponavlja svojo dolgoletno zahtevo, naj se vsi instrumenti, ki zajemajo porabo na ravni EU, tudi skrbniški skladi, v celoti vključijo v proračun v skladu s Pogodbo, da se tako zagotovijo preglednost, popoln demokratični nadzor ter zaščita javnih financ in finančnih interesov EU; vendar vztraja, da vključitev teh instrumentov v proračun EU ne bi smela povzročiti omejevanja financiranja za druge politike in programe EU; |
| --- | --- |

90.

| 91. | kot pomembna primera v zvezi s tem izpostavlja sklad za modernizacijo in sklad za inovacije (podnebni investicijski sklad); poziva Komisijo, naj predlaga njihovo popolno vključitev v večletni finančni okvir za obdobje po letu 2027 z ustrezno domala samodejno prilagoditvijo zgornjih meja; |
| --- | --- |

91.

| 92. | poudarja, da zahteva po soglasju pri sprejetju uredbe o večletnem finančnem okviru ovira sprejetje potrebnih odločitev v postopku revizije; poziva Komisijo, naj se opira na dejavnosti Konference o prihodnosti Evrope v zvezi s proračunom; meni, da bi se moral v skladu s predlogi konference za sprejetje uredbe o večletnem finančnem okviru in sklepa o virih lastnih sredstev uporabljati redni zakonodajni postopek, da bi imel Parlament vse proračunske pristojnosti, ki jih imajo tudi nacionalni parlamenti; poleg tega meni, da bi moral biti večletni finančni okvir zasnovan po postopku od spodaj navzgor, ki bi temeljil na obsežnem sodelovanju deležnikov; |
| --- | --- |

92.

| 93. | opozarja, da premostitvena klavzula iz člena 312(2) PDEU omogoča sprejetje uredbe o večletnem finančnem okviru s kvalificirano večino, in poziva Evropski svet, naj jo aktivira, da bi pospešil odločanje; |
| --- | --- |

93.

o

o o

| 94. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

94.

---

(1)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11.

(2)  UL C 444 I, 22.12.2020, str. 1.

(3)  UL C 445, 29.10.2021, str. 252.

(4)  UL L 424, 15.12.2020, str. 1.

(5)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

(6)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 1.

(7)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0403.

(9)  UL C 428, 13.12.2017, str. 10.

(10)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0366.

(11)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0309.

(12)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0254.

(13)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0219.

(14)  UL C 224, 8.6.2022, str. 37.

(15)  UL C 184, 5.5.2022, str. 179.

(16)  UL C 445, 29.10.2021, str. 240.

(17)  UL C 371, 15.9.2021, str. 110.

(18)  UL C 202, 28.5.2021, str. 31.

(19)  UL C 363, 28.10.2020, str. 179.

(20)  Predlog uredbe z dne 19. julija 2022 o vzpostavitvi instrumenta za okrepitev evropske obrambne industrije z aktom o skupnih javnih naročilih (COM(2022)0349).

(21)  COM(2022)0595, COM(2022)0596, COM(2022)0597.

---

| 17.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/129 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/129

---

P9_TA(2022)0451

Razprave v Odboru za peticije v letu 2021

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2022 o izidu razprav v Odboru za peticije v letu 2021 (2022/2024(INI))

(2023/C 177/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o izidu razprav v Odboru za peticije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o izidu razprav v Odboru za peticije,

| — | ob upoštevanju členov 10 in 11 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 10 in 11 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 20, 24 in 227 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v katerih se odraža pomen, ki ga ta pogodba pripisuje pravici državljanov in prebivalcev EU, da Parlament opozorijo na svoje pomisleke, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 20, 24 in 227 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v katerih se odraža pomen, ki ga ta pogodba pripisuje pravici državljanov in prebivalcev EU, da Parlament opozorijo na svoje pomisleke,

| — | ob upoštevanju člena 228 PDEU o vlogi in nalogah evropskega varuha človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 228 PDEU o vlogi in nalogah evropskega varuha človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju člena 44 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) o pravici nasloviti peticijo na Evropski parlament, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 44 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) o pravici nasloviti peticijo na Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju določb PDEU, povezanih s postopkom za ugotavljanje kršitev, zlasti členov 258 in 260, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju določb PDEU, povezanih s postopkom za ugotavljanje kršitev, zlasti členov 258 in 260,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2022 o stikih z državljani: pravica do peticije, pravica obrniti se na evropskega varuha človekovih pravic in pravica do evropske državljanske pobude (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2022 o stikih z državljani: pravica do peticije, pravica obrniti se na evropskega varuha človekovih pravic in pravica do evropske državljanske pobude (1),

| — | ob upoštevanju člena 54 in člena 227(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 in člena 227(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A9-0271/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A9-0271/2022),

| A. | ker je namen letnega poročila o izidu razprav Odbora za peticije predstaviti analizo peticij, prejetih v letu 2021, in odnosov z drugimi institucijami ter pripraviti pregled ciljev, doseženih v letu 2021; |
| --- | --- |

A.

ker je namen letnega poročila o izidu razprav Odbora za peticije predstaviti analizo peticij, prejetih v letu 2021, in odnosov z drugimi institucijami ter pripraviti pregled ciljev, doseženih v letu 2021;

| B. | ker je Parlament leta 2021 prejel 1 392 peticij, kar je približno polovica peticij, prejetih v letih 2013 (2 891) in 2014 (2 715), ko je njihovo število doseglo vrhunec; ker je število prejetih peticij v letu 2021 tudi 11,5 % manjše kot leta 2020, ko jih je prejel 1 573, in 2,5 % večje kot leta 2019, ko jih je bilo 1 357; |
| --- | --- |

B.

ker je Parlament leta 2021 prejel 1 392 peticij, kar je približno polovica peticij, prejetih v letih 2013 (2 891) in 2014 (2 715), ko je njihovo število doseglo vrhunec; ker je število prejetih peticij v letu 2021 tudi 11,5 % manjše kot leta 2020, ko jih je prejel 1 573, in 2,5 % večje kot leta 2019, ko jih je bilo 1 357;

| C. | ker je leta 2021 na spletnem portalu Parlamenta za peticije eno ali več peticij podprlo 209 272 uporabnikov, kar je precejšnje povečanje v primerjavi z letom 2020, ko je bilo takih uporabnikov 48 882; ker se je leta 2021 povečalo tudi število klikov v podporo peticijam in doseglo 217 876 (povečanje v primerjavi s 55 129 kliki leta 2020); ker je peticija št. 0549/2021 o domnevno slabih varnostnih razmerah na parkiriščih za tovornjake in komercialna vozila v evropskem cestnem omrežju, ki jo je skupaj z 22 735 podpisi vložila Adriana Muresan, v letu 2021 dosegla rekord po številu sopodpisnikov; |
| --- | --- |

C.

ker je leta 2021 na spletnem portalu Parlamenta za peticije eno ali več peticij podprlo 209 272 uporabnikov, kar je precejšnje povečanje v primerjavi z letom 2020, ko je bilo takih uporabnikov 48 882; ker se je leta 2021 povečalo tudi število klikov v podporo peticijam in doseglo 217 876 (povečanje v primerjavi s 55 129 kliki leta 2020); ker je peticija št. 0549/2021 o domnevno slabih varnostnih razmerah na parkiriščih za tovornjake in komercialna vozila v evropskem cestnem omrežju, ki jo je skupaj z 22 735 podpisi vložila Adriana Muresan, v letu 2021 dosegla rekord po številu sopodpisnikov;

| D. | ker je zaskrbljenost državljanov v zvezi z izrednimi javnozdravstvenimi in socialno-ekonomskimi razmerami, ki so posledica pandemije covida-19, znatno prispevala k povečanju števila peticij o tej temi, registriranih leta 2021, v primerjavi s predhodnim letom; ker je bilo 17,3 % peticij, prejetih leta 2021, povezanih s pandemijo covida-19; |
| --- | --- |

D.

ker je zaskrbljenost državljanov v zvezi z izrednimi javnozdravstvenimi in socialno-ekonomskimi razmerami, ki so posledica pandemije covida-19, znatno prispevala k povečanju števila peticij o tej temi, registriranih leta 2021, v primerjavi s predhodnim letom; ker je bilo 17,3 % peticij, prejetih leta 2021, povezanih s pandemijo covida-19;

| E. | ker se je v letu 2021 število peticij, v katerih so vložniki zahtevali strogo spoštovanje okoljskega prava EU ter učinkovite in hitre ukrepe v skladu s previdnostnim načelom, znatno povečalo na 327 (za 23,5 %) v želji, da bi zaščitili ekosisteme in habitate Unije; |
| --- | --- |

E.

ker se je v letu 2021 število peticij, v katerih so vložniki zahtevali strogo spoštovanje okoljskega prava EU ter učinkovite in hitre ukrepe v skladu s previdnostnim načelom, znatno povečalo na 327 (za 23,5 %) v želji, da bi zaščitili ekosisteme in habitate Unije;

| F. | ker veliko število peticij, vloženih leta 2021, kaže, da so državljani tudi v drugem letu pandemije znatno zaupali Parlamentu, saj so se s pomisleki in pritožbami obračali neposredno na svoje izvoljene predstavnike na ravni EU, za katere menijo, da so nosilci odločanja; ker mora Parlament storiti vse, kar je v njegovi moči, da to zaupanje upraviči; |
| --- | --- |

F.

ker veliko število peticij, vloženih leta 2021, kaže, da so državljani tudi v drugem letu pandemije znatno zaupali Parlamentu, saj so se s pomisleki in pritožbami obračali neposredno na svoje izvoljene predstavnike na ravni EU, za katere menijo, da so nosilci odločanja; ker mora Parlament storiti vse, kar je v njegovi moči, da to zaupanje upraviči;

| G. | ker je skupno število peticij glede na celotno prebivalstvo EU še vedno skromno, kar priča o tem, da je treba državljane bolje obveščati o njihovi pravici do peticije, odločneje promovirati ta instrument, izboljšati geografsko zastopanost posameznih držav članic po deležu vloženih peticij in ozaveščati o morebitni koristnosti peticij za opozarjanje institucij EU in držav članic na zadeve, ki neposredno vplivajo na državljane in jih zadevajo; ker državljani pri uveljavljanju pravice do peticije pričakujejo, da bodo institucije EU odgovorile pravočasno in ponudile dodano vrednost pri iskanju rešitve za njihove težave; ker bo nezadovoljstvo z Unijo naraslo, če ne bo ukrepala, da bi zaščitila pravice državljanov, izhajajoče iz prava EU; |
| --- | --- |

G.

ker je skupno število peticij glede na celotno prebivalstvo EU še vedno skromno, kar priča o tem, da je treba državljane bolje obveščati o njihovi pravici do peticije, odločneje promovirati ta instrument, izboljšati geografsko zastopanost posameznih držav članic po deležu vloženih peticij in ozaveščati o morebitni koristnosti peticij za opozarjanje institucij EU in držav članic na zadeve, ki neposredno vplivajo na državljane in jih zadevajo; ker državljani pri uveljavljanju pravice do peticije pričakujejo, da bodo institucije EU odgovorile pravočasno in ponudile dodano vrednost pri iskanju rešitve za njihove težave; ker bo nezadovoljstvo z Unijo naraslo, če ne bo ukrepala, da bi zaščitila pravice državljanov, izhajajoče iz prava EU;

| H. | ker člen 227 PDEU in člen 226 poslovnika Parlamenta določata merila za dopustnost peticij, po katerih morajo peticije vložiti državljani EU ali fizične ali pravne osebe s prebivališčem ali statutarnim sedežem v državi članici, bodisi posamično bodisi skupaj z drugimi, nanašajo pa se lahko samo na zadeve, ki spadajo na področje delovanja EU in ki neposredno vplivajo na vlagatelje peticij, kar si je mogoče razlagati zelo široko; |
| --- | --- |

H.

ker člen 227 PDEU in člen 226 poslovnika Parlamenta določata merila za dopustnost peticij, po katerih morajo peticije vložiti državljani EU ali fizične ali pravne osebe s prebivališčem ali statutarnim sedežem v državi članici, bodisi posamično bodisi skupaj z drugimi, nanašajo pa se lahko samo na zadeve, ki spadajo na področje delovanja EU in ki neposredno vplivajo na vlagatelje peticij, kar si je mogoče razlagati zelo široko;

| I. | ker jih je bilo od 1 392 peticij, vloženih v letu 2021, 368 razglašenih za nedopustne, 17 pa jih je bilo umaknjenih; ker razmeroma velik delež (26,5 %) nedopustnih peticij v letu 2021 kaže, da večini še vedno ni jasno, za katera področja je Unija odgovorna; ker je treba spodbujati in izboljšati komunikacijo z državljani, da bi se razmere izboljšale; |
| --- | --- |

I.

ker jih je bilo od 1 392 peticij, vloženih v letu 2021, 368 razglašenih za nedopustne, 17 pa jih je bilo umaknjenih; ker razmeroma velik delež (26,5 %) nedopustnih peticij v letu 2021 kaže, da večini še vedno ni jasno, za katera področja je Unija odgovorna; ker je treba spodbujati in izboljšati komunikacijo z državljani, da bi se razmere izboljšale;

| J. | ker se vsaka peticija obravnava in preuči skrbno, učinkovito in pregledno; |
| --- | --- |

J.

ker se vsaka peticija obravnava in preuči skrbno, učinkovito in pregledno;

| K. | ker so vlagatelji peticij običajno državljani, ki se zavzemajo za človekove pravice, izboljšave in blaginjo naših družb v prihodnosti; ker lahko izkušnje teh državljanov z obravnavo peticij bistveno vplivajo na izoblikovanje njihovega mnenja o evropskih institucijah in spoštovanje pravice do peticije, določene s pravom Evropske unije; |
| --- | --- |

K.

ker so vlagatelji peticij običajno državljani, ki se zavzemajo za človekove pravice, izboljšave in blaginjo naših družb v prihodnosti; ker lahko izkušnje teh državljanov z obravnavo peticij bistveno vplivajo na izoblikovanje njihovega mnenja o evropskih institucijah in spoštovanje pravice do peticije, določene s pravom Evropske unije;

| L. | ker je pravica nasloviti peticijo na Evropski parlament ena temeljnih pravic državljanov EU iz člena 44 Listine; ker je pravica do peticije odprt, demokratičen in pregleden mehanizem, s katerim se lahko državljani in prebivalci EU obrnejo neposredno na izvoljene predstavnike; ker je treba zato to pravico še bolj spoštovati in poskrbeti za njeno pravočasno uveljavljanje, da se državljanom omogoči dejavnejšo in učinkovitejšo udeležbo v življenju Unije; ker se lahko državljani EU s peticijami pritožijo zaradi neizvajanja zakonodaje EU in prispevajo k odkrivanju kršitev zakonodaje EU; |
| --- | --- |

L.

ker je pravica nasloviti peticijo na Evropski parlament ena temeljnih pravic državljanov EU iz člena 44 Listine; ker je pravica do peticije odprt, demokratičen in pregleden mehanizem, s katerim se lahko državljani in prebivalci EU obrnejo neposredno na izvoljene predstavnike; ker je treba zato to pravico še bolj spoštovati in poskrbeti za njeno pravočasno uveljavljanje, da se državljanom omogoči dejavnejšo in učinkovitejšo udeležbo v življenju Unije; ker se lahko državljani EU s peticijami pritožijo zaradi neizvajanja zakonodaje EU in prispevajo k odkrivanju kršitev zakonodaje EU;

| M. | ker je Evropski parlament edina institucija EU, ki jo neposredno izvolijo državljani; ker pravica do peticije Parlamentu, pa tudi drugim institucijam EU, zlasti Komisiji, ki skrbi za pravilno izvajanje zakonodaje EU po vsej Uniji, omogoča, da se bolje odzivajo na pritožbe in pomisleke v zvezi s spoštovanjem temeljnih pravic EU in skladnostjo z zakonodajo EU v državah članicah; ker so peticije zato koristen vir informacij o napačni uporabi ali kršitvah prava EU ter tako Parlamentu in drugim institucijam EU omogočajo, da ocenijo prenos in uporabo prava EU, pomanjkljivosti in vrzeli v njem ter njegov vpliv na pravice državljanov in prebivalcev EU; ker naj bi vložene peticije institucije EU opozarjale na področja, kjer so potrebna velika prizadevanja in ukrepi na ravni EU, da bi se pravo EU preneslo in uporabljalo; |
| --- | --- |

M.

ker je Evropski parlament edina institucija EU, ki jo neposredno izvolijo državljani; ker pravica do peticije Parlamentu, pa tudi drugim institucijam EU, zlasti Komisiji, ki skrbi za pravilno izvajanje zakonodaje EU po vsej Uniji, omogoča, da se bolje odzivajo na pritožbe in pomisleke v zvezi s spoštovanjem temeljnih pravic EU in skladnostjo z zakonodajo EU v državah članicah; ker so peticije zato koristen vir informacij o napačni uporabi ali kršitvah prava EU ter tako Parlamentu in drugim institucijam EU omogočajo, da ocenijo prenos in uporabo prava EU, pomanjkljivosti in vrzeli v njem ter njegov vpliv na pravice državljanov in prebivalcev EU; ker naj bi vložene peticije institucije EU opozarjale na področja, kjer so potrebna velika prizadevanja in ukrepi na ravni EU, da bi se pravo EU preneslo in uporabljalo;

| N. | ker ima Parlament že dolgo vodilno vlogo pri oblikovanju postopka vlaganja peticij na mednarodni ravni in ima najbolj odprt in pregleden postopek v Evropi, kar številnim vlagateljem omogoča polno udeležbo v dejavnostih Parlamenta; |
| --- | --- |

N.

ker ima Parlament že dolgo vodilno vlogo pri oblikovanju postopka vlaganja peticij na mednarodni ravni in ima najbolj odprt in pregleden postopek v Evropi, kar številnim vlagateljem omogoča polno udeležbo v dejavnostih Parlamenta;

| O. | ker lahko Odbor za peticije državljanom najbolje pokaže, kaj Evropska unija dela zanje in katere rešitve lahko zagotovi na evropski, nacionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

O.

ker lahko Odbor za peticije državljanom najbolje pokaže, kaj Evropska unija dela zanje in katere rešitve lahko zagotovi na evropski, nacionalni in lokalni ravni;

| P. | ker Odbor za peticije skrbno preuči in obravnava vsako peticijo, predloženo Parlamentu; ker ima vsak vlagatelj peticije pravico, da se njegova peticija obravnava nepristransko in pravično ob popolnem spoštovanju pravice do dobrega upravljanja iz člena 41 Listine; ker ima vsak vlagatelj pravico, da v razumnem roku in v svojem jeziku ali v jeziku, ki ga je uporabil v peticiji, prejme odgovor z informacijami o odločitvi o dopustnosti ter nadaljnjih ukrepih, ki jih sprejme odbor; ker lahko vsak vlagatelj zahteva ponovno obravnavo svoje peticije, če pride do pomembnih novosti; |
| --- | --- |

P.

ker Odbor za peticije skrbno preuči in obravnava vsako peticijo, predloženo Parlamentu; ker ima vsak vlagatelj peticije pravico, da se njegova peticija obravnava nepristransko in pravično ob popolnem spoštovanju pravice do dobrega upravljanja iz člena 41 Listine; ker ima vsak vlagatelj pravico, da v razumnem roku in v svojem jeziku ali v jeziku, ki ga je uporabil v peticiji, prejme odgovor z informacijami o odločitvi o dopustnosti ter nadaljnjih ukrepih, ki jih sprejme odbor; ker lahko vsak vlagatelj zahteva ponovno obravnavo svoje peticije, če pride do pomembnih novosti;

| Q. | ker se je Parlament že seznanil, da Komisija ni želela ukrepati v zvezi z vprašanji iz posameznih peticij, s čimer krši določbe veljavnih pogodb o EU v zvezi s pravico do peticije, saj ta ni omejena na vprašanja strateškega pomena ali vprašanja, ki odražajo strukturne težave; ker se Komisija pri obravnavi peticij še vedno drži svojega strateškega pristopa iz sporočila iz leta 2017 z naslovom „Pravo EU: z boljšo uporabo do boljših rezultatov“ (2), čeprav je Parlament prosil, naj ga pravočasno revidira, |
| --- | --- |

Q.

ker se je Parlament že seznanil, da Komisija ni želela ukrepati v zvezi z vprašanji iz posameznih peticij, s čimer krši določbe veljavnih pogodb o EU v zvezi s pravico do peticije, saj ta ni omejena na vprašanja strateškega pomena ali vprašanja, ki odražajo strukturne težave; ker se Komisija pri obravnavi peticij še vedno drži svojega strateškega pristopa iz sporočila iz leta 2017 z naslovom „Pravo EU: z boljšo uporabo do boljših rezultatov“ (2), čeprav je Parlament prosil, naj ga pravočasno revidira,

| R. | ker Komisija Odboru za peticije ne posreduje izčrpnih informacij o zakonodajnih in nezakonodajnih ukrepih, sprejetih po prejetih peticijah, ter o postopkih za ugotavljanje kršitev v zvezi s peticijami; ker ni javnega registra, ki bi peticije povezoval z nadaljnjimi ukrepi, sprejetimi v zvezi z njimi; |
| --- | --- |

R.

ker Komisija Odboru za peticije ne posreduje izčrpnih informacij o zakonodajnih in nezakonodajnih ukrepih, sprejetih po prejetih peticijah, ter o postopkih za ugotavljanje kršitev v zvezi s peticijami; ker ni javnega registra, ki bi peticije povezoval z nadaljnjimi ukrepi, sprejetimi v zvezi z njimi;

| S. | ker dejavnosti Odbora za peticije temeljijo na podatkih, ki jih posredujejo vlagatelji peticij; ker so informacije, ki jih vlagatelji navedejo v svojih peticijah in na sejah odbora, skupaj z oceno Komisije in odgovori držav članic in drugih organov, ključne za delo odbora; ker dopustne peticije tudi pomembno prispevajo k delu drugih parlamentarnih odborov, saj jim jih Odbor za peticije posreduje za mnenje ali v vednost; ker so torej peticije zelo pomembne za zakonodajni postopek, saj drugim parlamentarnim odborom prinašajo koristne in neposredne informacije za oblikovanje zakonodaje na njihovih področjih; |
| --- | --- |

S.

ker dejavnosti Odbora za peticije temeljijo na podatkih, ki jih posredujejo vlagatelji peticij; ker so informacije, ki jih vlagatelji navedejo v svojih peticijah in na sejah odbora, skupaj z oceno Komisije in odgovori držav članic in drugih organov, ključne za delo odbora; ker dopustne peticije tudi pomembno prispevajo k delu drugih parlamentarnih odborov, saj jim jih Odbor za peticije posreduje za mnenje ali v vednost; ker so torej peticije zelo pomembne za zakonodajni postopek, saj drugim parlamentarnim odborom prinašajo koristne in neposredne informacije za oblikovanje zakonodaje na njihovih področjih;

| T. | ker Odbor za peticije pripisuje velik pomen preučitvi peticij in javni razpravi o njih na svojih sejah; ker imajo vlagatelji pravico predstaviti svojo peticijo in pogosto sodelujejo v razpravi, s čimer aktivno prispevajo k delu odbora; ker je Odbor za peticije v letu 2021 organiziral 12 sej, na katerih je bilo obravnavanih 159 peticij in na daljavo prisotnih 113 vlagateljev, od katerih je večina aktivno sodelovala v razpravi; ker je dejstvo, da je bilo na sejah leta 2021 obravnavanih malce več peticij kot leta 2020, mogoče pojasniti s tem, da se je povečalo število terminov za seje odbora, vendar vedno z omejenimi zmogljivostmi za tolmačenje, kar je posledica previdnostnih ukrepov Parlamenta zaradi nadaljevanja pandemije; |
| --- | --- |

T.

ker Odbor za peticije pripisuje velik pomen preučitvi peticij in javni razpravi o njih na svojih sejah; ker imajo vlagatelji pravico predstaviti svojo peticijo in pogosto sodelujejo v razpravi, s čimer aktivno prispevajo k delu odbora; ker je Odbor za peticije v letu 2021 organiziral 12 sej, na katerih je bilo obravnavanih 159 peticij in na daljavo prisotnih 113 vlagateljev, od katerih je večina aktivno sodelovala v razpravi; ker je dejstvo, da je bilo na sejah leta 2021 obravnavanih malce več peticij kot leta 2020, mogoče pojasniti s tem, da se je povečalo število terminov za seje odbora, vendar vedno z omejenimi zmogljivostmi za tolmačenje, kar je posledica previdnostnih ukrepov Parlamenta zaradi nadaljevanja pandemije;

| U. | ker so bile glavne teme peticij, vloženih leta 2021, poleg številnih drugih področij dejavnosti povezane s temeljnimi pravicami (zlasti vplivom izrednih ukrepov zaradi covida-19 na načelo pravne države in demokracijo, dostopnost izobraževanja med omejitvijo gibanja, svobodo gibanja in pravico do dela, pa tudi pravice LGBTIQ+ v Uniji), zdravjem (predvsem vprašanji o dostopnosti javnega zdravstva, krizi v javnem zdravju zaradi nadaljevanja pandemije, od varovanja zdravja državljanov, vključno s politiko cepljenja, do uporabe digitalnega covidnega potrdila EU v državah članicah ter domnevne diskriminacije necepljenih ljudi), okoljem (predvsem rudarskimi dejavnostmi in njihovim vplivom na okolje, nezakonito sečnjo, nasiljem nad okoljskimi žvižgači, boljšim sožitjem med ljudmi in velikimi zvermi, nezakonitim odlaganjem odpadkov, jedrsko varnostjo, onesnaženostjo zraka, vetrnimi elektrarnami, neustreznimi zidaki, ki vsebujejo sljudo, in degradacijo naravnih ekosistemov), pravicami in diskriminacijo manjšin (vključno s pravicami narodnih in jezikovnih manjšin), izobraževanjem (zlasti vprašanji v zvezi z diskriminacijo pri dostopu do izobraževanja in izpodbijanimi nacionalnimi reformami zakona o izobraževanju), neustrezno varnostjo na parkiriščih za tovornjake, položajem študentov iz EU v Združenem kraljestvu po izstopu te države iz programa Erasmus+ ter zaposlovanjem (zlasti vprašanji v zvezi z nacionalno obravnavo pogodb o zaposlitvi); |
| --- | --- |

U.

ker so bile glavne teme peticij, vloženih leta 2021, poleg številnih drugih področij dejavnosti povezane s temeljnimi pravicami (zlasti vplivom izrednih ukrepov zaradi covida-19 na načelo pravne države in demokracijo, dostopnost izobraževanja med omejitvijo gibanja, svobodo gibanja in pravico do dela, pa tudi pravice LGBTIQ+ v Uniji), zdravjem (predvsem vprašanji o dostopnosti javnega zdravstva, krizi v javnem zdravju zaradi nadaljevanja pandemije, od varovanja zdravja državljanov, vključno s politiko cepljenja, do uporabe digitalnega covidnega potrdila EU v državah članicah ter domnevne diskriminacije necepljenih ljudi), okoljem (predvsem rudarskimi dejavnostmi in njihovim vplivom na okolje, nezakonito sečnjo, nasiljem nad okoljskimi žvižgači, boljšim sožitjem med ljudmi in velikimi zvermi, nezakonitim odlaganjem odpadkov, jedrsko varnostjo, onesnaženostjo zraka, vetrnimi elektrarnami, neustreznimi zidaki, ki vsebujejo sljudo, in degradacijo naravnih ekosistemov), pravicami in diskriminacijo manjšin (vključno s pravicami narodnih in jezikovnih manjšin), izobraževanjem (zlasti vprašanji v zvezi z diskriminacijo pri dostopu do izobraževanja in izpodbijanimi nacionalnimi reformami zakona o izobraževanju), neustrezno varnostjo na parkiriščih za tovornjake, položajem študentov iz EU v Združenem kraljestvu po izstopu te države iz programa Erasmus+ ter zaposlovanjem (zlasti vprašanji v zvezi z nacionalno obravnavo pogodb o zaposlitvi);

| V. | ker Odbor za peticije pri sprejemanju dnevnega reda sej namenja pozornost peticijam in temam, ki so zelo pomembne za razpravo na ravni EU, in poskuša ohraniti pravično geografsko pokritost tem, ki so obravnavane v prejetih peticijah; |
| --- | --- |

V.

ker Odbor za peticije pri sprejemanju dnevnega reda sej namenja pozornost peticijam in temam, ki so zelo pomembne za razpravo na ravni EU, in poskuša ohraniti pravično geografsko pokritost tem, ki so obravnavane v prejetih peticijah;

| W. | ker je bilo prek spletnega portala Parlamenta za peticije vloženih 78,6 % (1 094) peticij, prejetih v letu 2021, kar je malo manj kot leta 2020, ko je ta delež znašal 79,7 % (1 254 peticij), ter potrjuje, da je portal postal daleč najpogosteje uporabljeni kanal, prek katerega državljani vlagajo peticije pri Parlamentu; |
| --- | --- |

W.

ker je bilo prek spletnega portala Parlamenta za peticije vloženih 78,6 % (1 094) peticij, prejetih v letu 2021, kar je malo manj kot leta 2020, ko je ta delež znašal 79,7 % (1 254 peticij), ter potrjuje, da je portal postal daleč najpogosteje uporabljeni kanal, prek katerega državljani vlagajo peticije pri Parlamentu;

| X. | ker je bil najpomembnejši cilj spletnega portala za peticije v letu 2021 v celoti izpolnjen, saj je bil portal več kot 99,9 % časa povezan in je deloval; ker so bile vse peticije pripravljene in objavljene pravočasno, v nekaj dneh po sprejetju, ter je bilo uspešno, pravočasno in v vseh jezikih odgovorjeno na vse notranje in zunanje prošnje za podporo v zvezi z uporabo in vsebino portala za peticije; ker je bila uvedena različica 2.4 spletnega portala za peticije in predložena prošnja za umestitev umetnointeligenčnega klepetalnega robota nanj; |
| --- | --- |

X.

ker je bil najpomembnejši cilj spletnega portala za peticije v letu 2021 v celoti izpolnjen, saj je bil portal več kot 99,9 % časa povezan in je deloval; ker so bile vse peticije pripravljene in objavljene pravočasno, v nekaj dneh po sprejetju, ter je bilo uspešno, pravočasno in v vseh jezikih odgovorjeno na vse notranje in zunanje prošnje za podporo v zvezi z uporabo in vsebino portala za peticije; ker je bila uvedena različica 2.4 spletnega portala za peticije in predložena prošnja za umestitev umetnointeligenčnega klepetalnega robota nanj;

| Y. | ker je Odbor za peticije v letu 2021 opravil en obisk za ugotavljanje dejstev; ker je bil drugi obisk za ugotavljanje dejstev, ki je bil načrtovan za december, odložen zaradi hitrejšega širjenja covida-19 in zato, da bi zmanjšali tveganje za zdravje poslancev in uslužbencev Parlamenta; |
| --- | --- |

Y.

ker je Odbor za peticije v letu 2021 opravil en obisk za ugotavljanje dejstev; ker je bil drugi obisk za ugotavljanje dejstev, ki je bil načrtovan za december, odložen zaradi hitrejšega širjenja covida-19 in zato, da bi zmanjšali tveganje za zdravje poslancev in uslužbencev Parlamenta;

| Z. | ker je Odbor za peticije v skladu s poslovnikom odgovoren za odnose z evropskim varuhom človekovih pravic, ki preiskuje pritožbe glede nepravilnosti v institucijah in organih EU; ker je sedanja evropska varuhinja človekovih pravic Emily O’Reilly na seji Odbora za peticije 14. julija 2021 predstavila svoje letno poročilo za leto 2020; |
| --- | --- |

Z.

ker je Odbor za peticije v skladu s poslovnikom odgovoren za odnose z evropskim varuhom človekovih pravic, ki preiskuje pritožbe glede nepravilnosti v institucijah in organih EU; ker je sedanja evropska varuhinja človekovih pravic Emily O’Reilly na seji Odbora za peticije 14. julija 2021 predstavila svoje letno poročilo za leto 2020;

| AA. | ker ima Komisija kot varuhinja temeljnih pogodb o EU bistveno vlogo pri delu Odbora za peticije in ker so informacije, ki jih posredujejo vlagatelji peticije, koristne za odkrivanje morebitnih kršitev ali napačne uporabe evropske zakonodaje; |
| --- | --- |

AA.

ker ima Komisija kot varuhinja temeljnih pogodb o EU bistveno vlogo pri delu Odbora za peticije in ker so informacije, ki jih posredujejo vlagatelji peticije, koristne za odkrivanje morebitnih kršitev ali napačne uporabe evropske zakonodaje;

| AB. | ker je Odbor za peticije član evropske mreže varuhov človekovih pravic, ki vključuje tudi evropskega varuha človekovih pravic, nacionalne in regionalne varuhe človekovih pravic ter podobne organe držav članic, držav kandidatk in drugih držav Evropskega gospodarskega prostora, njen namen pa je spodbujati izmenjavo informacij o pravu in politiki EU ter izmenjavo primerov dobre prakse; |
| --- | --- |

AB.

ker je Odbor za peticije član evropske mreže varuhov človekovih pravic, ki vključuje tudi evropskega varuha človekovih pravic, nacionalne in regionalne varuhe človekovih pravic ter podobne organe držav članic, držav kandidatk in drugih držav Evropskega gospodarskega prostora, njen namen pa je spodbujati izmenjavo informacij o pravu in politiki EU ter izmenjavo primerov dobre prakse;

| AC. | ker sta večja udeležba državljanov in popolna zaščita njihovih pravic, ki izhajajo iz prava EU, ključna elementa za približevanje EU državljanom; ker je Odbor za peticije sprejel poročilo o stikih z državljani: pravica do peticije, pravica obrniti se na evropskega varuha človekovih pravic in pravica do evropske državljanske pobude (3), v katerem se je osredotočil na načine ozaveščanja državljanov o njihovih pravicah, komunikacijske kampanje za opozarjanje na obstoječe kanale za udeležbo, tesnejše sodelovanje z drugimi institucijami in parlamentarnimi odbori ter državljansko udeležbo mladih, pri čemer je ugotovil, da mora Komisija pregledati svoj strateški pristop k obravnavi peticij, saj je to privedlo do nerešenih vprašanj, med drugim v zvezi s hudimi kršitvami prava EU, ki škodijo pravicam državljanov; ker Odbor za peticije meni, da je evropska državljanska pobuda zelo pomemben instrument participativne demokracije, ki bi ga bilo treba še izboljšati, da bi državljanom omogočili aktivnejše in neposredno sodelovanje pri oblikovanju politik in zakonodaje Unije; |
| --- | --- |

AC.

ker sta večja udeležba državljanov in popolna zaščita njihovih pravic, ki izhajajo iz prava EU, ključna elementa za približevanje EU državljanom; ker je Odbor za peticije sprejel poročilo o stikih z državljani: pravica do peticije, pravica obrniti se na evropskega varuha človekovih pravic in pravica do evropske državljanske pobude (3), v katerem se je osredotočil na načine ozaveščanja državljanov o njihovih pravicah, komunikacijske kampanje za opozarjanje na obstoječe kanale za udeležbo, tesnejše sodelovanje z drugimi institucijami in parlamentarnimi odbori ter državljansko udeležbo mladih, pri čemer je ugotovil, da mora Komisija pregledati svoj strateški pristop k obravnavi peticij, saj je to privedlo do nerešenih vprašanj, med drugim v zvezi s hudimi kršitvami prava EU, ki škodijo pravicam državljanov; ker Odbor za peticije meni, da je evropska državljanska pobuda zelo pomemben instrument participativne demokracije, ki bi ga bilo treba še izboljšati, da bi državljanom omogočili aktivnejše in neposredno sodelovanje pri oblikovanju politik in zakonodaje Unije;

| 1. | poudarja, da ima Odbor za peticije osrednjo vlogo pri varovanju in spodbujanju pravic državljanov in prebivalcev EU, tako da pravočasno, učinkovito, ustrezno in nediskriminirajoče preučuje pomisleke in pritožbe vlagateljev peticij, jih obvešča o sprejetih ukrepih v zvezi s peticijami in slednje rešuje v odprtem, demokratičnem in preglednem postopku; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opozarja, da so bile v letu 2021 velike razlike v številu peticij, ki so jih pri Odboru za peticije vložili državljani vsake od 27 držav članic, pri čemer se je večina peticij nanašala na Španijo (17 %), sledile pa so ji Nemčija (9,7 %), Italija (9,2 %), Grčija (5,9 %), Romunija (4,1 %), Poljska (4 %) in Francija (2,6 %); poudarja, da je bilo število peticij iz preostalih držav članic manjše od 2 %; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da se vlagatelji peticij pogosto obrnejo na Odbor za peticije s temami, ki jih zadevajo; opozarja, da zaradi tega prepočasno obravnavanje peticij za vlagatelje nima velike vrednosti; meni, da bi moral Odbor za peticije sprejeti ukrepe za skrajšanje zaostankov pri nerešenih peticijah; poziva ga, naj pregleda svoje delovne metode, tako da bo vse peticije obravnaval na podlagi doslednega in preglednega sklopa meril, kar bo omogočilo pravočasen in učinkovit postopek; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da je Odbor za peticije na voljo državljanom in prebivalcem vseh 27 držav članic in da bi morala biti obravnava peticij geografsko uravnotežena; je prepričan, da bi moral Parlament bolj promovirati vlogo in delo Odbora za peticije ter vse državljane EU ozaveščati o možnosti, da naslovijo peticijo na Parlament; poudarja, da mora Odbor za peticije pri sprejemanju dnevnega reda sej, predstavitev in misij upoštevati svoje smernice in objektivna merila, kot sta prispevek izbranih peticij k tekoči razpravi v EU in njihova uravnotežena geografska pokritost glede na vse prejete peticije; poudarja, da si mora odbor vedno prizadevati, da bi se odzval na temo, ki neposredno zadeva vlagatelja peticije; v zvezi s tem opozarja na njegovo evropsko razsežnost, zaradi katere mora obravnavati peticije o zadevah, ki spadajo na področje delovanja Evropske unije, kot je zapisano v PDEU; meni, da ima Odbor za peticije posebno odgovornost, da to evropsko razsežnost zagovarja v stikih z vlagatelji peticij in splošno javnostjo, ter da bi morali vsi njegovi člani v svojih dejavnostih in razpravah vedno upoštevati evropsko institucionalno odgovornost, ne nacionalnih političnih interesov; opominja, da so sporazumi med političnimi skupinami, zastopanimi v Odboru za peticije, bistveni za uravnotežene in razumljive odgovore vlagateljem peticij; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponovno poudarja, da je pomembna stalna javna razprava o področju delovanja Unije, da bi bili državljani pravilno seznanjeni s področji pristojnosti Unije in različnimi ravnmi odločanja; v zvezi s tem poziva k obsežnejšim kampanjam za ozaveščanje z aktivno udeležbo služb za komunikacijo na evropski in državni ravni, ki bodo pripomogle k seznanjanju državljanov z njihovo pravico do peticije, področjih odgovornosti Unije in pristojnostih Odbora za peticije, da bi se zmanjšalo število nedopustnih peticij in da bi se bolje odzivali na pomisleke državljanov; poudarja, da je treba narediti več za ozaveščanje o pravici do peticije v tistih državah članicah EU, kjer je vloženih sorazmerno malo peticij; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da je izjemno pomembno, da Komisija revidira svoj strateški pristop k obravnavi peticij, ki trenutno temelji na njenem sporočilu iz leta 2017 z naslovom „Pravo EU: z boljšo uporabo do boljših rezultatov“, da bo sprejela jasna pravila in upravni postopek za obravnavo dopustnih peticij ter zagotovila ustrezno nadaljnje ukrepanje, tudi v zvezi s pogostimi peticijami o kršitvah prava EU, ki imajo posledice za veliko število državljanov, ali celo o ponovnih domnevnih kršitvah prava EU na iste teme, o katerih že potekajo postopki za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da so peticije za Parlament in druge institucije EU enkratna priložnost, da se neposredno povežejo z državljani EU in z njimi ohranjajo reden dialog, zlasti v primerih, ko so prizadeti zaradi napačne uporabe ali kršitve zakonodaje EU, pa tudi pomanjkljivosti in vrzeli v tej zakonodaji; poudarja, da morajo institucije, organi in agencije EU ter nacionalni, regionalni in lokalni organi pri preiskavah v zvezi s posledicami in z izvajanjem zakonodaje EU in skladnostjo z njo tesneje sodelovati; meni, da je to sodelovanje ključno za obravnavanje in reševanje pomislekov državljanov glede uporabe in učinkovitosti zakonodaje EU ter da prispeva h krepitvi demokratične legitimnosti in odgovornosti Unije; poziva k aktivnejši udeležbi predstavnikov držav članic na sejah odbora in pravočasnim podrobnim odgovorom na zaprosila za pojasnilo ali informacije, ki jih Odbor za peticije pošlje nacionalnim organom; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva, da Parlament in Komisija uvedeta medinstitucionalno orodje IT za javno izmenjavo vseh razpoložljivih informacij o nadaljnjih ukrepih na podlagi peticij, vključno s postopki EU Pilot in postopki za ugotavljanje kršitev, zakonodajnimi predlogi, posnetki sej odborov, na katerih se razpravlja o peticijah, odgovori nacionalnih organov in stalnih odborov Parlamenta ter vsemi drugimi povezanimi nezakonodajnimi ukrepi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opozarja, da peticije znatno prispevajo k vlogi Komisije kot varuhinje temeljnih pogodb o EU, saj državljanom ponujajo dodatno priložnost za obveščanje o domnevnih kršitvah prava EU; poudarja, da je za bolj strukturirano sodelovanje in uspešno obravnavo peticij bistveno tesnejše sodelovanje med Odborom za peticije in Komisijo s pravočasnimi in podrobnimi odgovori, ki jih Komisija pripravi na podlagi podrobnega pregleda vprašanj v peticijah; poudarja, da bi morala biti Komisija dejavneje vključena, da bi se lahko točno odzvala na zahteve in pritožbe iz peticij; ponovno poziva Komisijo, naj Odboru za peticije posreduje redne in posodobljene informacije o napredku in stanju postopkov za ugotavljanje kršitev, ki so bili sproženi na podlagi peticij, ter mu omogoči dostop do svojih dokumentov o kršitvah in postopkih EU Pilot; v zvezi s tem obžaluje, da v komunikaciji z Odborom za peticije ni sistematičnega nadaljnjega ukrepanja; meni, da bi bil lahko medinstitucionalni sporazum med Parlamentom in Komisijo o obravnavi peticij pot naprej, da bi zagotovili pregledno in učinkovito obravnavo peticij; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opominja, da je podatkovna zbirka e-Peti pomembno interno orodje, ki članom Odbora za peticije ponuja vse informacije, ki jih potrebujejo za spremljanje statusa posamezne peticije in informirano odločanje o tem, kako bodo peticijo še naprej obravnavali ali pa jo bodo morda zaključili; v ta namen bi bilo treba podatkovno zbirko e-Peti redno posodabljati in po možnosti povezati s seznamom kršitev Komisije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da bi bilo treba več pozornosti posvetiti sprejetju evropskega zakonodajnega akta, ki bo priznaval pravice oseb LGBTIQ+; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj hitreje oceni, ali so nacionalni organi sprejeli oziroma ali sprejemajo potrebne ukrepe, da bi se učinkovito odzvali na pomisleke državljanov iz peticij, kadar gre za neskladje s pravom EU, ki škoduje pravicam državljanov in prebivalcev EU, ter naj po potrebi sproži postopke za ugotavljanje kršitev; je trdno prepričan, da mora Komisija hitro ukrepati proti kršitvam prava EU, da ne bi postale sistemske narave; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, naj izboljša svoj sistem za zbiranje informacij o peticijah in naj v letnem poročilu o spremljanju uporabe prava EU neposredno omeni peticije, pri čemer naj se med drugim jasno osredotoči na povezavo med peticijami, postopki za ugotavljanje kršitev, zakonodajnimi akti EU ali drugimi pravnimi akti EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je treba preprečiti nedoslednosti ali nehomogenost pri obravnavi peticij, da bo mogoče pravico do peticije pravilno uveljavljati; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da bi peticije lahko šteli tudi za strateško orodje za sprožitev zakonodajnih pobud Evropskega parlamenta v skladu s členom 225 PDEU, s čimer bi pomagali odpraviti morebitne pomanjkljivosti v veljavnem pravu EU, ki škodujejo pravicam državljanov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da je za natančno in celovito obravnavanje peticij bistveno sodelovanje z drugimi parlamentarnimi odbori; ugotavlja, da je bilo v letu 2021 drugim odborom za mnenje poslanih 82 peticij, v vednost pa 548 peticij; pozdravlja dejstvo, da je bilo od drugih odborov prejetih 46 mnenj in 176 potrditev, da bodo peticije upoštevali pri svojem delu; ugotavlja, da javne predstavitve, organizirane skupaj z drugimi parlamentarnimi odbori, omogočajo temeljito preučitev peticij; želi spomniti, da so vlagatelji peticij obveščeni o odločitvah, da bodo med obravnavo njihovih peticij za mnenje zaprošeni drugi odbori; poziva parlamentarne odbore, naj bolj aktivno prispevajo k preučevanju peticij in dokažejo svoje strokovno znanje ter Parlamentu tako omogočijo hitrejši in celovitejši odziv na pomisleke državljanov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da je mreža za peticije koristno orodje, ki olajšuje nadaljnjo obravnavo peticij pri parlamentarnem in zakonodajnem delu; meni, da bi morala ta mreža poglobiti dialog in sodelovanje s Komisijo in drugimi institucijami EU; je prepričan, da so redna srečanja mreže za peticije ključna za večjo prepoznavnost dejavnosti Odbora za peticije ter tesnejše sodelovanje z drugimi parlamentarnimi odbori z izmenjavo informacij in primerov dobre prakse med člani mreže; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da je Odbor za peticije na svojih sejah, za katere se je število terminov leta 2021 povečalo zaradi prilagajanja razmeram, ki jih je povzročila pandemija covida-19, izrazil svoje stališče o pomembnih vprašanjih, predloženih v peticijah, tako da je med drugim sprejel poročilo z dne 9. novembra 2021 o razpravah v Odboru za peticije v letu 2020 (4), poročili z dne 26. januarja 2021 o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic za leto 2019 (5) in z dne 2. decembra 2021 o dejavnostih evropske varuhinje človekovih pravic za leto 2020 (6), poročilo z dne 27. januarja 2021 o stikih z državljani: pravica do peticije, pravica obrniti se na evropskega varuha človekovih pravic in pravica do evropske državljanske pobude (7) ter mnenje z dne 27. maja 2021 o poročilu Komisije o stanju pravne države za leto 2020 (8); ceni zelo dobro delo sekretariata Odbora za peticije v času, ko so bile delovne razmere še naprej zapletene; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opozarja na veliko število peticij o covidu-19, ki jih je Odbor za peticije preučil in nanje odgovoril v letu 2021; poudarja, da večina teh peticij vsebuje pozive, naj se zdravje državljanov zaščiti pred posledicami virusa, vključno z vprašanji o politiki cepljenja in domnevni diskriminaciji necepljenih ljudi, ter naj se oceni, kako države članice obvladujejo zdravstveno krizo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | globoko obžaluje, da Komisija ni razkrila vseh podrobnosti pogodb o cepivih proti covidu-19, podpisanih s farmacevtskimi podjetji, s čimer je kršila pravico državljanov do obveščenosti; je resno zaskrbljen zaradi nepravilnosti pri ravnanju Komisije, saj javnosti ni omogočila dostopa do dokumentov o 1,5 milijona medicinskih mask, ki jih je kupila v zgodnji fazi pandemije covida-19 in ki niso izpolnjevale zahtevanih standardov kakovosti (9); |
| --- | --- |

20.

| 21. | ugotavlja, da je bila v letu 2021 poleg temeljnih pravic in okolja ena od glavnih skrbi vlagateljev peticij zdravje, in se obenem zaveda, da so bili v središču dela Odbora za peticije zdravstveni pomisleki, povezani s pandemijo covida-19; poudarja, da Odbor za peticije namenja pozornost posledicam covida-19 za politiko notranjega trga (zlasti nacionalnim omejitvam potovanj in njihovim vplivom na svobodo gibanja oseb v EU in zunaj nje); v zvezi s tem opozarja na skupno javno predstavitev o možnostih za izboljšanje pravic letalskih potnikov med krizo zaradi covida-19 –Uredba (ES) št. 261/2004 (10), ki sta jo 14. julija 2021 organizirala Odbor za peticije ter Odbor za promet in turizem, da bi ocenila, kako učinkovito se je med pandemijo covida-19 uporabljala uredba o odškodninah letalskim potnikom in ali je bil pravni okvir EU o pravicah potnikov ustrezen za soočanje s tako krizo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opozarja na veliko število peticij o domnevnih kršitvah Listine; opozarja, da so imele te peticije le manjši vpliv zaradi dejanske omejitve področja uporabe listine iz njenega člena 51; opozarja, da so pričakovanja večine vlagateljev peticij v zvezi s pravicami, ki jih zagotavlja listina, velika in presegajo njeno trenutno področje uporabe; ponovno poziva k razmisleku o tem, da bi člen 51 razlagali širše, ne omejeno s področjem uporabe prava Unije, ali pa bi ga sploh črtali, kot je že zapisal v svojih resolucijah (11); |
| --- | --- |

22.

| 23. | opozarja na znatno število peticij, obravnavanih v zvezi z raznimi vidiki varstva pravic mavričnih družin v EU, zlasti različnimi stališči glede prostega gibanja in vzajemnega priznavanja pravic družin LGBTIQ+ v EU; želi spomniti na delavnico o pravicah oseb LGBTI+ v EU, ki jo je 22. marca 2021 organiziral Odbor za peticije, da bi razpravljali o položaju oseb LGBTIQ+, preučili novo strategijo za enakost oseb LGBTIQ, ki jo je predstavila Komisija, in obravnavali ovire za prosto gibanje mavričnih družin; opozarja na poročilo Odbora za peticije z dne 15. julija 2021 o pravicah oseb LGBTIQ v EU (12), v katerem ta Komisijo poziva, naj sprejme konkretne ukrepe za zaščito družin LGBTIQ+ v skladu s sodbami Sodišča Evropske unije v zadevah Coman in Hamilton, Maruko, Römer in Hay (13) ter sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi Taddeucci in McCall (14); |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da so bile na agendi Odbora za peticije še vedno peticije, povezane s pravicami narodnih manjšin, zlasti o primerih diskriminacije v zvezi s pravico do izobraževanja v maternem jeziku, jezikovnimi in kulturnimi pravicami ter drugimi pravicami, npr. lastninsko pravico, kot je bilo navedeno v peticijah o primerih zaplembe in vračanja zemljišč v nekaterih državah članicah; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ugotavlja, da so bila med resnimi pomisleki, izraženimi v peticijah v letu 2021, še vedno okoljska vprašanja; obžaluje, da se okoljska pravila v državah članicah ne izvajajo vedno pravilno, kot je opisano v številnih peticijah, ki vsebujejo pritožbe glede onesnaženosti zraka, zaščite velikih zveri in njihovega vpliva na človekove dejavnosti, nezakonite sečnje, napadov na okoljske aktiviste, nezakonitega odlaganja plastičnih odpadkov, propadanja naravnih ekosistemov, jedrske varnosti in spreminjanja biotske raznovrstnosti, kar potrjujejo tudi pilotni projekt EU in postopki za ugotavljanje kršitev, ki jih je začela Komisija; poudarja pomembno delo, ki ga opravlja Odbor za peticije, da bi opozoril na vpliv rudarskih dejavnosti na okolje, kot so pokazale številne vložene peticije o tej temi; opozarja na javno predstavitev o okoljskih in socialnih vplivih rudarskih dejavnosti v EU, ki jo je 2. decembra 2021 organiziral Odbor za peticije v sodelovanju z Odborom za okolje, javno zdravje in varnost hrane, namenjena pa je bila pridobivanju strokovnega znanja o raznih vidikih, vključno z zakonodajo o rudarjenju, varnostnimi standardi, socialnimi in okoljskimi vplivi rudnikov, okoljskim državljanstvom, udeležbo javnosti ter preglednostjo v sektorju rudarjenja; poudarja, da bi morala Komisija prednostno preiskati primere nepravilnega prenosa in izvajanja okoljske zakonodaje EU, da bi učinkovito odgovorila na pomisleke vlagateljev peticij; predlaga, naj države članice pri odločanju o odobritvi projektov, ki vplivajo na okolje, prednostno upoštevajo previdnostno načelo in načelo neškodovanja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da so nezakonite prakse, na katere opozarjajo peticije, kot so odlaganje odpadkov na nezakonitih odlagališčih, nezakonita sečnja in trgovina z lesom, uničevanje ekosistemov ter nezakonito pobijanje vrst, zaščitenih v skladu z direktivo EU o habitatih, in trgovina z njimi, resne kršitve prava EU in kazniva dejanja zoper okolje; v zvezi s tem poudarja, da bi morala Komisija izboljšati orodja za boj proti okoljski kriminaliteti na ravni EU, da bi ta kazniva dejanja učinkovito preiskovali in preganjali ter storilce privedli pred sodišče; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opozarja na skupno predstavitev Odbora za peticije ter Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane z dne 25. februarja 2021 o plastiki in ravnanju z odpadki v krožnem gospodarstvu, na kateri je bil poudarek na izvajanju veljavnega zakonodajnega okvira za plastične odpadke, obravnavanju glavnih izzivov, s katerimi se soočajo države članice, ter opozarjanju na priložnosti, ki jih ponuja pravni okvir, da bi zmanjšali vpliv plastike na okolje po vsej Evropi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, kako pomembno je izpolniti pričakovanja državljanov EU v zvezi z varstvom okolja ter zlasti ukrepati na področju vodne politike, da bi zmanjšali onesnaževanje in nevarne ostanke kemičnih snovi; v zvezi s tem opozarja na resolucijo z dne 23. marca 2021 o ostankih kemikalij v Baltskem morju na podlagi peticij št. 1328/2019 in št. 0406/2020 (15); poziva Komisijo, naj vprašanje streliva, odvrženega v evropska morja, vključi v horizontalne programe, da bo mogoče predložiti projekte za regije, ki jih je prizadela ista težava, ter da bo izmenjava izkušenj in dobre prakse lažja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami zagotovi pravilno izvajanje zakonodaje EU na področju okolja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opozarja na skupno predstavitev Odbora za peticije in Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja 16. junija 2021 o pravični in enaki obravnavi kmetov v Evropski uniji, ki je bila osredotočena na reformo skupne kmetijske politike, nova pravila EU za neposredna plačila in razvoj podeželja po letu 2022; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opozarja, da mora Unija državljanom zagotoviti pravico do dejavne udeležbe pri demokratičnem delovanju Evropske unije v katerem koli uradnem jeziku, da bi se izognili vsakršni diskriminaciji in bi spodbujali večjezičnost; v tem smislu spodbuja institucije EU, naj uporabljajo čim več uradnih jezikov in jasno uresničujejo svoje politike večjezičnosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja delo Odbora za peticije v zvezi s peticijami o domnevnih slabih varnostnih razmerah na parkiriščih za tovornjake in komercialna vozila v evropskem cestnem omrežju zaradi napadov na prevoznike na teh parkiriščih; v zvezi s tem opozarja na predlog resolucije o varnosti parkirišč za tovornjake v EU (16), ki ga je Odbor za peticije sprejel 6. oktobra 2021; poziva Komisijo in Svet, naj sprejmeta ukrepe za vzpostavitev in razvoj policijskega sodelovanja, v katerega bodo vključeni pristojni organi vseh držav članic in ki bo namenjeno preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj na cestah in parkiriščih; spodbuja Komisijo, naj na podlagi te resolucije sprejme konkretne ukrepe in strožje nadzira varnostne razmere na parkiriščih za tovornjake; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, kako pomemben je prispevek Odbora za peticije za varstvo pravic invalidov, kar se pokaže med obravnavo številnih peticij o tej občutljivi temi; ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2021 o zaščiti invalidov prek peticij: pridobljene izkušnje (17), ki jo je Odbor za peticije sprejel 14. julija 2021; želi spomniti na delavnico o pravicah invalidov – izvajanje sklepnih ugotovitev Odbora za pravice invalidov iz leta 2015 v EU in strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030, ki jo je 9. novembra 2021 organiziral Odbor za peticije, poudarek pa je bil na izvajanju konvencije OZN o pravicah invalidov ter obravnavi in reševanju tega vprašanja, zlasti s strategijami na področju invalidnosti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja posebno zaščitno vlogo Odbora za peticije v EU v okviru konvencije OZN o pravicah invalidov; opozarja na pomembno tekoče delo odbora v zvezi s peticijami o vprašanjih na področju invalidnosti; ugotavlja, da je bilo leta 2021 vloženih manj peticij o vprašanjih invalidnosti kot v predhodnem letu; poudarja, da so med glavnimi izzivi, s katerimi se soočajo invalidi, še vedno dostopnost in mobilnost na javnih prostorih, diskriminacija, vključenost ter možnosti izobraževanja in zaposlovanja; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opozarja, da so odnosi z uradom evropskega varuha človekovih pravic ena od obveznosti, ki jih Odboru za peticije nalaga poslovnik Parlamenta; pozdravlja konstruktivno sodelovanje Parlamenta z evropsko varuhinjo človekovih pravic in njegovo sodelovanje v evropski mreži varuhov človekovih pravic; potrjuje, da evropska varuhinja človekovih pravic vse leto redno prispeva k delu Odbora za peticije; je trdno prepričan, da morajo institucije, organi in agencije Unije zagotoviti, da se bo na podlagi priporočil varuhinje človekovih pravic dosledno in učinkovito ukrepalo; odločno podpira delo varuhinje človekovih pravic v zvezi z zagotavljanjem dostopa javnosti do dokumentov EU, ki je v letu 2021 zajemalo 214 preiskav; znova poziva Komisijo, naj pripravi predlog za revizijo Uredbe (ES) št. 1049/2001, kot je bil sprejet v prejšnjih resolucijah; poudarja, da je treba pri tej reviziji v vsakem primeru povečati preglednost in odgovornost s spodbujanjem dobre upravne prakse (18); |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da je evropska državljanska pobuda pomemben instrument aktivnega državljanstva in udeležbe javnosti; pozdravlja dejstvo, da so na več sejah po zgledu peticij potekale razprave o nekaterih neuspešnih evropskih državljanskih pobudah, s čimer so državljani dobili priložnost, da so predstavili svoje zamisli in konstruktivno razpravljali, olajšana pa je bila tudi njihova udeležba v demokratičnem procesu Unije; je seznanjen, da je Komisija v letu 2021 registrirala znatno število novih evropskih državljanskih pobud, kar kaže, da državljani izkoriščajo participativne instrumente, da bi imeli besedo pri oblikovanju politike in pripravi zakonodaje; poziva Komisijo, naj bolje sodeluje z državljani in ustrezno ukrepa na podlagi uspešnih evropskih državljanskih pobud, tudi z zakonodajnimi predlogi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da je treba poskrbeti za učinkovitejšo komunikacijo, da bi povečali prepoznavnost dejavnosti Odbora za peticije v vseh državah članicah EU, zlasti prepoznavnost njegovih uradnih misij; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da je spletni portal Parlamenta za peticije ključno orodje za nemoten, učinkovit in pregleden postopek vlaganja peticij; v zvezi s tem pozdravlja izboljšave varstva podatkov in varnostnih elementov, zaradi katerih je portal uporabniku prijaznejši in varnejši za državljane; poudarja, da si je treba še naprej prizadevati, da bi bil portal dostopnejši, med drugim tudi invalidom, in da bi državljani vedeli zanj; meni, da mora spletni portal za peticije vsebovati kratke opise vseh participativnih instrumentov EU v jasnem in preprostem jeziku, da bodo lahko uporabniki poiskali najustreznejše kanale in vlagali manj nedopustnih peticij; podpira vzpostavitev enotnega digitalnega portala, na katerem se bodo lahko državljani seznanili z vsemi postopki za vlaganje peticij in jih tudi uporabili; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ugotavlja, da število oseb, ki podprejo eno ali več peticij, narašča, vendar številni vlagatelji še vedno trdijo, da so postopki, ki jih morajo izvesti na spletnem portalu Parlamenta, če želijo podpreti peticijo, preveč zapleteni; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo in poročilo Odbora za peticije posreduje Svetu, Komisiji, evropskemu varuhu človekovih pravic, vladam držav članic in parlamentom držav članic, njihovim odborom za peticije in njihovim varuhom človekovih pravic ali podobnim pristojnim organom. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  UL C 347, 9.9.2022, str. 110.

(2)  UL C 18, 19.1.2017, str. 10.

(3)  Parlament ga je sprejel 9. marca 2022 kot resolucijo (UL C 347, 9.9.2022, str. 110).

(4)  Parlament ga je kot resolucijo sprejel 16. decembra 2021 (UL C 251, 30.6.2022, str. 96).

(5)  Parlament ga je kot resolucijo o letnem poročilu o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic za leto 2019 sprejel 11. marca 2021 (UL C 474, 24.11.2021, str. 82).

(6)  Parlament ga je kot resolucijo o letnem poročilu o dejavnostih evropske varuhinje človekovih pravic za leto 2020 sprejel 16. februarja 2022 (UL C 342, 6.9.2022, str. 58).

(7)  Parlament ga je kot resolucijo sprejel 9. marca 2022 (UL C 347, 9.9.2022, str. 110).

(8)  Mnenje PE689.805 v postopku 2021/2025(INI), ki ga je Parlament kot resolucijo sprejel 24. junija 2021 (UL C 81, 18.2.2022, str. 27).

(9)  Primer Evropskega varuha človekovih pravic 790/2021/MIG.

(10)  Uredba (ES) št. 261/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o določitvi skupnih pravil glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov. UL L 46, 17.2.2004, str. 1.

(11)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letu 2012 (UL C 285, 29.8.2017, str. 112).

(12)  Parlament ga je kot resolucijo sprejel 14. septembra 2021 (UL C 117, 11.3.2022, str. 2).

(13)  Sodba z dne 5. junija 2018, Coman, C-673/16, ECLI:EU:C:2018:385, sodba z dne 1. aprila 2008, Maruko, C-267/06, ECLI:EU:C:2008:179, sodba z dne 10. maja 2011, Römer, C-147/08, ECLI:EU:C:2011:286, sodba z dne 7. februarja 2014, Hay, C-267/12, ECLI:EU:C:2013:823.

(14)  Taddeucci in McCall proti Italiji, št. 51361/09.

(15)  Parlament je resolucijo sprejel 27. aprila 2021 (UL C 506, 15.12.2021, str. 9).

(16)  Parlament ga je kot resolucijo sprejel 25. novembra 2021 (UL C 224, 8.6.2022, str. 95).

(17)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2021 o zaščiti invalidov prek peticij: pridobljene izkušnje (peticije št. 2582/2013, 2551/2014, 0074/2015, 0098/2015, 1140/2015, 1305/2015, 1394/2015, 0172/2016, 0857/2016, 1056/2016, 1147/2016, 0535/2017, 1077/2017, 0356/2018, 0367/2018, 0371/2018, 0530/2018, 0724/2018, 0808/2018, 0959/2018, 0756/2019, 0758/2019, 0954/2019, 1124/2019, 1170/2019, 1262/2019, 0294/2020, 0470/2020, 0527/2020, 0608/2020, 0768/2020, 0988/2020, 1052/2020, 1139/2020, 1205/2020, 1299/2020, 0103/2021 in druge) (UL C 132, 24.3.2022, str. 129).

(18)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2021 o razpravah v Odboru za peticije v letu 2020 (UL C 251, 30.6.2022, str. 96).

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

torek 13. decembra 2022

| 17.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/139 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/139

---

P9_TA(2022)0428

Obveščanje v okviru sheme za poravnavo in zmanjševanje emisij ogljika za mednarodni letalski promet (CORSIA)

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2022 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/87/ES v zvezi z obveščanjem o poravnavi v okviru globalnega tržnega ukrepa za operatorje zrakoplovov s sedežem v Uniji (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 177/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0567), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0567),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0323/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0323/2021),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja irskega senata v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja irskega senata v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. oktobra 2021 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. oktobra 2021 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 28. aprila 2022 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 28. aprila 2022 (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. novembra 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. novembra 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za promet in turizem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za promet in turizem,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A9-0145/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A9-0145/2022),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 105, 4.3.2022, str. 140.

(2)  UL C 301, 5.8.2022, str. 116.

(3)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete dne 8. junija 2022 (Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0231).

---

| 17.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/140 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/140

---

P9_TA(2022)0429

Promet: razveljavitev Uredbe Sveta (EGS) št. 1108/70 in Uredbe Komisije (ES) št. 851/2006

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1108/70 o uvedbi računovodskega sistema izdatkov za infrastrukturo v železniškem in cestnem prometu ter prometu po celinskih plovnih poteh in Uredbe Komisije (ES) št. 851/2006 o določitvi vsebine postavk v računovodskih obrazcih iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 1108/70 (COM(2022)0381 – C9-0294/2022 – 2022/0232(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 177/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0381), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0381),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0294/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0294/2022),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. oktobra 2022 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. oktobra 2022 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 7. decembra 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 7. decembra 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A9-0286/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A9-0286/2022),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P9_TC1-COD(2022)0232

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 13. decembra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2023/... Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1108/70 o uvedbi računovodskega sistema izdatkov za infrastrukturo v železniškem in cestnem prometu ter prometu po celinskih plovnih poteh in razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 851/2006 o določitvi vsebine postavk v računovodskih obrazcih iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 1108/70

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2023/144.)

---

| 17.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/141 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/141

---

P9_TA(2022)0430

Civilno letalstvo: razveljavitev Direktive Sveta 89/629/EGS

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2022 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Direktive Sveta 89/629/EGS (COM(2022)0465 – C9-0310/2022 – 2022/0282(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 177/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0465), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0465),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0310/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0310/2022),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. oktobra 2022 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. oktobra 2022 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 7. decembra 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 7. decembra 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A9-0287/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A9-0287/2022),

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

2.

poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti;

3.

naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

1

---

P9_TC1-COD(2022)0282

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 13. decembra 2022 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2023/... Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Direktive Sveta 89/629/EGS

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu (EU) 2023/145.)

---

| 17.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/142 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/142

---

P9_TA(2022)0431

Upravno sodelovanje na področju trošarin

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2022 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 389/2012 glede izmenjave informacij, ki se vodijo v elektronskih evidencah, o gospodarskih subjektih, ki sodelujejo pri gibanju trošarinskega blaga med državami članicami v komercialne namene (COM(2022)0539 – C9-0367/2022 – 2022/0331(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2023/C 177/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2022)0539), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2022)0539),

| — | ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0367/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0367/2022),

| — | ob upoštevanju člena 82 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 82 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0276/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0276/2022),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

| 17.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/143 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/143

---

P9_TA(2022)0432

Uporaba členov 93, 107 in 108 PDEU za določene vrste državne pomoči v sektorju železniškega prevoza, prevoza po celinskih plovnih poteh in multimodalnega prevoza

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2022 o predlogu uredbe Sveta o uporabi členov 93, 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za določene vrste državne pomoči v sektorju železniškega prevoza, prevoza po celinskih plovnih poteh in multimodalnega prevoza (COM(2022)0327 – C9-0290/2022 – 2022/0209(NLE))

(Posvetovanje)

(2023/C 177/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2022)0327), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2022)0327),

| — | ob upoštevanju člena 109 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0290/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 109 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0290/2022),

| — | ob upoštevanju člena 82 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 82 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0285/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0285/2022),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

---

sreda 14. decembra 2022

| 17.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/144 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/144

---

P9_TA(2022)0439

Makrofinančna pomoč + – instrument za zagotavljanje podpore Ukrajini za leto 2023

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2022 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za zagotavljanje podpore Ukrajini za leto 2023 (makrofinančna pomoč +) (15727/2022 – C9-0424/2022 – 2022/0371(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2023/C 177/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (15727/2022 – C9-0424/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (15727/2022 – C9-0424/2022),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0597), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0597),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 67 in 163 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 67 in 163 Poslovnika,

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalno sekretarko Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Sprejeta besedila, 24.11.2022, P9_TA(2022)0412.

---

| 17.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/145 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/145

---

P9_TA(2022)0440

Uporaba Solidarnostnega sklada Evropske unije: pomoč Nemčiji, Belgiji, Nizozemski, Avstriji, Luksemburgu, Španiji in Grčiji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2022 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Nemčiji, Belgiji, Nizozemski, Avstriji, Luksemburgu, Španiji in Grčiji po naravnih nesrečah, ki so se v teh državah zgodile v letu 2021 (COM(2022)0665 – C9-0350/2022 – 2022/0337(BUD))

(2023/C 177/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0665 – C9-0350/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0665 – C9-0350/2022),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o Solidarnostnem skladu Evropske unije), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o Solidarnostnem skladu Evropske unije),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (2) in zlasti člena 9 Uredbe (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (2) in zlasti člena 9 Uredbe (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (3), in zlasti točke 10 Sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (3), in zlasti točke 10 Sporazuma,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Medvladnega foruma o podnebnih spremembah (IPCC) o globalnem segrevanju za 1,5 oC, njegovega posebnega poročila o podnebnih spremembah in zemljiščih ter njegovega posebnega poročila o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Medvladnega foruma o podnebnih spremembah (IPCC) o globalnem segrevanju za 1,5 oC, njegovega posebnega poročila o podnebnih spremembah in zemljiščih ter njegovega posebnega poročila o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju,

| — | ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic UNFCCC (COP21) 12. decembra 2015 v Parizu (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic UNFCCC (COP21) 12. decembra 2015 v Parizu (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2021 o pregledu Solidarnostnega sklada Evropske unije (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2021 o pregledu Solidarnostnega sklada Evropske unije (4),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0282/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0282/2022),

| 1. | izraža globoko solidarnost z vsemi žrtvami, njihovimi družinami in vsemi posamezniki, ki so jih prizadele uničujoče poplave v Nemčiji, Belgiji, na Nizozemskem, v Avstriji in Luksemburgu, vulkanski izbruh na otoku La Palma v Španiji in potres na Kreti v Grčiji, pa tudi z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi ter nevladnimi organizacijami, ki sodelujejo pri nudenju pomoči; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je seznanjen s tem sklepom in ocenjuje, da je uporaba Solidarnostnega sklada Evropske unije oprijemljiva in prepoznavna oblika solidarnosti Unije z njenimi državljani in regijami na prizadetih območjih v Nemčiji, Belgiji, na Nizozemskem, v Avstriji, Luksemburgu, Španiji in Grčiji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je zaradi ruske vojne agresije proti Ukrajini nastala ogromna potreba po nujni pomoči, tako v Uniji kot v sosednjih državah; opozarja, da so posledice vojne in hudih naravnih nesreč v letu 2022 povzročile velik pritisk na rezervo za solidarnost in nujno pomoč; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da sta pogostost in resnost izrednih razmer nepredvidljivi; ponavlja svoje stališče, da letna zgornja meja rezerve za solidarnost in nujno pomoč za obdobje 2021–2027 ne zadostuje za odzivanje na izredne razmere; obžaluje, da bodo državljani in regije držav članic, ki jih predlog Komisije zadeva, zaradi proračunskih omejitev prejeli omejeno pomoč, ki še zdaleč ne bo pokrila vseh potreb; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je treba nujno sprostiti finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada Evropske unije, da bo lahko pravočasno prispela v prizadete regije; ob tem obžaluje, da je najvišji znesek, ki je na voljo pri tokratni uporabi tega sklada, veliko nižji od pomoči, ki bi lahko bila potrebna, in da bo denar zaradi neprožnih pravil Solidarnostnega sklada Evropske unije na voljo šele več kot leto dni po dogodkih; zato poziva Komisijo, naj preuči še druge možnosti za dodatno financiranje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | znova izraža zaskrbljenost zaradi odločitve, da bosta rezerva za nujno pomoč in Solidarnostni sklad Evropske unije v sedanjem večletnem finančnem okviru združena, kar je privedlo do hudih pomanjkljivosti in znatno zmanjšalo skupna razpoložljiva sredstva; obžaluje, da zaradi pravil o uporabi rezerve za solidarnost in nujno pomoč ter omejitev glede uporabe sredstev Solidarnostnega sklada Evropske unije na začetku programskega obdobja iz člena 9(5) uredbe o večletnem finančnem okviru dodatno financiranje ni mogoče; poziva Komisijo, naj predlaga model za hitrejšo in pravočasnejšo uporabo Solidarnostnega sklada Evropske unije; meni, da bi bilo treba opraviti ambiciozno revizijo večletnega finančnega okvira in občutno povečati razpoložljiva sredstva za Solidarnostni sklad Evropske unije ter jih dati na voljo pravočasno; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da bi moralo biti dodeljevanje, upravljanje in izvrševanje nepovratnih sredstev Solidarnostnega sklada Evropske unije podrejeno načeloma preglednosti in dobrega finančnega poslovodenja, vključno s temeljitim spremljanjem; poziva Komisijo in države članice, naj javnost izčrpneje obveščajo o ukrepih, ki se izvajajo s finančnimi sredstvi v okviru Solidarnostnega sklada Evropske unije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da bi bilo treba pri ambiciozni reviziji večletnega finančnega okvira rezervo za solidarnost in nujno pomoč razdeliti na dva sklopa – rezervo za nujno pomoč in Solidarnostni sklad Evropske unije – ter letna sredstva, ki zdaj znašajo 1,2 milijarde EUR za celotno rezervo, povečati na 1 milijardo EUR v cenah iz leta 2018 za vsakega od obeh sklopov; meni, da bi tako imeli na voljo nujno potrebna dodatna sredstva za odzivanje na trenutne in nastajajoče potrebe, zlasti ker so ekstremni vremenski pojavi vse hujši in vse pogostejši, svetovne humanitarne razmere pa se slabšajo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je treba znova preučiti strukturo Solidarnostnega sklada Evropske unije, da bi ga lahko uporabili hitreje in prožneje in da bi tako uresničil svoj potencial kot učinkovit instrument za izredne razmere; zato poziva k reviziji uredbe o Solidarnostnem skladu Evropske unije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naroči svoji predsednici, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naroči svoji predsednici, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  UL L 311, 14.11.2002, str. 3.

(2)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11.

(3)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

(4)  UL C 15, 12.1.2022, str. 2.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Nemčiji, Belgiji, Nizozemski, Avstriji, Luksemburgu, Španiji in Grčiji po naravnih nesrečah, ki so se v teh državah zgodile v letu 2021

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2023/68.)

---

| 17.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 177/148 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 177/148

---

P9_TA(2022)0441

Direktive o energiji iz obnovljivih virov, energetski učinkovitosti stavb in energetski učinkovitosti: spremembe (REPowerEU)

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 14. decembra 2022, o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive (EU) 2018/2001 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb in Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti (COM(2022)0222 – C9-0184/2022 – 2022/0160(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

[Sprememba 1, razen če je navedeno drugače]

(2023/C 177/24)

SPREMEMBE EVROPSKEGA PARLAMENTA (*1)

k predlogu Komisije

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Direktive (EU) 2018/2001 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb in Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 192(1) in člena 194(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (3),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (4),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V okviru evropskega zelenega dogovora (5) sta bila z Uredbo (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (6) določena cilj, da Unija
  najpozneje do
  leta 2050 postane podnebno nevtralna, in cilj
  najmanj
  55-odstotnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030. To pa zahteva
  pravičen
  energijski prehod
  , v katerem ne bo zapostavljeno nobeno območje in noben državljan, večjo učinkovitost
  in bistveno večje deleže obnovljivih virov energije v povezanem energetskem sistemu. |
| --- | --- |

(1)

V okviru evropskega zelenega dogovora (5) sta bila z Uredbo (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (6) določena cilj, da Unija
  najpozneje do
  leta 2050 postane podnebno nevtralna, in cilj
  najmanj
  55-odstotnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030. To pa zahteva
  pravičen
  energijski prehod
  , v katerem ne bo zapostavljeno nobeno območje in noben državljan, večjo učinkovitost
  in bistveno večje deleže obnovljivih virov energije v povezanem energetskem sistemu.

| (2) | Energija iz obnovljivih virov ima ključno vlogo pri uresničevanju teh ciljev, saj energetski sektor danes prispeva več kot 75 % vseh emisij toplogrednih plinov v Uniji. Z zmanjšanjem teh emisij toplogrednih plinov energija iz obnovljivih virov
  lahko
  prispeva tudi k reševanju okoljskih izzivov, kot je izguba biotske raznovrstnosti, ter k zmanjšanju onesnaževanja
  tal, vode in zraka
  v skladu s cilji akcijskega načrta za ničelno onesnaževanje. |
| --- | --- |

(2)

Energija iz obnovljivih virov ima ključno vlogo pri uresničevanju teh ciljev, saj energetski sektor danes prispeva več kot 75 % vseh emisij toplogrednih plinov v Uniji. Z zmanjšanjem teh emisij toplogrednih plinov energija iz obnovljivih virov
  lahko
  prispeva tudi k reševanju okoljskih izzivov, kot je izguba biotske raznovrstnosti, ter k zmanjšanju onesnaževanja
  tal, vode in zraka
  v skladu s cilji akcijskega načrta za ničelno onesnaževanje.

| (2a) | Zaradi splošnih razmer, nastalih zaradi ruske invazije na Ukrajino, in posledic pandemije COVID-19 po vsej Uniji prihaja do močnega porasta cen energije, kar kaže, da je treba v Uniji energijsko učinkovitost povečevati še hitreje in uporabljati več energije iz obnovljivih virov. Da bi dosegli dolgoročni cilj energetskega sistema, ki bo neodvisen od tretjih držav, bi se morala Unija osredotočiti na pospešitev zelenega prehoda in na energetsko politiko za zmanjšanje emisij, s katero bi zmanjšala odvisnost od uvoženih fosilnih goriv ter poskrbela za poštene in dostopne cene za državljane Unije in podjetja v vseh gospodarskih sektorjih. |
| --- | --- |

(2a)

Zaradi splošnih razmer, nastalih zaradi ruske invazije na Ukrajino, in posledic pandemije COVID-19 po vsej Uniji prihaja do močnega porasta cen energije, kar kaže, da je treba v Uniji energijsko učinkovitost povečevati še hitreje in uporabljati več energije iz obnovljivih virov. Da bi dosegli dolgoročni cilj energetskega sistema, ki bo neodvisen od tretjih držav, bi se morala Unija osredotočiti na pospešitev zelenega prehoda in na energetsko politiko za zmanjšanje emisij, s katero bi zmanjšala odvisnost od uvoženih fosilnih goriv ter poskrbela za poštene in dostopne cene za državljane Unije in podjetja v vseh gospodarskih sektorjih.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (4) | Dolgotrajni upravni postopki so ena od ključnih ovir za naložbe v obnovljive vire energije in z njimi povezano infrastrukturo. Med temi ovirami so zapletenost veljavnih pravil za izbiro lokacije in upravna dovoljenja za projekte,
  pri čemer so ovire lahko povezane tudi z omejitvami zaradi zgodovinske vrednosti nekaterih lokacij,
  zapletenost in trajanje presoje vplivov projektov na okolje, težave s priključitvijo
  zadevnih energetskih omrežij
  na omrežje, omejitve pri prilagajanju specifikacij tehnologije med postopkom izdaje dovoljenja ali kadrovske težave organov za izdajo dovoljenj ali operaterjev omrežij. Da bi pospešili uvajanje projektov na področju energije iz obnovljivih virov, je treba sprejeti pravila za poenostavitev in skrajšanje postopkov izdaje dovoljenj
  , pri čemer je treba upoštevati družbeno sprejemljivost uvedbe energije iz teh virov
  . |
| --- | --- |

(4)

Dolgotrajni upravni postopki so ena od ključnih ovir za naložbe v obnovljive vire energije in z njimi povezano infrastrukturo. Med temi ovirami so zapletenost veljavnih pravil za izbiro lokacije in upravna dovoljenja za projekte,
  pri čemer so ovire lahko povezane tudi z omejitvami zaradi zgodovinske vrednosti nekaterih lokacij,
  zapletenost in trajanje presoje vplivov projektov na okolje, težave s priključitvijo
  zadevnih energetskih omrežij
  na omrežje, omejitve pri prilagajanju specifikacij tehnologije med postopkom izdaje dovoljenja ali kadrovske težave organov za izdajo dovoljenj ali operaterjev omrežij. Da bi pospešili uvajanje projektov na področju energije iz obnovljivih virov, je treba sprejeti pravila za poenostavitev in skrajšanje postopkov izdaje dovoljenj
  , pri čemer je treba upoštevati družbeno sprejemljivost uvedbe energije iz teh virov
  .

| (5) | Direktiva (EU) 2018/2001 racionalizira zahteve za poenostavitev upravnih postopkov za izdajo dovoljenj za obrate za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov z uvedbo pravil o organizaciji in najdaljšem času upravnega dela postopka izdaje dovoljenj za projekte na področju energije iz obnovljivih virov, ki zajemajo vsa ustrezna dovoljenja za izgradnjo obratov, nadomestitev stare zmogljivosti z novo in njihovo obratovanje ter njihovo priključitev na omrežje. |
| --- | --- |

(5)

Direktiva (EU) 2018/2001 racionalizira zahteve za poenostavitev upravnih postopkov za izdajo dovoljenj za obrate za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov z uvedbo pravil o organizaciji in najdaljšem času upravnega dela postopka izdaje dovoljenj za projekte na področju energije iz obnovljivih virov, ki zajemajo vsa ustrezna dovoljenja za izgradnjo obratov, nadomestitev stare zmogljivosti z novo in njihovo obratovanje ter njihovo priključitev na omrežje.

| (6) | Potrebna sta nadaljnja usklajena poenostavitev in skrajšanje upravnih postopkov izdaje dovoljenj
  za nove obrate za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in z njimi povezano infrastrukturo, tudi za priključitev na omrežje
  , da bi Unija dosegla svoje ambiciozne podnebne in energijske cilje do leta 2030 ter cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050, ob upoštevanju načela „ne škodujmo“ iz evropskega zelenega dogovora. Z uvedbo krajših in jasnih rokov za odločitve organov, ki so pristojni za izdajo dovoljenj za obrate za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na podlagi popolne vloge, se bo pospešilo uvajanje projektov na področju energije iz obnovljivih virov. Vendar je primerno razlikovati med projekti na območjih, ki so posebej primerna za uvajanje projektov na področju energije iz obnovljivih virov, za katere je še zlasti mogoče racionalizirati roke (▌območja za
  pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije), in projekti zunaj teh območij. |
| --- | --- |

(6)

Potrebna sta nadaljnja usklajena poenostavitev in skrajšanje upravnih postopkov izdaje dovoljenj
  za nove obrate za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in z njimi povezano infrastrukturo, tudi za priključitev na omrežje
  , da bi Unija dosegla svoje ambiciozne podnebne in energijske cilje do leta 2030 ter cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050, ob upoštevanju načela „ne škodujmo“ iz evropskega zelenega dogovora. Z uvedbo krajših in jasnih rokov za odločitve organov, ki so pristojni za izdajo dovoljenj za obrate za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na podlagi popolne vloge, se bo pospešilo uvajanje projektov na področju energije iz obnovljivih virov. Vendar je primerno razlikovati med projekti na območjih, ki so posebej primerna za uvajanje projektov na področju energije iz obnovljivih virov, za katere je še zlasti mogoče racionalizirati roke (▌območja za
  pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije), in projekti zunaj teh območij.

| (7) | Nekatere najpogostejše težave, s katerimi se srečujejo razvijalci projektov na področju energije iz obnovljivih virov, so povezane z 
  zapletenimi in dolgotrajnimi upravnimi
  postopki,
  postopki izdaje dovoljenj in postopki za priključitev na omrežje,
  vzpostavljenimi na nacionalni ali regionalni ravni za presojo vplivov predlaganih projektov na okolje
  , pa tudi s pomanjkanjem osebja in strokovnega znanja pri organih, pristojnih za izdajo dovoljenj
  . Zato je primerno racionalizirati nekatere okoljske vidike postopkov izdaje dovoljenj in postopke za projekte na področju energije iz obnovljivih virov.
  Prav tako je primerno zagotoviti, da operaterji energetskih sistemov podpirajo učinkovito uvajanje projektov na področju energije iz obnovljivih virov z javnim naročanjem storitev prožnosti v skladu z določbami Uredbe (EU) 2019/943 in Direktive (EU) 2019/944. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(7)

Nekatere najpogostejše težave, s katerimi se srečujejo razvijalci projektov na področju energije iz obnovljivih virov, so povezane z 
  zapletenimi in dolgotrajnimi upravnimi
  postopki,
  postopki izdaje dovoljenj in postopki za priključitev na omrežje,
  vzpostavljenimi na nacionalni ali regionalni ravni za presojo vplivov predlaganih projektov na okolje
  , pa tudi s pomanjkanjem osebja in strokovnega znanja pri organih, pristojnih za izdajo dovoljenj
  . Zato je primerno racionalizirati nekatere okoljske vidike postopkov izdaje dovoljenj in postopke za projekte na področju energije iz obnovljivih virov.
  Prav tako je primerno zagotoviti, da operaterji energetskih sistemov podpirajo učinkovito uvajanje projektov na področju energije iz obnovljivih virov z javnim naročanjem storitev prožnosti v skladu z določbami Uredbe (EU) 2019/943 in Direktive (EU) 2019/944. [Sprememba 5]

| (7a) | Zapleteni, dolgotrajni in nepregledni upravni postopki nesorazmerno bolj vplivajo na državljane, lokalne organe ter mala in srednja podjetja, ki so samooskrbovalci z energijo iz obnovljivih virov, in sicer posamično ali prek združevalcev in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov. Pogost vzrok za to je zlasti, da pri teh subjektih za sodelovanje v postopkih izdajanja dovoljenj in povezovanja z omrežjem primanjkuje izkušenj oz. strokovnega znanja ter finančnih in človeških virov. Poskrbeti je treba, da bodo nepoklicni in nekomercialni udeleženci na trgu lažje uspešno sodelovali v teh postopkih in pridobili ustrezna dovoljenja. To bi jim bilo treba omogočiti s poenostavitvami, kjer so potrebne, in namenskimi možnostmi, kadar ti akterji nimajo enakih zmogljivosti kot drugi profesionalni udeleženci na trgu, ki razpolagajo z zadostnimi viri. Pri celostnem načrtovanju in kartiranju energije iz obnovljivih virov na več ravneh bi bilo treba izhajati iz lokalnega načrtovanja in kartiranja, ki se izvajata na lokalni in regionalni ravni, ter oceniti potrebe po osebju in usposabljanju v organih, ki izdajajo dovoljenja, ter njihove finančne in tehnične potrebe. |
| --- | --- |

(7a)

Zapleteni, dolgotrajni in nepregledni upravni postopki nesorazmerno bolj vplivajo na državljane, lokalne organe ter mala in srednja podjetja, ki so samooskrbovalci z energijo iz obnovljivih virov, in sicer posamično ali prek združevalcev in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov. Pogost vzrok za to je zlasti, da pri teh subjektih za sodelovanje v postopkih izdajanja dovoljenj in povezovanja z omrežjem primanjkuje izkušenj oz. strokovnega znanja ter finančnih in človeških virov. Poskrbeti je treba, da bodo nepoklicni in nekomercialni udeleženci na trgu lažje uspešno sodelovali v teh postopkih in pridobili ustrezna dovoljenja. To bi jim bilo treba omogočiti s poenostavitvami, kjer so potrebne, in namenskimi možnostmi, kadar ti akterji nimajo enakih zmogljivosti kot drugi profesionalni udeleženci na trgu, ki razpolagajo z zadostnimi viri. Pri celostnem načrtovanju in kartiranju energije iz obnovljivih virov na več ravneh bi bilo treba izhajati iz lokalnega načrtovanja in kartiranja, ki se izvajata na lokalni in regionalni ravni, ter oceniti potrebe po osebju in usposabljanju v organih, ki izdajajo dovoljenja, ter njihove finančne in tehnične potrebe.

| (8) | Države članice bi
  morale
  hitrejše uvajanje projektov na področju energije iz obnovljivih virov podpreti s 
  celostnim
  načrtovanjem
  in kartiranjem energije iz obnovljivih virov na več ravneh, pri čemer bi se morale strukturirano usklajevati z lokalnimi in regionalnimi organi
  . Države članice bi morale določiti kopenska ▌območja,
  površine in podzemne površine ter morska območja
  , na katerih je treba postaviti obrate za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, da bi izpolnile svoje nacionalne prispevke k revidiranemu cilju glede energije iz obnovljivih virov za leto 2030, določenem v členu 3(1) Direktive (EU) 2018/2001
  , ter k podciljem, določenim v členih 15a in 22a ter členih 23(1), 24(4) in 25(1) Uredbe (EU) 2021/1119, ter k cilju podnebne nevtralnosti iz člena 2 navedene uredbe
  . Ta območja bi morala odražati njihove ocenjene krivulje in skupno načrtovano nameščeno zmogljivost, določiti pa jih bilo treba glede na tehnologijo energije iz obnovljivih virov, določeno v ▌nacionalnih energijskih in podnebnih načrtih držav članic
  , posodobljenih
  v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/1999. Pri določitvi potrebnih kopenskih ▌območij
  , površin in podzemnih površin ter morskih območij
  bi bilo treba upoštevati razpoložljivost obnovljivih virov energije in potencial, ki ga različna kopenska in morska območja ponujajo za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov različnih tehnologij, predvideno povpraševanje po energiji
  , pri čemer bi se morali upoštevati energijska in sistemska učinkovitost
  skupno in v različnih regijah države članice, razpoložljivost
  ustreznega energetskega omrežja in
  omrežne infrastrukture,
  objekti za
  skladiščenja
  energije, tudi toplote, druga orodja
  prožnosti, in sicer ob upoštevanju zmogljivosti, ki je potrebna za zagotavljanje vse večje količine energije iz obnovljivih virov
  , ter potenciala dejavnega vključevanja državljanov, ki so samooskrbovalci z energijo iz obnovljivih virov in delujejo posamično ali prek združevalcev in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, v energetski sistem
  .
  Poleg tega bi morale države članice poskrbeti, da se upravna dovoljenja za izgradnjo obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, za nadomestitev stare zmogljivosti z novo v njih in za njihovo obratovanje, ki so navedena v členu 16(1) in (2), štejejo za končne odločitve v postopku pristojnega organa ali pristojnih organov v zvezi z določitvijo rabe zemljišča za območje, na katerem se bodo ti obrati nahajali. |
| --- | --- |

(8)

Države članice bi
  morale
  hitrejše uvajanje projektov na področju energije iz obnovljivih virov podpreti s 
  celostnim
  načrtovanjem
  in kartiranjem energije iz obnovljivih virov na več ravneh, pri čemer bi se morale strukturirano usklajevati z lokalnimi in regionalnimi organi
  . Države članice bi morale določiti kopenska ▌območja,
  površine in podzemne površine ter morska območja
  , na katerih je treba postaviti obrate za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, da bi izpolnile svoje nacionalne prispevke k revidiranemu cilju glede energije iz obnovljivih virov za leto 2030, določenem v členu 3(1) Direktive (EU) 2018/2001
  , ter k podciljem, določenim v členih 15a in 22a ter členih 23(1), 24(4) in 25(1) Uredbe (EU) 2021/1119, ter k cilju podnebne nevtralnosti iz člena 2 navedene uredbe
  . Ta območja bi morala odražati njihove ocenjene krivulje in skupno načrtovano nameščeno zmogljivost, določiti pa jih bilo treba glede na tehnologijo energije iz obnovljivih virov, določeno v ▌nacionalnih energijskih in podnebnih načrtih držav članic
  , posodobljenih
  v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/1999. Pri določitvi potrebnih kopenskih ▌območij
  , površin in podzemnih površin ter morskih območij
  bi bilo treba upoštevati razpoložljivost obnovljivih virov energije in potencial, ki ga različna kopenska in morska območja ponujajo za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov različnih tehnologij, predvideno povpraševanje po energiji
  , pri čemer bi se morali upoštevati energijska in sistemska učinkovitost
  skupno in v različnih regijah države članice, razpoložljivost
  ustreznega energetskega omrežja in
  omrežne infrastrukture,
  objekti za
  skladiščenja
  energije, tudi toplote, druga orodja
  prožnosti, in sicer ob upoštevanju zmogljivosti, ki je potrebna za zagotavljanje vse večje količine energije iz obnovljivih virov
  , ter potenciala dejavnega vključevanja državljanov, ki so samooskrbovalci z energijo iz obnovljivih virov in delujejo posamično ali prek združevalcev in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, v energetski sistem
  .
  Poleg tega bi morale države članice poskrbeti, da se upravna dovoljenja za izgradnjo obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, za nadomestitev stare zmogljivosti z novo v njih in za njihovo obratovanje, ki so navedena v členu 16(1) in (2), štejejo za končne odločitve v postopku pristojnega organa ali pristojnih organov v zvezi z določitvijo rabe zemljišča za območje, na katerem se bodo ti obrati nahajali.

| (9) | Države članice bi morale kot ▌območja
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije določiti tista območja, ki so posebej primerna za razvoj projektov na področju energije iz obnovljivih virov, pri čemer bi morale razlikovati med tehnologijami, in na katerih uvajanje določene vrste energije iz obnovljivih virov predvidoma ne bo imelo znatnega vpliva na okolje
  in varnost hrane, kar zadeva kmetijsko proizvodnjo
  .
  Območja za pospešeno uvajanje obnovljivih virov energije bi morala biti še posebej primerna za namestitev obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov. Ta


  območja pa ne bi smela biti namenjena kurilnim napravam na biomaso, razen če gre za obrate v najbolj oddaljenih regijah iz člena 349 PDEU, kjer bi se zaradi posebnih potreb lahko upoštevale izjeme.
  Države članice bi se morale pri določitvi ▌območij
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije izogniti zavarovanim območjem in upoštevati načrte za obnovo.
  Območja za pospešeno uvajanje obnovljivih virov energije bi bilo treba določiti vsaj za vetrne turbine in sončne elektrarne, lahko pa bi se določila tudi za obrate za proizvodnjo biometana.
  Države članice lahko določijo ▌območja
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije posebej za eno ali več vrst obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in bi morale navesti vrsto oz. vrste energije iz obnovljivih virov, ki so primerne za proizvodnjo na posameznem ▌območju. |
| --- | --- |

(9)

Države članice bi morale kot ▌območja
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije določiti tista območja, ki so posebej primerna za razvoj projektov na področju energije iz obnovljivih virov, pri čemer bi morale razlikovati med tehnologijami, in na katerih uvajanje določene vrste energije iz obnovljivih virov predvidoma ne bo imelo znatnega vpliva na okolje
  in varnost hrane, kar zadeva kmetijsko proizvodnjo
  .
  Območja za pospešeno uvajanje obnovljivih virov energije bi morala biti še posebej primerna za namestitev obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov. Ta


  območja pa ne bi smela biti namenjena kurilnim napravam na biomaso, razen če gre za obrate v najbolj oddaljenih regijah iz člena 349 PDEU, kjer bi se zaradi posebnih potreb lahko upoštevale izjeme.
  Države članice bi se morale pri določitvi ▌območij
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije izogniti zavarovanim območjem in upoštevati načrte za obnovo.
  Območja za pospešeno uvajanje obnovljivih virov energije bi bilo treba določiti vsaj za vetrne turbine in sončne elektrarne, lahko pa bi se določila tudi za obrate za proizvodnjo biometana.
  Države članice lahko določijo ▌območja
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije posebej za eno ali več vrst obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in bi morale navesti vrsto oz. vrste energije iz obnovljivih virov, ki so primerne za proizvodnjo na posameznem ▌območju.

| (9a) | Proizvodnja hrane mora imeti prednost pred proizvodnjo energije, ta pa ne sme privesti do zmanjšanja proizvodnje hrane ali manjšega pridelka, toda obe dejavnosti lahko in morata soobstajati ter bi se morali medsebojno dopolnjevati. Zato je treba spodbujati različne oblike proizvodnje energije iz obnovljivih virov na lokacijah, ki so za kmete lahko dostopne in so v skladu s potrebami kmetije. Države članice se morajo izogibati temu, da bi produktivna kmetijska zemljišča in kmetijska območja, na katerih se proizvajajo visokokakovostni agroživilski proizvodi, ter proizvodi, ki imajo posebno krajinsko in kulturno vrednost, določale za območja za pospešeno uvajanje obnovljivih virov energije. Izkoriščanje obnovljivih virov energije, kot je proizvodnja biometana, bi bilo treba spodbujati na območjih, ki so v neposredni bližini kmetijskih območij, tj. blizu kmetijskih zemljišč in obratov na kmetijah, ter na nekmetijskih površinah, ki se nahajajo na kmetijskih zemljiščih. Območja za pospešeno uvajanje obnovljivih virov energije bi bilo treba najprej določiti v bližini končnih uporabnikov, ali na območjih z obstoječo infrastrukturo in na lokacijah, kjer se lahko tokovi ostankov ali kmetijski odpadki uporabijo za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

(9a)

Proizvodnja hrane mora imeti prednost pred proizvodnjo energije, ta pa ne sme privesti do zmanjšanja proizvodnje hrane ali manjšega pridelka, toda obe dejavnosti lahko in morata soobstajati ter bi se morali medsebojno dopolnjevati. Zato je treba spodbujati različne oblike proizvodnje energije iz obnovljivih virov na lokacijah, ki so za kmete lahko dostopne in so v skladu s potrebami kmetije. Države članice se morajo izogibati temu, da bi produktivna kmetijska zemljišča in kmetijska območja, na katerih se proizvajajo visokokakovostni agroživilski proizvodi, ter proizvodi, ki imajo posebno krajinsko in kulturno vrednost, določale za območja za pospešeno uvajanje obnovljivih virov energije. Izkoriščanje obnovljivih virov energije, kot je proizvodnja biometana, bi bilo treba spodbujati na območjih, ki so v neposredni bližini kmetijskih območij, tj. blizu kmetijskih zemljišč in obratov na kmetijah, ter na nekmetijskih površinah, ki se nahajajo na kmetijskih zemljiščih. Območja za pospešeno uvajanje obnovljivih virov energije bi bilo treba najprej določiti v bližini končnih uporabnikov, ali na območjih z obstoječo infrastrukturo in na lokacijah, kjer se lahko tokovi ostankov ali kmetijski odpadki uporabijo za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov.

| (10) | Direktiva 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7) vzpostavlja okoljske presoje kot pomembno orodje za vključevanje okoljskih vidikov v pripravljanje in sprejemanje načrtov ter programov. Za določitev ▌območij
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije bi morale države članice pripraviti načrte, ki bi zajemali določitev območij ter veljavna pravila in blažilne ukrepe
  ali
  projekte na posameznem ▌območju
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije.
  Velikost teh območij bi morala biti sorazmerna s cilji v zvezi z energijo iz obnovljivih virov in podcilji, določenih v Direktivi (EU) 2018/2001 ter v nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih, kot so bili posodobljeni v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/1999.
  Države članice lahko pripravijo enoten načrt za vsa ▌območja in tehnologije
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije ali posebne načrte za posamezne tehnologije z določitvijo enega ali več takšnih območij. Za vsak načrt bi bilo treba izvesti okoljsko presojo v skladu s pogoji, določenimi v Direktivi 2001/42/ES, da se ocenijo vplivi posamezne tehnologije obnovljivih virov energije na zadevna območja, določena v takem načrtu. Izvedba okoljske presoje v skladu z Direktivo 2001/42/ES v ta namen bi državam članicam omogočila celovitejši in učinkovitejši pristop k načrtovanju ter upoštevanje okoljskih vidikov v zgodnji fazi postopka načrtovanja na strateški ravni. To bi prispevalo k hitrejši in racionalizirani pospešitvi uvajanja različnih obnovljivih virov energije, obenem pa bi se tako kar najbolj zmanjšali negativni vplivi teh projektov na okolje. |
| --- | --- |

(10)

Direktiva 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7) vzpostavlja okoljske presoje kot pomembno orodje za vključevanje okoljskih vidikov v pripravljanje in sprejemanje načrtov ter programov. Za določitev ▌območij
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije bi morale države članice pripraviti načrte, ki bi zajemali določitev območij ter veljavna pravila in blažilne ukrepe
  ali
  projekte na posameznem ▌območju
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije.
  Velikost teh območij bi morala biti sorazmerna s cilji v zvezi z energijo iz obnovljivih virov in podcilji, določenih v Direktivi (EU) 2018/2001 ter v nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih, kot so bili posodobljeni v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/1999.
  Države članice lahko pripravijo enoten načrt za vsa ▌območja in tehnologije
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije ali posebne načrte za posamezne tehnologije z določitvijo enega ali več takšnih območij. Za vsak načrt bi bilo treba izvesti okoljsko presojo v skladu s pogoji, določenimi v Direktivi 2001/42/ES, da se ocenijo vplivi posamezne tehnologije obnovljivih virov energije na zadevna območja, določena v takem načrtu. Izvedba okoljske presoje v skladu z Direktivo 2001/42/ES v ta namen bi državam članicam omogočila celovitejši in učinkovitejši pristop k načrtovanju ter upoštevanje okoljskih vidikov v zgodnji fazi postopka načrtovanja na strateški ravni. To bi prispevalo k hitrejši in racionalizirani pospešitvi uvajanja različnih obnovljivih virov energije, obenem pa bi se tako kar najbolj zmanjšali negativni vplivi teh projektov na okolje.

| (11) | Po sprejetju načrtov za določitev ▌območij
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije bi morale države članice spremljati in nadzorovati znatne vplive izvajanja načrtov in programov na okolje, da med drugim dovolj zgodaj ugotovijo ▌škodljive vplive in da lahko sprejmejo ustrezne sanacijske ukrepe v skladu z Direktivo 2001/42/ES. |
| --- | --- |

(11)

Po sprejetju načrtov za določitev ▌območij
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije bi morale države članice spremljati in nadzorovati znatne vplive izvajanja načrtov in programov na okolje, da med drugim dovolj zgodaj ugotovijo ▌škodljive vplive in da lahko sprejmejo ustrezne sanacijske ukrepe v skladu z Direktivo 2001/42/ES.

| (12) | Določbe Konvencije Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (8) (v nadaljnjem besedilu: Aarhuška konvencija) glede dostopa do informacij, udeležbe javnosti pri odločanju in dostopa do pravnega varstva v okoljskih zadevah, zlasti določbe v zvezi z udeležbo javnosti in dostopom do pravnega varstva, se uporabljajo še naprej ▌. |
| --- | --- |

(12)

Določbe Konvencije Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (8) (v nadaljnjem besedilu: Aarhuška konvencija) glede dostopa do informacij, udeležbe javnosti pri odločanju in dostopa do pravnega varstva v okoljskih zadevah, zlasti določbe v zvezi z udeležbo javnosti in dostopom do pravnega varstva, se uporabljajo še naprej ▌.

| (12a) | Da bi bili projekti na področju energije iz obnovljivih virov bolje sprejeti v javnosti ter da bi državljanom in lokalnim skupnostim omogočili, da sami proizvajajo energijo in jo nato tudi porabijo, bi morale države članice sprejeti ukrepe za ustrezno obveščanje državljanov o novih projektih, pa tudi spodbujati in olajševati njihovo udeležbo v teh projektih, med drugim prek skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

(12a)

Da bi bili projekti na področju energije iz obnovljivih virov bolje sprejeti v javnosti ter da bi državljanom in lokalnim skupnostim omogočili, da sami proizvajajo energijo in jo nato tudi porabijo, bi morale države članice sprejeti ukrepe za ustrezno obveščanje državljanov o novih projektih, pa tudi spodbujati in olajševati njihovo udeležbo v teh projektih, med drugim prek skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov.

| (13) | Cilj določitve ▌območij
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije bi moral biti, da bo proizvodnja energije iz obnovljivih virov na teh območjih skupaj z obstoječimi obrati za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, prihodnjimi tovrstnimi obrati zunaj teh območij in mehanizmi sodelovanja zadostovala za doseganje prispevka držav članic k cilju Unije glede energije iz obnovljivih virov, določenemu v členu 3(1) Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(13)

Cilj določitve ▌območij
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije bi moral biti, da bo proizvodnja energije iz obnovljivih virov na teh območjih skupaj z obstoječimi obrati za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, prihodnjimi tovrstnimi obrati zunaj teh območij in mehanizmi sodelovanja zadostovala za doseganje prispevka držav članic k cilju Unije glede energije iz obnovljivih virov, določenemu v členu 3(1) Direktive (EU) 2018/2001.

| (14) | Na določenih ▌območjih
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije bi morala za projekte na področju energije iz obnovljivih virov, ki izpolnjujejo pravila in merila, opredeljena v načrtu ali načrtih, ki so jih pripravile države članice, veljati domneva, da nimajo znatnih vplivov na okolje. Na voljo bi torej morala biti izjema od potrebe po izvedbi posebne presoje vplivov na okolje na ravni projekta v smislu Direktive 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta (9), razen za projekte, ki bodo verjetno pomembno vplivali na okolje v drugi državi članici, ali če tako zahteva država članica, ki bo verjetno pomembneje prizadeta. Obveznosti iz Konvencije UN/ECE iz Espooja o presoji čezmejnih vplivov na okolje z dne 25. februarja 1991 bi morale še naprej veljati za vse države članice, kadar bo projekt verjetno imel pomembne čezmejne vplive v tretji državi. |
| --- | --- |

(14)

Na določenih ▌območjih
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije bi morala za projekte na področju energije iz obnovljivih virov, ki izpolnjujejo pravila in merila, opredeljena v načrtu ali načrtih, ki so jih pripravile države članice, veljati domneva, da nimajo znatnih vplivov na okolje. Na voljo bi torej morala biti izjema od potrebe po izvedbi posebne presoje vplivov na okolje na ravni projekta v smislu Direktive 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta (9), razen za projekte, ki bodo verjetno pomembno vplivali na okolje v drugi državi članici, ali če tako zahteva država članica, ki bo verjetno pomembneje prizadeta. Obveznosti iz Konvencije UN/ECE iz Espooja o presoji čezmejnih vplivov na okolje z dne 25. februarja 1991 bi morale še naprej veljati za vse države članice, kadar bo projekt verjetno imel pomembne čezmejne vplive v tretji državi.

| (15) | Določitev ▌območij
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije bi morala obratom za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, njihovi priključitvi na omrežje in objektom za skladiščenje energije na teh območjih omogočiti, da izkoristijo predvidljivost in racionalizirane upravne postopke. Zlasti projekti na ▌območjih
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije bi morali imeti koristi od pospešenih upravnih postopkov, vključno s tihim dogovorom, če se pristojni organ do določenega roka ne odzove na upravni korak, razen če se za določen projekt zahteva presoja vplivov na okolje. Ti projekti bi tudi morali imeti koristi od jasno določenih rokov in pravne varnosti glede pričakovanega rezultata postopka. Po vložitvi vloge za projekte na ▌območjih
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije bi morale države članice po hitrem postopku pregledati take vloge, da se ugotovi, ali bo kateri od takih projektov zelo verjetno povzročil znatne nepredvidene škodljive vplive glede na okoljsko občutljivost geografskega območja, na katerem so locirani, ki niso bili ugotovljeni med okoljsko presojo načrta ali načrtov za določitev ▌območij
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije, opravljeno v skladu z Direktivo 2001/42/ES. Vsi projekti, ki so locirani na ▌območjih
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije, bi se morali ob koncu takega postopka pregleda šteti za odobrene. Samo če imajo države članice jasne dokaze za mnenje, da bo določen projekt zelo verjetno povzročil take znatne nepredvidene škodljive učinke, bi morale ob utemeljitvi take odločitve opraviti okoljsko presojo takega projekta v skladu z Direktivo 2011/92/EU in, kjer je ustrezno, Direktivo 92/43/EGS (10). Glede na potrebo po pospešenem uvajanju obnovljivih virov energije bi morala biti taka presoja opravljena v šestih mesecih. |
| --- | --- |

(15)

Določitev ▌območij
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije bi morala obratom za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, njihovi priključitvi na omrežje in objektom za skladiščenje energije na teh območjih omogočiti, da izkoristijo predvidljivost in racionalizirane upravne postopke. Zlasti projekti na ▌območjih
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije bi morali imeti koristi od pospešenih upravnih postopkov, vključno s tihim dogovorom, če se pristojni organ do določenega roka ne odzove na upravni korak, razen če se za določen projekt zahteva presoja vplivov na okolje. Ti projekti bi tudi morali imeti koristi od jasno določenih rokov in pravne varnosti glede pričakovanega rezultata postopka. Po vložitvi vloge za projekte na ▌območjih
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije bi morale države članice po hitrem postopku pregledati take vloge, da se ugotovi, ali bo kateri od takih projektov zelo verjetno povzročil znatne nepredvidene škodljive vplive glede na okoljsko občutljivost geografskega območja, na katerem so locirani, ki niso bili ugotovljeni med okoljsko presojo načrta ali načrtov za določitev ▌območij
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije, opravljeno v skladu z Direktivo 2001/42/ES. Vsi projekti, ki so locirani na ▌območjih
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije, bi se morali ob koncu takega postopka pregleda šteti za odobrene. Samo če imajo države članice jasne dokaze za mnenje, da bo določen projekt zelo verjetno povzročil take znatne nepredvidene škodljive učinke, bi morale ob utemeljitvi take odločitve opraviti okoljsko presojo takega projekta v skladu z Direktivo 2011/92/EU in, kjer je ustrezno, Direktivo 92/43/EGS (10). Glede na potrebo po pospešenem uvajanju obnovljivih virov energije bi morala biti taka presoja opravljena v šestih mesecih.

| (15a) | Države članice so se dogovorile o razvoju usklajenega evropskega omrežja Natura 2000 tako, da so v skladu s členom 4(2) Direktive 92/43/EGS Komisiji predlagale ustrezna območja, pomembna za Skupnost, in posebna varstvena območja, določena v skladu z Direktivo 2009/147/ES
   (11)

  . Države članice bi morale poskrbeti, da območja, ki so na njihovem nacionalnem seznamu na podlagi znanstvenih meril iz direktiv 2009/147/ES in 92/43/EGS, niso določena kot območja za pospešeno uvajanje obnovljivih virov energije, razen umetnih in grajenih površin na teh območjih, kot so strehe, parkirišča ali prometna infrastruktura. |
| --- | --- |

(15a)

Države članice so se dogovorile o razvoju usklajenega evropskega omrežja Natura 2000 tako, da so v skladu s členom 4(2) Direktive 92/43/EGS Komisiji predlagale ustrezna območja, pomembna za Skupnost, in posebna varstvena območja, določena v skladu z Direktivo 2009/147/ES
   (11)

  . Države članice bi morale poskrbeti, da območja, ki so na njihovem nacionalnem seznamu na podlagi znanstvenih meril iz direktiv 2009/147/ES in 92/43/EGS, niso določena kot območja za pospešeno uvajanje obnovljivih virov energije, razen umetnih in grajenih površin na teh območjih, kot so strehe, parkirišča ali prometna infrastruktura.

| (16) | Glede na potrebo po pospešenem uvajanju obnovljivih virov energije določitev ▌območij
  za njihovo pospešeno uvajanje
  ne bi smela preprečiti tekoče in prihodnje izvedbe projektov na področju energije iz obnovljivih virov na vseh območjih, ki so na voljo za uvajanje energije iz obnovljivih virov. Za take projekte bi morala še naprej veljati obveznost izvedbe namenske presoje vplivov na okolje v skladu z Direktivo 2011/92/EU, prav tako bi zanje morali veljati postopki, predvideni za projekte na področju energije iz obnovljivih virov, ki so locirani zunaj ▌območij
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije. Da bi pospešili izdajanje dovoljenj v obsegu, ki je potreben za dosego cilja glede energije iz obnovljivih virov, določenega v Direktivi (EU) 2018/2001, bi bilo treba tudi postopke, ki se uporabljajo za projekte zunaj
  teh
  območij, poenostaviti in racionalizirati z uvedbo jasnih skrajnih rokov za vse korake postopka, vključno z namenskimi okoljskimi presojami za posamezen projekt. |
| --- | --- |

(16)

Glede na potrebo po pospešenem uvajanju obnovljivih virov energije določitev ▌območij
  za njihovo pospešeno uvajanje
  ne bi smela preprečiti tekoče in prihodnje izvedbe projektov na področju energije iz obnovljivih virov na vseh območjih, ki so na voljo za uvajanje energije iz obnovljivih virov. Za take projekte bi morala še naprej veljati obveznost izvedbe namenske presoje vplivov na okolje v skladu z Direktivo 2011/92/EU, prav tako bi zanje morali veljati postopki, predvideni za projekte na področju energije iz obnovljivih virov, ki so locirani zunaj ▌območij
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije. Da bi pospešili izdajanje dovoljenj v obsegu, ki je potreben za dosego cilja glede energije iz obnovljivih virov, določenega v Direktivi (EU) 2018/2001, bi bilo treba tudi postopke, ki se uporabljajo za projekte zunaj
  teh
  območij, poenostaviti in racionalizirati z uvedbo jasnih skrajnih rokov za vse korake postopka, vključno z namenskimi okoljskimi presojami za posamezen projekt.

| (17) | Večnamenska raba prostora za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ter druge vrste rabe zemljišč in morja (kot je proizvodnja hrane ali varstvo ali obnova narave) zmanjšujejo omejitve glede rabe zemljišč in morja. V tem okviru je prostorsko načrtovanje
  ključno
  orodje za ugotavljanje in usmerjanje sinergij za rabo zemljišč in morja v zgodnji fazi. Države članice bi morale raziskati, omogočiti in spodbujati večnamensko rabo območij, opredeljenih na podlagi sprejetih ukrepov prostorskega načrtovanja. |
| --- | --- |

(17)

Večnamenska raba prostora za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ter druge vrste rabe zemljišč in morja (kot je proizvodnja hrane ali varstvo ali obnova narave) zmanjšujejo omejitve glede rabe zemljišč in morja. V tem okviru je prostorsko načrtovanje
  ključno
  orodje za ugotavljanje in usmerjanje sinergij za rabo zemljišč in morja v zgodnji fazi. Države članice bi morale raziskati, omogočiti in spodbujati večnamensko rabo območij, opredeljenih na podlagi sprejetih ukrepov prostorskega načrtovanja.

| (18) | Izgradnja in obratovanje obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov lahko občasno povzročita ubijanje ali vznemirjanje ptic in drugih vrst, zavarovanih na podlagi Direktive 92/43/EGS ali Direktive 
  2009/147/ES
  . Vendar se tako ubijanje ali vznemirjanje ne bi štelo za namerno v smislu navedenih direktiv, če so bili v okviru projekta med njegovo izgradnjo in obratovanjem sprejeti
  vsi potrebni
  blažilni ukrepi za preprečitev trkov ali vznemirjanja in če se izvaja ustrezno spremljanje za presojo učinkovitosti takih ukrepov ter se, glede na zbrane informacije, sprejmejo potrebni nadaljnji ukrepi za preprečitev znatnega negativnega vpliva na populacijo zadevnih vrst. |
| --- | --- |

(18)

Izgradnja in obratovanje obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov lahko občasno povzročita ubijanje ali vznemirjanje ptic in drugih vrst, zavarovanih na podlagi Direktive 92/43/EGS ali Direktive 
  2009/147/ES
  . Vendar se tako ubijanje ali vznemirjanje ne bi štelo za namerno v smislu navedenih direktiv, če so bili v okviru projekta med njegovo izgradnjo in obratovanjem sprejeti
  vsi potrebni
  blažilni ukrepi za preprečitev trkov ali vznemirjanja in če se izvaja ustrezno spremljanje za presojo učinkovitosti takih ukrepov ter se, glede na zbrane informacije, sprejmejo potrebni nadaljnji ukrepi za preprečitev znatnega negativnega vpliva na populacijo zadevnih vrst.

| (19) | Poleg postavitve novih
  in inovativnih
  obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ima nadomestitev stare zmogljivosti z novo v obstoječih obratih za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov znaten potencial za prispevek k doseganju ciljev glede energije iz obnovljivih virov. Ker so bili obstoječi obrati za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov običajno nameščeni na območjih z znatnim potencialom glede obnovljivih virov energije, lahko nadomestitev stare zmogljivosti z novo zagotovi nadaljnjo uporabo teh območij ob hkratnem zmanjšanju potrebe po določitvi novih območij za projekte na področju energije iz obnovljivih virov. Nadomestitev stare zmogljivosti z novo prinaša dodatne koristi, kot je priključitev na obstoječe omrežje, verjetna višja stopnja sprejemljivosti s strani javnosti in poznavanje vplivov na okolje. Nadomestitev stare zmogljivosti z novo v projektih na področju energije iz obnovljivih virov pomeni spremembo ali razširitev obstoječih projektov v različnem obsegu. Postopek izdaje dovoljenj, vključno z okoljskimi presojami in pregledi, za nadomestitev stare zmogljivosti z novo v projektih na področju energije iz obnovljivih virov bi moral biti omejen na morebitne vplive, ki so posledica spremembe ali razširitve glede na prvotni projekt. |
| --- | --- |

(19)

Poleg postavitve novih
  in inovativnih
  obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ima nadomestitev stare zmogljivosti z novo v obstoječih obratih za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov znaten potencial za prispevek k doseganju ciljev glede energije iz obnovljivih virov. Ker so bili obstoječi obrati za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov običajno nameščeni na območjih z znatnim potencialom glede obnovljivih virov energije, lahko nadomestitev stare zmogljivosti z novo zagotovi nadaljnjo uporabo teh območij ob hkratnem zmanjšanju potrebe po določitvi novih območij za projekte na področju energije iz obnovljivih virov. Nadomestitev stare zmogljivosti z novo prinaša dodatne koristi, kot je priključitev na obstoječe omrežje, verjetna višja stopnja sprejemljivosti s strani javnosti in poznavanje vplivov na okolje. Nadomestitev stare zmogljivosti z novo v projektih na področju energije iz obnovljivih virov pomeni spremembo ali razširitev obstoječih projektov v različnem obsegu. Postopek izdaje dovoljenj, vključno z okoljskimi presojami in pregledi, za nadomestitev stare zmogljivosti z novo v projektih na področju energije iz obnovljivih virov bi moral biti omejen na morebitne vplive, ki so posledica spremembe ali razširitve glede na prvotni projekt.

| (20) | Direktiva (EU) 2018/2001 uvaja poenostavljene postopke izdaje dovoljenj za nadomestitev stare zmogljivosti z novo. Da bi se odzvali na vse večjo potrebo po nadomestitvi stare zmogljivosti z novo v obstoječih obratih za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in v celoti izkoristili prednosti, ki jih ta ponuja, je primerno določiti še krajši postopek za nadomestitev stare zmogljivosti z novo v obratih za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, ki se nahajajo na ▌območjih
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije, vključno s krajšim postopkom pregleda. Za nadomestitev stare zmogljivosti z novo v obstoječih obratih za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, ki se nahajajo zunaj
  teh
  območij, bi morale države članice zagotoviti poenostavljen in hiter postopek izdaje dovoljenj, ki ne bi smel biti daljši od enega leta, ob hkratnem upoštevanju načela „ne škodujmo“ iz evropskega zelenega dogovora. |
| --- | --- |

(20)

Direktiva (EU) 2018/2001 uvaja poenostavljene postopke izdaje dovoljenj za nadomestitev stare zmogljivosti z novo. Da bi se odzvali na vse večjo potrebo po nadomestitvi stare zmogljivosti z novo v obstoječih obratih za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in v celoti izkoristili prednosti, ki jih ta ponuja, je primerno določiti še krajši postopek za nadomestitev stare zmogljivosti z novo v obratih za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, ki se nahajajo na ▌območjih
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije, vključno s krajšim postopkom pregleda. Za nadomestitev stare zmogljivosti z novo v obstoječih obratih za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, ki se nahajajo zunaj
  teh
  območij, bi morale države članice zagotoviti poenostavljen in hiter postopek izdaje dovoljenj, ki ne bi smel biti daljši od enega leta, ob hkratnem upoštevanju načela „ne škodujmo“ iz evropskega zelenega dogovora.

| (20a) | Da bi spodbudili in pospešili nadomestitev stare zmogljivosti z novo v obstoječih obratih za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, bi bilo treba v primerih, kadar nadomestitev stare zmogljivosti z novo povzroči le omejeno povečanje skupne zmogljivosti v primerjavi s prvotnim projektom, takoj uvesti poenostavljen postopek za priključitev na omrežje. [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(20a)

Da bi spodbudili in pospešili nadomestitev stare zmogljivosti z novo v obstoječih obratih za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, bi bilo treba v primerih, kadar nadomestitev stare zmogljivosti z novo povzroči le omejeno povečanje skupne zmogljivosti v primerjavi s prvotnim projektom, takoj uvesti poenostavljen postopek za priključitev na omrežje. [Sprememba 20]

| (20b) | Pri nadomestitvi stare zmogljivosti z novo v solarni napravi se lahko povečata učinkovitost in zmogljivost brez povečanja zasedenega prostora. Če se uporabljeni prostor med postopkom ne poveča in se prvotno zahtevani ukrepi za ublažitev vplivov na okolje upoštevajo še naprej, naprava z novo zmogljivostjo nima drugačnega vpliva na okolje kot prvotna naprava. [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(20b)

Pri nadomestitvi stare zmogljivosti z novo v solarni napravi se lahko povečata učinkovitost in zmogljivost brez povečanja zasedenega prostora. Če se uporabljeni prostor med postopkom ne poveča in se prvotno zahtevani ukrepi za ublažitev vplivov na okolje upoštevajo še naprej, naprava z novo zmogljivostjo nima drugačnega vpliva na okolje kot prvotna naprava. [Sprememba 21]

| (21) | Postavitev opreme za proizvodnjo sončne energije skupaj s povezano zmogljivostjo za skladiščenje
  , tudi za skladiščenje toplote in energije
  na isti lokaciji, in priključitvijo na omrežje v obstoječih ali prihodnjih strukturah, ustvarjenih za druge namene, ki niso proizvodnja sončne energije, razen umetnih vodnih površin, kot so strehe, parkirišča, ceste in železnica, navadno ne vzbuja pomislekov glede konkurenčne rabe prostora ali vpliva na okolje. Za tako postavitev se torej lahko uporabijo krajši postopki izdaje dovoljenj.
  S to direktivo se zato uvaja pospešeni postopek izdaje dovoljenj za namestitev opreme za sončno energijo in z njo povezanih objektov za skladiščenje energije na isti lokaciji ter priklop na omrežje v obstoječih ali prihodnjih umetnih zgradbah, ki so bile zgrajene za namene, ki ni proizvodnja sončne energije. Za te naprave se uvaja tudi posebno odstopanje od potrebe po izvajanju okoljske presoje v skladu z Direktivo 2011/92/EU, saj verjetno ne bodo vzbudile pomislekov glede konkurenčne rabe prostora ali vpliva na okolje. Naložbe, s katerimi se majhne decentralizirane naprave za pridobivanje sončne energije pretvorijo v samooskrbovalce z energijo iz obnovljivih virov, so eden od najučinkovitejših načinov, da lahko porabniki energije zmanjšajo svoje račune za energijo in svojo izpostavljenost nihanjem cen. Decentralizirane naprave, tudi tiste za posamezne ali skupinske samooskrbovalce ali kot lokalne skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, tudi prispevajo k zmanjšanju skupnega povpraševanja po zemeljskem plinu, povečanju odpornosti sistema in uresničevanju ciljev Unije na področju energije iz obnovljivih virov. Naprave z zmogljivostjo za proizvodnjo električne energije 50 kW ali manj verjetno ne bodo imele večjih škodljivih vplivov na okolje ali omrežje in ne vzbujajo pomislekov glede varnosti. Poleg tega za male naprave samooskrbovalcev z energijo iz obnovljivih virov na splošno ni potrebna širitev zmogljivosti na priključni točki omrežja. Glede na takojšnje pozitivne učinke takšnih naprav za potrošnike in omejene vplive na okolje, ki jih lahko povzročijo, je primerno še bolj racionalizirati postopek izdajanja dovoljenj, ki se zanje uporablja, in sicer z uvedbo pojma pritrdilnega molka upravnega organa v zadevnih postopkih izdaje dovoljenj, s katerim bi spodbudili in pospešili postavitev teh naprav ter izkoristili njihove prednosti v čim krajšem času. [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(21)

Postavitev opreme za proizvodnjo sončne energije skupaj s povezano zmogljivostjo za skladiščenje
  , tudi za skladiščenje toplote in energije
  na isti lokaciji, in priključitvijo na omrežje v obstoječih ali prihodnjih strukturah, ustvarjenih za druge namene, ki niso proizvodnja sončne energije, razen umetnih vodnih površin, kot so strehe, parkirišča, ceste in železnica, navadno ne vzbuja pomislekov glede konkurenčne rabe prostora ali vpliva na okolje. Za tako postavitev se torej lahko uporabijo krajši postopki izdaje dovoljenj.
  S to direktivo se zato uvaja pospešeni postopek izdaje dovoljenj za namestitev opreme za sončno energijo in z njo povezanih objektov za skladiščenje energije na isti lokaciji ter priklop na omrežje v obstoječih ali prihodnjih umetnih zgradbah, ki so bile zgrajene za namene, ki ni proizvodnja sončne energije. Za te naprave se uvaja tudi posebno odstopanje od potrebe po izvajanju okoljske presoje v skladu z Direktivo 2011/92/EU, saj verjetno ne bodo vzbudile pomislekov glede konkurenčne rabe prostora ali vpliva na okolje. Naložbe, s katerimi se majhne decentralizirane naprave za pridobivanje sončne energije pretvorijo v samooskrbovalce z energijo iz obnovljivih virov, so eden od najučinkovitejših načinov, da lahko porabniki energije zmanjšajo svoje račune za energijo in svojo izpostavljenost nihanjem cen. Decentralizirane naprave, tudi tiste za posamezne ali skupinske samooskrbovalce ali kot lokalne skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, tudi prispevajo k zmanjšanju skupnega povpraševanja po zemeljskem plinu, povečanju odpornosti sistema in uresničevanju ciljev Unije na področju energije iz obnovljivih virov. Naprave z zmogljivostjo za proizvodnjo električne energije 50 kW ali manj verjetno ne bodo imele večjih škodljivih vplivov na okolje ali omrežje in ne vzbujajo pomislekov glede varnosti. Poleg tega za male naprave samooskrbovalcev z energijo iz obnovljivih virov na splošno ni potrebna širitev zmogljivosti na priključni točki omrežja. Glede na takojšnje pozitivne učinke takšnih naprav za potrošnike in omejene vplive na okolje, ki jih lahko povzročijo, je primerno še bolj racionalizirati postopek izdajanja dovoljenj, ki se zanje uporablja, in sicer z uvedbo pojma pritrdilnega molka upravnega organa v zadevnih postopkih izdaje dovoljenj, s katerim bi spodbudili in pospešili postavitev teh naprav ter izkoristili njihove prednosti v čim krajšem času. [Sprememba 22]

| (21a) | Toplotne črpalke so tehnologija za energijo iz obnovljivih virov za ogrevanje in hlajenje, ki je pridobljena iz energije okolice, tudi iz čistilnih naprav za odpadne vode, in geotermalne energije. Omogočajo tudi uporabo odvečne toplote in hladu za ogrevanje in hlajenje. Hitra uvedba toplotnih črpalk, ki uporabljajo premalo izkoriščene obnovljive vire energije, kot so energija okolice, geotermalna energija, lastna in odvečna toplota iz industrijskega in terciarnega sektorja, vključno s podatkovnimi centri, omogoča zamenjavo zemeljskega plina in drugih kotlov na fosilna goriva z rešitvijo za ogrevanje iz obnovljivih virov, hkrati pa povečuje energijsko učinkovitost. To bo pospešilo zmanjšanje uporabe zemeljskega plina za ogrevanje, tako v stavbah kot v industriji. Da bi pospešili namestitev in uporabo toplotnih črpalk, je primerno uvesti skrajšane postopke izdajanja dovoljenj posebej za take naprave, vključno s poenostavljenim postopkom za priključitev manjših toplotnih črpalk na omrežje, razen če v skladu z nacionalno zakonodajo tak postopek ni potreben. Hitrejša in enostavnejša namestitev toplotnih črpalk ter povečanje uporabe obnovljivih virov energije v sektorju ogrevanja, ki predstavlja skoraj polovico porabe energije v Uniji, bosta prispevala k zanesljivosti oskrbe in pripomogla k reševanju težjih razmer na trgu. [Sprememba 23] |
| --- | --- |

(21a)

Toplotne črpalke so tehnologija za energijo iz obnovljivih virov za ogrevanje in hlajenje, ki je pridobljena iz energije okolice, tudi iz čistilnih naprav za odpadne vode, in geotermalne energije. Omogočajo tudi uporabo odvečne toplote in hladu za ogrevanje in hlajenje. Hitra uvedba toplotnih črpalk, ki uporabljajo premalo izkoriščene obnovljive vire energije, kot so energija okolice, geotermalna energija, lastna in odvečna toplota iz industrijskega in terciarnega sektorja, vključno s podatkovnimi centri, omogoča zamenjavo zemeljskega plina in drugih kotlov na fosilna goriva z rešitvijo za ogrevanje iz obnovljivih virov, hkrati pa povečuje energijsko učinkovitost. To bo pospešilo zmanjšanje uporabe zemeljskega plina za ogrevanje, tako v stavbah kot v industriji. Da bi pospešili namestitev in uporabo toplotnih črpalk, je primerno uvesti skrajšane postopke izdajanja dovoljenj posebej za take naprave, vključno s poenostavljenim postopkom za priključitev manjših toplotnih črpalk na omrežje, razen če v skladu z nacionalno zakonodajo tak postopek ni potreben. Hitrejša in enostavnejša namestitev toplotnih črpalk ter povečanje uporabe obnovljivih virov energije v sektorju ogrevanja, ki predstavlja skoraj polovico porabe energije v Uniji, bosta prispevala k zanesljivosti oskrbe in pripomogla k reševanju težjih razmer na trgu. [Sprememba 23]

| (22) | Obnovljivi viri energije so ključnega pomena za boj proti podnebnim spremembam, znižanje cen energije, zmanjšanje odvisnosti Unije od fosilnih goriv in zagotovitev zanesljivosti oskrbe Unije. Za namene ustrezne okoljske zakonodaje Unije bi morale države članice v potrebnih presojah posameznih primerov za ugotovitev, ali so obrat za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, njegova priključitev na omrežje, samo povezano omrežje ali sredstva za skladiščenje v konkretnem primeru v prevladujočem javnem interesu, domnevati, da so ti obrati in z njimi povezana infrastruktura v prevladujočem javnem interesu ter služijo javnemu zdravju in varnosti, razen kadar obstajajo jasni dokazi, da imajo ti projekti znatne škodljive vplive na okolje, ki jih ni mogoče ublažiti ali izravnati. Če bi se za take obrate štelo, da so v prevladujočem javnem interesu ter služijo javnemu zdravju in varnosti, bi bilo mogoče za take projekte izvesti poenostavljeno presojo. |
| --- | --- |

(22)

Obnovljivi viri energije so ključnega pomena za boj proti podnebnim spremembam, znižanje cen energije, zmanjšanje odvisnosti Unije od fosilnih goriv in zagotovitev zanesljivosti oskrbe Unije. Za namene ustrezne okoljske zakonodaje Unije bi morale države članice v potrebnih presojah posameznih primerov za ugotovitev, ali so obrat za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, njegova priključitev na omrežje, samo povezano omrežje ali sredstva za skladiščenje v konkretnem primeru v prevladujočem javnem interesu, domnevati, da so ti obrati in z njimi povezana infrastruktura v prevladujočem javnem interesu ter služijo javnemu zdravju in varnosti, razen kadar obstajajo jasni dokazi, da imajo ti projekti znatne škodljive vplive na okolje, ki jih ni mogoče ublažiti ali izravnati. Če bi se za take obrate štelo, da so v prevladujočem javnem interesu ter služijo javnemu zdravju in varnosti, bi bilo mogoče za take projekte izvesti poenostavljeno presojo.

| (23) | Za zagotovitev nemotenega in učinkovitega izvajanja določb te direktive Komisija podpira države članice prek Instrumenta za tehnično podporo, ki zagotavlja prilagojeno tehnično strokovno znanje (12) za načrtovanje in izvajanje reform, vključno s tistimi, s katerimi se povečuje uporaba energije iz obnovljivih virov, spodbuja boljše povezovanje energetskega sistema, ugotavljajo posamezna območja, ki so posebej primerna za postavitev obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, in racionalizira okvir za postopke izdaje dovoljenj za obrate za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov. Tehnična podpora na primer vključuje krepitev upravne zmogljivosti, usklajevanje zakonodajnih okvirov in izmenjavo ustreznih dobrih praks. |
| --- | --- |

(23)

Za zagotovitev nemotenega in učinkovitega izvajanja določb te direktive Komisija podpira države članice prek Instrumenta za tehnično podporo, ki zagotavlja prilagojeno tehnično strokovno znanje (12) za načrtovanje in izvajanje reform, vključno s tistimi, s katerimi se povečuje uporaba energije iz obnovljivih virov, spodbuja boljše povezovanje energetskega sistema, ugotavljajo posamezna območja, ki so posebej primerna za postavitev obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, in racionalizira okvir za postopke izdaje dovoljenj za obrate za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov. Tehnična podpora na primer vključuje krepitev upravne zmogljivosti, usklajevanje zakonodajnih okvirov in izmenjavo ustreznih dobrih praks.

| (23a) | Komisija bi morala vzpostaviti tudi poseben sistem izvzetij iz pravil o državni pomoči, da bodo lahko države članice ustrezno prilagodile pomoč za pobude in naložbe v zvezi z obnovljivimi viri energije, lastno proizvodnjo energije in energijsko učinkovitostjo. |
| --- | --- |

(23a)

Komisija bi morala vzpostaviti tudi poseben sistem izvzetij iz pravil o državni pomoči, da bodo lahko države članice ustrezno prilagodile pomoč za pobude in naložbe v zvezi z obnovljivimi viri energije, lastno proizvodnjo energije in energijsko učinkovitostjo.

| (24) | Direktivo (EU) 2018/2001 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(24)

Direktivo (EU) 2018/2001 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (25a) | Spodbude na področju sončne energije z nepovratnimi sredstvi in drugimi programi podpore ne bi smele izključevati tega, da se energija iz zasebnih, komercialnih in kmetijskih virov prodaja v omrežje. |
| --- | --- |

(25a)

Spodbude na področju sončne energije z nepovratnimi sredstvi in drugimi programi podpore ne bi smele izključevati tega, da se energija iz zasebnih, komercialnih in kmetijskih virov prodaja v omrežje.

| (25b) | Kmetijski sektor ima lahko ključno vlogo pri energetskem prehodu podeželskih območij in znotraj podeželskih skupnosti, zlasti glede na decentralizirano proizvodnjo. Možnost proizvodnje sončne energije kot sekundarne dejavnosti zato ne bi smela biti omejena na lastno porabo, temveč bi se lahko obravnavala v kombinaciji, na primer, z drugimi vrstami proizvodnje. Države članice bi morale s ciljno usmerjenimi mehanizmi financiranja kmete spodbujati k postavitvi solarnih naprav na kmetijah ter še posebej podpirati razvoj kmetijsko-solarnih projektov na novih kmetijskih stavbah in proizvodnjo biometana, da bi omogočile širši razvoj na področju obnovljivih virov energije, hkrati pa poskrbele za dodaten dohodek kmetov. Mali obrati za proizvodnjo energije na kmetijah imajo velik potencial za povečanje krožnosti na kmetijah, in sicer s pretvorbo odpadkov in tokov ostankov na kmetiji, med drugim gnoja, v toploto in električno energijo, zato je pomembno kmete podpirati in spodbujati k naložbam v te tehnologije. Močno bi bilo treba spodbujati okrepitev omrežja na podeželskih območjih, da bi lahko kmetije z decentralizirano proizvodnjo električne energije dejansko uresničile svoj potencial za prispevanje k energetskemu prehodu. Geografskim lokacijam z visoko stopnjo osončenosti bi bilo treba dati prednost, saj so surovine za sončne panele omejen vir. Poleg tega bi morali kmetje in njihove predstavniške organizacije sodelovati pri določanju območij za pospešeno uvajanje obnovljivih virov energije. |
| --- | --- |

(25b)

Kmetijski sektor ima lahko ključno vlogo pri energetskem prehodu podeželskih območij in znotraj podeželskih skupnosti, zlasti glede na decentralizirano proizvodnjo. Možnost proizvodnje sončne energije kot sekundarne dejavnosti zato ne bi smela biti omejena na lastno porabo, temveč bi se lahko obravnavala v kombinaciji, na primer, z drugimi vrstami proizvodnje. Države članice bi morale s ciljno usmerjenimi mehanizmi financiranja kmete spodbujati k postavitvi solarnih naprav na kmetijah ter še posebej podpirati razvoj kmetijsko-solarnih projektov na novih kmetijskih stavbah in proizvodnjo biometana, da bi omogočile širši razvoj na področju obnovljivih virov energije, hkrati pa poskrbele za dodaten dohodek kmetov. Mali obrati za proizvodnjo energije na kmetijah imajo velik potencial za povečanje krožnosti na kmetijah, in sicer s pretvorbo odpadkov in tokov ostankov na kmetiji, med drugim gnoja, v toploto in električno energijo, zato je pomembno kmete podpirati in spodbujati k naložbam v te tehnologije. Močno bi bilo treba spodbujati okrepitev omrežja na podeželskih območjih, da bi lahko kmetije z decentralizirano proizvodnjo električne energije dejansko uresničile svoj potencial za prispevanje k energetskemu prehodu. Geografskim lokacijam z visoko stopnjo osončenosti bi bilo treba dati prednost, saj so surovine za sončne panele omejen vir. Poleg tega bi morali kmetje in njihove predstavniške organizacije sodelovati pri določanju območij za pospešeno uvajanje obnovljivih virov energije.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (30) | Ker cilja te direktive, tj. zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, energijske odvisnosti in cen energije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč je ta cilj zaradi obsega ukrepov lažje dosegljiv na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(30)

Ker cilja te direktive, tj. zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, energijske odvisnosti in cen energije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč je ta cilj zaradi obsega ukrepov lažje dosegljiv na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (31) | V skladu s Skupno politično izjavo z dne 28. septembra 2011 držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih (13) se države članice zavezujejo, da bodo v upravičenih primerih obvestilu o ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, v katerih se pojasni razmerje med elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. V zvezi s to direktivo zakonodajalec meni, da je predložitev takih dokumentov upravičena, zlasti po sodbi Sodišča Evropske unije v zadevi Komisija proti Belgiji (14) (zadeva C-543/17) – |
| --- | --- |

(31)

V skladu s Skupno politično izjavo z dne 28. septembra 2011 držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih (13) se države članice zavezujejo, da bodo v upravičenih primerih obvestilu o ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, v katerih se pojasni razmerje med elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. V zvezi s to direktivo zakonodajalec meni, da je predložitev takih dokumentov upravičena, zlasti po sodbi Sodišča Evropske unije v zadevi Komisija proti Belgiji (14) (zadeva C-543/17) –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive (EU) 2018/2001

Direktiva (EU) 2018/2001 se spremeni:

| (1) | v člen 2 se
  vstavita naslednji točki
  :






  „(9a) | ‚▌območje
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije‘ pomeni
  prednostno
  lokacijo na kopnem ali morju, ki jo je država članica določila kot posebej primerno za
  pospešeno
  postavitev obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov,
  pri čemer se upoštevajo sredstva, potrebna za njihovo priključitev na omrežje in povezana energetska omrežja
  ; [Spremembi 3 in 38] |
| --- | --- | --- |

(1)

v člen 2 se
  vstavita naslednji točki
  :

„(9a)

| (9b) | ‚oprema za sončno energijo‘ pomeni opremo, ki pretvarja energijo sonca v toplotno ali električno energijo, zlasti solarno toplotno in solarno fotovoltaično opremo;
  “; [Sprememba 24] |
| --- | --- |

(9b)

▌

| (3) | v člen 15 se vstavi naslednji odstavek ▌:

  „2a.   Države članice v omejenem obdobju spodbujajo preizkušanje
  inovativnih
  tehnologij na področju energije iz obnovljivih virov
  – med drugim tehnologij za proizvodnjo, skupno rabo in skladiščenje energije iz teh virov –
  v pilotnih projektih v resničnem okolju v skladu z veljavno zakonodajo EU in ob ustreznih zaščitnih ukrepih za zagotovitev varnega obratovanja
  energetskega
  sistema in preprečitev nesorazmernih vplivov na delovanje notranjega trga pod nadzorom pristojnega organa.
  Brez poseganja v člen 17 države članice poskrbijo, da je postopek izdaje dovoljenj za inovativne tehnologije na področju energije iz obnovljivih virov vsaj tako hiter kot v postopkih v zvezi z območji za pospešeno uvajanje obnovljivih virov energije.
  “; |
| --- | --- |

(3)

v člen 15 se vstavi naslednji odstavek ▌:

„2a.   Države članice v omejenem obdobju spodbujajo preizkušanje
  inovativnih
  tehnologij na področju energije iz obnovljivih virov
  – med drugim tehnologij za proizvodnjo, skupno rabo in skladiščenje energije iz teh virov –
  v pilotnih projektih v resničnem okolju v skladu z veljavno zakonodajo EU in ob ustreznih zaščitnih ukrepih za zagotovitev varnega obratovanja
  energetskega
  sistema in preprečitev nesorazmernih vplivov na delovanje notranjega trga pod nadzorom pristojnega organa.
  Brez poseganja v člen 17 države članice poskrbijo, da je postopek izdaje dovoljenj za inovativne tehnologije na področju energije iz obnovljivih virov vsaj tako hiter kot v postopkih v zvezi z območji za pospešeno uvajanje obnovljivih virov energije.
  “;

| (4) | vstavijo
  se naslednji
  členi
  :

  „Člen 15b


  Celostno kartiranje in načrtovanje na več ravneh za določitev območij, potrebnih za nacionalne prispevke k cilju glede energije iz obnovljivih virov za leto 2030 in cilju podnebne nevtralnosti








  (1) | Države članice do ... [eno leto po začetku veljavnosti]
  v sodelovanju z vsemi ustreznimi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi izvedejo celostno kartiranje in načrtovanje na več ravneh za uvajanje obnovljivih virov energije, da bi ugotovile, kakšen je domači potencial ter katera
  kopenska ▌območja
  , površine in podzemne površine in morska območja so na voljo za uvajanje teh virov
  .
  Države članice ugotovijo tudi, kolikšne so že nameščene zmogljivosti, ter določijo kopenska območja, površine in podzemne površine ter morska območja, ki so potrebni
  za postavitev obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov
  ter z njimi povezane infrastrukture, kot so omrežni in skladiščni objekti, tudi za skladiščenje toplote,
  da bi uresničile svoje nacionalne prispevke k cilju glede energije iz obnovljivih virov za leto 2030 v skladu s členom 3 te direktive
  ter v skladu s podcilji iz členov 15a, 22a, 23(1), 24(4) in 25(1) Uredbe (EU) 2021/1119 ter dosegle podnebno nevtralnost do leta 2050 v skladu z njenim členom 2
  . Ta območja so sorazmerna z ocenjenimi krivuljami in skupno načrtovano nameščeno zmogljivostjo tehnologije energije iz obnovljivih virov, določenimi v nacionalnih energijskih in podnebnih načrtih ▌, kot so bili posodobljeni v skladu s členom 14
  in členom 15(6)
  Uredbe (EU) 2018/1999
  , ter s pomorskimi prostorskimi načrti, vključno z načrti iz Direktive 2014/89/EU
   (15). |
| --- | --- | --- |

(4)

vstavijo
  se naslednji
  členi
  :

vstavijo

členi

„Člen 15b

Celostno kartiranje in načrtovanje na več ravneh za določitev območij, potrebnih za nacionalne prispevke k cilju glede energije iz obnovljivih virov za leto 2030 in cilju podnebne nevtralnosti

(1)

Države članice do ... [eno leto po začetku veljavnosti]
  v sodelovanju z vsemi ustreznimi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi izvedejo celostno kartiranje in načrtovanje na več ravneh za uvajanje obnovljivih virov energije, da bi ugotovile, kakšen je domači potencial ter katera
  kopenska ▌območja
  , površine in podzemne površine in morska območja so na voljo za uvajanje teh virov
  .
  Države članice ugotovijo tudi, kolikšne so že nameščene zmogljivosti, ter določijo kopenska območja, površine in podzemne površine ter morska območja, ki so potrebni
  za postavitev obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov
  ter z njimi povezane infrastrukture, kot so omrežni in skladiščni objekti, tudi za skladiščenje toplote,
  da bi uresničile svoje nacionalne prispevke k cilju glede energije iz obnovljivih virov za leto 2030 v skladu s členom 3 te direktive
  ter v skladu s podcilji iz členov 15a, 22a, 23(1), 24(4) in 25(1) Uredbe (EU) 2021/1119 ter dosegle podnebno nevtralnost do leta 2050 v skladu z njenim členom 2
  . Ta območja so sorazmerna z ocenjenimi krivuljami in skupno načrtovano nameščeno zmogljivostjo tehnologije energije iz obnovljivih virov, določenimi v nacionalnih energijskih in podnebnih načrtih ▌, kot so bili posodobljeni v skladu s členom 14
  in členom 15(6)
  Uredbe (EU) 2018/1999
  , ter s pomorskimi prostorskimi načrti, vključno z načrti iz Direktive 2014/89/EU
   (15).

| (2) | Države članice pri opredelitvi območij iz odstavka 1 upoštevajo:






  (a) | razpoložljivost obnovljivih virov energije ter potencial različnih tehnologij na kopenskih in morskih območjih za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- | --- |

(2)

Države članice pri opredelitvi območij iz odstavka 1 upoštevajo:

(a)

razpoložljivost obnovljivih virov energije ter potencial različnih tehnologij na kopenskih in morskih območjih za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov;

| (b) | predvideno
  nacionalno in regionalno
  povpraševanje po energiji
  ob upoštevanju morebitne prožnosti aktivnega prilagajanja odjema, pričakovanega povečanja energijske učinkovitosti ter povezovanja energetskega sistema
  ; |
| --- | --- |

(b)

predvideno
  nacionalno in regionalno
  povpraševanje po energiji
  ob upoštevanju morebitne prožnosti aktivnega prilagajanja odjema, pričakovanega povečanja energijske učinkovitosti ter povezovanja energetskega sistema
  ;

| (c) | razpoložljivost
  ustreznih energetskih omrežij,
  omrežne infrastrukture, skladiščenja in drugih orodij prožnosti ali potencial za vzpostavitev
  oz. nadgradnjo
   omrežne infrastrukture in skladiščenja; |
| --- | --- |

(c)

razpoložljivost
  ustreznih energetskih omrežij,
  omrežne infrastrukture, skladiščenja in drugih orodij prožnosti ali potencial za vzpostavitev
  oz. nadgradnjo
   omrežne infrastrukture in skladiščenja;

| (ca) | potencial vključevanja samooskrbovalcev z energijo iz obnovljivih virov in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, ocenjen v skladu s členoma 21 in 22; |
| --- | --- |

(ca)

potencial vključevanja samooskrbovalcev z energijo iz obnovljivih virov in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, ocenjen v skladu s členoma 21 in 22;

| (cb) | rezultate odprtih, vključujočih in učinkovitih javnih posvetov, sodelovanje ustreznih lokalnih organov in vseh ustreznih deležnikov, da bi se pri določanju območij iz členov 15b in 15c upoštevalo javno mnenje; |
| --- | --- |

(cb)

rezultate odprtih, vključujočih in učinkovitih javnih posvetov, sodelovanje ustreznih lokalnih organov in vseh ustreznih deležnikov, da bi se pri določanju območij iz členov 15b in 15c upoštevalo javno mnenje;

| (cc) | projekte na področju energije iz obnovljivih virov na predvidenih novih umetnih strukturah, kot so parkirišča, ceste, železnice in industrijska območja; |
| --- | --- |

(cc)

projekte na področju energije iz obnovljivih virov na predvidenih novih umetnih strukturah, kot so parkirišča, ceste, železnice in industrijska območja;

| (cd) | pričakovan industrijski razvoj in zaposlovanje v povezavi s projekti na področju energije iz obnovljivih virov v zadevnih lokalnih skupnostih; |
| --- | --- |

(cd)

pričakovan industrijski razvoj in zaposlovanje v povezavi s projekti na področju energije iz obnovljivih virov v zadevnih lokalnih skupnostih;

| (3) | Države članice dajejo prednost večnamenski rabi območij, določenih na podlagi obveznosti iz odstavka 1
  , če je namestitev obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov združljiva z dosedanjo rabo
  . |
| --- | --- |

(3)

Države članice dajejo prednost večnamenski rabi območij, določenih na podlagi obveznosti iz odstavka 1
  , če je namestitev obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov združljiva z dosedanjo rabo
  .

| (3a) | Države članice pri določanju kopenskih območij, površin in podzemnih površin ter morskih območij, potrebnih za namestitev obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, uporabijo mehanizem, ki podpira razvoj potrebnega omrežja za ogrevanje z energijo iz obnovljivih virov in razvoj elektroenergetskega omrežja, da bi bil energetski sistem popolnoma povezan. |
| --- | --- |

(3a)

Države članice pri določanju kopenskih območij, površin in podzemnih površin ter morskih območij, potrebnih za namestitev obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, uporabijo mehanizem, ki podpira razvoj potrebnega omrežja za ogrevanje z energijo iz obnovljivih virov in razvoj elektroenergetskega omrežja, da bi bil energetski sistem popolnoma povezan.

| (3b) | Če so veliki obrati za proizvodnjo biometana na nacionalni ravni opredeljeni kot obrati za izvajanje postopkov predelave odpadkov, kot so navedeni v Prilogi II, točka (11), k Direktivi 2008/98/ES, lahko države članice pri določanju območij za pospešeno uvajanje obnovljivih virov energije te obrate vključijo v obnovljive vire energije. |
| --- | --- |

(3b)

Če so veliki obrati za proizvodnjo biometana na nacionalni ravni opredeljeni kot obrati za izvajanje postopkov predelave odpadkov, kot so navedeni v Prilogi II, točka (11), k Direktivi 2008/98/ES, lahko države članice pri določanju območij za pospešeno uvajanje obnovljivih virov energije te obrate vključijo v obnovljive vire energije.

| (3c) | Države članice redno pregledujejo in posodabljajo območja iz odstavka 1 tega člena, in sicer vsaj ob posodobitvi nacionalnih podnebnih in energetskih načrtov v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(3c)

Države članice redno pregledujejo in posodabljajo območja iz odstavka 1 tega člena, in sicer vsaj ob posodobitvi nacionalnih podnebnih in energetskih načrtov v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/1999.

| (3d) | Države članice lokalne in regionalne organe spodbujajo in podpirajo pri oblikovanju in uresničevanju začrtanih potekov ali ciljev glede energije iz obnovljivih virov, ki jo proizvedejo mesta, samooskrbovalci z energijo iz obnovljivih virov in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov.


  ▌ |
| --- | --- |

(3d)

Države članice lokalne in regionalne organe spodbujajo in podpirajo pri oblikovanju in uresničevanju začrtanih potekov ali ciljev glede energije iz obnovljivih virov, ki jo proizvedejo mesta, samooskrbovalci z energijo iz obnovljivih virov in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov.

▌

Člen 15c

Območja za pospešeno uvajanje obnovljivih virov energije

| (1) | Države članice
  ob usklajevanju s svojimi lokalnimi in regionalnimi organi
  do ... [dve leti po začetku veljavnosti] sprejmejo načrt ali načrte, s katerimi na območjih iz člena 15b(1) določijo ▌območja
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije za enega ali več vrst obnovljivih virov energije.
  Velikost teh območij je sorazmerna s cilji v zvezi z energijo iz obnovljivih virov in podcilji, določenih v tej direktivi ter v nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih, kot so bili posodobljeni v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/1999. Države
  članice
  v načrtu ali načrtih, v katerih so določena območja za pospešeno uvajanje obnovljivih virov energije
  :






  (a) | določijo dovolj homogena kopenska in morska območja, na katerih uvajanje določene vrste ali vrst energije iz obnovljivih virov predvidoma ne bo imelo znatnih vplivov na okolje, glede na posebnosti izbranega območja.
  Skupni obseg kopenskih in morskih območij znatno prispeva k izpolnjevanju prostorskih zahtev, določenih v členu 15b(1) te direktive za doseganje cilja za leto 2030 glede energije iz obnovljivih virov, in se vključi v nacionalne energetske in podnebne načrte držav članic, kot so bili posodobljeni v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/1999.
  Države članice pri tem:






  (i) | dajejo prednost umetnim in grajenim površinam, kot so strehe
  in fasade stavb
  , območja prometne infrastrukture
  in njihova neposredna okolica
  , parkirišča,
  kmetijske površine,
  odlagališča odpadkov, industrijska območja, rudniki in, kjer je primerno,
  umetne in grajene površine, kot so
  komunalne čistilne naprave
  , umetna jezera, celinska vodna telesa ali zbiralniki,
  ter degradirana zemljišča, ki jih ni mogoče uporabljati za kmetijstvo; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Države članice
  ob usklajevanju s svojimi lokalnimi in regionalnimi organi
  do ... [dve leti po začetku veljavnosti] sprejmejo načrt ali načrte, s katerimi na območjih iz člena 15b(1) določijo ▌območja
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije za enega ali več vrst obnovljivih virov energije.
  Velikost teh območij je sorazmerna s cilji v zvezi z energijo iz obnovljivih virov in podcilji, določenih v tej direktivi ter v nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih, kot so bili posodobljeni v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/1999. Države
  članice
  v načrtu ali načrtih, v katerih so določena območja za pospešeno uvajanje obnovljivih virov energije
  :

(a)

določijo dovolj homogena kopenska in morska območja, na katerih uvajanje določene vrste ali vrst energije iz obnovljivih virov predvidoma ne bo imelo znatnih vplivov na okolje, glede na posebnosti izbranega območja.
  Skupni obseg kopenskih in morskih območij znatno prispeva k izpolnjevanju prostorskih zahtev, določenih v členu 15b(1) te direktive za doseganje cilja za leto 2030 glede energije iz obnovljivih virov, in se vključi v nacionalne energetske in podnebne načrte držav članic, kot so bili posodobljeni v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/1999.
  Države članice pri tem:

(i)

dajejo prednost umetnim in grajenim površinam, kot so strehe
  in fasade stavb
  , območja prometne infrastrukture
  in njihova neposredna okolica
  , parkirišča,
  kmetijske površine,
  odlagališča odpadkov, industrijska območja, rudniki in, kjer je primerno,
  umetne in grajene površine, kot so
  komunalne čistilne naprave
  , umetna jezera, celinska vodna telesa ali zbiralniki,
  ter degradirana zemljišča, ki jih ni mogoče uporabljati za kmetijstvo;

| (ii) | izključijo območja Natura 2000 ter naravne parke in rezervate, ugotovljene poti selitve ptic
  in morskih sesalcev v skladu z najboljšimi razpoložljivimi podatki, ekološke koridorje ter
  druga območja, ki so bila določena na podlagi kart občutljivosti in orodij, navedenih v naslednji točki, razen umetnih in grajenih površin, ki se nahajajo na teh območjih, kot so strehe, parkirišča ali prometna infrastruktura; |
| --- | --- |

(ii)

izključijo območja Natura 2000 ter naravne parke in rezervate, ugotovljene poti selitve ptic
  in morskih sesalcev v skladu z najboljšimi razpoložljivimi podatki, ekološke koridorje ter
  druga območja, ki so bila določena na podlagi kart občutljivosti in orodij, navedenih v naslednji točki, razen umetnih in grajenih površin, ki se nahajajo na teh območjih, kot so strehe, parkirišča ali prometna infrastruktura;

| (iii) | uporabijo vsa primerna orodja in nabore podatkov,
  po potrebi tudi posebne terenske raziskave,
  da bi ugotovile, na katerih območjih obrati za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ne bi imeli znatnega vpliva na okolje, vključno s kartami občutljivosti za prostoživeče živali
  , pri tem pa upoštevajo razpoložljive podatke v okviru vzpostavitve usklajenega omrežja Natura 2000, ki morajo biti dovolj izčrpni, kar zadeva habitatne tipe in vrste v skladu z Direktivo Sveta 92/43/EGS
   (16)

  ter ptice in območja v skladu z Direktivo 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta
   (17); |
| --- | --- |

(iii)

uporabijo vsa primerna orodja in nabore podatkov,
  po potrebi tudi posebne terenske raziskave,
  da bi ugotovile, na katerih območjih obrati za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ne bi imeli znatnega vpliva na okolje, vključno s kartami občutljivosti za prostoživeče živali
  , pri tem pa upoštevajo razpoložljive podatke v okviru vzpostavitve usklajenega omrežja Natura 2000, ki morajo biti dovolj izčrpni, kar zadeva habitatne tipe in vrste v skladu z Direktivo Sveta 92/43/EGS
   (16)

  ter ptice in območja v skladu z Direktivo 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta
   (17);

| (iv) | odpravijo upravne ovire ter poskrbijo za dovolj dobro usposobljenega osebja in upravnih virov. |
| --- | --- |

(iv)

odpravijo upravne ovire ter poskrbijo za dovolj dobro usposobljenega osebja in upravnih virov.

| (b) | določijo ustrezna pravila za določena ▌območja
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije, vključno z blažilnimi ukrepi, ki jih je treba sprejeti za postavitev obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, objektov za skladiščenje energije na isti lokaciji in sredstev, potrebnih za njihovo priključitev na omrežje, da se preprečijo ali, kjer to ni mogoče, znatno zmanjšajo možni negativni vplivi na okolje. Države članice zagotovijo, da se uporabijo ustrezni blažilni ukrepi
  , da se izpolnjujejo obveznosti, določene
  v členih 6(2) in 12(1) Direktive 92/43/EGS, členu 5 Direktive 2009/147/ES in členu 4(1)(a)(i) ▌Direktive 2000/60/ES
  , ter da se prepreči poslabšanje in doseže dobro stanje ali dober ekološki potencial v skladu s členom 4(1) Direktive 2000/60/ES
  . Ta pravila so prilagojena posebnostim posameznega določenega ▌območja
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije, tehnologije ali tehnologij energije iz obnovljivih virov, ki jih je treba uvesti na posameznem območju, ter ugotovljenih vplivov na okolje. Skladnost s takimi pravili in izvajanje ustreznih blažilnih ukrepov v okviru posameznih projektov sta podlaga za domnevo, da projekti ne kršijo navedenih določb, brez poseganja v odstavka 4 in 5 člena 16a. Kadar učinkovitost novih blažilnih ukrepov za kar največjo preprečitev ubijanja ali vznemirjanja vrst, zavarovanih na podlagi Direktive Sveta 92/43/EGS in Direktive 2009/147/ES, ali morebitnih drugih vplivov na okolje ni bila obširno preizkušena, lahko države članice dovolijo njihovo uporabo za enega ali več pilotnih projektov za omejeno časovno obdobje, pod pogojem, da se učinkovitost takih ukrepov skrbno spremlja ter da se v primeru njihove dokazane neučinkovitosti nemudoma sprejmejo ustrezni ukrepi.
  Države članice lahko območja, ki so že določena za postavitev vetrnih ali sončnih elektrarn, razglasijo za območja za pospešeno uvajanje obnovljivih virov energije, če presodijo, da so obstoječi prostorski načrti skladni z zahtevami iz člena 15c. |
| --- | --- |

(b)

določijo ustrezna pravila za določena ▌območja
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije, vključno z blažilnimi ukrepi, ki jih je treba sprejeti za postavitev obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, objektov za skladiščenje energije na isti lokaciji in sredstev, potrebnih za njihovo priključitev na omrežje, da se preprečijo ali, kjer to ni mogoče, znatno zmanjšajo možni negativni vplivi na okolje. Države članice zagotovijo, da se uporabijo ustrezni blažilni ukrepi
  , da se izpolnjujejo obveznosti, določene
  v členih 6(2) in 12(1) Direktive 92/43/EGS, členu 5 Direktive 2009/147/ES in členu 4(1)(a)(i) ▌Direktive 2000/60/ES
  , ter da se prepreči poslabšanje in doseže dobro stanje ali dober ekološki potencial v skladu s členom 4(1) Direktive 2000/60/ES
  . Ta pravila so prilagojena posebnostim posameznega določenega ▌območja
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije, tehnologije ali tehnologij energije iz obnovljivih virov, ki jih je treba uvesti na posameznem območju, ter ugotovljenih vplivov na okolje. Skladnost s takimi pravili in izvajanje ustreznih blažilnih ukrepov v okviru posameznih projektov sta podlaga za domnevo, da projekti ne kršijo navedenih določb, brez poseganja v odstavka 4 in 5 člena 16a. Kadar učinkovitost novih blažilnih ukrepov za kar največjo preprečitev ubijanja ali vznemirjanja vrst, zavarovanih na podlagi Direktive Sveta 92/43/EGS in Direktive 2009/147/ES, ali morebitnih drugih vplivov na okolje ni bila obširno preizkušena, lahko države članice dovolijo njihovo uporabo za enega ali več pilotnih projektov za omejeno časovno obdobje, pod pogojem, da se učinkovitost takih ukrepov skrbno spremlja ter da se v primeru njihove dokazane neučinkovitosti nemudoma sprejmejo ustrezni ukrepi.
  Države članice lahko območja, ki so že določena za postavitev vetrnih ali sončnih elektrarn, razglasijo za območja za pospešeno uvajanje obnovljivih virov energije, če presodijo, da so obstoječi prostorski načrti skladni z zahtevami iz člena 15c.

Države članice v načrtu pojasnijo presojo, ki so jo opravile za določitev vsakega ▌območja
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije na podlagi meril iz točke (a) in za opredelitev ustreznih blažilnih ukrepov.

| (2) | Pred sprejetjem načrta ali načrtov za določitev ▌območij
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije se v zvezi z njimi opravita okoljska presoja v skladu s pogoji iz Direktive 2001/42/ES,
  če pa je verjetno, da bodo pomembno vplivali
  na
  območja
  Natura 2000
  , se opravi tudi
  ustrezna presoja v skladu s členom 6(3) Direktive 92/43/EGS. |
| --- | --- |

(2)

Pred sprejetjem načrta ali načrtov za določitev ▌območij
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije se v zvezi z njimi opravita okoljska presoja v skladu s pogoji iz Direktive 2001/42/ES,
  če pa je verjetno, da bodo pomembno vplivali
  na
  območja
  Natura 2000
  , se opravi tudi
  ustrezna presoja v skladu s členom 6(3) Direktive 92/43/EGS.

| (
  2a) | Pri določitvi morskih območij iz člena 15b(1) se v skladu s tem členom spoštujejo zahteve iz Direktive 2014/89/EU, da je treba v pomorskem prostorskem načrtovanju pri določanju območij za energijo iz obnovljivih virov uporabiti ekosistemski pristop. V procesu pomorskega prostorskega načrtovanja države članice povečujejo prostor, namenjen proizvodnji energije iz obnovljivih virov, v skladu s podnebnimi cilji za leta 2030, 2040 in 2050. |
| --- | --- |

(
  2a)

Pri določitvi morskih območij iz člena 15b(1) se v skladu s tem členom spoštujejo zahteve iz Direktive 2014/89/EU, da je treba v pomorskem prostorskem načrtovanju pri določanju območij za energijo iz obnovljivih virov uporabiti ekosistemski pristop. V procesu pomorskega prostorskega načrtovanja države članice povečujejo prostor, namenjen proizvodnji energije iz obnovljivih virov, v skladu s podnebnimi cilji za leta 2030, 2040 in 2050.

| (3) | Načrt ali načrti za določitev ▌območij
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije se objavijo in redno
  posodabljajo, tako da se v elektronski obliki zabeležijo nove zmogljivosti, ter se tudi redno pregledujejo
  , in sicer vsaj ob posodobitvi nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/1999
  ter v sinergiji z Direktivo 2014/89/EU
  . |
| --- | --- |

(3)

Načrt ali načrti za določitev ▌območij
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije se objavijo in redno
  posodabljajo, tako da se v elektronski obliki zabeležijo nove zmogljivosti, ter se tudi redno pregledujejo
  , in sicer vsaj ob posodobitvi nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/1999
  ter v sinergiji z Direktivo 2014/89/EU
  .

Člen 15d

Udeležba javnosti

1.
     
  Države članice poskrbijo, da se načrti, v katerih se določijo območja na kopnem in na morju, ki so potrebna za postavitev obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, ter načrti, v katerih se določijo območja za obnovljive vire energije, iz členov 15a, 15b in 15c, pripravijo na odprt, vključujoč, pravočasen in učinkovit način ter da se javnosti dovolj zgodaj in resnično omogoči sodelovanje v njihovi pripravi.

2.
     
  Države članice opredelijo javnost, ki jo načrti zadevajo ali jo verjetno utegnejo zadevati ali ima v zvezi z njimi interes, vključno s fizičnimi ali pravnimi osebami ali njihovimi združenji, organizacijami ali skupinami, pri čemer upoštevajo cilje te direktive in morebitne učinke njenega izvajanja na področja, zajeta z drugimi instrumenti Unije. Države članice zagotovijo obveščanje javnosti v elektronski obliki ter z javnimi obvestili ali drugimi ustreznimi sredstvi.“; [Sprememba 14]

| (6) | člen 16 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 16


  Organizacija in glavna načela postopka izdaje dovoljenj








  (1) | Postopek izdaje dovoljenj zajema vsa ustrezna upravna dovoljenja za izgradnjo obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov,
  vključno s hibridnimi elektrarnami, ki združujejo različne vrste obnovljivih virov energije, toplotnih črpalk,
  objektov za skladiščenje energije
  , tudi elektrike in toplote,
  pa tudi sredstev, potrebnih za njihovo priključitev na omrežje
  in za njihovo integracijo v omrežja za ogrevanje in hlajenje
  .
  Postopek zajema tudi s tem povezana dovoljenja za energetska omrežja in okoljske presoje
  , kjer so potrebne. Postopek izdaje dovoljenj zajema vse postopke od potrditve veljavnosti vloge v skladu z odstavkom 2 do uradnega obvestila o končni odločitvi o rezultatu postopka s strani pristojnega organa ali organov. [Sprememba 25] |
| --- | --- | --- |

(6)

člen 16 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 16

Organizacija in glavna načela postopka izdaje dovoljenj

(1)

Postopek izdaje dovoljenj zajema vsa ustrezna upravna dovoljenja za izgradnjo obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov,
  vključno s hibridnimi elektrarnami, ki združujejo različne vrste obnovljivih virov energije, toplotnih črpalk,
  objektov za skladiščenje energije
  , tudi elektrike in toplote,
  pa tudi sredstev, potrebnih za njihovo priključitev na omrežje
  in za njihovo integracijo v omrežja za ogrevanje in hlajenje
  .
  Postopek zajema tudi s tem povezana dovoljenja za energetska omrežja in okoljske presoje
  , kjer so potrebne. Postopek izdaje dovoljenj zajema vse postopke od potrditve veljavnosti vloge v skladu z odstavkom 2 do uradnega obvestila o končni odločitvi o rezultatu postopka s strani pristojnega organa ali organov. [Sprememba 25]

| (1a) | Države članice poskrbijo, da so financiranje kvalificiranega osebja ter izpopolnjevanje in preusposabljanje njihovih pristojnih organov na nacionalni, regionalni in lokalni ravni sorazmerna z zadovoljevanjem skupnih potreb glede energije iz obnovljivih virov, določenih v členu 15b te direktive, ter z uresničevanjem načrta o namestitvi zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, ki je predvidena v njihovih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih, posodobljenih v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/1999. Države članice vse pristojbine, povezane s postopki za oddajo vlog in izdajo dovoljenj, namenijo za zgoraj navedeno dodatno financiranje kvalificiranega osebja in povečanje zmogljivosti ustreznega organa, ki izdaja dovoljenja. Da bi države članice olajšale postopek izdaje dovoljenj, podpirajo regionalne in lokalne organe, tudi tehnično in finančno. |
| --- | --- |

(1a)

Države članice poskrbijo, da so financiranje kvalificiranega osebja ter izpopolnjevanje in preusposabljanje njihovih pristojnih organov na nacionalni, regionalni in lokalni ravni sorazmerna z zadovoljevanjem skupnih potreb glede energije iz obnovljivih virov, določenih v členu 15b te direktive, ter z uresničevanjem načrta o namestitvi zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, ki je predvidena v njihovih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih, posodobljenih v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/1999. Države članice vse pristojbine, povezane s postopki za oddajo vlog in izdajo dovoljenj, namenijo za zgoraj navedeno dodatno financiranje kvalificiranega osebja in povečanje zmogljivosti ustreznega organa, ki izdaja dovoljenja. Da bi države članice olajšale postopek izdaje dovoljenj, podpirajo regionalne in lokalne organe, tudi tehnično in finančno.

| (2) | Po prejemu vloge pristojni organ najpozneje v štirinajstih
  delovnih
  dneh v primeru obratov, ki se nahajajo na ▌območjih
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije, in v enem mesecu v primeru obratov, ki se nahajajo zunaj teh območij, potrdi vlogo ali, če razvijalec ni poslal vseh zahtevanih informacij za obdelavo vloge, pozove razvijalca, naj v štirinajstih
  delovnih
  dneh od prejema te zahteve predloži popolno vlogo. Če razvijalec v navedenem roku ne predloži popolne vloge, lahko pristojni organ pisno zavrne vlogo. V primeru zavrnitve pristojni organ svojo odločitev utemelji. Razvijalec lahko po taki zavrnitvi kadar koli ponovno predloži novo vlogo. Za datum začetka postopka izdaje dovoljenja se šteje datum, ko pristojni organ potrdi veljavnost vloge. |
| --- | --- |

(2)

Po prejemu vloge pristojni organ najpozneje v štirinajstih
  delovnih
  dneh v primeru obratov, ki se nahajajo na ▌območjih
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije, in v enem mesecu v primeru obratov, ki se nahajajo zunaj teh območij, potrdi vlogo ali, če razvijalec ni poslal vseh zahtevanih informacij za obdelavo vloge, pozove razvijalca, naj v štirinajstih
  delovnih
  dneh od prejema te zahteve predloži popolno vlogo. Če razvijalec v navedenem roku ne predloži popolne vloge, lahko pristojni organ pisno zavrne vlogo. V primeru zavrnitve pristojni organ svojo odločitev utemelji. Razvijalec lahko po taki zavrnitvi kadar koli ponovno predloži novo vlogo. Za datum začetka postopka izdaje dovoljenja se šteje datum, ko pristojni organ potrdi veljavnost vloge.

| (3) | Države članice vzpostavijo ali imenujejo eno ali več kontaktnih točk
  ter zagotovijo informacije v skladu s členom 18(6)
  . Te kontaktne točke vložnika na njegovo zahtevo usmerjajo in mu pomagajo pri celotnem upravnem postopku predložitve vlog za izdajo dovoljenj in izdaje dovoljenj. Od vložnika se ne zahteva, da v celotnem postopku stopi v stik z več kot eno kontaktno točko. Kontaktna točka vložnika na pregleden način vodi skozi upravni postopek predložitve vlog za izdajo dovoljenj, vključno z okoljskimi fazami, vse do faze, ko pristojni organi na koncu postopka izdajo eno ali več odločitev, vložniku zagotavlja vse potrebne informacije in po potrebi vključi druge upravne organe. Kontaktna točka zagotovi izpolnitev rokov za postopke izdaje dovoljenj, določene v tej direktivi. Vložniki smejo ustrezne dokumente predložiti v digitalni obliki. Države članice do [2 leti od začetka veljavnosti] zagotovijo, da se vsi postopki izvajajo v elektronski obliki.
  Informacije o postopku izdajanja dovoljenj dajo na voljo javnosti. |
| --- | --- |

(3)

Države članice vzpostavijo ali imenujejo eno ali več kontaktnih točk
  ter zagotovijo informacije v skladu s členom 18(6)
  . Te kontaktne točke vložnika na njegovo zahtevo usmerjajo in mu pomagajo pri celotnem upravnem postopku predložitve vlog za izdajo dovoljenj in izdaje dovoljenj. Od vložnika se ne zahteva, da v celotnem postopku stopi v stik z več kot eno kontaktno točko. Kontaktna točka vložnika na pregleden način vodi skozi upravni postopek predložitve vlog za izdajo dovoljenj, vključno z okoljskimi fazami, vse do faze, ko pristojni organi na koncu postopka izdajo eno ali več odločitev, vložniku zagotavlja vse potrebne informacije in po potrebi vključi druge upravne organe. Kontaktna točka zagotovi izpolnitev rokov za postopke izdaje dovoljenj, določene v tej direktivi. Vložniki smejo ustrezne dokumente predložiti v digitalni obliki. Države članice do [2 leti od začetka veljavnosti] zagotovijo, da se vsi postopki izvajajo v elektronski obliki.
  Informacije o postopku izdajanja dovoljenj dajo na voljo javnosti.

| (4) | Kontaktna točka da na voljo (tudi prek spleta) priročnik o postopkih za razvijalce obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, ki posebej obravnava tudi majhne projekte in projekte samooskrbovalcev z energijo iz obnovljivih virov
  , skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov ter skupinske in posamezne projekte, jim nudi pomoč in jih usmerja v upravnem postopku prejemanja podpore v okviru programov podpore za energijo iz obnovljivih virov
  . V informacijah na spletu se navede kontaktna točka, ki je relevantna za vložnikovo vlogo. Če ima država članica več kot eno kontaktno točko, se v informacijah na spletu navede kontaktna točka, ki je relevantna za vložnikovo vlogo. |
| --- | --- |

(4)

Kontaktna točka da na voljo (tudi prek spleta) priročnik o postopkih za razvijalce obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, ki posebej obravnava tudi majhne projekte in projekte samooskrbovalcev z energijo iz obnovljivih virov
  , skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov ter skupinske in posamezne projekte, jim nudi pomoč in jih usmerja v upravnem postopku prejemanja podpore v okviru programov podpore za energijo iz obnovljivih virov
  . V informacijah na spletu se navede kontaktna točka, ki je relevantna za vložnikovo vlogo. Če ima država članica več kot eno kontaktno točko, se v informacijah na spletu navede kontaktna točka, ki je relevantna za vložnikovo vlogo.

| (5) | Države članice zagotovijo, da vložniki zlahka dostopajo do enostavnih postopkov za reševanje sporov v zvezi s postopkom izdaje dovoljenj in izdajo dovoljenj za gradnjo in delovanje obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, med drugim tudi do mehanizmov za alternativno reševanje sporov, kjer je to ustrezno. |
| --- | --- |

(5)

Države članice zagotovijo, da vložniki zlahka dostopajo do enostavnih postopkov za reševanje sporov v zvezi s postopkom izdaje dovoljenj in izdajo dovoljenj za gradnjo in delovanje obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, med drugim tudi do mehanizmov za alternativno reševanje sporov, kjer je to ustrezno.

| (6) | Roki iz členov 16a, 16b in 16c se uporabljajo brez poseganja v sodne pritožbe, pravna sredstva in druge postopke pred sodiščem ter v mehanizme za alternativno reševanje sporov, vključno s pritožbenimi postopki, zunajsodnimi pritožbami in pravnimi sredstvi, pri čemer se lahko podaljšajo za čas trajanja takih postopkov. |
| --- | --- |

(6)

Roki iz členov 16a, 16b in 16c se uporabljajo brez poseganja v sodne pritožbe, pravna sredstva in druge postopke pred sodiščem ter v mehanizme za alternativno reševanje sporov, vključno s pritožbenimi postopki, zunajsodnimi pritožbami in pravnimi sredstvi, pri čemer se lahko podaljšajo za čas trajanja takih postopkov.

| (7) | Države članice zagotovijo, da se za upravne in sodne pritožbe v zvezi s projektom za razvoj obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ali z njim povezano priključitvijo na omrežje
  ali v zvezi s sredstvi, potrebnimi za razvoj omrežij energetske infrastrukture, ki so potrebna za vključitev obnovljivih virov energije v sistem, iz odstavka 1,
  vključno s pritožbami, ki so povezane z okoljskimi vidiki, uporabi najhitrejši upravni in sodni postopek, ki je na voljo na ustrezni nacionalni, regionalni in lokalni ravni.

  Postopek izdaje dovoljenj iz odstavka 1 se po potrebi razširi na vsa ustrezna upravna dovoljenja, ko industrijski obrati preidejo na uporabo energije iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

(7)

Države članice zagotovijo, da se za upravne in sodne pritožbe v zvezi s projektom za razvoj obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ali z njim povezano priključitvijo na omrežje
  ali v zvezi s sredstvi, potrebnimi za razvoj omrežij energetske infrastrukture, ki so potrebna za vključitev obnovljivih virov energije v sistem, iz odstavka 1,
  vključno s pritožbami, ki so povezane z okoljskimi vidiki, uporabi najhitrejši upravni in sodni postopek, ki je na voljo na ustrezni nacionalni, regionalni in lokalni ravni.

| (7a) | Komisija vzpostavi postopke poročanja, s katerimi države članice ocenijo svojo prakso izdajanja dovoljenj, povprečno trajanje tega postopka ter človeške in finančne vire, s katerimi izpolnjujejo zahteve v zvezi z izdajanjem dovoljenj iz tega člena ter členov 16a in 16b.



  Ocena Komisije se objavi. Komisija lahko predlaga korektivne ukrepe in z njimi države članice podpre pri izvajanju postopkov izdaje dovoljenj, tako da jim pomaga pri reformi in racionalizaciji teh postopkov. |
| --- | --- |

(7a)

Komisija vzpostavi postopke poročanja, s katerimi države članice ocenijo svojo prakso izdajanja dovoljenj, povprečno trajanje tega postopka ter človeške in finančne vire, s katerimi izpolnjujejo zahteve v zvezi z izdajanjem dovoljenj iz tega člena ter členov 16a in 16b.

| (7b) | Določbe iz odstavka 1 tega člena ter iz členov 16a in 16b se uporabljajo tudi za vzporedni postopek izdaje dovoljenj razvijalcem omrežnih sistemov za energetska sredstva, potrebna za vključitev obrata za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov v sistem, ter sredstva, potrebna za njihovo priključitev na omrežje, ki niso vključena v postopek izdaje dovoljenj iz odstavka 1 za določen obrat za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov.“; |
| --- | --- |

(7b)

Določbe iz odstavka 1 tega člena ter iz členov 16a in 16b se uporabljajo tudi za vzporedni postopek izdaje dovoljenj razvijalcem omrežnih sistemov za energetska sredstva, potrebna za vključitev obrata za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov v sistem, ter sredstva, potrebna za njihovo priključitev na omrežje, ki niso vključena v postopek izdaje dovoljenj iz odstavka 1 za določen obrat za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov.“;

| (7) | vstavijo
  se naslednji
  členi
  :

  „Člen 16a


  Postopek izdaje dovoljenj na območjih za pospešeno uvajanje obnovljivih virov energije








  (1) | Države članice zagotovijo, da postopek izdaje dovoljenj iz člena 16(1) za projekte na ▌območjih
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije
  , vključno s povezanimi elementi energetskega omrežja in priključitvijo nanj,
  ne traja dlje od
  devetih mesecev
  . Kadar je ustrezno utemeljeno na podlagi izrednih okoliščin, se lahko to
  devetmesečno
  obdobje podaljša za obdobje do treh mesecev. V takem primeru države članice jasno obvestijo razvijalca o izrednih okoliščinah, zaradi katerih je bilo podaljšanje upravičeno. |
| --- | --- | --- |

(7)

vstavijo
  se naslednji
  členi
  :

vstavijo

členi

„Člen 16a

Postopek izdaje dovoljenj na območjih za pospešeno uvajanje obnovljivih virov energije

(1)

Države članice zagotovijo, da postopek izdaje dovoljenj iz člena 16(1) za projekte na ▌območjih
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije
  , vključno s povezanimi elementi energetskega omrežja in priključitvijo nanj,
  ne traja dlje od
  devetih mesecev
  . Kadar je ustrezno utemeljeno na podlagi izrednih okoliščin, se lahko to
  devetmesečno
  obdobje podaljša za obdobje do treh mesecev. V takem primeru države članice jasno obvestijo razvijalca o izrednih okoliščinah, zaradi katerih je bilo podaljšanje upravičeno.

| (2) | Postopek izdaje dovoljenj za nadomestitev stare zmogljivosti v obratih z novo
  – tudi ko gre za povečanje zmogljivosti in je potreben s tem povezan razvoj energetskega omrežja, ne da bi se povečala površina, na kateri se obrat nahaja –
  ter za nove obrate, katerih zmogljivost za proizvodnjo električne energije ne presega 150 kW, objekte za skladiščenje energije
  , tudi elektrike in toplote, ter
  njihovo priključitev na omrežje, ki se nahajajo na ▌območjih
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije, ne traja dlje od šestih mesecev. Kadar je ustrezno utemeljeno na podlagi izrednih okoliščin, na primer zaradi nujnih varnostnih razlogov v primeru, ko projekt v zvezi z nadomestitvijo stare zmogljivosti z novo bistveno vpliva na omrežje ali osnovno zmogljivost, velikost ali delovanje obrata, se to
  šestmesečno
  obdobje lahko podaljša za obdobje do treh mesecev. Države članice jasno obvestijo razvijalca projekta o izrednih okoliščinah, zaradi katerih je podaljšanje upravičeno. |
| --- | --- |

(2)

Postopek izdaje dovoljenj za nadomestitev stare zmogljivosti v obratih z novo
  – tudi ko gre za povečanje zmogljivosti in je potreben s tem povezan razvoj energetskega omrežja, ne da bi se povečala površina, na kateri se obrat nahaja –
  ter za nove obrate, katerih zmogljivost za proizvodnjo električne energije ne presega 150 kW, objekte za skladiščenje energije
  , tudi elektrike in toplote, ter
  njihovo priključitev na omrežje, ki se nahajajo na ▌območjih
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije, ne traja dlje od šestih mesecev. Kadar je ustrezno utemeljeno na podlagi izrednih okoliščin, na primer zaradi nujnih varnostnih razlogov v primeru, ko projekt v zvezi z nadomestitvijo stare zmogljivosti z novo bistveno vpliva na omrežje ali osnovno zmogljivost, velikost ali delovanje obrata, se to
  šestmesečno
  obdobje lahko podaljša za obdobje do treh mesecev. Države članice jasno obvestijo razvijalca projekta o izrednih okoliščinah, zaradi katerih je podaljšanje upravičeno.

| (2a) | Kadar se zaradi nadomestitve stare zmogljivosti z novo zmogljivost elektrarne, ki izkorišča obnovljive vire energije, ne poveča za več kot 15 %, in brez poseganja v potrebo po oceni morebitnih vplivov na okolje v skladu z odstavkom 2b se priključitev na prenosno ali distribucijsko omrežje dovoli v mesecu dni po predložitvi vloge zadevnemu subjektu, razen če obstajajo upravičeni varnostni pomisleki ali če so sestavni deli sistema tehnično nezdružljivi. |
| --- | --- |

(2a)

Kadar se zaradi nadomestitve stare zmogljivosti z novo zmogljivost elektrarne, ki izkorišča obnovljive vire energije, ne poveča za več kot 15 %, in brez poseganja v potrebo po oceni morebitnih vplivov na okolje v skladu z odstavkom 2b se priključitev na prenosno ali distribucijsko omrežje dovoli v mesecu dni po predložitvi vloge zadevnemu subjektu, razen če obstajajo upravičeni varnostni pomisleki ali če so sestavni deli sistema tehnično nezdružljivi.

| (2b) | Kadar za nadomestitev stare zmogljivosti z novo v solarnih napravah ni potreben dodaten prostor in je nadomestitev skladna z veljavnimi ukrepi za ublažitev vplivov na okolje, določenimi za prvotno napravo, se projekt, če je ustrezno, izvzame iz zahteve po ugotavljanju, ali je zanj potrebna presoja vplivov na okolje v skladu s členom 4 Direktive 2011/92/EU. |
| --- | --- |

(2b)

Kadar za nadomestitev stare zmogljivosti z novo v solarnih napravah ni potreben dodaten prostor in je nadomestitev skladna z veljavnimi ukrepi za ublažitev vplivov na okolje, določenimi za prvotno napravo, se projekt, če je ustrezno, izvzame iz zahteve po ugotavljanju, ali je zanj potrebna presoja vplivov na okolje v skladu s členom 4 Direktive 2011/92/EU.

| (2c) | Kadar je treba za nadomestitev stare zmogljivosti z novo v elektrarni, ki izkorišča obnovljive vire energije, ali z njo povezani omrežni infrastrukturi, ki je potrebna za vključitev obnovljivih virov energije v elektroenergetski sistem, sprejeti odločitev, ali je za projekt potreben postopek presoje vplivov na okolje ali presoja vplivov na okolje v skladu s členom 4 Direktive 2011/92/EU, se taka predhodna določitev in/ali okoljska presoja omeji na morebitne vplive, ki izhajajo iz spremembe ali razširitve v primerjavi s prvotnim projektom. [Sprememba 26] |
| --- | --- |

(2c)

Kadar je treba za nadomestitev stare zmogljivosti z novo v elektrarni, ki izkorišča obnovljive vire energije, ali z njo povezani omrežni infrastrukturi, ki je potrebna za vključitev obnovljivih virov energije v elektroenergetski sistem, sprejeti odločitev, ali je za projekt potreben postopek presoje vplivov na okolje ali presoja vplivov na okolje v skladu s členom 4 Direktive 2011/92/EU, se taka predhodna določitev in/ali okoljska presoja omeji na morebitne vplive, ki izhajajo iz spremembe ali razširitve v primerjavi s prvotnim projektom. [Sprememba 26]

| (2d) | Odločitve, ki izhajajo iz postopkov izdaje dovoljenj, se objavijo. [Sprememba 31] |
| --- | --- |

(2d)

Odločitve, ki izhajajo iz postopkov izdaje dovoljenj, se objavijo. [Sprememba 31]

| (3) | Brez poseganja v odstavka 4 in 5
  tega člena
  , z odstopanjem od člena 4(2) Direktive 2011/92/EU,
  in njene Priloge I, točka 6(b), kolikor to zadeva proizvodnjo obnovljivega vodika, ter njene
  Priloge II, točke 3(a), (b), (d), (h), (i) in točka 6(c) samostojno ali v povezavi s točko 13(a) navedene direktive, kolikor to zadeva projekte na področju energije iz obnovljivih virov, so nove vloge za obrate za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov,
  vključno z obrati za proizvodnjo energije, ki združujejo različne vrste energije iz obnovljivih virov,
  razen kurilnih naprav na biomaso ▌, vključno z nadomestitvijo stare zmogljivosti v obratih z novo, na že določenih ▌območjih
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije z zadevno tehnologijo, objekte za skladiščenje energije na isti lokaciji in njihovo priključitev na omrežje
  ter povezano energetsko omrežje
  ,
  povezano prenosno in distribucijsko omrežje ter povezana sredstva, potrebna za razvoj elektroenergetskih omrežij, ki je potreben za vključitev obnovljivih virov energije v sistem,
  izvzete iz zahteve po izvedbi namenske presoje vplivov na okolje na podlagi člena 2(1) Direktive 2011/92/EU, če so ti projekti skladni s pravili in ukrepi, določenimi v skladu s členom 15c(1), točka (b)
  , te direktive
  . Izvzetje od uporabe Direktive 2011/92/EU zgoraj ne velja za projekte, ki bodo verjetno pomembno vplivali na okolje v drugi državi članici, ali če tako zahteva država članica, ki bo verjetno pomembneje prizadeta, kot je določeno v členu 7 navedene direktive. [Sprememba 27]

  Z odstopanjem od člena 6(3) Direktive 92/43/EGS se za obrate iz prvega pododstavka ne izvede presoja njihovih vplivov na območja Natura 2000,
  če so ti projekti na področju energije iz obnovljivih virov skladni s pravili in ukrepi, določenimi v skladu s členom 15c(1), točka (b), te direktive, in če je bilo na podlagi ustrezne ocene načrtov, ki opredeljujejo območja za pospešeno uvajanje obnovljivih virov, opravljene v skladu s členom 15c(2) te direktive, dokazano, da obrati ne povzročajo pomembnejših učinkov. [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(3)

Brez poseganja v odstavka 4 in 5
  tega člena
  , z odstopanjem od člena 4(2) Direktive 2011/92/EU,
  in njene Priloge I, točka 6(b), kolikor to zadeva proizvodnjo obnovljivega vodika, ter njene
  Priloge II, točke 3(a), (b), (d), (h), (i) in točka 6(c) samostojno ali v povezavi s točko 13(a) navedene direktive, kolikor to zadeva projekte na področju energije iz obnovljivih virov, so nove vloge za obrate za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov,
  vključno z obrati za proizvodnjo energije, ki združujejo različne vrste energije iz obnovljivih virov,
  razen kurilnih naprav na biomaso ▌, vključno z nadomestitvijo stare zmogljivosti v obratih z novo, na že določenih ▌območjih
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije z zadevno tehnologijo, objekte za skladiščenje energije na isti lokaciji in njihovo priključitev na omrežje
  ter povezano energetsko omrežje
  ,
  povezano prenosno in distribucijsko omrežje ter povezana sredstva, potrebna za razvoj elektroenergetskih omrežij, ki je potreben za vključitev obnovljivih virov energije v sistem,
  izvzete iz zahteve po izvedbi namenske presoje vplivov na okolje na podlagi člena 2(1) Direktive 2011/92/EU, če so ti projekti skladni s pravili in ukrepi, določenimi v skladu s členom 15c(1), točka (b)
  , te direktive
  . Izvzetje od uporabe Direktive 2011/92/EU zgoraj ne velja za projekte, ki bodo verjetno pomembno vplivali na okolje v drugi državi članici, ali če tako zahteva država članica, ki bo verjetno pomembneje prizadeta, kot je določeno v členu 7 navedene direktive. [Sprememba 27]

Z odstopanjem od člena 6(3) Direktive 92/43/EGS se za obrate iz prvega pododstavka ne izvede presoja njihovih vplivov na območja Natura 2000,
  če so ti projekti na področju energije iz obnovljivih virov skladni s pravili in ukrepi, določenimi v skladu s členom 15c(1), točka (b), te direktive, in če je bilo na podlagi ustrezne ocene načrtov, ki opredeljujejo območja za pospešeno uvajanje obnovljivih virov, opravljene v skladu s členom 15c(2) te direktive, dokazano, da obrati ne povzročajo pomembnejših učinkov. [Sprememba 15]

| (4) | Pristojni organi držav članic izvedejo pregled vlog iz odstavka 3. Cilj takega pregleda je ugotoviti, ali bo kateri od takih projektov zelo verjetno povzročil znatne ▌ škodljive vplive glede na okoljsko občutljivost geografskih območij, na katerih so locirani, ki niso bili ugotovljeni med okoljsko presojo načrta ali načrtov za določitev ▌območij
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije, opravljeno v skladu z Direktivo 2001/42/ES in, če je ustrezno, Direktivo 92/43/EGS. Pregled, ki se opravi za nadomestitev stare zmogljivosti v projektih z novo, je omejen na morebitne vplive, ki so posledica spremembe ali razširitve glede na prvotni projekt.
  Za namene takega pregleda razvijalec projekta zagotovi informacije o značilnostih projekta,
  o njegovem potencialnem vplivu na okolje,
  o njegovi skladnosti s pravili in ukrepi, opredeljenimi v skladu s členom 15c(1), točki (b) in (c), za določeno ▌območje
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije, o morebitnih dodatnih ukrepih, sprejetih v okviru projekta, in o tem, kako ti ukrepi obravnavajo vplive na okolje. Tak pregled se zaključi v 30 dneh od datuma predložitve vlog za nove obrate za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, razen vlog za obrate, katerih zmogljivost za proizvodnjo električne energije ne presega 150 kW. Za take obrate in za nove vloge za nadomestitev stare zmogljivosti v obratih z novo se faza pregleda zaključi v 15 dneh. |
| --- | --- |

(4)

Pristojni organi držav članic izvedejo pregled vlog iz odstavka 3. Cilj takega pregleda je ugotoviti, ali bo kateri od takih projektov zelo verjetno povzročil znatne ▌ škodljive vplive glede na okoljsko občutljivost geografskih območij, na katerih so locirani, ki niso bili ugotovljeni med okoljsko presojo načrta ali načrtov za določitev ▌območij
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije, opravljeno v skladu z Direktivo 2001/42/ES in, če je ustrezno, Direktivo 92/43/EGS. Pregled, ki se opravi za nadomestitev stare zmogljivosti v projektih z novo, je omejen na morebitne vplive, ki so posledica spremembe ali razširitve glede na prvotni projekt.

Za namene takega pregleda razvijalec projekta zagotovi informacije o značilnostih projekta,
  o njegovem potencialnem vplivu na okolje,
  o njegovi skladnosti s pravili in ukrepi, opredeljenimi v skladu s členom 15c(1), točki (b) in (c), za določeno ▌območje
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije, o morebitnih dodatnih ukrepih, sprejetih v okviru projekta, in o tem, kako ti ukrepi obravnavajo vplive na okolje. Tak pregled se zaključi v 30 dneh od datuma predložitve vlog za nove obrate za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, razen vlog za obrate, katerih zmogljivost za proizvodnjo električne energije ne presega 150 kW. Za take obrate in za nove vloge za nadomestitev stare zmogljivosti v obratih z novo se faza pregleda zaključi v 15 dneh.

| (5) | Po postopku pregleda se vloge iz odstavka 3 odobrijo z okoljskega vidika, ne da bi bila za to potrebna izrecna odločitev pristojnega organa, razen če pristojni organ sprejme upravno odločitev, ki je ustrezno obrazložena in temelji na jasnih dokazih, da bo določen projekt zelo verjetno povzročil znatne ▌škodljive vplive glede na okoljsko občutljivost geografskega območja, na katerem je lociran, ki jih ni mogoče ublažiti z ukrepi, ki so bili opredeljeni v načrtu ali načrtih za določitev ▌območij
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije ali ki jih je za projekt predlagal razvijalec. Odločitev se objavi. Za take projekte se v šestih mesecih po odločitvi na podlagi pregleda opravita presoja v skladu z Direktivo 2011/92/EU in, če je ustrezno, presoja na podlagi člena 6(3) Direktive 92/43/EGS. |
| --- | --- |

(5)

Po postopku pregleda se vloge iz odstavka 3 odobrijo z okoljskega vidika, ne da bi bila za to potrebna izrecna odločitev pristojnega organa, razen če pristojni organ sprejme upravno odločitev, ki je ustrezno obrazložena in temelji na jasnih dokazih, da bo določen projekt zelo verjetno povzročil znatne ▌škodljive vplive glede na okoljsko občutljivost geografskega območja, na katerem je lociran, ki jih ni mogoče ublažiti z ukrepi, ki so bili opredeljeni v načrtu ali načrtih za določitev ▌območij
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije ali ki jih je za projekt predlagal razvijalec. Odločitev se objavi. Za take projekte se v šestih mesecih po odločitvi na podlagi pregleda opravita presoja v skladu z Direktivo 2011/92/EU in, če je ustrezno, presoja na podlagi člena 6(3) Direktive 92/43/EGS.

| (6) | Če v postopku izdaje dovoljenj za vloge iz odstavkov 1 in 2 ustrezni upravni organi ne odgovorijo v določenem roku, se določeni upravni koraki
  na zahtevo razvijalca
  štejejo za odobrene, razen v primerih, kadar se za določen projekt opravi presoja vplivov na okolje v skladu z odstavkom 5. Vse posledične odločitve se objavijo. |
| --- | --- |

(6)

Če v postopku izdaje dovoljenj za vloge iz odstavkov 1 in 2 ustrezni upravni organi ne odgovorijo v določenem roku, se določeni upravni koraki
  na zahtevo razvijalca
  štejejo za odobrene, razen v primerih, kadar se za določen projekt opravi presoja vplivov na okolje v skladu z odstavkom 5. Vse posledične odločitve se objavijo.

| (6a) | Države članice pri postopku izdaje dovoljenj izmenjujejo primere dobre prakse in jih uporabljajo. |
| --- | --- |

(6a)

Države članice pri postopku izdaje dovoljenj izmenjujejo primere dobre prakse in jih uporabljajo.

Člen 16b

Postopek izdaje dovoljenj zunaj območij za pospešeno uvajanje obnovljivih virov energije

| (1) | Države članice zagotovijo, da postopek izdaje dovoljenj iz člena 16(1) ne traja dlje od
  18


  mesecev. To obdobje velja za hibridne elektrarne na obnovljive vire energije in z njimi povezana energetska omrežja, ko gre za
  projekte zunaj ▌območij
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije. Kadar je ustrezno utemeljeno na podlagi izrednih okoliščin, se lahko to
  18-mesečno
  obdobje podaljša za obdobje do treh mesecev. V tem primeru države članice jasno obvestijo razvijalca o izrednih okoliščinah, zaradi katerih je bilo podaljšanje upravičeno. |
| --- | --- |

(1)

Države članice zagotovijo, da postopek izdaje dovoljenj iz člena 16(1) ne traja dlje od
  18


  mesecev. To obdobje velja za hibridne elektrarne na obnovljive vire energije in z njimi povezana energetska omrežja, ko gre za
  projekte zunaj ▌območij
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije. Kadar je ustrezno utemeljeno na podlagi izrednih okoliščin, se lahko to
  18-mesečno
  obdobje podaljša za obdobje do treh mesecev. V tem primeru države članice jasno obvestijo razvijalca o izrednih okoliščinah, zaradi katerih je bilo podaljšanje upravičeno.

| (2) | Če se na podlagi Direktive 2011/92/EU ali Direktive 92/43/EGS zahteva okoljska presoja, se opravi v enotnem postopku, ki združuje vse ustrezne presoje za zadevni projekt. Kadar je potrebna kakršna koli taka presoja vplivov na okolje, pristojni organ ob upoštevanju informacij, ki jih je predložil razvijalec, izda mnenje o obsegu in natančnosti informacij, ki jih mora razvijalec vključiti v poročilo o presoji vplivov na okolje, pri čemer se obseg ne razširja. Kadar so bili v okviru posameznih projektov sprejeti
  vsi potrebni
  blažilni ukrepi, se morebitno ubijanje ali vznemirjanje vrst, zavarovanih na podlagi člena 12(1) Direktive 92/43/EGS in člena 5 Direktive 2009/147/ES, ne šteje za namerno. Kadar učinkovitost novih blažilnih ukrepov za kar največjo preprečitev ubijanja ali vznemirjanja vrst, zavarovanih na podlagi Direktive Sveta 92/43/EGS in Direktive 2009/147/ES, ali morebitnih drugih vplivov na okolje ni bila obširno preizkušena, lahko države članice dovolijo njihovo uporabo za enega ali več pilotnih projektov za omejeno časovno obdobje, pod pogojem, da se učinkovitost takih ukrepov skrbno spremlja ter da se v primeru njihove dokazane neučinkovitosti nemudoma sprejmejo ustrezni ukrepi. Postopek izdaje dovoljenj za nadomestitev stare zmogljivosti z novo v projektih
  – tudi ko gre za povečanje zmogljivosti in je potreben s tem povezan razvoj energetskega omrežja, ne da bi se povečala površina, na kateri se obrat nahaja –
  ter za nove obrate, katerih zmogljivost za proizvodnjo električne energije ne presega 150 kW, objekte za skladiščenje energije na isti lokaciji in njihovo priključitev na omrežje, ki se nahajajo zunaj ▌območij
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije, ne traja dlje od
  šestih mesecev
  , vključno z okoljskimi presojami, če se zahtevajo z ustrezno zakonodajo. Kadar je ustrezno utemeljeno na podlagi izrednih okoliščin, se lahko to
  šestmesečno
  obdobje podaljša za obdobje do treh mesecev. Države članice jasno obvestijo razvijalce o izrednih okoliščinah, zaradi katerih je bilo podaljšanje upravičeno. [Sprememba 28]

  Države članice olajšajo nadomestitev stare zmogljivosti z novo v projektih, lociranih zunaj ▌območij
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije, tako da zagotovijo, da je, če se na podlagi okoljske zakonodaje Unije za projekt zahteva okoljska presoja, taka presoja omejena na morebitne vplive, ki so posledica spremembe ali razširitve glede na prvotni projekt. |
| --- | --- |

(2)

Če se na podlagi Direktive 2011/92/EU ali Direktive 92/43/EGS zahteva okoljska presoja, se opravi v enotnem postopku, ki združuje vse ustrezne presoje za zadevni projekt. Kadar je potrebna kakršna koli taka presoja vplivov na okolje, pristojni organ ob upoštevanju informacij, ki jih je predložil razvijalec, izda mnenje o obsegu in natančnosti informacij, ki jih mora razvijalec vključiti v poročilo o presoji vplivov na okolje, pri čemer se obseg ne razširja. Kadar so bili v okviru posameznih projektov sprejeti
  vsi potrebni
  blažilni ukrepi, se morebitno ubijanje ali vznemirjanje vrst, zavarovanih na podlagi člena 12(1) Direktive 92/43/EGS in člena 5 Direktive 2009/147/ES, ne šteje za namerno. Kadar učinkovitost novih blažilnih ukrepov za kar največjo preprečitev ubijanja ali vznemirjanja vrst, zavarovanih na podlagi Direktive Sveta 92/43/EGS in Direktive 2009/147/ES, ali morebitnih drugih vplivov na okolje ni bila obširno preizkušena, lahko države članice dovolijo njihovo uporabo za enega ali več pilotnih projektov za omejeno časovno obdobje, pod pogojem, da se učinkovitost takih ukrepov skrbno spremlja ter da se v primeru njihove dokazane neučinkovitosti nemudoma sprejmejo ustrezni ukrepi. Postopek izdaje dovoljenj za nadomestitev stare zmogljivosti z novo v projektih
  – tudi ko gre za povečanje zmogljivosti in je potreben s tem povezan razvoj energetskega omrežja, ne da bi se povečala površina, na kateri se obrat nahaja –
  ter za nove obrate, katerih zmogljivost za proizvodnjo električne energije ne presega 150 kW, objekte za skladiščenje energije na isti lokaciji in njihovo priključitev na omrežje, ki se nahajajo zunaj ▌območij
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije, ne traja dlje od
  šestih mesecev
  , vključno z okoljskimi presojami, če se zahtevajo z ustrezno zakonodajo. Kadar je ustrezno utemeljeno na podlagi izrednih okoliščin, se lahko to
  šestmesečno
  obdobje podaljša za obdobje do treh mesecev. Države članice jasno obvestijo razvijalce o izrednih okoliščinah, zaradi katerih je bilo podaljšanje upravičeno. [Sprememba 28]

Države članice olajšajo nadomestitev stare zmogljivosti z novo v projektih, lociranih zunaj ▌območij
  za pospešeno uvajanje obnovljivih virov
  energije, tako da zagotovijo, da je, če se na podlagi okoljske zakonodaje Unije za projekt zahteva okoljska presoja, taka presoja omejena na morebitne vplive, ki so posledica spremembe ali razširitve glede na prvotni projekt.

| (2a) | Kadar se zmogljivost elektrarne, ki izkorišča obnovljive vire energije, z nadomestitvijo stare zmogljivosti z novo zmogljivostjo ne poveča za več kot 15 %, in brez poseganja v potrebo po oceni morebitnih vplivov na okolje v skladu z odstavkom 2b se zadevnemu subjektu priključitev na prenosno ali distribucijsko omrežje dovoli v mesecu dni po predložitvi vloge, razen če obstajajo upravičeni varnostni pomisleki ali če so sestavni deli sistema tehnično nezdružljivi. |
| --- | --- |

(2a)

Kadar se zmogljivost elektrarne, ki izkorišča obnovljive vire energije, z nadomestitvijo stare zmogljivosti z novo zmogljivostjo ne poveča za več kot 15 %, in brez poseganja v potrebo po oceni morebitnih vplivov na okolje v skladu z odstavkom 2b se zadevnemu subjektu priključitev na prenosno ali distribucijsko omrežje dovoli v mesecu dni po predložitvi vloge, razen če obstajajo upravičeni varnostni pomisleki ali če so sestavni deli sistema tehnično nezdružljivi.

| (2b) | Kadar za nadomestitev stare zmogljivosti z novo zmogljivostjo v solarnih napravah ni potreben dodaten prostor in je nadomestitev skladna z veljavnimi ukrepi za ublažitev vplivov na okolje, določenimi za prvotno napravo, se projekt, če je ustrezno, izvzame iz zahteve po ugotavljanju, ali je zanj potrebna presoja vplivov na okolje v skladu s členom 4 Direktive 2011/92/EU. |
| --- | --- |

(2b)

Kadar za nadomestitev stare zmogljivosti z novo zmogljivostjo v solarnih napravah ni potreben dodaten prostor in je nadomestitev skladna z veljavnimi ukrepi za ublažitev vplivov na okolje, določenimi za prvotno napravo, se projekt, če je ustrezno, izvzame iz zahteve po ugotavljanju, ali je zanj potrebna presoja vplivov na okolje v skladu s členom 4 Direktive 2011/92/EU.

| (2c) | Kadar je treba za nadomestitev stare zmogljivosti z novo v elektrarni, ki izkorišča obnovljive vire energije, ali z njo povezani omrežni infrastrukturi, ki je potrebna za vključitev obnovljivih virov energije v elektroenergetski sistem, sprejeti odločitev, ali je za projekt potreben postopek presoje vplivov na okolje ali presoja vplivov na okolje v skladu s členom 4 Direktive 2011/92/EU, se taka predhodna določitev in/ali okoljska presoja omeji na morebitne vplive, ki izhajajo iz spremembe ali razširitve v primerjavi s prvotnim projektom. |
| --- | --- |

(2c)

Kadar je treba za nadomestitev stare zmogljivosti z novo v elektrarni, ki izkorišča obnovljive vire energije, ali z njo povezani omrežni infrastrukturi, ki je potrebna za vključitev obnovljivih virov energije v elektroenergetski sistem, sprejeti odločitev, ali je za projekt potreben postopek presoje vplivov na okolje ali presoja vplivov na okolje v skladu s členom 4 Direktive 2011/92/EU, se taka predhodna določitev in/ali okoljska presoja omeji na morebitne vplive, ki izhajajo iz spremembe ali razširitve v primerjavi s prvotnim projektom.

| (2d) | Odločitve, ki izhajajo iz postopka izdaje dovoljenj, se objavijo. [Sprememba 29]“; |
| --- | --- |

(2d)

Odločitve, ki izhajajo iz postopka izdaje dovoljenj, se objavijo. [Sprememba 29]“;

Člen 16c

Postopek izdaje dovoljenj za postavitev opreme za proizvodnjo sončne energije v umetnih strukturah

| (1) | Države članice zagotovijo, da postopek izdaje dovoljenj iz člena 16(1)
  te direktive
  za postavitev opreme za proizvodnjo sončne energije,
  tudi na strehah, in objektov za skladiščenje energije na isti lokaciji,
  vključno s solarnimi napravami, integriranimi v stavbe, v obstoječih ali prihodnjih umetnih strukturah, razen umetnih vodnih površin, ne traja dlje od
  enega meseca
  , pod pogojem, da glavni namen takih struktur ni proizvodnja sončne energije.
  Za solarne naprave z močjo 50 kW ali manj, vključno s proizvajalci-odjemalci energije iz obnovljivih virov, skupaj delujočimi proizvajalci-odjemalci energije iz obnovljivih virov in skupnostmi na področju energije iz obnovljivih virov, države članice zagotovijo enostaven postopek priglasitve v skladu s členom 17 te direktive.
  Z odstopanjem od člena 4(2) Direktive 2011/92/EU in Priloge II, točka 3(a) in (b), samostojno ali v povezavi s točko 13(a) navedene direktive, je taka postavitev opreme za proizvodnjo sončne energije izvzeta iz zahteve, če je ustrezno, po izvedbi namenske presoje vplivov na okolje na podlagi člena 2(1) Direktive 2011/92/EU. [Sprememba 30cp]


  Države članice poskrbijo, da se še veljavne zahteve glede izgradnje odpravijo. Države članice pripravijo tudi časovni načrt za odpravo drugih ovir in bolj pospešeno uvajanje sončne energije. [Sprememba 30cp] |
| --- | --- |

(1)

Države članice zagotovijo, da postopek izdaje dovoljenj iz člena 16(1)
  te direktive
  za postavitev opreme za proizvodnjo sončne energije,
  tudi na strehah, in objektov za skladiščenje energije na isti lokaciji,
  vključno s solarnimi napravami, integriranimi v stavbe, v obstoječih ali prihodnjih umetnih strukturah, razen umetnih vodnih površin, ne traja dlje od
  enega meseca
  , pod pogojem, da glavni namen takih struktur ni proizvodnja sončne energije.
  Za solarne naprave z močjo 50 kW ali manj, vključno s proizvajalci-odjemalci energije iz obnovljivih virov, skupaj delujočimi proizvajalci-odjemalci energije iz obnovljivih virov in skupnostmi na področju energije iz obnovljivih virov, države članice zagotovijo enostaven postopek priglasitve v skladu s členom 17 te direktive.
  Z odstopanjem od člena 4(2) Direktive 2011/92/EU in Priloge II, točka 3(a) in (b), samostojno ali v povezavi s točko 13(a) navedene direktive, je taka postavitev opreme za proizvodnjo sončne energije izvzeta iz zahteve, če je ustrezno, po izvedbi namenske presoje vplivov na okolje na podlagi člena 2(1) Direktive 2011/92/EU. [Sprememba 30cp]

| (1a) | Države članice poskrbijo, da je namestitev solarnih naprav, integriranih v stavbe, v skladu s členom 2(1) Direktive 2011/92/EU izvzeta iz presoje vplivov na okolje in izdaje gradbenih dovoljenj. |
| --- | --- |

(1a)

Države članice poskrbijo, da je namestitev solarnih naprav, integriranih v stavbe, v skladu s členom 2(1) Direktive 2011/92/EU izvzeta iz presoje vplivov na okolje in izdaje gradbenih dovoljenj.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

Člen 16d

Prevladujoči javni interes

Države članice do ... [tri mesece od začetka veljavnosti], dokler ni dosežena podnebna nevtralnost, zagotovijo, da se v postopku izdaje dovoljenj za načrtovanje, izgradnjo in obratovanje obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, njihovo priključitev na omrežje in samo povezano omrežje ter sredstva za skladiščenje domneva, da so v prevladujočem javnem interesu ter služijo javnemu zdravju in varnosti, pri usklajevanju pravnih interesov v posameznih primerih za namene člena 6(4) in člena 16(1)(c) Direktive 92/43/EGS, člena 4(7) Direktive 2000/60/ES in člena 9(1)(a) Direktive 2009/147/ES. ▌

Komisija najpozneje ... [en mesec po datumu začetka veljavnosti te direktive] za zmanjšanje pravne negotovosti izda smernice za izvajanje tega člena v skladu z obstoječimi zahtevami prava Unije in ustreznimi sodbami Sodišča Evropske unije. [Sprememba 17]

Člen 16e

Pospešitev uvajanja toplotnih črpalk

1.
     
  Postopek izdaje dovoljenj za namestitev toplotnih črpalk traja največ en mesec.

2.
     
  Priključitev na prenosno ali distribucijsko omrežje se po priglasitvi zadevnemu subjektu dovoli za:

| (a) | toplotne črpalke z zmogljivostjo za proizvodnjo električne energije do 12 kW ter |
| --- | --- |

(a)

toplotne črpalke z zmogljivostjo za proizvodnjo električne energije do 12 kW ter

| (b) | toplotne črpalke, ki jih namestijo proizvajalci-odjemalci energije iz obnovljivih virov, skupaj delujoči proizvajalci-odjemalci energije iz obnovljivih virov in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov v skladu s členom 2(14) Direktive (EU) 2018/2001, katerih zmogljivost za proizvodnjo električne energije ne presega 50 kW, če zmogljivost naprave proizvajalcev-odjemalcev za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov znaša vsaj 60 % zmogljivosti toplotne črpalke, razen če obstajajo upravičeni varnostni pomisleki ali če so sestavni deli sistema tehnično nezdružljivi. |
| --- | --- |

(b)

toplotne črpalke, ki jih namestijo proizvajalci-odjemalci energije iz obnovljivih virov, skupaj delujoči proizvajalci-odjemalci energije iz obnovljivih virov in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov v skladu s členom 2(14) Direktive (EU) 2018/2001, katerih zmogljivost za proizvodnjo električne energije ne presega 50 kW, če zmogljivost naprave proizvajalcev-odjemalcev za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov znaša vsaj 60 % zmogljivosti toplotne črpalke, razen če obstajajo upravičeni varnostni pomisleki ali če so sestavni deli sistema tehnično nezdružljivi.

3.
     
  Odločitve, ki izhajajo iz postopkov izdaje dovoljenj, se objavijo. [Sprememba 32]

Člen 16f

Države članice Komisiji poročajo o:

| (a) | trajanju postopkov izdaje dovoljenj za obrate za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na območjih za pospešeno uvajanje obnovljivih virov energije in zunaj njih; |
| --- | --- |

(a)

trajanju postopkov izdaje dovoljenj za obrate za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na območjih za pospešeno uvajanje obnovljivih virov energije in zunaj njih;

| (b) | vplivu člena 16d na trajanje postopka izdaje dovoljenj in sodnih postopkov. |
| --- | --- |

(b)

vplivu člena 16d na trajanje postopka izdaje dovoljenj in sodnih postopkov.

Komisija informacije, ki jih predložijo države članice, ovrednoti in po potrebi predlaga spremembe ustrezne zakonodaje.
  “

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

Člen 4

Prenos

| (1) | Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 1, točka (10), najpozneje do ... [
  en mesec
  po začetku veljavnosti te direktive]. [Sprememba 35]

  Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 1, točke (1), (2), (3), (4), (6), (8) in (9), in členom 3, najpozneje do ... [
  šest mesecev
  po začetku veljavnosti te direktive]. [Sprememba 36]

  Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 1, točki (5) in (7), ter členom 2 najpozneje do ... [
  eno leto
  po začetku veljavnosti te direktive]. [Sprememba 37]

  Komisiji nemudoma sporočijo besedilo navedenih predpisov.
  Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice. |
| --- | --- |

(1)

Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 1, točka (10), najpozneje do ... [
  en mesec
  po začetku veljavnosti te direktive]. [Sprememba 35]

Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 1, točke (1), (2), (3), (4), (6), (8) in (9), in členom 3, najpozneje do ... [
  šest mesecev
  po začetku veljavnosti te direktive]. [Sprememba 36]

Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 1, točki (5) in (7), ter členom 2 najpozneje do ... [
  eno leto
  po začetku veljavnosti te direktive]. [Sprememba 37]

Komisiji nemudoma sporočijo besedilo navedenih predpisov.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

| (2) | Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva. |
| --- | --- |

(2)

Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 5

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 6

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ▌,

Za Evropski parlament

predsednica

Za Svet

predsednik/predsednica

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A9-0283/2022).

1

(*1)  Spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▌pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

*1

(2)  UL C , , str. .

2

(3)  UL C , , str. .

3

(4)  
  Stališče Evropskega parlamenta z dne ...

4

Stališče Evropskega parlamenta z dne ...

(5)  Sporočilo Komisije COM(2019)0640, Evropski zeleni dogovor.

5

(6)  Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).

6

(7)  Direktiva 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje (UL L 197, 21.7.2001, str. 30).

7

(8)  Sklep Sveta 2005/370/ES z dne 17. februarja 2005 o sklenitvi Konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah, v imenu Evropske skupnosti (UL L 124, 17.5.2005, str. 1).

8

(9)  Direktiva 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (UL L 26, 28.1.2012, str. 1).

9

(10)  Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

10

(11)  
  Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str. 7).

11

Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str. 7).

(12)  Uredba (EU) 2021/240 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. februarja 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za tehnično podporo (UL L 57, 18.2.2021, str. 1).

12

(13)  UL C 369, 17.12.2011, str. 14.

13

(14)  Sodba Sodišča z dne 8. julija 2019, Komisija/Belgija, C-543/17, ECLI: EU: C:2019:573.

14

(15)  
  Direktiva 2014/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje (UL L 257, 28.8.2014, str. 135).

15

Direktiva 2014/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje (UL L 257, 28.8.2014, str. 135).

(16)  
  Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

16

Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

(17)  
  Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str. 7).

17

Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str. 7).

---