# Eiropas Savienības C 158/2023

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 158 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 66. gadagājums2023. gada 4. maijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 158

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

66. gadagājums2023. gada 4. maijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Eiropas Sistēmisko risku kolēģija |
| 2023/C 158/01 | Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas ieteikums (2023. gada 6. marts), ar ko groza Ieteikumu ESRK/2015/2 par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu (ESRK/2023/1) | 1 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Eiropas Sistēmisko risku kolēģija

2023/C 158/01

Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas ieteikums (2023. gada 6. marts), ar ko groza Ieteikumu ESRK/2015/2 par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu (ESRK/2023/1)

1

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 158/02 | Euro maiņas kurss – 2023. gada 3. maijs | 7 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2023/C 158/02

Euro maiņas kurss – 2023. gada 3. maijs

7

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | JURIDISKAS PROCEDŪRAS |
| | EBTA Tiesa |
| 2023/C 158/03 | Lihtenšteinas Firstistes apelācijas tiesas 2022. gada 25. oktobra lūgums EBTA tiesai sniegt konsultatīvu atzinumu lietā Alexander Amann (Lieta E-14/22) | 8 |
| 2023/C 158/04 | Tiesas spriedums (2023. gada 24. janvāris) lietā E-1/22 – G. Modiano Limited un Standard Wool (UK) Limited pret EBTA Uzraudzības iestādi (Valsts atbalsts — Norvēģijas vilnas subsīdiju shēma — Prasība atcelt EBTA Uzraudzības iestādes lēmumu — Sūdzības noraidīšana — Lēmums, kas pieņemts iepriekšējās izskatīšanas stadijas beigās — Pamatojums — Būtisku izmaiņu neesamība pastāvošajā atbalstā) | 9 |
| 2023/C 158/05 | Tiesas spriedums (2023. gada 24. janvāris) lietā E-5/22 – Christian Maitz pret Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung un Liechtensteinische Familienausgleichskasse

  (Sociālais nodrošinājums — Regula (EK) Nr. 883/2004 — Regula (EK) Nr. 987/2009 — Uzturēšanās trešā valstī — Pašnodarbinātā persona — EEZ tiesību aktu piemērojamība — Administratīvās komisijas ieteikums — EEZ līguma 3. pants — Lojālas sadarbības princips) | 10 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 158/06 | Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 11 |
| 2023/C 158/07 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 16 |
| 2023/C 158/08 | Paziņojums Maulawi Rajab un Sultan Aziz Azam ievērībai, kuru vārdi un uzvārdi ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2023/908 tika pievienoti sarakstam, kas minēts 2., 3. un 7. pantā Padomes 2002. gada 27. maija Regulā (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da’esh) un Al-Qaida | 23 |

V   Atzinumi

JURIDISKAS PROCEDŪRAS

EBTA Tiesa

2023/C 158/03

Lihtenšteinas Firstistes apelācijas tiesas 2022. gada 25. oktobra lūgums EBTA tiesai sniegt konsultatīvu atzinumu lietā Alexander Amann (Lieta E-14/22)

Alexander Amann

8

2023/C 158/04

Tiesas spriedums (2023. gada 24. janvāris) lietā E-1/22 – G. Modiano Limited un Standard Wool (UK) Limited pret EBTA Uzraudzības iestādi (Valsts atbalsts — Norvēģijas vilnas subsīdiju shēma — Prasība atcelt EBTA Uzraudzības iestādes lēmumu — Sūdzības noraidīšana — Lēmums, kas pieņemts iepriekšējās izskatīšanas stadijas beigās — Pamatojums — Būtisku izmaiņu neesamība pastāvošajā atbalstā)

G. Modiano Limited

Standard Wool (UK) Limited

(Valsts atbalsts — Norvēģijas vilnas subsīdiju shēma — Prasība atcelt EBTA Uzraudzības iestādes lēmumu — Sūdzības noraidīšana — Lēmums, kas pieņemts iepriekšējās izskatīšanas stadijas beigās — Pamatojums — Būtisku izmaiņu neesamība pastāvošajā atbalstā

9

2023/C 158/05

Tiesas spriedums (2023. gada 24. janvāris) lietā E-5/22 – Christian Maitz pret Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung un Liechtensteinische Familienausgleichskasse

  (Sociālais nodrošinājums — Regula (EK) Nr. 883/2004 — Regula (EK) Nr. 987/2009 — Uzturēšanās trešā valstī — Pašnodarbinātā persona — EEZ tiesību aktu piemērojamība — Administratīvās komisijas ieteikums — EEZ līguma 3. pants — Lojālas sadarbības princips)

Christian Maitz

Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung

Liechtensteinische Familienausgleichskasse

(Sociālais nodrošinājums — Regula (EK) Nr. 883/2004 — Regula (EK) Nr. 987/2009 — Uzturēšanās trešā valstī — Pašnodarbinātā persona — EEZ tiesību aktu piemērojamība — Administratīvās komisijas ieteikums — EEZ līguma 3. pants — Lojālas sadarbības princips)

10

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2023/C 158/06

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

11

2023/C 158/07

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

16

2023/C 158/08

Paziņojums Maulawi Rajab un Sultan Aziz Azam ievērībai, kuru vārdi un uzvārdi ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2023/908 tika pievienoti sarakstam, kas minēts 2., 3. un 7. pantā Padomes 2002. gada 27. maija Regulā (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da’esh) un Al-Qaida

Maulawi Rajab

Sultan Aziz Azam

ISIL

Da’esh

Al-Qaida

23

---

| | Labojumi |
| --- | --- |
| | Labojums Padomes Lēmumā (2023. gada 21. marts), ar ko ieceļ Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevējas komitejas locekļa vietnieku no Dānijas ( OV C 109, 24.3.2023. ) | 25 |

Labojumi

Labojums Padomes Lēmumā (2023. gada 21. marts), ar ko ieceļ Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevējas komitejas locekļa vietnieku no Dānijas ( OV C 109, 24.3.2023. )

( OV C 109, 24.3.2023. )

25

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Eiropas Sistēmisko risku kolēģija

| 4.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 158/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 158/1

---

EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS IETEIKUMS

(2023. gada 6. marts),

ar ko groza Ieteikumu ESRK/2015/2 par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu

(ESRK/2023/1)

(2023/C 158/01)

EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS VALDE,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (1) un jo īpaši tā IX pielikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1092/2010 (2010. gada 24. novembris) par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (2) un jo īpaši tās 3. pantu un 16.–18. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (3), un jo īpaši tās 458. panta 8. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (4), un jo īpaši tās VII sadaļas 4. nodaļas II iedaļu,

ņemot vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Lēmumu ESRK/2011/1 (2011. gada 20. janvāris), ar ko pieņem Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Reglamentu (5), un jo īpaši tā 18.–20. pantu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu saskaņotus un efektīvus makrouzraudzības politikas pasākumus, ir svarīgi papildināt Savienības tiesību aktos paredzēto atzīšanu ar brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu saskaņotus un efektīvus makrouzraudzības politikas pasākumus, ir svarīgi papildināt Savienības tiesību aktos paredzēto atzīšanu ar brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu.

| (2) | Regulējuma brīvprātīgai makrouzraudzības politikas pasākumu savstarpējai atzīšanai, kurš noteikts Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikumā ESRK/2015/2 (6), mērķis ir nodrošināt, ka visi uz riska darījumu pamata noteiktie makrouzraudzības politikas pasākumi, kas aktivizēti vienā dalībvalstī, tiek savstarpēji atzīti citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(2)

Regulējuma brīvprātīgai makrouzraudzības politikas pasākumu savstarpējai atzīšanai, kurš noteikts Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikumā ESRK/2015/2 (6), mērķis ir nodrošināt, ka visi uz riska darījumu pamata noteiktie makrouzraudzības politikas pasākumi, kas aktivizēti vienā dalībvalstī, tiek savstarpēji atzīti citās dalībvalstīs.

| (3) | Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2017/4 (7) iesaka attiecīgajai aktivizētājai iestādei, iesniedzot Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai (ESRK) savstarpējas atzīšanas pieprasījumu, ierosināt maksimālo būtiskuma robežvērtību, par kuru zemāks individuāla finanšu pakalpojumu sniedzēja riska darījums saistībā ar apzināto makrouzraudzības risku jurisdikcijā, kurā aktivizētāja iestāde piemēro makrouzraudzības politikas pasākumu, var tikt uzskatīts par nebūtisku. ESRK vajadzības gadījumā var ierosināt noteikt atšķirīgu robežvērtību. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2017/4 (7) iesaka attiecīgajai aktivizētājai iestādei, iesniedzot Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai (ESRK) savstarpējas atzīšanas pieprasījumu, ierosināt maksimālo būtiskuma robežvērtību, par kuru zemāks individuāla finanšu pakalpojumu sniedzēja riska darījums saistībā ar apzināto makrouzraudzības risku jurisdikcijā, kurā aktivizētāja iestāde piemēro makrouzraudzības politikas pasākumu, var tikt uzskatīts par nebūtisku. ESRK vajadzības gadījumā var ierosināt noteikt atšķirīgu robežvērtību.

| (4) | Ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 79/2019 (2019. gada 29. marts), ar ko groza EEZ līguma IX pielikumu (Finanšu pakalpojumi) [2019/2133] (8), no 2020. gada 1. janvāra Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) tika iekļauta Direktīva 2013/36/ES un Regula (ES) Nr. 575/2013. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/878 (9) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/873 (10), ar kurām tika ieviesti būtiski grozījumi Direktīvā 2013/36/ES un Regulā (ES) Nr. 575/2013, tika iekļautas EEZ līgumā attiecīgi ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 383/2021 (2021. gada 10. decembris), ar ko groza EEZ līguma IX pielikumu (Finanšu pakalpojumi) (11), un ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 301/2021 (2021. gada 29. oktobris), ar ko groza EEZ līguma IX pielikumu (Finanšu pakalpojumi) (12). Direktīva (ES) 2019/878 un Regula (ES) 2020/873 tagad ir piemērojamas Norvēģijā. |
| --- | --- |

(4)

Ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 79/2019 (2019. gada 29. marts), ar ko groza EEZ līguma IX pielikumu (Finanšu pakalpojumi) [2019/2133] (8), no 2020. gada 1. janvāra Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) tika iekļauta Direktīva 2013/36/ES un Regula (ES) Nr. 575/2013. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/878 (9) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/873 (10), ar kurām tika ieviesti būtiski grozījumi Direktīvā 2013/36/ES un Regulā (ES) Nr. 575/2013, tika iekļautas EEZ līgumā attiecīgi ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 383/2021 (2021. gada 10. decembris), ar ko groza EEZ līguma IX pielikumu (Finanšu pakalpojumi) (11), un ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 301/2021 (2021. gada 29. oktobris), ar ko groza EEZ līguma IX pielikumu (Finanšu pakalpojumi) (12). Direktīva (ES) 2019/878 un Regula (ES) 2020/873 tagad ir piemērojamas Norvēģijā.

| (5) | Norvēģijā licencētām kredītiestādēm no 2020. gada 31. decembra jāizpilda: i) sistēmiskā riska rezervju norma 4,5 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem Norvēģijā saskaņā ar 133. pantu Direktīvā 2013/36/ES; ii) vidējā riska svēruma (pēc riska vērtības) zemākā robežvērtība 20 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem ar mājokļu nekustamo īpašumu, kas atrodas Norvēģijā, saskaņā ar 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktu Regulā (ES) Nr. 575/2013 (attiecas uz kredītiestādēm, kuras izmanto uz iekšējiem reitingiem balstīto (IRB) metodi); un iii) vidējā riska svēruma (pēc riska vērtības) zemākā robežvērtība 35 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem ar komerciālo nekustamo īpašumu, kas atrodas Norvēģijā, saskaņā ar 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktu Regulā (ES) Nr. 575/2013 (attiecas uz kredītiestādēm, kuras izmanto uz iekšējiem reitingiem balstīto (IRB) metodi). Norvēģijas iestādes noteica pakāpeniskas ieviešanas periodu sistēmiskā riska rezervju normas piemērošanai kredītiestādēm, kuras neizmanto uzlaboto IRB metodi. |
| --- | --- |

(5)

Norvēģijā licencētām kredītiestādēm no 2020. gada 31. decembra jāizpilda: i) sistēmiskā riska rezervju norma 4,5 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem Norvēģijā saskaņā ar 133. pantu Direktīvā 2013/36/ES; ii) vidējā riska svēruma (pēc riska vērtības) zemākā robežvērtība 20 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem ar mājokļu nekustamo īpašumu, kas atrodas Norvēģijā, saskaņā ar 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktu Regulā (ES) Nr. 575/2013 (attiecas uz kredītiestādēm, kuras izmanto uz iekšējiem reitingiem balstīto (IRB) metodi); un iii) vidējā riska svēruma (pēc riska vērtības) zemākā robežvērtība 35 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem ar komerciālo nekustamo īpašumu, kas atrodas Norvēģijā, saskaņā ar 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktu Regulā (ES) Nr. 575/2013 (attiecas uz kredītiestādēm, kuras izmanto uz iekšējiem reitingiem balstīto (IRB) metodi). Norvēģijas iestādes noteica pakāpeniskas ieviešanas periodu sistēmiskā riska rezervju normas piemērošanai kredītiestādēm, kuras neizmanto uzlaboto IRB metodi.

| (6) | Finansdepartementet (Norvēģijas Finanšu ministrija), rīkojoties kā Norvēģijas norīkotā iestāde gan Direktīvas 2013/36/ES 133. panta 1. punkta, gan Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 1. punkta nolūkā, 2021. gada 2. februārī iesniedza ESRK pieprasījumu savstarpēji atzīt sistēmiskā riska rezervju normu saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 134. panta 5. punktu un riska svēruma zemākās robežvērtības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 8. punktu. |
| --- | --- |

(6)

Finansdepartementet (Norvēģijas Finanšu ministrija), rīkojoties kā Norvēģijas norīkotā iestāde gan Direktīvas 2013/36/ES 133. panta 1. punkta, gan Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 1. punkta nolūkā, 2021. gada 2. februārī iesniedza ESRK pieprasījumu savstarpēji atzīt sistēmiskā riska rezervju normu saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 134. panta 5. punktu un riska svēruma zemākās robežvērtības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 8. punktu.

| (7) | Pēc Finansdepartementet pieprasījuma ESRK pieņēma Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikumu ESRK/2021/3 (13), tādējādi iekļaujot šos pasākumus to makroprudenciālās politikas pasākumu sarakstā, kurus ieteikts savstarpēji atzīt saskaņā ar Ieteikumu ESRK/2015/2. |
| --- | --- |

(7)

Pēc Finansdepartementet pieprasījuma ESRK pieņēma Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikumu ESRK/2021/3 (13), tādējādi iekļaujot šos pasākumus to makroprudenciālās politikas pasākumu sarakstā, kurus ieteikts savstarpēji atzīt saskaņā ar Ieteikumu ESRK/2015/2.

| (8) | Finansdepartementet2022. gada 16. decembrī paziņoja ESRK par savu nodomu i) atiestatīt sistēmiskā riska rezervju normu riska darījumiem Norvēģijā, kas piemērojama visām kredītiestādēm, kuru atļauja izsniegta Norvēģijā, un ii) vēl par diviem gadiem pagarināt riska svēruma zemākās robežvērtības, kas piemērojamas tādu kredītiestāžu mājokļa un komerciālā nekustamā īpašuma riska darījumiem Norvēģijā, kuras izmanto IRB metodi. Paziņotā pasākumu atiestatīšana un pagarināšana neietekmē to kalibrēšanu un saturu. Tomēr Finansdepartementet līdz 2023. gada 30. decembrim pagarinājis pakāpeniskās ieviešanas periodu sistēmiskā riska rezervju normas piemērošanai 4,5 % apmērā attiecībā uz kredītiestādēm, kuras neizmanto uzlaboto IRB metodi. Līdz minētajam datumam sistēmiskā riska rezervju norma, ko piemēro riska darījumiem Norvēģijā, noteikta 3 % apmērā kredītiestādēm, kuras neizmanto uzlaboto IRB metodi. Attiecībā uz minētā pasākuma savstarpēju atzīšanu līdzīgs pakāpeniskas ieviešanas periods būtu jāpiemēro ārvalstu kredītiestādēm, kuras neizmanto uzlaboto IRB metodi. |
| --- | --- |

(8)

Finansdepartementet2022. gada 16. decembrī paziņoja ESRK par savu nodomu i) atiestatīt sistēmiskā riska rezervju normu riska darījumiem Norvēģijā, kas piemērojama visām kredītiestādēm, kuru atļauja izsniegta Norvēģijā, un ii) vēl par diviem gadiem pagarināt riska svēruma zemākās robežvērtības, kas piemērojamas tādu kredītiestāžu mājokļa un komerciālā nekustamā īpašuma riska darījumiem Norvēģijā, kuras izmanto IRB metodi. Paziņotā pasākumu atiestatīšana un pagarināšana neietekmē to kalibrēšanu un saturu. Tomēr Finansdepartementet līdz 2023. gada 30. decembrim pagarinājis pakāpeniskās ieviešanas periodu sistēmiskā riska rezervju normas piemērošanai 4,5 % apmērā attiecībā uz kredītiestādēm, kuras neizmanto uzlaboto IRB metodi. Līdz minētajam datumam sistēmiskā riska rezervju norma, ko piemēro riska darījumiem Norvēģijā, noteikta 3 % apmērā kredītiestādēm, kuras neizmanto uzlaboto IRB metodi. Attiecībā uz minētā pasākuma savstarpēju atzīšanu līdzīgs pakāpeniskas ieviešanas periods būtu jāpiemēro ārvalstu kredītiestādēm, kuras neizmanto uzlaboto IRB metodi.

| (9) | 2022. gada 16. decembra paziņojumos iekļauts arī lūgums ESRK turpināt ieteikt visu trīs pasākumu savstarpēju atzīšanu. Attiecībā uz sistēmiskā riska rezerves savstarpēju atzīšanu Finansdepartementet ierosināja pazemināt būtiskuma robežvērtību un noteikt to kā riska darījumu riska svērtā vērtību 5 mljrd. NOK apmērā, kas atbilst aptuveni 0,16 % no kopējās riska darījumu riska svērtās vērtības kredītiestādēm, kuras sniedz pārskatus Norvēģijā. |
| --- | --- |

(9)

2022. gada 16. decembra paziņojumos iekļauts arī lūgums ESRK turpināt ieteikt visu trīs pasākumu savstarpēju atzīšanu. Attiecībā uz sistēmiskā riska rezerves savstarpēju atzīšanu Finansdepartementet ierosināja pazemināt būtiskuma robežvērtību un noteikt to kā riska darījumu riska svērtā vērtību 5 mljrd. NOK apmērā, kas atbilst aptuveni 0,16 % no kopējās riska darījumu riska svērtās vērtības kredītiestādēm, kuras sniedz pārskatus Norvēģijā.

| (10) | Pēc Finansdepartementet lūguma ESRK un nolūkā i) novērst to, ka īstenojas negatīva pārrobežu ietekme, Norvēģijā piemēroto makrouzraudzības politikas pasākumu īstenošanai izraisot kapitāla pārnesi un regulējuma arbitrāžu, un ii) saglabāt vienlīdzīgus konkurences apstākļus EEZ kredītiestādēm, ESRK Valde nolēmusi turpināt iekļaut šos pasākumus to makroprudenciālās politikas pasākumu sarakstā, kurus ieteikts savstarpēji atzīt saskaņā ar Ieteikumu ESRK/2015/2, un nedaudz grozīt parametrus ieteikumā par sistēmiskā riska rezerves savstarpēju atzīšanu. |
| --- | --- |

(10)

Pēc Finansdepartementet lūguma ESRK un nolūkā i) novērst to, ka īstenojas negatīva pārrobežu ietekme, Norvēģijā piemēroto makrouzraudzības politikas pasākumu īstenošanai izraisot kapitāla pārnesi un regulējuma arbitrāžu, un ii) saglabāt vienlīdzīgus konkurences apstākļus EEZ kredītiestādēm, ESRK Valde nolēmusi turpināt iekļaut šos pasākumus to makroprudenciālās politikas pasākumu sarakstā, kurus ieteikts savstarpēji atzīt saskaņā ar Ieteikumu ESRK/2015/2, un nedaudz grozīt parametrus ieteikumā par sistēmiskā riska rezerves savstarpēju atzīšanu.

| (11) | Saskaņā ar Finansdepartementet lūgumu būtiskuma robežvērtība sistēmiskā riska rezerves savstarpējai atzīšanai būtu jāpazemina un jānosaka kā riska darījumu riska svērtā vērtība 5 mljrd. NOK apmērā. Norvēģijas banku tirgus ir cieši saistīts ar citu Ziemeļvalstu, piem., Dānijas, Somijas un Zviedrijas, tirgiem. Integrētā finanšu tirgū zema būtiskuma robežvērtība novērš iespējamas noplūdes un regulējuma arbitrāžu, tādējādi palīdzot saglabāt finanšu stabilitāti un vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Turklāt administratīvais slogs, ko rada sistēmiskā riska rezerves savstarpēja atzīšana, tiek uzskatīts par salīdzinoši zemu, ņemot vērā to, ka sistēmiskā riska rezerve, kas jāpiemēro Norvēģijas iestādēm, ir vienkāršs un standartizēts pasākums, un kredītiestādes un varas iestādes jau tagad ir spējīgas noteikt riska darījumu atrašanās vietu valstī. Tā kā būtiskuma robežvērtības pazemināšanai varētu būt nepieciešams pieņemt jaunus nacionālos savstarpējas atzīšanas pasākumus vai grozīt esošos pasākumus, būtu jāpiemēro standarta trīs mēnešu pārejas periods pēc šā ieteikuma publicēšanasEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, lai īstenotu savstarpējas atzīšanas pasākumus. Attiecībā uz citu 2022. gada 16. decembra paziņojumos minēto pasākumu savstarpēju atzīšanu, kurus ESRK turpina ieteikt savstarpējas atzīšanas nolūkā, jauns pārejas periods nav paredzēts, jo savstarpēja atzīšana jau tiek ieteikta Ieteikumā ESRK/2021/3. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar Finansdepartementet lūgumu būtiskuma robežvērtība sistēmiskā riska rezerves savstarpējai atzīšanai būtu jāpazemina un jānosaka kā riska darījumu riska svērtā vērtība 5 mljrd. NOK apmērā. Norvēģijas banku tirgus ir cieši saistīts ar citu Ziemeļvalstu, piem., Dānijas, Somijas un Zviedrijas, tirgiem. Integrētā finanšu tirgū zema būtiskuma robežvērtība novērš iespējamas noplūdes un regulējuma arbitrāžu, tādējādi palīdzot saglabāt finanšu stabilitāti un vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Turklāt administratīvais slogs, ko rada sistēmiskā riska rezerves savstarpēja atzīšana, tiek uzskatīts par salīdzinoši zemu, ņemot vērā to, ka sistēmiskā riska rezerve, kas jāpiemēro Norvēģijas iestādēm, ir vienkāršs un standartizēts pasākums, un kredītiestādes un varas iestādes jau tagad ir spējīgas noteikt riska darījumu atrašanās vietu valstī. Tā kā būtiskuma robežvērtības pazemināšanai varētu būt nepieciešams pieņemt jaunus nacionālos savstarpējas atzīšanas pasākumus vai grozīt esošos pasākumus, būtu jāpiemēro standarta trīs mēnešu pārejas periods pēc šā ieteikuma publicēšanasEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, lai īstenotu savstarpējas atzīšanas pasākumus. Attiecībā uz citu 2022. gada 16. decembra paziņojumos minēto pasākumu savstarpēju atzīšanu, kurus ESRK turpina ieteikt savstarpējas atzīšanas nolūkā, jauns pārejas periods nav paredzēts, jo savstarpēja atzīšana jau tiek ieteikta Ieteikumā ESRK/2021/3.

| (12) | Turklāt Ieteikums ESRK/2021/3, ar ko groza Ieteikumu ESRK/2015/2, lai iekļautu Norvēģijas pasākumus, tika īstenots, kad attiecībā uz Norvēģijā atļauju saņēmušām kredītiestādēm vēl netika piemērota Direktīva (ES) 2019/878. Tāpēc attiecīgās iestādes dalībvalstīs, kuras jau bija transponējušas Direktīvu (ES) 2019/878, varēja atzīt Norvēģijas sistēmiskā riska rezervi tādā veidā un līmenī, kurā tika ņemta vērā to dalībvalstī un Norvēģijā piemērojamo kapitāla prasību pārklāšanās vai atšķirības. Kopš tā laika Direktīva (ES) 2019/878 iekļauta EEZ līgumā un tagad ir piemērojama arī Norvēģijā. Tāpēc no Ieteikuma ESRK/2015/2 būtu jāsvītro visas atsauces uz Direktīvu (ES) 2019/878. Turklāt ESRK nav atradusi nekādus pierādījumus tam, ka Norvēģijas iestāžu noteiktā sistēmiskā riska rezerves norma pilnībā vai daļēji dublētos ar citu sistēmiski nozīmīgu iestāžu (C-SNI) rezervēm, kas noteiktas Direktīvas 2013/36/ES 131. pantā. |
| --- | --- |

(12)

Turklāt Ieteikums ESRK/2021/3, ar ko groza Ieteikumu ESRK/2015/2, lai iekļautu Norvēģijas pasākumus, tika īstenots, kad attiecībā uz Norvēģijā atļauju saņēmušām kredītiestādēm vēl netika piemērota Direktīva (ES) 2019/878. Tāpēc attiecīgās iestādes dalībvalstīs, kuras jau bija transponējušas Direktīvu (ES) 2019/878, varēja atzīt Norvēģijas sistēmiskā riska rezervi tādā veidā un līmenī, kurā tika ņemta vērā to dalībvalstī un Norvēģijā piemērojamo kapitāla prasību pārklāšanās vai atšķirības. Kopš tā laika Direktīva (ES) 2019/878 iekļauta EEZ līgumā un tagad ir piemērojama arī Norvēģijā. Tāpēc no Ieteikuma ESRK/2015/2 būtu jāsvītro visas atsauces uz Direktīvu (ES) 2019/878. Turklāt ESRK nav atradusi nekādus pierādījumus tam, ka Norvēģijas iestāžu noteiktā sistēmiskā riska rezerves norma pilnībā vai daļēji dublētos ar citu sistēmiski nozīmīgu iestāžu (C-SNI) rezervēm, kas noteiktas Direktīvas 2013/36/ES 131. pantā.

| (13) | Šis Ieteikuma ESRK/2015/2 grozījums neietekmē to, ka arī turpmāk tiek ieteikts savstarpēji atzīt Norvēģijas iestāžu 2020. gada 31. decembrī aktivizētos nacionālos makroprudenciālos pasākumus, kā norādīts Ieteikumā ESRK/2021/3. Pašreizējie Ieteikuma ESRK/2015/2 grozījumi, izņemot sistēmiskā riska rezerves brīvprātīgas savstarpējas atzīšanas robežvērtības pazemināšanu un sistēmiskā riska rezerves pakāpeniskas ieviešanas perioda pagarināšanu kredītiestādēm, kuras neizmanto uzlaboto IRB metodi, ir redakcionāli. Tāpēc netiek ieteikts atjaunot Ieteikumā ESRK/2021/3 norādīto pārejas periodu Norvēģijas pasākumu atzīšanai. Standarta trīs mēnešu pārejas periods pēc šā ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī piemērojams tikai pasākumiem vai to grozījumiem, ar kuriem savstarpēji atzīst sistēmiskā riska rezervi, kas nacionālajām iestādēm jāpieņem būtiskuma robežvērtības pazemināšanās dēļ. |
| --- | --- |

(13)

Šis Ieteikuma ESRK/2015/2 grozījums neietekmē to, ka arī turpmāk tiek ieteikts savstarpēji atzīt Norvēģijas iestāžu 2020. gada 31. decembrī aktivizētos nacionālos makroprudenciālos pasākumus, kā norādīts Ieteikumā ESRK/2021/3. Pašreizējie Ieteikuma ESRK/2015/2 grozījumi, izņemot sistēmiskā riska rezerves brīvprātīgas savstarpējas atzīšanas robežvērtības pazemināšanu un sistēmiskā riska rezerves pakāpeniskas ieviešanas perioda pagarināšanu kredītiestādēm, kuras neizmanto uzlaboto IRB metodi, ir redakcionāli. Tāpēc netiek ieteikts atjaunot Ieteikumā ESRK/2021/3 norādīto pārejas periodu Norvēģijas pasākumu atzīšanai. Standarta trīs mēnešu pārejas periods pēc šā ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī piemērojams tikai pasākumiem vai to grozījumiem, ar kuriem savstarpēji atzīst sistēmiskā riska rezervi, kas nacionālajām iestādēm jāpieņem būtiskuma robežvērtības pazemināšanās dēļ.

| (14) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Ieteikums ESRK/2015/2, |
| --- | --- |

(14)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Ieteikums ESRK/2015/2,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

Grozījumi

Ieteikumu ESRK/2015/2 groza šādi:

| 1. | pielikuma 1. iedaļas C ieteikuma 1. punktā tekstu par pasākumiem saistībā ar Norvēģiju aizstāj ar šādu tekstu:






  “— | sistēmiskā riska rezerves norma 4,5 % apjomā attiecībā uz visiem riska darījumiem Norvēģijā, kuru visām Norvēģijā licencētajām kredītiestādēm piemēro atbilstoši 133. pantam Direktīvā 2013/36/ES, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā no 2022. gada 31. decembra saskaņā ar noteikumiem Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu (*1) (“EEZ līgums”) (turpmāk – “KPD, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā no 2022. gada 31. decembra”); |
| --- | --- | --- |

1.

pielikuma 1. iedaļas C ieteikuma 1. punktā tekstu par pasākumiem saistībā ar Norvēģiju aizstāj ar šādu tekstu:

“—

sistēmiskā riska rezerves norma 4,5 % apjomā attiecībā uz visiem riska darījumiem Norvēģijā, kuru visām Norvēģijā licencētajām kredītiestādēm piemēro atbilstoši 133. pantam Direktīvā 2013/36/ES, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā no 2022. gada 31. decembra saskaņā ar noteikumiem Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu (*1) (“EEZ līgums”) (turpmāk – “KPD, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā no 2022. gada 31. decembra”);

| — | vidējā riska svēruma (pēc riska vērtības) zemākā robežvērtība 20 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem ar mājokļu nekustamo īpašumu, kas atrodas Norvēģijā, kuru atbilstoši 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktam Regulā (ES) Nr. 575/2013, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā no 2022. gada 31. decembra saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem (turpmāk – “KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā no 2022. gada 31. decembra”), piemēro kredītiestādēm, kuras licencētas Norvēģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto uz iekšējiem reitingiem balstīto (IRB) metodi; |
| --- | --- |

—

vidējā riska svēruma (pēc riska vērtības) zemākā robežvērtība 20 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem ar mājokļu nekustamo īpašumu, kas atrodas Norvēģijā, kuru atbilstoši 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktam Regulā (ES) Nr. 575/2013, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā no 2022. gada 31. decembra saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem (turpmāk – “KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā no 2022. gada 31. decembra”), piemēro kredītiestādēm, kuras licencētas Norvēģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto uz iekšējiem reitingiem balstīto (IRB) metodi;

| — | vidējā riska svēruma (pēc riska vērtības) zemākā robežvērtība 35 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem ar komerciālo nekustamo īpašumu, kas atrodas Norvēģijā, kuru atbilstoši 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktam KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā no 2022. gada 31. decembra, piemēro kredītiestādēm, kuras licencētas Norvēģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi. |
| --- | --- |

—

vidējā riska svēruma (pēc riska vērtības) zemākā robežvērtība 35 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem ar komerciālo nekustamo īpašumu, kas atrodas Norvēģijā, kuru atbilstoši 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktam KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā no 2022. gada 31. decembra, piemēro kredītiestādēm, kuras licencētas Norvēģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi.

(*1)  OV L 1 3.1.1994., 3. lpp.”;"

| 2. | pielikumu groza saskaņā ar šī ieteikuma pielikumu. |
| --- | --- |

2.

pielikumu groza saskaņā ar šī ieteikuma pielikumu.

Frankfurtē pie Mainas, 2023. gada 6. martā

ESRK Valdes vārdā –

ESRK sekretariāta vadītājs

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

1

(2)  OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.

2

(3)  OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.

3

(4)  OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.

4

(5)  OV C 58, 24.2.2011., 4. lpp.

5

(6)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2015/2 (2015. gada 15. decembris) par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu (OV C 97, 12.3.2016., 9. lpp).

6

(7)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2017/4 (2017. gada 20. oktobris), ar ko groza Ieteikumu ESRK/2015/2 par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu (OV C 431, 15.12.2017., 1. lpp).

7

(8)  OV L 321, 12.12.2019., 170. lpp.

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/878 (2019. gada 20. maijs), ar ko Direktīvu 2013/36/ES groza attiecībā uz atbrīvotajām sabiedrībām, finanšu pārvaldītājsabiedrībām, jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām, atalgojumu, uzraudzības pasākumiem un pilnvarām, kā arī kapitāla saglabāšanas pasākumiem (OV L 150, 7.6.2019., 253. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/873 (2020. gada 24. jūnijs), ar ko Regulas (ES) Nr. 575/2013 un (ES) 2019/876 groza attiecībā uz noteiktām korekcijām, kuras veicamas, lai reaģētu uz Covid-19 pandēmiju (OV L 204, 26.6.2020., 4. lpp.).

10

(11)  2021. gada 10. decembra Lēmums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

11

Oficiālajā Vēstnesī

(12)  2021. gada 29. oktobra Lēmums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

12

Oficiālajā Vēstnesī

(13)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2021/3 (2021. gada 30. aprīlis), ar ko groza Ieteikumu ESRK/2015/2 par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu (OV C 222, 11.6.2021., 1. lpp).

13

---

PIELIKUMS

Ieteikuma ESRB/2015/2 pielikumu groza šādi:

| 1. | tekstu par pasākumiem saistībā ar Norvēģiju aizstāj ar šādu tekstu:






  “— | sistēmiskā riska rezerves norma 4,5 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem Norvēģijā, kuru visām Norvēģijā licencētajām kredītiestādēm piemēro atbilstoši 133. pantam Direktīvā 2013/36/ES, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā no 2022. gada 31. decembra saskaņā ar noteikumiem Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) (turpmāk – “KPD, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā no 2022. gada 31. decembra”); |
| --- | --- | --- |

1.

tekstu par pasākumiem saistībā ar Norvēģiju aizstāj ar šādu tekstu:

“—

sistēmiskā riska rezerves norma 4,5 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem Norvēģijā, kuru visām Norvēģijā licencētajām kredītiestādēm piemēro atbilstoši 133. pantam Direktīvā 2013/36/ES, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā no 2022. gada 31. decembra saskaņā ar noteikumiem Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) (turpmāk – “KPD, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā no 2022. gada 31. decembra”);

| — | vidējā riska svēruma (pēc riska vērtības) zemākā robežvērtība 20 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem ar mājokļu nekustamo īpašumu, kas atrodas Norvēģijā, kuru atbilstoši 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktam Regulā (ES) Nr. 575/2013, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā no 2022. gada 31. decembra saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem (turpmāk – “KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā no 2022. gada 31. decembra”), piemēro kredītiestādēm, kuras licencētas Norvēģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto uz iekšējiem reitingiem balstīto (IRB) metodi; |
| --- | --- |

—

vidējā riska svēruma (pēc riska vērtības) zemākā robežvērtība 20 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem ar mājokļu nekustamo īpašumu, kas atrodas Norvēģijā, kuru atbilstoši 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktam Regulā (ES) Nr. 575/2013, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā no 2022. gada 31. decembra saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem (turpmāk – “KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā no 2022. gada 31. decembra”), piemēro kredītiestādēm, kuras licencētas Norvēģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto uz iekšējiem reitingiem balstīto (IRB) metodi;

| — | riska svēruma (pēc riska vērtības) zemākā robežvērtība 35 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem ar komerciālo nekustamo īpašumu, kas atrodas Norvēģijā, kuru atbilstoši 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktam KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā no 2022. gada 31. decembra, piemēro kredītiestādēm, kuras licencētas Norvēģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi.”; |
| --- | --- |

—

riska svēruma (pēc riska vērtības) zemākā robežvērtība 35 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem ar komerciālo nekustamo īpašumu, kas atrodas Norvēģijā, kuru atbilstoši 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktam KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā no 2022. gada 31. decembra, piemēro kredītiestādēm, kuras licencētas Norvēģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi.”;

| 2. | iedaļu “I. Pasākuma apraksts” groza šādi:






  a) | ar šādu punktu aizstāj 1. punktu:






  “1. | Finansdepartementet (Norvēģijas Finanšu ministrija) ar 2020. gada 31. decembri ieviesusi trīs makroprudenciālos pasākumus, proti, i) sistēmiskā riska rezerves normu attiecībā uz riska darījumiem Norvēģijā saskaņā ar 133. pantu KPD, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā ar 2022. gada 31. decembri, ii) riska svēruma zemāko robežvērtību attiecībā uz riska darījumiem ar mājokļu nekustamo īpašumu, kas atrodas Norvēģijā, saskaņā ar 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktu KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā ar 2022. gada 31. decembri, un iii) riska svēruma zemāko robežvērtību attiecībā uz riska darījumiem ar komerciālo nekustamo īpašumu, kas atrodas Norvēģijā, saskaņā ar 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktu KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā ar 2022. gada 31. decembri.”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

iedaļu “I. Pasākuma apraksts” groza šādi:

a)

ar šādu punktu aizstāj 1. punktu:

“1.

| b) | 2. punktā tekstu “līdz 2022. gada 31. decembrim” aizstāj ar tekstu “līdz 2023. gada 30. decembrim”; |
| --- | --- |

b)

2. punktā tekstu “līdz 2022. gada 31. decembrim” aizstāj ar tekstu “līdz 2023. gada 30. decembrim”;

| 3. | iedaļu “II. Savstarpēja atzīšana” groza šādi:






  a) | ar šādu tekstu aizstāj 5. punktu:






  “5.a | Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts veikt to Norvēģijas pasākumu savstarpēju atzīšanu, kas attiecas uz riska darījumiem Norvēģijā, saskaņā ar attiecīgi Direktīvas 2013/36/ES 134. panta 1. punktu un Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 5. punktu. Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts savstarpēji atzīt sistēmiskā riska rezerves normu 18 mēnešu laikā pēc Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikuma ESRK/2021/3 (**), publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Riska svēruma zemāko robežvērtību, kas attiecas uz riska darījumiem ar mājokļu un komerciālo nekustamo īpašumu Norvēģijā, savstarpējā atzīšana būtu jāveic standarta trīs mēnešu pārejas periodā pēc Ieteikuma ESRK/2021/3 publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

iedaļu “II. Savstarpēja atzīšana” groza šādi:

a)

ar šādu tekstu aizstāj 5. punktu:

“5.a

| 5.b | Tā kā būtiskuma robežvērtības pazemināšanas, kā minēts Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikumā ESRK/2023/1 (***), nolūkā varētu būt nepieciešams, lai attiecīgā iestāde pieņemtu jaunu nacionālo savstarpējas atzīšanas pasākumu vai grozītu spēkā esošos nacionālos pasākumus, ar kuriem īsteno Norvēģijas sistēmiskā riska rezerves pasākuma savstarpēju atzīšanu, piemēro savstarpējas atzīšanas pasākumu īstenošanai paredzēto standarta trīs mēnešu pārejas periodu pēc Ieteikuma ESRK/2023/1 publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

5.b

(**)  OV C 222, 11.6.2021., 1. lpp."

(***)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.”;"

| b) | ar šādu tekstu aizstāj 6. punktu:






  “6. | Ja tādi paši makrouzraudzības politikas pasākumi attiecīgajās jurisdikcijās nav pieejami, saskaņā ar C ieteikuma 2. punktu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijās pieejamos makrouzraudzības politikas pasākumus, kuru ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajiem atzīšanai ieteiktajiem pasākumiem. Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt līdzvērtīgus pasākumus, lai savstarpēji atzītu vidējā riska svēruma zemākās robežvērtības, kas attiecas uz riska darījumiem ar mājokļu un komerciālo nekustamo īpašumu, un savstarpēji atzītu sistēmiskā riska rezervju normu attiecīgi 12 mēnešu un 18 mēnešu laikā pēc Ieteikuma ESRK/2021/3 publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Ja būtiskuma robežvērtības pazemināšanas nolūkā nepieciešams pieņemt jaunu nacionālo savstarpējas atzīšanas pasākumu, kā minēts šajā daļā, vai grozīt spēkā esošos nacionālos pasākumus, ar kuriem īsteno Norvēģijas sistēmiskā riska rezervju pasākuma savstarpēju atzīšanu, piemēro savstarpējas atzīšanas pasākumu īstenošanai paredzēto standarta trīs mēnešu pārejas periodu pēc Ieteikuma ESRK/2023/1 publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.”; |
| --- | --- | --- |

b)

ar šādu tekstu aizstāj 6. punktu:

“6.

| c) | svītro 7. punktu; |
| --- | --- |

c)

svītro 7. punktu;

| 4. | ar šādu apakšpunktu aizstāj 8. punkta a) apakšpunktu iedaļā “III. Būtiskuma robežvērtība”:






  “a) | sistēmiskā riska rezervei noteiktā būtiskuma robežvērtība ir riska darījumu riska svērtā vērtība 5 mljrd. NOK apmērā, kas atbilst aptuveni 0,16 % no kredītiestāžu, kuras sniedz pārskatus Norvēģijā, kopējiem riska svērtajiem riska darījumiem;”; |
| --- | --- | --- |

4.

ar šādu apakšpunktu aizstāj 8. punkta a) apakšpunktu iedaļā “III. Būtiskuma robežvērtība”:

“a)

sistēmiskā riska rezervei noteiktā būtiskuma robežvērtība ir riska darījumu riska svērtā vērtība 5 mljrd. NOK apmērā, kas atbilst aptuveni 0,16 % no kredītiestāžu, kuras sniedz pārskatus Norvēģijā, kopējiem riska svērtajiem riska darījumiem;”;

---

(**)  OV C 222, 11.6.2021., 1. lpp.

(***)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.”;”

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 4.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 158/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 158/7

---

Euro maiņas kurss (1)

2023. gada 3. maijs

(2023/C 158/02)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1043 |
| JPY | Japānas jena | 149,66 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4514 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,88265 |
| SEK | Zviedrijas krona | 11,3265 |
| CHF | Šveices franks | 0,9809 |
| ISK | Islandes krona | 150,10 |
| NOK | Norvēģijas krona | 11,8860 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 23,559 |
| HUF | Ungārijas forints | 375,63 |
| PLN | Polijas zlots | 4,5820 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9302 |
| TRY | Turcijas lira | 21,5057 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6564 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5045 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,6687 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7717 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,4704 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 472,70 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 20,1657 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,6330 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 211,37 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,9174 |
| PHP | Filipīnu peso | 61,083 |
| RUB | Krievijas rublis | |
| THB | Taizemes bāts | 37,524 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,5521 |
| MXN | Meksikas peso | 19,8311 |
| INR | Indijas rūpija | 90,3465 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1043

JPY

Japānas jena

149,66

DKK

Dānijas krona

7,4514

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,88265

SEK

Zviedrijas krona

11,3265

CHF

Šveices franks

0,9809

ISK

Islandes krona

150,10

NOK

Norvēģijas krona

11,8860

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

23,559

HUF

Ungārijas forints

375,63

PLN

Polijas zlots

4,5820

RON

Rumānijas leja

4,9302

TRY

Turcijas lira

21,5057

AUD

Austrālijas dolārs

1,6564

CAD

Kanādas dolārs

1,5045

HKD

Hongkongas dolārs

8,6687

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7717

SGD

Singapūras dolārs

1,4704

KRW

Dienvidkorejas vona

1 472,70

ZAR

Dienvidāfrikas rands

20,1657

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,6330

IDR

Indonēzijas rūpija

16 211,37

MYR

Malaizijas ringits

4,9174

PHP

Filipīnu peso

61,083

RUB

Krievijas rublis

THB

Taizemes bāts

37,524

BRL

Brazīlijas reāls

5,5521

MXN

Meksikas peso

19,8311

INR

Indijas rūpija

90,3465

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

JURIDISKAS PROCEDŪRAS

EBTA Tiesa

| 4.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 158/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 158/8

---

Lihtenšteinas Firstistes apelācijas tiesas 2022. gada 25. oktobra lūgums EBTA tiesai sniegt konsultatīvu atzinumu lietā Alexander Amann

(Lieta E-14/22)

(2023/C 158/03)

Lihtenšteinas Firstistes apelācijas tiesa (Fürstliches Obergericht) 2022. gada 25. oktobra vēstulē, kuru Tiesas kanceleja saņēma 2022. gada 16. novembrī, lūdza EBTA Tiesu sniegt konsultatīvu atzinumu lietā Alexander Amann par šādiem jautājumiem.

| 1. | Vai Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvai 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū ir pretrunā tāda tiesību norma kā Lihtenšteinas Advokātu kolēģijas Profesionālo vadlīniju 35. panta 1. punkta c) apakšpunkts, ar kuru advokātiem ir aizliegts piedāvāt profesionālos pakalpojumus konkrētām potenciālo klientu kategorijām un kurš saskaņā ar Lihtenšteinas Konstitucionālās tiesas (Staatsgerichtshof) interpretāciju ir jāsaprot kā “aizliegums advokātiem veikt proaktīvu reklāmu, ja viņi noteiktos gadījumos piedāvā savus pakalpojumus atlasītām personām (to grupām), kuras pašas nav paudušas interesi par šiem pakalpojumiem”? |
| --- | --- |

1.

Vai Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvai 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū ir pretrunā tāda tiesību norma kā Lihtenšteinas Advokātu kolēģijas Profesionālo vadlīniju 35. panta 1. punkta c) apakšpunkts, ar kuru advokātiem ir aizliegts piedāvāt profesionālos pakalpojumus konkrētām potenciālo klientu kategorijām un kurš saskaņā ar Lihtenšteinas Konstitucionālās tiesas (Staatsgerichtshof) interpretāciju ir jāsaprot kā “aizliegums advokātiem veikt proaktīvu reklāmu, ja viņi noteiktos gadījumos piedāvā savus pakalpojumus atlasītām personām (to grupām), kuras pašas nav paudušas interesi par šiem pakalpojumiem”?

| 2. | Vai Direktīvas 2006/123/EK 24. panta 1. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka valsts tiesību norma principā nevar aizliegt advokātiem pēc savas iniciatīvas rakstiski sazināties ar potenciālajiem klientiem, kuri iepriekš nebija viņu klienti, pēc tam, kad ir noskaidrojuši viņu personīgās adreses, un piedāvāt savus pakalpojumus, it īpaši celt prasības par zaudējumu atlīdzināšanu tādu zaudējumu gadījumā, kas tiem radušies tikai kā investoriem? |
| --- | --- |

2.

Vai Direktīvas 2006/123/EK 24. panta 1. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka valsts tiesību norma principā nevar aizliegt advokātiem pēc savas iniciatīvas rakstiski sazināties ar potenciālajiem klientiem, kuri iepriekš nebija viņu klienti, pēc tam, kad ir noskaidrojuši viņu personīgās adreses, un piedāvāt savus pakalpojumus, it īpaši celt prasības par zaudējumu atlīdzināšanu tādu zaudējumu gadījumā, kas tiem radušies tikai kā investoriem?

---

| 4.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 158/9 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 158/9

---

TIESAS SPRIEDUMS

(2023. gada 24. janvāris)

lietā E-1/22

G. Modiano Limited un Standard Wool (UK) Limited pret EBTA Uzraudzības iestādi

(Valsts atbalsts — Norvēģijas vilnas subsīdiju shēma — Prasība atcelt EBTA Uzraudzības iestādes lēmumu — Sūdzības noraidīšana — Lēmums, kas pieņemts iepriekšējās izskatīšanas stadijas beigās — Pamatojums — Būtisku izmaiņu neesamība pastāvošajā atbalstā)

(2023/C 158/04)

Lietā E-1/22, G. Modiano Limited un Standard Wool (UK) Limited pret EBTA Uzraudzības iestādi — LŪGUMS atcelt EBTA Uzraudzības iestādes 2021. gada 9. novembra lēmumu lietā Nr. 84045, Norvēģijas vilnas subsīdiju shēma, Tiesa, kuras sastāvā ir priekšsēdētājs Páll Hreinsson (tiesnesis referents), tiesneši Bernd Hammermann un Ola Mestad (ad hoc), 2023. gada 24. janvārī pasludināja spriedumu, kura rezolutīvā daļa ir šāda.

Ar šo tiesa:

| 1. | prasību noraida kopumā; |
| --- | --- |

1.

prasību noraida kopumā;

| 2. | piespriež G. Modiano Limited un Standard Wool (UK) Limited segt savus tiesāšanās izdevumus un solidāri atlīdzināt EBTA Uzraudzības iestādes tiesāšanās izdevumus. |
| --- | --- |

2.

piespriež G. Modiano Limited un Standard Wool (UK) Limited segt savus tiesāšanās izdevumus un solidāri atlīdzināt EBTA Uzraudzības iestādes tiesāšanās izdevumus.

---

| 4.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 158/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 158/10

---

TIESAS SPRIEDUMS

(2023. gada 24. janvāris)

lietā E-5/22

Christian Maitz pret Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung un Liechtensteinische Familienausgleichskasse

(Sociālais nodrošinājums — Regula (EK) Nr. 883/2004 — Regula (EK) Nr. 987/2009 — Uzturēšanās trešā valstī — Pašnodarbinātā persona — EEZ tiesību aktu piemērojamība — Administratīvās komisijas ieteikums — EEZ līguma 3. pants — Lojālas sadarbības princips)

(2023/C 158/05)

Lietā E-5/22 Christian Maitz pret Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung un Liechtensteinische Familienausgleichskasse attiecībā uz Lihtenšteinas Firstistes apelācijas tiesas (Fürstliches Obergericht) LŪGUMU Tiesai saskaņā ar Nolīguma starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi 34. pantu sniegt interpretāciju par Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Regulu (EK) Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu, Tiesa, kuras sastāvā ir priekšsēdētājs Páll Hreinsson (tiesnesis referents) un tiesneši Bernd Hammermann un Ola Mestad (ad hoc), 2023. gada 24. janvārī pasludināja spriedumu, kura rezolutīvā daļa ir šāda.

| 1. | Regulas (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu 2. panta 1. punkts neparedz, ka EEZ valsts pilsoņiem ir arī jādzīvo EEZ valstī, lai uz viņiem attiektos minētās regulas darbības joma attiecībā uz personām.
  Ar nolīgumu, kuru EEZ valsts noslēgusi ar trešo valsti un kura mērķis ir paplašināt Regulas (EK) Nr. 883/2004 piemērošanas jomu, attiecinot to uz šo trešo valsti, nevar noteikt, ka personas dzīvesvieta ir nosacījums, kas atšķiras no minētās regulas 2. panta 1. punkta un 11. panta. |
| --- | --- |

1.

Regulas (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu 2. panta 1. punkts neparedz, ka EEZ valsts pilsoņiem ir arī jādzīvo EEZ valstī, lai uz viņiem attiektos minētās regulas darbības joma attiecībā uz personām.

Ar nolīgumu, kuru EEZ valsts noslēgusi ar trešo valsti un kura mērķis ir paplašināt Regulas (EK) Nr. 883/2004 piemērošanas jomu, attiecinot to uz šo trešo valsti, nevar noteikt, ka personas dzīvesvieta ir nosacījums, kas atšķiras no minētās regulas 2. panta 1. punkta un 11. panta.

| 2. | Regulas (EK) Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004, 19. panta 2. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka tajā nav prasīts, lai apliecinājums tiktu izdots tikai portatīvā dokumenta A1 formā, lai radītu minētās regulas 5. panta 1. punktā paredzētās tiesiskās sekas. |
| --- | --- |

2.

Regulas (EK) Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004, 19. panta 2. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka tajā nav prasīts, lai apliecinājums tiktu izdots tikai portatīvā dokumenta A1 formā, lai radītu minētās regulas 5. panta 1. punktā paredzētās tiesiskās sekas.

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 4.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 158/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 158/11

---

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2023/C 158/06)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

“Ciliegia di Lari”

ES Nr.: PGI-IT-02855 - 30.6.2022

ACVN ( ) AĢIN (X)

1.   Nosaukums vai nosaukumi [ACVN vai AĢIN]

“Ciliegia di Lari”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Itālija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   
  Produkta veids [kā norādīts XI pielikumā]

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2.   
  Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Ciliegia di Lari” attiecas uz rožu dzimtas Prunus avium L sugas saldā ķirša augļiem. Tā aptver plašu šķirņu klāstu, kuru augļu mīkstums ir no maiga līdz stingram un kraukšķīgam, bet miza — spīdīga, spilgti līdz tumši sarkanā krāsā. Arī dažādas vietējās šķirnes paplašina patērētājiem pieejamo klāstu un nodrošina turpmāk aprakstītās īpašības. Šķirnes ir šādas:

“Adriana”, “Big star”, “Bigarreau Moreau”, “Bigarreau Burlat”, “Bigarreau Napoleon”, “Black star”, “Celeste”, “Durone di Vignola”, “Early bigi”, “Early Korvik”, “Early star”, “Folfer”, “Ferrovia”, “Giorgia”, “Grace star”, “Isabella”, “Kordia”, “Kossara”, “Lala star”, “Lapins”, “Lory strong”, “New star”, “Prime Giant”, “Regina”, “Rita”, “Rocket”, “Sabrina”, “Samba”, “Sandra”, “Sylvia”, “SMS 280”, “Stella”, “Summer charm”, “Sunburst”, “Sweet Early”, “Sweet Heart”, “Van”, “Vera”, “Frisco”, “Royal Helen”, “Red Pacific”, “Nimba”, “Marysa”, “Durone giallo”, “Bella di Pistoia” un “Durone nero I”.

Vietējās un tradicionālās šķirnes: “Crognolo”, “Cuore”, “Del Paretaio”, “Di Giardino”, “Di Nello”, “Di Guglielmo”, “Gambolungo”, “Marchiana”, “Morella”, “Papalina”, “Orlando”, “Precoce di Cevoli”, “Siso” un “Usigliano”.

Patēriņam nodotajam ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Ciliegia di Lari” apzīmētajam produktam jāpiemīt turpmāk norādītajām īpašībām.

Kvalitātes īpašības

dabiski salda un augļaina garša

| — | augļi ar kātiņiem; |
| --- | --- |

—

augļi ar kātiņiem;

| — | ne mazāk kā 14° pēc Briksa. |
| --- | --- |

—

ne mazāk kā 14° pēc Briksa.

Izmērs

svaigā veidā ēdamo augļu izmēram jābūt vismaz 22 mm, izņemot vietējo vai tradicionālo šķirņu augļus, kuru minimālais izmērs ir 13 mm.

Ar veselību saistītās un estētiskās augļu īpašības

| — | veseli un nebojāti; |
| --- | --- |

—

veseli un nebojāti;

| — | tīri, bez redzamiem svešķermeņiem; |
| --- | --- |

—

tīri, bez redzamiem svešķermeņiem;

| — | veselīgi, bez pelējuma un redzamām augu aizsardzības līdzekļu paliekām; |
| --- | --- |

—

veselīgi, bez pelējuma un redzamām augu aizsardzības līdzekļu paliekām;

| — | bez kaitīgiem organismiem. |
| --- | --- |

—

bez kaitīgiem organismiem.

3.3.   
  Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

–

3.4.   
  Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Ķirši “Ciliegia di Lari” jāaudzē 4. punktā noteiktajā apgabalā.

3.5.   
  Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Produktu “Ciliegia di Lari” var nodot patēriņam iepakojumā, kas aizzīmogots tā, lai pēc atvēršanas to nevarētu izmantot atkārtoti.

Pārstrādei paredzētos ķiršus, kurus galapatērētājam nevar nodot svaigā veidā, var pārdot bez iepakojuma.

3.6.   
  Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Uz visiem iepakojumiem jābūt šādām norādēm:

| a) | AĢIN “CILIEGA DI LARI PGI”; |
| --- | --- |

a)

AĢIN “CILIEGA DI LARI PGI”;

| b) | “Ciliegia di Lari” logotips, kas aprakstīts turpmāk; |
| --- | --- |

b)

“Ciliegia di Lari” logotips, kas aprakstīts turpmāk;

| c) | Eiropas AĢIN logotips, kas atrodas tajā pašā redzamības laukā, kurā atrodas iepriekš b) punktā minētais logotips; |
| --- | --- |

c)

Eiropas AĢIN logotips, kas atrodas tajā pašā redzamības laukā, kurā atrodas iepriekš b) punktā minētais logotips;

| d) | iepakotāja (uzņēmuma) nosaukums un adrese. |
| --- | --- |

d)

iepakotāja (uzņēmuma) nosaukums un adrese.

Atļauts norādīt arī uzņēmumus, vārdus un uzvārdus, uzņēmumu nosaukumus, privātus zīmolus vai konsorcijus, ja vien šādām norādēm nav cildinošas nozīmes un tās nevar maldināt patērētāju vai pircēju.

Ja ķirši paredzēti pārstrādei, papildus tiesību aktos paredzētajai informācijai vismaz vienā to iepakojuma vai trauka pusē ar skaidri salasāmiem burtiem jābūt norādītiem vārdiem “AĢIN “Ciliegia di Lari” pārstrādei”. Produkta “Ciliegia di Lari” logotips ir šāds:

Image 1

Logotipa izmērs var atšķirties atkarībā no iepakojuma, bet tajā jābūt saglabātai standarta izmēru proporcijai.

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Ciliegia di Lari” apzīmētā produkta ražošanas apgabalā ietilpst šādu pašvaldību administratīvā teritorija: Casciana Terme — Lari, Terricciola un Crespina-Lorenzana.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Nosaukuma “Ciliegia di Lari” atzīšanas pieteikuma pamatā ir produkta vēsturiskā reputācija, kas izveidojusies tā kvalitātes dēļ. Tā ir saistīta ar īpašiem ģeogrāfiskā apgabala faktoriem, kas ir labvēlīgi ķiršu koku audzēšanai. To vidū ir augsne un klimats, lauksaimniecības, sociālie, kultūras un ekonomiskie faktori. Minēto faktoru mijiedarbības rezultātā ir izveidojusies produkta reputācija, kas saistīta ar vietu tādā mērā, ka produktu sākts apzīmēt ar Lari nosaukumu.

Produkta “Ciliegia di Lari” ilgajā ražošanas vēsturē ir izveidojušās ciešas attiecības ar patērētājiem. Viņi novērtē produkta savdabīgo īpašību — dabisko saldumu. Tirdzniecības vietās patērētāji pieņem to, ka šā produkta cena ir augstāka nekā citur iegūto ķiršu cena.

Kā liecina vēsturiski un neseni pētījumi un apsekojumi, 4. punktā minētais noteiktais ģeogrāfiskais apgabals vienmēr ir bijis nozīmīgs ķiršu ražošanas apgabals (M. Basso, S. Natali, 1959; A. Funghi, 2004; dažādi autori, redaktors R. Massai, 2013).

Produkta “Ciliegia di Lari” ražošanas apgabalam ir raksturīgi augsnes un klimatiskie apstākļi, kas īpaši piemēroti ķiršu koku audzēšanai. Šie faktori tieši ietekmē augļu kvalitāti, kas saistāma ar to dabisko saldumu (Briksa grādos).

Augsnes konsistence un temperatūras un nokrišņu režīms ir tie divi faktori, kuri raksturo produkta “Ciliegia di Lari” ražošanas apgabalu un var ietekmēt augļu kvalitāti, proti, to saldumu, ko izsaka Briksa grādos.

| — | Apgabala lauksaimniecības augšņu — ko veido smiltis, sanesas un māls — fizikālās īpašības, pateicoties ūdens resursiem, kurus tās parasti spēj uzglabāt, nodrošina audzētājiem kokus, kas līdzsvaroti attīstās visos trijos fenoloģiskajos posmos, proti, ziedēšanas, augļu aizmešanās un nogatavošanās laikā. Šie posmi ir izšķiroši tādu augļu ieguvē, kuros ir optimāla cukuru koncentrācija (Briksa grādos). |
| --- | --- |

—

Apgabala lauksaimniecības augšņu — ko veido smiltis, sanesas un māls — fizikālās īpašības, pateicoties ūdens resursiem, kurus tās parasti spēj uzglabāt, nodrošina audzētājiem kokus, kas līdzsvaroti attīstās visos trijos fenoloģiskajos posmos, proti, ziedēšanas, augļu aizmešanās un nogatavošanās laikā. Šie posmi ir izšķiroši tādu augļu ieguvē, kuros ir optimāla cukuru koncentrācija (Briksa grādos).

| — | Ražošanas apgabala temperatūras un nokrišņu režīmam raksturīgi daudzi faktori, kuri labvēlīgi ietekmē dabiski saldu ķiršu ražošanu un kuru vidū nav negatīvu faktoru. Apgabalu īpaši neskar vēlīnas salnas, kas varētu kavēt ziedēšanu. Maigās pavasara temperatūras papildina mērens nokrišņu daudzums, kas garantē optimālu ziedēšanu un augļu aizmešanos. Līdzīgi, arī retie nokrišņi nogatavošanās pēdējā posmā mazina ķiršu plaisāšanas problēmas. |
| --- | --- |

—

Ražošanas apgabala temperatūras un nokrišņu režīmam raksturīgi daudzi faktori, kuri labvēlīgi ietekmē dabiski saldu ķiršu ražošanu un kuru vidū nav negatīvu faktoru. Apgabalu īpaši neskar vēlīnas salnas, kas varētu kavēt ziedēšanu. Maigās pavasara temperatūras papildina mērens nokrišņu daudzums, kas garantē optimālu ziedēšanu un augļu aizmešanos. Līdzīgi, arī retie nokrišņi nogatavošanās pēdējā posmā mazina ķiršu plaisāšanas problēmas.

| — | Apgabala lauksaimnieku ilgstoši krātā pieredze ķiršu audzēšanā ir ļāvusi viņiem gūt maksimālu labumu no zemes dabisko īpašību un tām piemeklēto dažādo šķirņu potenciāla kombinācijas, kas ir būtiska kvalitatīvu augļu ražošanai. |
| --- | --- |

—

Apgabala lauksaimnieku ilgstoši krātā pieredze ķiršu audzēšanā ir ļāvusi viņiem gūt maksimālu labumu no zemes dabisko īpašību un tām piemeklēto dažādo šķirņu potenciāla kombinācijas, kas ir būtiska kvalitatīvu augļu ražošanai.

Produktam “Ciliegia di Lari” atļauto šķirņu klāsts ir plašs, un tas ir rezultāts līdzsvarotajam veidam, kādā ražotāji apvienojuši spēju pielāgoties videi un sasniegumus klientu apmierinātībā, citiem vārdiem sakot, tā ir laba un veiksmīga sinerģija starp ķiršiem, vidi un cilvēkresursiem.

Dažādo šķirņu augļu mīkstums ir no samērā mīksta līdz cietam un kraukšķīgam, un to miza ir no spilgti sarkanas līdz tumši sarkanai. Šķirņu klāstam raksturīgs arī tas, ka tajā iekļautas arī dažādas vietējās šķirnes, kas papildina patērētājiem pieejamo piedāvājumu un nodrošina papildu īpašības (Roselli G., Mariotti P., Il germoplasma del ciliegio [Ķiršu koka ģenētiskais materiāls] — 1. Provincia di Pisa, ARSIA e CNR Istituto sulla Propagazione delle Specie Legnose, Firenze, 1999).

Produkts “Ciliegia di Lari” plašsaziņas līdzekļos

Publikācijas, kurās minēts produkts “Ciliegia di Lari”, ir šādas: L’Italia del biologico [Bioloģiskā Itālija], 2002, 86. lpp., Guida Touring Club italiano; Elena Tedeschi, Toscana inconsueta. Appunti ed itinerari per viaggiare oltre [Mazāk zināmā Toskāna. Piezīmes par neierastiem ceļojumiem un to maršruti], 2017, goWare;

Frutta e Ortaggi in Italia [Svaigi augļi un dārzeņi], 2005, Guida Touring Club italiano;

Reputation in the past and present [Reputācija senāk un tagad]. Kinoteātros valsts mērogā izplatītā kinožurnāla La settimana INCOM, ko izveidoja filmu uzņēmums INCOM un vēlāk iegādājās Instituto Luce, Nr. 01925 “Itālija, Lari (Piza): ceturtais ķiršu festivāls”, 1960. gada 26. maijs. Epizodē ir parādīts, kā nosaukums “Ciliegia di Lari” kopš tā laika ir iekļāvies sarunvalodā un darījumu valodā.

Vēl šodien noteiktā apgabala ķiršu produkcija ir sinonīms labai kvalitātei un saldumam. Tāpēc augļi ir atpazīstami arī lielo mazumtirdzniecības ķēžu tirdzniecības vietās, kur produkts tiek pārdots ar nosaukumu “Ciliegia di Lari”.

Visi minētie faktori nozīmē to, ka patērētāji iepriekš 3. punktā minētā noteiktā apgabala produktu ir identificējuši un turpina identificēt ar nosaukumu “Ciliegia di Lari”.

Vēsturiskais pamatojums

Kā norādījuši dažādi autori, ķiršu “Ciliegia di Lari” audzēšanai Pizas pakalnos ir senas saknes. Vietējo lauksaimnieku pieredze, kura nodota no paaudzes paaudzē un kuru atbalsta pastāvīgi pētījumi, kā arī īpašu audzēšanas paņēmienu ieviešana, ir pavērusi ceļu ķiršu “Ciliegia di Lari” audzēšanai, kas laika gaitā veiksmīgi nostiprinājusies, kļūstot par daļu no vēsturiskā, tradicionālā un kultūras mantojuma apgabalā, kurā galvenais minētā mantojuma saglabāšanas un attīstības centrs ir Lari.

Gadsimtiem senā ķiršu audzēšanas kultūra un tradīcija 3. punktā minētajā noteiktajā apgabalā ir uzsvērta dažādos vēsturiskos dokumentos. Sākot no 18. gadsimta, tirgū zem Lari arkādes, kas bija viens no lielākajiem un prestižākajiem tirgiem Pizas provincē līdz pat 20. gs. 50. gadiem, šie ķirši bija visbiežāk izvēlētais produkts. Vairumtirgotāji un patērētāji tos augstu vērtēja gan labās garšas dēļ, gan tāpēc, ka tie agri nogatavojās, — šie faktori, tāpat kā ķiršu labā cena, deva papildu stimulu ražošanai (Tremolanti E., Profilo storico delle cultivar di ciliegio con particolare riguardo al territorio larigiano [Ķiršu šķirņu vēsturiskais profils, īpaši izceļot Lari reģionu], Spunti di Natura economica: cenni di storia di cerealicoltura, panificazione, viticoltura e cultivar di ciliegio [Ekonomiskie aspekti: īsa graudaugu audzēšanas, maizes gatavošanas, vīnkopības un ķiršu šķirņu vēsture] CLD Libri, Calcinaia (Pi), 2010).

Ņemot vērā ķiršu ekonomisko un kultūras nozīmi Lari un pateicoties dažu vietējo iedzīvotāju iniciatīvai, 1957. gadā Lari notika pirmais “Ķiršu festivāls”. Tas neapšaubāmi ir viens no senākajiem un pazīstamākajiem šāda veida pasākumiem, un tajā piedalās simtiem apmeklētāju. Kopš 1957. gada ir notikuši 66 “Lari ķiršu festivāli”, kas tiek rīkoti bez pārtraukuma līdz pat mūsdienām. Šī nepārtrauktība ne tikai atspoguļojas vairākās publikācijās, bet arī parāda ķiršu “Ciliegia di Lari” ekonomisko un kultūras nozīmi apgabalā, kurā tie vēsturiski radušies.

Produkts tiek augstu vērtēts arī kā sastāvdaļa desertos, kuru receptes atrodamas internetā, piemēram, tīmekļvietnēs popcuisine.it un gazzettadelgusto.it. Receptes ir publicētas arī pavārgrāmatās, piemēram, Il gelato a modo mio [Mans veids ar saldējumu], Simone Bonini, Giunti 2016.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

Ražošanas specifikācijas konsolidētā redakcija ir pieejama internetā šādā tīmekļa vietnē:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

vai

tieši atverot Lauksaimniecības, pārtikas, mežsaimniecības un tūrisma politikas ministrijas tīmekļvietnes mājaslapu (www.politicheagricole.it), noklikšķinot uz “Qualità” (ekrāna augšdaļas labajā pusē), tad uz “Prodotti DOP IGP STG” (ekrāna kreisajā malā) un, visbeidzot, uz “Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

---

| 4.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 158/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 158/16

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2023/C 158/07)

Šis paziņojums ir publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANAS PAZIŅOJUMS

“Vallée du Torgan”

PGI-FR-A1112-AM02

Paziņojuma datums: 24.2.2023.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Tiešās apkaimes apgabals

Ir grozīts ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Vallée du Torgan” apzīmēto produktu specifikācijas I nodaļas 4.2. punkts “Tiešās apkaimes apgabals”. Ir atjaunināts tiešās apkaimes apgabalā ietilpstošo komūnu saraksts saskaņā ar 2022. gada oficiālo Administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru, bet pēc būtības nav mainīts.

Šīs redakcionālās izmaiņas ļauj norādīt ģeogrāfisko apgabalu, atsaucoties uz 2022. gadā spēkā esošo oficiālo Administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru, ko publicējis Nacionālais statistikas un ekonomikas pētījumu institūts (INSEE), un juridiski noteikt ģeogrāfiskā apgabala robežas.

Ir atjaunināts vienotā dokumenta punkts “Papildu nosacījumi. Tiešās apkaimes apgabals”.

2.   Vīndārzos izmantotās vīnogu šķirnes

Ir grozīts ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Vallée du Torgan” apzīmēto produktu specifikācijas I nodaļas 5. punkts “Vīndārzos izmantotās vīnogu šķirnes”. Ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmēto vīnu ražošanai izmantojamo šķirņu saraksts ir grozīts tālāk aprakstītajā veidā.

| — | Pievienotas 13 šķirnes, kas zināmas kā rezistentas pret vīnogulāju slimībām:
  “Artaban N”, “Cabernet Blanc B”, “Cabernet Cortis N”, “Floreal B”, “Monarch N”, “Muscaris B”, “Prior N”, “Saphira B”, “Soreli B”, “Souvignier Gris Rs”, “Sauvignac B”, “Vidoc N” un “Voltis B”. |
| --- | --- |

—

Pievienotas 13 šķirnes, kas zināmas kā rezistentas pret vīnogulāju slimībām:

“Artaban N”, “Cabernet Blanc B”, “Cabernet Cortis N”, “Floreal B”, “Monarch N”, “Muscaris B”, “Prior N”, “Saphira B”, “Soreli B”, “Souvignier Gris Rs”, “Sauvignac B”, “Vidoc N” un “Voltis B”.

| — | Pievienotas 14 šķirnes, kas spēj pielāgoties klimata pārmaiņām:
  “Agiorgitiko N”, “Alvarinho B”, “Assyrtiko B”, “Calabrese N”, “Carricante B”, “Fiano B”, “Montepulciano N”, “Moschofilero Rs”, “Parrellada B”, “Primitivo N”, “Roditis Rs”, “Touriga Nacional N”, “Verdejo B”, “Xinomavro N”.
  Šīs šķirnes ir izturīgas pret sausumu un kriptogāmiskām slimībām. Tās dod iespēju lietot mazāk augu aizsardzības līdzekļu un tai pašā laikā gan fizioloģisko, gan vīndarības īpašību ziņā ir tikpat piemērotas ar AĢIN apzīmēto vīnu ražošanai kā šim nolūkam pašlaik izmantotās šķirnes. Šīs šķirnes nemaina ar AĢIN apzīmēto vīnu īpašības. |
| --- | --- |

—

Pievienotas 14 šķirnes, kas spēj pielāgoties klimata pārmaiņām:

“Agiorgitiko N”, “Alvarinho B”, “Assyrtiko B”, “Calabrese N”, “Carricante B”, “Fiano B”, “Montepulciano N”, “Moschofilero Rs”, “Parrellada B”, “Primitivo N”, “Roditis Rs”, “Touriga Nacional N”, “Verdejo B”, “Xinomavro N”.

Šīs šķirnes ir izturīgas pret sausumu un kriptogāmiskām slimībām. Tās dod iespēju lietot mazāk augu aizsardzības līdzekļu un tai pašā laikā gan fizioloģisko, gan vīndarības īpašību ziņā ir tikpat piemērotas ar AĢIN apzīmēto vīnu ražošanai kā šim nolūkam pašlaik izmantotās šķirnes. Šīs šķirnes nemaina ar AĢIN apzīmēto vīnu īpašības.

| — | Svītrotas šādas vīnogu šķirnes: “Altesse B”, “Mondeuse N”.
  Šie grozījumi ir izdarīti arī vienotā dokumenta punktā “Vīna vīnogu šķirnes”. |
| --- | --- |

—

Svītrotas šādas vīnogu šķirnes: “Altesse B”, “Mondeuse N”.

Šie grozījumi ir izdarīti arī vienotā dokumenta punktā “Vīna vīnogu šķirnes”.

3.   Kontroles iestāde

Ir grozīts ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Vallée du Torgan” apzīmēto produktu specifikācijas III nodaļas punkts “Kontroles iestāde”, to vienkāršojot un precizējot, ka produkta specifikācijas ievērošanu kontrolē ārējā kontroles struktūra, kas saskaņā ar apstiprinātu kontroles plānu garantē kompetenci, objektivitāti un neatkarību un ko ir deleģējis Cilmes vietu un kvalitātes valsts institūts (INAO).

Šis vienkāršojums vienoto dokumentu neietekmē.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1.   Nosaukums

Vallée du Torgan

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

AĢIN — aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

4.   Vīna(-u) apraksts

ĪSS TEKSTUĀLS APRAKSTS

Aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Vallée du Torgan” ir paredzēta nedzirkstošajiem sarkanvīniem, sārtvīniem, bālsārtvīniem gris, bālsārtvīniem gris de gris un baltvīniem.

Apzīmējums “bālsārtvīns” (vin gris) attiecas uz sārtvīnu ar ļoti vāju sārto nokrāsu. Apzīmējums “bālsārtvīns gris de gris” (vin gris de gris) attiecas uz bālsārtvīnu, kas iegūts, izmantojot tikai pelēcīgo (gris) vīnogu šķirnes.

Ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Vallée du Torgan” apzīmētajiem vīniem maksimālā gaistošā skābuma koncentrācija ir 13,26 mEq/l (0,65 g/l H2SO4), vai vīniem, kuru malolaktiskā fermentācija ir pabeigta iepakošanas posmā, tā ir 15,30 mEq/l (0,75 g/l H2SO4).

Kopējās spirta tilpumkoncentrācijas, kopējā skābuma, gaistošā skābuma un kopējā sēra dioksīda satura rādītāji (minimālie vai maksimālie) atbilst ES noteikumu prasībām.

Sarkanvīniem ir samērā koša krāsa. Gan to smaržā, gan garšā jūtams Vidusjūras raksturs, kurā apvienojas ogu un garigu notis, kas bieži atraisās pikantās niansēs. Vīnu struktūra ir dažāda atkarībā no vīnogu gatavības un vīna gatavošanas profiliem, tomēr šiem vīniem parasti ir novērojami nobrieduši un smalki tanīni.

Sārtvīnu krāsa variē no visgaišākajiem bāli sārtajiem (gris de gris bālsārtvīniem) līdz izteiktākiem sārtajiem toņiem, atkarībā no izmantotajām vīnogu šķirnēm un macerācijas metodēm. Šiem vīniem piemīt izteikts svaigums, ko papildina augļu vai ziedu notis.

Baltvīniem visbiežāk ir gaiši dzeltena krāsa. Tiem raksturīgs piesātinājuma un svaiguma balanss ar izteikti augļainu aromātu, parasti balto augļu, piemēram, persiku un aprikožu, aromātu.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 11 |
| Minimālais kopējais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

11

Minimālais kopējais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

5.1.   Īpašās vīndarības metodes

Attiecībā uz vīndarības metodēm vīniem jāatbilst spēkā esošajiem Kopienas tiesību aktu un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksa noteikumiem.

5.2.   Maksimālais ražas iznākums

| 1. | Sarkanvīni
  80 hektolitri no hektāra |
| --- | --- |

1.

Sarkanvīni

80 hektolitri no hektāra

| 2. | Sārtvīni un baltvīni
  90 hektolitri no hektāra |
| --- | --- |

2.

Sārtvīni un baltvīni

90 hektolitri no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Vallée du Torgan” apzīmēto vīnu ražošanai izmantojamo vīnogu novākšana, vinifikācija un šo vīnu gatavošana notiek šādu Odas (Aude) departamenta komūnu teritorijā: Paziols, Tuchan.

7.   Vīna vīnogu šķirne(-es)

“Agiorgitiko N”

“Alicante Henri Bouschet N”

“Alvarinho” / “Albariño”

“Artaban N”

“Assyrtiko B”

“Bourboulenc B” / “Doucillon Blanc”

“Cabernet Blanc B”

“Cabernet Cortis N”

“Cabernet Franc N”

“Cabernet Sauvignon N”

“Calabrese N”

“Carignan N”

“Carignan Blanc B”

“Carmenère N”

“Carricante”

“Chardonnay B”

“Chasan B”

“Chenanson N”

“Chenin B”

“Cinsaut N” / “Cinsault”

“Clairette B”

“Clairette Rose Rs”

“Colombard B”

“Cot N” / “Malbec”

“Fiano”

“Floreal B”

“Gamay N”

“Gewurztraminer Rs”

“Grenache N”

“Grenache Blanc B”

“Grenache Gris G”

“Gros Manseng B”

“Macabeu B” / “Macabeo”

“Marsanne B”

“Marselan N”

“Mauzac B”

“Merlot N”

“Monarch N”

“Montepulciano”

“Morrastel N” / “Minustellu” / “Graciano”

“Moschofilero Rs”

“Mourvèdre N” / “Monastrell”

“Muscaris B”

“Muscat d’Alexandrie B” / “Muscat” / “Moscato”

“Muscat de Hambourg N” / “Muscat” / “Moscato”

“Muscat à Petits Grains Blancs B” / “Muscat” / “Moscato”

“Muscat à Petits Grains Rouges Rg” / “Muscat” / “Moscato”

“Nielluccio N” / “Nielluciu”

“Négrette N”

“Parrellada B”

“Petit Manseng B”

“Petit Verdot N”

“Pinot Blanc B”

“Pinot Gris G”

“Pinot Noir N”

“Piquepoul Blanc B”

“Portan N”

“Primitivo N” / “Zinfandel”

“Prior N”

“Riesling B”

“Roditis Rs”

“Roussanne B”

“Saphira B”

“Sauvignac”

“Sauvignon B” / “Sauvignon Blanc”

“Sauvignon Gris G” / “Fié Gris”

“Sémillon B”

“Soreli B”

“Souvignier Gris Rs”

“Sylvaner B”

“Syrah N” / “Shiraz”

“Tempranillo N”

“Terret Blanc B”

“Touriga Nacional N”

“Ugni Blanc B”

“Verdejo B”

“Vermentino B” / “Rolle”

“Vidoc N”

“Viognier B”

“Voltis B”

“Xinomavro N”

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

8.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika un produkta specifika

Šis ģeogrāfiskais apgabals aptver Tišānas (Tuchan) un Pazjolas (Paziols) komūnas 917 metru augstā Toša (Tauch) kalna pakājē, aptuveni trīsdesmit kilometrus putna lidojumā no Vidusjūras krasta, Korbjēru masīva (Massif des Corbières) austrumos Odas (Aude) departamentā. Ainava sastāv no “sava veida ielejas” centrālajā daļā, ko ieskauj stāvas kalnu nogāzes. Vīnogulāji ir galvenā šo divu komūnu kultūra un aizņem vairāk nekā 1 200 ha.

Apgabala ziemeļu robežu iezīmē Ekstremas kalnu pāreja (Col d'Extrême), kuru šķērsojot, nokļūstam Vilnēvas le Korbjēru (Villeneuve-les-Corbières) komūnā. Austrumos, stādamies pretī no jūras nākošajām gaisa masām, paceļas Serre d'en Mouysset kaļķakmens plato. Dienvidos šo apgabalu iezīme līkloču ceļš uz robežas ar Austrumpireneju (Pyrénées-Orientales) departamentu. Visbeidzot, rietumos vīna lauki ir izkārtojušies ap stāvu aizu no Kikiņānas (Cucugnan) ciemata plūstošās Verdublas (Verdouble) upes krastos.

Torgāns (Torgan), kas devis nosaukumu AĢIN “Vallée du Torgan”, ir strauts, kas iztek no Toša kalna un ietek Verdublā.

Šī apgabala ģeoloģijai ir sarežģīta vēsture, un tā ir radījusi ļoti lielu augsnes daudzveidību. Starp divdesmit šādi radušos augšņu veidiem visbiežāk sastopamie ir slānekļi ģeogrāfiskā apgabala ziemeļos, kaļķakmens kolūvijs vai stūrainās nobiras Toša kalna pakājē, triasa perioda merģeļi, oļu konglomerāti Pazjolas virsotnēs un Tišānas austrumos — visas augsnes ir izteikti akmeņainas un seklas līdz vidēji dziļas. Visbeidzot centrālo teritoriju veido oļainas terases un dziļāka slāņa mālainas, kaļķainas augsnes.

Apgabalā valda Vidusjūras klimats, karsts un sauss. Gada vidējais nokrišņu daudzums ir aptuveni 700 mm, lietum līstot ierobežotu dienu skaitu rudenī un pavasarī, un bieži vien tas izpaužas kā pērkona negaiss un stipras lietusgāzes. Raksturīgs ievērojams saules gaismas daudzums. Spēcīgs ziemeļvējš, ko sauc par tramontānu (līdz 200 vējainām dienām gadā), var pūst vairākas dienas pēc kārtas ar ātrumu, kas pārsniedz 80 km/h. Šis sausais vējš ir sabiedrotais cīņā pret miltrasu veģetācijas periodā un ierobežo pelēkās puves (“botrytis cinerea”) risku ražas novākšanas laikā.

19. gadsimtā vīnkopība guva virsroku pār citām lauksaimniecības praksēm, tostarp graudaugu un olīvkoku audzēšanu, jo ļoti bargās ziemās šīs kultūras sabojāja stiprās salnas.

Pēc 1907. gada vīnkopības krīzes vīnkopji 1913. gadā apvienojās un uzbūvēja kooperatīvo vīna darītavu Tišānā un nākamajā gadā — Pazjolā. Šī teritorija ir īpaši labvēlīga vīnogulāju audzēšanai.

1987. gada februārī Torgāna ielejas vietējā vīna (vin de pays) ražošana bija noteikta piecās departamenta komūnās, kas kopš 1990. gada ir samazināta tikai līdz divām — Tišānas un Pazjolas — komūnām to ģeogrāfisko apstākļu un produkta īpašību dēļ.

Ar AĢIN “Vallée du Torgan” apzīmēto vīnu vīndārzos izmantotās vīnogu šķirnes ir pielāgotas šīs teritorijas ekoloģiskajiem apstākļiem, un tās ir tādas tradicionālās Vidusjūras reģiona vīnogu šķirnes kā, pirmkārt, “Carignan” un “Grenache Noir”, kas abas ir lieliski piemērotas izteiktajam ūdens trūkumam vasarā un kalnu nogāžu liesajām un seklajām augsnēm. Pārējās audzētās tradicionālās šķirnes ir “Grenache Blanc” un “Grenache Gris”, “Maccabeu”, “Cinsault”, “Muscat d’Alexandrie” un “Muscat à Petit Grain”.

Aptuveni piecpadsmit gadus ir veikti vīnogu stādījumu uzlabošanas darbi, selekcionējot šī apgabala augsnei un klimatam īpaši pielāgotas vīnogu šķirnes. Šobrīd būtiska loma ir šķirnei “Merlot”, kas tiek audzēta vietās ar visdziļāko augsnes slāni, galvenokārt Pazjolas sanesu teritorijās gar Verdublas upi, un papildina vīnu buķeti ar vijīgām un izsmalcinātām notīm. Šķirne “Marselan”, kas tiek audzēta nedaudz liesākās augsnēs, un “Syrah” vīniem piešķir izteiksmīgu un sarežģītu aromātu.

Stingrie ražošanas noteikumi garantē vīnogu gatavību un produkta kvalitāti.

Vīnogu šķirnes, kas ievāktas pilnbriedā, nodrošina vīnam koncentrētību, saglabājot vijīgumu, svaigumu un augļainuma intensitāti. Tiek darīti vienšķirnes vīni un kupāžas vīni.

Saražotā “Vallée du Torgan” vīna apjoms svārstās no 5 000 hl līdz 10 000 hl gadā, un to galvenokārt nodrošina Tišānas un Pazjolas kooperatīvā vīna darītava un atsevišķa vīna darītava, bet saražotais apjoms ir ļoti atkarīgs no vasaras sausuma apstākļiem.

Produkcija aptver visu trīs krāsu vīnus, bet pārsvarā tiek iegūti sarkanvīni. Notiek nepārtraukta sārtvīnu attīstība, īpaši ar oriģinālajiem bālsārtvīniem “gris de gris”, kas gatavoti galvenokārt no “Grenache Gris” vīnogām, kas ir šajā teritorijā ļoti izplatīta šķirne.

8.2.   Cēloniskā saikne starp ģeogrāfiskā apgabala specifiku un produkta specifiku

AĢIN “Vallée du Torgan” vīniem ir spēcīga identitāte, kas izriet no ražošanas apgabala īpatnībām. Augsnes zemais līdz vidējais dziļums, izteiktais Vidusjūras klimats un vīndārzu novietojums kalnu nogāzēs 100–300 m augstumā garantē kontrolētu vīnogulāju ražīgumu un nogatavošanos, kas vidēji parastā sezonā salīdzinājumā ar piekrastes malu ir par aptuveni desmit dienām ātrāka.

Skarbais, karstais un sausais Vidusjūras klimats ar spēcīgo saules gaismu ļauj šīm AĢIN vīnogām sasniegt ideālo gatavības pakāpi, kas ļauj iegūt sarkanvīnus ar ogu un garigu krūmāju aromātu un nobriedušiem un izsmalcinātiem tanīniem, kā arī sārtvīnus, bālsārtvīnus un baltvīnus, kuriem raksturīgs eļļainuma, svaiguma un izteiktu aromātu līdzsvars.

“Vallée du Torgan” vīnu ražošanai palīdz arī to uzņēmumu dinamika, kuriem ir strukturēta ietekme, kas ļauj popularizēt šos vīnus tradicionālajos Francijas tirgos, vairumtirdzniecībā, kā arī eksporta tirgos.

Tā kā šis izplatīšanas tīkls ir cieši saistīts ar ražošanas apgabalu, “Vallée du Torgan” vīni pēdējo 20 gadu laikā ir ieguvuši tādu reputāciju, kas šobrīd ļauj apsvērt ražošanas apjoma palielināšanu, lai spētu iekarot jaunus tirgus.

Vīnogulāji — neatņemama ainavas sastāvdaļa un gandrīz vienīgā šīs teritorijas kultūra — nosaka šo abu komūnu ekonomiku.

Vīndārzi, ko veido nelielu zemes gabalu mozaīka, dod lielu ieguldījumu atklātas vides saglabāšanā meža ainavā, kas ir pakļauta ugunsgrēku riskam, un tādējādi tiem ir būtiska nozīme bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā.

Vairāku paaudžu vīndaru sasniegumu kopums ir ļāvis veicināt vīna tūrismu, kas, savukārt, veicina produktu atpazīstamību un vērtības pieaugumu.

9.   Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Tiešās apkaimes apgabals

Tiesiskais regulējums:

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

Atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts:

Tiešās apkaimes apgabalu, kas noteikts, paredzot atkāpi attiecībā uz vinifikāciju un ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Vallée du Torgan” apzīmētā vīna gatavošanu, veido tālāk norādītās komūnas, kuras robežojas ar noteikto ģeogrāfisko apgabalu (pamatojoties uz oficiālā Administratīvi teritoriālo vienību klasifikatora 2022. gada 1. janvāra datiem).

Odas [Aude] departamentā:

Albas, Albières, Auriac, Bouisse, Cascastel-des-Corbières, Coustouge, Cucugnan, Davejean, Dernacueillette, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Félines-Termenès, Fontjoncouse, Fraissé-des-Corbières, Jonquières, Lairière, Lanet, Laroque-de-Fa, Maisons, Massac, Montgaillard, Montjoi, Mouthoumet, Padern, Palairac, Quintillan, Rouffiac-des-Corbières, Saint-Jean-de-Barrou, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Salza, Soulatgé, Termes, Thézan-des-Corbières, Vignevieille, Villeneuve-les-Corbières, Villerouge-Termenès, Villesèque-des-Corbières.

Austrumpireneju [Pyrénées-Orientales] departamentā:

Ansignan, Bélesta, Caramany, Cases-de-Pène, Cassagnes, Caudiès-de-Fenouillèdes, Espira-de-l 'Agly, Estagel, Fenouillet, Fosse, Lansac, Latour-de-Fenouillet, Lesquerde, Maury, Montner, Opoul-Périllos, Peyrestortes, Pia, Planèzes, Prugnanes, Rasiguères, Rivesaltes, Saint-Arnac, Saint-Martin-de-Fenouillet, Saint-Paul-de-Fenouillet, Salses-le-Château, Tautavel, Vingrau, Vira.

Tiesiskais regulējums:

Valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

Papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts:

Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Vallée du Torgan” var papildināt ar vienas vai vairāku vīnogu šķirņu nosaukumiem.

Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Vallée du Torgan” var papildināt ar norādi “primeur” (“agrīnais” — pildīts pudelē pirms pavasara iestāšanās) vai “nouveau” (“jaunais” — pildīts pudelē pirms nākamās ražas).

Ja norādi “Indication géographique protégée” (“Aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde”) aizstāj ar tradicionālo norādi “Vin de pays” (“Vietējais vīns”), marķējumā iekļauj Eiropas Savienības AĢIN logotipu.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5e316de2-332d-4137-9b0b-d3174f0bbdec

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---

| 4.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 158/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 158/23

---

Paziņojums Maulawi Rajab un Sultan Aziz Azam ievērībai, kuru vārdi un uzvārdi ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2023/908 tika pievienoti sarakstam, kas minēts 2., 3. un 7. pantā Padomes 2002. gada 27. maija Regulā (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da’esh) un Al-Qaida

(2023/C 158/08)

1.

Minētās ANO komitejas izveidotais saraksts ietver:

| — | ISIL (Da’esh) un Al-Qaida, |
| --- | --- |

—

ISIL (Da’esh) un Al-Qaida,

| — | fiziskās vai juridiskās personas, organizācijas, struktūras un grupas, kas saistītas ar ISIL (Da’esh) un Al-Qaida, kā arī |
| --- | --- |

—

fiziskās vai juridiskās personas, organizācijas, struktūras un grupas, kas saistītas ar ISIL (Da’esh) un Al-Qaida, kā arī

| — | juridiskās personas, organizācijas un struktūras, kas jebkurai no šīm saistītajām personām, organizācijām, struktūrām un grupām pieder, kuras tās kontrolē vai citādi atbalsta. |
| --- | --- |

—

juridiskās personas, organizācijas un struktūras, kas jebkurai no šīm saistītajām personām, organizācijām, struktūrām un grupām pieder, kuras tās kontrolē vai citādi atbalsta.

Akti vai darbības, kas norāda, ka privātpersona, grupa, uzņēmums vai vienība ir “saistīta ar” grupējumiem ISIL (Da’esh) un Al-Qaida, var būt:

| a) | dalība tādu aktu vai darbību finansēšanā, plānošanā, veicināšanā, gatavošanā vai izdarīšanā, ko veic ISIL (Da’esh) un Al-Qaida vai jebkura to šūna, filiāle, atšķēlusies grupa vai atvasinājums vai ko veic saistībā ar tiem, to vārdā, to uzdevumā vai to atbalstam; |
| --- | --- |

a)

dalība tādu aktu vai darbību finansēšanā, plānošanā, veicināšanā, gatavošanā vai izdarīšanā, ko veic ISIL (Da’esh) un Al-Qaida vai jebkura to šūna, filiāle, atšķēlusies grupa vai atvasinājums vai ko veic saistībā ar tiem, to vārdā, to uzdevumā vai to atbalstam;

| b) | ieroču un ar tiem saistīto materiālu piegāde, pārdošana vai nodošana jebkuram no minētajiem grupējumiem; |
| --- | --- |

b)

ieroču un ar tiem saistīto materiālu piegāde, pārdošana vai nodošana jebkuram no minētajiem grupējumiem;

| c) | rekrutēšana jebkuru šo personu vai organizāciju uzdevumā vai |
| --- | --- |

c)

rekrutēšana jebkuru šo personu vai organizāciju uzdevumā vai

| d) | cita rīcība vai darbības nolūkā atbalstīt jebkuru no minētajiem grupējumiem. |
| --- | --- |

d)

cita rīcība vai darbības nolūkā atbalstīt jebkuru no minētajiem grupējumiem.

2.

Maulawi Rajab un Sultan Aziz Azam jebkurā laikā var iesniegt ANO ombudam pieprasījumu, pievienojot tam apstiprinošus dokumentus, par tā lēmuma pārskatīšanu, ar kuru minētās personas ir iekļautas minētajā ANO sarakstā. Pieprasījumi jānosūta uz šādu adresi:

| United Nations - Office of the Ombudsperson |
| --- |
| Room DC2-2206 |
| New York, NY 10017 |
| UNITED STATES OF AMERICA |

United Nations - Office of the Ombudsperson

Room DC2-2206

New York, NY 10017

UNITED STATES OF AMERICA

Tālr. +1 2129632671

Fakss +1 2129631300/3778

E-pasts: ombudsperson@un.org

Vairāk informācijas skatīt:

https://www.un.org/securitycouncil/sanctions/1267/aq_sanctions_list/procedures-for-delisting.

3.

Personām un visa veida organizācijām, kas pievienotas sarakstam I pielikumā, piemēro šādus Regulā (EK) Nr. 881/2002 noteiktos pasākumus:

| (1) | visu to līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana, kas tieši vai netieši ir I pielikumā uzskaitīto privātpersonu un organizāciju, tostarp trešo personu, kuras rīkojas to vārdā vai to vadībā, īpašumā, valdījumā, turējumā vai kontrolē, un aizliegums (visiem) tieši vai netieši darīt uzskaitītajām privātpersonām un organizācijām vai to interesēs pieejamus līdzekļus un saimnieciskos resursus (2. un 2.a pants); kā arī |
| --- | --- |

(1)

visu to līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana, kas tieši vai netieši ir I pielikumā uzskaitīto privātpersonu un organizāciju, tostarp trešo personu, kuras rīkojas to vārdā vai to vadībā, īpašumā, valdījumā, turējumā vai kontrolē, un aizliegums (visiem) tieši vai netieši darīt uzskaitītajām privātpersonām un organizācijām vai to interesēs pieejamus līdzekļus un saimnieciskos resursus (2. un 2.a pants); kā arī

| 2. | aizliegums tieši vai netieši sniegt jebkurai no 1. pielikumā uzskaitītajām personām un organizācijām tehniskas konsultācijas, palīdzību vai apmācības, kas saistītas ar militārām darbībām, jo īpaši apmācības un palīdzību, kas skar visa veida ieroču un ar tiem saistītu materiālu ražošanu, apkopi un izmantošanu (3. pants). |
| --- | --- |

2.

aizliegums tieši vai netieši sniegt jebkurai no 1. pielikumā uzskaitītajām personām un organizācijām tehniskas konsultācijas, palīdzību vai apmācības, kas saistītas ar militārām darbībām, jo īpaši apmācības un palīdzību, kas skar visa veida ieroču un ar tiem saistītu materiālu ražošanu, apkopi un izmantošanu (3. pants).

4.

| European Commission |
| --- |
| “Restrictive measures” |
| Rue Joseph II 54 |
| 1049 Bruxelles/ Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

“Restrictive measures”

Rue Joseph II 54

1049 Bruxelles/ Brussel

BELGIQUE/BELGIË

5.

Attiecīgo privātpersonu un organizāciju uzmanība tiek pievērsta arī iespējai apstrīdēt Īstenošanas regulu (ES) 2023/908 Eiropas Savienības Vispārējā tiesā saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 263. panta ceturtajā un sestajā daļā.

6.

Regulas I pielikumā iekļauto privātpersonu un organizāciju uzmanība tiek vērsta uz iespēju iesniegt pieteikumu attiecīgo dalībvalstu kompetentajās iestādēs, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 881/2002 II pielikumā, lai saņemtu atļauju izmantot iesaldētos naudas līdzekļus un saimnieciskos resursus svarīgām vajadzībām vai īpašiem maksājumiem saskaņā ar minētās regulas 2.a pantu.

---

(1)  OV L 255, 21.9.2016, 25. lpp.

1

(2)  OV L 116 4.5.2023., 10. lpp.

2

(3)  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.

3

---

Labojumi

| 4.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 158/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 158/25

---

Labojums Padomes Lēmumā (2023. gada 21. marts), ar ko ieceļ Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevējas komitejas locekļa vietnieku no Dānijas

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” C 109, 2023. gada 24. marts
  )

(2023/C 158/09)

71. lappusē 1. pantā:

tekstu:

| “I. | VALDĪBAS PĀRSTĀVJI” |
| --- | --- |

“I.

lasīt šādi:

| “II. | ARODBIEDRĪBU PĀRSTĀVJI”. |
| --- | --- |

“II.

---