# Europos Sąjungos C 165/2023

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 165 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 66 metai2023m. gegužės 10d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 165

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

66 metai2023m. gegužės 10d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2023/C 165/01 | Komisijos Komunikatas. Komisijos pranešimas dėl rekomendacijų dėl 2020 m. atnaujintų ataskaitų, susijusių su Jūrų strategijos pagrindų direktyvos (2008/56/EB) 11 straipsniu | 1 |
| 2023/C 165/02 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.11075 – EBERT HERA ESSER HOLDING / SERVICECO) (
  1
  ) | 8 |

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2023/C 165/01

Komisijos Komunikatas. Komisijos pranešimas dėl rekomendacijų dėl 2020 m. atnaujintų ataskaitų, susijusių su Jūrų strategijos pagrindų direktyvos (2008/56/EB) 11 straipsniu

1

2023/C 165/02

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.11075 – EBERT HERA ESSER HOLDING / SERVICECO) (
  1
  )

1

8

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2023/C 165/03 | 2023 m. gegužės 8 d. Euro kursas | 9 |
| 2023/C 165/04 | 2023 m. gegužės 9 d. Euro kursas | 10 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2023/C 165/05 | Pranešimas apie rajonus, kuriuose galima išduoti angliavandenilių žvalgymo ir gavybos licencijas | 11 |
| 2023/C 165/06 | Pranešimas apie Austrijos vietoves, kuriose galima žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius | 13 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2023/C 165/03

2023 m. gegužės 8 d. Euro kursas

9

2023/C 165/04

2023 m. gegužės 9 d. Euro kursas

10

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2023/C 165/05

Pranešimas apie rajonus, kuriuose galima išduoti angliavandenilių žvalgymo ir gavybos licencijas

11

2023/C 165/06

Pranešimas apie Austrijos vietoves, kuriose galima žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius

13

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2023/C 165/07 | Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 664/2014 6b straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto patvirtinto standartinio saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografine nuoroda žymimo žemės ūkio arba maisto produkto specifikacijos pakeitimo paskelbimas | 14 |

V   Nuomonės

KITI AKTAI

Europos Komisija

2023/C 165/07

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 664/2014 6b straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto patvirtinto standartinio saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografine nuoroda žymimo žemės ūkio arba maisto produkto specifikacijos pakeitimo paskelbimas

14

---

| | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- |
| | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.11055 – EQUITIX / CUBE / RIVER RIDGE). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka – klaidų ištaisymas ( OL C 133, 2023 4 17 ) | 19 |

Klaidų ištaisymas

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.11055 – EQUITIX / CUBE / RIVER RIDGE). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka – klaidų ištaisymas ( OL C 133, 2023 4 17 )

( OL C 133, 2023 4 17 )

19

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 2023 5 10 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 10

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 165/1

---

KOMISIJOS KOMUNIKATAS

Komisijos pranešimas dėl rekomendacijų dėl 2020 m. atnaujintų ataskaitų, susijusių su Jūrų strategijos pagrindų direktyvos (2008/56/EB) 11 straipsniu

(2023/C 165/01)

1.   ĮVADAS

Jūrų strategijos pagrindų direktyva (JSPD, 2008/56/EB) (1) yra holistinis teisės aktas. Jos tikslas – apsaugoti Europos jūrų aplinką, kartu sudarant sąlygas tausiai naudotis jūrų ištekliais ir funkcijomis. Joje reikalaujama, kad valstybės narės įvertintų jūrų aplinkos kokybę, nustatytų gerą aplinkos būklę, nustatytų tinkamus aplinkos apsaugos tikslus, parengtų tinkamas stebėsenos programas ir įgyvendintų priemones, kad būtų pasiektas pagrindinis direktyvos tikslas – iki 2020 m. užtikrinti gerą visų ES jūrų vandenų aplinkos būklę. Kaip nurodyta direktyvos įgyvendinimo ataskaitoje (2), šis tikslas visuose ES vandenyse iki nustatyto termino nebuvo pasiektas pagal visus direktyvoje nustatytus deskriptorius (3).

Komisijos sprendime 2017/848 nustatyti geros jūrų vandenų aplinkos būklės nustatymo kriterijai ir metodiniai standartai pagal kiekvieną Jūrų strategijos pagrindų direktyvos deskriptorių.

Pagal direktyvą valstybių narių prašoma pranešti Europos Komisijai apie įvairius savo jūrų strategijų etapus, įvertinti savo jūrų būklę, nustatyti gerą aplinkos būklę ir tikslus. Valstybės narės taip pat turi parengti ir įgyvendinti stebėsenos programas ir imtis priemonių, kad būtų pasiekta arba išlaikyta gera aplinkos būklė. Visų pirma pagal direktyvos 11 straipsnio 1 dalį ir 17 straipsnio 4 dalį valstybės narės iki 2020 m. liepos 15 d. turėjo pranešti Komisijai apie atnaujintas stebėsenos programas. Pagal JSPD bendrąją įgyvendinimo strategiją (4) valstybės narės susitarė perduoti tokias stebėsenos programas e. ataskaitų su atitinkama struktūrizuota informacija forma per platformą „WISE-Marine“.

Tačiau dauguma valstybių narių iki nustatyto termino ataskaitų nepateikė. Nepaisant Komisijos priminimų apie jų prievoles teikti ataskaitas, iki 2022 m. sausio mėn. keturios valstybės narės vis dar nebuvo pateikusios ataskaitų. Dėl šių vėlavimų pateikti ataskaitas buvo vėluojama atlikti stebėsenos programų vertinimą, kurį Komisija privalo atlikti pagal direktyvos 12 straipsnį.

Ši ataskaita grindžiama stebėsenos programomis, kurias iki 2022 m. sausio mėn. galutinio termino pateikė 18 iš 22 valstybių narių, turinčių jūrų sieną (Belgija, Danija, Vokietija, Estija, Airija, Ispanija, Prancūzija, Kroatija, Italija, Kipras, Latvija, Lietuva, Nyderlandai, Lenkija, Rumunija, Slovėnija, Suomija, Švedija). Šalių, kurios pateikė ataskaitas po 2022 m. sausio mėn. (Graikija, Portugalija, Bulgarija), ir šalių, kurios dar nepateikė savo ataskaitų (Malta (5)), analizė ir Komisijos vertinimas bus atliekami gavus visas nacionalines ataskaitas. Komisija, kaip sutarčių sergėtoja, pasilieka teisę nagrinėti reikalavimų nesilaikymo atvejus naudodamasi turimomis teisinėmis priemonėmis.

Remdamasi Komisijos Jungtinio tyrimų centro (JRC) pateiktų nacionalinių ataskaitų, paskelbtų kartu su šia ataskaita, technine ir moksline analize (6), Komisija parengė keletą ES masto rekomendacijų. Jose daugiausia dėmesio skiriama 11 straipsniui ir į direktyvos I priedą įtrauktiems deskriptoriams, taip pat Komisijos sprendime (ES) 2017/848 (7) nustatytiems kriterijams.

Atlikdama vertinimą Komisija atsižvelgė į toliau išvardytus keturis pagrindinius elementus.

| 1. | Kas faktiškai stebima, kokiu dažnumu ir kur. |
| --- | --- |

1.

Kas faktiškai stebima, kokiu dažnumu ir kur.

| 2. | Ar surinktų duomenų pakanka ir ar jie naudingi norint tinkamai įvertinti jūros būklę, taikomų priemonių poveikį ir geros aplinkos būklės pasiekimą. |
| --- | --- |

2.

Ar surinktų duomenų pakanka ir ar jie naudingi norint tinkamai įvertinti jūros būklę, taikomų priemonių poveikį ir geros aplinkos būklės pasiekimą.

| 3. | Stebėsenos programų regioninis nuoseklumas. |
| --- | --- |

3.

Stebėsenos programų regioninis nuoseklumas.

| 4. | Politikos suderinamumas su kitais ES ataskaitų teikimo įpareigojimais, visų pirma atliekų ir vandens pagrindų direktyvomis, bendra žuvininkystės politika, vienkartinių plastikinių gaminių politika, buveinių ir paukščių direktyvomis. |
| --- | --- |

4.

Politikos suderinamumas su kitais ES ataskaitų teikimo įpareigojimais, visų pirma atliekų ir vandens pagrindų direktyvomis, bendra žuvininkystės politika, vienkartinių plastikinių gaminių politika, buveinių ir paukščių direktyvomis.

JRC analizėje pateikiama išsami informacija apie tai, kokią informaciją kiekviena valstybė narė pateikė, ir atkreipiamas dėmesys į nacionalinius trūkumus. Kai įmanoma, joje pateikiamas palyginimas su 2014 m. stebėsenos programomis, visų pirma su valstybių narių 2014 m. įsipareigojimų vykdymu.

Analizės tikslas – nustatyti visus būtinus elementus ir padėti kiekvienai valstybei narei imtis atitinkamų tolesnių veiksmų pagal direktyvos 12 straipsnį. Taip bus pagerintas reikalavimų laikymasis teikiant ataskaitas apie stebėsenos programas visoje ES.

Išsamūs ir nuoseklūs stebėsenos duomenys yra būtini, kad būtų galima suprasti žmonių daromo neigiamo poveikio jūrų aplinkai įtaką, taip pat įvertinti, ar įvairios priemonės yra veiksmingos mažinant šį poveikį, taip prisidedant prie geros jūrų ir pakrančių būklės ir apskritai prie Europos žaliojo kurso įgyvendinimo. Šiuo atžvilgiu neseniai priimtoje Nulinės taršos tikslo įgyvendinimo stebėsenos ir perspektyvų ataskaitoje (8) ne tik pabrėžiama lėta jūrų aplinkos pažanga, visų pirma susijusi su maisto medžiagų ir plastiko šiukšlių jūroje pertekliaus prevencija, bet ir aiškiai nurodyta, kad pakankamų ir patikimų duomenų trūkumas yra kliūtis imtis tolesnių veiksmų, susijusių su kai kurių nustatytų tikslų įgyvendinimu.

2.   PASTABOS IR REKOMENDACIJOS

2.1   Bendrosios pastabos ir rekomendacijos

Vertinimas parodė, kad tik nedidelė dalis valstybių narių pranešė apie naujas stebėsenos programas (9). Iš tiesų trečdalis stebėsenos programų išliko tokios pačios kaip ir per 2014 m. ataskaitų teikimo ciklą. Daugeliu atvejų valstybės narės daugiausia pranešė apie savo 2014 m. stebėsenos programų pakeitimus arba atnaujinimus. Tokia pati tendencija buvo būdinga kiekvienam deskriptoriui.

Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija pateikė toliau išvardytas bendras pastabas ir rekomendacijas.

| — | Kai kurios valstybės narės nepranešė apie kai kurių deskriptorių stebėsenos programas (10). Komisija ragina atitinkamas valstybes nares nedelsiant atnaujinti ir pateikti trūkstamus duomenis. |
| --- | --- |

—

Kai kurios valstybės narės nepranešė apie kai kurių deskriptorių stebėsenos programas (10). Komisija ragina atitinkamas valstybes nares nedelsiant atnaujinti ir pateikti trūkstamus duomenis.

| — | Pateikti duomenys apie įvairius elementus ir parametrus valstybėse narėse yra nepakankamai nuoseklūs, todėl labai sunku palyginti ar vertinti stebėsenos metodus ir programas. Be to, kai kurios valstybės narės pranešė apie keletą ypatybių, elementų ar parametrų, kurie nėra griežtai susiję su nurodytu deskriptoriumi. Komisija pabrėžia, kad analizės procesui labai svarbu nuosekliai teikti ataskaitas pagal kiekvieną deskriptorių visose valstybėse narėse (11). |
| --- | --- |

—

Pateikti duomenys apie įvairius elementus ir parametrus valstybėse narėse yra nepakankamai nuoseklūs, todėl labai sunku palyginti ar vertinti stebėsenos metodus ir programas. Be to, kai kurios valstybės narės pranešė apie keletą ypatybių, elementų ar parametrų, kurie nėra griežtai susiję su nurodytu deskriptoriumi. Komisija pabrėžia, kad analizės procesui labai svarbu nuosekliai teikti ataskaitas pagal kiekvieną deskriptorių visose valstybėse narėse (11).

| — | Kriterijai (12), apie kuriuos reikia pranešti, nebuvo nuosekliai aptarti; visos valstybės narės pranešė tik apie aštuonis kriterijus (visus pirminius) (13) iš 42 (tiek pirminių, tiek antrinių). Apskritai atrodo, kad pirminių kriterijų aprėptis yra didesnė nei antrinių kriterijų (14). Tačiau tai priklauso nuo stebimo deskriptoriaus. Komisija primena valstybėms narėms, kad iš esmės į stebėsenos programas turėtų būti įtraukti visi kriterijai. |
| --- | --- |

—

Kriterijai (12), apie kuriuos reikia pranešti, nebuvo nuosekliai aptarti; visos valstybės narės pranešė tik apie aštuonis kriterijus (visus pirminius) (13) iš 42 (tiek pirminių, tiek antrinių). Apskritai atrodo, kad pirminių kriterijų aprėptis yra didesnė nei antrinių kriterijų (14). Tačiau tai priklauso nuo stebimo deskriptoriaus. Komisija primena valstybėms narėms, kad iš esmės į stebėsenos programas turėtų būti įtraukti visi kriterijai.

| — | Kai kurios valstybės narės (pvz., Danija, Ispanija, Švedija) pranešė apie regionus (paregionius) (pvz., šiaurės rytų Atlantą, Baltijos jūrą) kartu, taip užkirsdamos kelią atlikti regioninę analizę. Komisija ragina valstybes nares vengti tokio metodo būsimuose ataskaitų teikimo etapuose. |
| --- | --- |

—

Kai kurios valstybės narės (pvz., Danija, Ispanija, Švedija) pranešė apie regionus (paregionius) (pvz., šiaurės rytų Atlantą, Baltijos jūrą) kartu, taip užkirsdamos kelią atlikti regioninę analizę. Komisija ragina valstybes nares vengti tokio metodo būsimuose ataskaitų teikimo etapuose.

| — | Pateikiamos nuorodos į stebėsenos duomenis, tačiau nuorodų skaičius ir prieinamumas valstybėse narėse labai skiriasi. Pavyzdžiui, kai kurioms valstybėms narėms sunku arba neįmanoma gauti pirminių duomenų (ir metaduomenų), nes nuorodos, pateiktos skiltyje „Prieiga prie duomenų“, nesusietos su konkrečiu duomenų rinkiniu arba norint rasti, gauti ir pakartotinai naudoti duomenis reikia atlikti papildomus veiksmus. Tokios nuorodos yra būtinos siekiant skaidrumo, prieinamumo ir užtikrinant bendras pastangas. Komisija ragina valstybes nares patikrinti pateiktų nuorodų į stebėsenos duomenis prieigą ir kokybę. Patirtis rodo, kad tokie procesai kaip EMODnet, skirti suderintiems, palyginamiems duomenų rinkiniams visoje ES kaupti, gali padėti atlikti duomenimis pagrįstą plataus masto apžvalgą; todėl gali būti patartina toliau svarstyti galimybę plėtoti tokius procesus. |
| --- | --- |

—

Pateikiamos nuorodos į stebėsenos duomenis, tačiau nuorodų skaičius ir prieinamumas valstybėse narėse labai skiriasi. Pavyzdžiui, kai kurioms valstybėms narėms sunku arba neįmanoma gauti pirminių duomenų (ir metaduomenų), nes nuorodos, pateiktos skiltyje „Prieiga prie duomenų“, nesusietos su konkrečiu duomenų rinkiniu arba norint rasti, gauti ir pakartotinai naudoti duomenis reikia atlikti papildomus veiksmus. Tokios nuorodos yra būtinos siekiant skaidrumo, prieinamumo ir užtikrinant bendras pastangas. Komisija ragina valstybes nares patikrinti pateiktų nuorodų į stebėsenos duomenis prieigą ir kokybę. Patirtis rodo, kad tokie procesai kaip EMODnet, skirti suderintiems, palyginamiems duomenų rinkiniams visoje ES kaupti, gali padėti atlikti duomenimis pagrįstą plataus masto apžvalgą; todėl gali būti patartina toliau svarstyti galimybę plėtoti tokius procesus.

| — | Didelis valstybių narių pateiktos informacijos apie kai kuriuos deskriptorius neatitikimas ir pobūdis rodo, kad nacionalinių kompetentingų institucijų darbuotojai turi būti susipažinę su ataskaitų teikimo gairėmis ir JSPD bendros įgyvendinimo strategijos rekomenduojamų formatų naudojimu (15). Komisija, pasitelkdama techninės pagalbos ir informacijos mainų (TAIEX) programą, pavyzdžiui, tarpusavio projektus, valstybių narių administracijoms jau pristatė pajėgumų stiprinimo galimybes, susijusias su JSPD ataskaitų teikimu. Komisija ragina valstybes nares ateityje apsvarstyti šią galimybę. |
| --- | --- |

—

Didelis valstybių narių pateiktos informacijos apie kai kuriuos deskriptorius neatitikimas ir pobūdis rodo, kad nacionalinių kompetentingų institucijų darbuotojai turi būti susipažinę su ataskaitų teikimo gairėmis ir JSPD bendros įgyvendinimo strategijos rekomenduojamų formatų naudojimu (15). Komisija, pasitelkdama techninės pagalbos ir informacijos mainų (TAIEX) programą, pavyzdžiui, tarpusavio projektus, valstybių narių administracijoms jau pristatė pajėgumų stiprinimo galimybes, susijusias su JSPD ataskaitų teikimu. Komisija ragina valstybes nares ateityje apsvarstyti šią galimybę.

2.2   Sąsajos su direktyvos 8 straipsniu (būklės įvertinimas), 9 straipsniu (geros aplinkos būklės nustatymas), 10 straipsniu (Aplinkos apsaugos tikslai) ir 13 straipsniu (Priemonės)

Analizė parodė, kad dauguma valstybių narių pateiktų stebėsenos programų buvo parengtos taip, kad būtų atsižvelgta į neigiamą poveikį jūroje ir šaltinio vietoje (16). Todėl jos buvo mažiau tinkamos tokio poveikio įtakai įvertinti. Be to, atlikus analizę išryškėjo valstybių narių stebėsenos programų trūkumai. Atrodo, kad dauguma trūkumų yra susiję su tuo, kad ES ar regionų lygmeniu nėra suderintų metodų ar metodinių standartų įvairiems kriterijams ar deskriptoriams vertinti.

Kalbant apie geros aplinkos būklės (17) kriterijų aprėptį, analizė rodo, kad stebėsenos programos dažnai yra neišsamios, o kiekvieno deskriptoriaus atveju valstybėse narėse esama didelių skirtumų. Todėl stebėsenos programos yra išsamesnės, kai JSPD kriterijai sutampa su kituose ES teisės aktuose nustatytais reikalavimais. Tai pasakytina apie verslinę žvejybą (3 deskriptorius) pagal bendrą žuvininkystės politiką arba apie eutrofikaciją (5 deskriptorius) pagal Vandens pagrindų direktyvą (2000/60/EB). Tai patvirtina, kad nėra pakankamai konkretaus ir koordinuoto geros aplinkos būklės nustatymo, kaip jau buvo pabrėžta Komisijos atliktame valstybių narių ataskaitų dėl 8–10 straipsnių vertinime (18). Iš tikrųjų mažiau nei 50 proc. valstybių narių nustatė geros aplinkos būklės kiekybines slenkstines vertes ir mažiau nei 25 proc. valstybių narių nustatė tinkamas priemones gerai aplinkos būklei pagal biologinės įvairovės, nevietinių rūšių, teršalų ir jūros taršos šiukšlėmis deskriptorius nustatyti.

Nemažai valstybių narių nurodė, kad visų deskriptorių atveju stebėsena dar nėra pakankama, kad būtų pasiekti jų aplinkos apsaugos tikslai. Naujausiame Komisijos atliktame valstybių narių tikslų vertinime (19) jau buvo nurodyta, kad nustatant bendrus tikslus vis dar yra daug trūkumų, nes jie apibrėžiami gana bendrai. Pavyzdžiui, tik 30 proc. valstybių narių nustato išmatuojamus eutrofikacijos tikslus ir mažiau nei 20 proc. – visų kitų deskriptorių tikslus. Tai reiškia, kad visų jų negalima susieti su konkrečia stebėsenos veikla. Todėl įgyvendinant stebėsenos programas neįmanoma pasiekti visų tikslų.

Be to, nepaisant 2017 (20) ir 2018 m (21). Komisijos pateiktų rekomendacijų, stebėsenos programose nepateikiama pakankamai duomenų dėl priemonių padarytai pažangai įvertinti. Daugelis valstybių narių pareiškė, kad stebėsena dar nėra pakankama, kad būtų galima stebėti priemonių įgyvendinimo pažangą ir įvertinti jų veiksmingumą. Siekiant stebėti veiksmingumą, priemonės turi būti konkrečios peržiūrimam deskriptoriui ir negali būti bendro pobūdžio ar plačiai susijusios su žmogaus veiklos poveikiu, kaip dažnai būna dabar.

Taigi, remiantis pateikta informacija, sunku tiksliai įvertinti sąsajas su kitomis JSPD ataskaitų teikimo prievolėmis (t. y. 8, 9, 10 ir 13 straipsniais). Atrodo, kad vis dar trūksta supratimo apie: i) tai, kurie elementai ir (arba) parametrai turėtų būti stebimi siekiant įvertinti gerą aplinkos būklę; ii) konceptualius tikslų nustatymo metodus ir iii) tai, kokios ataskaitos turėtų būti teikiamos vykdant stebėseną, susijusią su priemonėmis.

Todėl Komisija norėtų pabrėžti, kad nuosekli ir darni stebėsena bus įmanoma tik tada, kai tikslai bus pakankamai konkretūs ir aiškiai susieti su konkrečiu geros aplinkos būklės kriterijumi. Tik tokiu atveju ji padės įgyvendinti 10 straipsnį ir įvertinti pažangą siekiant tikslų.

2.3   Taikymo sritis erdvės ir (arba) laiko atžvilgiu ir stebėsenos dažnumas

Vykdant stebėseną daugiausia dėmesio skiriama pakrančių vandenims, o tai rodo, kad reikia gerinti stebėseną kitose per mažai dėmesio gaunančiose teritorijose, t. y. už valstybių narių teritorinių vandenų ribų, kurios taip pat patenka į teisės aktų taikymo sritį. Komisija pripažįsta su stebėsena jūroje susijusias problemas ir išlaidas. Todėl tikslinė parama buvo teikiama vykdant projektus, finansuojamus iš ES fondų, pavyzdžiui, Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo (EJRŽAF) ir jo pirmtako – Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF), pagal regioninį finansavimą (INTERREG) ir pagal programą „Horizontas 2020“. Komisija neseniai paskelbė dokumentą apie finansavimo galimybes aplinkos apsaugai remti pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą ir priemonę „NextGenerationEU“ (22). Įgyvendinant programos „Europos horizontas“ misiją iki 2030 m. atkurti mūsų vandenynus ir vandenis bus įdiegta skaitmeninė aplinkos stebėsenos sistema. Ši sistema, įskaitant platformą „Digital Twin Ocean“, misijos projektus ir kitus veiksmus, galėtų dar labiau padėti valstybėms narėms gerinti savo jūrų stebėsenos pajėgumus.

Trumpai tariant, rizika grindžiamo požiūrio į stebėseną taikymas, pastangų sutelkimas gerinant koordinavimą ir geresnis pirmiau minėtų ES lėšų ir galimybių panaudojimas gali padidinti valstybių narių stebėsenos programų teritorinę aprėptį.

Kalbant apie stebėsenos dažnumą, pateikta informacija (23) yra pernelyg bendro pobūdžio, kad galėtų atskleisti kokį nors dėsningumą (pavyzdžiui, nurodant visą stebėsenos programą), visų pirma atsižvelgiant į didelį stebėsenos programų skaičių ir daugybę elementų bei parametrų. Tačiau tokia informacija yra labai svarbi koordinavimui regionų lygmeniu. Be to, keliems elementams taikoma dažna stebėsena, o tai rodo, kad valstybės narės pranešė apie stebėsenos programas, kurių jau reikalaujama pagal kitas teisines pareigas, pavyzdžiui, Vandens pagrindų direktyvą arba regionines jūrų konvencijas. Vertinimas taip pat rodo, kad dažnumas nebuvo tinkamai koordinuojamas valstybėse narėse ar regionuose. Todėl Komisija ragina valstybes nares suderinti ir patikslinti savo ataskaitų teikimą, pavyzdžiui, pateikiant stebėsenos dažnumo intervalus ir pateikiant išsamią informaciją, pvz., nuorodas į konkretų deskriptoriaus kriterijų, taikymo sritį erdvės atžvilgiu ir kt.

Be to, stebėsenos programų erdvinis apibrėžimas nėra aiškus ir trūksta išsamios informacijos apie ėminių ėmimo vietas. Erdvine aprėptimi turėtų būti nurodomas teritorijos, kuriai taikoma stebėsenos programa, mastas (procentais arba sluoksniu) jurisdikcijos teritorijoje arba rūšių erdvinio pasiskirstymo teritorijoje. Pavyzdžiui, labai judrių rūšių atveju šis laukas turėtų atitikti teritoriją, kurioje stebimas rūšių erdvinis paplitimas, arba turėtų būti praleistas, kad būtų išvengta nereikalingos naštos.

Galiausiai svarbu pabrėžti, kad neatitikimai laiko ir erdvės atžvilgiu yra vieni iš dažniausiai pasitaikančių trūkumų; pateiktuose duomenyse nėra pakankamai išsamios informacijos, kad būtų galima suprasti, kur ir kokiu dažnumu vykdoma stebėsena.

2.4   Regioninis koordinavimas

Nors yra keletas regioniniu lygmeniu sutartų stebėsenos metodų (24), kuriuos taiko kai kurios valstybės narės, daugeliu atvejų valstybės narės nurodė, kad jos taiko nacionalinius arba „kitus“ stebėsenos metodus (25). Tai reiškia, kad tame pačiame regione labai skiriasi valstybių narių nagrinėjamų elementų skaičius ir stebimi parametrai. Visų pirma, regioninio bendradarbiavimo stebėsenos srityje vis dar reikia didelio regioninio suderinimo, pavyzdžiui, dėl tokių deskriptorių kaip mitybos tinklai (4 deskriptorius) ir hidrografiniai pokyčiai (7 deskriptorius).

Komisija aktyviai dalyvauja regioninių jūrų konvencijų veikloje; ji atstovauja ES kaip susitariančioji šalis (Barselonos konvencija, OSPAR ir HELCOM) arba stebėtoja (Bukarešto konvencija). Be to, ji remia projektus ir veiklą iš specialių ES fondų, kad būtų stiprinamas regioninis valstybių narių stebėsenos programų koordinavimas. Taip buvo EJRŽF atveju ir taip bus toliau, naudojantis jį pakeičiančiu EJRŽAF (26).

2.5   Suderinamumas su kitomis politikos sritimis

Stebėsenos programose turėjo būti pateikta informacija apie tai, prie kurių kitų ES politikos sričių ir tarptautinių susitarimų (įskaitant regionines jūrų konvencijas) jomis prisidedama ir atvirkščiai. Nors ir nenuosekliai, valstybės narės nurodė keletą politikos krypčių ir sistemų, kurios yra svarbios įvairių JSPD deskriptorių stebėsenai (27).

Pavyzdžiui, jei vertintume nuorodas į ES teisės aktus Sprendime (ES) 2017/848, nevietinių rūšių deskriptoriaus (2 deskriptorius) atveju apie Invazinių svetimų rūšių reglamentą (28) praneša tik penkios Baltijos jūros regiono valstybės narės (29), keturios Atlanto vandenyno regiono valstybės narės (30) ir tik dvi Viduržemio jūros regiono valstybės narės (31). Tai stebina atsižvelgiant į šių dviejų teisės aktų sąsajas. Apie Bendros žuvininkystės politikos duomenų rinkimo sistemos daugiametį planą (32), kuris yra pagrindinė verslinės žvejybos rūšių stebėsenos programa, visos valstybės narės praneša pagal verslinės žvejybos ir vandens bestuburių deskriptorių (3 deskriptorius), atskirai arba kartu su kitomis programomis. Eutrofikacijos (5 deskriptorius) ir teršalų (8 deskriptorius) atveju ataskaitos daugiausia susijusios su Vandens pagrindų direktyva (33), o teršalų jūros produktuose (9 deskriptorius) atveju – Maisto produktų reglamentu (34). Kalbant apie biologinės įvairovės deskriptorių (1 deskriptorius), dauguma valstybių narių nurodė nustatytas stebėsenos programas pagal Buveinių ir Paukščių direktyvas ir bendrą žuvininkystės politiką. Nors tai teikia optimizmo, vis dar reikia dėti pastangas siekiant suderinti minėtų direktyvų ir JSPD stebėseną. Be to, nors daugelis valstybių narių nurodo, kad povandeninio triukšmo stebėsena, nustatyta pagal regionines jūrų konvencijas (t. y. OSPAR ir HELCOM), yra svarbi direktyvos 11 deskriptoriaus dėl energijos ir povandeninio triukšmo atžvilgiu, tik kelios valstybės narės bent kiek išsamiau nurodė sąsajas su šiomis programomis.

2.6   Pažanga, palyginti su 2014 m. stebėsenos ataskaitomis

2020 m. ataskaitose, palyginti su ankstesnėmis, taikytas paprastesnis metodas. Valstybių narių buvo paprašyta savo 2014 m. stebėsenos programas susieti su nauju ataskaitų teikimo formatu, kad būtų atsižvelgta į Sprendimą (ES) 2017/848. Tačiau ne visos įvykdė šį prašymą (35). Trūko daugelio 2014 m. ataskaitų įrašų arba 2020 m. jie buvo pateikti skirtingai. Tikimasi, kad ši problema bus išspręsta per artimiausius ataskaitų teikimo ciklus, nes nuo 2020 m. bus taikomas paprastesnis ataskaitų teikimo metodas (ataskaitų teikimo lygių skaičius sumažintas nuo trijų iki dviejų).

3.   BAIGIAMOSIOS PASTABOS

Tinkamai parengtos stebėsenos programos gali ne tik informuoti valdžios institucijas apie jūrų aplinkos būklę, bet ir padėti valstybėms narėms ir ekonominės veiklos vykdytojams geriau suprasti jų veiklos ir jos daromo poveikio ryšį. Pavyzdžiui, vykdant stebėsenos programas turėtų būti galima gauti informacijos apie teigiamą žuvininkystės valdymo priemonių poveikį toms rūšims ir buveinėms, kurioms šios priemonės taikomos. Be to, informacija apie sausumoje vykdomą veiklą, pvz., žemės ūkį, gali paskatinti imtis taisomųjų priemonių, kuriomis galiausiai būtų sumažinta eutrofikacija, kurią sukelia ši veikla. Be to, patikimi stebėsenos mechanizmai padeda geriau suprasti didelės ekonominės ar socialinės svarbos projektų, tokių kaip jūroje esančių naftos ir dujų įrenginių eksploatavimo nutraukimo arba masinio jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo, poveikį. Todėl stebėsena padeda geriau mažinti riziką aplinkai ir patikinti visuomenę, taip palengvinant viešųjų investicijų sprendimų priėmimą.

Naujausiame visoje ES stebimų elementų, savybių ir parametrų, susijusių su visais JSPD deskriptoriais, rinkinyje nustatyti stebėsenos trūkumai. Remiantis pateikta informacija, sunku įvertinti sąsajas su kitomis JSPD ataskaitų teikimo prievolėmis (t. y. 8, 9, 10 ir 13 straipsniais), visų pirma dėl to, kad apie gerą aplinkos būklę, tikslus ir priemones ankstesnėse JSPD ataskaitose nebuvo pranešta pakankamai konkrečiai ir išmatuojamai, kaip pabrėžta Komisijos 2022 m. vertinime. Be to, apie bendras sektorių ir regionų stebėsenos programas pranešama nenuosekliai. Tai rodo, kad valstybės narės dar neišnaudoja visų ryšių su kitais sektoriais nei nacionaliniu, nei regioniniu lygmeniu, o tai lemia neveiksmingumą.

Valstybės narės turėtų teikti pirmenybę šių trūkumų šalinimui visais direktyvos įgyvendinimo lygmenimis. Šios rekomendacijos turėtų padėti valstybėms narėms pašalinti trūkumus ir parengti veiksmingas stebėsenos programas, kurios galiausiai padėtų pasiekti jų aplinkosaugos tikslus. Švari ir sveika jūrų ir pakrančių aplinka yra ne tik teisinis reikalavimas ar moralinė pareiga ateities kartoms. Tai taip pat yra būtinas visos jūrinės veiklos pagrindas ir esminė pagrindinių ekonomikos sektorių, tokių kaip žuvininkystė ir turizmas, tvarumo sąlyga. Todėl jūrų ir pakrančių aplinkos apsauga ir sisteminga stebėsena yra išties prasminga investicija, be kita ko, ekonominiu požiūriu.

Komisija supranta, kad aplinkos parametrų stebėsena siekiant įvertinti jūrų aplinką yra didžiulė užduotis. Ji apima įvairius aspektus, susijusius su daugeliu jūros rūšių, buveinių ir daugybe antropogeninių veiksnių bei poveikių. Valstybių narių pastangos yra stulbinančios ir, nepaisant nustatytų trūkumų, reikėtų pripažinti, kad koordinuota jūrų aplinkos stebėsena ES pagal JSPD ir keturias regionines jūrų konvencijas yra pasauliniu mastu unikalus laimėjimas.

Kaip pabrėžta Europos Parlamentui ir Tarybai skirtoje ataskaitoje dėl JSPD įgyvendinimo 2020 m (36)., Komisija mano, kad direktyva yra suderinta teisinė sistema, kuria sudaromos sąlygos nuolat tobulinti duomenų rinkimą ir skatinama rengti išsamias jūrų stebėsenos programas. Toje pačioje ataskaitoje Komisija taip pat pažymi, kad valstybių narių pagal JSPD stebėsenos programas surinkti duomenys dažnai nėra palyginami. Ji taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad šios stebėsenos programos ne visada susietos su tikslais, o kadangi jos rengiamos anksčiau nei priemonės, ryšys tarp jų dažnai nėra optimalus.

Komisija laikosi nuomonės, kad stebėsenos programomis turėtų būti suderintai vertinama jūrų aplinkos būklė, aplinkos apsaugos tikslų įgyvendinimas ir priemonių veiksmingumas. Komisija įtrauks šiuos aspektus į šiuo metu vykdomą JSPD peržiūrą ir kartu sieks supaprastinti ataskaitų teikimo reikalavimus. Galiausiai pagal šias stebėsenos programas gaunami duomenys yra labai svarbūs įgyvendinant Europos žaliąjį kursą ir, kai tik bus gauti, jie bus įtraukti į nulinės taršos ir biologinės įvairovės stebėsenos sistemas pagal visa apimančią Aštuntąją aplinkosaugos veiksmų programos stebėsenos sistemą. Be to, jie taip pat padės įgyvendinti Kunmingo ir Monrealio pasaulinę biologinės įvairovės sistemą, nes jais bus papildomi su jūra susiję pagrindiniai ir kiti rodikliai ir juos naudojant bus lengviau pritaikyti nacionalines biologinės įvairovės strategijas bei veiksmų planus.

---

(1)  2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/56/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (OL L 164, 2008 6 25, p. 19).

(2)  COM(2020) 259 final.

(3)  Jūrų strategijos pagrindų direktyvos I priede nustatyta 11 kokybinių deskriptorių, jie konkrečiau aprašyti Komisijos sprendime 2017/848/ES. Tai: D1 – biologinė įvairovė; D2 – nevietinės rūšys; D3 – komerciniams tikslams naudojamos žuvų ir vandens bestuburių populiacijos; D4 – mitybos tinklai; D5 – eutrofikacija; D6 – jūros dugno vientisumas; D7 – hidrografiniai pokyčiai; D8 – teršalai; D9 – teršalai jūros produktuose; D10 – šiukšlės; D11 – energija, įskaitant povandeninį triukšmą.

(4)  https://ec.europa.eu/environment/marine/eu-coast-and-marine-policy/implementation/index_en.htm

(5)  Malta iki 2023 m. vasario 22 d. nebuvo pateikusios ataskaitų.

(6)  Tornero V., Palma M., Boschetti S.T., Cardoso A.C., Druon J.-N., Kotta M., Louropoulou E., Magliozzi C., Palialexis A., Piroddi C., Ruiz-Orejón L.F., Vasilakopoulos P., Vighi M., Hanke G. „ES valstybių narių 2020 m. ataskaitų apžvalga ir analizė: stebėsenos programos (JSPD 11 straipsnis) (angl. Review and analysis of EU Member States“ 2020 reports: Monitoring programmes (MSFD Article 11)), EUR 31181 EN, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2022 m., ISBN 978–92–76–55778–4, doi:10.2760/8457, JRC129363.

(7)  2017 m. gegužės 17 d. Komisijos sprendimas (ES) 2017/848, kuriuo nustatomi geros jūrų vandenų aplinkos būklės kriterijai ir metodiniai standartai, stebėsenos ir vertinimo specifikacijos ir standartizuoti metodai ir panaikinamas Sprendimas 2010/477/ES (OL L 125, 2017 5 18, p. 43).

(8)  COM(2022) 674 final, Komisijos ataskaita Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Pirmoji nulinės taršos tikslo įgyvendinimo stebėsenos ir perspektyvų ataskaita „Siekiant švaresnio oro, vandens ir dirvožemio Europoje“.

(9)  Žr. JRC analizės p. 174.

(10)  Trūksta Vokietijos duomenų apie 9 deskriptorių; trūksta Rumunijos duomenų apie 1 deskriptorių dėl paukščių; trūksta Vokietijos ir Rumunijos duomenų apie 4 deskriptorių. Nors Belgija, Airija, Prancūzija, Kipras ir Latvija pateikė ataskaitas dėl 4 deskriptoriaus, jos nepateikė ataskaitų dėl nė vieno iš jo kriterijų, tačiau pateikė ataskaitas dėl kitų deskriptorių kriterijų (daugiausia dėl 1 deskriptoriaus). Taip yra daugiausia dėl to, kad 4 deskriptoriaus stebėsena nevykdoma. Šio deskriptoriaus atveju valstybės narės remiasi duomenimis, gautais iš kitų deskriptorių stebėsenos programų.

(11)  Rengiant ataskaitas pagal JSPD reikia apsvarstyti galimybę pranešti apie stebimas ypatybes (pvz., ekosistemos komponentus, neigiamą poveikį, veiklą), elementus (pvz., konkrečias rūšis, buveines, teršalus, šiukšlių kategorijas) ir parametrus, kaip nurodyta stebėsenos ataskaitų teikimo gairėse (JSPD rekomendacinis dokumentas Nr. 17).

(12)  Kaip nustatyta Komisijos sprendime (ES) 2017/848.

(13)  1 deskriptorius, 2 kriterijus (atrinktų rūšių populiacijos gausa); 3 deskriptorius, 1 kriterijus (mirtingumo dėl žvejybos koeficientas), 3 deskriptorius, 2 kriterijus (neršiančių žuvų išteklių biomasė), 5 deskriptorius, 1 kriterijus (maisto medžiagų koncentracija), 8 deskriptorius, 1 kriterijus (teršalų koncentracija), 9 deskriptorius, 1 kriterijus (teršalų lygis valgomuosiuose jūros produktų audiniuose), 10 deskriptorius, 1 kriterijus (makrošiukšlių kiekis ir sudėtis) ir 11 deskriptorius 1 kriterijus (antropogeninis impulsinis garsas vandenyje).

(14)  Pagal Komisijos sprendimo (ES) 2017/848 3 straipsnio 2 dalį antriniai kriterijai naudojami pirminiam kriterijui papildyti arba kai kyla pavojus, kad pagal tą konkretų kriterijų nebus pasiekta arba nebus išlaikyta gera jūrų aplinkos būklė.

(15)  https://circabc.europa.eu/ui/group/326ae5ac-0419-4167-83ca-e3c210534a69/library/bc5bb466-2855-4308-be2e-4a585ee8ba69/details

(16)  Žr. JRC analizės p. 95–118 ir 175–177.

(17)  Kaip numatyta Komisijos sprendime (ES) 2017/848.

(18)  Apima jūros aplinkos vertinimą (8 straipsnis), geros aplinkos būklės nustatymą (9 straipsnis) ir aplinkos apsaugos tikslus (10 straipsnis): C(2022)1392 „Komisijos pranešimas apie kiekvienai valstybei narei ir regionui skirtas rekomendacijos dėl Jūrų strategijos pagrindų direktyvos (2008/56/EB) 8, 9 ir 10 straipsniuose nustatytų aspektų atnaujinimo 2018 m. ataskaitų“.

(19)  Žr. 18 išnašą.

(20)  COM (2017) 3 final.

(21)  COM (2018) 562 final.

(22)  „Find your EU funding programme for the environment“. ES leidinių biuras (europa.eu)

(23)  Žr. JRC analizės p. 179.

(24)  Daugiausia iš dviejų regioninių jūrų konvencijų šiaurės rytų Atlante (OSPAR) ir Baltijos jūroje (HELCOM).

(25)  Žr. JRC analizės p. 119–149 ir 181.

(26)  EJRŽAF kvietimas teikti paraiškas. Regioniniai pavyzdiniai projektai, kuriais remiama tvari mėlynoji ekonomika ES jūrų baseinuose (europa.eu)

(27)  Žr. JRC analizės p. 150–157 ir 181.

(28)  2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1143/2014 dėl invazinių svetimų rūšių introdukcijos ir plitimo prevencijos ir valdymo (OL L 317, 2014 11 4, p. 35.).

(29)  Danija, Estija, Latvija, Suomija ir Švedija.

(30)  Belgija, Danija, Ispanija ir Švedija.

(31)  Ispanija ir Italija.

(32)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos (OL L 354, 2013 12 28, p. 22.).

(33)  2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1.).

(34)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 852/2004 dėl maisto produktų higienos (OL L 139, 2004 4 30, p. 1.).

(35)  Žr. JRC analizės p. 164–166 ir 183.

(36)  Ataskaita dėl Jūrų strategijos pagrindų direktyvos (Direktyva 2008/56/EB) įgyvendinimo (europa.eu)

---

| 2023 5 10 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 165/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 10

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 165/8

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.11075 – EBERT HERA ESSER HOLDING / SERVICECO)

(Tekstas svarbus EEE)

(2023/C 165/02)

2023 m. gegužės 3 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32023M11075. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32023M11075. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 2023 5 10 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 165/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 10

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 165/9

---

Euro kursas (1)

2023 m. gegužės 8 d.

(2023/C 165/03)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,1037 |
| JPY | Japonijos jena | 149,15 |
| DKK | Danijos krona | 7,4473 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,87228 |
| SEK | Švedijos krona | 11,2012 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 0,9813 |
| ISK | Islandijos krona | 150,50 |
| NOK | Norvegijos krona | 11,5505 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 23,410 |
| HUF | Vengrijos forintas | 372,20 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,5693 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,9246 |
| TRY | Turkijos lira | 21,5304 |
| AUD | Australijos doleris | 1,6244 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4710 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,6618 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,7389 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,4620 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 458,26 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 20,2552 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,6347 |
| IDR | Indonezijos rupija | 16 237,42 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,8971 |
| PHP | Filipinų pesas | 61,015 |
| RUB | Rusijos rublis | |
| THB | Tailando batas | 37,382 |
| BRL | Brazilijos realas | 5,4613 |
| MXN | Meksikos pesas | 19,6393 |
| INR | Indijos rupija | 90,2775 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,1037

JPY

Japonijos jena

149,15

DKK

Danijos krona

7,4473

GBP

Svaras sterlingas

0,87228

SEK

Švedijos krona

11,2012

CHF

Šveicarijos frankas

0,9813

ISK

Islandijos krona

150,50

NOK

Norvegijos krona

11,5505

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

23,410

HUF

Vengrijos forintas

372,20

PLN

Lenkijos zlotas

4,5693

RON

Rumunijos lėja

4,9246

TRY

Turkijos lira

21,5304

AUD

Australijos doleris

1,6244

CAD

Kanados doleris

1,4710

HKD

Honkongo doleris

8,6618

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,7389

SGD

Singapūro doleris

1,4620

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 458,26

ZAR

Pietų Afrikos randas

20,2552

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,6347

IDR

Indonezijos rupija

16 237,42

MYR

Malaizijos ringitas

4,8971

PHP

Filipinų pesas

61,015

RUB

Rusijos rublis

THB

Tailando batas

37,382

BRL

Brazilijos realas

5,4613

MXN

Meksikos pesas

19,6393

INR

Indijos rupija

90,2775

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 2023 5 10 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 165/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 10

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 165/10

---

Euro kursas (1)

2023 m. gegužės 9 d.

(2023/C 165/04)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,0959 |
| JPY | Japonijos jena | 147,97 |
| DKK | Danijos krona | 7,4452 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,86990 |
| SEK | Švedijos krona | 11,1885 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 0,9788 |
| ISK | Islandijos krona | 150,70 |
| NOK | Norvegijos krona | 11,5750 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 23,363 |
| HUF | Vengrijos forintas | 371,68 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,5723 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,9200 |
| TRY | Turkijos lira | 21,3858 |
| AUD | Australijos doleris | 1,6217 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4679 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,5934 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,7320 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,4544 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 451,90 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 20,2003 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,5853 |
| IDR | Indonezijos rupija | 16 159,20 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,8762 |
| PHP | Filipinų pesas | 61,123 |
| RUB | Rusijos rublis | |
| THB | Tailando batas | 36,921 |
| BRL | Brazilijos realas | 5,4863 |
| MXN | Meksikos pesas | 19,4970 |
| INR | Indijos rupija | 89,9495 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,0959

JPY

Japonijos jena

147,97

DKK

Danijos krona

7,4452

GBP

Svaras sterlingas

0,86990

SEK

Švedijos krona

11,1885

CHF

Šveicarijos frankas

0,9788

ISK

Islandijos krona

150,70

NOK

Norvegijos krona

11,5750

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

23,363

HUF

Vengrijos forintas

371,68

PLN

Lenkijos zlotas

4,5723

RON

Rumunijos lėja

4,9200

TRY

Turkijos lira

21,3858

AUD

Australijos doleris

1,6217

CAD

Kanados doleris

1,4679

HKD

Honkongo doleris

8,5934

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,7320

SGD

Singapūro doleris

1,4544

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 451,90

ZAR

Pietų Afrikos randas

20,2003

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,5853

IDR

Indonezijos rupija

16 159,20

MYR

Malaizijos ringitas

4,8762

PHP

Filipinų pesas

61,123

RUB

Rusijos rublis

THB

Tailando batas

36,921

BRL

Brazilijos realas

5,4863

MXN

Meksikos pesas

19,4970

INR

Indijos rupija

89,9495

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 2023 5 10 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 165/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 10

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 165/11

---

Pranešimas apie rajonus, kuriuose galima išduoti angliavandenilių žvalgymo ir gavybos licencijas

(2023/C 165/05)

Pagal Angliavandenilių žvalgymo ir gavybos įstatymo (Kroatijos Respublikos oficialusis leidinys Narodne novine Nr. 52/18, 52/19 ir 30/21) 20 straipsnį Ekonomikos ir darnaus vystymosi ministerija Kroatijos Respublikos vardu skelbia:

Kroatijos Respublikos Vyriausybė kviečia visus suinteresuotus juridinius asmenis teikti pasiūlymus dėl licencijos žvalgyti ir išgauti angliavandenilius žvalgymo blokuose žemyninėje dalyje įsigijimo.

1.   INFORMACIJA APIE ŽVALGYMO BLOKUS

Angliavandenilių žvalgymo ir gavybos žemyninėje dalyje rajonai, kuriuose galima išduoti angliavandenilių žvalgymo ir gavybos licencijas:

| 1. | Žvalgymo blokas SA-08/SA-09 |
| --- | --- |

1.

Žvalgymo blokas SA-08/SA-09

| 2. | Žvalgymo blokas SA-11/SA-12 |
| --- | --- |

2.

Žvalgymo blokas SA-11/SA-12

| 3. | Žvalgymo blokas DR-02/1 |
| --- | --- |

3.

Žvalgymo blokas DR-02/1

Žvalgymo blokų žemėlapiai ir koordinatės pateikti konkurso dokumentuose.

Dėl žvalgymo blokų, kuriuose galima išduoti žvalgymo ir gavybos licencijas, anksčiau buvo surengtas konkursas dėl angliavandenilių žvalgymo ir gavybos, tačiau angliavandenilių žvalgymo ir gavybos licencija nebuvo išduota arba angliavandenilių žvalgymo ir gavybos licencija buvo išduota, tačiau angliavandenilių žvalgymo ir eksploatavimo sutartis nebuvo pasirašyta; vienas iš blokų atitinka rajoną, kurio investuotojas angliavandenilių žvalgymo procese atsisakė pagal Angliavandenilių žvalgymo ir gavybos įstatymo 36 straipsnį.

2.   KONKURSO DALYVIŲ ATRANKOS KRITERIJAI

Pagal 1994 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų (OL L 164, 1994 6 30, p. 3.) 2 straipsnio 2 dalį, kiek tai susiję su nacionaliniu saugumu, ir pagal Angliavandenilių žvalgymo ir gavybos įstatymo 19 straipsnį, kriterijai, į kuriuos reikia atsižvelgti siekiant atrinkti geriausią pasiūlymą pateikusį konkurso dalyvį, yra:

| 1) | konkurso dalyvio techninė, finansinė ir profesinė kompetencija; |
| --- | --- |

1)

konkurso dalyvio techninė, finansinė ir profesinė kompetencija;

| 2) | kaip konkurso dalyvis ketina vykdyti angliavandenilių žvalgymo ir gavybos licencijoje numatytą veiklą; |
| --- | --- |

2)

kaip konkurso dalyvis ketina vykdyti angliavandenilių žvalgymo ir gavybos licencijoje numatytą veiklą;

| 3) | bendra pateikto pasiūlymo kokybė; |
| --- | --- |

3)

bendra pateikto pasiūlymo kokybė;

| 4) | konkurso dalyvio siūlomos finansinės sąlygos mainais į licenciją žvalgyti ir išgauti angliavandenilius ir |
| --- | --- |

4)

konkurso dalyvio siūlomos finansinės sąlygos mainais į licenciją žvalgyti ir išgauti angliavandenilius ir

| 5) | su konkurso dalyvio veiksmingumu ar atsakomybe susiję trūkumai, išaiškėję vykdant angliavandenilių žvalgymo ir gavybos licencijoje numatytą ankstesnę veiklą kitose šalyse. |
| --- | --- |

5)

su konkurso dalyvio veiksmingumu ar atsakomybe susiję trūkumai, išaiškėję vykdant angliavandenilių žvalgymo ir gavybos licencijoje numatytą ankstesnę veiklą kitose šalyse.

Kitas konkurso dalyvio atrankos kriterijus – angliavandenilių žvalgymo ir gavybos sutarties sudarymo mokestis, kurio minimali suma nustatyta Angliavandenilių žvalgymo ir gavybos įstatymo 51 straipsnyje nurodytame potvarkyje.

Jei pagal Angliavandenilių žvalgymo ir gavybos įstatyme nustatytus kriterijus atlikus vertinimą paaiškės, kad du ar daugiau pasiūlymų yra lygiaverčiai, priimant galutinį sprendimą bus atsižvelgta į kitus svarbius, objektyvius ir nediskriminacinius kriterijus.

3.   PASIŪLYMŲ TEIKIMO TVARKA

Pasiūlymai turi būti teikiami pagal konkurso dokumentus, paskelbtus oficialioje Kroatijos angliavandenilių agentūros interneto svetainėje www.azu.hr, ir pateikiami Angliavandenilių agentūrai pagal Angliavandenilių žvalgymo ir gavybos įstatymo nuostatas ir konkurso dokumentus.

Visą kitą aktualią informaciją ir pranešimus galima rasti Angliavandenilių agentūros interneto svetainėje www.azu.hr

---

| 2023 5 10 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 165/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 10

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 165/13

---

Pranešimas apie Austrijos vietoves, kuriose galima žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius

(2023/C 165/06)

Remdamasis Direktyvos 94/22/EB (1) 3 straipsnio 3 dalimi, Austrijos Respublikos finansų ministras praneša, kad pagal Mineralinių žaliavų įstatymą (Mineralrohstoffgesetz, BGBl. I Nr. 38/1999) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Federaliniu įstatymu (paskelbtas BGBl. I Nr. 60/2022), visa Austrijos Respublikos teritorija gali būti visą laiką naudojama, kaip apibrėžta 3 straipsnio 3 dalyje, jei nėra sudaryta angliavandenilių žvalgybos, gavybos ir laikymo sutarčių ir anksčiau išduota su angliavandeniliais susijusių kalnakasybos leidimų. Išsamesnę informaciją šia tema teikia Federalinės finansų ministerijos VI skyrius „Telekomunikacija, paštas ir kalnakasyba“ (Denisgasse 31, 1200 Viena, Austrija).

Šiuo pranešimu pakeičiamas Austrijos Respublikos pranešimas, paskelbtas
  Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje C 111, 2020 m. balandžio 3 d., p. 3.

---

(1)  OL L 164, 1994 6 30, p. 3..

---

V Nuomonės

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 2023 5 10 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 165/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 10

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 165/14

---

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 664/2014 6b straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto patvirtinto standartinio saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografine nuoroda žymimo žemės ūkio arba maisto produkto specifikacijos pakeitimo paskelbimas

(2023/C 165/07)

Šis pranešimas skelbiamas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 664/2014 6b straipsnio 5 dalį (1).

Pranešimas apie valstybės narės kilmės produkto su saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografine nuoroda specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą

(Reglamentas (ES) Nr. 1151/2012)

„Χαλλούμι / Halloumi / Hellim“

ES Nr.: PDO-CY-01243-AM03–2023.3.14

SKVN (X) SGN ( )

1.   Produkto pavadinimas

„Χαλλούμι / Halloumi / Hellim“

2.   Valstybė narė, kuriai priklauso geografinė vietovė

Kipras

3.   Valstybės narės institucija, pranešanti apie standartinį pakeitimą

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos ministerijos Žemės ūkio departamentas

4.   Patvirtinto (-ų) pakeitimo (-ų) aprašymas

1.   Perpus neperlenkto (vienasluoksnio) sūrio „Halloumi“ įtraukimas į produkto specifikaciją

Produktas gali būti skirtingos formos, t. y. šis sūris gali būti perpus perlenktas arba neperlenktas, stačiakampio arba pusapvalės formos.

Šis pakeitimas turi įtakos bendrajam dokumentui.

2.   Galimybė naudoti žalią pieną gaminant „Halloumi“

„Halloumi“ gaminti naudojamo pieno nebeprivaloma pasterizuoti.

Šis pakeitimas turi įtakos bendrajam dokumentui.

3.   Gamybos etapas, kuriame pakartotinai iki 40 °C pakaitinama varškė, supjaustyta nedelsiant po to, kai buvo sutrauktas pienas, nebeprivalomas.

Šiuo pakeitimu nustatoma, kad gamybos etapas, kuriame pakartotinai iki 40 °C pakaitinama varškė, supjaustyta nedelsiant po to, kai buvo sutrauktas pienas, nebeprivalomas.

Šis pakeitimas neturi įtakos bendrajam dokumentui.

4.   Galimybė pridėti mėtos ir kituose „Halloumi“ gamybos proceso etapuose

Galimybė įdėti mėtos ne tik perlenkimo etape, bet ir prieš supakuojant produktą.

Šis pakeitimas neturi įtakos bendrajam dokumentui.

5.   Sausas sūdymas ant sūrio gaminimo stalo nebeprivalomas ir nustatoma galimybė pasūdyti produktą tik sūdytose išrūgose prieš jį supakuojant

„Halloumi“ sauso sūdymo ant sūrio gaminimo stalo etapas nebeprivalomas, ir nustatoma galimybė pasūdyti produktą tik sūdytose išrūgose prieš jį supakuojant.

Šis pakeitimas neturi įtakos bendrajam dokumentui.

6.   Galimybė prieš supakuojant palikti produktą sūdytose išrūgose ne mažiau kaip 8 valandas ir iki 3 parų

Prieš supakuojant produktą, jis gali būti paliktas sūdytose išrūgose mažiau nei 1 parą (bet ne trumpiau kaip 8 valandas) ir iki 3 parų.

Šis pakeitimas neturi įtakos bendrajam dokumentui.

7.   Nustatoma galimybė supakuotą produktą kaitinti taip, kad jo vidaus temperatūra iki 3 minučių būtų didesnė nei 72 °C

Į gamybos procesą įtraukiama galimybė termiškai apdoroti supakuotą produktą, kai jo vidaus temperatūra iki 3 minučių yra didesnė nei 72 °C.

Šis pakeitimas turi įtakos bendrajam dokumentui.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„Χαλλούμι / Halloumi / Hellim“

ES Nr.: PDO-CY-01243-AM03–2023.3.14

SKVN (X) SGN ( )

1.   [SKVN arba SGN] pavadinimas (-ai)

„Χαλλούμι / Halloumi / Hellim“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Kipras

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis [išvardyta XI priede]

1.3 klasė. Sūriai

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Tekste visur vartojamas pavadinimas „Halloumi“, kuris apima šiuos pavadinimus: „Χαλλούμι / Halloumi / Hellim“. „Halloumi“ yra dviejų rūšių – šviežias ir brandintas. Šviežias „Halloumi“ sūris gaminamas iš varškės, gautos pieną sutraukiant šliužo fermentu. Gauta masė kaitinama ir suformuojama šiam sūriui būdinga forma. „Halloumi“ yra pusiau kietas, stangrus, perlenktas (stačiakampio arba pusapvalės formos), nuo baltos iki šviesiai gelsvos spalvos, tirštos tekstūros sūris, kurį lengva pjaustyti ir kuriam būdingas išskirtinis kvapas ir skonis. Šis sūris stipriai kvepia pienu ir (arba) išrūgomis, pasižymi mėtos aromatu ir skoniu, turi galvijų kvapo ir yra aštraus bei sūraus skonio. Sūrio drėgnumas – ne didesnis kaip 52 proc., riebalų kiekis – ne mažiau kaip 43 proc. (sausosios medžiagos svorio), o druskos kiekis – ne daugiau kaip 3 proc. Brandintas „Halloumi“ sūris gaminamas iš varškės, gautos pieną sutraukus šliužo fermentu. Gauta masė kaitinama ir suformuojama šiam sūriui būdinga forma, jis brandinamas sūdytose išrūgose ne trumpiau kaip 40 dienų. Brandintas „Halloumi“ yra pusiau kietas arba kietas, mažiau elastingas, perlenktas (stačiakampio arba pusapvalės formos), nuo baltos iki šviesiai gelsvos spalvos, tirštos tekstūros sūris, kurį lengva pjaustyti ir kuriam būdingas išskirtinis kvapas ir skonis. Šis sūris stipriai kvepia pienu ir (arba) išrūgomis, pasižymi mėtos aromatu ir skoniu, turi galvijų kvapo, yra aštraus skonio, kartokas ir labai sūrus. Sūrio drėgnumas – ne didesnis kaip 37 proc., riebalų – ne mažiau kaip 40 proc. (sausosios medžiagos svorio), druskos – ne daugiau kaip 6 proc., rūgštingumas – 1,2 proc. (nurodoma pieno rūgštis pagal sausosios medžiagos svorį).

Sūris „Halloumi“ sveria 150–1 200 gramų.

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Nepažeidžiant Reglamento (ES) Nr. 664/2014 nuostatų, pienui, iš kurio gaminamas sūris „Halloumi“, taikomi toliau išvardyti reikalavimai.

Avių ir ožkų pienui gauti melžiamos vietinių veislių arba iš jų išvestų veislių avys ir ožkos, kurios ganyklose ganosi visus metus, išskyrus laikotarpius, kai tai neįmanoma dėl klimato sąlygų. Avys ir ožkos šeriamos vietoje paruoštais stambiaisiais pašarais (žaliais pašariniais augalais, šienu, silosu ir šiaudais ir (arba) ražienomis ir laukiniais augalais ganyklose). Šie pašarai papildomi grūdais: miežiais, kukurūzais ir pan. ir baltyminiais pašarais, pvz., dalinai išlukštentų sojų pupelių miltais, įvairių žaliavų produktais ir subproduktais (pvz., sėlenomis) ir galiausiai neorganinėmis medžiagomis, vitaminais ir mineralais.

Naudojamas juodmargių karvių, kurios auginamos tvartuose ir šeriamos stambiaisiais pašarais, šienu, silosu ir šiaudais, dažniausiai ruošiamais Kipre iš vietos pašarinių augalų, ir pašarų papildais, pienas. Visų pirma karvės šeriamos vietiniais pašarais (žaliais pašariniais augalais, šienu, silosu bei šiaudais ir (arba) ražienomis). Likusią dalį sudaro pašarų papildai – dažniausiai miežiai, kukurūzai, sojų pupelės bei sėlenos ir kiti baltyminiai pašarai, pvz., išlukštentų, iš dalies išlukštentų sojų pupelių miltai, įvairių žaliavų, pavyzdžiui, kviečių sėlenų, produktai ir subproduktai, taip pat neorganinės medžiagos, vitaminai ir mineralai.

Pienas (šviežias avies arba ožkos pienas arba jų mišinys, gali būti įmaišoma ir karvės pieno), šliužo fermentas (išskyrus šliužo fermentą iš kiaulės skrandžio), švieži arba džiovinti Kipro mėtų (Mentha viridis) lapeliai ir druska. Avies arba ožkos pieno arba jų mišinio dalis visada turi būti didesnė nei karvės pieno dalis. Kitaip tariant, kai karvės pieno įmaišoma į avies arba ožkos pieną arba jų mišinį, karvės pieno dalis sūrio „Halloumi“ sudėtyje negali būti didesnė nei avies arba ožkos pieno arba jų mišinio dalis. Sūris „Halloumi“ gaminamas iš nenugriebto Kipro gyvulių pieno. Negalima naudoti sutirštinto pieno arba pieno, kurio sudėtyje yra bet kuri iš šių dalių: pieno milteliai, sutirštintas pienas, kazeino druskos, dažikliai, konservantai arba kiti priedai. Šio pieno sudėtyje negali būti antibiotikų, pesticidų arba kitų kenksmingų medžiagų.

Avių ir ožkų pienui gauti melžiamos vietinių ir kitų veislių avys ir ožkos, įskaitant jų hibridus, kurios auginamos nustatytoje geografinėje vietovėje.

Naudojamas karvių, kurios pamažu pradėtos veisti Kipre, ir kurios puikiai prisitaikė prie vietos sąlygų, pienas.

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Avių, ožkų ir karvių pienas, iš kurio gaminamas sūris „Halloumi“, melžiamas nustatytoje geografinėje vietovėje. Sūris „Halloumi“ taip pat yra gaminamas nustatytoje geografinėje vietovėje.

3.5.   Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, smulkinimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Sūris „Halloumi“ turi būti pakuojamas ir, jei taikytina, apdorojamas karščiu nustatytoje geografinėje vietovėje dėl šių priežasčių: a) pagamintą sūrį „Halloumi“ būtina iškart supakuoti, kad sūris daugiau nebenoktų, b) sūrio „Halloumi“ gamybos proceso (gamybos, pakavimo ir apdorojimo karščiu) negalima pertraukti (nenutrūkstama gamyba), c) siekiant užtikrinti atsekamumą, gamintojas turi atitinkamai supakuoti produktą ir jį paženklinti etiketėmis, d) siekiant garantuoti produkto kokybę ir kilmę ir vykdyti reikiamą kontrolę, būtina užtikrinti, kad ne Kipre pagamintas sūris nebūtų parduodamas kaip SKVN „Halloumi“ žymimas sūris.

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Dėl pieno sudėties pažymėtina, kad jei sūriui „Halloumi“ gaminti naudojamas skirtingų pieno rūšių mišinys, etiketėje nurodomos skirtingos pieno rūšys ir jų procentinė dalis mažėjančia tvarka.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Nikosijos, Limasolio, Larnakos, Famagustos, Pafoso ir Kirenijos provincijų administracinės ribos.

5.   Ryšys su geografine vietove

5.1.   Geografinės vietovės ypatumai

Gamtiniai veiksniai. Kipre vyrauja Viduržemio jūros klimatas, kuriam būdinga karšta, sausa vasara ir švelni, lietinga žiema. Kartu labai svarbus yra salos reljefas: salos kalnuotuose masyvuose lyja palyginti stipriai, o kelis mėnesius po liūčių iš šaltinių upeliais tekantis vanduo turi įtakos žemumų hidrologijai ir aplinkai. Dėl geologinės struktūros, klimato, geografinės padėties, šalį supančios jūros ir sausumos išsidėstymo (Tsintidis ir kt., 2002 m.) Kiprui būdinga labai didelė, atsižvelgiant į Kipro dydį, augmenijos įvairovė Viduržemio jūros regione. Kipre auga 1 908 skirtingos augalų rūšys, iš kurių 140 yra endeminės, t. y. jos auga tik Kipre (Miškininkystės departamentas, 2004 m.). Be to, vietinių pieninių gyvulių veislių sąraše yra ir vietinė storauodegių avių, kurios yra gerai prisitaikiusios prie sauso šios vietovės klimato ir aukštos temperatūros, veislė, taip pat vietinės ožkų veislės „Machaira“ ir „Pissouri“. Chioso avių ir Damascus ožkų veislės (atitinkamai atvežtos šeštajame ir ketvirtajame dešimtmečiuose) irgi yra vietinės, nes, įvykdžius ilgalaikę nacionalinę veisimo programą, jų morfologinės ir našumo savybės, palyginti su pirmine veisle, pasikeitė.

Žmogiškieji veiksniai. Iš istorinių šaltinių matyti, kad Kipre sūrio „Halloumi“ gamyba buvo žinoma nuo neatmenamų laikų. Senoviniame penkių dalių rankraštyje apie Kipro istoriją, kuris saugomas Correro muziejuje Venecijoje, sūris „Halloumi“ yra pavadintas „calumi“. Tai viena iš seniausių iki šiol rastų rašytinių nuorodų į sūrį „Halloumi“(1554 m.). Yra ir vėlesnių sūrio „Halloumi“ paminėjimo įrodymų, pvz., 1788 m. Archimandrito Kyprianoso pateikta nuoroda.

Sūrio „Halloumi“ svarbą vietinių žmonių gyvenime aiškiai rodo meno kūriniai (poezija, proza) ir šiems sūriams skirtas dėmesys žemės ūkio parodose (Lisė, 1939 m.). Graikų ir turkų kalbomis paskelbtame Lisės žemės ūkio parodos kategorijų ir premijų sąraše bei dalyvavimo sąlygų apraše išvardyti produktai, kuriuos galima teikti konkurse. Turkiškas sūrio „Halloumi“ pavadinimas yra „Hellim“. Turkų kilmės kipriečiai, gaminantys sūrį „Halloumi“, vartoja abu šio tradicinio produkto pavadinimus arba tik pavadinimą „Hellim“. Esama daugybės įrodymų, kad Kipre tam pačiam tradiciniam produktui pavadinti vartojami abu pavadinimai – „Halloumi“ ir „Hellim“ (laikraštis „Halkin Sesi“, 1959 ir 1962 m., ir eksportui skirto produkto pakuotės su abiem pavadinimais).

Kad šis produktas susijęs su sala įrodo ir tai, kad Halloumas, Hallouma, Halloumakis ir Halloumis Kipre yra dažnos pavardės.

Nuo senų laikų sūris „Halloumi“ buvo svarbi Kipro gyventojų mitybos dalis (Bevan, 1919; Pitcairn, 1934; Zigouris, 1952) ir juo kipriečių šeimos galėjo mėgautis ištisus metus. „Halloumi“ buvo „garsus Kipro sūris, gaminamas ypatingu būdu“ ir neatsiejama derinio su duona, valgomo kiekvienoje kipriečių šeimoje, ypač kaimo vietovėse, dalis (Ksiutas, 2001 m.). Sūris „Halloumi“ buvo ne tik vartojamas vietoje, bet ir nuo senų laikų eksportuojamas į įvairias šalis (Archimandrite Kyprianos, 1788 m.), įskaitant Egiptą, Siriją, Graikiją, Turkiją, Palestiną, Prancūziją, Sudaną, Jungtinę Karalystę, Jungtines Amerikos Valstijas, Australiją ir Kiniją (Dawe, 1928 m.).

Sūrio „Halloumi“ gamybos procesas yra išskirtinis, ypač dėl to, kad šis produktas kaitinamas aukštoje temperatūroje tam tikrą laiko tarpą, yra perlenkiamas ir pagardinamas Kipro mėta. Toks varškės kaitinimas yra labai svarbus, nes, remiantis šios srities tyrimais, kaitinimas pagerina juslines produkto savybes. Varškę kaitinant aukštoje temperatūroje susidaro dideli įvairių cheminių sudedamųjų dalių, itin svarbių sūrio „Halloumi“ skonio savybėms, kiekiai. Kai kurios iš šių sudedamųjų dalių – laktonai, pvz., δ-dodekalaktonas (nuo kurio priklauso vaisinis aromatas) ir δ-dekalaktonas (nuo kurio priklauso grietinės skonis). Be to, kai kurios iš šių sudedamųjų dalių priklauso metilketonų, kurie nulemia pieno aromatą, kategorijai (Papademas, P., 2000 m.).

Tradicinis varškės masės perlenkimas per pusę – būdingas „Halloumi“ gamybos etapas, taikomas tikriausiai tik šiam vienam sūriui. Sūriai būdavo perlenkiami, kad juos būtų paprasčiau sudėti į talpą, kur jie būdavo laikomi išrūgose. Taip pat įprasta tarp varškės masės sluoksnių (perlenkiant sūrį) dėti mėtų lapelių; taip sūrio sluoksniai išlieka stangresni, o sūris įgauna jam būdingą kvapą. Perlenktas „Halloumi“ įgyja jam būdingą mėtų (Mentha viridis) kvapą dėl pulegono terpenų (vadinamasis mėtų terpenas) ir karvono (Papademas ir Robinson, 1998 m.) Tik vietos gyventojai išmano šį tradicinį gamybos procesą.

5.2.   Produkto ypatumai

Išskirtinės produkto savybės:

| a) | aukštoje temperatūroje šis sūris nesuminkštėja ir netirpsta (gali būti valgomas ne tik šviežias, bet ir gruzdintas, keptas ant grotelių ir pan.); |
| --- | --- |

a)

aukštoje temperatūroje šis sūris nesuminkštėja ir netirpsta (gali būti valgomas ne tik šviežias, bet ir gruzdintas, keptas ant grotelių ir pan.);

| b) | varškės kaitinama išrūgose ne mažiau nei 30 minučių 90 oC temperatūroje – tai išskirtinis gamybos procesas, padedantis užtikrinti specifines juslines produkto savybes; |
| --- | --- |

b)

varškės kaitinama išrūgose ne mažiau nei 30 minučių 90 oC temperatūroje – tai išskirtinis gamybos procesas, padedantis užtikrinti specifines juslines produkto savybes;

| c) | produktas perlenkiamas, kad įgytų jam būdingą formą; |
| --- | --- |

c)

produktas perlenkiamas, kad įgytų jam būdingą formą;

| d) | juslinės savybės (išskirtinis kvapas ir skonis – šis sūris stipriai kvepia pienu ir (arba) išrūgomis, pasižymi mėtos aromatu ir skoniu, turi galvijų kvapo ir yra aštraus bei sūraus skonio, kurias visų pirma lemia naudojamas avies ir ožkos pienas, kurio savybes užtikrina šių gyvulių mitybos ypatumai, gamybos proceso metu naudojama mėta ir lakieji junginiai, išsiskiriantys varškę kaitinant išrūgose; ir |
| --- | --- |

d)

juslinės savybės (išskirtinis kvapas ir skonis – šis sūris stipriai kvepia pienu ir (arba) išrūgomis, pasižymi mėtos aromatu ir skoniu, turi galvijų kvapo ir yra aštraus bei sūraus skonio, kurias visų pirma lemia naudojamas avies ir ožkos pienas, kurio savybes užtikrina šių gyvulių mitybos ypatumai, gamybos proceso metu naudojama mėta ir lakieji junginiai, išsiskiriantys varškę kaitinant išrūgose; ir

| e) | tradicinės savybės, susijusios su tuo, kad šis sūris nuo senų laikų Kipre gaminamas tradiciniu iš kartos į kartą perduodamu būdu ir kad šiandien tik vietos gamintojai išmano šį tradicinį gamybos būdą. |
| --- | --- |

e)

tradicinės savybės, susijusios su tuo, kad šis sūris nuo senų laikų Kipre gaminamas tradiciniu iš kartos į kartą perduodamu būdu ir kad šiandien tik vietos gamintojai išmano šį tradicinį gamybos būdą.

5.3.   Priežastinis geografinės vietovės ir produkto, kuriam suteikta SKVN, kokybės ar savybių arba geografinės vietovės ir kurios nors produkto, kuriam suteikta SGN, savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys

Sūrio „Halloumi“ ir geografinės aplinkos sąsajas lemia salai būdingo Viduržemio jūros klimato specifiškumas. Dėl vietinio mikroklimato ypatumų vyksta vietos augmenijos, kuria minta pieniniai gyvuliai, kaita – žolę ganyklose keičia pusiau sausas ir galiausiai sausas pašaras. Kai kurie iš šių augalų yra endeminiai. Ši Kipro augmenija, žaliuojanti arba sausa, kuria minta gyvuliai, lemia pieno kokybę, taigi ir sūrio savybes (Papademas, 2000 m.). Bakterijos Lactobacillus cypricasei (Kipro sūryje esančios pieno bakterijos), kurios buvo nustatytos tik Kipre gaminamame sūryje „Halloumi“, patvirtina šį salos mikrofloros ir produkto ryšį (Lawson ir kt., 2001 m.). Be to, Kipro mėta papildo šiam produktui būdingą skonį. Kiti veiksniai, turintys įtakos produkto juslinėms savybėms, ypač skoniui ir kvapui, yra naudojamo pieno rūšis, nes avies ir ožkos pieno sudėtyje yra specifinių mažos molekulinės masės riebalų rūgščių, ir gamybos proceso metu išskiriami lakieji junginiai.

Kalbant apie žmogiškųjų veiksnių ir produkto sąsajas, sūris „Halloumi“ yra laikomas tradiciniu Kipro produktu, nes, kaip nurodyta 5.1 punkte, šis produktas nuo senų laikų yra labai svarbi ir graikų, ir turkų kilmės salos gyventojų gyvenimo ir mitybos dalis ir žinios apie šio sūrio gamybos procesą buvo perduodamos iš kartos į kartą. Šiam sūriui būdinga perlenkta forma ir išskirtinė savybė – jis nesilydo aukštoje temperatūroje – yra užtikrinamos sūrį gaminant šiuo tradiciniu iš kartos į kartą perduotu būdu.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

http://www.moa.gov.cy/moa/da/da.nsf/All/82B33F7D83ABF5A8C225879C00346BA5?OpenDocument

---

(1)  OL L 179, 2014 6 19, p. 17.

---

Klaidų ištaisymas

| 2023 5 10 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 165/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 10

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 165/19

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.11055 – EQUITIX / CUBE / RIVER RIDGE). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka – klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 133, 2023 m. balandžio 17 d.
  )

(2023/C 165/08)

7 puslapis, 1 punktas, pirma eilutė:

yra:

„2013 m. balandžio 4 d.“,

turi būti:

„2023 m. balandžio 4 d.“.

---