# Jurnalul Oficial C 165/2023

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 165 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6610 mai 2023 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 165

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6610 mai 2023

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 165/01 | Comunicare a Comisiei – Comunicare a Comisiei privind recomandările referitoare la rapoartele actualizate din 2020 prevăzute la articolul 11 din Directiva-cadru Strategia pentru mediul marin (2008/56/CE) | 1 |
| 2023/C 165/02 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.11075 – EBERT HERA ESSER HOLDING / SERVICECO) (
  1
  ) | 8 |

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2023/C 165/01

Comunicare a Comisiei – Comunicare a Comisiei privind recomandările referitoare la rapoartele actualizate din 2020 prevăzute la articolul 11 din Directiva-cadru Strategia pentru mediul marin (2008/56/CE)

1

2023/C 165/02

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.11075 – EBERT HERA ESSER HOLDING / SERVICECO) (
  1
  )

1

8

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 165/03 | Rata de schimb a monedei euro – 8 mai 2023 | 9 |
| 2023/C 165/04 | Rata de schimb a monedei euro – 9 mai 2023 | 10 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2023/C 165/05 | Aviz privind zonele disponibile pentru acordarea licențelor de explorare și exploatare a hidrocarburilor | 11 |
| 2023/C 165/06 | Aviz privind disponibilitatea zonelor din Austria pentru prospectarea, explorarea și extracția hidrocarburilor | 13 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2023/C 165/03

Rata de schimb a monedei euro – 8 mai 2023

9

2023/C 165/04

Rata de schimb a monedei euro – 9 mai 2023

10

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2023/C 165/05

Aviz privind zonele disponibile pentru acordarea licențelor de explorare și exploatare a hidrocarburilor

11

2023/C 165/06

Aviz privind disponibilitatea zonelor din Austria pentru prospectarea, explorarea și extracția hidrocarburilor

13

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 165/07 | Publicarea unei modificări standard aprobate a caietului de sarcini al unei denumiri de origine protejate sau al unei indicații geografice protejate din sectorul produselor agricole și alimentare, menționată la articolul 6b alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) nr. 664/2014 al Comisiei | 14 |

V   Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2023/C 165/07

Publicarea unei modificări standard aprobate a caietului de sarcini al unei denumiri de origine protejate sau al unei indicații geografice protejate din sectorul produselor agricole și alimentare, menționată la articolul 6b alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) nr. 664/2014 al Comisiei

14

---

| | Rectificări |
| --- | --- |
| | Rectificare la Notificarea prealabilă a unei concentrări (Cazul M.11055 – EQUITIX / CUBE / RIVER RIDGE) Caz care poate face obiectul procedurii simplificate ( JO C 133, 17.4.2023 ) | 19 |

Rectificări

Rectificare la Notificarea prealabilă a unei concentrări (Cazul M.11055 – EQUITIX / CUBE / RIVER RIDGE) Caz care poate face obiectul procedurii simplificate ( JO C 133, 17.4.2023 )

( JO C 133, 17.4.2023 )

19

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 10.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 165/1

---

COMUNICARE A COMISIEI

Comunicare a Comisiei privind recomandările referitoare la rapoartele actualizate din 2020 prevăzute la articolul 11 din Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin” (2008/56/CE)

(2023/C 165/01)

1.   INTRODUCERE

Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin” (Directiva 2008/56/CE, „DCSMM”) (1) este un act legislativ cu caracter global. Obiectivul său este de a proteja mediul marin din Europa, făcând în același timp posibilă utilizarea durabilă a resurselor marine și a serviciilor aferente. Directiva prevede obligativitatea statelor membre de a evalua calitatea mediului marin, de a determina starea ecologică bună, de a stabili obiective de mediu corespunzătoare, de a elabora programe de monitorizare adecvate și de pune în aplicare măsuri pentru a atinge obiectivul principal al directivei, acela de a asigura o „stare ecologică bună” a tuturor apelor marine ale UE până în 2020. După cum s-a precizat în Raportul privind punerea în aplicare a directivei (2), acest obiectiv nu a fost atins până la termenul stabilit în toate apele UE și la nivelul tuturor descriptorilor (3) prevăzuți în directivă.

Decizia 2017/848 a Comisiei stabilește criteriile și standardele metodologice pentru determinarea stării ecologice bune a apelor marine pentru fiecare descriptor din DCSMM.

În temeiul directivei, statele membre sunt invitate să raporteze Comisiei Europene cu privire la diferitele etape ale strategiilor lor marine, să evalueze starea mărilor lor, să determine starea ecologică bună și să își seteze obiective. De asemenea, statele membre trebuie să instituie și să pună în aplicare programe de monitorizare și să ia măsuri pentru a atinge sau a menține o stare ecologică bună. Ca mențiune specială, în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) și cu articolul 17 alineatul (4) din directivă, statele membre aveau obligația să notifice Comisiei programele lor de monitorizare actualizate până la 15 iulie 2020. Prin Strategia comună de punere în aplicare a DCSMM (4), statele membre au convenit să transmită programele de monitorizare respective prin intermediul platformei WISE-Marine, sub forma unor rapoarte electronice cu informații structurate relevante.

Majoritatea statelor membre nu au transmis însă rapoartele până la termenul stabilit. În pofida atenționărilor Comisiei cu privire la obligațiile lor de raportare, patru state membre nu trimiseseră încă rapoartele până în ianuarie 2022. Întârzierea transmiterilor a dus la întârzieri în evaluarea programelor de monitorizare, pe care Comisia trebuie să o efectueze în temeiul articolului 12 din directivă.

Prezentul raport se bazează pe programele de monitorizare transmise până la data-limită ianuarie 2022 de către 18 dintre cele 22 de state membre cu o frontieră marină (Belgia, Danemarca, Germania, Estonia, Irlanda, Spania, Franța, Croația, Italia, Cipru, Letonia, Lituania, Țările de Jos, Polonia, România, Slovenia, Finlanda și Suedia). Analiza și evaluarea Comisiei în cazul țărilor care au transmis rapoartele după ianuarie 2022 (Grecia, Portugalia, Bulgaria) și al țărilor care încă nu le-au trimis (Malta (5)) vor fi realizate după primirea tuturor rapoartelor naționale. În calitate de gardian al tratatelor, Comisia își rezervă dreptul de a urmări cazurile de neconformitate prin mijloacele legale de care dispune.

Pe baza analizei tehnice și științifice (6) a rapoartelor naționale, efectuată de Centrul Comun de Cercetare (JRC) al Comisiei – publicată simultan cu prezentul raport –, Comisia a formulat o serie de recomandări valabile pentru întreaga UE. Acestea pun accentul pe articolul 11 și pe descriptorii incluși în anexa I la directivă, împreună cu criteriile identificate în Decizia (UE) 2017/848 a Comisiei (7).

În cadrul evaluării sale, Comisia a luat în considerare cele patru elemente principale enumerate în continuare:

| 1. | ce se monitorizează efectiv, cu ce frecvență și unde; |
| --- | --- |

1.

ce se monitorizează efectiv, cu ce frecvență și unde;

| 2. | dacă datele colectate sunt suficiente și utile pentru a evalua în mod corespunzător starea mării, efectele măsurilor luate și obținerea unei stări ecologice bune; |
| --- | --- |

2.

dacă datele colectate sunt suficiente și utile pentru a evalua în mod corespunzător starea mării, efectele măsurilor luate și obținerea unei stări ecologice bune;

| 3. | coerența regională a programelor de monitorizare; |
| --- | --- |

3.

coerența regională a programelor de monitorizare;

| 4. | coerența politicilor cu alte obligații de raportare ale UE – în special cu directivele-cadru privind deșeurile și apa, cu politica comună în domeniul pescuitului, cu normele privind produsele din plastic de unică folosință și cu directivele privind habitatele și păsările. |
| --- | --- |

4.

coerența politicilor cu alte obligații de raportare ale UE – în special cu directivele-cadru privind deșeurile și apa, cu politica comună în domeniul pescuitului, cu normele privind produsele din plastic de unică folosință și cu directivele privind habitatele și păsările.

Analiza JRC oferă informații detaliate cu privire la informațiile raportate de fiecare stat membru și evidențiază deficiențele naționale. Acolo unde este posibil, se face o comparație cu programele de monitorizare din 2014, în special în ceea ce privește îndeplinirea angajamentelor asumate de statele membre în 2014.

Scopul analizei este de a prezenta toate elementele necesare și de a oferi fiecărui stat membru îndrumări care să îl ajute să ia măsurile subsecvente adecvate în conformitate cu articolul 12 din directivă. Acest lucru va spori gradul de conformitate a raportărilor cu privire la programele de monitorizare din întreaga UE.

Sunt necesare date de monitorizare cuprinzătoare și coerente pentru a înțelege impactul presiunilor exercitate de om asupra mediului marin, precum și pentru a evalua eficacitatea diverselor măsuri în reducerea acestor presiuni, contribuind astfel la sănătatea mărilor și a zonelor de coastă și, în sens mai larg, la punerea în aplicare a Pactului verde european. În acest sens, Raportul prospectiv și de monitorizare privind reducerea la zero a poluării (8), adoptat recent, pe lângă faptul că subliniază lentoarea progreselor din mediul marin, în special în ceea ce privește prevenirea excesului de nutrienți și de gunoi de plastic din mări, a identificat în mod clar lipsa unor date suficiente și fiabile ca reprezentând un obstacol în calea monitorizării punerii în aplicare a unora dintre obiectivele stabilite.

2.   OBSERVAȚII ȘI RECOMANDĂRI

2.1   Observații și recomandări generale

Evaluarea a arătat că doar o mică parte dintre statele membre au anunțat noi programe de monitorizare (9). De fapt, o treime dintre programele de monitorizare au rămas aceleași ca în ciclul de raportare 2014. În majoritatea cazurilor, statele membre au raportat în principal modificări sau actualizări ale programelor de monitorizare din 2014. Modelul a fost același pentru fiecare descriptor.

Pe baza celor de mai sus, Comisia a formulat observațiile și recomandările generale enumerate în continuare.

| — | Unele state membre nu au raportat programe de monitorizare pentru anumiți descriptori (10). Comisia invită statele membre în cauză să actualizeze și să raporteze datele lipsă fără întârziere. |
| --- | --- |

—

Unele state membre nu au raportat programe de monitorizare pentru anumiți descriptori (10). Comisia invită statele membre în cauză să actualizeze și să raporteze datele lipsă fără întârziere.

| — | Datele raportate pentru diversele elemente și diverșii parametri sunt inconsecvente de la un stat membru la altul, ceea ce îngreunează foarte mult orice comparație sau evaluare a metodelor și programelor de monitorizare. În plus, unele state membre au raportat mai multe caracteristici, elemente sau parametri care nu prezintă o legătură strictă cu descriptorul raportat. Comisia subliniază că raportarea consecventă pentru fiecare descriptor la nivelul tuturor statelor membre este esențială pentru procesul analitic (11). |
| --- | --- |

—

Datele raportate pentru diversele elemente și diverșii parametri sunt inconsecvente de la un stat membru la altul, ceea ce îngreunează foarte mult orice comparație sau evaluare a metodelor și programelor de monitorizare. În plus, unele state membre au raportat mai multe caracteristici, elemente sau parametri care nu prezintă o legătură strictă cu descriptorul raportat. Comisia subliniază că raportarea consecventă pentru fiecare descriptor la nivelul tuturor statelor membre este esențială pentru procesul analitic (11).

| — | Criteriile (12) care trebuie raportate nu au fost acoperite în mod consecvent; doar opt criterii (toate primare) (13) din cele 42 (atât primare, cât și secundare) sunt raportate de toate statele membre. La un nivel mai general, criteriile primare par să se regăsească mai mult în raportări decât criteriile secundare (14). Acest lucru depinde însă de descriptorul monitorizat. Comisia reamintește statelor membre că, în principiu, toate criteriile ar trebui incluse în programele de monitorizare. |
| --- | --- |

—

Criteriile (12) care trebuie raportate nu au fost acoperite în mod consecvent; doar opt criterii (toate primare) (13) din cele 42 (atât primare, cât și secundare) sunt raportate de toate statele membre. La un nivel mai general, criteriile primare par să se regăsească mai mult în raportări decât criteriile secundare (14). Acest lucru depinde însă de descriptorul monitorizat. Comisia reamintește statelor membre că, în principiu, toate criteriile ar trebui incluse în programele de monitorizare.

| — | Unele state membre (de exemplu Danemarca, Spania, Suedia) au raportat cu privire la (sub)regiuni (de exemplu, Atlanticul de Nord-Est, Marea Baltică) într-un mod combinat, ceea ce împiedică efectuarea unei analize regionale. Comisia îndeamnă ferm statele membre să evite o astfel de abordare în viitoarele runde de raportare. |
| --- | --- |

—

Unele state membre (de exemplu Danemarca, Spania, Suedia) au raportat cu privire la (sub)regiuni (de exemplu, Atlanticul de Nord-Est, Marea Baltică) într-un mod combinat, ceea ce împiedică efectuarea unei analize regionale. Comisia îndeamnă ferm statele membre să evite o astfel de abordare în viitoarele runde de raportare.

| — | Se furnizează linkuri către datele de monitorizare, dar numărul și accesibilitatea linkurilor variază semnificativ de la un stat membru la altul. De exemplu, datele inițiale (și metadatele) sunt greu sau imposibil de accesat în cazul unor dintre statele membre, deoarece linkurile indicate la rubrica „Acces la date” nu sunt conectate la un set de date specific sau presupun parcurgerea unor pași suplimentari pentru a găsi, accesa și reutiliza datele. Linkurile respective sunt necesare pentru transparență, accesibilitate și pentru a face posibilă depunerea de eforturi comune. Comisia invită statele membre să verifice accesul și calitatea linkurilor indicate pentru accesarea datelor de monitorizare. Experiența arată că procesele de compilare a unor seturi de date armonizate și comparabile în din întreaga UE, precum EMODNET, pot ajuta la formarea unei imagini de ansamblu cuprinzătoare, bazată pe date; prin urmare, ar putea fi oportun să se analizeze pe mai departe dezvoltarea unor astfel de procese. |
| --- | --- |

—

Se furnizează linkuri către datele de monitorizare, dar numărul și accesibilitatea linkurilor variază semnificativ de la un stat membru la altul. De exemplu, datele inițiale (și metadatele) sunt greu sau imposibil de accesat în cazul unor dintre statele membre, deoarece linkurile indicate la rubrica „Acces la date” nu sunt conectate la un set de date specific sau presupun parcurgerea unor pași suplimentari pentru a găsi, accesa și reutiliza datele. Linkurile respective sunt necesare pentru transparență, accesibilitate și pentru a face posibilă depunerea de eforturi comune. Comisia invită statele membre să verifice accesul și calitatea linkurilor indicate pentru accesarea datelor de monitorizare. Experiența arată că procesele de compilare a unor seturi de date armonizate și comparabile în din întreaga UE, precum EMODNET, pot ajuta la formarea unei imagini de ansamblu cuprinzătoare, bazată pe date; prin urmare, ar putea fi oportun să se analizeze pe mai departe dezvoltarea unor astfel de procese.

| — | Discrepanța considerabilă dintre rapoartele statelor membre cu privire la anumiți descriptori și dintre tipul de informații raportate pentru aceștia indică faptul că personalul autorităților naționale competente trebuie să se familiarizeze cu orientările privind raportarea și cu modul de utilizare a formatelor recomandate ale strategiei comune de punere în aplicare a DCSMM (15). Comisia a prezentat deja posibilități de consolidare a capacităților administrațiilor statelor membre în ceea ce privește raportarea prevăzută de DCSMM prin intermediul instrumentului său de asistență tehnică și schimb de informații (TAIEX), de exemplu prin proiecte inter pares. Comisia invită statele membre să ia în considerare această opțiune în viitor. |
| --- | --- |

—

Discrepanța considerabilă dintre rapoartele statelor membre cu privire la anumiți descriptori și dintre tipul de informații raportate pentru aceștia indică faptul că personalul autorităților naționale competente trebuie să se familiarizeze cu orientările privind raportarea și cu modul de utilizare a formatelor recomandate ale strategiei comune de punere în aplicare a DCSMM (15). Comisia a prezentat deja posibilități de consolidare a capacităților administrațiilor statelor membre în ceea ce privește raportarea prevăzută de DCSMM prin intermediul instrumentului său de asistență tehnică și schimb de informații (TAIEX), de exemplu prin proiecte inter pares. Comisia invită statele membre să ia în considerare această opțiune în viitor.

2.2   Legături cu articolul 8 din directivă (Evaluarea stării), articolul 9 (Determinarea stării ecologice bune), articolul 10 (Obiectivele de mediu) și articolul 13 (Măsuri)

Analiza a arătat că majoritatea programelor de monitorizare prezentate de statele membre au fost concepute pentru a face față presiunilor exercitate pe mare și la sursă (16). Prin urmare, ele au fost mai puțin adecvate pentru măsurarea impactului acestor presiuni. În plus, analiza a evidențiat lacune în programele de monitorizare ale statelor membre. Cele mai multe lacune par să fie legate de lipsa unor abordări sau standarde metodologice convenite la nivelul UE sau la nivel regional pentru evaluarea diferitelor criterii sau a diferiților descriptori.

În ceea ce privește acoperirea criteriilor privind starea ecologică bună (17), analiza arată că programele de monitorizare sunt adesea incomplete, cu variații mari între statele membre la nivelul fiecărui descriptor. Acestea fiind spuse, programele de monitorizare sunt mai complete atunci când criteriile prevăzute în DCSMM coincid cu cerințele altor acte legislative ale UE. Se poate observa acest lucru în cazul pescuitului comercial (descriptorul 3), prevăzut în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului, sau în cazul eutrofizării (descriptorul 5), prevăzută în Directiva-cadru privind apa (2000/60/CE). Se confirmă astfel faptul că determinarea stării ecologice bune este insuficient de concretă și de coordonată, aspect evidențiat deja în evaluarea de către Comisie a rapoartelor statelor membre cu privire la articolele 8-10 (18). De altfel, mai puțin de 50 % dintre statele membre au stabilit valori-limită cantitative pentru starea ecologică bună și mai puțin de 25 % au stabilit mijloace adecvate pentru a determina starea ecologică bună la nivelul descriptorilor privind diversitatea biologică, speciile neindigene, contaminanții și deșeurile marine.

Pentru toți descriptorii, un număr semnificativ de state membre au indicat că monitorizarea nu este încă adecvată pentru acoperirea propriilor obiective de mediu. Cea mai recentă evaluare efectuată de Comisie cu privire la obiectivele statelor membre (19) a arătat deja că există încă multe lacune în ceea ce privește stabilirea de obiective comune, deoarece acestea sunt definite într-un mod mai degrabă general. De exemplu, doar 30 % dintre statele membre au stabilit obiective măsurabile pentru eutrofizare și mai puțin de 20 % au stabilit astfel de obiective pentru toți ceilalți descriptori. Aceasta înseamnă că nu toate obiectivele pot fi asociate cu activități de monitorizare specifice. Prin urmare, programele de monitorizare nu pot aborda toate obiectivele.

În plus, programele de monitorizare nu furnizează date suficiente pentru a evalua progresele înregistrate ca urmare a măsurilor, în pofida recomandării formulate de Comisie în 2017 (20) și 2018 (21). Multe state membre au declarat că monitorizarea nu este încă adecvată pentru a acoperi progresul măsurilor și pentru a măsura eficacitatea acestora. Monitorizarea eficacității presupune ca măsurile să fie specifice descriptorului examinat, acestea neputând să fie generice sau legate în termeni generali de impactul activității umane, așa cum se întâmplă adesea în prezent.

În concluzie, pe baza informațiilor raportate este dificil să se evalueze cu exactitate legăturile cu alte obligații de raportare prevăzute de DCSMM (și anume articolele 8, 9, 10 și 13). Se pare că există încă lacune în ceea ce privește înțelegerea: (i) elementelor/parametrilor care ar trebui monitorizați pentru a evalua starea ecologică bună; (ii) abordărilor conceptuale pe baza cărora trebuie stabilite obiectivele; și (iii) informațiilor care ar trebui raportate în ceea ce privește monitorizarea măsurilor.

Prin urmare, Comisia ar dori să sublinieze faptul că monitorizarea consecventă și coerentă va fi posibilă numai atunci când obiectivele vor fi suficient de specifice și când vor fi legate în mod clar de un anumit criteriu privind starea ecologică bună. Doar atunci va putea fi aplicat articolul 10 și se va putea măsura progresul înregistrate în direcția atingerii obiectivelor.

2.3   Domeniul de aplicare spațială/temporală și frecvența monitorizării

Eforturile de monitorizare se concentrează în principal asupra apelor de coastă, ceea ce sugerează necesitatea unei monitorizări mai bune a altor zone subreprezentate, și anume în afara apelor teritoriale ale statelor membre, care se încadrează de asemenea în domeniul de aplicare al legislației. Comisia recunoaște provocările și costurile pe care le presupune monitorizarea pe mare. Acesta este motivul pentru care s-a acordat sprijin specific prin proiecte finanțate din fonduri UE precum Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură (FEAMPA) și predecesorul său, Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM), finanțarea regională (INTERREG) și programul Orizont 2020. Comisia a publicat recent un document privind oportunitățile de finanțare pentru sprijinirea mediului disponibile prin cadrul financiar multianual 2021-2027 și prin instrumentul NextGenerationEU (22). Misiunea „Refacerea oceanelor și a apelor noastre până în 2030” din cadrul programului Orizont Europa va institui un sistem digital de monitorizare a mediului. Acest sistem, care va cuprinde platforma europeană Digital Twin Ocean, proiectele misiunii și alte acțiuni ar putea ajuta statele membre să își îmbunătățească și mai mult capacitatea de monitorizare a mediului marin.

Pe scurt, adoptarea unei abordări bazate pe riscuri în ceea ce privește monitorizarea, unirea eforturilor printr-o mai bună coordonare și o mai bună utilizare a fondurilor și oportunităților oferite de UE menționate mai sus pot consolida domeniul de aplicare teritorială a programelor de monitorizare ale statelor membre.

În ceea ce privește frecvența monitorizării, informațiile furnizate (23) sunt prea generale pentru a evidenția vreun model (de exemplu, fac referire la întregul program de monitorizare), în special având în vedere numărul mare de programe de monitorizare și numeroasele elemente și parametri. Informațiile de acest tip sunt însă esențiale pentru coordonarea la nivel regional. În plus, în cazul mai multor elemente se înregistrează numeroase frecvențe de monitorizare, ceea ce indică faptul că statele membre au raportat programele de monitorizare care erau deja obligatorii în temeiul altor obligații legale, cum ar fi Directiva-cadru privind apa sau convențiile maritime regionale. Evaluarea arată, de asemenea, că frecvența nu a fost coordonată în mod corespunzător în cadrul statelor membre sau între regiuni. Prin urmare, Comisia îndeamnă ferm statele membre să își armonizeze și să își clarifice raportările, de exemplu prin prevederea unor intervale de frecvență a monitorizării și prin includerea de detalii cum ar fi linkuri către un anumit criteriu descriptor, domeniul de aplicare spațială etc.

În plus, delimitarea spațială a programelor de monitorizare nu este clară și lipsesc detalii privind stațiile de prelevare de prelevare de probe. Acoperirea spațială ar trebui să indice întinderea zonei vizate de programul de monitorizare (ca procent sau ca strat), fie în cadrul zonei de jurisdicție, fie în cadrul zonei de distribuție spațială a speciei. De exemplu, în cazul speciilor foarte mobile, acest câmp ar trebui fie să corespundă zonei monitorizate în raport cu distribuția spațială a speciei, fie să fie omis pentru a se evita sarcinile inutile.

În sfârșit, este important de precizat că neconcordanțele temporale și spațiale se numără printre cele mai frecvente deficiențe; datele raportate nu oferă suficiente detalii pentru a înțelege unde și cu ce frecvență are loc monitorizarea.

2.4   Coordonarea regională

Deși există mai multe metode de monitorizare convenite la nivel regional (24), care sunt utilizate de unele state membre, în multe cazuri statele membre au indicat că utilizează metode naționale sau „alte” metode de monitorizare (25). Aceasta înseamnă că persistă diferențe substanțiale în ceea ce privește numărul de elemente luate în considerare și parametrii monitorizați de statele membre în cadrul aceleiași regiuni. În acest sens, cooperarea regională în materie de monitorizare necesită încă multă armonizare regională, de exemplu pentru descriptori precum lanțurile trofice (descriptorul 4) și modificările hidrografice (descriptorul 7).

Comisia participă activ la lucrările convențiilor maritime regionale, reprezentând Uniunea Europeană în calitate de parte contractantă (Convenția de la Barcelona, OSPAR și HELCOM) sau în calitate de observator (Convenția de la București). De asemenea, prin intermediul fondurilor UE specifice, Comisia sprijină proiecte și activități menite să sporească coordonarea regională a programelor de monitorizare ale statelor membre. Acest lucru a fost valabil în cazul FEPAM și va continua să fie valabil în cazul succesorului său, FEAMPA (26).

2.5   Coerența cu alte politici

Programele de monitorizare ar fi trebuit să furnizeze informații cu privire la alte politici ale UE și acorduri internaționale (inclusiv convenții maritime regionale) la care contribuie și viceversa. Statele membre au indicat mai multe politici și cadre relevante pentru monitorizarea diferiților descriptori ai DCSMM, dar nu într-un mod coerent (27).

De exemplu, dacă analizăm trimiterile la legislația UE din Decizia (UE) 2017/848, pentru descriptorul privind speciile neindigene (descriptorul 2), Regulamentul privind speciile alogene invazive (28) este raportat de doar cinci state membre cu ieșire la Marea Baltică (29), patru cu ieșire la Oceanul Atlantic (30) și doar două state membre cu ieșire la Marea Mediterană (31). Acest lucru este surprinzător, având în vedere legăturile dintre cele două acte legislative. Planul multianual privind cadrul pentru colectarea de date al politicii comune în domeniul pescuitului (32), care este principalul program de monitorizare a speciilor vizate de pescuitul comercial, este raportat de toate statele membre în cadrul descriptorului privind pescuitul comercial și crustaceele (descriptorul 3), fie separat, fie în combinație cu alte programe. În ceea ce privește eutrofizarea (descriptorul 5) și contaminanții (descriptorul 8), raportarea este legată în principal de Directiva-cadru privind apa (33) și de Regulamentul privind produsele alimentare (34), cu referire la contaminanții din fructele de mare (descriptorul 9). În ceea ce privește descriptorul privind biodiversitatea (descriptorul 1), majoritatea statelor membre au făcut referire la programele de monitorizare instituite în temeiul Directivei privind habitatele și al Directivei privind păsările, precum și în temeiul politicii comune în domeniul pescuitului. Deși acest lucru este încurajator, sunt necesare eforturi pentru alinierea monitorizării între directivele menționate și DCSMM. În plus, deși numeroase state membre menționează monitorizarea zgomotului subacvatic instituită în temeiul convențiilor maritime regionale (și anume OSPAR și HELCOM) ca fiind relevantă pentru descriptorul 11 din directivă, referitor la energie și la zgomotul subacvatic, puține state membre au indicat mai în detaliu legăturile cu programele respective.

2.6   Progresele înregistrate față de rapoartele de monitorizare din 2014

Raportarea pentru 2020 a urmat o abordare mai simplă decât cea folosită în exercițiul precedent. Statelor membre li s-a solicitat să coreleze programele de monitorizare din 2014 cu noul format de raportare, pentru a ține seama de Decizia (UE) 2017/848. Nu toate statele membre au dat însă curs acestei solicitări (35). Multe rubrici din rapoartele transmise în 2014 au lipsit sau au fost raportate diferit în 2020. Această problemă ar urma să fie rezolvată în următoarele cicluri de raportare, datorită abordării mai simple (reducerea de la trei la două niveluri de raportare) introduse începând cu exercițiul de raportare 2020.

3.   OBSERVAȚII FINALE

Atunci când sunt elaborate în mod corespunzător, programele de monitorizare pot nu doar să informeze autoritățile publice cu privire la starea mediului marin, ci și să ajute statele membre și operatorii economici să înțeleagă mai bine legătura dintre activitățile lor și impactul acestora. De exemplu, programele de monitorizare ar trebui să poată furniza informații cu privire la impactul pozitiv al măsurilor de gestionare a pescuitului asupra speciilor și habitatelor care beneficiază de măsurile respective. În mod similar, informațiile privind activitățile terestre, cum ar fi agricultura, pot conduce la măsuri de remediere care, în cele din urmă, să reducă eutrofizarea cauzată de aceste activități. În plus, mecanismele de monitorizare solide duc la o înțelegere mai bună a impactului proiectelor cu relevanță economică sau socială ridicată, cum ar fi dezafectarea instalațiilor offshore de petrol și gaze sau utilizarea masivă a energiei din surse regenerabile offshore. Prin urmare, monitorizarea contribuie la o mai mare atenuare a riscurilor de mediu și oferă încredere publicului, facilitând acceptarea deciziilor de investiții publice.

Cea mai recentă compilare a elementelor, caracteristicilor și parametrilor monitorizați în întreaga UE pentru toți descriptorii DCSMM a identificat lacune în materie de monitorizare. Din informațiile raportate, este dificil să se evalueze legăturile cu alte obligații de raportare în temeiul DCSMM (și anume articolele 8, 9, 10 și 13), în special deoarece starea ecologică bună, obiectivele și măsurile nu au fost descrise într-un mod suficient de concret și de măsurabil în rapoartele anterioare transmise în temeiul DCSMM, astfel cum s-a subliniat în evaluarea Comisiei din 2022. În plus, programele comune de monitorizare intersectorială și interregională sunt raportate în mod inconsecvent. Acest lucru indică faptul că statele membre nu valorifică încă la maximum legăturile cu alte sectoare, nici la nivel național, nici la nivel regional, ceea ce duce la ineficiențe.

Statele membre ar trebui să acorde prioritate eforturilor de eliminare a acestor lacune la toate nivelurile de punere în aplicare a directivei. Aceste recomandări ar trebui să ajute statele membre să elimine lacunele și să conceapă programe de monitorizare eficiente, care vor contribui în cele din urmă la realizarea obiectivelor de mediu pe care și le-au stabilit. Curățenia și sănătatea mediului marin și costier nu sunt doar o cerință legală sau o obligație morală pentru generațiile viitoare, ci reprezintă, de asemenea, baza necesară a tuturor activităților maritime și o condiție esențială pentru sustenabilitatea unor sectoare economice esențiale, cum sunt pescuitul și turismul. Acest lucru face ca protecția și monitorizarea sistematică a mediului marin și costier să fie o investiție cu adevărat semnificativă, inclusiv din punct de vedere economic.

Comisia este conștientă de faptul că monitorizarea parametrilor de mediu cu scopul de a evalua mediul marin reprezintă o sarcină enormă. Aceasta acoperă numeroase aspecte, vizând o multitudine de specii și habitate marine, precum și multiple presiuni și impacturi antropice. Eforturile depuse de statele membre sunt remarcabile și, în pofida deficiențelor identificate, ar trebui recunoscut faptul că monitorizarea coordonată a mediului marin din UE în temeiul DCSMM și al celor patru convenții maritime regionale este o realizare unică la nivel mondial.

Astfel cum a subliniat în raportul său către Parlamentul European și Consiliu privind punerea în aplicare a DCSMM în 2020 (36), Comisia consideră că directiva reprezintă un cadru juridic armonizat care permite îmbunătățirea constantă a colectării datelor și care promovează elaborarea unor programe cuprinzătoare de monitorizare a mediului marin. În același raport, Comisia subliniază și faptul că, adesea, datele colectate de statele membre – prin intermediul programelor de monitorizare instituite în temeiul DCSMM – nu pot fi comparate. Totodată, Comisia atrage atenția asupra faptului că programele de monitorizare respective nu sunt întotdeauna corelate cu țintele și, deoarece au fost instituite înainte de adoptarea măsurilor, adesea legăturile dintre cele două nu sunt nici ele optime.

Comisia susține în continuare că programele de monitorizare ar trebui să măsoare în mod armonizat starea mediului marin, realizarea obiectivelor de mediu și eficacitatea măsurilor. Comisia va integra aceste considerații în revizuirea în curs a DCSMM, urmărind în același timp simplificarea cerințelor de raportare. În definitiv, datele derivate din aceste programe de monitorizare sunt esențiale pentru punerea în aplicare a Pactului verde european, fundamentând, pe măsură ce devin disponibile, cadrele de monitorizare a reducerii la zero a poluării și a biodiversității din cadrul celui de al optulea cadru general de monitorizare a Programului de acțiune pentru mediu (PAM). În cele din urmă, ele vor contribui inclusiv la punerea în aplicare a Cadrului mondial pentru biodiversitate Kunming-Montreal, prin completarea datelor necesare indicatorului principal și altor indicatori referitori la mediul marin și prin facilitarea adaptării strategiilor și a planurilor de acțiune naționale în domeniul biodiversității.

---

(1)  Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”) (JO L 164, 25.6.2008, p. 19).

(2)  COM(2020) 259 final.

(3)  Cei 11 descriptori calitativi sunt definiți în anexa I la Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin” și sunt specificați mai detaliat în Decizia (UE) 2017/848 a Comisiei. Aceștia sunt: D1 – Biodiversitatea; D2 – Speciile neindigene; D3 – Peștii și crustaceele exploatate în scopuri comerciale; D4 – Lanțurile trofice; D5 – Eutrofizarea; D6 – Integritatea fundului mării; D7 – Modificările hidrografice; D8 – Contaminanții; D9 – Contaminanții din fructele de mare; D10 – Deșeurile; D11 – Energia, inclusiv zgomotul subacvatic.

(4)  https://ec.europa.eu/environment/marine/eu-coast-and-marine-policy/implementation/index_en.htm

(5)  Malta nu își transmisese încă raportul la 22 februarie 2023.

(6)  Tornero V., Palma M., Boschetti S.T., Cardoso A.C., Druon J.-N., Kotta M., Louropoulou E., Magliozzi C., Palialexis A., Piroddi C., Ruiz-Orejón L.F., Vasilakopoulos P., Vighi M., Hanke G. Review and analysis of EU Member States’ 2020 reports: Monitoring programmes (MSFD Article 11) [Trecere în revistă și analiză a rapoartelor statelor membre pentru 2020: Programele de monitorizare (articolul 11 din DCSMM)], EUR 31181 EN, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg, 2022, ISBN 978-92-76-55778-4, doi:10.2760/8457, JRC129363.

(7)  Decizia (UE) 2017/848 a Comisiei din 17 mai 2017 de stabilire a unor criterii și standarde metodologice privind starea ecologică bună a apelor marine și a specificațiilor și metodelor standardizate de monitorizare și evaluare, precum și de abrogare a Deciziei 2010/477/UE, JO L 125, 18.5.2017, p. 43.

(8)  COM(2022) 674 final, Raport al Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Primul raport prospectiv și de monitorizare privind reducerea la zero a poluării „Căi către un aer, o apă și un sol mai curate pentru Europa”.

(9)  A se vedea p. 174 din analiza JRC.

(10)  În cazul Germaniei lipsește raportarea pentru descriptorul 9; în cazul României lipsește raportarea pentru descriptorul 1 privind păsările; raportarea pentru descriptorul 4 lipsește atât în cazul Germaniei, cât și în al României. Belgia, Irlanda, Franța, Cipru și Letonia au transmis raportări pentru descriptorul 4, dar nu au transmis informații despre niciunul dintre criteriile acestuia, deși au transmis raportări pentru criteriile aferente altor descriptori (în principal pentru cele de la descriptorul 1). Motivul principal este acela că descriptorul 4 nu este monitorizat în niciun fel. Pentru acest descriptor, statele membre se bazează pe date provenite din programele de monitorizare a altor descriptori.

(11)  Raportarea cu privire la DCSMM trebuie să aibă în vedere raportarea caracteristicilor (de exemplu componentele ecosistemului, presiunile, activitățile), a elementelor (de exemplu speciile specifice, habitatele, contaminanții, categorii de deșeuri) și a parametrilor monitorizați, astfel cum se menționează în orientările privind elaborarea rapoartelor de monitorizare (documentul de orientare nr. 17 privind DCSMM).

(12)  Astfel cum sunt identificate în Decizia (UE) 2017/848 a Comisiei.

(13)  Descriptorul 1, criteriul 2 (abundența populației speciilor selectate); descriptorul 3, criteriul 1 (rata mortalității prin pescuit), descriptorul 3, criteriul 2 (biomasa stocului de reproducere), descriptorul 5, criteriul 1 (concentrația nutrienților), descriptorul 8, criteriul 1 (concentrația contaminanților), descriptorul 9, criteriul 1 (nivelul contaminanților în țesuturile comestibile ale fructelor de mare), descriptorul 10, criteriul 1 (cantitățile de macro-deșeuri și compoziția acestora) și descriptorul 11, criteriul 1 (zgomotul impulsiv antropic în apă).

(14)  În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Decizia (UE) 2017/848 a Comisiei, criteriile secundare se utilizează pentru a completa un criteriu primar sau atunci când mediul marin riscă să nu atingă sau să nu mențină o stare ecologică bună pentru criteriul respectiv.

(15)  https://circabc.europa.eu/ui/group/326ae5ac-0419-4167-83ca-e3c210534a69/library/bc5bb466-2855-4308-be2e-4a585ee8ba69/details

(16)  A se vedea paginile 95-118 și 175-177 din analiza JRC.

(17)  Astfel cum sunt prevăzute în Decizia (UE) 2017/848 a Comisiei.

(18)  Acestea vizează evaluarea mediului marin (articolul 8), determinarea stării ecologice bune (articolul 9) și obiectivele de mediu (articolul 10): C(2022) 1392, Comunicare a Comisiei privind recomandările pentru fiecare stat membru și pentru fiecare regiune marină referitoare la rapoartele actualizate din 2018 prevăzute la articolele 8, 9 și 10 din Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin” (2008/56/CE).

(19)  A se vedea nota de subsol 18.

(20)  COM(2017) 3 final.

(21)  COM(2018) 562 final.

(22)  Find your EU funding programme for the environment (Găsiți programul UE de finanțare pentru mediu care vi se potrivește) – Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene (europa.eu)

(23)  A se vedea p. 179 din analiza JRC.

(24)  Majoritatea provin din două convenții maritime regionale, cea din Atlanticul de Nord-Est (OSPAR) și cea din Marea Baltică (HELCOM).

(25)  A se vedea paginile 119-149 și 181 din analiza JRC.

(26)  Cerere de propuneri în cadrul FEAMPA – Proiecte emblematice regionale de sprijinire a economiei albastre durabile în bazinele maritime ale UE (europa.eu)

(27)  A se vedea paginile 150-157 și 181 din analiza JRC.

(28)  Regulamentul (UE) nr. 1143/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2014 privind prevenirea și gestionarea introducerii și răspândirii speciilor alogene invazive (JO L 317, 4.11.2014, p. 35.).

(29)  Danemarca, Estonia, Letonia, Finlanda și Suedia.

(30)  Belgia, Danemarca, Spania și Suedia.

(31)  Spania și Italia.

(32)  Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului (JO L 354, 28.12.2013, p. 22.).

(33)  Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1.).

(34)  Regulamentul (CE) nr. 852/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind igiena produselor alimentare (JO L 139, 30.4.2004, p. 1.).

(35)  A se vedea paginile 164-166 și 183 din analiza JRC.

(36)  Reportul privind punerea în aplicare a Directivei-cadru „Strategia pentru mediul marin” (europa.eu)

---

| 10.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 165/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 165/8

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.11075 – EBERT HERA ESSER HOLDING / SERVICECO)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 165/02)

La 3 mai 2023, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32023M11075. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32023M11075. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 10.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 165/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 165/9

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

8 mai 2023

(2023/C 165/03)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,1037 |
| JPY | yen japonez | 149,15 |
| DKK | coroana daneză | 7,4473 |
| GBP | lira sterlină | 0,87228 |
| SEK | coroana suedeză | 11,2012 |
| CHF | franc elvețian | 0,9813 |
| ISK | coroana islandeză | 150,50 |
| NOK | coroana norvegiană | 11,5505 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 23,410 |
| HUF | forint maghiar | 372,20 |
| PLN | zlot polonez | 4,5693 |
| RON | leu românesc nou | 4,9246 |
| TRY | lira turcească | 21,5304 |
| AUD | dolar australian | 1,6244 |
| CAD | dolar canadian | 1,4710 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,6618 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7389 |
| SGD | dolar Singapore | 1,4620 |
| KRW | won sud-coreean | 1 458,26 |
| ZAR | rand sud-african | 20,2552 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,6347 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 237,42 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,8971 |
| PHP | peso Filipine | 61,015 |
| RUB | rubla rusească | |
| THB | baht thailandez | 37,382 |
| BRL | real brazilian | 5,4613 |
| MXN | peso mexican | 19,6393 |
| INR | rupie indiană | 90,2775 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,1037

JPY

yen japonez

149,15

DKK

coroana daneză

7,4473

GBP

lira sterlină

0,87228

SEK

coroana suedeză

11,2012

CHF

franc elvețian

0,9813

ISK

coroana islandeză

150,50

NOK

coroana norvegiană

11,5505

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

23,410

HUF

forint maghiar

372,20

PLN

zlot polonez

4,5693

RON

leu românesc nou

4,9246

TRY

lira turcească

21,5304

AUD

dolar australian

1,6244

CAD

dolar canadian

1,4710

HKD

dolar Hong Kong

8,6618

NZD

dolar neozeelandez

1,7389

SGD

dolar Singapore

1,4620

KRW

won sud-coreean

1 458,26

ZAR

rand sud-african

20,2552

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,6347

IDR

rupia indoneziană

16 237,42

MYR

ringgit Malaiezia

4,8971

PHP

peso Filipine

61,015

RUB

rubla rusească

THB

baht thailandez

37,382

BRL

real brazilian

5,4613

MXN

peso mexican

19,6393

INR

rupie indiană

90,2775

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 10.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 165/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 165/10

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

9 mai 2023

(2023/C 165/04)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,0959 |
| JPY | yen japonez | 147,97 |
| DKK | coroana daneză | 7,4452 |
| GBP | lira sterlină | 0,86990 |
| SEK | coroana suedeză | 11,1885 |
| CHF | franc elvețian | 0,9788 |
| ISK | coroana islandeză | 150,70 |
| NOK | coroana norvegiană | 11,5750 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 23,363 |
| HUF | forint maghiar | 371,68 |
| PLN | zlot polonez | 4,5723 |
| RON | leu românesc nou | 4,9200 |
| TRY | lira turcească | 21,3858 |
| AUD | dolar australian | 1,6217 |
| CAD | dolar canadian | 1,4679 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,5934 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7320 |
| SGD | dolar Singapore | 1,4544 |
| KRW | won sud-coreean | 1 451,90 |
| ZAR | rand sud-african | 20,2003 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,5853 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 159,20 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,8762 |
| PHP | peso Filipine | 61,123 |
| RUB | rubla rusească | |
| THB | baht thailandez | 36,921 |
| BRL | real brazilian | 5,4863 |
| MXN | peso mexican | 19,4970 |
| INR | rupie indiană | 89,9495 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,0959

JPY

yen japonez

147,97

DKK

coroana daneză

7,4452

GBP

lira sterlină

0,86990

SEK

coroana suedeză

11,1885

CHF

franc elvețian

0,9788

ISK

coroana islandeză

150,70

NOK

coroana norvegiană

11,5750

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

23,363

HUF

forint maghiar

371,68

PLN

zlot polonez

4,5723

RON

leu românesc nou

4,9200

TRY

lira turcească

21,3858

AUD

dolar australian

1,6217

CAD

dolar canadian

1,4679

HKD

dolar Hong Kong

8,5934

NZD

dolar neozeelandez

1,7320

SGD

dolar Singapore

1,4544

KRW

won sud-coreean

1 451,90

ZAR

rand sud-african

20,2003

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,5853

IDR

rupia indoneziană

16 159,20

MYR

ringgit Malaiezia

4,8762

PHP

peso Filipine

61,123

RUB

rubla rusească

THB

baht thailandez

36,921

BRL

real brazilian

5,4863

MXN

peso mexican

19,4970

INR

rupie indiană

89,9495

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 10.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 165/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 165/11

---

Aviz privind zonele disponibile pentru acordarea licențelor de explorare și exploatare a hidrocarburilor

(2023/C 165/05)

În temeiul articolului 20 din Legea privind explorarea și exploatarea hidrocarburilor (Narodne novine (NN; Monitorul Oficial al Republicii Croația) nr. 52/18, 52/19 și 30/21), Ministerul Economiei și Dezvoltării Durabile, în numele Republicii Croația, publică prin prezenta:

Guvernul Republicii Croația invită toate persoanele juridice interesate să depună oferte pentru obținerea unei licențe de explorare și exploatare a hidrocarburilor în ceea ce privește unele blocuri de explorare disponibile în zona continentală.

1.   INFORMAȚII REFERITOARE LA BLOCURILE DE EXPLORARE

Zonele pentru explorarea și exploatarea hidrocarburilor în zona continentală pentru care sunt disponibile licențe de explorare și exploatare a hidrocarburilor sunt:

| 1. | blocul de explorare SA-08/SA-09 |
| --- | --- |

1.

blocul de explorare SA-08/SA-09

| 2. | blocul de explorare SA-11/SA-12 |
| --- | --- |

2.

blocul de explorare SA-11/SA-12

| 3. | blocul de explorare DR-02/1 |
| --- | --- |

3.

blocul de explorare DR-02/1

Hărțile și coordonatele blocurilor de explorare sunt furnizate în documentația de licitație.

Blocurile de explorare pentru care sunt disponibile licențe de explorare și exploatare au făcut obiectul unei proceduri prealabile de licitație pentru explorarea și exploatarea hidrocarburilor pentru care nu a fost acordată nicio licență pentru explorarea și exploatarea hidrocarburilor sau pentru care a fost acordată o licență de explorare și exploatare a hidrocarburilor, dar nu a fost semnat niciun contract pentru explorarea și exploatarea hidrocarburilor; unul dintre blocuri corespunde zonei abandonate de un investitor în procesul de explorare a hidrocarburilor în conformitate cu articolul 36 din Legea privind explorarea și exploatarea hidrocarburilor.

2.   CRITERIILE PENTRU SELECȚIA OFERTANȚILOR

În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 1994 privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor (JO L 164, 30.6.1994, p. 3.) în ceea ce privește securitatea națională și în conformitate cu articolul 19 din Legea privind explorarea și exploatarea hidrocarburilor, criteriile care urmează să fie luate în considerare la selectarea celui mai bun ofertant sunt:

| 1. | competența tehnică, financiară și profesională a ofertantului; |
| --- | --- |

1.

competența tehnică, financiară și profesională a ofertantului;

| 2. | modul în care ofertantul intenționează să își desfășoare activitățile stabilite în licență pentru explorarea și exploatarea hidrocarburilor; |
| --- | --- |

2.

modul în care ofertantul intenționează să își desfășoare activitățile stabilite în licență pentru explorarea și exploatarea hidrocarburilor;

| 3. | calitatea globală a ofertei prezentate; |
| --- | --- |

3.

calitatea globală a ofertei prezentate;

| 4. | condițiile financiare oferite de ofertant în schimbul licenței pentru explorarea și exploatarea hidrocarburilor și |
| --- | --- |

4.

condițiile financiare oferite de ofertant în schimbul licenței pentru explorarea și exploatarea hidrocarburilor și

| 5. | orice lipsă de eficacitate sau responsabilitate, sub orice formă, arătată de ofertant în alte țări și în activități anterioare acoperite de o licență pentru explorarea și exploatarea hidrocarburilor. |
| --- | --- |

5.

orice lipsă de eficacitate sau responsabilitate, sub orice formă, arătată de ofertant în alte țări și în activități anterioare acoperite de o licență pentru explorarea și exploatarea hidrocarburilor.

Un alt criteriu pentru selectarea ofertantului este taxa pentru încheierea contractului pentru explorarea și exploatarea hidrocarburilor, a cărei valoare minimă este prevăzută în decretul menționat la articolul 51 din Legea privind explorarea și exploatarea hidrocarburilor.

Dacă, după o evaluare efectuată pe baza criteriilor din Legea privind explorarea și exploatarea hidrocarburilor, două sau mai multe oferte prezintă caracteristici echivalente, la decizia finală se vor lua în considerare alte criterii relevante, obiective și nediscriminatorii.

3.   PROCEDURA DE DEPUNERE A OFERTELOR

Ofertele trebuie depuse în conformitate cu documentația de licitație publicată pe site-ul oficial al Agenției croate pentru hidrocarburi – www.azu.hr – și depusă la Agenția pentru hidrocarburi în conformitate cu dispozițiile Legii privind explorarea și exploatarea hidrocarburilor și ale documentației de licitație.

Toate celelalte informații și avize relevante pot fi găsite pe site-ul web al Agenției pentru hidrocarburi – www.azu.hr.

---

| 10.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 165/13 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 165/13

---

Aviz privind disponibilitatea zonelor din Austria pentru prospectarea, explorarea și extracția hidrocarburilor

(2023/C 165/06)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din Directiva 94/22/CE (1), ministrul federal pentru finanțe din Republica Austria notifică prin prezentul aviz că, în conformitate cu Legea privind Materiile Prime [Monitorul Oficial Federal (BGBl.) I nr. 38/1999], astfel cum a fost modificată ultima dată prin Legea Federală publicată în BGBl. I Nr. 60/2022, întreg teritoriul Republicii Austria este disponibil în permanență în sensul articolului 3 alineatul (3), cu condiția să nu existe contracte de prospectare, producție sau depozitare a hidrocarburilor, sau drepturi de uzufruct minier care includ și hidrocarburile. Pentru informații detaliate privind această chestiune, vă rugăm să contactați Ministerul Federal pentru Finanțe, Secțiunea VI – Telecomunicații, Servicii Poștale și Minerit, Denisgasse 31, 1200 Viena.

Prezentul aviz înlocuiește avizul Republicii Austria publicat în
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 111 din 3 aprilie 2020, p. 3.

---

(1)  JO L 164, 30.6.1994, p. 3..

---

V Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 10.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 165/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 165/14

---

Publicarea unei modificări standard aprobate a caietului de sarcini al unei denumiri de origine protejate sau al unei indicații geografice protejate din sectorul produselor agricole și alimentare, menționată la articolul 6b alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) nr. 664/2014 al Comisiei

(2023/C 165/07)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 6b alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 664/2014 al Comisiei (1).

Comunicarea aprobării unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri de origine protejate sau al unei indicații geografice protejate originare dintr-un stat membru

(Regulamentul (UE) nr. 1151/2012)

„Χαλλούμι / Halloumi / Hellim”

Nr. UE: PDO-CY-01243-AM03 - 14.3.2023

DOP (X) IGP ( )

1.   Denumirea produsului

„Χαλλούμι / Halloumi / Hellim”

2.   Statul membru căruia îi aparține aria geografică

Cipru

3.   Autoritatea din statul membru care comunică modificarea standard

Departamentul Agriculturii – Ministerul Agriculturii, Dezvoltării Rurale și Mediului

4.   Descrierea modificării (modificărilor) aprobate

1.   Includerea formei neîmpăturite a brânzei Halloumi (un singur strat) în caietul de sarcini al produsului

Forma produsului poate fi diferită, după cum urmează: împăturită sau neîmpăturită, rectangulară sau semicilindrică.

Modificarea afectează documentul unic.

2.   Posibilitatea de a utiliza lapte crud pentru a produce Halloumi

Pasteurizarea laptelui utilizat pentru producerea Halloumi devine opțională.

Modificarea afectează documentul unic.

3.   Etapa de producție care prevede reîncălzirea până la 40 °C a coagulului care a fost tăiat imediat după covăsirea laptelui devine opțională

Această modificare face opțională etapa de producție care prevede reîncălzirea, până la 40 °C, a coagulului care a fost tăiat imediat după covăsirea laptelui.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

4.   Posibilitatea de a adăuga mentă și în alte etape ale procesului de producție a brânzei Halloumi

Posibilitatea de a adăuga mentă în etapa de împăturire, dar și înainte de ambalarea produsului.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

5.   Sărarea uscată pe masa de fabricare a brânzei devine opțională și se introduce posibilitatea sărării exclusiv în saramură de zer înainte de ambalarea produsului

Etapa de sărare uscată a brânzei Halloumi pe masa de fabricare a brânzei devine opțională, iar produsul poate fi sărat exclusiv în saramură de zer înainte de ambalare.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

6.   Posibilitatea ca produsul să rămână în saramură de zer înainte de ambalare timp de cel puțin 8 ore și până la 3 zile

Produsul poate rămâne în saramură de zer, înainte de ambalare, timp de mai puțin de 1 zi (dar cel puțin 8 ore) și până la 3 zile.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

7.   Introducerea posibilității ca produsul ambalat să fie încălzit astfel încât temperatura sa internă să depășească 72 °C timp de maximum 3 minute

În procesul de producție se include posibilitatea ca produsul să fie supus unui tratament termic după ambalare, în care temperatura sa internă depășește 72 °C timp de maximum 3 minute.

Modificarea afectează documentul unic.

DOCUMENT UNIC

„Χαλλούμι / Halloumi / Hellim”

Nr. UE: PDO-CY-01243-AM03 - 14.3.2023

DOP (X) IGP ( )

1.   Denumirea (denumirile) [a (ale) DOP sau IGP]

„Χαλλούμι / Halloumi / Hellim”

2.   Statul membru sau țara terță

Cipru

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tipul de produs (a se vedea anexa XI)

Clasa 1.3. Brânzeturi

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Denumirea „Halloumi” va fi utilizată în întregul text, reprezentând denumirile indicate mai sus, și anume „Χαλλούμι /Halloumi / Hellim”. Există două tipuri de Halloumi – proaspătă și maturată. Halloumi proaspătă este fabricată din lapte covăsit cu cheag. Ea este preparată și apoi i se dă forma sa caracteristică. Este o brânză cu pastă semitare și elastică, împăturită sau neîmpăturită (într-o formă rectangulară sau semicilindrică), de culoare albă până la alb-gălbui, consistentă și ușor de tăiat în felii, cu un miros și o savoare caracteristice. Halloumi proaspătă are un miros puternic de lapte/zer, aromă și gust de mentă, precum și un miros înțepător și un gust picant și sărat. Are un nivel maxim de umiditate de 52 %, un conținut minim de grăsime de 43 % (în materie uscată) și un conținut maxim de sare de 3 %. Halloumi maturată este fabricată din coagul produs prin covăsirea laptelui cu cheag. Este preparată, împăturită pentru a-i da forma caracteristică și lăsată la maturat în saramură de zer timp de cel puțin 40 de zile. Este o brânză cu pastă semitare până la tare și mai puțin elastică, împăturită sau neîmpăturită (într-o formă rectangulară sau semicilindrică), de culoare alb-gălbuie, consistentă și ușor de tăiat în felii, cu un miros și o savoare caracteristice. Halloumi maturată are un miros puternic de lapte/zer, aromă și gust de mentă, precum și un miros înțepător și un gust picant și sărat; este ușor amară și foarte sărată. Are un nivel maxim de umiditate de 37 %, un conținut minim de grăsime de 40 % (în materie uscată), un conținut maxim de sare de 6 %, iar aciditatea este de 1,2 % (exprimată în acid lactic în stare uscată).

Greutatea brânzei Halloumi variază între 150 și 1 200 de grame.

3.3.   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Normele aplicabile laptelui utilizat pentru fabricarea Halloumi, fără a aduce atingere dispozițiilor Regulamentului (UE) nr. 664/2014, sunt următoarele:

Laptele de oaie și de capră provine de la animale din rase locale și din alte rase, inclusiv de la încrucișările lor, care pasc întregul an, cu excepția perioadelor în care condițiile climatice nu o permit. Toate furajele grosiere din alimentația ovinelor și caprinelor sunt produse local (nutrețuri verzi, fân, furaje însilozate, paie și păscut pe miriște). În ceea ce privește suplimentele furajere, pot fi utilizate cerealele, inclusiv orzul și porumbul, hrana proteică, cum ar fi făina de soia decorticată, produsele și subprodusele mai multor materii prime, cum ar fi tărâțele de grâu, precum și substanțe anorganice, vitamine și oligoelemente.

Laptele de vacă provine de la vaci crescute în hale și hrănite cu nutreț, fân, furaje însilozate și paie care sunt produse în Cipru, în special din plante furajere native, și cu suplimente furajere. Mai precis, alimentația vacilor constă în furaje grosiere (nutrețuri verzi, fân, furaje însilozate, paie) de producție locală. Restul alimentației lor constă în suplimente furajere care conțin în principal orz, porumb, soia și tărâțe de grâu, precum și alte tipuri de hrană proteică, cum ar fi făina de soia decorticată, produsele și subprodusele mai multor materii prime, cum ar fi tărâțele de grâu, precum și substanțe anorganice, vitamine și oligoelemente.

Lapte (lapte proaspăt de oaie sau de capră sau un amestec din ambele tipuri de lapte cu sau fără adaos de lapte de vacă), cheag (cu excepția celui obținut din stomac de porc), frunze de mentă cipriotă proaspete sau uscate (Mentha viridis) și sare. Proporția de lapte de oaie sau de capră sau de amestec din aceste două tipuri de lapte trebuie să fie întotdeauna mai mare decât cea de lapte de vacă. Cu alte cuvinte, atunci când laptele de vacă este adăugat laptelui de oaie sau de capră sau amestecului acestora, nu este permisă utilizarea pentru fabricarea brânzei Halloumi a unei cantități de lapte de vacă superioare cantității de lapte de oaie sau de capră sau a amestecului acestora. Laptele utilizat pentru fabricarea brânzei Halloumi este lapte integral cipriot. Laptele poate fi crud sau pasteurizat sau poate să fi fost încălzit la o temperatură mai mare de 65 °C. Laptele nu trebuie să fie lapte condensat sau nu trebuie să i se adauge lapte praf, lapte condensat, cazeină, coloranți, conservanți sau alți aditivi. Laptele nu trebuie să conțină antibiotice, pesticide sau alte substanțe periculoase.

Laptele de oaie și de capră provine de la animale din rase locale și din alte rase, inclusiv de la încrucișările lor, crescute în aria geografică delimitată.

Laptele de vacă provine de la vaci care au fost introduse treptat în Cipru și care sunt crescute în aria geografică delimitată.

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Laptele de oaie, de capră și de vacă care constituie materia primă pentru fabricarea brânzei Halloumi este produs în aria geografică delimitată. De asemenea, brânza Halloumi este produsă în aria geografică delimitată.

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

Ambalarea și, după caz, tratamentul termic al brânzei „Halloumi” trebuie să aibă loc în aria geografică delimitată din următoarele motive: (a) Halloumi trebuie ambalată imediat după fabricare pentru a preveni maturarea ulterioară; (b) procesul de producție a brânzei Halloumi (producție-ambalare-orice tratament termic) nu poate fi întrerupt (producție continuă); (c) pentru a asigura trasabilitatea, produsul trebuie să fie ambalat de către producător și să fie etichetat în mod corespunzător; (d) pentru a împiedica orice brânză produsă în afara teritoriului Ciprului să poarte eticheta Halloumi DOP, garantând astfel calitatea și originea și pentru a permite efectuarea controalelor necesare.

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

În ceea ce privește compoziția laptelui utilizat pentru fabricarea brânzei Halloumi, atunci când este utilizat un amestec de tipuri de lapte, diferitele tipuri de lapte trebuie să fie menționate pe etichetă în ordinea descrescătoare a procentajului.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Frontierele administrative ale provinciilor Nicosia, Limassol, Larnaca, Famagusta, Paphos și Kyrenia.

5.   Legătura cu aria geografică

5.1.   Specificitatea ariei geografice

Factori naturali: Ciprul are un climat mediteraneean caracterizat prin veri calde și uscate și ierni blânde și umede. În același timp, morfologia solului joacă un rol foarte important deoarece masivii muntoși ai insulei primesc cantități de ploi relativ mari și influențează din punct de vedere hidrologic și al mediului regiunile mai joase ale insulei grație numeroaselor lor cascade și izvoare care le alimentează râurile timp de mai multe luni după finalul ploilor. În plus, în ceea ce privește suprafața sa, Ciprul posedă una dintre florele cele mai bogate din spațiul mediteraneean, datorită structurii sale geologice, condițiilor sale climatice, poziției sale geografice, a mării care îl înconjoară și a configurației topografice (Tsintidis et al., 2002). Există 1 908 specii de plante diferite, dintre care 140 sunt endemice, și anume se găsesc numai în Cipru (Departamentul pentru păduri, 2004). În cele din urmă, rasele locale de animale producătoare de lapte din Cipru includ oaia cu coadă groasă locală, care s-a adaptat bine la climatul arid și la temperaturile ridicate din aria geografică, precum și rasele locale ale caprelor Machaira și Pissouri. Printre altele, atât oaia din insula Chios, cât și capra de Damasc (care au fost introduse în Cipru în anii 1950 și 1930, respectiv) constituie de acum animale de rasă cipriotă, deoarece caracteristicile lor morfologice și de producție s-au modificat în comparație cu cele ale populației de origine, în urma unui lung program național de selecție.

Factori umani: referințele istorice arată că producția de Halloumi în Cipru este cunoscută din timpuri străvechi. Cea mai veche referință scrisă referitoare la Halloumi datează din 1554, aceasta figurând sub numele de „calumi” într-un cod care cuprinde cinci manuscrise privind istoria Ciprului și care este păstrat în biblioteca muzeului municipal Correr din Veneția. Există și alte referințe ulterioare privind Halloumi, în special ale arhimandritului Kyprianos, în 1788.

Importanța brânzei Halloumi în viața localnicilor poate fi ușor observată în artă (poezie, literatură) și în locul pe care îl ocupa la târgurile agricole (Lyssi, 1939). Lista de categorii și de premii în bani, precum și condițiile de participare la acest târg, publicată atât în limba greacă, cât și în limba turcă, enumeră produsele admise să participe la concurs. Pentru „Halloumi”, denumirea turcească este „hellim”. Producătorii turco-ciprioți de Halloumi utilizează ambele denumiri ale produsului nostru tradițional sau doar denumirea „Hellim”. Există numeroase dovezi care atestă că ambele denumiri, „Halloumi” și „Hellim”, se referă la același produs tradițional cipriot, pentru care se utilizează ambele denumiri (ziarul Halkin Sesi 1959 și 1962 și ambalajul produsului pentru export care poartă ambele denumiri).

Legătura strânsă dintre produs și locuitori reiese clar și din faptul că astăzi „Halloumas”, „Hallouma”, „Halloumakis”, „Halloumis” sunt nume de familie comune în Cipru.

Din timpuri străvechi, Halloumi a reprezentat un element important în alimentația cipriotă (Bevan, 1919; Pitcairn, 1934; Zigouris, 1952) și a acoperit nevoile familiilor cipriote de-a lungul întregului an. Halloumi era „faimoasa brânză din Cipru, fabricată într-un mod special”, una dintre gustările cele mai comune în gospodăriile cipriote, esențială pentru fiecare familie din mediul rural (Xioutas, 2001). Pe lângă consumul local, din timpuri străvechi, Halloumi era exportată către diverse țări (Arhimandritul Kyprianos, 1788), inclusiv Egipt, Siria, Grecia, Turcia, Palestina, Franța, Sudan, Regatul Unit, America, Australia și China (Dawe, 1928).

Procesul de producție este unic, în special etapele de preparare a produsului la o temperatură ridicată pentru o perioadă specifică de timp, împăturirea și adăugarea mentei cipriote. Prepararea coagulilor este foarte importantă, având în vedere că, în conformitate cu un studiu relevant, aceasta sporește calitățile organoleptice ale produsului. În special, prepararea coagulilor la o temperatură ridicată produce niveluri ridicate ale anumitor compuși chimici de bază care contribuie la determinarea gustului brânzei Halloumi. Unii dintre acești compuși sunt lactonele, cum ar fi delta-dodecalactona (caracterizată printr-o aromă de fructe) și delta-decalactona (caracterizată printr-o aromă cremoasă), în timp ce alții sunt metil cetone, care se caracterizează printr-o aromă de lapte (P. Papademas, 2000).

Împăturirea tipică a coagulilor, ca parte a procedurii tradiționale, diferențiază Halloumi de alte brânzeturi. Această practică a fost adoptată deoarece facilita în mod tradițional introducerea brânzeturilor în containerele în care erau păstrate în zer. De asemenea, frunzele de mentă erau plasate între straturile de coagul (în timpul procesului de împăturire) pentru a fi fixate, permițând mentei să confere aroma sa caracteristică produsului final. Utilizarea mentei (Mentha viridis) în etapa de împăturire conferă produsului final aroma sa caracteristică datorită prezenței terpenelor pulegone („terpene ale mentei”) și a carvonei (Papademas și Robinson, 1998). Producătorii locali posedă cunoștințele necesare acestui proces de producție.

5.2.   Specificitatea produsului

Caracteristicile specifice ale produsului includ:

| (a) | proprietatea de a nu curge și de a nu se topi la temperaturi ridicate (poate fi consumată ca atare sau prăjită, la grătar etc.); |
| --- | --- |

(a)

proprietatea de a nu curge și de a nu se topi la temperaturi ridicate (poate fi consumată ca atare sau prăjită, la grătar etc.);

| (b) | tratamentul termic al coagulilor în zer, la o temperatură mai mare de 90 °C pentru cel puțin 30 de minute, care conferă caracterul unic al procesului său de producție și care contribuie la caracteristicile organoleptice ale produsului; |
| --- | --- |

(b)

tratamentul termic al coagulilor în zer, la o temperatură mai mare de 90 °C pentru cel puțin 30 de minute, care conferă caracterul unic al procesului său de producție și care contribuie la caracteristicile organoleptice ale produsului;

| (c) | împăturirea, care îi conferă forma caracteristică; |
| --- | --- |

(c)

împăturirea, care îi conferă forma caracteristică;

| (d) | caracteristicile sale organoleptice (gustul și mirosul caracteristice – aceasta are un miros puternic de lapte/zer și un miros înțepător; aceasta are o aromă și un gust de mentă, precum și un gust sărat) datorate în principal laptelui de oaie și de capră, care este influențat de alimentația animalelor, mentei, care este adăugată în timpul procesului de producție, și compușilor volatili care se formează în timpul tratamentului termic al coagulilor în zer și |
| --- | --- |

(d)

caracteristicile sale organoleptice (gustul și mirosul caracteristice – aceasta are un miros puternic de lapte/zer și un miros înțepător; aceasta are o aromă și un gust de mentă, precum și un gust sărat) datorate în principal laptelui de oaie și de capră, care este influențat de alimentația animalelor, mentei, care este adăugată în timpul procesului de producție, și compușilor volatili care se formează în timpul tratamentului termic al coagulilor în zer și

| (e) | caracterul său tradițional, deoarece produsul era fabricat din timpuri străvechi în Cipru, după o metodă tradițională transmisă din generație în generație și care constituie astăzi know-how-ul local al producătorilor săi. |
| --- | --- |

(e)

caracterul său tradițional, deoarece produsul era fabricat din timpuri străvechi în Cipru, după o metodă tradițională transmisă din generație în generație și care constituie astăzi know-how-ul local al producătorilor săi.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

Legătura dintre Halloumi și caracteristicile ariei geografice constă în specificitatea climatului mediteraneean al insulei. Vegetația locală cu care se hrănesc animalele producătoare de lapte variază de la stadiul de pășune verde până la cel al plantelor furajere semiuscate și apoi uscate, urmând etapele caracteristice ale microclimatului local. Dintre plantele endemice din Cipru, un număr redus este consumat de animalele producătoare de lapte. Vegetația locală din Cipru, consumată de animale în stare proaspătă sau uscată, influențează în mod determinant calitatea laptelui și, prin urmare, caracteristicile specifice ale brânzei Halloumi (Papademas, 2000). Prezența bacilului Lactobacillus cypricasei (lactobacil provenind din brânza cipriotă), care nu a fost izolat decât în brânza Halloumi cipriotă, dovedește legătura dintre microflora insulei și produs (Lawson et al., 2001). În plus, adaosul de mentă cipriotă sporește și mai mult aroma și gustul caracteristice ale produsului. În cele din urmă, caracteristicile organoleptice ale produsului, în special gustul și mirosul său, sunt, de asemenea, influențate de tipul de lapte utilizat, datorită prezenței în laptele de oaie și de capră a anumitor acizi grași cu o greutate moleculară redusă, și de substanțele volatile create în cursul procesului de fabricație.

În ceea ce privește legătura dintre factorii umani și produs, Halloumi este considerată ca fiind tradițională pentru Cipru deoarece, astfel cum a fost descris la punctul 5.1, aceasta ocupă de foarte mult timp un loc foarte important în viața și alimentația locuitorilor, atât a greco-ciprioților, cât și a turco-ciprioților, iar procesul său de producție este transmis din generație în generație. În plus, atât forma sa împăturită caracteristică, cât și proprietatea sa de a nu se topi la temperatură ridicată se datorează modului tradițional de producție transmis din generație în generație.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

http://www.moa.gov.cy/moa/da/da.nsf/All/82B33F7D83ABF5A8C225879C00346BA5?OpenDocument

---

(1)  JO L 179, 19.6.2014, p. 17.

---

Rectificări

| 10.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 165/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 165/19

---

Rectificare la Notificarea prealabilă a unei concentrări (Cazul M.11055 – EQUITIX / CUBE / RIVER RIDGE) Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 133 din 17 aprilie 2023
  )

(2023/C 165/08)

La pagina 7, punctul 1 primul rând:

în loc de:

„La data de 4 aprilie 2013”,

se citește:

„La data de 4 aprilie 2023”.

---