# Euroopa Liidu C 129/2023

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 129 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik13. aprill 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 129

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik13. aprill 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 129/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.11005 – RENAULT / MINTH / JV) (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2023/C 129/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.11005 – RENAULT / MINTH / JV) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 129/02 | Euro vahetuskurss — 12. aprill 2023 | 2 |
| 2023/C 129/03 | Euroopa Komisjoni poolt nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 22 lõike 2 kohaselt avaldatud teave lipuriigi teatiste kohta (riikide ja nende pädevate asutuste loetelu), mis vastab määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 20 lõigetele 1, 2 ja 3 ning III lisale | 3 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2023/C 129/04 | 8. märtsi 2023. aasta otsus nr 44/23/COL algatada ettevõtjale Farice väidetavalt antud riigiabi ametlik uurimine — Kutse esitada riigiabi kohta märkusi vastavalt EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 2 | 22 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2023/C 129/02

Euro vahetuskurss — 12. aprill 2023

2

2023/C 129/03

Euroopa Komisjoni poolt nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 22 lõike 2 kohaselt avaldatud teave lipuriigi teatiste kohta (riikide ja nende pädevate asutuste loetelu), mis vastab määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 20 lõigetele 1, 2 ja 3 ning III lisale

3

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

2023/C 129/04

8. märtsi 2023. aasta otsus nr 44/23/COL algatada ettevõtjale Farice väidetavalt antud riigiabi ametlik uurimine — Kutse esitada riigiabi kohta märkusi vastavalt EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 2

22

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 129/05 | Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a | 47 |
| 2023/C 129/06 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamine | 61 |
| 2023/C 129/07 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 67 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2023/C 129/05

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

47

2023/C 129/06

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamine

61

2023/C 129/07

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

67

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 13.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 129/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 129/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.11005 – RENAULT / MINTH / JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 129/01)

6. märtsil 2023 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b koostoimes sama määruse artikli 6 lõikega 2. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M11005 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M11005 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 13.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 129/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 129/2

---

Euro vahetuskurss (1)

12. aprill 2023

(2023/C 129/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0922 |
| JPY | Jaapani jeen | 146,09 |
| DKK | Taani kroon | 7,4506 |
| GBP | Inglise nael | 0,88038 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,3480 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9853 |
| ISK | Islandi kroon | 149,10 |
| NOK | Norra kroon | 11,4745 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 23,421 |
| HUF | Ungari forint | 376,23 |
| PLN | Poola zlott | 4,6631 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9385 |
| TRY | Türgi liir | 21,0976 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6377 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4728 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,5737 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7649 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4538 |
| KRW | Korea vonn | 1 448,10 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 20,1330 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,5183 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 253,32 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8193 |
| PHP | Filipiini peeso | 60,291 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 37,391 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,4635 |
| MXN | Mehhiko peeso | 19,7972 |
| INR | India ruupia | 89,6875 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0922

JPY

Jaapani jeen

146,09

DKK

Taani kroon

7,4506

GBP

Inglise nael

0,88038

SEK

Rootsi kroon

11,3480

CHF

Šveitsi frank

0,9853

ISK

Islandi kroon

149,10

NOK

Norra kroon

11,4745

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

23,421

HUF

Ungari forint

376,23

PLN

Poola zlott

4,6631

RON

Rumeenia leu

4,9385

TRY

Türgi liir

21,0976

AUD

Austraalia dollar

1,6377

CAD

Kanada dollar

1,4728

HKD

Hongkongi dollar

8,5737

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7649

SGD

Singapuri dollar

1,4538

KRW

Korea vonn

1 448,10

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

20,1330

CNY

Hiina jüaan

7,5183

IDR

Indoneesia ruupia

16 253,32

MYR

Malaisia ringit

4,8193

PHP

Filipiini peeso

60,291

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

37,391

BRL

Brasiilia reaal

5,4635

MXN

Mehhiko peeso

19,7972

INR

India ruupia

89,6875

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 13.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 129/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 129/3

---

Euroopa Komisjoni poolt nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 22 lõike 2 kohaselt avaldatud teave lipuriigi teatiste kohta (riikide ja nende pädevate asutuste loetelu), mis vastab määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 20 lõigetele 1, 2 ja 3 ning III lisale

(2023/C 129/03)

Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 (1) artikli 20 lõigetele 1, 2 ja 3 ning III lisale on järgmised kolmandad riigid teatanud Euroopa Komisjonile riigiasutustest, kellel on seoses määruse artiklis 12 sätestatud püügi sertifitseerimissüsteemiga õigus:

| a) | registreerida kalalaevu nende lipu alla; |
| --- | --- |

a)

registreerida kalalaevu nende lipu alla;

| b) | nende kalalaevadele püügilitsentse anda, neid peatada ja tühistada; |
| --- | --- |

b)

nende kalalaevadele püügilitsentse anda, neid peatada ja tühistada;

| c) | tõendada artiklis 12 osutatud püügisertifikaadil esitatud teabe õigsust ja neid sertifikaate kinnitada; |
| --- | --- |

c)

tõendada artiklis 12 osutatud püügisertifikaadil esitatud teabe õigsust ja neid sertifikaate kinnitada;

| d) | rakendada, kontrollida ja jõustada õigus- ja haldusnorme ning kaitse- ja majandamismeetmeid, mida nende kalalaevad peavad järgima; |
| --- | --- |

d)

rakendada, kontrollida ja jõustada õigus- ja haldusnorme ning kaitse- ja majandamismeetmeid, mida nende kalalaevad peavad järgima;

| e) | kontrollida kõnealuseid püügisertifikaate liikmesriikide pädevate asutuste abistamiseks artikli 20 lõikes 4 osutatud halduskoostöö korras; |
| --- | --- |

e)

kontrollida kõnealuseid püügisertifikaate liikmesriikide pädevate asutuste abistamiseks artikli 20 lõikes 4 osutatud halduskoostöö korras;

| f) | edastada nende püügisertifikaadi näidisvorme kooskõlas II lisas toodud näidisega ning |
| --- | --- |

f)

edastada nende püügisertifikaadi näidisvorme kooskõlas II lisas toodud näidisega ning

| g) | selliseid teatiseid ajakohastada.






  Kolmas riik | Pädevad asutused |
| --- | --- | --- |
| ALBAANIA | (a)






  — | Albanian General Harbour Masters (Ministry Transport and Infrastructure) |

g)

selliseid teatiseid ajakohastada.

Kolmas riik

Pädevad asutused

ALBAANIA

(a)

—

Albanian General Harbour Masters (Ministry Transport and Infrastructure)

(b):

| — | Commission for Examination of Applications for Fishing Permittion (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration), through National Licensing Center (Ministry of Economical Development, Tourism, Trade and Interpreneurship) |
| --- | --- |

—

Commission for Examination of Applications for Fishing Permittion (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration), through National Licensing Center (Ministry of Economical Development, Tourism, Trade and Interpreneurship)

(c), (d), (e):

| — | Sector of Fishery Monitoring and Control (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration) |
| --- | --- |

—

Sector of Fishery Monitoring and Control (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration)

(f) and (g):

| — | The Directorate of Agriculture Production and Trade Policies (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration) |
| --- | --- |

—

The Directorate of Agriculture Production and Trade Policies (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration)

ALŽEERIA

(a) to (d):

| — | Directions de la Pêche et des Ressources Halieutiques des Wilayas de:






  — | El Tarf, |
| --- | --- | --- |

—

Directions de la Pêche et des Ressources Halieutiques des Wilayas de:

—

El Tarf,

| — | Annaba, |
| --- | --- |

—

Annaba,

| — | Skikda, |
| --- | --- |

—

Skikda,

| — | Jijel, |
| --- | --- |

—

Jijel,

| — | Bejaian, |
| --- | --- |

—

Bejaian,

| — | Tizi Ouzou, |
| --- | --- |

—

Tizi Ouzou,

| — | Boumerdes, |
| --- | --- |

—

Boumerdes,

| — | Alger, |
| --- | --- |

—

Alger,

| — | Tipaza, |
| --- | --- |

—

Tipaza,

| — | Chlef, |
| --- | --- |

—

Chlef,

| — | Mostaganem, |
| --- | --- |

—

Mostaganem,

| — | Oran, |
| --- | --- |

—

Oran,

| — | Ain Temouchent, |
| --- | --- |

—

Ain Temouchent,

| — | Tlemcen. |
| --- | --- |

—

Tlemcen.

(e) to (g):

| — | Ministère de la Pêche et des Ressources Halieutiques |
| --- | --- |

—

Ministère de la Pêche et des Ressources Halieutiques

ANGOLA

(a):

| — | Conservatória do registo de propriedade (subordinada ao Ministério da Justiça) / Instituto Marítimo Portuário de Angola – IMPA (subordinada ao Ministério dos Transportes) |
| --- | --- |

—

Conservatória do registo de propriedade (subordinada ao Ministério da Justiça) / Instituto Marítimo Portuário de Angola – IMPA (subordinada ao Ministério dos Transportes)

(b):

| — | Ministra das Pescas e do Mar |
| --- | --- |

—

Ministra das Pescas e do Mar

(c):

| — | Direcção Nacional de Pescas (DNP) |
| --- | --- |

—

Direcção Nacional de Pescas (DNP)

(d) :

| — | Serviço Nacional de Fiscalização Pesqueira e da Aquicultura (SNFPA) |
| --- | --- |

—

Serviço Nacional de Fiscalização Pesqueira e da Aquicultura (SNFPA)

(e), (f), (g):

| — | Direcção Nacional de Pescas (Ministério das Pescas e do Mar) |
| --- | --- |

—

Direcção Nacional de Pescas (Ministério das Pescas e do Mar)

ANTIGUA JA BARBUDA

(a) to (g):

| — | Chief Fisheries Officer, Fisheries Division, Ministry of Agriculture, Lands, Housing and Environment. |
| --- | --- |

—

Chief Fisheries Officer, Fisheries Division, Ministry of Agriculture, Lands, Housing and Environment.

ARGENTINA

(a) to (g):

| — | Dirección Nacional de Coordinación y Fiscalización Pesquera (Ministerio de Agricultura, Ganadería y Pesca |
| --- | --- |

—

Dirección Nacional de Coordinación y Fiscalización Pesquera (Ministerio de Agricultura, Ganadería y Pesca

AUSTRAALIA

(a) to (e):

| — | Australian Fisheries Management Authority;
  Department of Primary Industries and Regional Development, Western Australia;
  Department of Primary Industries, New South Wales;
  Department
  of Agriculture and Fisheries, Queensland;
  Department of Natural Resources and Environment, Tasmania;
  Victoria Fishing Authority;
  Department of Primary Industries and Regions, South Australia |
| --- | --- |

—

Australian Fisheries Management Authority;

Department of Primary Industries and Regional Development, Western Australia;

Department of Primary Industries, New South Wales;

Department

of Agriculture and Fisheries, Queensland;

Department of Natural Resources and Environment, Tasmania;

Victoria Fishing Authority;

Department of Primary Industries and Regions, South Australia

(f) to (g):

| — | The Australian Government Department of Agriculture,
  Water and the Environment |
| --- | --- |

—

The Australian Government Department of Agriculture,

Water and the Environment

BAHAMA SAARED

(a) and (b):

| — | Port Department, within the Ministry of The Environment / Department of Marine Resources |
| --- | --- |

—

Port Department, within the Ministry of The Environment / Department of Marine Resources

(c) to (g) :

| — | Department of Marine Resources |
| --- | --- |

—

Department of Marine Resources

BANGLADESH

(a):

| — | Mercantile Marine Department |
| --- | --- |

—

Mercantile Marine Department

(b) to (f):

| — | Marine Fisheries Office |
| --- | --- |

—

Marine Fisheries Office

(g):

| — | Ministry of Fisheries and Livestock |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Livestock

BELIZE

(a):

| — | The International Merchant Marine Registry of Belize (INMARBE) |
| --- | --- |

—

The International Merchant Marine Registry of Belize (INMARBE)

(c) to (g):

| — | Belize High Seas Fisheries Unit, Ministry of Finance, Government of Belize |
| --- | --- |

—

Belize High Seas Fisheries Unit, Ministry of Finance, Government of Belize

BENIN

(a):

| — | Direction de la Marine Marchande / Ministère en charge de l'Economie Maritime; Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches |
| --- | --- |

—

Direction de la Marine Marchande / Ministère en charge de l'Economie Maritime; Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches

(b):

| — | Direction des Pêches / Ministère en charge de la Pêche; Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches |
| --- | --- |

—

Direction des Pêches / Ministère en charge de la Pêche; Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches

(c),(e),(f),(g):

| — | Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches |
| --- | --- |

—

Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches

(d):

| — | Direction des Pêches / Ministère en charge de la Pêche |
| --- | --- |

—

Direction des Pêches / Ministère en charge de la Pêche

BRASIILIA

(a) to (g):

| — | Ministry of Agriculture, Livestock and Food Supply |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture, Livestock and Food Supply

KAMERUN (2)

(a):

| — | Ministère des Transports |
| --- | --- |

—

Ministère des Transports

(b) to (g):

| — | Ministère de l'Elevage, des Pêches et Industries Animales |
| --- | --- |

—

Ministère de l'Elevage, des Pêches et Industries Animales

KANADA

(a) to (g):

| — | Assistant Deputy Minister of Fisheries and Harbour Management |
| --- | --- |

—

Assistant Deputy Minister of Fisheries and Harbour Management

CABO VERDE VABARIIK

(a):

| — | Institut Maritime et Portuaire (IMP) / Instituto Marítimo e Portuário (IMP) |
| --- | --- |

—

Institut Maritime et Portuaire (IMP) / Instituto Marítimo e Portuário (IMP)

(b):

| — | Direction Générale des Ressources Marines (DGRM) / Direção Geral dos Recursos Marinhos (DGRM) |
| --- | --- |

—

Direction Générale des Ressources Marines (DGRM) / Direção Geral dos Recursos Marinhos (DGRM)

(c),(d),(e),(f),(g):

| — | Unité d’inspection et garantie de qualité (UIGQ) / Unidade de Inspecção e Garantia de Qualidade (UIGQ) |
| --- | --- |

—

Unité d’inspection et garantie de qualité (UIGQ) / Unidade de Inspecção e Garantia de Qualidade (UIGQ)

TŠIILI

(a):

| | Dirección General del Territorio Marítimo y Marina Mercante, de la Armada de Chile |
| --- | --- |

Dirección General del Territorio Marítimo y Marina Mercante, de la Armada de Chile

(b):

| — | Subsecretaría de Pesca |
| --- | --- |

—

Subsecretaría de Pesca

(c) to (f):

| — | Servicio Nacional de Pesca |
| --- | --- |

—

Servicio Nacional de Pesca

(g):

| — | Subsecretaria de Pesca |
| --- | --- |

—

Subsecretaria de Pesca

HIINA

(a) to (g):

| — | Bureau of Fisheries, Ministry of Agriculture and Rural Affairs (MARA), P.R. China |
| --- | --- |

—

Bureau of Fisheries, Ministry of Agriculture and Rural Affairs (MARA), P.R. China

COLOMBIA

(a):

| — | Dirección General Marítima |
| --- | --- |

—

Dirección General Marítima

(b) to (f):

| — | Autoridad Nacional de Acuicultura y Pesca (AUNAP) |
| --- | --- |

—

Autoridad Nacional de Acuicultura y Pesca (AUNAP)

(g):

| — | Director de Pesca y Acuicultura |
| --- | --- |

—

Director de Pesca y Acuicultura

COSTA RICA

(a):

| — | Oficina de Bienes Muebles, Dirección Nacional de Registro
  Público,Ministerio de Justicia y Gracia |
| --- | --- |

—

Oficina de Bienes Muebles, Dirección Nacional de Registro

Público,Ministerio de Justicia y Gracia

(b):

| — | Presidente Ejecutivo, Instituto Costarricense de Pesca y
  Acuicultura |
| --- | --- |

—

Presidente Ejecutivo, Instituto Costarricense de Pesca y

Acuicultura

(c):

| — | Dirección General Técnica, Instituto Costarricense de Pesca y
  Acuicultura |
| --- | --- |

—

Dirección General Técnica, Instituto Costarricense de Pesca y

Acuicultura

(d):

| — | Unidad de Control Pesquero / Instituto Costarricense
  de Pesca y Acuicultura / Director General del Servicio
  Nacional de Guardacostas, Ministerio de Seguridad Pública,
  Gobernación y Policía |
| --- | --- |

—

Unidad de Control Pesquero / Instituto Costarricense

de Pesca y Acuicultura / Director General del Servicio

Nacional de Guardacostas, Ministerio de Seguridad Pública,

Gobernación y Policía

(e):

| — | Departamento de Cooperación Internacional / Instituto
  Costarricense de Pesca y Acuicultura |
| --- | --- |

—

Departamento de Cooperación Internacional / Instituto

Costarricense de Pesca y Acuicultura

(f):

| — | Dirección General Técnica o instancia competente del Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura |
| --- | --- |

—

Dirección General Técnica o instancia competente del Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura

(g):

| — | Ministro de Agricultura y Ganadería, Ministerio de Agricultura y Ganadería |
| --- | --- |

—

Ministro de Agricultura y Ganadería, Ministerio de Agricultura y Ganadería

KUUBA

(a):

| — | Registro Marítimo Nacional |
| --- | --- |

—

Registro Marítimo Nacional

b), c), e):

| — | Oficina Nacional de Inspección Pesquera (ONIP) |
| --- | --- |

—

Oficina Nacional de Inspección Pesquera (ONIP)

(d):

| — | Dirección de Ciencias y Regulaciones Pesqueras and Oficina
  Nacional de Inspección Pesquera |
| --- | --- |

—

Dirección de Ciencias y Regulaciones Pesqueras and Oficina

Nacional de Inspección Pesquera

(f):

| — | Dirección de Planificación del Ministerio de la Industria Pesquera |
| --- | --- |

—

Dirección de Planificación del Ministerio de la Industria Pesquera

(g):

| — | Dirección de Relaciones Internacionales del Ministerio de la Industria Pesquera |
| --- | --- |

—

Dirección de Relaciones Internacionales del Ministerio de la Industria Pesquera

CURAÇAO

(a):

| — | The Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning |
| --- | --- |

—

The Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning

(b) ja f):

| — | The Ministry of Economic Development |
| --- | --- |

—

The Ministry of Economic Development

(c):

| — | The Ministry of Economic Development in consultation with |
| --- | --- |

—

The Ministry of Economic Development in consultation with

the Ministry of Public Health, Environment and Nature

(d):

| — | The Ministry of Economic Development, the Ministry of |
| --- | --- |

—

The Ministry of Economic Development, the Ministry of

Traffic, Transport and Urban Planning The Attorney General of Curacao is in charge of the law enforcement

(e):

| — | The Ministry of Economic Development in collaboration
  with the Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning |
| --- | --- |

—

The Ministry of Economic Development in collaboration

with the Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning

(g):

| — | The Government of Curaçao |
| --- | --- |

—

The Government of Curaçao

ECUADOR

(a),(c),(e):

| — | Director de Pesca Industrial (Ministerio de Acuacultura y Pesca) |
| --- | --- |

—

Director de Pesca Industrial (Ministerio de Acuacultura y Pesca)

(b),(f),(g):

| — | Subsecretario de Recursos Pesqueros (Ministerio de Acuacultura y Pesca) |
| --- | --- |

—

Subsecretario de Recursos Pesqueros (Ministerio de Acuacultura y Pesca)

(d):

| — | Director de Control Pesquero (Ministerio de Acuacultura y Pesca) |
| --- | --- |

—

Director de Control Pesquero (Ministerio de Acuacultura y Pesca)

EGIPTUS

(a):

| — | Ministry of Agriculture and Land Reclamation:






  I) | General Organization For Veterinary Services (GOVs) |
| --- | --- | --- |

—

Ministry of Agriculture and Land Reclamation:

I)

General Organization For Veterinary Services (GOVs)

| II) | General Authority For Fish Resources Development |
| --- | --- |

II)

General Authority For Fish Resources Development

(b) and (d):

| — | General Authority for Fish Resources Development (cooperation with GOVs in case of fishing vessels of exporting establishments) |
| --- | --- |

—

General Authority for Fish Resources Development (cooperation with GOVs in case of fishing vessels of exporting establishments)

(c) :

| — | Ministry of Agriculture and Land Reclamation:General Organization for Veterinary Services (both Central and Local VET. Quarantine Department) |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture and Land Reclamation:General Organization for Veterinary Services (both Central and Local VET. Quarantine Department)

(e):

| — | General Authority for Fish Resources Development (cooperation with local inspectors Veterinary Quarantine for fishing vessels of exporting establishments) |
| --- | --- |

—

General Authority for Fish Resources Development (cooperation with local inspectors Veterinary Quarantine for fishing vessels of exporting establishments)

(f):

| — | General Organization For Veterinary Services |
| --- | --- |

—

General Organization For Veterinary Services

(g):

| I) | Ministry of Agriculture and Land Reclamation |
| --- | --- |

I)

Ministry of Agriculture and Land Reclamation

| II) | General Organization For Veterinary Services |
| --- | --- |

II)

General Organization For Veterinary Services

EL SALVADOR

(a):

| — | Autoridad Marítima Portuária |
| --- | --- |

—

Autoridad Marítima Portuária

(b) to (g):

| — | Centro de Desarrollo de la Pesca y la Acuicultura (CENDEPESCA) |
| --- | --- |

—

Centro de Desarrollo de la Pesca y la Acuicultura (CENDEPESCA)

ERITREA

(a):

| — | Ministry of Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries

(b):

| — | Fisheries Resource Regulatory Department |
| --- | --- |

—

Fisheries Resource Regulatory Department

(c):

| — | Fish Quality Inspection Division |
| --- | --- |

—

Fish Quality Inspection Division

(d):

| — | Monitoring Controlling and Surveillance, Ministry of Fisheries |
| --- | --- |

—

Monitoring Controlling and Surveillance, Ministry of Fisheries

(e):

| — | Liaison Division, Ministry of Fisheries |
| --- | --- |

—

Liaison Division, Ministry of Fisheries

(f):

| — | Ministry of Fisheries Laboratory |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries Laboratory

(g):

| — | Government of the State of Eritrea |
| --- | --- |

—

Government of the State of Eritrea

FALKLANDI SAARED

(a):

| — | Registar of Shipping, Customs and Immigration Department, Falkland Islands Government |
| --- | --- |

—

Registar of Shipping, Customs and Immigration Department, Falkland Islands Government

(b) to (g):

| — | Director of Fisheries, Fisheries Department, Falkland Islands Government |
| --- | --- |

—

Director of Fisheries, Fisheries Department, Falkland Islands Government

FÄÄRI SAARED

(a):

| — | FAS Faroe Islands National & International Ship Register |
| --- | --- |

—

FAS Faroe Islands National & International Ship Register

(b):

| — | Ministry of Fisheries and the Faroe Islands Fisheries Inspection |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and the Faroe Islands Fisheries Inspection

(c):

| — | The Faroe Islands Fisheries Inspection |
| --- | --- |

—

The Faroe Islands Fisheries Inspection

(d):

| — | Ministry of Fisheries, the Faroe Islands Fisheries Inspection and the Police and the Public Prosecution Authority |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries, the Faroe Islands Fisheries Inspection and the Police and the Public Prosecution Authority

(e):

| — | The Faroe Islands Fisheries Inspection |
| --- | --- |

—

The Faroe Islands Fisheries Inspection

(f) and (g):

| — | Ministry of Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries

FIDŽI

(a):

| — | Maritime Safety Authority of Fiji (MSAF) |
| --- | --- |

—

Maritime Safety Authority of Fiji (MSAF)

(b):

| — | Ministry of Fisheries and Forests; Fisheries Department |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Forests; Fisheries Department

(c) to (g):

| — | Fisheries Department |
| --- | --- |

—

Fisheries Department

PRANTSUSE POLÜNEESIA

(a):

| — | Direction Polynésienne des Affaires Maritimes (DPAM) |
| --- | --- |

—

Direction Polynésienne des Affaires Maritimes (DPAM)

(b),(c),(e),(f):

| — | Direction des ressources marines (DRM) |
| --- | --- |

—

Direction des ressources marines (DRM)

(d):

| — | Direction des ressources marines (DRM) / Haut-Commissariat de la République française / Service des Affaires Maritimes de Polynésie française (SAM PF) |
| --- | --- |

—

Direction des ressources marines (DRM) / Haut-Commissariat de la République française / Service des Affaires Maritimes de Polynésie française (SAM PF)

(g):

| — | Direction générale des affaires maritimes, de la pêche et de l’Aquaculture (DGAMPA) |
| --- | --- |

—

Direction générale des affaires maritimes, de la pêche et de l’Aquaculture (DGAMPA)

GABON

(a) and (b):

| — | Ministre de l'Agriculture, de l'Elevage, de la Pêche et du Développement Rural |
| --- | --- |

—

Ministre de l'Agriculture, de l'Elevage, de la Pêche et du Développement Rural

(c) to (g):

| — | Directeur Général des Pêches et de l'Aquaculture |
| --- | --- |

—

Directeur Général des Pêches et de l'Aquaculture

GAMBIA

(a):

| — | The Gambia Maritime Administration |
| --- | --- |

—

The Gambia Maritime Administration

(b):

| — | Director of Fisheries |
| --- | --- |

—

Director of Fisheries

(c) to (g):

| — | Fisheries Department (Director of Fisheries) |
| --- | --- |

—

Fisheries Department (Director of Fisheries)

GHANA

(a) to (g):

| — | Fisheries Commission |
| --- | --- |

—

Fisheries Commission

GRÖÖNIMAA

(a):

| — | The Danish Maritime Authority |
| --- | --- |

—

The Danish Maritime Authority

(b) to (g):

| — | The Greenland Fisheries Licence Control Authority |
| --- | --- |

—

The Greenland Fisheries Licence Control Authority

GRENADA

(a) to (g):

| — | Fisheries Division (Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries) |
| --- | --- |

—

Fisheries Division (Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries)

GUATEMALA

(a) to (g):

| — | Ministerio de Agricultura, Ganadería y Alimentación (MAGA) through Dirección de Normatividad de la Pesca y Acuicultura. |
| --- | --- |

—

Ministerio de Agricultura, Ganadería y Alimentación (MAGA) through Dirección de Normatividad de la Pesca y Acuicultura.

GUINEA

(a):

| — | Direction Générale de l’Agence de la Navigation Maritime (ANAM) |
| --- | --- |

—

Direction Générale de l’Agence de la Navigation Maritime (ANAM)

(b):

| — | Direction Nationale des Pêches Maritimes |
| --- | --- |

—

Direction Nationale des Pêches Maritimes

(c):

| — | Le Certificateur des certificats de capture |
| --- | --- |

—

Le Certificateur des certificats de capture

(d) to (f):

| — | Direction Générale du Centre National de Surveillance de Police des Pêcheries |
| --- | --- |

—

Direction Générale du Centre National de Surveillance de Police des Pêcheries

(g):

| — | Ministère des Pêches, de l’Aquaculture et le l’Economie Maritime |
| --- | --- |

—

Ministère des Pêches, de l’Aquaculture et le l’Economie Maritime

GUYANA

(a) to (g):

| — | Fisheries Department, Ministry of Agriculture, Guyana, South America |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Ministry of Agriculture, Guyana, South America

ISLAND

(a) and (b):

| — | Directorate of Fisheries |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries

(c),(e),(f),(g):

| — | Directorate of Fisheries / The Icelandic Food and Veterinary Authority |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries / The Icelandic Food and Veterinary Authority

(d):

| — | Directorate of Fisheries / The Icelandic Coast Guards |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries / The Icelandic Coast Guards

INDIA

(a) and (b):

| — | Marine Products Exports Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India |
| --- | --- |

—

Marine Products Exports Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India

Registrars under the Merchant Shipping Act (Director General of Shipping), Ministry of Shipping, Govt. of India

Deparment of Fisheries of State (Provincial) Governments of West Bengal, Gujarat, Kerala, Orissa, Andhra Pradesh, Karnataka, Maharastra, and Tamil Nadu

(c):

| — | Marine Products Exports Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India
  Authorized officers as notified by State Governments and Union Territories:






  — | Kochi (Regional Division) |
| --- | --- | --- |

—

Marine Products Exports Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India

Authorized officers as notified by State Governments and Union Territories:

—

Kochi (Regional Division)

| — | Chennai (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Chennai (Regional Division)

| — | Kolkata (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Kolkata (Regional Division)

| — | Mumbai (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Mumbai (Regional Division)

| — | Visakhapatnam (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Visakhapatnam (Regional Division)

| — | Veraval (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Veraval (Regional Division)

| — | Mangalore (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Mangalore (Sub Regional Division)

| — | Kollam (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Kollam (Sub Regional Division)

| — | Goa (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Goa (Sub Regional Division)

| — | Tuticorin (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Tuticorin (Sub Regional Division)

| — | Bhubaneswar (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Bhubaneswar (Regional Division)

| — | Bhimavaram (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Bhimavaram (Sub Regional Division)

| — | Porbandar (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Porbandar (Sub Regional Division)

| — | Ratnagiri (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Ratnagiri (Sub Regional Division)

| — | Kavaratti (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Kavaratti (Sub Regional Division)

| — | Nellore (Satellite Centre) |
| --- | --- |

—

Nellore (Satellite Centre)

(d):

| — | Director General of Shipping
  Marine Products Exports Development Authority, Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India
  Coast Guard
  Department of Fisheries of the State Governments |
| --- | --- |

—

Director General of Shipping

Marine Products Exports Development Authority, Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India

Coast Guard

Department of Fisheries of the State Governments

(e):

| — | Marine Products Export Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India and its 21 field offices
  Authorized officers of notified State Governments and Union Territories |
| --- | --- |

—

Marine Products Export Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India and its 21 field offices

Authorized officers of notified State Governments and Union Territories

(f):

| — | Joint Secretary, (EP-MP) Department of Commerce, Ministry of Commerce and Industry |
| --- | --- |

—

Joint Secretary, (EP-MP) Department of Commerce, Ministry of Commerce and Industry

(g):

| — | Joint Secretary, (EP-MP) Department of Commerce, Ministry of Commerce and Industry
  Joint Secretary, Department of Animal Husbandry, Dairying and Fisheries, Ministry of Agriculture |
| --- | --- |

—

Joint Secretary, (EP-MP) Department of Commerce, Ministry of Commerce and Industry

Joint Secretary, Department of Animal Husbandry, Dairying and Fisheries, Ministry of Agriculture

INDONEESIA

(a) and (b):

| — | Head of Marine and Fisheries Services Province |
| --- | --- |

—

Head of Marine and Fisheries Services Province

Director General Maritime of Capture Fisheries

(c):

| — | Head of Fishing Port, Directorate General of Capture Fisheries
  Fisheries Inspector, Directorate General of Marine Fisheries Resources Surveillance and Control |
| --- | --- |

—

Head of Fishing Port, Directorate General of Capture Fisheries

Fisheries Inspector, Directorate General of Marine Fisheries Resources Surveillance and Control

(d):

| — | Director General of Marine and Fisheries Resources Surveillance |
| --- | --- |

—

Director General of Marine and Fisheries Resources Surveillance

(e):

| — | Director General of Capture Fisheries |
| --- | --- |

—

Director General of Capture Fisheries

(f) and (g):

| — | Director General of Fisheries Product Processing and Marketing |
| --- | --- |

—

Director General of Fisheries Product Processing and Marketing

CÔTE D'IVOIRE’I VABARIIK

(a):

| — | Directeur Général des Affaires Maritimes et Portuaires (DGAMP, Secrétariat d’État auprès du Ministre des Transports chargé des Affaires Maritimes et Portuaires) |
| --- | --- |

—

Directeur Général des Affaires Maritimes et Portuaires (DGAMP, Secrétariat d’État auprès du Ministre des Transports chargé des Affaires Maritimes et Portuaires)

(b) :

| — | Ministre des Ressources Animales et Halieutiques |
| --- | --- |

—

Ministre des Ressources Animales et Halieutiques

(c) and (e) :

| — | Ministre des Ressources Animales et Halieutiques |
| --- | --- |

—

Ministre des Ressources Animales et Halieutiques

| — | Directeur des Pêches, Direction des pêches |
| --- | --- |

—

Directeur des Pêches, Direction des pêches

And

| — | Chef du Service d’Inspection et de Contrôle en Frontière (Service d’Inspection et de Contrôle Sanitaires Vétérinaires en Frontières, SICOSAV) |
| --- | --- |

—

Chef du Service d’Inspection et de Contrôle en Frontière (Service d’Inspection et de Contrôle Sanitaires Vétérinaires en Frontières, SICOSAV)

(d) :

| — | Ministre des Ressources Animales et Halieutiques
  Directeur des Pêches, Direction des pêches |
| --- | --- |

—

Ministre des Ressources Animales et Halieutiques

Directeur des Pêches, Direction des pêches

(f) and (g) :

| — | Ministre des Ressources Animales et Halieutiques |
| --- | --- |

—

Ministre des Ressources Animales et Halieutiques

JAMAICA

(a):

| — | Maritime Authority of Jamaica (MAJ) |
| --- | --- |

—

Maritime Authority of Jamaica (MAJ)

(b) to (g):

| — | Fisheries Division |
| --- | --- |

—

Fisheries Division

JAAPAN

(a):

| — | Fisheries Management Division, Bureau of Fisheries, Department of Fisheries and Forestry, Hokkaido Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Management Division, Bureau of Fisheries, Department of Fisheries and Forestry, Hokkaido Government

| — | Aomori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Aomori Prefectural Government

| — | Hachinohe Fisheries Office, Sanpachi District Administration Office, Aomori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Hachinohe Fisheries Office, Sanpachi District Administration Office, Aomori Prefectural Government

| — | Mutsu Fisheries Office, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Seihoku District Administration Office, Aomori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Mutsu Fisheries Office, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Seihoku District Administration Office, Aomori Prefectural Government

| — | Ajigasawa Fisheries Office, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Seihoku District Administration Office, Aomori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Ajigasawa Fisheries Office, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Seihoku District Administration Office, Aomori Prefectural Government

| — | Fisheries Industry Promotion Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Iwate Prefectural Department |
| --- | --- |

—

Fisheries Industry Promotion Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Iwate Prefectural Department

| — | Fisheries Department, Kuji Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Kuji Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Miyako Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Miyako Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Kamaishi Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Kamaishi Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Ofunato Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Ofunato Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Industry Promotion Division, Agriculture Forestry and Fisheries Department, Miyagi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Industry Promotion Division, Agriculture Forestry and Fisheries Department, Miyagi Prefectural Government

| — | Fisheries and Fishing Ports Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Akita Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries and Fishing Ports Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Akita Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Industrial and Economic Affairs Department, Shonai Area General Branch Administration Office, Yamagata Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Industrial and Economic Affairs Department, Shonai Area General Branch Administration Office, Yamagata Prefectural Government

| — | Fishery Division, Fukushima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Fukushima Prefectural Government

| — | Fishery Office, Fukushima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Office, Fukushima Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Ibaraki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Ibaraki Prefectural Government

| — | Marine Industries Promotion Division, Chiba Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Marine Industries Promotion Division, Chiba Prefectural Government

| — | Fishery section, Agriculture, Forestry and Fishery Division, Bureau of Industrial and Labor Affairs, Tokyo Metropolitan Government |
| --- | --- |

—

Fishery section, Agriculture, Forestry and Fishery Division, Bureau of Industrial and Labor Affairs, Tokyo Metropolitan Government

| — | Fisheries Division, Environment and Agriculture Department, Kanagawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Environment and Agriculture Department, Kanagawa Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Niigata Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Niigata Prefectural Government

| — | Promotion Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Promotion Department, Sado Regional Promotion Bureau, Niigata Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Promotion Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Promotion Department, Sado Regional Promotion Bureau, Niigata Prefectural Government

| — | Fisheries and Fishing Port Division, Toyama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries and Fishing Port Division, Toyama Prefectural Government

| — | Fishery Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ishikawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ishikawa Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukui Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukui Prefectural Government

| — | Reinan Regional Promotion Bureau, Fukui Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Reinan Regional Promotion Bureau, Fukui Prefectural Government

| — | Office of Fishery Management, Division of Fishery, Department of Industry, Shizuoka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Office of Fishery Management, Division of Fishery, Department of Industry, Shizuoka Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Aichi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Aichi Prefectural Government

| — | Fisheries Resource Office, Department of Agriculture, Fisheries, Commerce and Industry, Mie Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Resource Office, Department of Agriculture, Fisheries, Commerce and Industry, Mie Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government

| — | Fisheries Office, Kyoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Office, Kyoto Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Environment, Agriculture, Forestry and Fisheries, Osaka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Environment, Agriculture, Forestry and Fisheries, Osaka Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Bureau, Agriculture and Environmental Department, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Bureau, Agriculture and Environmental Department, Hyogo Prefectural Government

| — | Kobe Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Kobe District Administration Office, Hyogo prefectural Government |
| --- | --- |

—

Kobe Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Kobe District Administration Office, Hyogo prefectural Government

| — | Kakogawa Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Higashi-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Kakogawa Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Higashi-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government

| — | Himeji Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Naka-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Himeji Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Naka-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government

| — | Koto Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Nishi-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Koto Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Nishi-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government

| — | Tajima Fisheries Office, Tajima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Tajima Fisheries Office, Tajima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government

| — | Sumoto Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Awaji District Administration Office, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Sumoto Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Awaji District Administration Office, Hyogo Prefectural Government

| — | Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Wakayama Prefectural Government

| — | Kaisou Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Kaisou Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government

| — | Arida Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Arida Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government

| — | Hidaka Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Hidaka Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government

| — | Nishimuro Promotion Bureau, Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Nishimuro Promotion Bureau, Wakayama Prefectural Government

| — | Higashimuro Promotion Bureau, Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Higashimuro Promotion Bureau, Wakayama Prefectural Government

| — | Fishery Division, Fishery Development Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fishery, Tottori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Fishery Development Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fishery, Tottori Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Shimane Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Shimane Prefectural Government

| — | Fisheries Office, Oki Branch Office, Shimane Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Office, Oki Branch Office, Shimane Prefectural Government

| — | Matsue Fisheries Office, Shimane Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Matsue Fisheries Office, Shimane Prefectural Government

| — | Hamada Fisheries office, Shimane Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Hamada Fisheries office, Shimane Prefectural Government

| — | Okayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Okayama Prefectural Government

| — | Hiroshima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Hiroshima Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Yamaguchi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Yamaguchi Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Tokushima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Tokushima Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agricultural Administration and Fisheries Department, Kagawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agricultural Administration and Fisheries Department, Kagawa Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Fisheries Bureau, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ehime prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Fisheries Bureau, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ehime prefectural Government

| — | Fisheries Management Division, Kochi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Management Division, Kochi Prefectural Government

| — | Fishery Administration Division, Fishery Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukuoka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Administration Division, Fishery Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukuoka Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Saga Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Saga Prefectural Government

| — | Resource Management Division, Fisheries Department, Nagasaki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Resource Management Division, Fisheries Department, Nagasaki Prefectural Government

| — | Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kumamoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kumamoto Prefectural Government

| — | Tamana Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Tamana Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government

| — | Yatsushiro Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Yatsushiro Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government

| — | Amakusa Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Amakusa Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government

| — | Oita Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Oita Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Agriculture and Fisheries Department, Miyazaki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Agriculture and Fisheries Department, Miyazaki Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Kagoshima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Kagoshima Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Okinawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Okinawa Prefectural Government

| — | Agriculture, Forestry and Fisheries Management Division, Miyako Regional Agriculture, Forestry and Fisheries promotions Center, Okinawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Agriculture, Forestry and Fisheries Management Division, Miyako Regional Agriculture, Forestry and Fisheries promotions Center, Okinawa Prefectural Government

| — | Agriculture, Forestry and Fisheries Management Division, Yaeyama Regional Agriculture, Forestry and Fisheries Promotions Center, Okinawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Agriculture, Forestry and Fisheries Management Division, Yaeyama Regional Agriculture, Forestry and Fisheries Promotions Center, Okinawa Prefectural Government

(b):

Same as point (a) and:

| — | Fishery Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries
  Iwate Regional Marine Fisheries Management Commission |
| --- | --- |

—

Fishery Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries

Iwate Regional Marine Fisheries Management Commission

| — | Fisheries Division, Tsu Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Tsu Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Ise Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Ise Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Owase Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Owase Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government

(c):

| — | Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries

(d):

| — | Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries

| — | Fisheries Management Division, Bureau of Fisheries, Department of Fisheries and Forestry, Hokkaido Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Management Division, Bureau of Fisheries, Department of Fisheries and Forestry, Hokkaido Government

| — | Aomori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Aomori Prefectural Government

| — | Fisheries Industry Promotion Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Iwate Prefectural Department |
| --- | --- |

—

Fisheries Industry Promotion Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Iwate Prefectural Department

| — | Iwate Regional Marine Fisheries Management Commission |
| --- | --- |

—

Iwate Regional Marine Fisheries Management Commission

| — | Fisheries Department, Kuji Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Kuji Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Miyako Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Miyako Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Kamaishi Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Kamaishi Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Ofunato Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Ofunato Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Industry Promotion Division, Agriculture Forestry and Fisheries Department, Miyagi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Industry Promotion Division, Agriculture Forestry and Fisheries Department, Miyagi Prefectural Government

| — | Fisheries and Fishing Ports Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Akita Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries and Fishing Ports Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Akita Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Industrial and Economic Affairs Department, Shonai Area General Branch Administration Office, Yamagata Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Industrial and Economic Affairs Department, Shonai Area General Branch Administration Office, Yamagata Prefectural Government

| — | Fishery Division, Fukushima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Fukushima Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Ibaraki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Ibaraki Prefectural Government

| — | Marine Industries Promotion Division, Chiba Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Marine Industries Promotion Division, Chiba Prefectural Government

| — | Fishery section, Agriculture, Forestry and Fishery Division, Bureau of Industrial and Labor Affairs, Tokyo Metropolitan Government |
| --- | --- |

—

Fishery section, Agriculture, Forestry and Fishery Division, Bureau of Industrial and Labor Affairs, Tokyo Metropolitan Government

| — | Fisheries Division, Environment and Agriculture Department, Kanagawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Environment and Agriculture Department, Kanagawa Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Niigata Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Niigata Prefectural Government

| — | Fisheries and Fishing Port Division, Toyama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries and Fishing Port Division, Toyama Prefectural Government

| — | Fishery Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department,

| — | Ishikawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Ishikawa Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukui Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukui Prefectural Government

| — | Reinan Regional Promotion Bureau, Fukui Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Reinan Regional Promotion Bureau, Fukui Prefectural Government

| — | Office of Fishery Management, Division of Fishery, Department of Industry, Shizuoka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Office of Fishery Management, Division of Fishery, Department of Industry, Shizuoka Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Aichi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Aichi Prefectural Government

| — | Fisheries Resource Office, Department of Agriculture, Fisheries, Commerce and Industry, Mie Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Resource Office, Department of Agriculture, Fisheries, Commerce and Industry, Mie Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Environment, Agriculture, Forestry and Fisheries, Osaka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Environment, Agriculture, Forestry and Fisheries, Osaka Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Bureau, Agriculture and Environmental Department, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Bureau, Agriculture and Environmental Department, Hyogo Prefectural Government

| — | Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Wakayama Prefectural Government

| — | Fishery Division, Fishery Development Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fishery, Tottori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Fishery Development Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fishery, Tottori Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Shimane Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Shimane Prefectural Government

| — | Okayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Okayama Prefectural Government

| — | Hiroshima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Hiroshima Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Yamaguchi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Yamaguchi Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Tokushima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Tokushima Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agricultural Administration and Fisheries Department, Kagawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agricultural Administration and Fisheries Department, Kagawa Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Fisheries Bureau, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ehime prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Fisheries Bureau, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ehime prefectural Government

| — | Fisheries Management Division, Kochi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Management Division, Kochi Prefectural Government

| — | Fishery Administration Division, Fishery Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukuoka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Administration Division, Fishery Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukuoka Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Saga Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Saga Prefectural Government

| — | Resource Management Division, Fisheries Department, Nagasaki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Resource Management Division, Fisheries Department, Nagasaki Prefectural Government

| — | Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kumamoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kumamoto Prefectural Government

| — | Oita Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Oita Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Agriculture and Fisheries Department, Miyazaki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Agriculture and Fisheries Department, Miyazaki Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Kagoshima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Kagoshima Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Okinawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Okinawa Prefectural Government

(c),(f),(g):

| — | Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries

KEENIA

(a):

| — | Kenya Maritime Authority |
| --- | --- |

—

Kenya Maritime Authority

(b) to (g):

| — | Ministry of Agriculture, Livestock and Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture, Livestock and Fisheries

KIRIBATI

(a):

| — | Ministry of Information, Communications, Transport and Tourism |
| --- | --- |

—

Ministry of Information, Communications, Transport and Tourism

Development (MICTTF)

(b) to (g):

| — | Ministry of Fisheries and Marine Resources Development (MFMRD) |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Marine Resources Development (MFMRD)

KOREA

(a),(b),(d),(f),(g):

| — | Ministry of Oceans and Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Oceans and Fisheries

(c),(e):

| — | National Fisheries Products Quality Management Service and 13 regional offices:






  — | Busan Regional Office |
| --- | --- | --- |

—

National Fisheries Products Quality Management Service and 13 regional offices:

—

Busan Regional Office

| — | Incheon Regional Office |
| --- | --- |

—

Incheon Regional Office

| — | Incheon International Airport Regional Office |
| --- | --- |

—

Incheon International Airport Regional Office

| — | Seoul Regional Office |
| --- | --- |

—

Seoul Regional Office

| — | Pyeongtaek Regional Office |
| --- | --- |

—

Pyeongtaek Regional Office

| — | Janghang Regional Office |
| --- | --- |

—

Janghang Regional Office

| — | Mokpo Regional Office |
| --- | --- |

—

Mokpo Regional Office

| — | Wando Regional Office |
| --- | --- |

—

Wando Regional Office

| — | Yeosu Regional Office |
| --- | --- |

—

Yeosu Regional Office

| — | Jeju Regional Office |
| --- | --- |

—

Jeju Regional Office

| — | Tongyeong Regional Office |
| --- | --- |

—

Tongyeong Regional Office

| — | Pohang Regional Office |
| --- | --- |

—

Pohang Regional Office

| — | Gangneung Regional Office |
| --- | --- |

—

Gangneung Regional Office

MADAGASKAR

(a):

| — | Agence Portuaire Maritime et Fluviale
  Service Régional de Pêche et des
  Ressources halieutiques de Diana, Sava, Sofia, Boeny Melaky, Analanjirofo,
  Atsinanana, Atsimo Atsinanana, Vatovavy Fitovinany, Menabe, Atsimo Andrefana, Anosy, and Androy |
| --- | --- |

—

Agence Portuaire Maritime et Fluviale

Service Régional de Pêche et des

Ressources halieutiques de Diana, Sava, Sofia, Boeny Melaky, Analanjirofo,

Atsinanana, Atsimo Atsinanana, Vatovavy Fitovinany, Menabe, Atsimo Andrefana, Anosy, and Androy

(b):

| — | Ministère chargé de la Pêche |
| --- | --- |

—

Ministère chargé de la Pêche

(c) and (d) :

| — | Centre de Surveillance des Pêches |
| --- | --- |

—

Centre de Surveillance des Pêches

(e),(f),(g) :

| — | Direction Générale de la Pêche et des Ressources Halieutiques |
| --- | --- |

—

Direction Générale de la Pêche et des Ressources Halieutiques

MALAISIA

(a) and (b):

| — | Department of Fisheries Malaysia and Department of Fisheries Sabah |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries Malaysia and Department of Fisheries Sabah

(c),(e),(f):

| — | Department of Fisheries, Malaysia |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries, Malaysia

(d):

| — | Department of Fisheries, |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries,

(g):

| — | Department of Fisheries, Malaysia
  Ministry of Agriculture and Agro- based |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries, Malaysia

Ministry of Agriculture and Agro- based

MALDIIVID

(a):

| — | Transport Authority |
| --- | --- |

—

Transport Authority

(b),(c),(e),(f),(g):

| — | Ministry of Fisheries, Marine Resources and Agriculture |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries, Marine Resources and Agriculture

(d):

| — | Coast Guard, Maldives National Defense Force
  Maldives Police Service |
| --- | --- |

—

Coast Guard, Maldives National Defense Force

Maldives Police Service

MAURITAANIA

(a):

| — | Direction de la Marine Marchande |
| --- | --- |

—

Direction de la Marine Marchande

(b) :

| — | Direction de la Pêche industrielle / Direction de la Pêche Artisanale et Côtière |
| --- | --- |

—

Direction de la Pêche industrielle / Direction de la Pêche Artisanale et Côtière

(c),(d),(e),(f) :

| — | Garde Côtes Mauritanienne (GCM) |
| --- | --- |

—

Garde Côtes Mauritanienne (GCM)

(g) :

| — | Ministère des Pêches et de l'Economie Maritime |
| --- | --- |

—

Ministère des Pêches et de l'Economie Maritime

MAURITIUS

(a) to (g):

| — | Ministry of Blue Economy, Marine Resources, Fisheries and Shipping (Fisheries Division) |
| --- | --- |

—

Ministry of Blue Economy, Marine Resources, Fisheries and Shipping (Fisheries Division)

MEHHIKO

(a),(c),(g):

| — | CONAPESCA a través de la Dirección General de Planeación, Programación y Evaluación |
| --- | --- |

—

CONAPESCA a través de la Dirección General de Planeación, Programación y Evaluación

(b):

| — | CONAPESCA a través de la Dirección General de Ordenamiento Pesquero y Acuícola |
| --- | --- |

—

CONAPESCA a través de la Dirección General de Ordenamiento Pesquero y Acuícola

(d),(e) :

| — | CONAPESCA a través de la Dirección General de Inspección y Vigilancia |
| --- | --- |

—

CONAPESCA a través de la Dirección General de Inspección y Vigilancia

(f)

| — | Comisión Nacional de Acuacultura y Pesca |
| --- | --- |

—

Comisión Nacional de Acuacultura y Pesca

MONTENEGRO

(a):

| — | Ministry of Transport, Maritime Affairs and Telecommunications (Harbour Master Office Bar, Harbour Master Office Kotor) |
| --- | --- |

—

Ministry of Transport, Maritime Affairs and Telecommunications (Harbour Master Office Bar, Harbour Master Office Kotor)

(b) to (g):

| — | Ministry of Agriculture, Forestry and Watermanagement |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture, Forestry and Watermanagement

MAROKO

(a),(b),(e),(f):

| — | Direction des Pêches Maritimes et de l’Aquaculture |
| --- | --- |

—

Direction des Pêches Maritimes et de l’Aquaculture

(c):

| — | Délégations des Pêches Maritimes de:






  — | Jebha |
| --- | --- | --- |

—

Délégations des Pêches Maritimes de:

—

Jebha

| — | Nador |
| --- | --- |

—

Nador

| — | Al Hoceima |
| --- | --- |

—

Al Hoceima

| — | M'diq |
| --- | --- |

—

M'diq

| — | Tanger |
| --- | --- |

—

Tanger

| — | Larache |
| --- | --- |

—

Larache

| — | Kenitra-Mehdia |
| --- | --- |

—

Kenitra-Mehdia

| — | Mohammedia |
| --- | --- |

—

Mohammedia

| — | Casablanca |
| --- | --- |

—

Casablanca

| — | El Jadida |
| --- | --- |

—

El Jadida

| — | Safi |
| --- | --- |

—

Safi

| — | Essaouira |
| --- | --- |

—

Essaouira

| — | Agadir |
| --- | --- |

—

Agadir

| — | Sidi Ifni |
| --- | --- |

—

Sidi Ifni

| — | Tan-Tan |
| --- | --- |

—

Tan-Tan

| — | Laâyoune |
| --- | --- |

—

Laâyoune

| — | Boujdour |
| --- | --- |

—

Boujdour

| — | Dakhla |
| --- | --- |

—

Dakhla

(d):

| — | Same as point (c) |
| --- | --- |

—

Same as point (c)

| — | Direction des Pêches Maritimes |
| --- | --- |

—

Direction des Pêches Maritimes

(g):

| — | Secrétariat Général du Département de la Pêche Maritime |
| --- | --- |

—

Secrétariat Général du Département de la Pêche Maritime

MOSAMBIIK

(a):

| — | National Marine Institute (INAMAR) |
| --- | --- |

—

National Marine Institute (INAMAR)

(b) to (g):

| — | National Directorate of Fisheries Administration |
| --- | --- |

—

National Directorate of Fisheries Administration

(c):

| — | National Direction of Operations |
| --- | --- |

—

National Direction of Operations

MYANMAR/BIRMA

(a):

| — | Department of Marine Administration |
| --- | --- |

—

Department of Marine Administration

(b) to (g):

| — | Department of Fisheries / Ministry of Livestock, Fisheries and Irrigation |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries / Ministry of Livestock, Fisheries and Irrigation

NAMIIBIA

(a):

| — | Ministry of Works, Transport and Communication |
| --- | --- |

—

Ministry of Works, Transport and Communication

(b),(d),(f),(g):

| — | Ministry of Fisheries and Marine Resources |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Marine Resources

(c) and (e):

| — | Ministry of Fisheries and Marine Resources (Walvis Bay) and Ministry of Fisheries and Marine Resources (Lüderitz) |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Marine Resources (Walvis Bay) and Ministry of Fisheries and Marine Resources (Lüderitz)

UUS-KALEDOONIA

(a),(b),(c),(e),(f) and (g):

| — | Service des Affaires Maritimes (SAM) de Nouvelle-Calédonie |
| --- | --- |

—

Service des Affaires Maritimes (SAM) de Nouvelle-Calédonie

(d):

| — | Etat-Major Inter-Armées |
| --- | --- |

—

Etat-Major Inter-Armées

UUS-MEREMAA

(a) to (g):

| — | Ministry for Primary Industries |
| --- | --- |

—

Ministry for Primary Industries

NICARAGUA

(a):

| — | Dirección General de Transporte Acuático del Ministerio de Transporte e Infraestructura |
| --- | --- |

—

Dirección General de Transporte Acuático del Ministerio de Transporte e Infraestructura

(b),(d),(f),(g):

| — | Instituto Nicaragüense de la Pesca y Acuicultura (INPESCA) through Presidente Ejecutivo |
| --- | --- |

—

Instituto Nicaragüense de la Pesca y Acuicultura (INPESCA) through Presidente Ejecutivo

(c) :

| — | Instituto Nicaragüense de la Pesca y Acuicultura (INPESCA) through the Delegaciones Departamentales:






  — | Delegación de INPESCA Puerto Cabezas |
| --- | --- | --- |

—

Instituto Nicaragüense de la Pesca y Acuicultura (INPESCA) through the Delegaciones Departamentales:

—

Delegación de INPESCA Puerto Cabezas

| — | Delegación de INPESCA Chinandega |
| --- | --- |

—

Delegación de INPESCA Chinandega

| — | Delegación de INPESCA Bluefields |
| --- | --- |

—

Delegación de INPESCA Bluefields

| — | Delegación de INPESCA Rivas |
| --- | --- |

—

Delegación de INPESCA Rivas

(e):

| — | Dirección de Monitoreo, Vigilancia y Control, INPESCA |
| --- | --- |

—

Dirección de Monitoreo, Vigilancia y Control, INPESCA

NIGEERIA

(a):

| — | Nigerian Maritime Administration and Safety Agency (NIMASA) |
| --- | --- |

—

Nigerian Maritime Administration and Safety Agency (NIMASA)

(b):

| — | Federal Ministry of Agriculture & Rural Development |
| --- | --- |

—

Federal Ministry of Agriculture & Rural Development

(c),(d),(f):

| — | Federal Department of Fisheries & Aquaculture (Fisheries Resources Monitoring, control & Surveillance (MCS)) |
| --- | --- |

—

Federal Department of Fisheries & Aquaculture (Fisheries Resources Monitoring, control & Surveillance (MCS))

(e),(g):

| — | Federal Ministry of Agriculture & Rural Development, Director of Fisheries |
| --- | --- |

—

Federal Ministry of Agriculture & Rural Development, Director of Fisheries

NORRA

(a),(b),(e),(f),(g):

| — | Directorate of Fisheries |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries

(c):

| — | On behalf of the Directorate of Fisheries: |
| --- | --- |

—

On behalf of the Directorate of Fisheries:

| — | Norges Sildesalgslag |
| --- | --- |

—

Norges Sildesalgslag

| — | Norges Råfisklag |
| --- | --- |

—

Norges Råfisklag

| — | Sunnmøre og Romsdal Fiskesalgslag |
| --- | --- |

—

Sunnmøre og Romsdal Fiskesalgslag

| — | Vest-Norges Fiskesalgslag |
| --- | --- |

—

Vest-Norges Fiskesalgslag

| — | Rogaland Fiskesalgslag S/L |
| --- | --- |

—

Rogaland Fiskesalgslag S/L

| — | Skagerakfisk S/L |
| --- | --- |

—

Skagerakfisk S/L

(d):

| — | Directorate of Fisheries |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries

| — | The Norwegian Coastguard |
| --- | --- |

—

The Norwegian Coastguard

| — | The Police and the Public Prosecuting Authority |
| --- | --- |

—

The Police and the Public Prosecuting Authority

OMAAN

(a) :

| — | Ministry of Transport, Communications and Information Technology
  Directorate General of Maritime Affairs |
| --- | --- |

—

Ministry of Transport, Communications and Information Technology

Directorate General of Maritime Affairs

(b),(c),(d),(f):

| — | Muscat Governorate:
  Ministry of Agriculture, Fisheries Wealth and Water Resources
  Directorate General of Fisheries Resources Development Department of Surveillance & Fisheries Licensing |
| --- | --- |

—

Muscat Governorate:

Ministry of Agriculture, Fisheries Wealth and Water Resources

Directorate General of Fisheries Resources Development Department of Surveillance & Fisheries Licensing

| — | Salalah Governorate:
  Ministry of Agriculture, Fisheries Wealth and Water Resources Directorate General of Agriculture, Fisheries Wealth and Water Resources, DOFAR Governate
  Department of Fisheries Resources |
| --- | --- |

—

Salalah Governorate:

Ministry of Agriculture, Fisheries Wealth and Water Resources Directorate General of Agriculture, Fisheries Wealth and Water Resources, DOFAR Governate

Department of Fisheries Resources

(e),(g):

| — | Muscat Governorate:
  Ministry of Agriculture, Fisheries Wealth and Water Resources
  Directorate General of Fisheries Resources Development
  Department of Surveillance & Fisheries Licensing |
| --- | --- |

—

Muscat Governorate:

Ministry of Agriculture, Fisheries Wealth and Water Resources

Directorate General of Fisheries Resources Development

Department of Surveillance & Fisheries Licensing

PAKISTAN

(a),(c),(e),(f):

| — | Mercantile Marine Department |
| --- | --- |

—

Mercantile Marine Department

(b) and (d):

| — | Marine Fisheries Department / Directorate of Fisheries |
| --- | --- |

—

Marine Fisheries Department / Directorate of Fisheries

(g):

| — | Ministry of Livestock & Dairy Development |
| --- | --- |

—

Ministry of Livestock & Dairy Development

PANAMA

(a):

| — | Autoridad de los Recursos Acuáticos de Panamá (Dirección General de Ordenación y Manejo Costero Integral) Autoridad Marítima de Panamá (Dirección General de Marina Mercante) |
| --- | --- |

—

Autoridad de los Recursos Acuáticos de Panamá (Dirección General de Ordenación y Manejo Costero Integral) Autoridad Marítima de Panamá (Dirección General de Marina Mercante)

(b) :

| — | Dirección General de Ordenación y Manejo Costero Integral |
| --- | --- |

—

Dirección General de Ordenación y Manejo Costero Integral

(c) to (g):

| — | Administración General
  Secretaría General
  Dirección General de Inspecciòn, Vigilancia y Control |
| --- | --- |

—

Administración General

Secretaría General

Dirección General de Inspecciòn, Vigilancia y Control

PAAPUA UUS-GUINEA

(a),(b),(f),(g):

| — | PNG National Fisheries Authority |
| --- | --- |

—

PNG National Fisheries Authority

(c),(d),(e):

| — | PNG National Fisheries Authority (Head Office) Monitoring Control and Surveillance Division, Audit & Certification Unit |
| --- | --- |

—

PNG National Fisheries Authority (Head Office) Monitoring Control and Surveillance Division, Audit & Certification Unit

| — | National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Lae Port Office |
| --- | --- |

—

National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Lae Port Office

| — | National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Madang Port Office |
| --- | --- |

—

National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Madang Port Office

| — | National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Wewak Port Office |
| --- | --- |

—

National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Wewak Port Office

PERUU

(a) and (b):

| — | Director General de Extracción y Procesamiento pesquero del Ministerio and Direcciones Regionales de la Producción de los Gobiernos Regionales de Tumbes, Piura, Lambayeque, La Libertad, Ancash, Lima, Callao, Ica, Arquipa, Moquegua y Tacna |
| --- | --- |

—

Director General de Extracción y Procesamiento pesquero del Ministerio and Direcciones Regionales de la Producción de los Gobiernos Regionales de Tumbes, Piura, Lambayeque, La Libertad, Ancash, Lima, Callao, Ica, Arquipa, Moquegua y Tacna

(c),(d),(e):

| — | Dirección General de Seguimiento, Control y Vigilancia del Ministerio de Producción and Direcciones Regionales de la Producción de los Gobiernos Regionales de Tumbes, Piura, Lambayeque, La Libertad, Ancash, Lima, Callao, Ica, Arquipa, Moquegua y Tacna |
| --- | --- |

—

Dirección General de Seguimiento, Control y Vigilancia del Ministerio de Producción and Direcciones Regionales de la Producción de los Gobiernos Regionales de Tumbes, Piura, Lambayeque, La Libertad, Ancash, Lima, Callao, Ica, Arquipa, Moquegua y Tacna

(f):

| — | Director General de Seguimiento, Control y Vigilancia del Ministerio de la Producción |
| --- | --- |

—

Director General de Seguimiento, Control y Vigilancia del Ministerio de la Producción

(g):

| — | Viceministro de Pesquería del Ministerio de la Producción |
| --- | --- |

—

Viceministro de Pesquería del Ministerio de la Producción

FILIPIINID

(a):

| — | Maritime Industry Authority |
| --- | --- |

—

Maritime Industry Authority

(b) to (g):

| — | Bureau for Fisheries and Aquatic Resources, Department of Agriculture |
| --- | --- |

—

Bureau for Fisheries and Aquatic Resources, Department of Agriculture

VENEMAA

(a) to (g):

| — | Federal Agency for Fisheries, Territorial department of Barentsevo-
  Belomorskoye, Primorskoye, Zapadno-Baltiyskoye, Azovo- Chernomorskoye, Amur, Okhotsk, Sakhalin-Kuril, North-Eastern. |
| --- | --- |

—

Federal Agency for Fisheries, Territorial department of Barentsevo-

Belomorskoye, Primorskoye, Zapadno-Baltiyskoye, Azovo- Chernomorskoye, Amur, Okhotsk, Sakhalin-Kuril, North-Eastern.

SAINT-PIERRE JA MIQUELON

(a),(c) to (g):

| — | DTAM – Service des affaires maritime et portuaires |
| --- | --- |

—

DTAM – Service des affaires maritime et portuaires

(b) :

| — | Préfecture de Saint-Pierre et Miquelon |
| --- | --- |

—

Préfecture de Saint-Pierre et Miquelon

SENEGAL

(a):

| — | Agence nationale des Affaires maritimes |
| --- | --- |

—

Agence nationale des Affaires maritimes

(b) :

| — | Ministre en charge de la Pêche |
| --- | --- |

—

Ministre en charge de la Pêche

(c) :

| — | Direction de la Protection et de la Surveillance des Pêches (DPSP) |
| --- | --- |

—

Direction de la Protection et de la Surveillance des Pêches (DPSP)

(d) to (g) :

| — | Direction de la Protection et de la Surveillance des Pêches (DPSP) |
| --- | --- |

—

Direction de la Protection et de la Surveillance des Pêches (DPSP)

SEIŠELLID

(a):

| — | Seychelles Maritime Safety Administration |
| --- | --- |

—

Seychelles Maritime Safety Administration

(b):

| — | Seychelles Licensing Authority |
| --- | --- |

—

Seychelles Licensing Authority

(c) to (g):

| — | Seychelles Fishing Authority |
| --- | --- |

—

Seychelles Fishing Authority

SAALOMONI SAARED

(a):

| — | Marine Division, Ministry of Infrastructure and Development (MID) |
| --- | --- |

—

Marine Division, Ministry of Infrastructure and Development (MID)

(b) to (g):

| — | Ministry of Fisheries and Marine Resources (MFMR) |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Marine Resources (MFMR)

LÕUNA-AAFRIKA

(a) to (g):

| — | Branch: Fisheries Management, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Branch: Fisheries Management, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries

SRI LANKA

(a) to (g):

| — | Department of Fisheries and Aquatic Resources |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries and Aquatic Resources

SAINT HELENA

(a):

| — | Registrar of Shipping, St. Helena Government |
| --- | --- |

—

Registrar of Shipping, St. Helena Government

(b),(d) to (g):

| — | Senior Fisheries Officer, Directorate of Fisheries, St Helena Government |
| --- | --- |

—

Senior Fisheries Officer, Directorate of Fisheries, St Helena Government

(c):

| — | H.M. Customs, Government of St Helena |
| --- | --- |

—

H.M. Customs, Government of St Helena

SURINAME

(a):

| — | Maritime Authority Suriname |
| --- | --- |

—

Maritime Authority Suriname

(b) to (g):

| — | Ministry of Agriculture, Animal Husbandry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture, Animal Husbandry and Fisheries

TAIWAN

(a):

| — | Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Council of Agriculture, Executive Yuan

| — | Maritime and Port Bureau, Ministry of Transportation and Communication |
| --- | --- |

—

Maritime and Port Bureau, Ministry of Transportation and Communication

(b):

| — | Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Council of Agriculture, Executive Yuan

(c):

| — | Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan

(d):

| — | Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan

| — | Coast Guard Administration, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Coast Guard Administration, Executive Yuan

(e):

| — | Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan

(f):

| — | Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan

(g):

| — | Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan

PRANTSUSE LÕUNAALAD

(a) to (g):

| — | Monsieur le Préfet Administrateur supérieur des Terres Australes et
  Antarctiques Françaises |
| --- | --- |

—

Monsieur le Préfet Administrateur supérieur des Terres Australes et

Antarctiques Françaises

TAI

(a) and (b):

| — | The Department of Fisheries |
| --- | --- |

—

The Department of Fisheries

| — | The Marine Department |
| --- | --- |

—

The Marine Department

(c) to (g):

| — | The Department of Fisheries |
| --- | --- |

—

The Department of Fisheries

TRISTAN DA CUNHA

(a):

| — | Administration Department |
| --- | --- |

—

Administration Department

(b),(d):

| — | Administration Department / Fisheries Department |
| --- | --- |

—

Administration Department / Fisheries Department

(c),(e),(f),(g):

| — | Fisheries Department |
| --- | --- |

—

Fisheries Department

TUNEESIA

(a):

| — | Office de la Marine Marchande et des Ports/ Ministère du Transport |
| --- | --- |

—

Office de la Marine Marchande et des Ports/ Ministère du Transport

(b) to (d):

| — | Arrondissement de la Pêche et de l'Aquaculture de Jendouba, Bizerte, Ariana, Tunis, Nabeul, Sousse, Monastir, Mahdia, and Gabes and Division de la Pêche et de l'Aquaculture de Sfax and Médenine |
| --- | --- |

—

Arrondissement de la Pêche et de l'Aquaculture de Jendouba, Bizerte, Ariana, Tunis, Nabeul, Sousse, Monastir, Mahdia, and Gabes and Division de la Pêche et de l'Aquaculture de Sfax and Médenine

(e) to (g):

| — | La Direction Générale de la Pêche et de l'Aquaculture / Ministère de l'Agriculture et des Ressources hydrauliques |
| --- | --- |

—

La Direction Générale de la Pêche et de l'Aquaculture / Ministère de l'Agriculture et des Ressources hydrauliques

TÜRGI

(a) and (b):

| — | 81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs |
| --- | --- |

—

81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs

(c):

| — | General Directorate for Protection and Conservation, 81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs, and 24 Districts Directorate of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs. |
| --- | --- |

—

General Directorate for Protection and Conservation, 81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs, and 24 Districts Directorate of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs.

(d):

| — | General Directorate for Protection and Conservation, 81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs and Turkish Coast Guard Command |
| --- | --- |

—

General Directorate for Protection and Conservation, 81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs and Turkish Coast Guard Command

(e) to (g):

| — | General Directorate for Protection and Conservation, Ministry of Agriculture and Rural Affairs |
| --- | --- |

—

General Directorate for Protection and Conservation, Ministry of Agriculture and Rural Affairs

UKRAINA

(a):

| — | State Enterprise Maritime Administration of Illichivsk Sea Fishing Port
  State Enterprise Maritime Administration of Kerch Sea Fishing Port
  State Enterprise Office of Captain of Mariupol Sea Fishing Port State Enterprise Office of Captain of Sevastopol Sea Fishing Port |
| --- | --- |

—

State Enterprise Maritime Administration of Illichivsk Sea Fishing Port

State Enterprise Maritime Administration of Kerch Sea Fishing Port

State Enterprise Office of Captain of Mariupol Sea Fishing Port State Enterprise Office of Captain of Sevastopol Sea Fishing Port

(c):

| — | State Agency of Melioration and Fisheries of Ukraine
  Department of the State Agency of Melioration and Fisheries of Ukraine in:






  — | Black Sea Basin |
| --- | --- | --- |

—

State Agency of Melioration and Fisheries of Ukraine

Department of the State Agency of Melioration and Fisheries of Ukraine in:

—

Black Sea Basin

| — | Azov Basin |
| --- | --- |

—

Azov Basin

| — | Chernihiv region |
| --- | --- |

—

Chernihiv region

| — | Chernivtsi region |
| --- | --- |

—

Chernivtsi region

| — | Cherkasy region |
| --- | --- |

—

Cherkasy region

| — | Khmelnytskyi region |
| --- | --- |

—

Khmelnytskyi region

| — | Kherson region |
| --- | --- |

—

Kherson region

| — | Kharkiv region |
| --- | --- |

—

Kharkiv region

| — | Ternopil region |
| --- | --- |

—

Ternopil region

| — | Sumy region |
| --- | --- |

—

Sumy region

| — | Rivne region |
| --- | --- |

—

Rivne region

| — | Poltava region |
| --- | --- |

—

Poltava region

| — | Odesa region |
| --- | --- |

—

Odesa region

| — | Mykolaiv region |
| --- | --- |

—

Mykolaiv region

| — | Lviv region |
| --- | --- |

—

Lviv region

| — | Luhansk region |
| --- | --- |

—

Luhansk region

| — | Department of protection, use and reproduction of water |
| --- | --- |

—

Department of protection, use and reproduction of water

| — | bioresources and regulation of fisheries in Kirvohrad region |
| --- | --- |

—

bioresources and regulation of fisheries in Kirvohrad region

| — | Kyiv and Kyiv region |
| --- | --- |

—

Kyiv and Kyiv region

| — | Ivano-Krankivsk region |
| --- | --- |

—

Ivano-Krankivsk region

| — | Zaporizhia region |
| --- | --- |

—

Zaporizhia region

| — | Zakarpattia region |
| --- | --- |

—

Zakarpattia region

| — | Zhytomyr region |
| --- | --- |

—

Zhytomyr region

| — | Donetsk region |
| --- | --- |

—

Donetsk region

| — | Dnipropetrovsk region |
| --- | --- |

—

Dnipropetrovsk region

| — | Volyn region |
| --- | --- |

—

Volyn region

| — | Vinnytsia region |
| --- | --- |

—

Vinnytsia region

(b), (d) to (g):

| — | State Agency of Melioration and Fisheries of Ukraine (Derzhrybagentstvo of Ukraine) |
| --- | --- |

—

State Agency of Melioration and Fisheries of Ukraine (Derzhrybagentstvo of Ukraine)

ARAABIA ÜHENDEMIRAADID

(a) to (g):

| — | Fisheries Department, Ministry of Environment & Water (MOEW) |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Ministry of Environment & Water (MOEW)

ÜHENDKUNINGRIIK (3)

(a):

| — | England: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency |
| --- | --- |

—

England: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency

| — | Scotland: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency |
| --- | --- |

—

Scotland: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency

| — | Wales: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency |
| --- | --- |

—

Wales: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency

| — | Northern Ireland: DAERA Marine and Fisheries Division, Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs |
| --- | --- |

—

Northern Ireland: DAERA Marine and Fisheries Division, Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs

| — | Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate |
| --- | --- |

—

Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate

| — | Guernsey: Registrer of British Ships |
| --- | --- |

—

Guernsey: Registrer of British Ships

| — | Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment |
| --- | --- |

—

Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment

(b):

| — | England: Marine Management Organisation |
| --- | --- |

—

England: Marine Management Organisation

| — | Scotland: Marine Scotland |
| --- | --- |

—

Scotland: Marine Scotland

| — | Wales: Welsh Government, Marine, Fisheries Division |
| --- | --- |

—

Wales: Welsh Government, Marine, Fisheries Division

| — | Northern Ireland: DAERA Marine and Fisheries Division, Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs |
| --- | --- |

—

Northern Ireland: DAERA Marine and Fisheries Division, Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs

| — | Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate |
| --- | --- |

—

Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate

| — | Guernsey: Seafisheries, Committee for Economic Development, States of Guernsey |
| --- | --- |

—

Guernsey: Seafisheries, Committee for Economic Development, States of Guernsey

| — | Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment |
| --- | --- |

—

Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment

(c),(d),(e):

| — | England: Marine Management Organisation |
| --- | --- |

—

England: Marine Management Organisation

| — | Scotland: Marine Scotland |
| --- | --- |

—

Scotland: Marine Scotland

| — | Wales: Welsh Government, Marine, Fisheries Division |
| --- | --- |

—

Wales: Welsh Government, Marine, Fisheries Division

| — | Northern Ireland: Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs |
| --- | --- |

—

Northern Ireland: Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs

| — | Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate |
| --- | --- |

—

Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate

| — | Guernsey: Seafisheries, Committee for Economic Development, State of Guernsey |
| --- | --- |

—

Guernsey: Seafisheries, Committee for Economic Development, State of Guernsey

| — | Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment |
| --- | --- |

—

Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment

(f),(g):

England, Scotland, Wales, Northern Ireland, Isle of Man, Guernsey, Jersey: Marine Management Organisation

TANSAANIA ÜHENDVABARIIK

(a) to (g):

| — | Director of Fisheries Development |
| --- | --- |

—

Director of Fisheries Development

URUGUAY

(a) to (g):

| — | Dirección Nacional de Recursos Acuáticos (DINARA) |
| --- | --- |

—

Dirección Nacional de Recursos Acuáticos (DINARA)

AMEERIKA ÜHENDRIIGID

(a):

| — | United States Coast Guard, U.S. Department of Homeland Security |
| --- | --- |

—

United States Coast Guard, U.S. Department of Homeland Security

(b) to (g):

| — | National Marine Fisheries Service |
| --- | --- |

—

National Marine Fisheries Service

VENEZUELA

(a) to (b):

| — | Instituto Socialista de la Pesca y Acuicultura |
| --- | --- |

—

Instituto Socialista de la Pesca y Acuicultura

VIETNAM

(a) to (b):

| — | Directorate of Fisheries (D-FISH) at national level
  Sub-Departments of Capture Fisheries and Resources Protection at provincial level |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries (D-FISH) at national level

Sub-Departments of Capture Fisheries and Resources Protection at provincial level

(c) and (f):

| — | Sub-Departments of Capture Fisheries |
| --- | --- |

—

Sub-Departments of Capture Fisheries

(d):

| — | Fisheries Surveillance Department belonging to D-FISH |
| --- | --- |

—

Fisheries Surveillance Department belonging to D-FISH

| — | Inspections of Agriculture and Rural Development belonging to the provinces |
| --- | --- |

—

Inspections of Agriculture and Rural Development belonging to the provinces

| — | Sub-Departments of Capture Fisheries and Resources Protection. |
| --- | --- |

—

Sub-Departments of Capture Fisheries and Resources Protection.

(e) and (g):

| — | Directorate of Fisheries (D-FISH) |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries (D-FISH)

WALLIS JA FUTUNA

(a):

| — | Le Chef du Service des Douanes et des Affaires Maritimes |
| --- | --- |

—

Le Chef du Service des Douanes et des Affaires Maritimes

(b) and (g) :

| — | Le Préfet, Administrateur supérieur |
| --- | --- |

—

Le Préfet, Administrateur supérieur

(c) to (f) :

| — | Le Directeur du Service d'Etat de l'Agriculture, de la Forêt et de la Pêche |
| --- | --- |

—

Le Directeur du Service d'Etat de l'Agriculture, de la Forêt et de la Pêche

JEEMEN

(a):

| — | Maritime Affairs Authority - Ministry of Transport |
| --- | --- |

—

Maritime Affairs Authority - Ministry of Transport

(b) to (g):

| — | Production & Marketing Services Sector - Ministry of Fish Wealth and its branches from Aden, Alhodeidah, Hadramout, Almahara |
| --- | --- |

—

Production & Marketing Services Sector - Ministry of Fish Wealth and its branches from Aden, Alhodeidah, Hadramout, Almahara

---

(1)  IO L 286, 29.10.2008, lch. 1.

(2)  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklile 31 määras Euroopa Komisjon 5. jaanuaril 2023 Kameruni ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegevaks riigiks (ELT L 8, 11.1.2023, lk 4–15). Kõnealuse määruse artikli 33 kohaselt liigitas ELi nõukogu 5. jaanuaril 2023 Kameruni ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks (ELT L 56, 23.2.2023, lk 26–28). Kameruni lipu all sõitvate kalalaevade püütud kalandustoodete import liitu on kõnealuse määruse artikli 38 kohaselt keelatud.

(3)  Kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

| 13.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 129/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 129/22

---

8. märtsi 2023. aasta otsus nr 44/23/COL algatada ettevõtjale Farice väidetavalt antud riigiabi ametlik uurimine

Kutse esitada riigiabi kohta märkusi vastavalt EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 2

(2023/C 129/04)

Eespool osutatud, käesolevale kokkuvõttele järgnevatel lehekülgedel autentses keeles esitatud otsusega tegi EFTA järelevalveamet Islandi ametiasutustele teatavaks oma otsuse algatada menetlus vastavalt EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 2.

Huvitatud isikud võivad esitada märkusi ühe kuu jooksul pärast käesoleva kutse avaldamise kuupäeva järgmisel aadressil:

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Registry |
| Avenue des Arts 19H |
| 1000 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| registry@eftasurv.int |

EFTA Surveillance Authority

Registry

Avenue des Arts 19H

1000 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

registry@eftasurv.int

Märkused edastatakse Islandi ametiasutustele. Märkused esitanud huvitatud isiku andmeid võidakse käsitleda konfidentsiaalselt, kui ta esitab selle kohta kirjaliku põhjendatud taotluse.

Kokkuvõte

Menetlus

23. veebruaril 2021 sai EFTA järelevalveamet äriühingult Sýn hf. (edaspidi „Sýn“) Farice’i käsitleva kaebuse. Sýn väitis muu hulgas, et 1) Farice sai hüvitist kolmanda merekaabli paigaldamiseks tehtud ettevalmistavate uuringute kulude eest (edaspidi „1. meede)“, ja et 2) Farice’i investeering kolmandasse Islandi ja Euroopa vahelisse merekaablisse (edaspidi „IRISe kaabel“ või „2. meede“) rikub ooteaja kohustust.

23. märtsil 2021 sai EFTA järelevalveamet Islandi ametiasutustelt ametliku teate IRISe kaablisse tehtava investeeringu kohta (edaspidi „2. meede“). 26. märtsil 2021 võttis EFTA järelevalveamet vastu otsuse 023/21/COL, mis käsitleb abi ettevõtjale Farice ehf. investeeringu tegemiseks kolmandasse merekaablisse. Otsuse järelduse kohaselt ei olnud EFTA järelevalveametil kahtlusi abi kokkusobivuses EMP lepinguga vastavalt lepingu artikli 61 lõike 3 punktile c, ning seetõttu ei esitanud ta vastuväiteid meetme rakendamisele.

Sýn esitas 9. juulil 2021 EFTA kohtule järelevalve- ja kohtulepingu artikli 36 alusel hagi EFTA järelevalveameti 26. märtsi 2021. aasta otsuse nr 023/21/COL tühistamiseks.

EFTA kohus tühistaski oma 1. juuni 2022. aasta otsusega EFTA järelevalveameti otsuse 023/21/COL (1).

Abi kirjeldus

Väidetavalt on Farice ehf. (edaspidi „Farice“) saanud riigiabi. Farice on osaühing, mis kuulub täielikult Islandi riigile. Farice pakub suurklientidele rahvusvahelist andmeedastusteenust riikidevahelise kiudoptilise kaabli kaudu ning tegeleb kiudoptiliste kaablisüsteemide käitamise ja sellega seotud teenuste müügiga. Farice’il on kaks merealust kaablit, mis lähevad Islandilt Euroopa eri osadesse: FARICE-1 ja DANICE.

3. juunil 2019 kiitis Islandi parlament oma otsusega heaks elektroonse side poliitika aastateks 2019–2033 (edaspidi „telekommunikatsioonipoliitika“), mille eesmärk on muu hulgas parandada side kättesaadavust ja toimimist ning tagada taristu turvalisus. Poliitikas on rõhutatud, et nende eesmärkide saavutamiseks tuleb Island ühendada ülejäänud Euroopaga kolme aktiivse merekaabli abil, mis maabuvad eri kohtades.

Otsuses on käsitletud kahte meedet.

1. meetme raames saab Farice hüvitist merepõhjauuringute jaoks, et valmistada ette võimaliku uue merekaabli paigaldamist Islandi ja Euroopa vahele. Töö tehakse ja hüvitist makstakse vastavalt 2018. aastal telekommunikatsioonifondi ja Farice’i vahel sõlmitud lepingule. Lepingu sõlmimise ajal prognoositi maksumuseks 1,9 miljonit eurot.

2. meede käsitleb Farice’i investeeringut IRISe kaablisse. Islandi ametiasutused valisid kolmandat Islandi ja Euroopa vahelist merekaablit (IRISe kaablit) ehitama ja seda käitama Farice’i. 2. meetme rahastamiseks suurendas Island täielikult Islandi riigile kuuluva Farice’i kapitali hinnanguliselt 50 miljoni euro võrra.

Analüüs

Riigiabi olemasolu

EFTA järelevalveameti otsuses esitatud esialgse seisukoha kohaselt ei saa välistada, et 1. meetmega anti Farice’ile riigiabi.

Kuna EFTA järelevalveametil on kahtlusi selles osas, kas need maksed tehti turutingimustel, ei saa ta välistada, et telekommunikatsioonifondi poolt Farice’ile mereuuringu läbiviimise eest hüvitise maksmisega on Farice’ile antud valikuline eelis.

Mis puudutab 2. meedet, siis EFTA järelevalveameti otsuses esitatud esialgse seisukoha kohaselt on tegemist riigiabiga.

Abi kokkusobivus siseturuga

EFTA järelevalveamet ei ole saanud ühtegi põhjendust selle kohta, kas ja kuidas 1. meede sobib kokku siseturuga. Ta on palunud Islandi ametiasutustel sellekohaseid põhjendusi esitada.

2. meetme kokkusobivuse kohta märgib EFTA järelevalveamet, et lairibavõrkude väljaehitamiseks ning levi, juurdepääsu ja side tagamiseks antava abi kokkusobivust hinnatakse tavaliselt vastavalt lairibavõrkude jaoks antava riigiabi suunistele.

Nende suuniste peaeesmärk saavutada, et lairibateenused ja kiirem internetiühendus oleksid lõppkasutajatele laialdaselt kättesaadavad. Neist suunistest lähtutakse, kui riigiabi antakse olukorras, kus turul ei pakuta piisavalt head või piisavalt heade kasutustingimustega lairibaühendust. Kuid lairibavõrkude jaoks antava riigiabi suunistes ei ole käsitletud rahvusvahelisi ühendusi, võrguturvet, rahvusvahelist andmeedastust ega merekaableid ning neis ei ole konkreetselt sätestatud seda, millistel tingimustel on siseturuga kokkusobivad meetmed, mida võetakse rahvusvaheliste ühenduvusteenuste geograafilise hajutatuse ja käitamiskindluse puudumisest tulenevate turbeprobleemide lahendamiseks.

Seega näib, et 2. meede, millega soovitakse suurendada lõppkasutajatele juba pakutava kiire rahvusvahelise sideteenuse varuvõimsust, turvalisust ja käitamiskindlust, ei mahu selliste üldiste lairibavõrkude ja -teenuste väljaehitamise ja laiendamise meetmete alla, mida reguleerivad lairibavõrkude jaoks antava riigiabi suunised.

EFTA järelevalveametil ei ole veel täit selgust selles, mil määral saab 2. meetme siseturuga kokkusobivuse analüüsiks kasutada lairibavõrkude jaoks antava riigiabi suuniseid. Seetõttu palub EFTA järelevalveamet Islandi ametiasutustel esitada rohkem põhjendusi.

Juhul kui kõnealuseid suunised kõnealuse meetme suhtes kohaldada ei saa, võib EFTA järelevalveamet lähtuda EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktist c ja tunnistada siseturuga kokkusobivaks „teatava majandustegevuse või teatavate majanduspiirkondade arengu soodustamiseks antavat abi, kui see ei mõjuta kaubandustingimusi ebasoovitavalt määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega“. Seega selleks, et abi saaks tunnistada siseturuga kokkusobivaks, peab abi esiteks olema ette nähtud teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks ja teiseks ei tohi abi ebasoovitavalt mõjutada kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

Sellega seoses on EFTA järelevalveamet jõudnud esialgsele järeldusele, et tal on kahtlusi 2. meetme vajalikkuses. Enne kui IRISe kaablisse tehti investeering, pöördus Islandi ametiasutuste poole erakapitalil põhinev käitaja ettepanekuga rajada kolmas merekaabel. Kuna EFTA järelevalveametil ei ole praeguses etapis selge, kas see pakkumine oli IRISe kaabliprojektiga samaväärne või kas oli tegemist katsega siseneda rahvusvaheliste andmesideteenuste turule, ei saa ta välistada võimalust, et 2. meetmega soovitud tulemuse oleks turg saavutanud ise. Sellisel juhul satuks kahtluse alla Islandi ametiasutuste väide, et tegemist oli ilmse, kõrvaldamist vajava turutõrkega.

EFTA järelevalveametil on kahtlusi ka 2. meetme proportsionaalsuses. Kuigi Islandi ametiasutused on 2. meetme raames antavale abile seadnud teatavad piirid, leiab EFTA järelevalveamet praegu, et kuna väidetavalt on olemas ka teine, kulutõhusam võimalus, siis tekib kahtlus meetme proportsionaalsuses, kuna hinnaerinevusel puudub põhjendus.

Lisaks jõudis EFTA järelevalveamet esialgsele järeldusele, et ta kahtleb selles, kas meetme negatiivne mõju konkurentsile ja kaubandusele on ikka piisavalt piiratud.

Sellest tulenevalt on EFTA järelevalveametil esialgu kahtlusi ka selles, kas 2. meetme positiivne mõju kaalub üles tekkida võiva konkurentsimoonutuse ja kahjuliku mõju kaubandusele.

Decision No 44/23/COL of 8 March 2023 to open a formal investigation into alleged state aid to Farice

1.   Summary

The EFTA Surveillance Authority („ESA“) wishes to inform Iceland that, having preliminarily assessed the alleged aid to Farice ehf. („Farice“) for performing a seabed survey („Measure 1“) and for investment in a third submarine cable („Measure 2“), it has doubts as to whether Measure 1 constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement and as to whether Measures 1 and 2 are compatible with the functioning of the EEA Agreement. ESA has therefore decided to open a formal investigation procedure pursuant to Articles 4(4), 6 and 13 of Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement („Protocol 3“). ESA has based its decision on the following considerations.

2.   Procedure

| (1) | By letter dated 27 January 2021, the Icelandic authorities initiated pre-notification discussions with ESA concerning their plans to increase capital in Farice, in order to invest in a third submarine cable between Iceland and Europe („the IRIS cable“), i.e. Measure 2 (2). |
| --- | --- |

(1)

| (2) | On 23 February 2021, ESA received a complaint („the complaint“) from Sýn hf. („Sýn“) regarding Farice (3). Sýn alleged that Farice received public service compensation from the Icelandic authorities in violation of the SGEI rules (4), including compensation for costs related to surveys conducted in preparation for a possible third submarine cable. Sýn also alleged a violation of the standstill obligation as regards Farice’s investment in the IRIS cable. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | On 23 February 2021, ESA forwarded the complaint to the Icelandic authorities and invited them to provide comments by 25 March 2021 (5). |
| --- | --- |

(3)

| (4) | On 23 March 2021, ESA received a formal notification from the Icelandic authorities regarding Measure 2 (6). On 26 March 2021, ESA adopted Decision 023/21/COL on Aid to Farice ehf. for investment in a third submarine cable. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | By email dated 25 March 2021, the Icelandic authorities requested an extension of the deadline to provide comments on the complaint. ESA extended the deadline to 31 March 2021. On 31 March 2021, the Icelandic authorities provided ESA with their initial comments on the complaint (7). |
| --- | --- |

(5)

| (6) | On 9 July 2021, Sýn lodged an application with the EFTA Court under Article 36 of the Surveillance and Court Agreement („SCA“), seeking the annulment of Decision No 023/21/COL of 26 March 2021. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | On 20 January 2022, ESA sent a request for information to the Icelandic authorities concerning the complaint (8). On 16 March 2022, the Icelandic authorities provided their response to the request for information (9). |
| --- | --- |

(7)

| (8) | On 1 June 2022, the EFTA Court annulled Decision No 023/21/COL (10). |
| --- | --- |

(8)

| (9) | On 21 June 2022, ESA sent the Icelandic authorities a second request for information concerning the complaint (11). The Icelandic authorities responded on 20 September 2022 (12). |
| --- | --- |

(9)

| (10) | On 8 November 2022, ESA had a meeting with a representative of Sýn (13). |
| --- | --- |

(10)

3.   Description of the measures

3.1.   
  Background

| (11) | Farice is a private limited liability company established in Iceland. It was founded in 2002 by Icelandic and Faroese parties. According to its articles of association, the purpose of Farice is the wholesale of international data transfer between countries through a fibre optic cable, the operations of fibre optic cable systems, and the sale of services in relation to such activities. The Icelandic State acquired Farice in full in March 2019 following the classification of international submarine cables as infrastructure. All of Farice’s long-term borrowing comes from the Icelandic Treasury |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Farice operates two submarine cables running from Iceland to parts of Europe: FARICE-1 and DANICE. FARICE-1 connects Iceland with Scotland, with a branch unit to the Faroe Islands. DANICE connects Iceland with Denmark. FARICE-1 and DANICE are the only submarine cables running from Iceland to Europe and they intersect in the Atlantic Ocean. A third submarine cable, Greenland Connect, runs from Iceland to Canada via Greenland. Greenland Connect is owned and operated by Tele Greenland. It terminates in Iceland and its traffic is directed through FARICE-1 and DANICE on the way to Europe. It is possible to buy services from Tele Greenland to mainland Canada and from there to New York. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Between 2010 and 2012, the Icelandic authorities engaged in a series of measures for the restructuring of Farice, due to its financial difficulties. During the same period, the Icelandic authorities submitted various State aid notifications to ESA. These were later withdrawn because the Icelandic authorities concluded that the SGEI Decision applied to these measures (14). On 19 July 2013, ESA sent a comfort letter to the Icelandic authorities noting that Article 3 of the SGEI Decision exempted the Icelandic authorities from the prior notification obligation under Article 1(3) of Part I of Protocol 3 SCA (15). |
| --- | --- |

(13)

| (14) | The first public service contract between Farice and the Telecommunications Fund („the Fund“), representing the Icelandic authorities, was entered into on 12 April 2012. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | In November 2018, the Minister for Transport and Local Government submitted a proposal to the Icelandic Parliament for a resolution on an electronic communications policy 2019 to 2033 („the Telecommunication Policy“). The objectives of the policy are, inter alia, to promote accessible and effective communications and to guarantee the security of infrastructure. To achieve those objectives, the policy emphasises that three active submarine cables are needed to connect Iceland with the rest of Europe from different landing sites. As a geographically remote country, effective international connections are a prerequisite for the development of Iceland as a modern technology-based society. A serious disruption in international connectivity would cause major damage to the Icelandic economy, and society as a whole. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Between 2017 and 2020, the Ministry of Transport and Local Government, and the Ministry of Finance and Economic Affairs received several proposals from Sýn regarding the construction of a third submarine cable. The proposals included both an independent project and a collaboration with Celtic Norse AS. These proposals did not entail financing in full by private investors but required cooperation with the Icelandic State and/or Farice. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | On 21 December 2018, Farice signed a new public service contract with the Fund regarding the Icelandic authorities’ work on the Telecommunications Policy („the 2018 PSO Contract“). Farice was engaged to start preparations for the possible construction of a new submarine cable between Iceland and Europe. Farice was compensated for the costs of the preparation work that it undertook on behalf of the Fund, which also included compensation for seabed research to be carried out by Farice in 2019, i.e. Measure 1. The Icelandic State’s participation in further investment or costs for a third cable was neither secured nor structured at that time. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | In January 2019, Sýn submitted a formal request for funding of seabed research in preparation for the introduction of the submarine cable project. In February 2019, the Fund refused to engage in any discussions with Sýn, referring to the public service contract concluded with Farice in December 2018, according to which Farice was entrusted with seabed research as an intermediary. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | On 3 June 2019, the Icelandic Parliament approved the Telecommunications Policy. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | In December 2019, Sýn and the Board of the Fund had a meeting during which Sýn presented its case for a third submarine cable between Iceland and Ireland. Sýn offered to build a submarine cable for remuneration and required a guarantee that Farice would change its operating model to a so-called „carrier’s carrier“ model. |
| --- | --- |

(20)

| (21) | In March 2020, the Fund engaged an independent expert to evaluate the feasibility of Sýn’s and Farice’s third cable projects. The expert’s report was delivered in April 2020. According to Sýn, the report concluded that the project proposed by Sýn was more cost effective. According to the Icelandic authorities, the expert was instructed not to make recommendations. However, the report included recommendations and relied on available, but allegedly unverified, data from Farice and Sýn. |
| --- | --- |

(21)

| (22) | By letter of 29 April 2020, the Ministry of Transport and Local Government shared the results of the report with Farice and stated that Farice would be responsible for the project and the envisaged owner and operator of the new submarine cable. The Ministry urged Farice to take account of the fact that Sýn’s proposal had been considered more cost effective by the expert. The Ministry stated that it found Sýn’s proposal to change the operational model of Farice unacceptable. |
| --- | --- |

(22)

| (23) | In May 2020, Sýn and Farice held a meeting to explore the details and validity of Sýn’s proposal and to confirm pricing and quality from key suppliers. According to the Icelandic authorities, Sýn was not able to confirm the prices because the key suppliers had not been willing to confirm their prices. As the foundation for the discussions between Farice and Sýn was the project’s cost effectiveness, which was based on the prices submitted, the discussions were terminated. |
| --- | --- |

(23)

| (24) | Later in May 2020, the Fund communicated to Sýn that it considered the expiry of the offers to be unacceptable. It further stated that it would therefore not engage in any further discussions with Sýn. It was further stressed that the Fund was not responsible for the project since its role was limited to the provision of funds. |
| --- | --- |

(24)

| (25) | On 23 February 2021, Sýn lodged a complaint with ESA. Sýn submitted that payments to Farice from the Icelandic State since 2013 had erroneously been classified as a public service compensation as the conditions to be considered as services of a general economic interest had never been met. It further submitted that there was an ongoing breach of State aid rules related to the introduction of a new submarine cable. |
| --- | --- |

(25)

| (26) | On 23 March 2021, the Icelandic authorities formally notified ESA of their intention to provide aid to Farice for investment in the third cable, i.e. Measure 2. On 26 March 2021, ESA adopted Decision No 023/21/COL approving the measure. That decision was later annulled by the EFTA Court. |
| --- | --- |

(26)

3.2.   
  Measure 1

| (27) | According to Article 1A of the 2018 PSO Contract between Farice and the Fund, the „parties [to the agreement] agree that the Fund will compensate Farice for seabed research to be carried out in 2019 for a possible optic fibre cable between Iceland and Europe (Ireland) according to article 12 of this contract“. |
| --- | --- |

(27)

| (28) | In Article 12 of the same contract, it is further stated that „[t]he Fund intends to do a seabed survey on a route between Europe (Ireland) and Iceland for an optic fibre cable to be possibly laid in the near future. Farice undertakes the execution of the projects as an intermediary. Preliminary time and cost schedule is described in annex 1. Farice shall aim to deliver a final marine route survey report to the Fund before December 31, 2019“. The temporal scope of the survey was later extended to 2021. |
| --- | --- |

(28)

| (29) | According to annex 1, the compensated costs related to the survey were: 1) a desk top study; 2) survey; 3) inshore survey; 4) main survey (excluding inshore survey); 5) reporting and maps; and 6) overhead costs. The costs were estimated at EUR 1,9 million. |
| --- | --- |

(29)

| (30) | In accordance with the contract, Farice undertook the survey in the years 2019, 2020 and 2021. Payments for third party works, for example the work performed by EGS (16) (the main survey contactor) were invoiced to the Fund based on costs incurred. Work performed by Farice employees was invoiced on the basis of an hourly rate. Additionally, Farice invoiced an administration fee for general administration costs in 2019. |
| --- | --- |

(30)

3.3.   
  Measure 2

| (31) | In relation to the Icelandic authorities’ work on the Telecommunications Policy, the Icelandic authorities selected Farice to build and operate a third submarine cable connecting Iceland and Europe, i.e. the IRIS cable. Measure 2 relates to the financing by the Icelandic State of the IRIS cable through an estimated EUR 50 million capital increase in Farice, which is wholly owned by the Icelandic State (17). |
| --- | --- |

(31)

| (32) | According to the Icelandic authorities, Farice was chosen because it is the only entity that: (i) currently operates submarine cables from Iceland to Europe, (ii) has extensive experience in such operations, and (iii) was able to work fast in seeing the project through within the desired timeframe. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | Farice is currently operated on commercial terms without financial support from the State (18) and offers services on two distinct markets: the market for international connectivity („international data transfer market“) and the data centre market („DC market“). |
| --- | --- |

(33)

| (34) | The primary objective of the measure and the IRIS cable project is to enhance security and reduce the vulnerability of international connectivity to and from Iceland. The secondary objective is to shorten the digital distance between Iceland and Europe, by reducing data latency. |
| --- | --- |

(34)

| (35) | The new submarine cable is in principle expected to complement the existing submarine cable infrastructure. According to the Icelandic authorities, the interconnection to the new cable will be technologically neutral, provided that instructions and recommendations are followed (19). |
| --- | --- |

(35)

| (36) | Moreover, according to the Icelandic authorities, Farice grants effective wholesale access to the system on an open and non-discriminatory basis and those access obligations will be enforced irrespective of any change in ownership, management or operation of the infrastructure. |
| --- | --- |

(36)

| (37) | The eligible costs of Measure 2 are the investment costs related to the new cable, costs relating to survey of the seabed and the optimal path of the cable (20), construction of landing sites and project management. The costs are considered investment costs, including project management costs which are directly related to the investment project. The maximum aid intensity is 100 % of the eligible costs. The board of directors of Farice authorised the capital increase for established costs in intervals during the construction period of the new cable. According to the Icelandic authorities, any overcompensation is controlled retroactively through a capital decrease, dividend payments or by other available means. |
| --- | --- |

(37)

| (38) | Farice signed a contract with SubCom LLC, a global undersea fibre optic cable system supply company, to lay the IRIS cable, after having elicited offers from three different suppliers. On 11 November 2022, SubCom formally handed over the IRIS cable, which is expected to be ready for service in the first quarter of 2023 (21). |
| --- | --- |

(38)

3.4.   
  The Complaint

| (39) | As previously mentioned, on 23 February 2021, Sýn submitted a complaint to ESA regarding alleged unlawful State aid measures in favour of Farice. In summary, the complaint concerns three measures:






  1. | The payment of compensation for services of general economic interest („SGEI“) from the Icelandic authorities to Farice for the public service obligation („PSO“) of providing international connectivity for electronic communication („the SGEI measure“); |
| --- | --- | --- |

(39)

1.

The payment of compensation for services of general economic interest („SGEI“) from the Icelandic authorities to Farice for the public service obligation („PSO“) of providing international connectivity for electronic communication („the SGEI measure“);

| 2. | compensation paid to Farice for carrying out a seabed survey as an intermediary, i.e. Measure 1; and |
| --- | --- |

2.

compensation paid to Farice for carrying out a seabed survey as an intermediary, i.e. Measure 1; and

| 3. | non-compliance with the stand-still obligation in relation to the roll-out of the third submarine cable between Iceland and Europe, i.e. Measure 2. |
| --- | --- |

3.

non-compliance with the stand-still obligation in relation to the roll-out of the third submarine cable between Iceland and Europe, i.e. Measure 2.

| (40) | The SGEI measure, covered by Sýn’s complaint, was not the subject of the annulled Decision No 023/21/COL, nor the judgment of the EFTA Court in Case E-4/21. Therefore, this measure is not the subject of this Decision, and is currently being processed separately in an open complaint case (22). Conversely, Measures 1 and 2 are the subject of this Decision. |
| --- | --- |

(40)

| (41) | As regards Measure 1, Sýn submitted that Iceland had under the 2018 PSO Contract agreed to compensate Farice for seabed research to be carried out in 2019. The agreement was later extended (see section 3.2). |
| --- | --- |

(41)

| (42) | Sýn argued in its complaint that the compensation for the seabed research did not fulfil any of the SGEI criteria, whether under the Altmark conditions (23), the SGEI Decision (24), or the SGEI Framework (25). In particular, Sýn argued that seabed research could not be qualified as a service of general economic interest, and even if it could be, no parameters for the calculation of compensation for such a service had been established. |
| --- | --- |

(42)

| (43) | As regards Measure 2, Sýn asserted in its complaint that the Icelandic authorities seemed to have entrusted Farice with the roll-out of a new submarine cable funded by the State. In Sýn’s view this constituted a breach of the EEA State aid rules. Sýn was unaware that at the time they submitted the complaint, ESA and the Icelandic authorities were engaged in pre-notification discussion regarding the roll-out to the new submarine cable (26). |
| --- | --- |

(43)

| (44) | Therefore, Sýn submitted that the actions of the Icelandic authorities related to the roll-out of a new submarine cable, including the payment for seabed research under the auspices of a public service obligation, constituted a breach of the EEA State aid rules, which called for action by ESA. |
| --- | --- |

(44)

3.5.   
  Comments of the Icelandic authorities

| (45) | The Icelandic authorities have provided their views as regards Measures 1 and 2. These views were expressed during the notification procedure leading up to Decision 023/21/COL (27), as well as in replies to questions sent to them by ESA in connection to the complaint (28). |
| --- | --- |

(45)

3.5.1.   Regarding Measure 1

| (46) | The Icelandic authorities have maintained that the payments to Farice related to the seabed survey did not constitute compensation for a public service, even though contractual provisions related to the survey were included in the 2018 PSO contract (29). |
| --- | --- |

(46)

| (47) | Instead, the Icelandic authorities have stated that the work related to the survey was allocated to Farice on market terms, in line with the market economy operator principle. Specifically, the Icelandic authorities contend that the award of the seabed survey did not grant Farice an economic advantage that an undertaking could not have obtained in the absence of State intervention, and that it was, in essence, a service assignment, for which Farice was paid the incurred costs. In the view of the Icelandic authorities, this is demonstrated by the fact that the Fund, and not Farice, retains all ownership of survey results and that Farice did not de facto make a profit for administering the survey. |
| --- | --- |

(47)

| (48) | Moreover, the Icelandic authorities have submitted that Measure 1 did not distort or threaten to distort competition and did not have any effect on trade between the Contracting Parties. |
| --- | --- |

(48)

| (49) | Specifically, the Icelandic authorities stated that the measure did not grant Farice a stronger competitive position than it would have had if the survey had not been undertaken, and that Farice was not relieved of expenses it would otherwise have had to bear in the course of its day-to-day business operations. The Icelandic authorities had full discretion to utilise the seabed survey in any way they saw fit and no utilization guarantees were granted to Farice. Therefore, the Icelandic authorities contend that the award of the seabed survey did not strengthen the position of Farice as compared with other undertakings. |
| --- | --- |

(49)

| (50) | Finally, the Icelandic authorities are of the view that the Fund was exempt from the procurement rules when awarding a contract of carrying out the seabed survey, as it was an essential part of preparing the IRIS cable project and therefore a factor in providing a public communications network. |
| --- | --- |

(50)

| (51) | Consequently, the Icelandic authorities argue that Measure 1 does not constitute State aid. |
| --- | --- |

(51)

3.5.2.   Regarding Measure 2

| (52) | The Icelandic authorities consider Measure 2 to constitute State aid, which is compatible with Article 61(3)(c) of the EEA Agreement, and that the measure falls outside the scope of the Guidelines for the application of State aid rules in relation to rapid deployment of broadband networks („the 2014 Broadband Guidelines“) (30). |
| --- | --- |

(52)

| (53) | In this regard, the Icelandic authorities note that the measure contributes to a well-defined objective of common interest, i.e. to enhance the security of international connectivity to and from Iceland. The aid measure serves to significantly reduce the vulnerability of Iceland’s international telecommunications network in case of major failures of the current systems. |
| --- | --- |

(53)

| (54) | Further, as regards the need for State intervention, the Icelandic authorities contend that market failure necessitates State participation in the IRIS cable project. Specifically, the Icelandic authorities note that Farice is the only operator of submarine cables connecting Iceland to Europe, and that despite some interest from private parties to lay similar cables in the past, none of those plans have materialised (31). The Icelandic authorities argue that three main causes have adversely affected the feasibility of other submarine projects to the point where none of them materialized: First, laying a single cable to Iceland without having secured redundancy in connections without material cost through another cable has proven problematic. Second, the small size of the Icelandic market is a natural hindrance. Third, the uncertainty of income from international data centre operators disincentivises investment. |
| --- | --- |

(54)

| (55) | Moreover, the Icelandic authorities point to the fact that Farice required public service compensation from 2012 to 2018 to operate the two existing cables, i.e. FARICE-1 and DANICE, and that Farice’s current revenues do not support investment in the IRIS cable. |
| --- | --- |

(55)

| (56) | Consequently, in the absence of a realistic chance of private actors building the submarine infrastructure needed to secure international connectivity to Iceland, and since Farice’s current revenues do not support investment in a third cable, the Icelandic authorities found it necessary to provide Farice with State aid to lay the IRIS cable. |
| --- | --- |

(56)

| (57) | Moreover, the Icelandic authorities contend that Measure 2 was proportional. In this regard, they note that only established costs were financed through the capital increase. Moreover, the ex post control, including a review of any expenses, will keep costs to the minimum necessary. |
| --- | --- |

(57)

| (58) | Furthermore, the Icelandic authorities have consistently argued that the IRIS project is not subject to public procurement rules, as it is exempt from the Procurement Act (32), with reference to Article 10 of the Act, cf. Article 8 of the Procurement Directive (33), as the Act and the Directive do not apply to contracts for the principal purpose of permitting the contracting authorities to provide or exploit public communications networks or to provide to the public one or more electronic communications services. |
| --- | --- |

(58)

| (59) | However, when choosing a subcontractor to lay the cable, Farice engaged in discussions with three suppliers, and selected the most economically efficient offer, having taken account of all relevant considerations. |
| --- | --- |

(59)

| (60) | As regards the expert report that concluded that the proposal of Sýn was more cost effective than the one from Farice, the Icelandic authorities argue that the cost estimate used by the expert was not verified. Further, that Sýn specifically notified the Icelandic authorities that the supposed offer from Vodafone International was no longer valid. Moreover, the conditions on the operational function of the new cable set by the Sýn, as well as concerns regarding national security and critical infrastructure contributed to the decision to entrust Farice with the building of the new submarine cable. Finally, the proposition of Sýn was based on a different business model, not only for the purposes of the new cable but also Farice’s operation through the FARICE-1 and DANICE cables. Therefore, the business proposition of Sýn was not relevant for the purposes of the determination of proportionality of the aid measure. Consequently, the Icelandic authorities consider Measure 2 to be proportional. |
| --- | --- |

(60)

| (61) | Finally, as regards limited negative effects on competition, the Icelandic authorities note that the new infrastructure is principally expected to complement the other connections by providing enhanced security for international connectivity favouring the general public and general economic activities in Iceland. Therefore, the Icelandic authorities consider the IRIS cable to not have a material impact on competitiveness of other European markets compared to Iceland. As regards any negative effects the measure might have on the market for international data transfer or the related DC market, the Icelandic authorities consider those effects vastly outweighed by the positive effects of the measure. |
| --- | --- |

(61)

3.6.   
  ESA Decision No 023/21/COL

| (62) | On 26 March 2021, ESA adopted Decision No 023/21/COL, concluding that Measure 2, i.e. the capital increase to finance the investment in the IRIS cable, constituted State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. However, as ESA found that no doubts were raised as to the compatibility of the measure with the functioning of the EEA Agreement, it decided not to raise objections to the implementation of the measure. |
| --- | --- |

(62)

| (63) | ESA noted that the compatibility of State aid for the introduction of broadband networks was normally assessed under the 2014 Broadband Guidelines. However, since the measure specifically targeted the security issues raised by the lack of geographical diversity, it fell outside the scope of the 2014 Broadband Guidelines. ESA stated that it would nevertheless apply the principles of the 2014 Broadband Guidelines by analogy to the extent that they were relevant, because those guidelines were the most detailed guidance available for assessing the compatibility of State aid to broadband infrastructure projects with the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(63)

| (64) | Article 61(3)(c) of the EEA Agreement provides that ESA may declare compatible „aid to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas, where such aid does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest“. Therefore, in order to declare aid compatible, first, the aid must be intended to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas and, second, the aid must not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest (34). |
| --- | --- |

(64)

| (65) | Under the first condition, ESA examines how the aid facilitates the development of certain economic activities or areas. Under the second condition, ESA weighs up the positive effects of the aid for the development of said activities or areas and the negative effects of the aid in terms of distortions of competition and adverse effects on trade (i.e. conducts a balancing test). |
| --- | --- |

(65)

| (66) | Concerning the first condition, ESA concluded that Measure 2 facilitated the development in the market for international data transfer services specifically and the markets for electronic communications services in general. Furthermore, ESA found that the selection of Farice, as owner and operator of the third cable, and the selection of a cable manufacturer and installer was exempted from the Icelandic Procurement Act. Further, ESA did not have reasons to believe that the measure was in breach of other relevant EEA provisions. |
| --- | --- |

(66)

| (67) | Concerning the second condition, ESA concluded that the amount of aid granted through Measure 2 was limited to what was necessary to achieve its objective and therefore proportional. ESA reached this conclusion, inter alia, on the basis that the aid amount was limited to the actual costs of the measure and subject to ex post control. |
| --- | --- |

(67)

| (68) | Furthermore, ESA concluded that Measure 2 would not have a material impact on the competitiveness of other EEA markets compared to Iceland, as investment in the IRIS cable was, in and of itself, unlikely to materially alter the dynamics of intra-EEA trade on the relevant market. |
| --- | --- |

(68)

| (69) | As regards the potential effect on the DC market, ESA noted that the data centre market was not a single market of universal services, since the digital needs of businesses were highly dependent on the applications hosted and operated in the data centres. ESA also noted that, while data centres might be more inclined to invest in projects in Iceland, due to extended capacity and security of the international connection network following the construction of a third cable, that was only one of multiple factors that would influence such a decision. Other factors, such as electricity prices, start-up costs and regulatory environment also influenced such decisions. ESA found that those factors were not altered by the measure. |
| --- | --- |

(69)

| (70) | Consequently, ESA found that the Icelandic authorities had demonstrated that the socio-economic benefits of Measure 2 outweighed any potential adverse effects on competition or trade between the Contracting Parties, given the safeguards in place to minimise such adverse effects. |
| --- | --- |

(70)

3.7.   
  EFTA Court Judgment in Case E-4/21

| (71) | On 1 June 2022, the EFTA Court annulled ESA’s Decision No 023/21/COL. The Court concluded that ESA should have opened a formal investigation procedure, as ESA had at its disposal information and evidence at the time, which should, objectively, have raised doubts or serious difficulties regarding whether the capital increase to finance the laying of the IRIS cable was compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(71)

| (72) | In particular, the EFTA Court found that ESA was aware of documents that called into question the information at its disposal and on which it relied in the contested decision, without going beyond a mere examination of the information submitted by the Icelandic authorities. These documents related, inter alia, to Sýn’s complaint of 23 February 2022 and annexes thereto. Specifically, the Court noted a document comparing the proposals of Sýn and Farice, and an email dated 29 May 2020, regarding Sýn’s inability to confirm the prices of its proposal. By not obtaining further information on whether Sýn was actually able to confirm its prices, or whether it had been given that opportunity, the Court concluded that ESA failed to satisfy its obligation to conduct a diligent and impartial examination of the notified measure so that it had at its disposal the most complete and reliable information. |
| --- | --- |

(72)

| (73) | Furthermore, the Court found that Sýn tried to enter the market for international connectivity services, according to the information available to ESA. Yet, in the contested decision, ESA did not consider factors such as potential competitors on the wholesale market for international connectivity, public consultation of stakeholders and entry barriers to that market. |
| --- | --- |

(73)

| (74) | Finally, the Court found that ESA did not adequately state its reasons for concluding that the notified measure fell outside the scope of the 2014 Broadband Guidelines, and that even though ESA stated in the contested decision that it would apply the guidelines by analogy, where relevant, the Court found little, if any, trace of the principles in the guidelines actually being applied. |
| --- | --- |

(74)

| (75) | On the basis of, inter alia, the above, the Court concluded that there was consistent and objective evidence that demonstrated that ESA adopted the contested decision despite the existence of doubts. Consequently, the Court annulled the Decision. |
| --- | --- |

(75)

4.   Presence of State aid

4.1.   
  Introduction

| (76) | Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows: „Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement“. |
| --- | --- |

(76)

| (77) | The qualification of a measure as aid within the meaning of this provision requires the following cumulative conditions to be met: (i) the measure must be granted by the State or through State resources; (ii) it must confer an advantage on an undertaking; (iii) favour certain undertakings (selectivity); and (iv) threaten to distort competition and affect trade. |
| --- | --- |

(77)

4.2.   
  Measure 1

| (78) | In the following chapters, ESA will assess whether the payments from the Fund to Farice for carrying out a seabed survey involve State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(78)

4.2.1.   State resources

| (79) | According to Article 61(1) of the EEA Agreement, a measure must be granted by the State or through State resources to constitute State aid. |
| --- | --- |

(79)

| (80) | The Fund has the task of promoting the development of telecommunications in Iceland. The Fund was formed in 2006 on the basis of Act No 132/2005 on the Telecommunication Fund. The main role of the Fund is to allocate funds to: projects aimed at the development of telecommunication infrastructure; projects that contribute to the safety and competitiveness of society in the field of electronic communications; and other telecommunication projects (35). |
| --- | --- |

(80)

| (81) | According to Article 1 of Act No 132/2005, the Fund is under the ownership of the Icelandic State and its administration falls under the authority of the Ministry of Higher Education, Science and Innovation. |
| --- | --- |

(81)

| (82) | ESA therefore preliminarily concludes that the payments from the Fund to Farice for carrying out a seabed survey constitute State resources. |
| --- | --- |

(82)

4.2.2.   Advantage

| (83) | According to Article 61(1) of the EEA Agreement, a measure must confer an advantage upon an undertaking. An advantage, within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, is any economic benefit which an undertaking could not have obtained under normal market conditions (36), thus placing it in a more favourable position than its competitors (37). |
| --- | --- |

(83)

| (84) | The Icelandic authorities have argued that Measure 1 was concluded on market terms, in line with the market economy operator principle. In order to establish whether or not a transaction carried out by a public body is in line with normal market conditions, ESA will apply the market economy operator test („MEO test“), comparing the behaviour of the public body to that of similar private economic operators under normal market conditions (38). |
| --- | --- |

(84)

| (85) | In that respect, it is not relevant whether the intervention constitutes a rational means for the public bodies to pursue public policy considerations. Similarly, the profitability or unprofitability of the beneficiary is not in itself a decisive indicator for establishing whether or not the economic transaction in question is in line with market conditions. The decisive element is whether the public bodies acted as a market economy operator would have done in a similar situation (39). |
| --- | --- |

(85)

| (86) | Moreover, whether a State intervention is in line with market conditions must be examined on an ex ante basis, having regard to the information available at the time the intervention was decided upon. If a State argues that it acted as a market economy operator it must, where there is doubt, provide evidence showing that the decision to carry out the transaction was taken on the basis of economic evaluations comparable to those which, in similar circumstances, a rational market economy operator (with characteristics similar to those of the public body concerned) would have had carried out to determine the profitability or economic advantages of the transaction (40). |
| --- | --- |

(86)

| (87) | Concerning Measure 1, it is undisputed that the contractual provisions concerning the seabed survey and the payments for that survey were placed in the 2018 PSO Contract between the Fund and Farice, namely Article 1A, 12 and Annex 1. According to the Icelandic authorities, no other provisions of the 2018 PSO Contract applied to the seabed survey (41). |
| --- | --- |

(87)

| (88) | ESA notes that the Icelandic authorities essentially argue that Articles 1A, 12, and annex 1 of the 2018 PSO Contract do not, in fact, form part of that contract, but are instead a separate service contract made on market terms. This fact raises doubts as to whether the Fund was operating as a market economy operator, when it charged Farice with performing the seabed survey, since such operators would in general conclude clear and concise contracts when purchasing a similar service. |
| --- | --- |

(88)

| (89) | Indeed, it appears that the Fund contracted Farice to perform a service, without including in the contract any provisions concerning cost overruns, specifics regarding the scope of the survey, contingencies for failure to perform the obligations of the contract, or specifics regarding what costs could be covered by the service contract. According to documentation from and statements made by the Icelandic authorities, the temporal scope of the survey was later extended, and final costs ran over the cost estimate in annex 1. |
| --- | --- |

(89)

| (90) | Moreover, ESA has asked the Icelandic authorities to provide all documentation of expert evaluations or independent studies of the cost of carrying out the seabed survey, if any such evaluations or studies were carried out prior to the start of the 2018 PSO Contract. However, according to the Icelandic authorities, no such evaluation exists. Additionally, the Fund does not seem to have considered alternative providers. Therefore, ESA has doubts as to whether the Fund’s decision to carry out the transaction was taken on the basis of economic evaluations comparable to those which, in similar circumstances, a rational market economy operator would have taken, as it appears that the Fund committed to paying Farice for a service, without making an evaluation of eventual costs and alternative providers. |
| --- | --- |

(90)

| (91) | Furthermore, the Icelandic authorities have stated that Farice did not de facto make a profit from performing the survey for the Fund. Moreover, it is unclear to ESA whether the Fund derived any economic value from its ownership of the survey results. In fact, since the survey forms part of the preparatory works for a submarine cable, which the Icelandic authorities themselves consider a security measure, it would appear that the purpose of the survey was not economic in nature. Therefore, ESA doubts that the Fund acted as an economic operator, since it rather seems to have been pursuing public policy aims when commissioning the survey. |
| --- | --- |

(91)

| (92) | Finally, as the Icelandic authorities have already stated that the payments to Farice for the performance of the subsea survey did not entail compensation for a public service obligation, ESA does not see the need at this time to specifically examine whether Measure 1 fulfils the Altmark criteria, or the provisions of the SGEI Decision or Framework. |
| --- | --- |

(92)

| (93) | Consequently, ESA has doubts whether Measure 1 was concluded on market terms and cannot exclude that an advantage may have been granted in favour of Farice. Accordingly, the Icelandic authorities are invited to comment on this and submit relevant evidence. |
| --- | --- |

(93)

4.2.3.   Selectivity

| (94) | In order for a measure to involve State aid it must be selective in that it favours „certain undertakings or the production of certain goods“. Measure 1 concerns a contract between the Fund and Farice. Therefore, Farice is the only potential beneficiary. Other undertakings have not concluded similar contracts with the Fund or the Icelandic State. Accordingly, the alleged advantage of Measure 1 would be a selective advantage, as it only concerns one particular undertaking. |
| --- | --- |

(94)

| (95) | It is therefore ESA’s preliminary view that it cannot be excluded that a selective economic advantage was granted to Farice. |
| --- | --- |

(95)

4.2.4.   Distortion of competition and effect on trade between Contracting Parties

| (96) | To qualify as State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, a measure must be liable to distort competition and affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement. According to settled case-law, the mere fact that a measure strengthens the position of an undertaking compared with other undertakings competing in intra-EEA trade is considered to be sufficient, in order to conclude that the measure is likely to distort competition and affect trade between the Contracting Parties (42). |
| --- | --- |

(96)

| (97) | The Icelandic authorities have argued that the measure in question did not distort or threaten to distort competition and did not have any effect on trade between the Contracting Parties, as the measure did not grant Farice a stronger competitive position than it would have had if the survey had not been undertaken. Moreover, they argue that Farice was not relieved of expenses it would otherwise have had to bear in the course of its day-to-day business operations. Therefore, the Icelandic authorities contend that the award of the seabed survey did not strengthen the position of Farice as compared with other undertakings, neither financially nor in other aspects. |
| --- | --- |

(97)

| (98) | On this point ESA notes that it is not obliged to establish the real effect of the aid on the market, but is only required to show that the aid is liable to distort competition and affect trade. Therefore, for all practical purposes, a distortion of competition within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement is generally found to exist when the State grants a financial advantage to an undertaking in a liberalised sector where there is, or could be, competition (43). |
| --- | --- |

(98)

| (99) | Measure 1 concerns payments made to Farice for a seabed survey. The costs covered by those payments included subcontracting costs, as well as Farice’s overhead costs, including hourly rates for Farice staff and a general administration fee. Therefore, Measure 1 seems to have placed Farice in a better financial position than it would have been in the absence of Measure 1. |
| --- | --- |

(99)

| (100) | Moreover, there are multiple undertakings active in the EEA that provide seabed survey services. This is also demonstrated by the fact that Farice itself subcontracted a large portion of the survey. |
| --- | --- |

(100)

| (101) | Consequently, ESA has doubts as to whether it can be excluded that Measure 1 was liable to distort competition and affect trade within the EEA. The Icelandic authorities are invited to comment and submit relevant evidence on this. |
| --- | --- |

(101)

4.2.5.   Conclusion

| (102) | In light of the above, ESA cannot exclude that Measure 1 entailed State aid. |
| --- | --- |

(102)

4.3.   
  Measure 2

| (103) | It is uncontested between Sýn and the Icelandic authorities that Measure 2, i.e. the capital increase in Farice to facilitate the investment in the IRIS cable, constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement (44). |
| --- | --- |

(103)

| (104) | ESA therefore preliminary concludes that Measure 2 constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(104)

5.   Aid scheme or individual aid

| (105) | ESA notes that Measures 1 and 2 were not granted on the basis of a scheme (45). Measure 1, if found to be aid, would therefore be individual aid. Measure 2 constitutes individual aid. |
| --- | --- |

(105)

6.   Lawfulness of the aid

| (106) | Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice („Protocol 3“): „The EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. ... The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision“. |
| --- | --- |

(106)

| (107) | The Icelandic authorities did not notify Measure 1 to ESA. ESA therefore concludes that, in the event that Measure 1 is deemed to involve aid, the Icelandic authorities have not respected their obligations under Article 1(3) of Part I of Protocol 3. In this event, Measure 1 would be unlawful aid. |
| --- | --- |

(107)

| (108) | The Icelandic authorities implemented Measure 2 after ESA approved it by Decision 023/21/COL. However, with the annulment of ESA’s approval decision by the EFTA Court, Measure 2 became unlawful. |
| --- | --- |

(108)

7.   Compatibility of the aid

7.1.   
  Introduction

| (109) | In derogation from the general prohibition of State aid laid down in Article 61(1) of the EEA Agreement, aid may be declared compatible if it can benefit from one of the derogations enumerated in the Agreement. |
| --- | --- |

(109)

| (110) | Article 61(3)(c) of the EEA Agreement provides that ESA may declare compatible „aid to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas, where such aid does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest“. Therefore, in order to declare the aid compatible, first, the aid must be intended to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas and, second, the aid must not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest (46). |
| --- | --- |

(110)

| (111) | Under the first condition, ESA examines how the aid facilitates the development of certain economic activities or areas. Under the second condition, ESA weighs up the positive effects of the aid for the development of said activities or areas and the negative effects of the aid in terms of distortions of competition and adverse effects on trade. |
| --- | --- |

(111)

7.2.   
  Compatibility of Measure 1

| (112) | The Icelandic authorities have maintained that Measure 1 does not constitute State aid (see Section 3.5.1). Further, they have also stated that despite the fact that the contractual obligations concerning Measure 1 were included in the 2018 PSO Contract between the Fund and Farice, the measure does not constitute compensation for a public service obligation. |
| --- | --- |

(112)

| (113) | Therefore, it would appear that the compatibility of Measure 1, should it be found to constitute aid, could not be examined under Article 59(2) of the EEA Agreement and even if it were, ESA has doubts that the Measure 1 is in line with the provisions of the SGEI Decision or Framework. The Icelandic authorities have not, at this stage, brought forward any other arguments as regards the potential compatibility of the measure. |
| --- | --- |

(113)

| (114) | Therefore, following a preliminary assessment, ESA has doubts at this stage as to whether Measure 1 is compatible with the EEA Agreement. Consequently, ESA invites the Icelandic authorities to provide arguments and evidence to demonstrate that Measure 1 could be considered compatible under the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(114)

7.3.   
  Compatibility of Measure 2

7.3.1.   Introduction

| (115) | The Icelandic authorities have invoked Article 61(3)(c) of the EEA Agreement as the basis for the assessment of the compatibility of Measure 2. |
| --- | --- |

(115)

| (116) | On this point, ESA notes that the compatibility of aid for the roll-out of broadband networks, for the purposes of securing coverage, access or connectivity, is normally assessed under the 2014 Broadband Guidelines. On 8 February 2023, ESA adopted new Broadband Guidelines („the 2023 Broadband Guidelines“) (47). |
| --- | --- |

(116)

| (117) | ESA will follow the principles and guidelines set out in the 2023 Broadband Guidelines for the compatibility assessment of all notified aid to broadband networks in respect of which it is called upon to take a decision after 8 February 2023 when the 2023 Broadband Guidelines entered into force. Unlawful aid to broadband networks will be assessed in accordance with the rules applicable on the date on which the aid was awarded (48). |
| --- | --- |

(117)

| (118) | The 2023 Broadband Guidelines were not in effect at the time when Measure 2 was enacted, and therefore cannot serve as a basis for the compatibility assessment of the measure. Therefore, ESA will apply the 2014 Broadband Guidelines, should Measure 2 be considered to fall within their scope. However, the 2023 Broadband Guidelines are based on existing case-law and decision-making practice of the European Commission. Therefore, the 2023 Broadband Guidelines could still be relevant, should Measure 2 fall under the scope of the 2014 Broadband Guidelines, provided they do not place stricter conditions on the beneficiary. |
| --- | --- |

(118)

| (119) | In general, the 2014 Broadband Guidelines’ primary objective is to ensure widespread availability of broadband services to end users or access to higher speed internet. The 2014 Broadband Guidelines state that „[t]hese guidelines summarise the principles of [ESA’s] policy in applying the State aid rules [...] to measures that support the deployment of broadband networks in general (Section 2). They explain the application of these principles in the assessment of aid measures for the rapid roll-out of basic broadband and very high speed, next generation access (NGA) networks (in Section 3). [ESA] will apply the guidelines in the assessment of State aid for broadband“ (49). This objective has not changed with the adoption of the 2023 Broadband Guidelines, which state that „[t]hese Guidelines provide guidance on how ESA will assess [...] the compatibility of State aid for the deployment and take-up of fixed and mobile broadband networks and services“ (50). |
| --- | --- |

(119)

| (120) | Therefore, the 2014 Broadband Guidelines apply to aid measures that target situations where the market does not provide sufficient broadband coverage or where access conditions are not adequate (51). Conversely, the 2014 Broadband Guidelines do not mention international connectivity, security, international data transfer, or subsea cables, and do not specifically lay down compatibility conditions for measures targeting security issues raised by the lack of geographical diversity and robustness of international connectivity services. Therefore, a measure like the one under assessment, where the objective is increased redundancy, security, and robustness of international connectivity services already available to end customers at high speeds, seems to differ from the general type of measure covered by the 2014 Broadband Guidelines, namely measures concerning the expansion or introduction of broadband networks and services. |
| --- | --- |

(120)

| (121) | ESA notes that the European Commission, in its Baltic Cable Decision (52), applied the 2014 Broadband Guidelines in its assessment. However, ESA also notes that the measure under assessment in that decision differed significantly from Measure 2. Specifically, it concerned capacity concerns caused by the expected dramatic increase in traffic that could not be supported by the existing infrastructure. Therefore, in addition to security benefits comparable to the ones present in the case at hand, the Baltic Sea Cable targeted (longterm) broadband availability specifically (53). Conversely, Measure 2 does not specifically concern broadband networks or availability. |
| --- | --- |

(121)

| (122) | However, in its judgment in Case E-4/21, when assessing ESA’s conclusion that Measure 2 fell outside the scope of the 2014 Broadband Guidelines, the EFTA Court stated that the conclusion: „[...] is not supported by a sufficient analysis of the scope of application of the Broadband Guidelines. [...] Although the contested decision states that „[t]he Broadband Guidelines’ primary objective is ensuring widespread availability of broadband services to end users or access to higher speed Internet: “ and „[t]he particularities of the measure and investment at hand demonstrate that the Guidelines target different types of measures than the one under assessment“, it fails to set out what impact these statements should have on the scope of application of the Broadband Guidelines. Accordingly, [...] ESA encountered serious difficulties in its preliminary examination“ (54). The Court then further noted „that irrespective of whether the notified measure in the present case was outside of the scope of the Broadband Guidelines, those guidelines still may provide useful guidance on considerations that are relevant to the assessment of compatibility in general“ (55). |
| --- | --- |

(122)

| (123) | Consequently, ESA cannot conclude at this stage to what extent the 2014 Broadband Guidelines apply to the compatibility assessment of Measure 2, and therefore invites the Icelandic authorities to provide further arguments in this regard. |
| --- | --- |

(123)

| (124) | In the event that the Broadband Guidelines do not apply to the measure at hand, Article 61(3)(c) of the EEA Agreement provides that ESA may declare compatible „aid to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas, where such aid does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest“. Therefore, in order to declare the aid compatible, first, the aid must be intended to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas and, second, the aid must not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest. |
| --- | --- |

(124)

| (125) | Under the first condition, ESA examines how the aid facilitates the development of certain economic activities or areas. Under the second condition, ESA weighs up the positive effects of the aid for the development of said activities or areas and the negative effects of the aid in terms of distortions of competition and adverse effects on trade. |
| --- | --- |

(125)

7.3.2.   Facilitation of development of certain economic activities or areas

7.3.2.1.   Economic activities or areas supported

| (126) | Under Article 61(3)(c) of the EEA Agreement, in order to be considered compatible, a measure must contribute to the development of certain economic activities or areas. |
| --- | --- |

(126)

| (127) | The primary objective of the measure is to enhance security and reduce the vulnerability of international connectivity to and from Iceland by building a third submarine cable from Iceland to Europe. The secondary objective is to shorten the digital distance between Iceland and Europe allowing Icelandic people and businesses to make better use of international digital services available in Europe. |
| --- | --- |

(127)

| (128) | ESA generally considers the construction of a telecommunication infrastructure with a view to its future commercial exploitation to constitute an economic activity (56). Furthermore, the telecommunications market in general constitutes an economic activity. The measure facilitates development in the market for international data transfer services specifically and the markets for electronic communications services in general. |
| --- | --- |

(128)

| (129) | In view of the above, ESA preliminarily concludes that the measure constitutes aid to facilitate the development of certain economic activities, as required by Article 61(3)(c) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(129)

7.3.2.2.   Incentive effect

| (130) | State aid is only compatible with the functioning of the EEA Agreement if it has an incentive effect and so effectively facilitates the development of certain economic activities. To establish whether the measure has an incentive effect, it must be demonstrated that it changes the behaviour of the undertaking concerned in such a way that it engages in an activity which it would not carry out without the aid or which it would carry out in a restricted or different manner. |
| --- | --- |

(130)

| (131) | In Section 6.2.2 of ESA’s Decision No 023/21/COL, ESA stated that Measure 2 had an incentive effect. ESA stated that: 1) Farice had historically proven to be unprofitable; 2) the operation of submarine cables in the region was generally unprofitable; 3) the investment in the IRIS cable was unlikely to achieve a profit; 4) the main objective of the cable was to provide enhanced security, which was an externality that did not heavily factor into investment decisions;) and 5) few stakeholders had signalled interest in operating submarine cables without State support in the past. |
| --- | --- |

(131)

| (132) | In light of this, ESA is generally inclined to conclude that Measure 2 had an incentive effect, as it incentivised Farice to make an investment it would not have entered into otherwise. However, the Icelandic authorities are invited to provide further information and reasoning on the incentive effect of the measure. |
| --- | --- |

(132)

7.3.2.3.   Compliance with relevant EEA law

| (133) | The Icelandic authorities consider that the selection of Farice, as owner and operator of the IRIS cable, as well as the selection of cable manufacturer and installer, is exempt from the procurement rules, with reference to Article 10 of the Procurement Act (see also Article 8 of the Procurement Directive). |
| --- | --- |

(133)

| (134) | Specifically, Article 8 of the Procurement Directive states: „This Directive shall not apply to public contracts and design contests for the principal purpose of permitting the contracting authorities to provide or exploit public communications networks or to provide to the public one or more electronic communications services. For the purposes of this Article, „public communications network“ and „electronic communications service“ shall have the same meaning as in Directive 2002/21/EC of the European Parliament and of the Council“. Furthermore, ESA notes that in accordance with Article 2(m) of Directive 2002/12/EC, „provision of an electronic communications network“ means the establishment, operation, control or making available such network. |
| --- | --- |

(134)

| (135) | The primary objective of the measure in question is to increase security of international connectivity in Iceland by building a third submarine cable, which in turn will provide the public with more electronic communication services. Therefore, the investment in the submarine cable seems to permit Farice to „provide or exploit public communications networks“, as defined in Article 2(a) of Directive 2002/21/EC. However, ESA cannot conclusively conclude at this stage whether all conditions for the application of the exemption are fulfilled. |
| --- | --- |

(135)

| (136) | Moreover, according to paragraph 74(c) of the 2014 Broadband Guidelines, „[w]henever the granting authorities select a third party operator to deploy and operate the subsidised infrastructure, the selection process shall be conducted in line with the spirit and the principles of the Public Procurement Directives. It ensures that there is transparency for all investors wishing to bid for the implementation and/or management of the subsidised project. Equal and non-discriminatory treatment of all bidders and objective evaluation criteria are indispensable conditions“. |
| --- | --- |

(136)

| (137) | However, despite this provision, footnote 91 to paragraph 74(c) states: „[t]he situation is different when the public authority decides to deploy and manage the network directly (or through a fully owned entity) [...] In such cases, [..] (i) the publicly owned network operators shall limit their activity on the pre-defined target areas and shall not expand to other commercially attractive regions; (ii) the public authority shall limit its activity to maintain the passive infrastructure and to grant access to it, but shall not engage in competition on the retail levels with commercial operators and (iii) to have an accounting separation between the funds used for the operation of the networks and the other funds at the disposal of the public authority“. |
| --- | --- |

(137)

| (138) | Therefore, the applicability of procurement rules in the context of an assessment under the 2014 Broadband Guidelines seems to depend on whether or not the the conditions, listed in footnote 91, are fulfilled. The Icelandic authorities have not provided sufficient information in this regard. |
| --- | --- |

(138)

| (139) | Consequently, ESA has doubts as to whether or not Measure 2 falls under the exemption from procurement rules described above, and as to whether the provisions of the 2014 Broadband Guidelines have effect in this regard. Therefore, ESA invites the Icelandic authorities to provide further information and rationale in this regard. |
| --- | --- |

(139)

7.3.3.   Whether the aid adversely affects trading conditions to an extent contrary to the common interest

7.3.3.1.   Introduction

| (140) | ESA has not only identified positive effects of the planned aid for the development of the abovementioned economic activities and economic areas, but also possible negative effects that it may have in terms of distortions of competition and adverse effects on trade. These positive and negative effects must then be weighed up. |
| --- | --- |

(140)

7.3.3.2.   Markets affected by the aid

| (141) | The measure mainly has an effect on the wholesale market for international connectivity and the telecommunication market, both national and international. Additionally, the measure may have an effect on the DC market. |
| --- | --- |

(141)

7.3.4.   Positive effects of the aid

| (142) | Measure 2 contributes to the development of a submarine cable between Iceland and Europe, thereby enhancing both redundancy and the security of the submarine cable network that Iceland relies on to participate in the global economy. This is in line with the Icelandic Government’s Telecommunications Policy, whose objective is, inter alia, to promote accessible and effective communications and to guarantee the security of telecommunications infrastructures. |
| --- | --- |

(142)

| (143) | To achieve those objectives, the Icelandic authorities have emphasised that three active submarine telecommunications cables will connect Iceland with Europe from different landing sites. As a geographically remote country, effective international connections are a prerequisite for the development of Iceland as a modern technologically based society. A serious disruption in international connectivity would cause major damage to the Icelandic economy and society as a whole. |
| --- | --- |

(143)

| (144) | According to the Icelandic authorities, the main vulnerabilities of the current international connections relate to human error, malfunctions, accidents, natural disasters and other unforeseen events. The Icelandic authorities have provided ESA with a detailed description of the various and multiple disruptions that have happened in the past and disrupted the functionality of the two existing submarine cables (57). ESA considers these vulnerabilities both realistic and probable. |
| --- | --- |

(144)

| (145) | Furthermore, the absolute lengths of the submarine cables from Iceland to Europe increase the probability of incidents compared to shorter cables going from Scandinavia and the UK to mainland Europe. Moreover, other countries in the EEA are connected to major international network connection points via diversified networks of multiple land and/or submarine cables while Iceland is wholly dependent on only two submarine cables. |
| --- | --- |

(145)

| (146) | By implementing the measure and adding a third submarine cable to the network, the Icelandic authorities expect the security of international connectivity increases circa tenfold. In particular, a third submarine cable will: (i) increase the projected uptime to 99,9993 %, (ii) reduce the probability of a total outage in a 10-year period to 0,2–1,5 %, and (iii) diversify the land routes in Iceland, decreasing risks associated with a single route failure (58). |
| --- | --- |

(146)

| (147) | In addition to enhanced security, the Icelandic authorities contend that the addition of a third submarine cable will also improve the competitiveness of Iceland as whole, as the Icelandic digital market will become „closer“ to major network hubs in Europe. Data latency in communications between Iceland and Europe will be reduced as a result of shorted cable length and simpler network structure than is available through the current system connecting Reykjavík with Europe. ESA considers this factor positive, as it contributes to the development of the Icelandic economy as a whole. |
| --- | --- |

(147)

7.3.4.1.   Limited negative effects of the aid

7.3.4.1.1.   Introduction

| (148) | Article 61(3)(c) of the EEA Agreement requires an assessment of any negative effects on competition and on trade. The aid must not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest. |
| --- | --- |

(148)

7.3.4.1.2.   Necessity of the aid

| (149) | To assess whether State aid is effective to achieve its objective, it is necessary to first identify the problem that needs to be addressed. A State aid measure is necessary if it is targeted towards situations where aid can bring about a material improvement that the market cannot deliver itself, for example by remedying a well-defined market failure. |
| --- | --- |

(149)

| (150) | A market failure exists if markets, left to their own devices, without intervention fail to deliver an efficient outcome for society. This may arise, for instance, when certain investments are not being undertaken even though the economic benefit for society exceeds the cost (59). |
| --- | --- |

(150)

| (151) | The Icelandic authorities have explained that Farice would not have undertaken the investment in the IRIS cable in the absence of aid, as it cannot support such an investment with its own funds. This, inter alia, is an indication of the market failure associated with providing international connectivity services in Iceland. |
| --- | --- |

(151)

| (152) | However, the fact that a specific company may not be capable of undertaking a project without aid does not mean that there is a market failure. For instance, the decision of a company not to invest in a project with low profitability or in a region with limited market demand and/or poor cost competitiveness may not be an indication of a market failure, but rather of a market that functions well (60). |
| --- | --- |

(152)

| (153) | Concerning the ability of the market to deliver an efficient outcome for society, the Icelandic authorities have pointed to the fact that Iceland was, prior to the IRIS cable project, only connected to Europe through two submarine cables. Furthermore, over the past decade, few stakeholders signalled interest in investing in international data connectivity services between Iceland and Europe or America. These projects did not materialise primarily due to problems with constructing a sound business case for such an investment. Furthermore, these planned and aborted projects by market actors would have been dependent on financial participation by the State (see paragraph (54)). |
| --- | --- |

(153)

| (154) | However, while it is a fact that no privately funded subsea cables from Iceland have been built in the last 10 years, it is also clear that Sýn approached the Icelandic State with plans to build a subsea cable. Negotiations and discussions between the State and Sýn continued over two years, but were then terminated. Therefore, while it is unclear to ESA whether Sýn’s offer was comparable to the IRIS cable project, or if it indicates an attempt to enter the market for international data connectivity services, ESA cannot exclude the possibility that the market could have delivered the outcome sought by Measure 2. |
| --- | --- |

(154)

| (155) | Consequently, ESA must preliminarily conclude that it has doubts as to the necessity of Measure 2. The Icelandic authorities are invited to provide further arguments and information relating to this point. |
| --- | --- |

(155)

7.3.4.1.3.   Appropriateness of the aid

| (156) | EFTA States can make different choices with regard to policy instruments, and State aid control does not impose a single way to intervene in the economy. However, State aid under Article 61(1) of the EEA Agreement can only be justified by the appropriateness of a particular instrument to contribute to the development of the targeted economic activities or areas. |
| --- | --- |

(156)

| (157) | ESA normally considers a measure appropriate where the EFTA State can demonstrate that alternative policy options would not be equally suitable, and that alternative, less distortive, aid instruments would not deliver equally efficient outcomes. |
| --- | --- |

(157)

| (158) | Due to the general unprofitability of submarine cable infrastructure investments and projects from Iceland to Europe, ESA is inclined to conclude that an alternative policy instrument, such as regulations, would neither trigger investment in the IRIS cable project, nor other similar investment projects. Further, ESA is equally inclined to conclude that a loan or guarantee would not be a more appropriate aid instrument (61). |
| --- | --- |

(158)

| (159) | Therefore, ESA preliminarily concludes that State aid in the form of a capital increase is the appropriate instrument to facilitate the development of the economic activities that the measure concerns. However, the Icelandic authorities are invited to elaborate on this point. |
| --- | --- |

(159)

7.3.4.1.4.   Proportionality of the aid

| (160) | State aid is proportionate if the aid amount per beneficiary is limited to the minimum needed to incentivise the additional investment or activity in the area concerned. |
| --- | --- |

(160)

| (161) | Measure 2 constitutes a capital increase in Farice. The board of directors of Farice were authorised to increase the capital in intervals during the construction period of the new cable. The financing needs of the recipient were assessed at each interval and only established costs were granted through the capital increase. The granting authority reviews any expenses and controls overcompensation retroactively. This aid granting method and claw-back mechanism contributes to the proportionality of the aid. Moreover, when seeking subcontracting offers, Farice engaged in a competitive selection procedure whereby it selected a contractor who will manufacture and lay the IRIS cable. The selection procedure resulted in Farice opting to contract with the lowest bidder. |
| --- | --- |

(161)

| (162) | However, according to paragraph 74 of the 2014 Broadband Guidelines, multiple conditions must be fulfilled in order to demonstrate the proportionality of a measure. Failure to meet any of those conditions would in most cases require a detailed assessment (62). These conditions include mapping an analysis of coverage, public consultation, and a competitive selection process. |
| --- | --- |

(162)

| (163) | ESA is not aware of any mapping analysis or public consultation performed by the Icelandic authorities prior to the implementation of Measure 2. Moreover, as Iceland selected an „in house entity“, namely Farice, to own and operate the infrastructure, it is clear that no competitive selection process was followed in relation to Measure 2. However, ESA notes that there is no need for a competitive selection process if the State chooses to manage a network directly (or through a wholly owned entity). |
| --- | --- |

(163)

| (164) | Nevertheless, where the aid is granted without a competitive selection procedure, to a public authority that deploys and manages a broadband network at wholesale level directly, or through an in-house entity, the State must justify its choice of network and technological solution. |
| --- | --- |

(164)

| (165) | Moreover, according to paragraph 74(d) of the 2014 Broadband Guidelines, granting authorities should generally select the most economically advantageous offer. However, this only applies within the context of a competitive tender, and not when the State selects a wholly owned entity to own and operate the network. |
| --- | --- |

(165)

| (166) | As described in Section 3.1, the Icelandic authorities were approached by Sýn with an offer to build the third submarine cable, which following an examination by an independent expert, was considered to be cost effective than Farice’s offer. The Icelandic authorities have argued that the independent report was based on unconfirmed prices, and when asked to confirm prices, Sýn was unable to do so. Discussions between the Icelandic State and Sýn were terminated as a result. Sýn has argued that it was not given any time or opportunity to renew offers and provide confirmation on prices (63). |
| --- | --- |

(166)

| (167) | On this point, the EFTA Court stated that: „ESA has not touched upon this issue at all or disputed that it was aware of this information, as alleged by Sýn. ESA has merely reiterated that Sýn’s proposal relied on „unverified figures“ without explaining why, if it considered that the figures were unverified, it did not seek to verify them by obtaining further information from Sýn, which had already submitted a complaint to ESA“ (64). The EFTA Court then concluded that „it must be held that Sýn has established that ESA was aware of documents that called into question the information at its disposal and on which it relied in the contested decision, without going beyond a mere examination of the information submitted by the Icelandic authorities. By not obtaining further information on whether Sýn was actually able to confirm its prices, or whether it had been given that opportunity, ESA failed to satisfy its obligation to conduct a diligent and impartial examination of the notified measure so that it had at its disposal the most complete and reliable information“ (65). |
| --- | --- |

(167)

| (168) | Therefore, while the Icelandic authorities might not have been required to conduct a competitive tender, nor select the most economically advantageous offer, ESA must preliminarily conclude that the existence of an allegedly more economically viable offer from Sýn puts into doubt the proportionality of Measure 2, as the Icelandic authorities have not sufficiently explained the price differences between Sýn’s offer, and the eventual cost of the IRIS cable project. |
| --- | --- |

(168)

| (169) | Consequently, as ESA has doubts as regards the proportionality of Measure 2 and invites the Icelandic authorities to further elaborate on the proportionality of the measure, and, in particular, to provide arguments and information explaining the aid amount in comparison to Sýn’s allegedly more economical offer. |
| --- | --- |

(169)

7.3.4.1.5.   Limited negative effect on intra-EEA trade

| (170) | As ESA preliminary considers Measure 2 to constitute State aid, the measure has an effect on intra-EEA trade. However, in order to be compatible, a measure should limit those effects. |
| --- | --- |

(170)

| (171) | As stated previously, the primary objective of the measure is to enhance the security of international connections in Iceland, and while a third submarine cable will increase capacity, ESA notes that the capacity of the current network is not fully utilised; the new infrastructure is principally expected to complement the other connections currently in operation. Therefore, the addition of a third cable does not materially alter the structure of the market for international connectivity, but rather enhances the security of the infrastructure already present. |
| --- | --- |

(171)

| (172) | Moreover, even though a third cable will allow Iceland to be better connected to Europe, it will not change the fact that Iceland remains an island approximately 1 200 km from the nearest European country and 2 000 km from the European continent. The improved communication to Iceland will not bridge the natural data latency gap that exists between communication on the European continent compared with communication from the continent to Iceland. Therefore, ESA finds it hard to see how the IRIS cable will have a material impact on the competitiveness of other EEA markets compared to Iceland. Therefore, the third cable, in and of itself, should not materially alter the dynamics of intra EEA-trade on the relevant market. |
| --- | --- |

(172)

| (173) | ESA notes that there are no other companies, established in the EEA, that currently operate, or have shown concrete plans to operate without State support, a submarine cable similar to the IRIS cable. Therefore, market participants have not to date demonstrated any concrete plans to invest in a submarine cable between Iceland and Europe prior to the implementation of the measure. |
| --- | --- |

(173)

| (174) | However, as mentioned in paragraph (54), one of the factors that lead to reduced investment in subsea cables from Iceland to Europe is the need to secure redundancy. An undertaking wishing to establish its own subsea cable network needs to build two cables, or secure redundancy using an existing cable. Since Farice is the only operator of subsea cables from Iceland to Europe, it is most likely that any possible new entrant would opt to secure redundancy through one of Farice’s exiting cables, in lieu of building two cables at once. ESA does not have information regarding whether Farice offers redundancy services. However, if Farice does not provide such services, it could call into question the limited negative effects of the measure on competition in general due to potential entry barriers. |
| --- | --- |

(174)

| (175) | Moreover, paragraph 74 of the 2014 Broadband Guidelines lists a number of conditions aimed at limiting distortion of competition and trade, including the need for detailed mapping and public consultation. Failure to comply with any of the conditions is likely to trigger the need for a detailed analysis by ESA. Therefore, regardless of the eventual scope of the 2014 Broadband Guidelines, the apparent omission of the Icelandic authorities to comply with at least some of the conditions listed in paragraph 74 of the 2014 Broadband Guidelines when implementing Measure 2 leads ESA to doubt the overall limitation of negative effects on competition and trade. |
| --- | --- |

(175)

7.3.4.1.6.   Conclusion on limited negative effects

| (176) | With reference to the foregoing, ESA has doubts that the effects of the measure on intra EEA-trade are sufficiently limited to a minimum. Therefore, ESA invites the Icelandic authorities to provide further arguments and information in this regard. |
| --- | --- |

(176)

7.3.4.2.   Balancing positive and negative effects of the aid

| (177) | For the aid to be compatible with the functioning of the EEA Agreement, the limited negative effects of the aid measure in terms of distortion of competition and adverse impact on trade between Contracting Parties must be outweighed by positive effects, in terms of contribution to the facilitation of the development of economic activities or areas. It must be verified that the aid does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest. |
| --- | --- |

(177)

| (178) | As follows from the above, ESA is preliminarily inclined to conclude that Measure 2 has directly facilitated the economic activities of Farice and that is has had many positive effects. |
| --- | --- |

(178)

| (179) | However, in respect of the negative effects, ESA doubts whether the negative effects of Measure 2 on competition and trade are sufficiently limited. Specifically, ESA doubts whether the market failure addressed by the measure is clearly present, and whether the aid was on the whole proportional. Moreover, the effects of the measure on the markets it affects needs to be further examined. |
| --- | --- |

(179)

| (180) | At this stage, ESA therefore doubts that the positive effects of the measure outweigh its possible distortion of competition and adverse impact on trade. |
| --- | --- |

(180)

8.   Conclusion

| (181) | As set out above, ESA has doubts as to whether Measure 1 constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Further, if the measure is found to involve aid, ESA also has doubts as to whether the measure would be compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(181)

| (182) | Furthermore, ESA has doubts as to whether the Measure 2 is compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(182)

| (183) | Consequently, and in accordance Article 4(4) of Part II of Protocol 3, ESA hereby opens the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3. The decision to open a formal investigation procedure is without prejudice to the final decision of ESA, which may conclude that Measures 1 and 2 do not constitute State aid or are compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(183)

| (184) | ESA, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, invites the Icelandic authorities to submit their comments by 14 April 2023, and to provide all documents, information and data needed for the assessment of the measures in light of the State aid rules. |
| --- | --- |

(184)

| (185) | The Icelandic authorities are requested to immediately forward a copy of this decision to the aid recipient. |
| --- | --- |

(185)

| (186) | The Icelandic authorities have confirmed that this opening decision does not contain any business secrets or other confidential information that should not be published. |
| --- | --- |

(186)

| (187) | Finally, ESA will inform interested parties by publishing a meaningful summary in the Official Journal of the European Union and the EEA Supplement thereto. All interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication. The comments will be communicated to the Icelandic authorities. |
| --- | --- |

(187)

For the EFTA Surveillance Authority,

Arne RØKSUND

President

Responsible College Member

Stefan BARRIGA

College Member

Árni Páll ÁRNASON

College Member

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

Countersigning as Director,

Legal and Executive Affairs

---

(1)  EFTA kohtu otsus kohtuasjas E-4/21 Sýn hf. vs. EFTA järelevalveamet [seni teatavaks tegemata].

1

vs

(2)  Document No 1176447.

2

(3)  Document No 1182556.

3

(4)  „SGEI“ stands for „Services of General Economic Interest“.

4

(5)  Document No 1182715.

5

(6)  Document No 1189996.

6

(7)  Document No 1192410.

7

(8)  Document No 1256678.

8

(9)  Document No 1276074.

9

(10)  Judgment of the EFTA Court in Case E-4/21 Sýn hf. v EFTA Surveillance Authority (not yet reported).

10

Sýn hf.

EFTA Surveillance Authority

(11)  Document No 1285878.

11

(12)  Document No 1313840 and attachments.

12

(13)  Document No 1326167.

13

(14)  Commission Decision 2012/21/EU on the application of Article 106(2) of the Treaty on the functioning of the European Union to State aid in the form of public service compensation to certain undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest (OJ L 7, 11.1.2012, p. 3, and EEA Supplement No 43, 2.8.2012, p. 56).

14

(15)  Document No 664512.

15

(16)  EGS is an international group of companies with offices in Europe, the Americas, Asia and Australia. EGS provides global specialist multi-disciplinary marine survey support, and delivers solutions to the Telecommunications, Renewables, Oil and Gas, Charting and Marine Infrastructure market sectors. See also http://www.egssurvey.com/.

16

(17)  For a more detailed description of Measure 2, see Section 3 of ESA’s Decision No 023/21/COL.

17

(18)  In 2013–2018, Farice received public service compensation from the Fund for offering electronic communications connectivity between Iceland and Europe through FARICE-1 and DANICE. The last payment on this basis was made on 4 October 2018.

18

(19)  The new IRIS cable will be based on an open cable architecture which means that customers can be given an access to the infrastructure by using their own terminal equipment. Access to infrastructure can be granted by own fibre pair or fractional fibre pair (spectrum). Furthermore, the technology to use the submarine cable is standardised and based on Ethernet, which is the technology commonly used. A more advanced interface in the form of OTU2, OTU3 and OTU4 is also offered.

19

(20)  This refers to different surveys than those covered by Measure 1.

20

(21)  See Farice press release dated 11 November 2022.

21

(22)  Case No 86451.

22

(23)  Judgment of 24 July 2003, Altmark, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, paragraphs 87-93.

23

Altmark,

(24)  Commission Decision 2012/21/EU on the application of Article 106(2) of the Treaty on the functioning of the European Union to State aid in the form of public service compensation to certain undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest (OJ L 7, 11.1.2012, p. 3, and EEA Supplement No 43, 2.8.2012, p. 56).

24

(25)  Framework for State aid in the form of public service compensation (OJ L 161, 13.6.2013, p. 12 and EEA Supplement No 34, 13.6.2013, p. 1).

25

(26)  See the Judgment of the EFTA Court in Case E-4/21 Sýn hf. v EFTA Surveillance Authority, paragraph 67.

26

Sýn hf.

EFTA Surveillance Authority,

(27)  Cases 86220 and 86598.

27

(28)  Case 86451.

28

(29)  Document No 1276074, Section 6.1.

29

(30)  ESA’s Guidelines on the application of the State aid rules in relation to rapid deployment of broadband networks (OJ L 135, 8.5.2014, p. 49 and EEA Supplement No 27, 8.5.2014, p. 1).

30

(31)  The Icelandic authorities mention specifically earlier interest shown by Emerald and Nordic Networks in 2010-2016, and proposals from Sýn, both independently and in collaboration with Celtic Norse AS, in 2018-2020. These proposals were all dependant on some kind of financial participation by the Icelandic State. For further information see Section 3.2.4 in ESA’s Decision No 023/21/COL.

31

(32)  The Act on Public Procurement No 120/2016.

32

(33)  Directive 2014/24/EU of the European Parliament and of the Council of 26 February 2014 on public procurement and repealing Directive 2004/18/EC (OJ L 94, 28.3.2014, p. 65, and EEA Supplement No 73, 16.11.2017, p. 53).

33

(34)  Judgment of 22 September 2020 in Austria v Commission (Hinkley Point C), C-594/18 P, ECLI:EU:C:2020:742, paragraphs 18–20.

34

Austria

Commission (Hinkley Point C)

(35)  https://www.stjornarradid.is/verkefni/samgongur-og-fjarskipti/fjarskiptasjodur/.

35

(36)  ESA’s Guidelines on the notion of State aid as referred to in Article 61(1) of the EEA Agreement („NoA“) (OJ L 342, 21.12.2017, p. 35 and EEA Supplement No 82, 21.12.2017, p. 1), paragraph 66.

36

(37)  See for instance Judgment of 5 June 2012, Commission v EDF, C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, paragraph 90; Judgment of 15 March 1994, Banco Exterior de España, C-387/92, ECLI:EU:C:1994:100, paragraph 14; and Judgment of 19 May 1999, Italy v Commission, C-6/97, ECLI:EU:C:1999:251, paragraph 16.

37

Commission

EDF

Banco Exterior de España

Italy

Commission

(38)  NoA, Section 4.2.1.

38

(39)  NoA, paragraph 76.

39

(40)  NoA, paragraph 79.

40

(41)  Document No 1313844.

41

(42)  Judgment of the EFTA Court in Case E-6/98 Norway v EFTA Surveillance Authority [1999] Ct. Rep. 76, paragraph 59, where it is stated that „[w]hen State financial aid strengthens the position of an undertaking compared with other undertakings competing in intra-Community trade the latter must be regarded as affected by that aid“.

42

Norway

EFTA Surveillance Authority

(43)  NoA, paragraph 187.

43

(44)  The EFTA Court, in its judgment in Case E-4/21, did not suggest anything to the contrary.

44

(45)  See Article 1(e) of Part II of Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice („Protocol 3“).

45

(46)  Judgment of 22 September 2020, Austria v Commission (Hinkley Point C), C-594/18 P, ECLI:EU:C:2020:742, paragraphs 18–20.

46

Austria

Commission

Hinkley Point C

,

(47)  See ESA Decision No 004/23/COL amending the substantive rules in the field of State aid by introducing new Guidelines on State aid for broadband networks (not yet reported).

47

amending the substantive rules in the field of State aid by introducing new Guidelines on State aid for broadband networks

(48)  Ibid, Article 1(2).

48

Ibid

(49)  See the 2014 Broadband Guidelines, paragraph 4.

49

(50)  See the 2023 Broadband Guidelines, paragraph 14.

50

(51)  See the 2014 Broadband Guidelines, paragraphs 34–35. See also the pre-requisites for defining a service as an SGEI in paragraph 16.

51

(52)  Commission Decision SA.36918 (Finland), Baltic Sea Backbone Cable (OJ C 422, 8.12.2017, p.1).

52

(53)  Ibid, paragraph 91: „Thus, the measure facilitates the development of certain economic activities, i.e the provision of electronic communications services and networks, including the provision of international connectivity, and indirectly the provision of broadband services“. (emphasis added).

53

Ibid

electronic communications services and networks

including the provision of international connectivity

broadband services

(54)  Judgment of the EFTA Court in Case E-4/21 Sýn hf. v EFTA Surveillance Authority, paragraph 72.

54

Sýn hf.

EFTA Surveillance Authority

(55)  Ibid, paragraph 73.

55

Ibid

(56)  NoA, paragraphs 202 and 216, and the 2014 Broadband Guidelines, paragraph 7.

56

(57)  See Section 3.2.3 of ESA’s Decision No 023/21/COL for details.

57

(58)  See ESA’s Decision No 023/21/COL, paragraph 22.

58

(59)  See 2014 Broadband Guidelines, paragraph 33.

59

(60)  See 2014 Broadband Guidelines, footnote 45.

60

(61)  See ESA Decision No 023/21/COL, Section 6.3.4.3.

61

(62)  Similar conditions can also be found in the 2023 Broadband Guidelines, Section 5.2.4.

62

(63)  Judgment of the EFTA Court in Case E-4/21 Sýn hf. v EFTA Surveillance Authority, paragraph 64.

63

Sýn hf.

EFTA Surveillance Authority

(64)  Ibid, paragraph 66.

64

Ibid

(65)  Ibid, paragraph 68.

65

Ibid

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 13.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 129/47 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 129/47

---

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

(2023/C 129/05)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51 kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„ALCACHOFA DE TUDELA“

ELi nr: PGI-ES-0139-AM01 – 9.9.2021

KPN ( )KGT (X)

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

| Consejo Regulador de la Indicación Geográfica Protegida „Alcachofa de Tudela“ (kaitstud geograafilist tähist „Alcachofa de Tudela“ reguleeriv asutus) |
| --- |
| Avda. Serapio Huici, 22 Edificio Peritos |
| 31610 Villava (Navarra) |
| ESPAÑA |

Consejo Regulador de la Indicación Geográfica Protegida „Alcachofa de Tudela“ (kaitstud geograafilist tähist „Alcachofa de Tudela“ reguleeriv asutus)

Avda. Serapio Huici, 22 Edificio Peritos

31610 Villava (Navarra)

ESPAÑA

Tel +34 948013045

E-post: ajuanena@intiasa.es

Taotlejate rühm esindab toote „Alcachofa de Tudela“ tootjate kollektiivseid huve ja omab õigustatud huvi seoses käesoleva taotlusega muuta kaitstud geograafilise tähisega „Alcachofa de Tudela“ hõlmatud toote spetsifikaati. Ühtlasi on tegemist rühmaga, kes selle toote kaitstud staatust algselt taotles.

Kaitstud geograafilist tähist „Alcachofa de Tudela“ reguleeriv asutus on ühendus, mis koosneb toote „Alcachofa de Tudela“ tootjatest. Reguleeriva asutuse eesmärk on muu hulgas suurendada toote väärtust ja parandada kaitstud geograafilise tähise kava toimimist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikliga 45.

Kohaldatavate liikmesriigi õigusaktide kohaselt on reguleerivale asutusele tehtud ülesandeks edendada toote „Alcachofa de Tudela“ kvaliteeti ning jälgida ja kaitsta selle mainet. See kajastub asutuse kodukorras, mis on heaks kiidetud põllumajandus-, kalandus- ja toiduainete ministeeriumi 30. mai 2001. aasta korraldusega.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- |

☐

Toote nimetus

| ☒ | Toote kirjeldus |
| --- | --- |

☒

Toote kirjeldus

| ☒ | Geograafiline piirkond |
| --- | --- |

☒

Geograafiline piirkond

| ☒ | Päritolutõend |
| --- | --- |

☒

Päritolutõend

| ☒ | Tootmismeetod |
| --- | --- |

☒

Tootmismeetod

| ☒ | Seos piirkonnaga |
| --- | --- |

☒

Seos piirkonnaga

| ☒ | Märgistamine |
| --- | --- |

☒

Märgistamine

| ☒ | Muu: I. Kohaldatavad riiklikud õigusaktid; G. Kontrolliasutus |
| --- | --- |

☒

Muu: I. Kohaldatavad riiklikud õigusaktid; G. Kontrolliasutus

4.   Muudatus(t)e liik

| ☒ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline. |
| --- | --- |

☒

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline.

| ☐ | Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset dokumenti) ei ole avaldatud ja mida ei käsitata määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena. |
| --- | --- |

☐

Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset dokumenti) ei ole avaldatud ja mida ei käsitata määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena.

5.   Muudatus(ed)

5.1.   Muudatused, mis mõjutavad põhielemente

| 5.1.A.1. | Tootespetsifikaadi osa „Toote kirjeldus“ punkti 11 on varreta artišokkide turustamise kirjelduse järele lisatud järgmine tekst: „c) Toiduvalmistamiseks sobivad artišokid: artišokid peavad olema kooritud ja pakendatud nii, et nende välimus ja värskus säiliksid kuni tarbimiseni.“.
  Muudatuse põhjus. Lisatud on võimalus turustada varteta ja kooritud artišokke. Sellisel kujul turustamine võimaldab tarbijatel osta värskeid kasutusvalmis artišokke ja võib osutuda tõhusaks vahendiks, et jõuda tarbijarühmadeni, kellel ei ole artišokkide koorimiseks aega või kellel puuduvad selleks vajalikud oskused.
  Märgitakse, et artišokid peavad olema kooritud ja pakendatud nii, et nende välimus ja värskus säiliksid kuni tarbimiseni. Praegu on need tavaliselt vaakumpakendatud plastpakendisse. Ometigi ei soovita välistada praegu väljatöötatavate selliste muud liiki pakendite võimalikku kasutamist, mis ei ole plastist.
  Need artišokid vastavad samadele nõuetele nagu koorimata artišokid, mida turustatakse värske põllumajandustootena; lisaks koorimata ja kooritud artišokkidele toodetakse konserveeritud artišokke, mis on samuti hõlmatud kaitstud geograafilise tähisega „Alcachofa de Tudela“.
  Kolmanda kuju lisamiseks on teksti „võib pakkuda kahel kujul“ muudetud järgmiselt: „võib pakkuda kolmel kujul“. |
| --- | --- |

5.1.A.1.

Muudatuse põhjus. Lisatud on võimalus turustada varteta ja kooritud artišokke. Sellisel kujul turustamine võimaldab tarbijatel osta värskeid kasutusvalmis artišokke ja võib osutuda tõhusaks vahendiks, et jõuda tarbijarühmadeni, kellel ei ole artišokkide koorimiseks aega või kellel puuduvad selleks vajalikud oskused.

Märgitakse, et artišokid peavad olema kooritud ja pakendatud nii, et nende välimus ja värskus säiliksid kuni tarbimiseni. Praegu on need tavaliselt vaakumpakendatud plastpakendisse. Ometigi ei soovita välistada praegu väljatöötatavate selliste muud liiki pakendite võimalikku kasutamist, mis ei ole plastist.

Need artišokid vastavad samadele nõuetele nagu koorimata artišokid, mida turustatakse värske põllumajandustootena; lisaks koorimata ja kooritud artišokkidele toodetakse konserveeritud artišokke, mis on samuti hõlmatud kaitstud geograafilise tähisega „Alcachofa de Tudela“.

Kolmanda kuju lisamiseks on teksti „võib pakkuda kahel kujul“ muudetud järgmiselt: „võib pakkuda kolmel kujul“.

5.2.   Muudatused, mis ei mõjuta põhielemente

5.2.A   Muudatused, mis ei mõjuta tootespetsifikaadi B osa „Toote kirjeldus“ põhielemente

| 5.2.A.1 | Tootespetsifikaadi tootekirjelduse neljandas lõigus on sõna „on“ muudetud järgmiselt: „tavaliselt on“.
  Muudatuse põhjus. Muudatuse eesmärk on selgitada, et selles lõigus on esitatud sordi „Blanca de Tudela“ üldine kirjeldus ja et korjatavate õisikute suuruse suhtes ei ole piiranguid sätestatud. Õisikute suurus varieerub kogu saagikoristusperioodi jooksul, kusjuures turunõudlusest ja ilmastikutingimustest olenevalt korjatakse suuremaid või väiksemaid õisikuid. Mõnel turul eelistatakse suuremaid artišokke, samal ajal kui teistel turgudel eelistatakse väiksemaid artišokke, mida kasutatakse konserveerimisel.
  Igal juhul ei ole need kunagi väga suured. Sordile on iseloomulik, et see ei anna suuri artišokke, sest taim hakkab õitsema (ega sobi enam turustamiseks), kui artišokk saavutab keskmise suuruse. |
| --- | --- |

5.2.A.1

Muudatuse põhjus. Muudatuse eesmärk on selgitada, et selles lõigus on esitatud sordi „Blanca de Tudela“ üldine kirjeldus ja et korjatavate õisikute suuruse suhtes ei ole piiranguid sätestatud. Õisikute suurus varieerub kogu saagikoristusperioodi jooksul, kusjuures turunõudlusest ja ilmastikutingimustest olenevalt korjatakse suuremaid või väiksemaid õisikuid. Mõnel turul eelistatakse suuremaid artišokke, samal ajal kui teistel turgudel eelistatakse väiksemaid artišokke, mida kasutatakse konserveerimisel.

Igal juhul ei ole need kunagi väga suured. Sordile on iseloomulik, et see ei anna suuri artišokke, sest taim hakkab õitsema (ega sobi enam turustamiseks), kui artišokk saavutab keskmise suuruse.

| 5.2.A.2 | Tootespetsifikaadi tootekirjelduse kümnendat lõiku, mis käsitleb värske põllumajandustootena turustatavate artišokkide esitusviisi, on selguse huvides muudetud, kuid uusi piiranguid ei ole kehtestatud.
  Varrega artišokkide kirjeldus on nüüd järgmine: „a) Varrega artišokid: õisikud võivad olla umbes 18 cm pikkuse varrega, mille küljes on vähemalt üks või kaks tervet lehte. Neid müüakse tosina kaupa.“. Lisatud on sõnad „umbes“ ja „vähemalt“ ning viimane lauseosa („traditsioonilisel viisil, nimelt kimpudena“) on välja jäetud.
  Muudatuse põhjus. Muudatusega ei kehtestata uusi piiranguid. Pigem on eesmärk selgitada, et toodet müüakse tavaliselt koos varre ja lehtedega. Kuigi varsi ja lehti ei tarbita, turustatakse toodet traditsiooniliselt koos nendega. Artišokki „Alcachofa de Tudela“ müüakse traditsiooniliselt tosina kaupa, kusjuures iga artišoki varre pikkus on umbes 18 cm. Kuna aga varre pikkus ei ole toote kvaliteedi seisukohalt määrav, on lisatud sõna „umbes“, et jätta rohkem vabadust. Varre pikkus sõltub sellest, millises hooaja etapis on toode koristatud. Varred on hooaja alguses pikemad ja muutuvad hooaja edenedes lühemaks, mis vastab taime loomulikule arengule.
  Seevastu lehtede olemasolu on oluline, kui artišokke müüakse tosina kaupa. Kuigi lehti tavaliselt ei tarbita, säilivad värsked artišokid paremini, kui lehed on olemas. Seetõttu on oluline rõhutada, et värsketel artišokkidel peab olema vähemalt üks või kaks tervet lehte ning et ilma lehtedeta artišokid ei ole lubatud. Selle kajastamiseks on lisatud sõna „vähemalt“.
  Lauseosa „traditsioonilisel viisil, nimelt kimpudena“ on välja jäetud, sest artišokkide turustamine kimpudena ei ole vajalik. Artišokid viiakse registreeritud turustamisettevõttest tavaliselt välja pakendis, mis võimaldab neid transportida ohutult, ilma kvaliteeti kahjustamata. Varem viidi artišokid turule kimpudena, kuid nüüd saadetakse need tavaliselt kastides, sest sel viisil taluvad need transporti paremini. Müügikohas müüakse neid tosina kaupa, kuid mitte tingimata kimpudena. |
| --- | --- |

5.2.A.2

Varrega artišokkide kirjeldus on nüüd järgmine: „a) Varrega artišokid: õisikud võivad olla umbes 18 cm pikkuse varrega, mille küljes on vähemalt üks või kaks tervet lehte. Neid müüakse tosina kaupa.“. Lisatud on sõnad „umbes“ ja „vähemalt“ ning viimane lauseosa („traditsioonilisel viisil, nimelt kimpudena“) on välja jäetud.

Muudatuse põhjus. Muudatusega ei kehtestata uusi piiranguid. Pigem on eesmärk selgitada, et toodet müüakse tavaliselt koos varre ja lehtedega. Kuigi varsi ja lehti ei tarbita, turustatakse toodet traditsiooniliselt koos nendega. Artišokki „Alcachofa de Tudela“ müüakse traditsiooniliselt tosina kaupa, kusjuures iga artišoki varre pikkus on umbes 18 cm. Kuna aga varre pikkus ei ole toote kvaliteedi seisukohalt määrav, on lisatud sõna „umbes“, et jätta rohkem vabadust. Varre pikkus sõltub sellest, millises hooaja etapis on toode koristatud. Varred on hooaja alguses pikemad ja muutuvad hooaja edenedes lühemaks, mis vastab taime loomulikule arengule.

Seevastu lehtede olemasolu on oluline, kui artišokke müüakse tosina kaupa. Kuigi lehti tavaliselt ei tarbita, säilivad värsked artišokid paremini, kui lehed on olemas. Seetõttu on oluline rõhutada, et värsketel artišokkidel peab olema vähemalt üks või kaks tervet lehte ning et ilma lehtedeta artišokid ei ole lubatud. Selle kajastamiseks on lisatud sõna „vähemalt“.

Lauseosa „traditsioonilisel viisil, nimelt kimpudena“ on välja jäetud, sest artišokkide turustamine kimpudena ei ole vajalik. Artišokid viiakse registreeritud turustamisettevõttest tavaliselt välja pakendis, mis võimaldab neid transportida ohutult, ilma kvaliteeti kahjustamata. Varem viidi artišokid turule kimpudena, kuid nüüd saadetakse need tavaliselt kastides, sest sel viisil taluvad need transporti paremini. Müügikohas müüakse neid tosina kaupa, kuid mitte tingimata kimpudena.

| 5.2.A.3 | Tootespetsifikaadi tootekirjelduse üheteistkümnendat lõiku, mis käsitleb värske põllumajandustootena turustatavate artišokkide esitusviisi, on selguse huvides muudetud, kuid uusi piiranguid ei ole kehtestatud. Väljendit „ja ilma lehtedeta“ on muudetud järgmiselt: „ja ilma väljaarenenud lehtedeta“. Lause „Neid müüakse kilogrammi kaupa“ on välja jäetud.
  Muudatuse põhjus. Sõnastust on muudetud, asendades sõnad „on piiratud“ sõnadega „on lühem kui“, et oleks selge, et varre pikkus peab olema alla 10 cm.
  Tuleb selgitada, et erinevalt varrega artišokkidest ei ole sellisel kujul müüdavatel artišokkidel väljaarenenud lehti. Seda toodet müüakse tavaliselt kaalu järgi. Sellel ei ole väljaarenenud lehti. Artišokkidel on sageli väikesed lehealged, mis moodustavad osa varrest (mis on lühem kui 10 cm). Kuna artišokid müüakse koos varrega, ei saa neid lehti eemaldada, ilma et see mõjutaks artišoki säilivust. Tuleb selgitada, et kuigi varreta turustatavatel artišokkidel ei saa olla täielikult väljaarenenud lehti, ei ole väikseid väljaarenemata lehti, mis moodustavad osa varrest, vaja ära lõigata. Lisatud on pilt artišokist, millel on mõned väljaarenenud lehed ja mõned väikesed arenemata lehed. See näitab, et artišokki ei ole võimalik koristada ja jätta alles selle säilitamiseks vajalik minimaalse pikkusega vars, ilma et see hõlmaks ka arenemata lehti.
  Lause „Neid müüakse kilogrammi kaupa“ on välja jäetud, sest sellega ei kehtestata nõuet. See sisaldus esialgses tootespetsifikaadis, kuna need artišokid on sarnased varre ja lehtedega artišokkidega, mida turustatakse tosina kaupa. Seda ei ole siiski vaja säilitada, sest tavaliselt turustatakse artišokke sel viisil. |
| --- | --- |

5.2.A.3

Muudatuse põhjus. Sõnastust on muudetud, asendades sõnad „on piiratud“ sõnadega „on lühem kui“, et oleks selge, et varre pikkus peab olema alla 10 cm.

Tuleb selgitada, et erinevalt varrega artišokkidest ei ole sellisel kujul müüdavatel artišokkidel väljaarenenud lehti. Seda toodet müüakse tavaliselt kaalu järgi. Sellel ei ole väljaarenenud lehti. Artišokkidel on sageli väikesed lehealged, mis moodustavad osa varrest (mis on lühem kui 10 cm). Kuna artišokid müüakse koos varrega, ei saa neid lehti eemaldada, ilma et see mõjutaks artišoki säilivust. Tuleb selgitada, et kuigi varreta turustatavatel artišokkidel ei saa olla täielikult väljaarenenud lehti, ei ole väikseid väljaarenemata lehti, mis moodustavad osa varrest, vaja ära lõigata. Lisatud on pilt artišokist, millel on mõned väljaarenenud lehed ja mõned väikesed arenemata lehed. See näitab, et artišokki ei ole võimalik koristada ja jätta alles selle säilitamiseks vajalik minimaalse pikkusega vars, ilma et see hõlmaks ka arenemata lehti.

Lause „Neid müüakse kilogrammi kaupa“ on välja jäetud, sest sellega ei kehtestata nõuet. See sisaldus esialgses tootespetsifikaadis, kuna need artišokid on sarnased varre ja lehtedega artišokkidega, mida turustatakse tosina kaupa. Seda ei ole siiski vaja säilitada, sest tavaliselt turustatakse artišokke sel viisil.

5.2.B   Tootespetsifikaadi B osa „Toote kirjeldus“ muudatused

| 5.2.B.1 | Tootespetsifikaadi tootekirjelduse neljanda lõigu lõpust on välja jäetud lause „See on suurepärase maitsega, ka rohelisena“ (st värskena).
  Muudatuse põhjus. Lause „See on suurepärase maitsega, ka rohelisena“ on välja jäetud. See pidi selgelt näitama, et kuumtöötlemata toote maitse on suurepärane, pidades silmas, et sordi „Blanca de Tudela“ artišokid on alati rohelised. Parem oleks see välja jätta, sest see on eksitav, ei kehtesta nõuet ega kirjelda eristavat omadust. |
| --- | --- |

5.2.B.1

Muudatuse põhjus. Lause „See on suurepärase maitsega, ka rohelisena“ on välja jäetud. See pidi selgelt näitama, et kuumtöötlemata toote maitse on suurepärane, pidades silmas, et sordi „Blanca de Tudela“ artišokid on alati rohelised. Parem oleks see välja jätta, sest see on eksitav, ei kehtesta nõuet ega kirjelda eristavat omadust.

| 5.2.B.2 | Tootespetsifikaadi viies lõik, milles viidatakse määrusele (EÜ) nr 1466/2003, on välja jäetud ja seitsmendast lõigust on välja jäetud sõnad „I klassi“.
  Muudatuse põhjus. See lõik jäeti välja, sest viidatud määrus on kehtetuks tunnistatud ja praegu kehtiva komisjoni 12. juuli 2018. aasta delegeeritud määrusega (EL) 2019/428 ei ole värske põllumajandustootena turustatavate artišokkide kaubanduslikke klasse kehtestatud ning seega ei saa seda kasutada viitena artišokkide kaubanduslike klasside kehtestamise kohta.
  Väljend „I klassi“ on välja jäetud, sest nagu eespool mainitud, põhines see klassifikatsioon õigusaktil, mis ei ole enam jõus. |
| --- | --- |

5.2.B.2

Muudatuse põhjus. See lõik jäeti välja, sest viidatud määrus on kehtetuks tunnistatud ja praegu kehtiva komisjoni 12. juuli 2018. aasta delegeeritud määrusega (EL) 2019/428 ei ole värske põllumajandustootena turustatavate artišokkide kaubanduslikke klasse kehtestatud ning seega ei saa seda kasutada viitena artišokkide kaubanduslike klasside kehtestamise kohta.

Väljend „I klassi“ on välja jäetud, sest nagu eespool mainitud, põhines see klassifikatsioon õigusaktil, mis ei ole enam jõus.

| 5.2.B.3 | Tootespetsifikaadi osa „Toote kirjeldus“ kuuenda lõigu algusesse on lisatud väljend „Artišokid, mida turustatakse värske põllumajandustootena“, et muuta tekst selgemaks.
  Muudatuse põhjus. Teksti on selguse huvides muudetud, kuna eelmine lõik, mis viitas kehtetuks tunnistatud Euroopa Liidu määrusele, on välja jäetud. Väljend „Artišokid, mida turustatakse värske põllumajandustootena“ lisati eesmärgiga selgitada, et kõnealuses lõigus kirjeldatud omadused on seotud värske põllumajandustootena turustatavate artišokkidega. |
| --- | --- |

5.2.B.3

Muudatuse põhjus. Teksti on selguse huvides muudetud, kuna eelmine lõik, mis viitas kehtetuks tunnistatud Euroopa Liidu määrusele, on välja jäetud. Väljend „Artišokid, mida turustatakse värske põllumajandustootena“ lisati eesmärgiga selgitada, et kõnealuses lõigus kirjeldatud omadused on seotud värske põllumajandustootena turustatavate artišokkidega.

5.2.C   Tootespetsifikaadi C osa „Geograafiline piirkond“ muudatused

| 5.2.C.1 | Kogu mittevajalik teave on tootespetsifikaadi sellest osast välja jäetud. Nüüd on selles lihtsalt loetletud need omavalitsusüksused, mis moodustavad määratletud geograafilise piirkonna. Muudetud on ka teksti lõpuosa: „sama põllumajanduspiirkond, nimelt V või Ribera“ on nüüd „tootmispiirkond“.
  Muudatuse põhjus. Esimene lõik, milles kirjeldatakse Navarrat ja seda moodustavaid piirkondi, on välja jäetud. Nüüd on selles lihtsalt loetletud need omavalitsusüksused, mis moodustavad kaitstud geograafilise tähisega „Alcachofa de Tudela“ hõlmatud piirkonna; ülejäänud teave ei määratlenud mingil viisil seda geograafilist piirkonda.
  Kuigi geograafiline piirkond ei ole muutunud, ei ole Navarra haldusjaotus põllumajanduspiirkondadeks enam selline, nagu on kirjeldatud tootespetsifikaadis. Seetõttu on tekstist eemaldatud kõik viited põllumajanduspiirkondadele ning nüüd loetletakse seal lihtsalt need omavalitsusüksused, mis moodustavad täielikult määratletud geograafilise piirkonna.
  Samuti on välja jäetud lõik, milles kirjeldatakse põllukultuuride jaotust määratletud piirkonnas, sest põllukultuuride jaotus on igal aastal erinev ja see teave ei anna tootespetsifikaadile midagi juurde.
  Viimase lõigu lõpust on välja jäetud viide põllumajanduspiirkondadele. Nüüd viidatakse selle asemel tootmispiirkonnale. Nagu eespool märgitud, on piirkondadeks jaotumine tootespetsifikaadi avaldamise ja tänase päeva vahelisel ajal muutunud. |
| --- | --- |

5.2.C.1

Muudatuse põhjus. Esimene lõik, milles kirjeldatakse Navarrat ja seda moodustavaid piirkondi, on välja jäetud. Nüüd on selles lihtsalt loetletud need omavalitsusüksused, mis moodustavad kaitstud geograafilise tähisega „Alcachofa de Tudela“ hõlmatud piirkonna; ülejäänud teave ei määratlenud mingil viisil seda geograafilist piirkonda.

Kuigi geograafiline piirkond ei ole muutunud, ei ole Navarra haldusjaotus põllumajanduspiirkondadeks enam selline, nagu on kirjeldatud tootespetsifikaadis. Seetõttu on tekstist eemaldatud kõik viited põllumajanduspiirkondadele ning nüüd loetletakse seal lihtsalt need omavalitsusüksused, mis moodustavad täielikult määratletud geograafilise piirkonna.

Samuti on välja jäetud lõik, milles kirjeldatakse põllukultuuride jaotust määratletud piirkonnas, sest põllukultuuride jaotus on igal aastal erinev ja see teave ei anna tootespetsifikaadile midagi juurde.

Viimase lõigu lõpust on välja jäetud viide põllumajanduspiirkondadele. Nüüd viidatakse selle asemel tootmispiirkonnale. Nagu eespool märgitud, on piirkondadeks jaotumine tootespetsifikaadi avaldamise ja tänase päeva vahelisel ajal muutunud.

5.2.D   Muudatused, mis ei mõjuta tootespetsifikaadi D osa „Tõend, et toode on pärit kõnealusest piirkonnast“

| 5.2.D.1 | D osa „Tõend, et toode on pärit kõnealusest piirkonnast“ on täielikult muudetud: kogu mittevajalik tekst on välja jäetud ja sõnastus keskendub nüüd toote jälgitavust, päritolu ja omadusi tagavatele elementidele. Väljajätmised ei mõjuta põhielemente.
  Muudatuse põhjus. Muudatuse eesmärk on üksnes paremini ja täpsemalt selgitada, kuidas tõendatakse, et toode on pärit määratletud geograafilisest piirkonnast ja vastab muudele tootespetsifikaadis sätestatud nõuetele.
  Tootespetsifikaadi selle osa varasem sõnastus oli üsna ebamäärane ega andnud selget ülevaadet kontrolliasutuse poolt läbiviidavatest kontrollidest ja katsetest, millega tagatakse vastavus tootespetsifikaadile.
  Kavandatavas uues sõnastuses selgitatakse üksikasjalikumalt tegelikke kontrolle ja katseid, mida kontrolliasutus viib läbi sertifitseerimismenetluse raames, mis on kooskõlas standardiga UNE-EN ISO/IEC 17065:2012 ja mille on akrediteerinud riiklik akrediteerimisasutus.
  Samuti on esitatud üksikasjalik teave kontrollisüsteemi kohta, mis põhineb järgmisel: kohapealne kontroll artišokipõldudel, töötlemisettevõtetes tehtud kontrollid ning proovide võtmine ja analüüsimine töötlemishooajal. Seda süsteemi täiendavad töötlemisettevõtete sisekontrollisüsteemid. Tekstis on nüüd ka nimetatud registrid, kuhu kaitstud geograafilise tähisega artišoki tootmisega tegelevad ettevõtjad tuleb kanda, et oleks võimalik rakendada kontrollisüsteemi. |
| --- | --- |

5.2.D.1

Muudatuse põhjus. Muudatuse eesmärk on üksnes paremini ja täpsemalt selgitada, kuidas tõendatakse, et toode on pärit määratletud geograafilisest piirkonnast ja vastab muudele tootespetsifikaadis sätestatud nõuetele.

Tootespetsifikaadi selle osa varasem sõnastus oli üsna ebamäärane ega andnud selget ülevaadet kontrolliasutuse poolt läbiviidavatest kontrollidest ja katsetest, millega tagatakse vastavus tootespetsifikaadile.

Kavandatavas uues sõnastuses selgitatakse üksikasjalikumalt tegelikke kontrolle ja katseid, mida kontrolliasutus viib läbi sertifitseerimismenetluse raames, mis on kooskõlas standardiga UNE-EN ISO/IEC 17065:2012 ja mille on akrediteerinud riiklik akrediteerimisasutus.

Samuti on esitatud üksikasjalik teave kontrollisüsteemi kohta, mis põhineb järgmisel: kohapealne kontroll artišokipõldudel, töötlemisettevõtetes tehtud kontrollid ning proovide võtmine ja analüüsimine töötlemishooajal. Seda süsteemi täiendavad töötlemisettevõtete sisekontrollisüsteemid. Tekstis on nüüd ka nimetatud registrid, kuhu kaitstud geograafilise tähisega artišoki tootmisega tegelevad ettevõtjad tuleb kanda, et oleks võimalik rakendada kontrollisüsteemi.

5.2.E   Muudatused, mis ei mõjuta tootespetsifikaadi E osa „Tootmismeetod“ põhielemente

| 5.2.E.1 | Muutmata on jäetud ainult tootespetsifikaadi E osa „Tootmismeetod“ teise lõigu esimene osa, milles kirjeldatakse nõuet kasvatada toodet üheaastase põllukultuurina. Lõigu ülejäänud osa on välja jäetud, sest see on üleliigne.
  Muudatuse põhjus. Tekst on välja jäetud, sest selles ei ole sätestatud ühtegi nõuet seoses tootmismeetodiga: märgitakse, et traditsiooniliselt on soovitatavad külvikorrad ja et külvikordade puudumisel ei ole täheldatud ühe ja sama põllukultuuri korduvast kasvatamisest tulenevaid probleeme. |
| --- | --- |

5.2.E.1

Muudatuse põhjus. Tekst on välja jäetud, sest selles ei ole sätestatud ühtegi nõuet seoses tootmismeetodiga: märgitakse, et traditsiooniliselt on soovitatavad külvikorrad ja et külvikordade puudumisel ei ole täheldatud ühe ja sama põllukultuuri korduvast kasvatamisest tulenevaid probleeme.

| 5.2.E.2 | Algse tootespetsifikaadi E osa „Tootmismeetod“ punkt „Muld“ on välja jäetud, sest selles ei ole sätestatud ühtegi nõuet seoses kaitstud tootega.
  Muudatuse põhjus. Tekst on välja jäetud, sest selles ei ole sätestatud ühtegi nõuet seoses tootmismeetodiga. Reguleeriv asutus ei määra kindlaks, millised mullad sobivad viljelemiseks; tootja vastutab selliste maatükkide valimise eest, mille mullaomadused võimaldavad põllukultuuril areneda nii, et see suudaks toota artišokiõisikuid, mis vastavad kaitstud geograafilise tähise kvaliteedinõuetele. |
| --- | --- |

5.2.E.2

Muudatuse põhjus. Tekst on välja jäetud, sest selles ei ole sätestatud ühtegi nõuet seoses tootmismeetodiga. Reguleeriv asutus ei määra kindlaks, millised mullad sobivad viljelemiseks; tootja vastutab selliste maatükkide valimise eest, mille mullaomadused võimaldavad põllukultuuril areneda nii, et see suudaks toota artišokiõisikuid, mis vastavad kaitstud geograafilise tähise kvaliteedinõuetele.

| 5.2.E.3 | Algse tootespetsifikaadi E osa „Tootmismeetod“ punkt „Väetamine“ on välja jäetud, sest selles ei ole sätestatud ühtegi nõuet seoses kaitstud tootega.
  Muudatuse põhjus. Tekst on välja jäetud, sest selles ei ole sätestatud ühtegi nõuet seoses tootmismeetodiga. Varasemas tekstis kirjeldatakse, kuidas kasutati väetisi tootespetsifikaadi koostamise ajal, ja viidatakse standarditele, mis on vahepeal kehtetuks tunnistatud. Nii külvikordade kui ka väetiste kasutamise puhul tuleb järgida parimaid põllumajandustavasid ja asjakohasel ajal kehtivaid õigusakte. Kuna need ei ole toote „Alcachofa de Tudela“ tootmise eriomadused, vaid üldised nõuded, ei ole neid vaja tootespetsifikaadis nimetada. |
| --- | --- |

5.2.E.3

Muudatuse põhjus. Tekst on välja jäetud, sest selles ei ole sätestatud ühtegi nõuet seoses tootmismeetodiga. Varasemas tekstis kirjeldatakse, kuidas kasutati väetisi tootespetsifikaadi koostamise ajal, ja viidatakse standarditele, mis on vahepeal kehtetuks tunnistatud. Nii külvikordade kui ka väetiste kasutamise puhul tuleb järgida parimaid põllumajandustavasid ja asjakohasel ajal kehtivaid õigusakte. Kuna need ei ole toote „Alcachofa de Tudela“ tootmise eriomadused, vaid üldised nõuded, ei ole neid vaja tootespetsifikaadis nimetada.

| 5.2.E.4 | Tootespetsifikaadi E osa „Tootmismeetod“ punkti „Istutamine“ on muudetud järgmiselt: artišoki kasvatusmeetodeid kirjeldav tekst on välja jäetud, jättes alles ainult kaitstud toote määravad omadused.
  Muudatuse põhjus. Välja on jäetud lõigud, milles kirjeldatakse väetamismeetodeid ja vagude ettevalmistamist istutamiseks, sest need viitavad kasvatusmeetoditele, millest mõned on iganenud ja mis ei ole kaitstud geograafilise tähise „Alcachofa de Tudela“ puhul eriomased.
  Istutustihedus ning taimede- ja vagudevaheline kaugus ei mõjuta oluliselt saagi kvaliteeti, vaid sõltub hoopis tootja käsutuses olevatest masinatest. Seetõttu on kirjeldus välja jäetud.
  Välja on jäetud viide Navarra põllumajandustehnoloogia ja -juhtimise instituudile kui sordiaretuse järelevalve eest vastutavale asutusele; tegemist oli Navarra omavalitsusele alluva avalik-õigusliku äriühinguga, mida enam ei eksisteeri. Nüüd vastutavad juurekaelu tootvad põllumajandustootjad selle eest, et nad valivad välja taime, mis jäetakse alles juurekaelte tootmiseks. Need põllumajandustootjad kaasavad sageli sõltumatuid kolmandaid isikuid, kes tõendavad, et taim on õigesti valitud.
  Endiselt on olemas istutusperioodi kirjeldus. Tähtaegu ei ole siiski piiratud, sest need sõltuvad sellest, millal artišokitaim on kuivanud, juurekaelad eemaldatud ja mullatingimused istutamiseks sobivad. |
| --- | --- |

5.2.E.4

Muudatuse põhjus. Välja on jäetud lõigud, milles kirjeldatakse väetamismeetodeid ja vagude ettevalmistamist istutamiseks, sest need viitavad kasvatusmeetoditele, millest mõned on iganenud ja mis ei ole kaitstud geograafilise tähise „Alcachofa de Tudela“ puhul eriomased.

Istutustihedus ning taimede- ja vagudevaheline kaugus ei mõjuta oluliselt saagi kvaliteeti, vaid sõltub hoopis tootja käsutuses olevatest masinatest. Seetõttu on kirjeldus välja jäetud.

Välja on jäetud viide Navarra põllumajandustehnoloogia ja -juhtimise instituudile kui sordiaretuse järelevalve eest vastutavale asutusele; tegemist oli Navarra omavalitsusele alluva avalik-õigusliku äriühinguga, mida enam ei eksisteeri. Nüüd vastutavad juurekaelu tootvad põllumajandustootjad selle eest, et nad valivad välja taime, mis jäetakse alles juurekaelte tootmiseks. Need põllumajandustootjad kaasavad sageli sõltumatuid kolmandaid isikuid, kes tõendavad, et taim on õigesti valitud.

Endiselt on olemas istutusperioodi kirjeldus. Tähtaegu ei ole siiski piiratud, sest need sõltuvad sellest, millal artišokitaim on kuivanud, juurekaelad eemaldatud ja mullatingimused istutamiseks sobivad.

| 5.2.E.5 | Algse tootespetsifikaadi E osa „Tootmismeetod“ punkt „Hooldamine“ on välja jäetud, sest selles ei ole sätestatud ühtegi nõuet, vaid kirjeldatakse, kuidas artišokke kasvatatakse, ning see on kohati aegunud.
  Muudatuse põhjus. Tekst on välja jäetud, sest selles ei ole sätestatud nõudeid, mis on kaitstud geograafilise tähise „Alcachofa de Tudela“ puhul eriomased; see kirjeldab üksnes meetodit, mida kasutati tootespetsifikaadi koostamise ajal. Praegusajal paljudelt maatükkidelt umbrohtu ei eemaldata. Selle asemel on lubatud kontrollitud umbrohukasv, et tagada pinnakate ja vältida vee aurustumist. Teise võimalusena võib kasutada kattematerjale, et umbrohukasvu alla suruda ja kõrvaldada herbitsiidide kasutamise vajadus. |
| --- | --- |

5.2.E.5

Muudatuse põhjus. Tekst on välja jäetud, sest selles ei ole sätestatud nõudeid, mis on kaitstud geograafilise tähise „Alcachofa de Tudela“ puhul eriomased; see kirjeldab üksnes meetodit, mida kasutati tootespetsifikaadi koostamise ajal. Praegusajal paljudelt maatükkidelt umbrohtu ei eemaldata. Selle asemel on lubatud kontrollitud umbrohukasv, et tagada pinnakate ja vältida vee aurustumist. Teise võimalusena võib kasutada kattematerjale, et umbrohukasvu alla suruda ja kõrvaldada herbitsiidide kasutamise vajadus.

| 5.2.E.6 | Tootespetsifikaadi E osa „Tootmismeetod“ punkti „Kastmine“ on muudetud järgmiselt: lõigud, milles ei ole nõudeid sätestatud, vaid milles lihtsalt kirjeldatakse määratletud piirkonda, on välja jäetud ning sõnastust on selguse huvides parandatud.
  Muudatuse põhjus. Tekstis rõhutatakse nüüd, et artišokkide kasvatamiseks on vaja kastmist, sest tootmispiirkonnas on sademete hulk väike.
  Kastmismeetodeid kirjeldav tekst on välja jäetud, sest see on üldine, kuna kõige sobivamad kastmismeetodid sõltuvad ilmastikutingimustest igas viljelusetapis.
  Teise aasta põldude kastmist käsitlev tekst on välja jäetud, sest ka see sõltub ilmastikutingimustest igas viljelusetapis. |
| --- | --- |

5.2.E.6

Muudatuse põhjus. Tekstis rõhutatakse nüüd, et artišokkide kasvatamiseks on vaja kastmist, sest tootmispiirkonnas on sademete hulk väike.

Kastmismeetodeid kirjeldav tekst on välja jäetud, sest see on üldine, kuna kõige sobivamad kastmismeetodid sõltuvad ilmastikutingimustest igas viljelusetapis.

Teise aasta põldude kastmist käsitlev tekst on välja jäetud, sest ka see sõltub ilmastikutingimustest igas viljelusetapis.

| 5.2.E.7 | Tootespetsifikaadi E osa „Tootmismeetod“ punkt „Taimekaitsevahendite kasutamine“ on välja jäetud.
  Muudatuse põhjus. See tekst on välja jäetud, sest selles viidatakse taimekaitsevahenditele, mida kasutati esialgse tootespetsifikaadi koostamise ajal ja millest mõned on nüüdseks keelatud. ELi õigusaktid piiravad taimekaitsevahendite kasutamist ja paljud toote „Alcachofa de Tudela“ tootjad on hakanud kasutama mahepõllumajanduslikke taimekaitsevahendeid. Seetõttu ei ole taimekaitsevahendeid mõtet mainida, sest need võivad aja jooksul muutuda ja nendega seotud erinõudeid ei ole kaitstud geograafilise tähise „Alcachofa de Tudela“ puhul kehtestatud. |
| --- | --- |

5.2.E.7

Muudatuse põhjus. See tekst on välja jäetud, sest selles viidatakse taimekaitsevahenditele, mida kasutati esialgse tootespetsifikaadi koostamise ajal ja millest mõned on nüüdseks keelatud. ELi õigusaktid piiravad taimekaitsevahendite kasutamist ja paljud toote „Alcachofa de Tudela“ tootjad on hakanud kasutama mahepõllumajanduslikke taimekaitsevahendeid. Seetõttu ei ole taimekaitsevahendeid mõtet mainida, sest need võivad aja jooksul muutuda ja nendega seotud erinõudeid ei ole kaitstud geograafilise tähise „Alcachofa de Tudela“ puhul kehtestatud.

| 5.2.E.8 | Tootespetsifikaadi E osa „Tootmismeetod“ punktist „Saagikoristus“ on teatavad osad välja jäetud, sest neis kirjeldatakse artišokikasvatust üldiselt. Alles jäävad ainult konkreetselt kaitstud tootega seotud nõuded.
  Muudatuse põhjus. Artišokiõisikute optimaalset arengut käsitlev lõik on välja jäetud, sest see on üldine kirjeldus, mis kehtib kõikide artišokkide kohta ega sisalda konkreetseid nõudeid, mis peaksid tootespetsifikaadis sisalduma.
  Saagikoristusperioodidele ja koristatud artišokkide ettenähtud kasutusviisidele viitavad lõigud on välja jäetud. Saagikoristus algab siis, kui artišokid on täielikult välja arenenud; selle toimumise aeg erineb suuresti sõltuvalt sügisilmast ja talvepakasest, sest artišoki koristamine sertifitseerimiseks võib alata alles siis, kui pakane on möödas.
  Koristatud artišokkide kasutamine sõltub turunõudlusest. Tavaliselt on esikohal värskete põllumajandustoodete turg. Kui see turg ei suuda kõiki toodetud artišokke vastu võtta, suunatakse need konserveeritud toodete turule, kus hinnad on üldiselt veidi madalamad.
  Lõigu sõnastuse parandamiseks on selles muudetud paari sõna: sõna „eemaldatakse“ on asendatud sõnaga „lõigatakse“, sest artišokid koristatakse noaga, ja sõnad „iga päev“ on asendatud sõnaga „pidevalt“, sest saaki ei koristata põldudel iga päev; ilmastikutingimused võivad põhjustada artišokkide kiiremat või aeglasemat arengut, mistõttu on vaja suurendada või vähendada saagikoristuse sagedust. |
| --- | --- |

5.2.E.8

Muudatuse põhjus. Artišokiõisikute optimaalset arengut käsitlev lõik on välja jäetud, sest see on üldine kirjeldus, mis kehtib kõikide artišokkide kohta ega sisalda konkreetseid nõudeid, mis peaksid tootespetsifikaadis sisalduma.

Saagikoristusperioodidele ja koristatud artišokkide ettenähtud kasutusviisidele viitavad lõigud on välja jäetud. Saagikoristus algab siis, kui artišokid on täielikult välja arenenud; selle toimumise aeg erineb suuresti sõltuvalt sügisilmast ja talvepakasest, sest artišoki koristamine sertifitseerimiseks võib alata alles siis, kui pakane on möödas.

Koristatud artišokkide kasutamine sõltub turunõudlusest. Tavaliselt on esikohal värskete põllumajandustoodete turg. Kui see turg ei suuda kõiki toodetud artišokke vastu võtta, suunatakse need konserveeritud toodete turule, kus hinnad on üldiselt veidi madalamad.

Lõigu sõnastuse parandamiseks on selles muudetud paari sõna: sõna „eemaldatakse“ on asendatud sõnaga „lõigatakse“, sest artišokid koristatakse noaga, ja sõnad „iga päev“ on asendatud sõnaga „pidevalt“, sest saaki ei koristata põldudel iga päev; ilmastikutingimused võivad põhjustada artišokkide kiiremat või aeglasemat arengut, mistõttu on vaja suurendada või vähendada saagikoristuse sagedust.

| 5.2.E.9 | Tootespetsifikaadi E osa „Tootmismeetod“ punkti „Taimede ülesvõtmine“ sõnastust on muudetud, et jätta välja tarbetu tekst ja rõhutada toote „Alcachofa de Tudela“ suhtes kohaldatavaid erinõudeid.
  Muudatuse põhjus. Seda osa muudeti eesmärgiga rõhutada, et juurekaelad, mis istutatakse kaitstud geograafilise tähise „Alcachofa de Tudela“ alla kuuluvate artišokkide kasvatamiseks, peavad pärinema maatükkidelt, kus artišokki kasvatatakse ühe-, mitte kaheaastase põllukultuurina.
  Lisatud on viide juulile, sest istutamine toimub juulis ja augustis.
  Juurekaelte tootmise kirjeldus on välja jäetud, sest seda protsessi tootespetsifikaadis ei käsitleta. |
| --- | --- |

5.2.E.9

Muudatuse põhjus. Seda osa muudeti eesmärgiga rõhutada, et juurekaelad, mis istutatakse kaitstud geograafilise tähise „Alcachofa de Tudela“ alla kuuluvate artišokkide kasvatamiseks, peavad pärinema maatükkidelt, kus artišokki kasvatatakse ühe-, mitte kaheaastase põllukultuurina.

Lisatud on viide juulile, sest istutamine toimub juulis ja augustis.

Juurekaelte tootmise kirjeldus on välja jäetud, sest seda protsessi tootespetsifikaadis ei käsitleta.

| 5.2.E.10 | Tootespetsifikaadi E osa „Tootmismeetod“ punkti „Toote esitusviis müügiks värske põllumajandustootena“ pealkirja ja sõnastust on muudetud, et rõhutada rohkem kaitstud toote omadusi ja jätta välja lõigud, milles ei ole sätestatud määravaid nõudeid seoses toote „Alcachofa de Tudela“ omadustega.
  Muudatuse põhjus. Tekstis rõhutatakse nüüd, et artišokid peavad olema pärit registreeritud maatükkidelt ja sort peab olema „Blanca de Tudela“: need on kaitstud toote eristavad omadused.
  Lubatud pakendiliikide määratlused on välja jäetud, jättes ettevõtjatele vabaduse otsustada, millist pakendit artišokkide turustamiseks kasutada. Tootjad peavad nüüd kontrolliasutusele teatama, millist pakendit nad kasutavad. Praegusajal müüakse artišokki supermarketites värske põllumajandustootena ja seetõttu on nõudlus väiksemate müügiühikute järele kui need, mida kasutati artišokkide turustamiseks tootespetsifikaadi koostamise ajal. Pakendit ei peeta värske toote „Alcachofa de Tudela“ eristavaks omaduseks.
  Tekst sisaldab nüüd nõuet, et nii nagu ka konserveeritud toote „Alcachofa de Tudela“ puhul, ei tohi värske põllumajandustootena turustatavatele artišokkidele lisada hapestavaid aineid.
  Suuruse nõuet ei ole muudetud. |
| --- | --- |

5.2.E.10

Muudatuse põhjus. Tekstis rõhutatakse nüüd, et artišokid peavad olema pärit registreeritud maatükkidelt ja sort peab olema „Blanca de Tudela“: need on kaitstud toote eristavad omadused.

Lubatud pakendiliikide määratlused on välja jäetud, jättes ettevõtjatele vabaduse otsustada, millist pakendit artišokkide turustamiseks kasutada. Tootjad peavad nüüd kontrolliasutusele teatama, millist pakendit nad kasutavad. Praegusajal müüakse artišokki supermarketites värske põllumajandustootena ja seetõttu on nõudlus väiksemate müügiühikute järele kui need, mida kasutati artišokkide turustamiseks tootespetsifikaadi koostamise ajal. Pakendit ei peeta värske toote „Alcachofa de Tudela“ eristavaks omaduseks.

Tekst sisaldab nüüd nõuet, et nii nagu ka konserveeritud toote „Alcachofa de Tudela“ puhul, ei tohi värske põllumajandustootena turustatavatele artišokkidele lisada hapestavaid aineid.

Suuruse nõuet ei ole muudetud.

| 5.2.E.11 | Tootespetsifikaadi E osa „Tootmismeetod“ punkti „Konserveeritud artišokid“ on muudetud järgmiselt: lisatud on numeratsioon, et muuta tekst sidusamaks, ning viide „B osa“ on välja jäetud, sest selles ei ole sätestatud ühtegi nõuet.
  Muudatuse põhjus. Pealkirjale on lisatud numeratsioon ning viide „B osa“ on välja jäetud, sest selles ei ole sätestatud ühtegi nõuet.
  Tekstis on nüüd täpsustatud, et kasutada võib ainult „ekstraklassi“ ja „I klassi“ tooteid. Traditsiooniliselt ei ole kaitstud tootest konservide valmistamiseks lubatud kasutada II klassi tooteid. Seepärast on tootespetsifikaati lisatud sellekohane nõue. |
| --- | --- |

5.2.E.11

Muudatuse põhjus. Pealkirjale on lisatud numeratsioon ning viide „B osa“ on välja jäetud, sest selles ei ole sätestatud ühtegi nõuet.

Tekstis on nüüd täpsustatud, et kasutada võib ainult „ekstraklassi“ ja „I klassi“ tooteid. Traditsiooniliselt ei ole kaitstud tootest konservide valmistamiseks lubatud kasutada II klassi tooteid. Seepärast on tootespetsifikaati lisatud sellekohane nõue.

| 5.2.E.12 | Tootespetsifikaadi E osa „Tootmismeetod“ punkti „Konserveeritud artišokid“ teist lõiku on muudetud järgmiselt: lisatud on numeratsioon, tekst on ümber liigendatud, et muuta see sidusamaks, ning kõik tekstiosad, milles ei ole nõudeid sätestatud, on välja jäetud.
  Muudatuse põhjus. See osa on ümber liigendatud, et eristada konservi valmistamise eri etapid. Tekstis rõhutatakse nüüd, et tooraine peab pärinema registreeritud maatükkidelt ja olema kaitstud sordist. Viide värskete artišokkide kaubanduslikule klassile, mis on asjaomasest osast välja jäetud, on ka siit välja jäetud. See muudatus on tehtud seetõttu, et õigusaktid, milles on värskena turustatavate artišokkide puhul määratletud kuulumine „I klassi“, on kehtetuks tunnistatud. |
| --- | --- |

5.2.E.12

Muudatuse põhjus. See osa on ümber liigendatud, et eristada konservi valmistamise eri etapid. Tekstis rõhutatakse nüüd, et tooraine peab pärinema registreeritud maatükkidelt ja olema kaitstud sordist. Viide värskete artišokkide kaubanduslikule klassile, mis on asjaomasest osast välja jäetud, on ka siit välja jäetud. See muudatus on tehtud seetõttu, et õigusaktid, milles on värskena turustatavate artišokkide puhul määratletud kuulumine „I klassi“, on kehtetuks tunnistatud.

| 5.2.E.13 | Tootespetsifikaadi E osa „Tootmismeetod“ punkti „Konserveeritud artišokid“ kolmas lõik on välja jäetud.
  Muudatuse põhjus. Pärast osa ümberliigendamist ei ole sellel lõigul enam mõtet. Steriliseerimisnõudeid selgitatakse tekstis allpool. |
| --- | --- |

5.2.E.13

Muudatuse põhjus. Pärast osa ümberliigendamist ei ole sellel lõigul enam mõtet. Steriliseerimisnõudeid selgitatakse tekstis allpool.

| 5.2.E.14 | Tootespetsifikaadi E osa „Tootmismeetod“ punkti „Konserveeritud artišokid“ neljas lõik on ümber liigendatud järgmiselt: see on jagatud kaheks osaks.
  Muudatuse põhjus. Muudetud on ainult lõikude liigendust; uut teavet ei ole lisatud. Esialgne lõik on jagatud kaheks, sest selles kirjeldatakse toote „Alcachofa de Tudela“ konserveerimise kaht etappi: pesemine ja kupatamine. |
| --- | --- |

5.2.E.14

Muudatuse põhjus. Muudetud on ainult lõikude liigendust; uut teavet ei ole lisatud. Esialgne lõik on jagatud kaheks, sest selles kirjeldatakse toote „Alcachofa de Tudela“ konserveerimise kaht etappi: pesemine ja kupatamine.

| 5.2.E.15 | Tootespetsifikaadi E osa „Tootmismeetod“ punkti „Konserveeritud artišokid“ viies lõik on ümber liigendatud järgmiselt: see on jagatud kaheks osaks.
  Muudatuse põhjus. See lõik on ümber liigendatud, kuid sisaldab endiselt esialgset teavet. Selles selgitatakse nüüd ka seda, et artišoki suurus põhineb südamiku läbimõõdul. Esialgne lõik on jagatud kaheks, sest selles kirjeldatakse toote „Alcachofa de Tudela“ konserveerimise kaht etappi: suuruse määramine ja lõikamine. |
| --- | --- |

5.2.E.15

Muudatuse põhjus. See lõik on ümber liigendatud, kuid sisaldab endiselt esialgset teavet. Selles selgitatakse nüüd ka seda, et artišoki suurus põhineb südamiku läbimõõdul. Esialgne lõik on jagatud kaheks, sest selles kirjeldatakse toote „Alcachofa de Tudela“ konserveerimise kaht etappi: suuruse määramine ja lõikamine.

| 5.2.E.16 | Tootespetsifikaadi E osa „Tootmismeetod“ punkti „Konserveeritud artišokid“ kuues lõik on ümber liigendatud järgmiselt: see on jagatud kaheks osaks. Osa teksti on muudetud, et rõhutada tootele „Alcachofa de Tudela“ esitatavaid nõudeid.
  Muudatuse põhjus. Ülesehitust on muudetud. Pakendamist ja konserveerimisvedeliku lisamist käsitlev osa on eraldatud eelkuumutamise osast, sest need on konserveeritud toote „Alcachofa de Tudela“ valmistamise kaks eri etappi. Pakendamist käsitlevas osas rõhutatakse, et toode ei tohi sisaldada hapestavaid aineid ega happesuse regulaatoreid, kuna nende puudumine on kaitstud toote tunnus. Tekstis rõhutatakse nüüd, et pakendina tuleb kasutada klaastaarat, ja märgitakse, et eelkuumutamine ei ole kohustuslik.
  Eelkuumutamine eemaldab tõhusamalt pakendis oleva õhu, kuid kui toote pakendamise ning pakendi sulgemise ja steriliseerimise vahele jääb palju aega, on parem toote temperatuuri mitte tõsta, sest sellega kaasneb mikrobioloogiline oht. Eelkuumutamine hoiaks pakendit piisavalt kaua soojas, et termofiilsed mikroorganismid saaksid kasvada, mis võib seejärel põhjustada toote riknemise. |
| --- | --- |

5.2.E.16

Muudatuse põhjus. Ülesehitust on muudetud. Pakendamist ja konserveerimisvedeliku lisamist käsitlev osa on eraldatud eelkuumutamise osast, sest need on konserveeritud toote „Alcachofa de Tudela“ valmistamise kaks eri etappi. Pakendamist käsitlevas osas rõhutatakse, et toode ei tohi sisaldada hapestavaid aineid ega happesuse regulaatoreid, kuna nende puudumine on kaitstud toote tunnus. Tekstis rõhutatakse nüüd, et pakendina tuleb kasutada klaastaarat, ja märgitakse, et eelkuumutamine ei ole kohustuslik.

Eelkuumutamine eemaldab tõhusamalt pakendis oleva õhu, kuid kui toote pakendamise ning pakendi sulgemise ja steriliseerimise vahele jääb palju aega, on parem toote temperatuuri mitte tõsta, sest sellega kaasneb mikrobioloogiline oht. Eelkuumutamine hoiaks pakendit piisavalt kaua soojas, et termofiilsed mikroorganismid saaksid kasvada, mis võib seejärel põhjustada toote riknemise.

| 5.2.E.17 | Tootespetsifikaadi E osa „Tootmismeetod“ punkti „Konserveeritud artišokid“ seitsmes lõik on ümber liigendatud järgmiselt: see on jagatud kaheks osaks. Mõiste „steriliseerimine“ määratlust on selguse huvides laiendatud.
  Muudatuse põhjus. Kasutatud on sama ülesehitust nagu eelmistes lõikudes. Tekst sisaldab nüüd nõuet, et kuumtöötlus peab olema piisav, et tagada konserveeritud toote steriilsus turustamiseks; see on nõutav juba praeguse sertifitseerimismenetluse kohaselt. Parem oleks lasta töötlejatel otsustada, millist kuumtöötlemise vormi konserveeritud toote puhul kasutada, selle asemel et määrata kindlaks temperatuurid, nagu seda tehti esialgses tootespetsifikaadis. Selles nähti ette, et steriliseerimistemperatuur on vahemikus 115 °C kuni 121 °C: kuigi see on tavapärane temperatuurivahemik konserveeritud artišokkide steriliseerimiseks, võivad tulevikus ilmuda uued autoklaavid, mis võimaldavad sobivamaid, vähem energiamahukaid töötlemismeetodeid, mis säilitavad konserveeritud toote tekstuuri, nagu on nõutav kaitstud staatuse puhul. |
| --- | --- |

5.2.E.17

Muudatuse põhjus. Kasutatud on sama ülesehitust nagu eelmistes lõikudes. Tekst sisaldab nüüd nõuet, et kuumtöötlus peab olema piisav, et tagada konserveeritud toote steriilsus turustamiseks; see on nõutav juba praeguse sertifitseerimismenetluse kohaselt. Parem oleks lasta töötlejatel otsustada, millist kuumtöötlemise vormi konserveeritud toote puhul kasutada, selle asemel et määrata kindlaks temperatuurid, nagu seda tehti esialgses tootespetsifikaadis. Selles nähti ette, et steriliseerimistemperatuur on vahemikus 115 °C kuni 121 °C: kuigi see on tavapärane temperatuurivahemik konserveeritud artišokkide steriliseerimiseks, võivad tulevikus ilmuda uued autoklaavid, mis võimaldavad sobivamaid, vähem energiamahukaid töötlemismeetodeid, mis säilitavad konserveeritud toote tekstuuri, nagu on nõutav kaitstud staatuse puhul.

| 5.2.E.18 | Tootespetsifikaadi E osas „Tootmismeetod“ on konserveeritud toodet „Alcachofa de Tudela“ käsitlevast tabelist välja jäetud veerg, milles on määratletud II klass.
  Muudatuse põhjus. Kaubandusliku klassi „II klass“ nõuded on tabelist välja jäetud, sest kaitstud geograafiline tähis ei hõlma seda klassi ja selle mainimine võib tekitada segadust. |
| --- | --- |

5.2.E.18

Muudatuse põhjus. Kaubandusliku klassi „II klass“ nõuded on tabelist välja jäetud, sest kaitstud geograafiline tähis ei hõlma seda klassi ja selle mainimine võib tekitada segadust.

| 5.2.E.19 | Tootespetsifikaadi E osas „Tootmismeetod“ on selguse huvides täiendatud ühtlase suuruse kirjelduse punkti 2.
  Muudatuse põhjus. Artišoki südamik on artišoki kõige väärtuslikum osa ning väga suurte kandelehtedega artišokki peetakse halvema kvaliteediga artišokiks kui väiksemate kandelehtedega artišokki, sest südamiku töötlemisel lõigati vähem kandelehti ära. Seepärast rõhutatakse nüüd tekstis, et ühtluse mõõtmisel hinnatakse, kas kandelehed on ühtlase pikkusega. Mõõtmine toimub nagu varemgi, nimelt võttes 20 % pikemate ja 20 % lühemate kandelehtedega artišokkidest ning esitades tulemuse nende kahe suhtarvuna. |
| --- | --- |

5.2.E.19

Muudatuse põhjus. Artišoki südamik on artišoki kõige väärtuslikum osa ning väga suurte kandelehtedega artišokki peetakse halvema kvaliteediga artišokiks kui väiksemate kandelehtedega artišokki, sest südamiku töötlemisel lõigati vähem kandelehti ära. Seepärast rõhutatakse nüüd tekstis, et ühtluse mõõtmisel hinnatakse, kas kandelehed on ühtlase pikkusega. Mõõtmine toimub nagu varemgi, nimelt võttes 20 % pikemate ja 20 % lühemate kandelehtedega artišokkidest ning esitades tulemuse nende kahe suhtarvuna.

5.2.F   Muudatused, mis ei mõjuta tootespetsifikaadi F osa „Seos piirkonnaga“ põhielemente

Alljärgnevad muudatused käsitlevad peamiselt selliste lõikude välja jätmist, mis kuuluvad küll osa „Seos piirkonnaga“ alla, kuid ei mõjuta põhielemente ega seose olemust.

| 5.2.F.1 | Tootespetsifikaadi F osa „Seos piirkonnaga“ punkti 1 „Ajalooline teave“ kolm esimest lõiku on välja jäetud.
  Muudatuse põhjus. Need lõigud on välja jäetud, sest need ei sisalda konkreetset teavet toote „Alcachofa de Tudela“ kohta, vaid käsitlevad pigem kastmist Navarras. |
| --- | --- |

5.2.F.1

Muudatuse põhjus. Need lõigud on välja jäetud, sest need ei sisalda konkreetset teavet toote „Alcachofa de Tudela“ kohta, vaid käsitlevad pigem kastmist Navarras.

| 5.2.F.2 | Tootespetsifikaadi F osa „Seos piirkonnaga“ punktist 2 „Looduslikud tegurid“ on välja jäetud viide kaartidele 2 ja 5, kuna need ei ole enam esitatud lisadena, ning selle osa sõnastust on muudetud, et viidata ainult määratletud piirkonnale.
  Muudatuse põhjus. Viide kahele kaardile on välja jäetud ja tekstis kirjeldatakse nüüd lihtsalt määratletud piirkonda. Esialgses tootespetsifikaadis sisalduvad kaardid on aegunud ja halva lahutusvõimega ning need ei lisa tootespetsifikaadile mingit teavet. |
| --- | --- |

5.2.F.2

Muudatuse põhjus. Viide kahele kaardile on välja jäetud ja tekstis kirjeldatakse nüüd lihtsalt määratletud piirkonda. Esialgses tootespetsifikaadis sisalduvad kaardid on aegunud ja halva lahutusvõimega ning need ei lisa tootespetsifikaadile mingit teavet.

| 5.2.F.3 | Tootespetsifikaadi F osa „Seos piirkonnaga“ punkti 2 „Looduslikud tegurid“ alapunkti b „Mullad“ punktist 1 „Geoloogia ja litoloogia“ on välja jäetud viide kaardile 5, kuna see ei ole enam esitatud lisana.
  Muudatuse põhjus. Viide kaartidele on välja jäetud. Esialgses tootespetsifikaadis sisalduvad kaardid on aegunud ja halva lahutusvõimega ning need ei lisa tootespetsifikaadile mingit teavet. |
| --- | --- |

5.2.F.3

Muudatuse põhjus. Viide kaartidele on välja jäetud. Esialgses tootespetsifikaadis sisalduvad kaardid on aegunud ja halva lahutusvõimega ning need ei lisa tootespetsifikaadile mingit teavet.

| 5.2.F.4 | Tootespetsifikaadi F osa „Seos piirkonnaga“ punkti 2 „Looduslikud tegurid“ alapunkti b „Mullad“ punkt 2 „Mulla omadused“ on välja jäetud.
  Muudatuse põhjus. Need lõigud on välja jäetud, sest neis ei kirjeldata määratletud piirkonna muldade omadusi, vaid hoopis muldade üldist klassifikatsiooni. Taas kord on viited kaartidele välja jäetud, nagu eespool selgitatud; need ei ole enam esitatud lisadena. |
| --- | --- |

5.2.F.4

Muudatuse põhjus. Need lõigud on välja jäetud, sest neis ei kirjeldata määratletud piirkonna muldade omadusi, vaid hoopis muldade üldist klassifikatsiooni. Taas kord on viited kaartidele välja jäetud, nagu eespool selgitatud; need ei ole enam esitatud lisadena.

| 5.2.F.5 | Tootespetsifikaadi F osa „Seos piirkonnaga“ punkti 2 „Looduslikud tegurid“ alapunktist c „Kliima“ on välja jäetud viide kaardile 8 ja neli viimast lõiku.
  Muudatuse põhjus. Viide kaartidele on välja jäetud, sest need ei ole enam tootespetsifikaadi osa. Kliimat kirjeldavad lõigud, mis põhinevad kasvatatavatel põllukultuuridel, on samuti välja jäetud, sest need on üldised: neis arutatakse võimalust kasvatada muid põllukultuure kui „Alcachofa de Tudela“, st tootespetsifikaadiga hõlmatud põllukultuuri. |
| --- | --- |

5.2.F.5

Muudatuse põhjus. Viide kaartidele on välja jäetud, sest need ei ole enam tootespetsifikaadi osa. Kliimat kirjeldavad lõigud, mis põhinevad kasvatatavatel põllukultuuridel, on samuti välja jäetud, sest need on üldised: neis arutatakse võimalust kasvatada muid põllukultuure kui „Alcachofa de Tudela“, st tootespetsifikaadiga hõlmatud põllukultuuri.

| 5.2.F.6 | Tootespetsifikaadi F osa „Seos piirkonnaga“ punkti 2 „Looduslikud tegurid“ alapunktist d „Hüdrograafia“ on välja jäetud mõned lõigud ja viide kaardile 11.
  Muudatuse põhjus. Hüdrograafiat kirjeldavast osast on välja jäetud veevarude majandamist käsitlevad lõigud, kuna need ei ole toote „Alcachofa de Tudela“ omaduste seisukohalt asjakohased.
  Viide kaardile 11 on välja jäetud, sest see ei ole enam esitatud lisana, kuna tegemist on aegunud kaardiga, mis ei andud mingit teavet. |
| --- | --- |

5.2.F.6

Muudatuse põhjus. Hüdrograafiat kirjeldavast osast on välja jäetud veevarude majandamist käsitlevad lõigud, kuna need ei ole toote „Alcachofa de Tudela“ omaduste seisukohalt asjakohased.

Viide kaardile 11 on välja jäetud, sest see ei ole enam esitatud lisana, kuna tegemist on aegunud kaardiga, mis ei andud mingit teavet.

| 5.2.F.7 | Tootespetsifikaadi F osa „Seos piirkonnaga“ punkti 2 „Looduslikud tegurid“ alapunkt e „Taimestik ja looduslikud niidud“ on välja jäetud.
  Muudatuse põhjus. Taimestikku ja looduslikke niite käsitlev osa on välja jäetud. Kuigi selles kirjeldatakse üksikasjalikult määratletud piirkonna taimestikku ja looduslikke niite, ei ole see seotud toote „Alcachofa de Tudela“ eripäraga. |
| --- | --- |

5.2.F.7

Muudatuse põhjus. Taimestikku ja looduslikke niite käsitlev osa on välja jäetud. Kuigi selles kirjeldatakse üksikasjalikult määratletud piirkonna taimestikku ja looduslikke niite, ei ole see seotud toote „Alcachofa de Tudela“ eripäraga.

5.2.G   Tootespetsifikaadi C osa „Kontrolliasutus“ muudatused

Osa „Kontrolliasutus“ varasemat teksti on muudetud järgmiselt: kogu mittevajalik teave on välja jäetud ja kontrolliasutuse andmeid on ajakohastatud.

Muudatuse põhjus. Tootespetsifikaadi eelmises versioonis sisaldas osa „Kontrolliasutus“ teavet, mis ei ole käesolevas kontekstis asjakohane, nimelt kaitstud geograafilise tähise haldusasutuse struktuuri, volituste ja ülesannete kirjeldust, nagu on sätestatud siseriiklikes õigusaktides. See teave on välja jäetud ja asendatud sellise kontrolliasutuse andmetega, kes kontrollib vastavust tootespetsifikaadile kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 37 lõike 1 punktiga b.

5.2.H   Muudatused, mis ei mõjuta tootespetsifikaadi H osa „Märgistamine“ põhielemente

| 5.2.H.1 | Tootespetsifikaadi osa „Märgistamine“ kaks esimest punkti on välja jäetud.
  Muudatuse põhjus. Need kaks punkti on välja jäetud, sest need ei anna lisateavet ja võivad põhjustada vääritõlgendusi. Artišokkide sertifitseerimiseks võib kasutada kahte erinevat elementi, nimelt sertifitseerimismärgist ja riba, mis mõlemad on nummerdatud ja mille annab välja reguleeriv asutus. Neid on kirjeldatud allpool. |
| --- | --- |

5.2.H.1

Muudatuse põhjus. Need kaks punkti on välja jäetud, sest need ei anna lisateavet ja võivad põhjustada vääritõlgendusi. Artišokkide sertifitseerimiseks võib kasutada kahte erinevat elementi, nimelt sertifitseerimismärgist ja riba, mis mõlemad on nummerdatud ja mille annab välja reguleeriv asutus. Neid on kirjeldatud allpool.

| 5.2.H.2 | Tootespetsifikaadi osa „Märgistamine“ kolmandat punkti on muudetud järgmiselt: viimane lause on välja jäetud ja esimesse lausesse on lisatud sõnad „või ribasid“.
  Muudatuse põhjus. Nagu eelmises lõigus märgitud, peab kõikidel toote „Alcachofa de Tudela“ pakenditel nii värskete kui ka konserveeritud artišokkide puhul olema kas riba või sertifitseerimismärgis, mistõttu on lisatud väljend „või ribasid“. Viimane lause on välja jäetud, sest see ei lisa midagi. On ilmne, et artišokid, millel ei ole sertifitseerimismärgist või sertifitseerimisriba, ei ole sertifitseeritud tooted. |
| --- | --- |

5.2.H.2

Muudatuse põhjus. Nagu eelmises lõigus märgitud, peab kõikidel toote „Alcachofa de Tudela“ pakenditel nii värskete kui ka konserveeritud artišokkide puhul olema kas riba või sertifitseerimismärgis, mistõttu on lisatud väljend „või ribasid“. Viimane lause on välja jäetud, sest see ei lisa midagi. On ilmne, et artišokid, millel ei ole sertifitseerimismärgist või sertifitseerimisriba, ei ole sertifitseeritud tooted.

| 5.2.H.3 | Tootespetsifikaadi osa „Märgistamine“ neljandat ja viiendat punkti on muudetud. Neljandast punktist on viimane lauseosa välja jäetud ja viienda punkti sõnastust on muudetud, kuna need ei kajasta praegust sertifitseerimissüsteemi.
  Muudatuse põhjus. Neljanda punkti viimane osa on välja jäetud, sest see viitab põhimõtetele, mida praegune sertifitseerimissüsteem ei sisalda, nagu rajatistele loa andmine ja toodete diskvalifitseerimine reguleeriva asutuse poolt. Reguleeriv asutus ei vastuta registreeritud rajatistele loa andmise ega toote kvalifitseerimise või diskvalifitseerimise eest; otsused kvalifitseerimise või diskvalifitseerimise kohta teeb registreeritud ettevõtja. Tekstis on endiselt sätestatud, et märgistamine peab toimuma registreeritud rajatistes. Registreerimiseks peab rajatis läbima kõik kontrollid ja olema sertifitseeritud toote „Alcachofa de Tudela“ töötlemis- või turustamisettevõttena, nagu on kirjeldatud osas „Kontrollid“.
  See on ka põhjus, miks kaotati nõue, et reguleeriv asutus peab kaubanduslikele märgistele loa andma. Selle asemel on nüüd tekstis märgitud, et etiketid tuleb esitada reguleerivale asutusele registreerimiseks. Kuigi reguleeriv asutus kaubanduslikele märgistele luba ei anna, peab ta registreerima kõik etiketid, millel kõnealuseid märgiseid kasutatakse. Seetõttu on seda lõiku muudetud, et täpsustada, et etiketid tuleb esitada reguleerivale asutusele. Registreerimisprotsessi käigus võidakse keelduda kaitstud geograafilise tähise logo kasutamiseks luba andmast, kui etiketid võivad tarbijaid eksitada.
  Samuti on välja jäetud lõik, milles mainitakse reguleeriva asutuse keeldumist etiketile heakskiidu andmisest, sest kehtivate õigusaktide kohaselt ei ole reguleeriv asutus vastutav etikettide heakskiitmise või heakskiitmisest keeldumise eest. |
| --- | --- |

5.2.H.3

Muudatuse põhjus. Neljanda punkti viimane osa on välja jäetud, sest see viitab põhimõtetele, mida praegune sertifitseerimissüsteem ei sisalda, nagu rajatistele loa andmine ja toodete diskvalifitseerimine reguleeriva asutuse poolt. Reguleeriv asutus ei vastuta registreeritud rajatistele loa andmise ega toote kvalifitseerimise või diskvalifitseerimise eest; otsused kvalifitseerimise või diskvalifitseerimise kohta teeb registreeritud ettevõtja. Tekstis on endiselt sätestatud, et märgistamine peab toimuma registreeritud rajatistes. Registreerimiseks peab rajatis läbima kõik kontrollid ja olema sertifitseeritud toote „Alcachofa de Tudela“ töötlemis- või turustamisettevõttena, nagu on kirjeldatud osas „Kontrollid“.

See on ka põhjus, miks kaotati nõue, et reguleeriv asutus peab kaubanduslikele märgistele loa andma. Selle asemel on nüüd tekstis märgitud, et etiketid tuleb esitada reguleerivale asutusele registreerimiseks. Kuigi reguleeriv asutus kaubanduslikele märgistele luba ei anna, peab ta registreerima kõik etiketid, millel kõnealuseid märgiseid kasutatakse. Seetõttu on seda lõiku muudetud, et täpsustada, et etiketid tuleb esitada reguleerivale asutusele. Registreerimisprotsessi käigus võidakse keelduda kaitstud geograafilise tähise logo kasutamiseks luba andmast, kui etiketid võivad tarbijaid eksitada.

Samuti on välja jäetud lõik, milles mainitakse reguleeriva asutuse keeldumist etiketile heakskiidu andmisest, sest kehtivate õigusaktide kohaselt ei ole reguleeriv asutus vastutav etikettide heakskiitmise või heakskiitmisest keeldumise eest.

| 5.2.H.5 | Tootespetsifikaadi osa „Märgistamine“ viimast punkti on muudetud järgmiselt: ka siia on lisatud väljend „ja ribad“ ning graafiline kujutis on lisatud teksti, mitte esitatud lisana (nagu algses tootespetsifikaadis).
  Muudatuse põhjus. Jällegi on lisatud väljend „ja riba“, sest sertifitseerimiselemendid on originaaltekstis mainitud sertifitseerimismärgis ja riba.
  Logo, sertifitseerimismärgise ja riba graafilised kujutised on lisatud põhidokumenti, mitte esitatud lisana. |
| --- | --- |

5.2.H.5

Muudatuse põhjus. Jällegi on lisatud väljend „ja riba“, sest sertifitseerimiselemendid on originaaltekstis mainitud sertifitseerimismärgis ja riba.

Logo, sertifitseerimismärgise ja riba graafilised kujutised on lisatud põhidokumenti, mitte esitatud lisana.

5.2.I   Muudatused, mis ei mõjuta tootespetsifikaadi I osa „Kohaldatavad riiklikud õigusaktid“ põhielemente

Viited kehtetuks tunnistatud siseriiklikele õigusaktidele on välja jäetud. Lisatud on viide köögiviljakonservide kvaliteedistandardeid käsitlevatele õigusaktidele, mis on asjakohased, kuna neis on sätestatud konserveeritud värskete põllumajandustoodete kaubanduslikud klassid.

Muudatuse põhjus. Kõik varasemas loetelus osutatud õigusaktid on kehtetuks tunnistatud.

Kuigi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toiduainete kvaliteedikavade kohta) kohaselt ei pea tootespetsifikaadid enam sisaldama seda kohaldatavaid siseriiklikke õigusakte käsitlevat osa, on see alles jäetud, et säilitada viide peaministri kantselei 21. novembri 1984. aasta määrusele, millega kiideti heaks värskete toodete säilitamise kvaliteedistandardid, sest see on õigusakt, mida kohaldatakse konkreetselt konserveeritud toote „Alcachofa de Tudela“ suhtes.

KOONDDOKUMENT

„ALCACHOFA DE TUDELA“

ELi nr: PGI-ES-0139-AM01 – 9.9.2021

KPN ( )KGT (X)

1.   [KPNi või KGT] Nimetus(ed)

„Alcachofa de Tudela“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Toode „Alcachofa de Tudela“ on saadud registreeritud istandustes kasvatatud sordi „Blanca de Tudela“ artišokkidest.

Artišokid on liigi Cynara scolymus L. sordi „Blanca de Tudela“ õisikud. Need on hästi vormitud, rohelist värvi ja ümara, kergelt elliptilise kujuga, mis on sellele sordile iseloomulik.

Toodet „Alcachofa de Tudela“ võib pakkuda järgmiselt:

| — | värske põllumajandustootena, kas varrega (kui turustatakse umbes 18 cm pikkuse varrega) või varreta (kui vars on lühem kui 10 cm); |
| --- | --- |

—

värske põllumajandustootena, kas varrega (kui turustatakse umbes 18 cm pikkuse varrega) või varreta (kui vars on lühem kui 10 cm);

| — | toiduvalmistamiseks sobival kujul, kui see on kooritud ja pakendatud nii, et toode püsib värske; |
| --- | --- |

—

toiduvalmistamiseks sobival kujul, kui see on kooritud ja pakendatud nii, et toode püsib värske;

| — | konserveeritud kujul kas artišokisüdamikena või artišokipoolikutena, ilma hapendamiseta. Konserveeritud toote lõplik pH peab olema suurem kui 5,0. |
| --- | --- |

—

konserveeritud kujul kas artišokisüdamikena või artišokipoolikutena, ilma hapendamiseta. Konserveeritud toote lõplik pH peab olema suurem kui 5,0.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toote „Alcachofa de Tudela“ tooraine on üksnes määratletud geograafilisest piirkonnast pärit sordi „Blanca de Tudela“ artišokid. Värske põllumajandustootena võib turustada ainult üheaastase põllukultuurina kasvatatud artišokke, samas kui konserveeritud toote valmistamiseks võib kasutada ühe- või kaheaastase põllukultuurina kasvatatud artišokke.

Värske põllumajandustootena müüdavad artišokid peavad olema terved, veatud, haigustest või kahjuritest kahjustamata, puhtad ning võõra lõhna ja maitseta.

Toiduvalmistamiseks sobivad artišokid peavad olema kooritud ja pakendatud nii, et nende värskus säiliks. Nende omadused peavad olema sarnased värskena tarbimiseks ettenähtud artišokkide omadustega.

Konserveeritud artišokid peavad olema ekstraklassi või I klassi põllumajandustooted, mis on pakendatud hapestavaid aineid lisamata klaaspakenditesse ja kuumsteriliseeritud. Neid võib müüa tervelt või poolitatud kujul.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Istandused, kus kasvatatakse artišokke „Alcachofa de Tudela“, peavad asuma 33-s määratletud omavalitsusüksuses.

Laod ja tööstusrajatised, kus konserve valmistatakse ja värsket või toiduvalmistamiseks sobivat toodet pakendatakse, peavad asuma Navarras.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Iga turuleviidud värske, toiduvalmistamiseks sobiva või konserveeritud artišoki pakendi sisu peab olema ühtlane ja koosnema ainult tootmispiirkonnas kasvatatud artišokkidest, mis kuuluvad sorti „Blanca de Tudela“ ja vastavad nimetatud kaubandusliku klassi suhtes kohaldatavatele kvaliteedinõuetele.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kõik värskete ja konserveeritud põllumajandustoodete pakendid, olenemata nende vormist, peavad kandma reguleeriva asutuse välja antud nummerdatud sertifitseerimismärgiseid või ribasid, mis kujutavad endast kaitstud toote garantiisertifikaati.

Kaitstud artišokkide etiketid ja sertifitseerimismärgised tuleb kinnitada tootele registreeritud rajatistes. See kehtib nii värskelt müüdavate artišokkide kui ka konserveeritud artišokkide kohta.

Registreeritud töötlemis- ja/või tootmisettevõtted peavad esitama etiketid enne nende kasutusele võtmist reguleerivale asutusele registreerimiseks.

Allpool on esitatud kaitstud geograafilise tähise logo ning reguleeriva asutuse välja antud nummerdatud sertifitseerimismärgis ja riba, mis tagavad, et kaitstud toode on sertifitseeritud:

| | |
| --- | --- |
| Kaitstud geograafilise tähise „Alcachofa de Tudela“ logo | Sertifitseerimismärgis |
| |
| Riba |

Image 1

Image 2

Kaitstud geograafilise tähise „Alcachofa de Tudela“ logo

Sertifitseerimismärgis

Image 3

Riba

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond, kus istandused peavad asuma, on väiksem kui geograafiline piirkond, kus peavad asuma laod ja tööstusrajatised, kus valmistatakse konserveeritud toodet ja pakendatakse värsket või toiduvalmistamiseks sobivat toodet.

Kasvatuspiirkond, kus toote „Alcachofa de Tudela“ istandused peavad asuma, koosneb 33 omavalitsusüksusest, mis kõik asuvad Navarras: Ablitas, Andosilla, Arguedas, Azagra, Barillas, Buñuel, Cabanillas, Cadreita, Cárcar, Cascante, Castejón, Cintruénigo, Corella, Cortes, Falces, Fitero, Fontellas, Funes, Fustiñana, Lodosa, Marcilla, Mendavia, Milagro, Monteagudo, Murchante, Peralta, Ribaforada, San Adrián, Sartaguda, Tudela, Tulebras, Valtierra ja Villafranca.

Laod ja tööstusrajatised, kus konserve valmistatakse ja värsket või toiduvalmistamiseks sobivat toodet pakendatakse, peavad asuma Navarras.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonna ja toote „Alcachofa de Tudela“ vahel põhineb toote kvaliteedil, mida kujundavad geograafilise piirkonna omadused ja artišokkide kasvatusmeetodid.

5.1.   Toote eripära

Ainus lubatud sort on „Blanca de Tudela“, mis on pärit geograafilisest kasvatuspiirkonnast ja on aretatud määratletud piirkonna põllumajandustootjate poolt paljude aastate jooksul tehtud valiku tulemusena.

Värske põllumajandustootena võib turustada ainult üheaastase põllukultuurina kasvatatud artišokke, samas kui konserveeritud toote valmistamiseks võib kasutada ühe- või kaheaastase põllukultuurina kasvatatud artišokke. Taimede ülesvõtmine ja „ebatüüpiliste“ taimede kõrvaldamine võimaldab saada kvaliteetseid artišokke, millel on sordile iseloomulikud omadused: roheline värvus ja ümar, kergelt elliptiline kuju.

Konserveeritud toode on pakendatud klaastaarasse ja seda ei ole hapendatud. See on traditsiooniline konserveeritud artišokkide tootmisviis määratletud piirkonnas. See võimaldab säilitada toote loomuliku maitse, mis sarnaneb rohkem värske artišoki maitsele, sest hapestavaid aineid ega happesuse regulaatoreid ei kasutata.

5.2.   Geograafilise piirkonna eripära

Määratletud geograafilises piirkonnas on Ebro jõe ning selle lisajõgede Ega, Aragóni ja Arga veesüsteem võimaldanud välja kujundada seda vett tarbiva viljelusviisi. Lubjarikkad mullad, päikesepaisteline kliima ning talvise ja suvise temperatuuri suur erinevus loovad artišoki kasvatamiseks ideaalsed tingimused.

Ainus kaitstud sort „Blanca de Tudela“ on aretatud kohalike tootjate poolt, kes on loonud sordi, mis sobib ideaalselt määratletud piirkonda.

5.3.   Kuidas mõjutavad geograafilise piirkonna eripärad toodet

Geograafiline piirkond, kus toodet „Alcachofa de Tudela“ kasvatatakse, määrab selle eristavad omadused. Kasvupiirkonna madalatest talvistest temperatuuridest tingitud talvine puhkeperiood annab talve lõpus punguvale artišokile omadused, mis eristavad seda mahedama kliimaga ja kahtlemata tootlikumates piirkondades kasvatatavast põllukultuurist. Saadud artišokil on tihedamad kandelehed ja parem maitse.

Konserveeritud toote valmistamiseks kasutatav meetod – st toote hapendamata jätmine ja pakendamine klaastaarasse – on iseloomulik määratletud piirkonnale ja võimaldab saada värsketele artišokkidele sarnaste organoleptiliste omadustega toote.

Artišokk „Alcachofa de Tudela“ ja eelkõige sort „Blanca de Tudela“ sobivad kastmise korral suurepäraselt määratletud piirkonna mulla- ja ilmastikutingimustega. Seda artišokki on piirkonnas kasvatatud vähemalt keskajast saadik.

Artišoki „Alcachofa de Tudela“ kohta on arvukalt bibliograafilisi viiteid. Kriitik Caius Apicius (Cristiano Alvarez) nimetab artišokki „Alcachofa de Tudela“„kõikide artišokisortide kuningannaks“. Paljud määratletud piirkonna traditsioonilised retseptid põhinevad artišokil „Alcachofa de Tudela“, ja nagu Victor Manuel Sarobe raamatus „La cocina popular navarra“ („Navarra traditsiooniline köök“) märgib, on artišokk „Alcachofa de Tudela“ ehtsa Tudela menestra (köögi- ja kaunviljahautis) koostisosa.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://bit.ly/3iY2g7O

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---

| 13.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 129/61 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 129/61

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamine

(2023/C 129/06)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse kohta vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artikli 98 kohaselt kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Schouwen-Duiveland“

PDO-NL-02775

Taotluse esitamise kuupäev: 10.6.2021

1.   Registreeritav nimetus

Schouwen-Duiveland

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 5. | Kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

5.

Kvaliteetvahuvein

4.   Veini(de) kirjeldus

1. kategooria: vein, veini liik: valge vein, kuiv, puuviljane

Viinamarjasordid: sordinimekirjas loetletud valged sordid (osakaal varieerub aastati)

Organoleptilised omadused

Värvus: roheline/kollane

Lõhn: rohelise õuna, greibi- ja meearoom

Maitse: kuiv, värske ja soolakas, tasakaalus happesusega ning virsiku-, pirni- ja kriidinüansiga

Veinide analüütilised omadused

Suhkrusisaldus: 0–9 grammi liitri kohta

Allpool esitatud näitajad, mille väärtusi ei ole täpsustatud, on kooskõlas ELi määrustes sätestatud piirmääradega.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 11,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 73,15 milliekvivalenti liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

11,5

Minimaalne üldhappesus

73,15 milliekvivalenti liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

1. kategooria: vein, veini liik: valge vein, kuiv, laagerdunud puuvaatides

Viinamarjasordid: sordinimekirjas loetletud valged sordid (osakaal varieerub aastati)

Organoleptilised omadused

Värvus: helekollasest kollaseni

Lõhn: vanilli ja tsitrusviljade aroom, suitsuste nüanssidega

Maitse: täidlane kuiv vein puidunüanssidega, pehme happesuse ja kriidi varjundiga

Veinide analüütilised omadused

Suhkrusisaldus: 0–9 grammi liitri kohta

Allpool esitatud näitajad, mille väärtusi ei ole täpsustatud, on kooskõlas ELi määrustes sätestatud piirmääradega.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12 |
| Minimaalne üldhappesus | 73,15 milliekvivalenti liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12

Minimaalne üldhappesus

73,15 milliekvivalenti liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

1. kategooria: vein, veini liik: poolkuiv või poolmagus valge vein, puuviljane

Viinamarjasordid: sordinimekirjas loetletud valged sordid (osakaal varieerub aastati)

Organoleptilised omadused

Värvus: kahvatu, ulatudes peaaegu värvitust helekollaseni

Lõhn: roosi-, kollase õuna, litši- ja granadilliaroom

Maitse: magusa järelmaitse, virsiku-/pirninüansside ja pehme happesusega täidlane vein

Veinide analüütilised omadused

Suhkrusisaldus: 10–45 grammi liitri kohta

Allpool esitatud näitajad, mille väärtusi ei ole täpsustatud, on kooskõlas ELi määrustes sätestatud piirmääradega.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12 |
| Minimaalne üldhappesus | 73,15 milliekvivalenti liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12

Minimaalne üldhappesus

73,15 milliekvivalenti liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

1. kategooria: vein, veini liik: valge vein, magus, puuviljaline

Viinamarjasordid: sordinimekirjas loetletud valged sordid (osakaal varieerub aastati)

Organoleptilised omadused

Värvus: helekollasest kollaseni

Lõhn: küdoonia-, aprikoosi- ja õunaaroom

Maitse: magus vein küdoonia-, mee-, pipra- ja suhkrustatud puuviljade nüanssidega

Veinide analüütilised omadused

Suhkrusisaldus: üle 45 grammi liitri kohta

Allpool esitatud näitajad, mille väärtusi ei ole täpsustatud, on kooskõlas ELi määrustes sätestatud piirmääradega.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12 |
| Minimaalne üldhappesus | 73,15 milliekvivalenti liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12

Minimaalne üldhappesus

73,15 milliekvivalenti liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. kategooria: kvaliteetvahuvein, veini liik: valge vahuvein, puuviljane

Viinamarjasordid: sordinimekirjas loetletud valged sordid (osakaal varieerub aastati)

Organoleptilised omadused

Värvus: kahvatu, ulatudes peaaegu värvitust helekollaseni

Lõhn: värske, rohelise õuna, pirni- ja aprikoosiaroom

Maitse: elav ja värskendav, soolakas, õuna- ja mandlimaitse, peene vahuga

Analüütilised omadused

Suhkrusisaldus: 0–12 grammi liitri kohta

Allpool esitatud näitajad, mille väärtusi ei ole täpsustatud, on kooskõlas ELi määrustes sätestatud piirmääradega.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 11,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 73,15 milliekvivalenti liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

11,5

Minimaalne üldhappesus

73,15 milliekvivalenti liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

1. veinikategooria: vein, veini liik: kuiv valge vein, puuviljane / poolkuiv poolmagus valge vein, puuviljane / magus valge vein, puuviljane

Veinivalmistuse eritavad:

külmkääritamine temperatuuril alla 20 °C (erand: kõrgem temperatuur raskesti kääritatavate veinide kääritamise alguses)

1. veinikategooria: vein, veini liik: valge vein, kuiv, täidlane, säilitatakse puidust mahutis

Veinivalmistuse eritavad:

külmkääritamine temperatuuril alla 20 °C (erand: kõrgem temperatuur raskesti kääritatavate veinide kääritamise alguses)

Mahust vähemalt 50 % laagerdamine puuvaatides vähemalt kuue kuu jooksul

5. veinikategooria: kvaliteetvahuvein, veini liik: valge, täidlase puuviljasusega kvaliteetvahuvein

Veinivalmistuse eritavad:

külmkääritamine temperatuuril alla 20 °C (erand: kõrgem temperatuur raskesti kääritatavate veinide kääritamise alguses)

Teine kääritamine pudelis, kasutades traditsioonilist meetodit

b.   Maksimaalne saagis

Kõigi loetletud viinamarjasortide puhul

75 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Määratletud geograafiline piirkond on kogu Schouwen-Duivelandi saar, mis moodustab Schouwen-Duivelandi kommuuni.

Piirkonna suurus on 48 800 hektarit.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

| | Auxerrois B |
| --- | --- |

Auxerrois B

| | Cabernet Blanc B (VB-91-26-1) |
| --- | --- |

Cabernet Blanc B (VB-91-26-1)

| | Gewürztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewürztraminer Rs

| | Müller Thurgau B |
| --- | --- |

Müller Thurgau B

| | Pinot Gris G |
| --- | --- |

Pinot Gris G

| | Pinot Blanc B |
| --- | --- |

Pinot Blanc B

| | Souvignier Gris |
| --- | --- |

Souvignier Gris

8.   Seos(t)e kirjeldus

Määratletud geograafiline piirkond

Terroir ehk kasvukoht – teiste sõnadega kõik tegurid, mis viinamarjadele viinamarjaistanduses mõju avaldavad – mängib olulist rolli veini kvaliteedi tagamisel. Terroir’i kõik aspektid – kliima, asukoht, muld, viinamarjaistanduste majandamine, sordivalik ja veinivalmistamise protsess – mõjutavad määratletud geograafilisest piirkonnast Schouwen-Duivelandist pärit veinide kvaliteeti mõlema veinikategooria puhul (1. kategooria vein ja 5. kategooria kvaliteetvahuvein).

Kliima

Madalmaade Kuningliku Meteoroloogiainstituudi (Koninklijk Nederlands Meteorologisch Instituut – KNMI) andmed kinnitavad, et mahe merekliima, mida iseloomustab pikemaaegne ja intensiivsem päikesevalgus, aitab viinamarjadel hästi küpseda. Tänu saare asukohale lõhub luitejoon pilvkatte (mille tulemusel on seal rohkem päikesevalgust) ja seal sajab veidi vähem kui Madalmaade teistes osades (mis tagab terved viinamarjad).

KNMI andmetel oli 2018. ja 2019. aasta Huglini indeks 1 746 ja 1 572 (septembri lõpuni), mis näitab, et piirkond sobib viinamarjakasvatuseks (üle 1 500). Samal ajal on seal päevas keskmiselt 0,5 tundi rohkem päikesepaistet kui Madalmaade muudes piirkondades (mis soodustab fotosünteesi abil küpsemist).

Muld ja asukoht

Asjaomane piirkond asub Schouweni ja Duivelandi vahel varem voolanud jõe (Gouwe) sängis, millele on iseloomulik lubjarikas ja liivakas liivsavimuld, millele lisandub kuni 80 cm sügavusel karpidest pärinev lubi (küps muld). Liivsavimulla (meresavimulla) ja lubja segu on ideaalne muld, kuna see hoiab niiskust ja tagab mineraali-/lubjarikkuse, mis on vajalik viinamarjade kasvamiseks ja küpsemiseks.

Merelähedus tagab soolase keskkonna (meretuul), mis aitab ennetada haigusi ja mõjutab positiivselt veini maitset.

Sagedased tuulepuhangud tagavad, et viinamarjaistandused on hästi ventileeritud ja kuivavad pärast sadu kiiresti, mis aitab pikendada küpsemisaega (terved viinamarjad optimaalse fenoloogilise küpsuse saavutamiseks).

Piirkonna eripära seisneb selles, et see on Põhjamere servas asuv veega ümbritsetud saar soolaste tuulte (mis toovad endaga meresoola), päikesepaistelisema ilma ja (tänu koorikloomadele) lubjarikka liivsavimullaga. Need asjaolud üheskoos annavad veinidele tuntava värskuse ja mineraalsuse. Lisaks on tänu loodetele ja luidete asukohale seal vähem sademeid, harvemini rahet ja rohkem päikesepaistet, mille toimel on veinides rohkem ekstrakte. Sõltuvalt sordist on veinidel väga värske maitse, aga ka virsiku-/pirninoodid väga vürtsikate/mineraalsete varjunditega, nagu karusmarjad, soolakus, lubi, mesi ja aniis.

Inimtegurid (kasvatamine ja veinivalmistamine)

Sordid valiti seetõttu, et need sobivad asjaomase kliima ja mullaga, nii et viinamarjad saavutavad optimaalse küpsuse.

Sellele aitab kaasa istutusmeetod (piisavalt päikest, piisavalt mulda taime kohta) ja vajaduse korral kobarate harvendamine.

Hoolika saagikoristuse korraldamine (suhkrusisalduse, happesuse ja lõhna kontrollimine) ja veinivalmistamine (külmkääritamine, laagerdamine puuvaatides) võimaldavad toota neist viinamarjadest kvaliteetveine.

Inimtegevuse üksikasjad

| — | Roheline korje (kobarate eemaldamine) kindlustamaks, et viinapuu suudab tagada piisavalt toitaineid iga kobara jaoks, mis aitab saavutada õiget küpsust; see parandab viinamarjade küpsust. |
| --- | --- |

—

Roheline korje (kobarate eemaldamine) kindlustamaks, et viinapuu suudab tagada piisavalt toitaineid iga kobara jaoks, mis aitab saavutada õiget küpsust; see parandab viinamarjade küpsust.

| — | Õige saagikoristusaja määramiseks mõõdetakse suhkru/happe ja aroomi kombinatsiooni, vaadatakse täpset ilmaprognoosi ja uuritakse hoolikalt viinamarjade seisundit. Kõiki neid tegureid võetakse arvesse saagikoristusaja valimisel (koristatakse optimaalselt küpsenud viinamarjad). |
| --- | --- |

—

Õige saagikoristusaja määramiseks mõõdetakse suhkru/happe ja aroomi kombinatsiooni, vaadatakse täpset ilmaprognoosi ja uuritakse hoolikalt viinamarjade seisundit. Kõiki neid tegureid võetakse arvesse saagikoristusaja valimisel (koristatakse optimaalselt küpsenud viinamarjad).

| — | Ringviljelus, viinapuude võrakujundus (lõikamine) ja jääkide (koored) laotamine vagudele. |
| --- | --- |

—

Ringviljelus, viinapuude võrakujundus (lõikamine) ja jääkide (koored) laotamine vagudele.

| — | Viinapuuvõrsed lõigatakse kasvu ajal tagasi, et tagada toitainete jõudmine kobarateni. |
| --- | --- |

—

Viinapuuvõrsed lõigatakse kasvu ajal tagasi, et tagada toitainete jõudmine kobarateni.

Teiste veinikategooriate üksikasjad (v.a kategooria „vein“)

| — | Kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

—

Kvaliteetvahuvein

Kvaliteetvahuveini kategooria baasveinil on samad organoleptilised omadused nagu kategoorial „vein“. Sellel on ka omadused, mis tulenevad baasveini töötlemisest vahuveiniks pudelis kääritamise teel (traditsiooniline meetod), mis annab veinile kauni vahu. Veini rõhk on vähemalt 3,5 baari. Kvaliteetvahuveini valmistamiseks kasutatava kuvee minimaalne tegelik alkoholisisaldus on 11 mahuprotsenti.

Link/kokkuvõte

Pinnase (merepõhi), kliima (mereline kliima) ja inimtegevuse koosmõjul valmivad äratuntavad sordiveinid ja kuveed, täidlased ja puuviljased, tsitruselise aroomiga veinid ja iseloomuliku vahuga vahuveinid, mis sobivad väga hästi tarbimiseks koos mereandidega. Seda värskust toetavad ainulaadselt merekliima ja meresavimuld, mis sisaldab karpidest pärinevat lupja (õhu ja mulla soolsus).

9.   Olulised lisatingimused

–

Link tootespetsifikaadile

https://www.rvo.nl/sites/default/files/2021/01/Productdossier%20BOB%20Schouwen%20Duiveland.pdf

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

---

| 13.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 129/67 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 129/67

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2023/C 129/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Българско бяло саламурено сирене / Bulgarsko byalo salamureno sirene“

ELi nr: PDO-BG-02656 – 4.2.2021

KPN (X) KGT ( )

1.   [KPN või KGT] nimetus(ed)

„Българско бяло саламурено сирене / Bulgarsko byalo salamureno sirene“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Bulgaaria Vabariik

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Българско бяло саламурено сирене / Bulgarsko byalo salamureno sirene“ on hapendatud piimatoode, mis on valmistatud lehma, lamba, kitse või pühvli täispiimast või segapiimast baktereid Lactococcus lactis subsp. lactis ja Lactobacillus casei sisaldavate starterkultuuride, samuti bakterite Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus ja Streptococcus thermophilus sümbiootiliste starterkultuuride lisamisega, kalgendades piima pärmiga, et saada nõuetekohaselt töödeldud ja soolvees laagerdatud juust, mis on ette nähtud tarbimiseks.

Organoleptilised omadused

| — | Välimus: valge, portselanitaolise puhta pinnaga, bakterite põhjustatud üksikute aukudega või ilma aukudeta, selgelt eristatavate kihtideta, kasutatud piimaliigile omase värvusega. Tükid on kindla kujuga, kergesti eraldatavad ja ei lagune. |
| --- | --- |

—

Välimus: valge, portselanitaolise puhta pinnaga, bakterite põhjustatud üksikute aukudega või ilma aukudeta, selgelt eristatavate kihtideta, kasutatud piimaliigile omase värvusega. Tükid on kindla kujuga, kergesti eraldatavad ja ei lagune.

| — | Kuju: ruudukujulise põhja ja ristkülikukujuliste külgedega rööptahukakujulised tükid – pikkus: 100–220 mm, laius: 100–110 mm, kõrgus: 80–100 mm. |
| --- | --- |

—

Kuju: ruudukujulise põhja ja ristkülikukujuliste külgedega rööptahukakujulised tükid – pikkus: 100–220 mm, laius: 100–110 mm, kõrgus: 80–100 mm.

| — | Suurus: 0,2–2,0 kg. |
| --- | --- |

—

Suurus: 0,2–2,0 kg.

| — | Värvus: valge, kasutatud piimaliigile omase konkreetse värvivarjundiga. |
| --- | --- |

—

Värvus: valge, kasutatud piimaliigile omase konkreetse värvivarjundiga.

| — | Tekstuur: mõõdukalt tihke, vetruv. |
| --- | --- |

—

Tekstuur: mõõdukalt tihke, vetruv.

| — | Maitse: soolvees laagerdunud juustule omane maitse. Mõõdukalt soolane, meeldivalt tuntava piimhappemaitsega. Toote maitse ja aroom tulenevad starterkultuuri koostisest ja soolvees laagerdumisest, mitte eri loomade piimast. Tootele iseloomulikke organoleptilisi omadusi mõjutavad starterkultuurid, milles bakteritel Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus ja Streptococcus thermophilus on sümbiootiline suhe, ning hapendamisprotsess. |
| --- | --- |

—

Maitse: soolvees laagerdunud juustule omane maitse. Mõõdukalt soolane, meeldivalt tuntava piimhappemaitsega. Toote maitse ja aroom tulenevad starterkultuuri koostisest ja soolvees laagerdumisest, mitte eri loomade piimast. Tootele iseloomulikke organoleptilisi omadusi mõjutavad starterkultuurid, milles bakteritel Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus ja Streptococcus thermophilus on sümbiootiline suhe, ning hapendamisprotsess.

Füüsikalis-keemilised omadused

| — | Lõpptoote kuivainesisaldus peab olema lehma-, kitse- ja segapiimast valmistatud toote „Българско бяло саламурено сирене / Bulgarsko byalo salamureno sirene“ puhul vähemalt 46 % ning lamba- ja pühvlipiimast valmistatud toote „Българско бяло саламурено сирене / Bulgarsko byalo salamureno sirene“ puhul vähemalt 48 %. |
| --- | --- |

—

Lõpptoote kuivainesisaldus peab olema lehma-, kitse- ja segapiimast valmistatud toote „Българско бяло саламурено сирене / Bulgarsko byalo salamureno sirene“ puhul vähemalt 46 % ning lamba- ja pühvlipiimast valmistatud toote „Българско бяло саламурено сирене / Bulgarsko byalo salamureno sirene“ puhul vähemalt 48 %.

| — | Kuivaine rasvasisaldus ei tohi olla lehma- ja kitsepiima puhul alla 44 %, pühvli- ja lambapiima puhul alla 48 % ja segapiima puhul alla 45 %. |
| --- | --- |

—

Kuivaine rasvasisaldus ei tohi olla lehma- ja kitsepiima puhul alla 44 %, pühvli- ja lambapiima puhul alla 48 % ja segapiima puhul alla 45 %.

| — | Lõpptoote happesus peab olema vahemikus 4,2–4,4 pH või 200–300 °T. |
| --- | --- |

—

Lõpptoote happesus peab olema vahemikus 4,2–4,4 pH või 200–300 °T.

| — | Lõpptootes ei ole lubatud kasutada säilitusaineid, stabilisaatoreid ega emulgaatoreid. |
| --- | --- |

—

Lõpptootes ei ole lubatud kasutada säilitusaineid, stabilisaatoreid ega emulgaatoreid.

| — | Soolasisaldus juustu kogumassis peab olema 3,5 % ± 0,5 % ning soolvees 6–10 %. |
| --- | --- |

—

Soolasisaldus juustu kogumassis peab olema 3,5 % ± 0,5 % ning soolvees 6–10 %.

| — | Laagerdumise määr (lahustuva valgu protsent kogu valgusisaldusest) on lehma-, pühvli-, kitse- ja segapiimast valmistatud juustu puhul vähemalt 14 % ning lambapiimast valmistatud juustu puhul vähemalt 16 %. |
| --- | --- |

—

Laagerdumise määr (lahustuva valgu protsent kogu valgusisaldusest) on lehma-, pühvli-, kitse- ja segapiimast valmistatud juustu puhul vähemalt 14 % ning lambapiimast valmistatud juustu puhul vähemalt 16 %.

| — | See laagerdumisaste saavutatakse lehma- ja kitsepiimast valmistatud juustu puhul vähemalt 45 päeva pikkuse laagerdumisperioodi jooksul ning lamba-, pühvli- ja segapiimast valmistatud juustu puhul vähemalt 60 päeva pikkuse laagerdumisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

—

See laagerdumisaste saavutatakse lehma- ja kitsepiimast valmistatud juustu puhul vähemalt 45 päeva pikkuse laagerdumisperioodi jooksul ning lamba-, pühvli- ja segapiimast valmistatud juustu puhul vähemalt 60 päeva pikkuse laagerdumisperioodi jooksul.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Mujalt kui geograafilisest piirkonnast pärit sööda maht on aastas kuni 20 %. Täiendav sööt on vajalik ebasoodsates ilmastikutingimustes, kui geograafilises piirkonnas toodetud söödast ei piisa. Kuna loomadele antakse ainult väikses koguses mujalt kui geograafilisest piirkonnast pärit sööta, siis ei mõjuta see toote omadusi, mis tulenevad peamiselt geograafilisest keskkonnast.

Lisaks sööda andmisele karjatatakse loomi karjamaal. Karjamaad paiknevad kogu riigis. Loomi karjatatakse märtsist novembrini. Bulgaaria looduslikud ja ilmastikutingimused soodustavad karjakasvatust ning loomade aastaringset söötmist kõrreliste seguga, mida kasutatakse nii värskelt kui ka heina ja silona. Tänu pikemale karjatamisperioodile sisaldab toorpiim mitmesuguseid mineraale ja vitamiine. Toorpiim sisaldab lüpsiloomade karjatamise tulemusena konkreetses tasakaalustatud koguses selliseid peamisi koostisaineid nagu mineraalained (kaalium, magneesium, fosfor ja kaltsium), valgud ja vitamiinid (A, B, E, D ja foolhape). Need toitained sisalduvad lõpptootes.

„Българско бяло саламурено сирене / Bulgarsko byalo salamureno sirene“ tootmisel kasutatav toorpiim on pärit Bulgaaria Vabariigist. Toorpiima eripära on bakteri Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus suur sisaldus.

Bulgaaria Vabariigi territooriumil peavad olema toodetud ka bakterite Lactococcus lactis subsp. lactis ja Lactobacillus casei starterkultuurid ning bakterite Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus ja Streptococcus thermophilus sümbiootilised starterkultuurid ja need ei tohi olla geneetiliselt muundatud.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik tootmisprotsessi etapid toimuvad Bulgaaria Vabariigi territooriumil.

| 1. etapp – | toorainete vastuvõtmine, liigitamine, standardimine ja säilitamine |
| --- | --- |

1. etapp –

toorainete vastuvõtmine, liigitamine, standardimine ja säilitamine

| 2. etapp – | piima pastöriseerimine |
| --- | --- |

2. etapp –

piima pastöriseerimine

| 3. etapp – | piima kalgendamine |
| --- | --- |

3. etapp –

piima kalgendamine

| 4. etapp – | kalgendi lõikamine ja töötlemine |
| --- | --- |

4. etapp –

kalgendi lõikamine ja töötlemine

| 5. etapp – | juustumassi pressimine |
| --- | --- |

5. etapp –

juustumassi pressimine

| 6. etapp – | soola lisamine märjalt või kuivalt |
| --- | --- |

6. etapp –

soola lisamine märjalt või kuivalt

| 7. etapp – | eellaagerdamine |
| --- | --- |

7. etapp –

eellaagerdamine

| 8. etapp – | täiendav soola lisamine ja pakendite sulgemine |
| --- | --- |

8. etapp –

täiendav soola lisamine ja pakendite sulgemine

| 9. etapp – | juustu laagerdamine soolvees |
| --- | --- |

9. etapp –

juustu laagerdamine soolvees

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toode lõigatakse, pakendatakse ja märgistatakse selles Bulgaaria Vabariigi meiereis, kus toode toodeti. Pärast laagerdumisetapi lõppu tuleb toode pakendada tarbijapakenditesse selles Bulgaaria Vabariigi meiereis, kus toode toodeti. Vastasel juhul võivad toote füüsikalis-keemilised, mikrobioloogilised ja maitseomadused muutuda. Toode tuleb pakendada kohe pärast soolveest eemaldamist, et selle kokkupuude õhuga oleks piiratud. Toode on väga hügroskoopne, mis tähendab, et see omandab väga kergesti muid lõhnu, mis võib rikkuda toote maitse ja mõjutada selle kvaliteeti. Juustu võib pakendada hästi suletud polüetüleenkilest vaakumpakenditesse, metallnõudesse, plastkarpidesse ja puidust vaatidesse.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

–

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

„Българско бяло саламурено сирене / Bulgarsko byalo salamureno sirene“ tootmise geograafiline piirkond on Bulgaaria Vabariik.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Toodet „Българско бяло саламурено сирене / Bulgarsko byalo salamureno sirene“ tuntakse selle nime all Bulgaarias ja mujal maailmas. Sellest on kirjutatud paljudes ajakirjades ja väljaannetes.

Seda juustu toodetakse kogu Bulgaarias hästi väljakujunenud meetodeid kasutades. Bulgaaria soodsad looduslikud ja ilmastikutingimused soodustavad selliste piimhappebakterite arengut nagu Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus, mida kasutatakse kõnealuse toote tootmisel ja mis mõjutab selle eriomadusi.

Kõnealuse bakteri avastas 1905. aastal Genfi Ülikooli meditsiinitudeng Stamen Grigoroff. Peagi pärast seda, 1907. aastal, hakati tema avastatud kepikujulise mikroorganismi kohta kasutama nimetust Bacillus bulgaricus (Grigoroff) ning praegu kasutatakse Bergey liigituse alusel selle kohta nimetust Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus (nimetus, mis rõhutab seost territooriumiga).

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Bulgaariale, mis on geograafiline piirkond, kus kõnealust juustu toodetakse, on omane mõõduka soojuse ja niiskusega suhteliselt leebe kliima. Enamikus Bulgaariast on aasta keskmine temperatuur vahemikus 10–14 °C, mis on iseloomulik parasvöötme laiuskraadidele. Looduslikud ja ilmastikutingimused mõjutavad karjamaade olemasolu nii tasandikel kui ka mägipiirkondades, mis soodustab piimatootmist. Looduslikud ja kultuurkarjamaad ning -niidud tagavad loomadele tasakaalustatud ja mitmekülgse toitumise, kuna neil kasvavad kõrrelised, liblikõielised taimed ja teraviljad. Need kultuurid kasvavad jõudsasti nii tasandikel kui ka kõrgemal asuvates mägipiirkondades. Looduslikel karjamaadel kasvab üle 2 000 taimeliigi, näiteks mesikas, põldpuju, hiirekõrv jms. Peamised bioloogilised aktiivained, mis annavad neile antioksüdeerivad omadused, on fenoolide derivaadid ning vitamiinid A, E ja C. Need täiendavad sööda aroomi ning toorpiima aroomi ja koostist. Lüpsiloomade karjatamine ja täiendav söötmine peamiselt geograafilisest piirkonnast pärineva söödaga suurendab toorpiima mineraalide ja vitamiinide sisaldust. Keemiline koostis, füüsikalis-keemilised omadused ning bioloogiline laagerdumine mõjutavad toote maitset ja kvaliteeti.

Ilmastikutingimused soodustavad selliste piimhappebakterite arengut nagu Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus, mis on Bulgaarias laialt levinud. See bakter on Bulgaarias looduslikult kättesaadav ning seda leidub suures koguses Bulgaaria taimestikus ja loomastikus, heinamaade kastes ning allikavees. Erialases teadusajakirjas Scripta Scientifica Pharmaceutica (kd 1, 2014, lk 25) on märgitud, et „Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus paljuneb ainult praegusel Bulgaaria territooriumil [...]. Muudes maailma piirkondades see muteerub ja lõpetab paljunemise pärast üht kuni kaht hapendamist“. See bakter mõjutab kõnealuse toote eriomadusi.

5.2.   Inimtegurid

Bulgaaria juustutööstusel on pikk ajalugu. Ajaloolisi viiteid juustu meiereidele leidub juba 1558. aastast. Bulgaaria kohalike peretalude oskusteave ja traditsioonid, mida on ühelt põlvkonnalt teisele edasi antud, on selle juustu tootmisel üliolulised. Juustutootjad kasutavad oma oskusi tehnoloogilises protsessis, piima kalgendamisel, kalgendi lõikamisel ning juustumassi pressimisel ja soolamisel. Nad jälgivad piima kalgendamise ajal toorpiima temperatuuri ning pärmi ja starterkultuuri kogust, kuna need on kvaliteetse kalgendi tekkimiseks määrava tähtsusega. Juustutootjad segavad juustumassi käsitsi sujuvate liigutustega, et kalgend ei muutuks tükiliseks. Kalgendi õige käsitsi töötlemine on oluline, et saada mõõdukalt tihke ja elastne konsistents. Seejärel lõigatakse kalgend jällegi käsitsi eriotstarbeliste nugade abil kindla suurusega kuubikuteks. Väljaandes Млекарство (Piimakarjakasvatus) (Nikola Dimov jt, Sofia, 1975) on pressimist kirjeldatud kõige tundlikuma etapina, mida „tuleb kohandada, et oleks võimalik eraldada liigne vadak, juustumass kokku pressida ning tekitada vormi pinnale soovitav koorik“. Juustutootjate teadmised ja oskused väljenduvad ka soolamisprotsessis, kuna täpse ja õigeaegse soolamise tulemusena saavutatakse eriomane mõõdukalt soolane maitse. Tootele lisatud soola kogust ja selle lisamise kiirust jälgitakse, sest see mõjutab oluliselt mikrobioloogilisi ja biokeemilisi protsesse laagerdumise ja säilitamise ajal. Tööstusliku pöörde käigus võeti kasutusele masinad, kuid kalgendamine ja töötlemine toimuvad jätkuvalt käsitsi. Juustutootmise oskus antakse ühelt tootjalt teisele edasi ja nii säilib toote valmistamise traditsiooniline meetod.

Juustu tootmiseks vajalikke teadmisi ja oskusi on kirjeldatud mitmes raamatus. 1872. aastal avaldati ajakirjas Читалище artikkel „Производство на сирене“ („Juustu tootmine“) ja 1903. aastal kirjeldas Hristo G. Tahtunov tootmismeetodeid oma raamatus „Как се прави кашкавал и бяло саламурено сирене“ („Kuidas valmistada kollast juustu ja valget soolvees laagerdatud juustu“). Kaks aastat hiljem avastas Stamen Grigoroff bakteri Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus, mille tüved isoleeriti ja valiti Bulgaarias. Koos bakteriga Streptococcus thermophilus suhtarvul üks ühele ja temperatuuril 39–40 °C kohandab Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus juustu laagerdumise ajal hapendamisprotsessi. Juustu laagerdumine annab tootele „Българско бяло саламурено сирене / Bulgarsko byalo salamureno sirene“ eriomase maitse ja aroomi. 1934. aastal võttis Bulgaaria põllumajandusettevõte kasutusele toorpiima pastöriseerimise ja tootmisprotsessis puhaste kultuuride kasutamise. Seejärel näitasid ka Vidini piimatööstuse instituudi uuringud, et toote eriomase maitse ja aroomi aluseks on Bulgaaria bakteri Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus kasutamine tootmisprotsessis.

5.3.   Toote omadused

Toote eriomane maitse ja tekstuur, mis on selle põhiomadused, saavutatakse traditsioonilise tootmistehnoloogia abil, milles piimhappebakteril Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus on määrav roll.

Piimhappebakterite peamine otstarve starterkultuuris on toota piimhappekäärimise käigus piimhapet. Nende ensüümid osalevad proteolüüsis ja aminohapete muundamises aromaatseteks ühenditeks ning samuti aitavad need kaasa juustu laagerdumisele. Juustu eriomase maitse saavutamine on mikrobioloogiliste, biokeemiliste ja tehnoloogiliste tegurite ainulaadse kombinatsiooni tõttu keeruline protsess. Toote maitse ei tulene ainult selle starterkultuuri ja soolvee meeldivast piimhappemaitsest, vaid ka liitvalkude ja teatavate aminohapete, eelkõige glutaamhappe lagunemissaaduste kergest ja mittehäirivast mõrudusest. Laagerdumise ajal tekib soolvees ligikaudu 130 liiki lenduvaid aineid (amiinid, aldehüüdid, alkoholid, karboksüülhapped, metüülketoonid, etüülestrid, väävliühendid ja aromaatsed süsivesinikud), mis annavad tootele selle iseloomuliku maitse ja aroomi. Maitse ja aroomi kombinatsioon moodustab juustu nn aroomi- ja maitsebuketi.

5.4.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Geograafilise piirkonna looduslikud ja ilmastikutingimused, mida iseloomustab mõõdukas soojus ja niiskus, soodustavad selliste piirkondlikule mikrofloorale omaste piimhappebakterite nagu Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus arengut. Bakterite Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus ja Streptococcus thermophilus starterkultuurid mõjutavad toote „Българско бяло саламурено сирене / Bulgarsko byalo salamureno sirene“ meeldivat piimhappemaitset ja -aroomi. Need tekivad soolvees laagerdumise ajal. Seda juustu toodetakse bakteri Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus puhastel kultuuridel ja nende arengut soodustavatel konkreetsetel parameetritel põhinevate eriomaste mikrobioloogiliste protsesside abil.

Tootmises on oluline roll juustutootjate traditsioonidel ja oskustel. Neid kasutatakse tehnoloogilises protsessis, täpsemalt piima kalgendamisel, kalgendi lõikamisel ning juustumassi pressimisel ja soolamisel. Juustutootjad jälgivad piima kalgendamise ajal toorpiima temperatuuri ning pärmi ja starterkultuuri kogust, kuna need on kvaliteetse kalgendi tekkimiseks määrava tähtsusega. See on oluline, et saavutada mõõdukalt tihke ja elastne konsistents. Tähtis on ka kalgendi lõikamine käsitsi, kasutades eriotstarbelisi nugasid. Juustutootjate teadmised ja oskused väljenduvad ka soolamisprotsessis, mille tulemusena saavutatakse eriomane mõõdukalt soolane maitse.

Toote eriomadused tulenevad ka toorpiimast, mis peab pärinema geograafilisest piirkonnast. Lüpsiloomade karjatamine selles piirkonnas mõjutab toorpiima aroomi ja maitset ning bakteri Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus suurt sisaldust. Tänu pikemale karjatamisperioodile sisaldab toorpiim mitmesuguseid mineraale ja vitamiine. See sisaldab konkreetses tasakaalustatud koguses mineraalained (nt kaalium, magneesium, fosfor ja kaltsium), valke ja vitamiine (A, B, E, D ja foolhape). Juustu kvaliteeti ja maitset mõjutavad olulisel määral piima keemiline koostis, füüsikalis-keemilised omadused ning bioloogiline laagerdumine, samuti laagerdumistingimused.

Toodet „Българско бяло саламурено сирене / Bulgarsko byalo salamureno sirene“ kasutatakse kokanduses väga mitmesugusel viisil, kuna selle struktuur muutub kuumutamisel elastseks. Seda kasutatakse koostisosana muu hulgas sellistes piirkonna traditsioonilistes toitudes nagu shopska salat, banitsa (pagaritoode) ja mish-mash (munapuder köögiviljadega), mida on kirjeldanud Maria Baltadzhieva.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://www.mzh.government.bg/bg/politiki-i-programi/politiki-i-strategii/politiki-po-agrohranitelnata-veriga/zashiteni-naimenovaniya/blgarsko-byalo-salamureno-sirene/

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---