# Euroopan unionin C 188/30.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 188 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 66. vuosikerta30. toukokuu 2023 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 188

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

66. vuosikerta30. toukokuu 2023

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Alueiden komitea |
| | AK:n 154. täysistunto, 15.3.2023–16.3.2023 |
| 2023/C 188/01 | Euroopan alueiden komitean päätöslauselma osaamispotentiaalin hyödyntämisestä Euroopan alueilla | 1 |
| 2023/C 188/02 | Euroopan alueiden komitean päätöslauselma aloitteesta työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun vahvistamiseksi | 6 |
| | LAUSUNNOT |
| | Alueiden komitea |
| | AK:n 154. täysistunto, 15.3.2023–16.3.2023 |
| 2023/C 188/03 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Itäisen kumppanuuden tulevaisuus paikallisesta ja alueellisesta näkökulmasta | 10 |
| 2023/C 188/04 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Älykästä eurooppalaista maaseutua edistävät tavoitteet ja välineet | 14 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Alueiden komitea

AK:n 154. täysistunto, 15.3.2023–16.3.2023

2023/C 188/01

Euroopan alueiden komitean päätöslauselma osaamispotentiaalin hyödyntämisestä Euroopan alueilla

1

2023/C 188/02

Euroopan alueiden komitean päätöslauselma aloitteesta työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun vahvistamiseksi

6

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

AK:n 154. täysistunto, 15.3.2023–16.3.2023

2023/C 188/03

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Itäisen kumppanuuden tulevaisuus paikallisesta ja alueellisesta näkökulmasta

10

2023/C 188/04

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Älykästä eurooppalaista maaseutua edistävät tavoitteet ja välineet

14

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Alueiden komitea |
| | AK:n 154. täysistunto, 15.3.2023–16.3.2023 |
| 2023/C 188/05 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Lyhytaikainen vuokramajoitus: paikallisyhteisöjen, yrittäjien ja matkailijoiden tarpeiden yhteensovittaminen | 19 |
| 2023/C 188/06 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta torjunta-aineiden kestävä käyttö | 43 |
| 2023/C 188/07 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus asbestidirektiiviksi | 70 |
| 2023/C 188/08 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Eurooppalainen medianvapaussäädös | 79 |

III   Valmistelevat säädökset

Alueiden komitea

AK:n 154. täysistunto, 15.3.2023–16.3.2023

2023/C 188/05

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Lyhytaikainen vuokramajoitus: paikallisyhteisöjen, yrittäjien ja matkailijoiden tarpeiden yhteensovittaminen

19

2023/C 188/06

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta torjunta-aineiden kestävä käyttö

43

2023/C 188/07

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus asbestidirektiiviksi

70

2023/C 188/08

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Eurooppalainen medianvapaussäädös

79

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Alueiden komitea

AK:n 154. täysistunto, 15.3.2023–16.3.2023

| 30.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 188/1

---

Euroopan alueiden komitean päätöslauselma osaamispotentiaalin hyödyntämisestä Euroopan alueilla

(2023/C 188/01)

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA (AK), joka

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Osaamispotentiaali käyttöön Euroopan alueilla.

Yleistä

| 1. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission tiedonantoon osaamispotentiaalin ottamisesta käyttöön Euroopan alueilla ja kannattaa ehdotuksen yleisiä tavoitteita, erityisesti erojen ja maantieteellisen jaon syntymisen ehkäisemistä alueiden ja kuntien välille työikäisen väestön koon ja osaamisen perusteella. |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa vakavaa haastetta alueilla, jotka ovat vaarassa joutua osaamiskehitysloukkuun. Tällaisia alueita on nykyisellään 16 jäsenvaltiossa yhteensä 82 (niiden osuus EU:n väestöstä on lähes 30 prosenttia), ja työikäisen väestön väheneminen, yliopisto- ja korkeakoulututkinnon suorittaneiden vähäinen osuus sekä 15–39-vuotiaiden poismuutto vaikuttavat niihin voimakkaasti. |
| --- | --- |

2.

| 3. | arvostaa osaamisen edistämismekanismia ja painottaa odottavansa siihen kuuluvien kahdeksan ehdotuksen nopeaa ja tehokasta täytäntöönpanoa unioni-, paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että kuntien ja alueiden on hyödynnettävä pikaisesti näiden strategioiden tarjoamia mahdollisuuksia luodakseen osaamista houkuttelevia räätälöityjä, yhteentoimivia ja paikkalähtöisiä ekosysteemejä. Tämä on erityisen tärkeää alueille, jotka ovat joutumassa osaamiskehitysloukkuun ja jotka kärsivät erityisesti alhaisesta syntyvyydestä, työikäisen väestön vähenemisestä, yliopisto- ja korkeakoulututkinnon suorittaneiden vähäisestä osuudesta ja aivovuodosta. |
| --- | --- |

4.

| 5. | tähdentää, että väestörakenteen muutosta, sen monitahoisia seurauksia ja niiden alueellisia vaikutuksia käsiteltiin useissa Euroopan tulevaisuuskonferenssin suosituksissa, joiden perusteella EU:n toimielinten on määrä ryhtyä jatkotoimiin (erityisesti ehdotus 47.7). Kansalaiset vaativat erityistoimia, jotta voidaan välttää aivovuoto EU:n tietyiltä alueilta ja tietyistä maista kolmansiin maihin (ehdotus 47.7) ja varmistaa kestävä kehitys ja väestörakenteen resilienssi muista jälkeen jääneillä alueilla (ehdotus 15.9). |
| --- | --- |

5.

| 6. | katsoo, että alueet, joilla vihreän ja digitaalisen siirtymän vaikutus on erityisen tuntuva, kuten kivihiilialueet ja hiili-intensiiviset alueet sekä autoteollisuusalueet, voisivat hyötyä ensisijaisesti osaamisen edistämismekanismista, sillä niillä on suuri määrä työntekijöitä, jotka tarvitsevat täydennys- ja uudelleenkoulutusta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia hyödyntämään Euroopan osaamisen teemavuotta pannessaan täytäntöön strategioitaan osaajien houkuttelemiseksi ja pitämiseksi alueillaan. Teemavuoden aikana edistetään työvoimapulan lievittämiseen tähtäävää osaamispolitiikkaa ja sosiaalisia investointeja, jotta tulevaisuudessa olisi käytössä nykyistä osaavampaa ja sopeutumiskykyisempää työvoimaa. Nuorisojärjestöt, mukaan lukien poliittisten puolueiden nuorisojärjestöt paikallis-, alue-, jäsenvaltio- ja unionitasolla, olisi myös otettava tiiviisti mukaan nuorisoasioiden valtavirtaistamisen ja Euroopan nuorison teemavuoden perinnön hengessä. |
| --- | --- |

7.

| 8. | painottaa tässä yhteydessä, että on tärkeää kehittää näyttöön perustuvaa päätöksentekoa, mukaan lukien tarve toteuttaa strategisia ennakointitoimia asianmukaisella alueellisella tai paikallisella tasolla, sekä käyttää vakiintuneita ennakointimenetelmiä, jotta voidaan luoda paikkalähtöisiä skenaarioita ja valmistautua erilaisiin tulevaisuudennäkymiin erilaisten pitkän aikavälin suuntausten ja tekijöiden vuorovaikutuksen perusteella. |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa työ- ja yksityiselämän tasapainottamiseen tähtääviin aloitteisiin tarkoitettujen investointien merkitystä ja kannustaa alue- ja paikallisviranomaisia jakamaan tietoa perheystävällisiä toimintapolitiikkoja koskevista parhaista käytännöistä. |
| --- | --- |

9.

Osaamisen kehittäminen paikkalähtöisten toimintapolitiikkojen avulla

| 10. | painottaa, että on tarpeen hyödyntää mentorointijärjestelmien tarjoamia mahdollisuuksia ja edistää alueiden (kaupunkien, maaseutualueiden tai kokonaisten alueiden) välisiä kumppanuuksia ja ottaa huomioon monitasoisen hallinnon yhteistyön periaatteet, jotta voidaan tukea pienten kaupunkien ja kylien tärkeää roolia yhdennetyssä aluekehityksessä. |
| --- | --- |

10.

| 11. | suosittaa, että Euroopan komissio tehostaa toimiaan alueellisten erojen kaventamiseksi paikkalähtöisten toimintapolitiikkojen tuella ja vahvistamalla koheesiopolitiikkaa, jotta voidaan vastata haasteeseen hyödyntää osaamista kaikilla EU:n alueilla ja varmistaa, että kaikilla Euroopan unionin alueilla on tasapuoliset mahdollisuudet hyötyä sisämarkkinoiden eduista, mikä vaikuttaa myönteisesti EU:n kilpailukykyyn. |
| --- | --- |

11.

| 12. | katsoo, että alueellisten vaikutusten arvioinneista ja maaseutuvaikutusten arvioinnista olisi tultava tehokkaita välineitä, joilla pannaan täytäntöön Euroopan komission kahdeksannessa koheesiokertomuksessaan (1) esittämä koheesioon kohdistuvien haittavaikutusten välttämisen periaate, jonka mukaan ”minkään toimien ei pitäisi haitata lähentymisprosessia tai edistää alueellisia eroja”. |
| --- | --- |

12.

| 13. | ehdottaa, että syvennetään analyysia alueista, jotka ovat osaamiskehitysloukussa tai vaarassa joutua siihen, jotta voidaan saada selville alueiden väliset erot, haasteet ja mahdollisuudet. Poliittisten toimien olisi sisällettävä kattava joukko toimenpiteitä, jotka laaditaan ja toteutetaan paikkalähtöisten ja paikallisiin olosuhteisiin räätälöityjen lähestymistapojen avulla. Niitä ohjataan koheesiopolitiikan keinoin ja täydennetään alakohtaisilla strategioilla. |
| --- | --- |

13.

| 14. | muistuttaa, että talouspolitiikan EU-ohjausjaksolla, jossa keskitytään vahvemmin kumppanuuteen ja monitasoiseen hallintoon, olisi oltava aktiivinen rooli tarvittavien uudistusten edistämisessä etenkin työmarkkinoilla ja koulutusjärjestelmissä, jotta voidaan kannustaa kehittämään osaamista. |
| --- | --- |

14.

| 15. | tähdentää, että vihreä ja digitaalinen siirtymä, joka edellyttää perustavanlaatuista muutosta osaamisessa, vaikuttaa tällä hetkellä EU:n työmarkkinoihin sekä laadullisesti että määrällisesti. Työntekijöiden täydennys- ja uudelleenkoulutus, jonka tavoitteena on valmistaa heitä uusiin työpaikkoihin tai uusiin tehtäviin nykyisissä ammateissa, yhdistettynä uusiin työskentelytapoihin ja yritysten joustavuuteen mukautua uusiin realiteetteihin ja yhteiskunnan vaatimuksiin ovat strategisia tavoitteita, joihin viranomaisten on tartuttava ja joita niiden on tuettava kaikilla hallinnon tasoilla toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että on tarpeen jatkaa oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja suunnitella tulevaa oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa (JTF 2.0) kestäväpohjaisen siirtymän välineenä alueellisen ja paikallisen näkökulman pohjalta sekä oikeudenmukaisen siirtymän alueellisten suunnitelmien laatimisesta ja täytäntöönpanosta saatujen kokemusten perusteella. Tarvitaan yksityiskohtaisia analyyseja, jotta voidaan määrittää alueet ja alat, joilla vaikutukset tuntuvat eniten, sekä niihin liittyvät toimitusketjut ja työvoima. |
| --- | --- |

16.

| 17. | katsoo, että on otettava käyttöön maaseutupolitiikkoja, jotta voidaan torjua väestökatoa ja siitä aiheutuvaa osaamisen menetystä erityisesti alueilla, joihin ilmastonmuutos vaikuttaa eniten tai joilla on vakavia ja pysyviä luontoon tai väestöön liittyviä esteitä, kuten syrjäisimmillä alueilla, saarilla sekä syrjemmässä ja eristyksissä olevilla alueilla, missä resurssien saatavuus on usein rajallisempaa. Komitea muistuttaa, että tällaisten alueiden tulevaisuus riippuu siitä, miten onnistutaan houkuttelemaan nuoria osaajia ja saamaan heidät jäämään alueelle, ja siitä, että nuoret otetaan täysivaltaisesti mukaan etsimään ratkaisuja paikallisiin haasteisiin. |
| --- | --- |

17.

| 18. | katsoo, että koulutuksen on oltava kaikenikäisten ja kaikkien yhteiskuntaryhmien saatavilla sekä lähi- että etäopetuksena, että on jaettava tietämystä osaamisen hankkimisprosesseihin sovellettavista innovatiivisista lähestymistavoista ja että on kehitettävä yhteisökeskuksia, joissa on erilaisia palveluja kirjastoista sosiaaliapuun. Komitea on myös samaa mieltä siitä, että on tärkeää laajentaa työpaikka- ja koulutustarjontaa ja kannustaa toimenpiteisiin, joilla edistetään työ- ja yksityiselämän tasapainottamista. |
| --- | --- |

18.

| 19. | pitää välttämättömänä tehostaa julkista politiikkaa, jolla edistetään maatilojen uudenaikaistamista ja ilmastonmuutokseen sopeutumista, sekä kannustaa nuoria ammattilaisia maatalousalalle, jotta voidaan ratkaista sukupolvenvaihdoksiin liittyvä ongelma. Olisikin pohdittava uudelleen ja tuettava mahdollisuuksia osallistua yhteiskuntaan ja työelämään integroitumista edistäviin ohjelmiin, paikallisesti tarjottaviin uudelleen- ja täydennyskoulutusvaihtoehtoihin sekä kulttuuritoimintaan. |
| --- | --- |

19.

| 20. | tähdentää, että älykkäät kylät luovat uusia mahdollisuuksia maaseudun talouden monipuolistamiseen ja työmarkkinoille pääsyyn, ja kehottaa tukemaan maaseutualueita voimakkaasti, jotta voidaan toteuttaa vuoteen 2030 ulottuva toimintapoliittinen ohjelma vahvistaen erityisesti digitaalisia taitoja ja koulutusta, turvallisia ja kestäviä digitaali-infrastruktuureja, yritysten digitaalista muutosta ja julkisten palvelujen digitalisointia. Komitea on tyytyväinen siihen, että maaseutualueet on sisällytetty eurooppalaiseen julistukseen digitaalisen vuosikymmenen digitaalisista oikeuksista ja periaatteista. |
| --- | --- |

20.

| 21. | toteaa, että naisilla on tärkeä rooli väestökadon uhkaamilla alueilla, ja edistää ja tukee siksi toimenpiteitä, joilla luodaan naisille yhtäläiset mahdollisuudet innovatiivisiin, kestäväpohjaisiin ja luoviin töihin ja palveluihin. |
| --- | --- |

21.

| 22. | painottaa, että jäsenvaltioiden on tuettava päättäväisesti toimintapolitiikkoja, joilla lisätään tyttöjen ja naisten osallistumista STEAM-koulutukseen (tieto- ja viestintätekniikka, luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet, taideala ja matematiikka), ja tarjottava kannustimia työpaikkojen luomiseksi aloille, joilla heidän osaamistaan voidaan hyödyntää. |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että on olennaisen tärkeää edistää digitaalista siirtymää osaamiskehitysloukkuun joutuneilla alueilla ja että se on eduksi myös vahvan taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden kannalta. AK ehdottaa digitaalisen yhteenkuuluvuuden edistämistä Euroopan unionin tavoitteena, jotta voidaan saada käyttöön digitaalinen infrastruktuuri, jolla varmistetaan, että etätyö, sähköiset palvelut ja digitaalinen koulutus ovat kaikkien ulottuvilla. On kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että heikossa ja haavoittuvassa asemassa olevilla ryhmillä on mahdollisuus käyttää digitaalisia välineitä. |
| --- | --- |

23.

| 24. | toteaa, että Euroopan raja-alueiden kansalaisilla ja yrityksillä on lukuisia oikeudellisia ja hallinnollisia esteitä, jotka haittaavat talouskasvua ja rajatylittävää yhteistyötä, ja painottaa, että kaikki jäsenvaltiot tarvitsevat rajatonta Schengen-aluetta opiskelijoiden, työntekijöiden ja yritysten liikkuvuuden helpottamiseksi erityisesti raja-alueilla. |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa sosiaalisen innovoinnin merkitystä kehitettäessä uusia ideoita, palveluja ja malleja, jotta voidaan vastata paremmin yhteiskunnallisiin haasteisiin erityisesti työllisyyden, koulutuksen, osaamisen ja sosiaalisen osallisuuden aloilla, ja tähdentää sen antamaa lisäarvoa yhteisöjen kehittämiselle ja sosiaalipalvelujen parantamiselle ruohonjuuritasolla. Tätä varten komitea korostaa yhteisötalouden tarjoamia mahdollisuuksia ammatillisessa koulutuksessa, yliopistoissa ja koulutuksen kaikilla tasoilla sekä aktiivisessa työllisyyspolitiikassa ja osaamisen ja pätevyyden kehittämisessä. |
| --- | --- |

25.

| 26. | kannustaa hyödyntämään ESR:n sosiaalinen innovointi plus -rahoitusta innovointivalmiuksien vahvistamiseksi ja innovatiivisten ratkaisujen siirtämisen ja niiden soveltamisen laajentamisen edistämiseksi. |
| --- | --- |

26.

Koulutuksen tehostaminen ja työmarkkinoiden tarpeisiin vastaaminen

| 27. | panee merkille, että vaikka tilanne vaihtelee suuresti eri puolilla EU:ta, yksi suurimmista haasteista suunniteltaessa ja pantaessa täytäntöön uusia koulutusstandardeja ja -käytäntöjä on se, miten hyvin niillä pystytään vastaamaan työmarkkinoiden tarpeisiin. Osaamisvajeet ja osaamisen kohtaanto-ongelmat kärjistävät alueellisia eroja, ja tähän on puututtava hyvin suunnitelluilla ja paikkalähtöisillä toimintapolitiikoilla, joilla on riittävä rahoitus. |
| --- | --- |

27.

| 28. | toteaa, että työmarkkinoiden nopeat muutokset saattavat yhä useammat ihmiset vaaraan menettää työpaikansa vanhentuneiden taitojen tai osaamisen puutteen takia. Ajan tasalla olevat taidot ja mahdollisuus elinikäiseen oppimiseen ovat entistä tärkeämpiä erityisesti, kun otetaan huomioon tekoälyn lisääntyvä vaikutus Euroopan työmarkkinoilla nykyisten työpaikkojen laajamittaisen automatisoinnin vuoksi. Koulutus- ja ammattitaustaltaan erilaisten ihmisten osaamisen kehittämiseen onkin sovellettava kokonaisvaltaista ja tulevaisuuteen suuntaavaa lähestymistapaa. |
| --- | --- |

28.

| 29. | pitää erittäin tärkeänä, että alue- ja paikallisviranomaiset ymmärtävät yliopistojen ja ammatillisen koulutuksen tarjoajien merkityksen dynaamisten innovaatioekosysteemien edistämisessä älykkään erikoistumisen strategioiden ja teknologisen ja sosiaalisen innovoinnin avulla. Paikalliset yliopistot ja ammattikorkeakoulut pystyvät hyödyntämään tehokkaasti osaamispotentiaalia, kehittämään osaamisklustereita ja houkuttelemaan yrityksiä alueelleen tekemällä niiden kanssa yhteistyötä ohjelmissa, joiden tavoitteena on kouluttaa työntekijöitä niin, että heillä olisi alueella tarvittavaa uutta osaamista. Viranomaisten on kehitettävä yhtä lailla kumppanuuksia yliopistojen kanssa ja tiedostettava myös tarve tukea yliopistoja muun muassa investoimalla paikalliseen infrastruktuuriin, myös digitaaliseen infrastruktuuriin. |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa myös tarvetta luoda edellytykset sille, että pk-yritykset ja mikroyritykset voivat liittyä innovaatioekosysteemeihin niiden rajallisten talousarvio- ja henkilöresurssien optimoimiseksi. Komitea kannattaakin komission näkemystä, jonka mukaan pk-yritykset voivat hyödyntää digitaali-innovointikeskittymien tukea innovoinnin ja digitalisaation alalla. |
| --- | --- |

30.

Osaajien houkuttelemisen, osaamisen säilyttämisen ja liikkuvuuden kohdennettu parantaminen

| 31. | toteaa, että aivovuotoa ja siihen liittyviä ilmiöitä on tarkasteltava ja arvioitava EU:ssa monitasoisen hallinnon yhteydessä, ja kiinnittää samalla huomiota siihen, että aivovuoto on riski Euroopan yhdentymishankkeen pitkän aikavälin kestävyydelle erityisesti siellä, missä erot lähtöalueiden ja vastaanottavien alueiden välillä kasvavat. Komitea ehdottaa, että alue- ja paikallisviranomaiset perustaisivat paikallisia yhteenliittymiä, joihin osallistuisivat kaikki sidosryhmät (viranomaiset, yritykset, yliopistot, kansalaisjärjestöt jne.) ja jotka edistäisivät osaltaan aivovuodon hillitsemiseen tähtäävien paikallisten toimintapolitiikkojen laatimista ja toteuttamista. Työmarkkinaosapuolille olisi annettava aktiivinen rooli osaamisen kehittämisessä. |
| --- | --- |

31.

| 32. | kannustaa alue- paikallisviranomaisia toteuttamaan etätyön tarjoamien mahdollisuuksien lisääntyessä kohdennettuja tiedotuskampanjoita, joilla pyritään edistämään elämistä tiheästi asuttujen kaupunkien ulkopuolella ja joissa keskitytään alueiden erilaisiin houkutustekijöihin. |
| --- | --- |

32.

| 33. | toteaa, että väestönkehityksen suunnan vuoksi monet Euroopan alueet pystyvät paikkaamaan työmarkkinoidensa osaamisvajetta vain laillisen maahanmuuton keinoin, ja korostaa, että kasvava työvoimapula koettelee erityisesti innovatiivisia yrityksiä. Komitea kehottaa alueviranomaisia, yrityksiä, yliopistoja ja korkeakouluja sekä kansalaisjärjestöjä käymään asiasta entistä tiiviimpää vuoropuhelua etenkin raja-alueilla ja kannattaa läpinäkyviä ja oikeudenmukaisia maahanmuuttojärjestelmiä, joilla voidaan vastata myös työvoimapulaan sekä jäsenvaltio- että unionitasolla. |
| --- | --- |

33.

| 34. | korostaa, että nuoren väestön menetys alueilla, joille on ominaista lähtömuutto ja missä syntyvyys on laskussa, aiheuttaa pienille kunnille erityistä haittaa välttämättömien julkisten palvelujen ylläpitämisen ja talouden vauhdittamisen kannalta. Nämä ovat keskeisiä tekijöitä, jotta alueelle voidaan houkutella osaamista ja pitää sitä siellä. |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa soveltamaan strategista lähestymistapaa kolmansien maiden kansalaisten kotouttamisessa EU:hun mahdollisena paikallisen kasvun veturina. Komitea suhtautuu myönteisesti osaamispaketissa esitettyihin toimenpiteisiin, joihin kuuluvat muun muassa uusi verkossa toimiva työnhakuväline EU:n osaamisreservi, joka on erityisesti Ukrainasta pakeneville tarkoitettu pilottialoite, sekä suunnitelma laajentaa sitä niin, että se kattaa EU:n ulkopuolelta tulevat ammattitaitoiset työntekijät, jotka ovat kiinnostuneita muuttamaan EU:n alueelle. Näin voitaisiin tasoittaa tietä kestävämmälle ja osallistavammalle toimintamallille työvoiman liikkuvuuden ja kolmansien maiden suhteen. |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa kansalaisten Euroopan tulevaisuuskonferenssin yhteydessä esittämiä suosituksia, kuten suositusta, jonka mukaan EU:n olisi kannustettava jäsenvaltioita yksinkertaistamaan laillisten maahanmuuttajien vastaanotto- ja kotouttamisprosessia ja heidän pääsyään EU:n työmarkkinoille sekä varmistamaan toimivaltaisten viranomaisten välinen parempi yhteentoimivuus, parempi viestintä, tutkintojen helpompi tunnustaminen ja tehokkaammat välineet, kuten osaamisen tarjonnan ja kysynnän yhteensovittaminen verkossa. |
| --- | --- |

36.

| 37. | peräänkuuluttaa EU:n alueella pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten aseman siirrettävyyttä, jotta voidaan varmistaa heidän todellinen liikkuvuutensa EU:n sisällä. Tämä voi parantaa heidän mahdollisuuksiaan tulla arvokkaaksi osaksi eurooppalaista yhteiskuntaa, jotta he eivät joutuisi tekemään epävarmaa työtä vaan täyttäisivät työvoimapulaa siellä, missä on työvoimatarvetta, ja auttaa siten tasoittamaan alueellisia eroja. |
| --- | --- |

37.

| 38. | antaa puheenjohtajansa tehtäväksi toimittaa tämä päätöslauselma Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille, EU:n neuvoston puheenjohtajavaltioille Ruotsille ja Espanjalle sekä Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle. |
| --- | --- |

38.

Bryssel 16. maaliskuuta 2023.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COM(2022) 34 final.

1

---

| 30.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 188/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 188/6

---

Euroopan alueiden komitean päätöslauselma aloitteesta työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun vahvistamiseksi

(2023/C 188/02)

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA (AK), joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston suositukseksi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun vahvistamisesta Euroopan unionissa (1) |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston suositukseksi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun vahvistamisesta Euroopan unionissa (1)

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheesta ”Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu vahvemmaksi Euroopan unionissa: koko potentiaali käyttöön oikeudenmukaisten siirtymien hallinnassa” (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheesta ”Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu vahvemmaksi Euroopan unionissa: koko potentiaali käyttöön oikeudenmukaisten siirtymien hallinnassa” (2),

1.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission aloitteeseen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun vahvistamiseksi, sillä aloitteen tavoitteena on asettaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu unionin ja jäsenvaltioiden päätöksenteon keskiöön ja sen avulla tähdennetään vahvan työmarkkinavuoropuhelun tarvetta kaikilla tasoilla ja annetaan ohjeita siitä, miten työmarkkinavuoropuhelua ja työehtosopimusneuvotteluja voidaan parhaiten lujittaa.

2.

toteaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 152 artiklan mukaan unioni helpottaa työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua niiden itsenäisyyttä kunnioittaen. Komission tehtävänä taas on edistää ja helpottaa Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua SEUT-sopimuksen 154 artiklan mukaisesti. Komission aloite auttaa myös panemaan täytäntöön Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteen 8, jonka mukaan työmarkkinaosapuolia on kuultava talous-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikkojen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa. AK tähdentää tällaisten synergioiden merkitystä ja muistuttaa esittämästään kehotuksesta lisätä avoimuutta, monitasoista osallistumista, demokratisointia ja työmarkkinaosapuolten tarkoituksenmukaista osallisuutta eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä.

3.

katsoo, että kansallisten työmarkkinauudistusten on edistettävä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa. AK odottaa komission analysoivan kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa kaavailtuja työmarkkinauudistuksia nimenomaan näitä näkökohtia silmällä pitäen.

4.

korostaa, että komission aloite on johdonmukainen Euroopan tulevaisuuskonferenssin ehdotusten kanssa. Tämä pätee erityisesti ehdotukseen 13, joka koskee työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja työehtosopimusneuvotteluja keinona tehdä työmarkkinoista osallistavat, sekä ehdotuksen 39 alakohtaan 5, jonka mukaan asianmukaiset kansalaisvuoropuhelun ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun mekanismit ja prosessit olisi taattava EU:n päätöksentekoprosessin kaikissa vaiheissa.

5.

katsoo, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua on vahvistettava kiireellisesti niin EU-, valtio-, paikallis- kuin toimialatasollakin, sillä meneillään olevien siirtymien vaikutukset työhön sekä työehtosopimusten piiriin kuuluvien työntekijöiden osuuden väheneminen (66 prosentista 56 prosenttiin vuosina 2000–2019) aiheuttavat monia paineita.

6.

korostaa, että pienissä yrityksissä työskentelevät tai epätyypillisissä työsuhteissa olevat työntekijät eivät usein kuulu työehtosopimusten piiriin lainkaan tai ovat niissä aliedustettuina. Lisäksi AK huomauttaa, että alustatyöntekijät eivät monesti voi käyttää yhdistymisvapauteen ja keskitettyyn sopimiseen liittyviä perusoikeuksiaan myöskään siksi, ettei ole yhteisiä yhteydenpitotapoja eikä mahdollisuutta tavata verkossa tai henkilökohtaisesti (3).

7.

toteaa, että jotta työmarkkinaosapuolten vuoropuhelusta tulisi tavanomainen tapa laatia työelämään vaikuttavia toimintapolitiikkoja EU:ssa ja jäsenvaltioissa, sitä on edistettävä sekä monialaisesti että alakohtaisesti. Olisi muun muassa kannustettava työehtosopimusneuvotteluihin, tuettava valmiuksien kehittämistä, luotava edellytykset työehtosopimusneuvottelujen kattavuuden laajentamiselle ja tuotava työmarkkinavuoropuhelun lisäarvoa aktiivisesti esiin.

8.

yhtyy komission arvioon työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun merkittävästä vaikutuksesta sosiaalisen oikeudenmukaisuuden toteutumiseen, tehokkaaseen kriisinhallintaan – erityisesti covid-19-pandemian aikana – ja oikeudenmukaiseen muutoksenhallintaan. Paikallis- ja aluetason työmarkkinaosapuolilla oli pandemian aikana ratkaiseva rooli siinä, että välttämättömien julkisten palvelujen tarjonta jatkui vaikeasta talous- ja rahoitustilanteesta huolimatta.

9.

on komission kanssa yhtä mieltä siitä, ettei työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu toimi vielä asianmukaisesti läheskään kaikkialla EU:ssa, ja muistuttaa, että alakohtainen työmarkkinavuoropuhelu, jota käydään myös paikallis- ja aluetasolla, on perusedellytys työehtosopimusneuvottelujen hyvän kattavuuden saavuttamiselle.

10.

kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön riittäviä vähimmäispalkkoja koskevan direktiivin (4), jonka mukaan niiden on varmistettava, että talouden toimijat ja niiden alihankkijat noudattavat julkisia hankintoja koskevien sopimusten tai käyttöoikeussopimusten tekemisessä ja täytäntöönpanossa palkkojen, järjestäytymisoikeuden ja palkanmääritystä koskevien työehtosopimusneuvottelujen osalta sovellettavia velvoitteita.

11.

suhtautuu myönteisesti ehdotukseen nimetä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun koordinaattori jokaiseen komission pääosastoon ja sitoumukseen ottaa eri alojen väliset työmarkkinaosapuolet entistä aktiivisemmin mukaan valmistelutoimiin ennen komission työohjelman laatimista. Tällä tavoin varmistettaisiin nykyistä johdonmukaisempi lähestymistapa työmarkkinaosapuolten kuulemiseen ja huolehdittaisiin siitä, että niitä kuullaan asianmukaisella tavalla SEUT-sopimuksen 154 artiklan mukaisesti.

12.

vaatii komission aloitteen jatkoksi vakaata hallinnollista, taloudellista, oikeudellista ja poliittista tukea Euroopan tason alakohtaisille työmarkkinaosapuolille ja niiden kansallisille jäsenjärjestöille, kun työmarkkinaosapuolten valmiuksia osallistua työmarkkinavuoropuheluun sekä kansallisella että unionitasolla pyritään vahvistamaan niiden riippumattomuutta sekä toissijaisuusperiaatetta ja jäsenvaltioiden toimivaltaa kunnioittaen.

13.

korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on ratkaiseva merkitys työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun edistämisessä, sillä niiden palveluksessa on yli 12,3 miljoonaa työntekijää ja ne tarjoavat monenlaisia julkisia palveluja (5) ja ovat vastedeskin pk-yrityksiä ja paikallista työvoimaa lähimpänä oleva hallintotaso alueilla. Paikallis- ja alueviranomaisilla on yhdessä työntekijäjärjestöjen kanssa paikallistuntemusta, joka on paras edellytys työmarkkinavuoropuhelulle ja kestäväpohjaisten ja joustavien sopimusten aikaansaamiselle. Jäsenvaltioiden olisikin varmistettava, että käytössä on asianmukaiset työmarkkinavuoropuhelurakenteet, jotta voidaan edistää työehtosopimusneuvottelujen käymistä ja etsiä ratkaisuja keskeisiin työllisyyshaasteisiin paikallis- ja aluehallinnossa.

14.

tähdentää, että eurooppalaisella työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistävällä alakohtaisella neuvottelukomitealla (6) on tärkeä merkitys sen varmistamisessa, että paikallis- ja aluehallinnon työnantajien ja henkilöstön tarpeet, edut ja erityispiirteet otetaan huomioon työn organisointia ja työoloja ja -ehtoja koskevassa EU:n lainsäädännössä. AK korostaa myös neuvottelukomitean tähänastista merkittävää työtä muun muassa sellaisissa keskeisissä asioissa kuin uudelleenjärjestelyt, digitalisaatio, muuttoliike ja syrjinnän torjunta, työterveys ja -turvallisuus, kolmannen osapuolen harjoittaman väkivallan torjunta ja sukupuolten tasa-arvo, ja kehottaa työmarkkinavuoropuhelun osapuolia sitoutumaan laajemmin neuvottelukomitean esittämien suositusten täytäntöönpanoon.

15.

pitää huomionarvoisena viittausta äskettäin hyväksyttyyn komission tiedonantoon ”Osaamispotentiaali käyttöön Euroopan alueilla”. Tiedonannon mukaan työmarkkinaosapuolten osallistumisen lisääminen alueilla, jotka ovat joutuneet tai ovat vaarassa joutua osaamiskehitysloukkuun, vaikuttaa ratkaisevan tärkeältä sellaisten paikkalähtöisten ratkaisujen kehittämiseksi, joiden avulla voidaan edistää parempia työoloja ja -ehtoja ja riittävien palkkojen määrittämistä sekä lievittää osaamisvajetta ja työvoimapulaa.

16.

kehottaa Euroopan tason työmarkkinaosapuolia olemaan yhteydessä AK:n kuulemisfoorumeihin, kuten alueellisten keskusten verkostoon (RegHub) (7). Yksi RegHub-verkoston kuulemisista vuonna 2023 koskee työaikadirektiiviä (8), joka on Euroopan tason työmarkkinavuoropuhelun kannalta erityisen merkityksellinen aihe.

17.

pitää tarpeellisena analysoida, miten aiemmin yleensä valtio-, alue- tai paikallistason viranomaisten tarjoamien julkisten palvelujen (energiahuolto, vesihuolto, liikenne- ja postipalvelut jne.) yksityistäminen vaikuttaa työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun ja työehtosopimusneuvottelumenettelyihin. AK toteaa jälleen kerran, että on tarpeen vaalia työmarkkinavuoropuhelua ja kollektiivisia neuvottelumenettelyjä sekä ottaa käyttöön toimenpiteitä, joilla estetään työolojen ja -ehtojen huonontuminen omistajanvaihdoksen seurauksena.

18.

toteaa, että erityisesti naisiin kohdistuva kolmannen osapuolen harjoittama väkivalta on lisääntymässä (9). Tämä koskee myös paikallis- ja aluehallinnon työntekijöitä, sillä naisten edustus on paikallis- ja alueviranomaisten tavanomaisesti tarjoamien palvelujen (kuten terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelujen) alalla suuri ja tekijät ja uhrit ovat tällaisissa palvelutilanteissa kasvokkain tekemisissä toistensa kanssa.

19.

painottaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun merkitystä työvoiman muuttoliikettä koskevan politiikan ja vuoropuhelun parantamisessa ja viittaa tältä osin lausuntoonsa aiheesta ”Laillinen muuttoliike – Osaajien houkutteleminen EU:hun” (10) ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistävän alakohtaisen paikallis- ja aluehallintoalan neuvottelukomitean antamiin yhteisiin suuntaviivoihin muuttoliikkeestä sekä syrjinnänvastaisten toimien vahvistamisesta paikallis- ja aluehallinnossa (11). AK kiinnittää tässä yhteydessä huomiota myös Euroopan tulevaisuuskonferenssin ehdotuksen 41 alakohtaan 1. Siinä esitetään EU:n laajuista tiedotuskampanjaa, jonka avulla on tarkoitus lisätä unionin ulkopuolisten maiden kansalaisia palkkaavien EU:n yritysten tietoisuutta Euroopan työnvälitysverkostosta (EURES), EU:n maahanmuuttoportaalista ja kolmansien maiden kansalaisille tarkoitetusta EU:n taitoprofiilityökalusta. Lisäksi komission olisi kannustettava jäsenvaltioita yksinkertaistamaan laillisten maahanmuuttajien vastaanottamista ja kotouttamista sekä heidän pääsyään EU:n työmarkkinoille.

20.

kehottaa vahvistamaan EU:n ulkopuolisista maista tulevien työntekijöiden yhdenvertaista kohtelua erityisesti työolojen ja -ehtojen, yhdistymisvapauden ja sosiaaliturvaetuuksien osalta. Tässä yhteydessä tulee ottaa huomioon intersektionaaliset heikompiosaisuuden muodot, jotka voivat perustua esimerkiksi sukupuoleen, ikään, seksuaaliseen suuntautumiseen ja identiteettiin tai uskontoon.

21.

toteaa, että Kansainvälinen työjärjestö (ILO) kehottaa työvoimaviranomaisia käsittelemään työvoiman muuttoliikettä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa, jotta saadaan kehitettyä sellaista uskottavaa ja pitkäjänteistä työvoiman muuttoliikepolitiikkaa ja syrjinnän vastaista politiikkaa, joka on oikeusperustaista ja johdonmukaista, jossa otetaan huomioon paikalliset ja alueelliset olosuhteet ja joka voi näin ollen edistää alueellisia osallistamisprosesseja.

22.

suhtautuu myönteisesti osaajien houkuttelemista koskevassa toimenpidepaketissa esitettyihin lisätoimiin, esimerkiksi Ukrainasta Venäjän hyökkäyksen takia pakeneville ihmisille erityisesti suunnatun osaajia koskevan EU:n pilottihankkeen käynnistämiseen sekä ehdotettuun EU:n osaamisreserviin ja suunnitelmaan laajentaa se kattamaan myös EU:ssa oleskelevat pakolaiset. AK huomauttaa, että tällaisia välineitä suunniteltaessa on panostettava enemmän sen varmistamiseen, että myös työnhakijoiden pehmeät taidot otetaan huomioon, sekä oikeudenmukaisten, saavutettavien ja helppokäyttöisten työvoiman muuttoliikettä koskevien järjestelmien kehittämiseen, sillä liian byrokraattiset menettelyt voivat hankaloittaa pakolaisten pääsyä työmarkkinoille, jolloin heillä on entistä suurempi riski joutua turvautumaan epävarmaan työhön ja altistua hyväksikäytölle ja riistolle.

23.

korostaa Euroopan työviranomaisen (ELA) roolia työvoiman liikkuvuutta ja sosiaaliturvan yhteensovittamista koskevien EU:n sääntöjen oikeudenmukaisen, yksinkertaisen ja tehokkaan täytäntöönpanon varmistamisessa. ELA hoitaa tätä tehtäväänsä muun muassa tarjoamalla tietoa, järjestämällä samanaikaisia ja yhteisiä tarkastuksia, tekemällä tehostettua hallinnollista yhteistyötä ja edistämällä työvoiman liikkumista erityisesti EURES-verkoston kautta.

24.

on tyytyväinen siihen, että EU:n työmarkkinaosapuolten työohjelmaan on sisällytetty kysymyksiä, jotka liittyvät osaamisvajeeseen ja siihen, miten oikeudenmukainen siirtymä saadaan parhaiten toteutettua. AK korostaa, että alueilla ja kunnilla on työnantajina tärkeä rooli näissä asioissa, ja pyytää siksi, että niillä olisi riittävä edustus eri alojen välisten työmarkkinaosapuolten kokouksissa, joissa näitä kysymyksiä käsitellään.

25.

suhtautuu myönteisesti neuvoston suositukseen oikeudenmukaisesta siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen. AK on hyvillään muun muassa siitä, että suosituksessa tuodaan esiin tarve ottaa oikeudenmukaisen siirtymän tavoitteet huomioon päätöksenteossa kaikilla tasoilla ja kannustaa alue- ja paikallisviranomaisia osallistumaan aktiivisesti oikeudenmukaista siirtymää koskevan politiikan laatimiseen, täytäntöönpanoon ja seurantaan sekä tarve ottaa työmarkkinaosapuolet aktiivisesti mukaan toimiin valtio-, alue- ja paikallistasolla niiden riippumattomuutta kunnioittaen.

26.

korostaa paikallis- ja alueviranomaisten keskeistä roolia työnantajina – ja kannustaa niiden aktiiviseen osallistamiseen – pyrittäessä varmistamaan työmarkkinaosapuolten asianmukainen osallistuminen ja niiden valmiuksien räätälöity kehittäminen Euroopan sosiaalirahasto plussasta tuettavien toimintapolitiikkojen toteuttamisen yhteydessä. Komitea onkin hyvillään siitä, että jäsenvaltioiden, joille on annettu työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua koskeva maakohtainen suositus, edellytetään osoittavan vähintään 0,25 prosenttia niille myönnetyistä varoista työmarkkinaosapuolten valmiuksien kehittämiseen. Jos toimia toteutetaan pelkästään jäsenvaltiotasolla, menetetään arvokkaita synergiaetuja.

27.

antaa puheenjohtajansa tehtäväksi toimittaa tämä päätöslauselma Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille, EU:n neuvoston puheenjohtajavaltioille Ruotsille ja Espanjalle sekä Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle.

Bryssel 16. maaliskuuta 2023.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COM(2023) 38 final.

1

(2)  COM(2023) 40 final.

2

(3)  Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Työolojen parantaminen alustatyössä” (EUVL C 375, 30.9.2022, s. 45).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2022/2041, annettu 19 päivänä lokakuuta 2022, riittävistä vähimmäispalkoista Euroopan unionissa (EUVL L 275, 25.10.2022, s. 33).

4

(5)  Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö, Representativeness of the European social partner organisations: Local and regional government sector and social services, 2020.

5

Representativeness of the European social partner organisations: Local and regional government sector and social services

(6)  Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistävä alakohtainen paikallis- ja aluehallintoalan neuvottelukomitea koostuu alue- ja paikallishallintoalan kahden toisensa vastavuoroisesti tunnustavan työmarkkinaosapuolen eli Euroopan kuntien ja alueiden neuvoston (CEMR) ja Euroopan julkisten palvelujen ammattiliittojen keskusjärjestön EPSU:n edustajista.

6

(7)  https://portal.cor.europa.eu/reghub/Pages/default.aspx

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/88/EY, annettu 4 päivänä marraskuuta 2003, tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista (EUVL L 299, 18.11.2003, s. 9).

8

(9)  https://www.etuc.org/en/document/safe-home-safe-work-final-report-national-country-studies

9

(10)  Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Laillinen muuttoliike – Osaajien houkutteleminen EU:hun” (EUVL C 79, 2.3.2023, s. 59).

10

(11)  Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tekstitietokanta – Työllisyys, sosiaaliasiat ja osallisuus – Euroopan komissio (europa.eu).

11

---

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

AK:n 154. täysistunto, 15.3.2023–16.3.2023

| 30.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 188/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 188/10

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Itäisen kumppanuuden tulevaisuus paikallisesta ja alueellisesta näkökulmasta”

(2023/C 188/03)

| Esittelijä: | Alin Adrian NICA (RO, EPP) |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | oma-aloitteinen lausunto |

Esittelijä:

Alin Adrian NICA (RO, EPP)

Viiteasiakirja:

oma-aloitteinen lausunto

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA (AK),

| 1. | katsoo, että Venäjän Ukrainassa Valko-Venäjän avustuksella käymä sota ja Moldovan ja Georgian alueelliseen koskemattomuuteen kohdistuva jatkuva uhka osoittavat, että EU:n on erittäin tärkeää tukea entistä ponnekkaammin naapurustossaan sijaitsevien maiden vapaata ja demokraattista kehitystä. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ottaa huomioon, että EU:n jäsenvaltiot ja nykyiset itäisen kumppanuuden maat (Armenia, Azerbaidžan, Georgia, Moldova ja Ukraina) ovat sitoutuneet jatkamaan, uudistamaan ja vahvistamaan itäistä kumppanuutta, jotta se pysyy EU:n ja sen itäisten naapurimaiden yhteistyötä ohjaavana foorumina ja kehyksenä. |
| --- | --- |

2.

| 3. | katsoo, että tehokkain pitkän aikavälin eurooppalainen vastaus Venäjän hyökkäykseen ovat vapaat ja demokraattiset valtiot Itä-Euroopassa, Etelä-Kaukasiassa ja muualla maailmassa vahvoine alue- ja paikallisviranomaisineen sekä taloudellisesti elinvoimaisine kaupunkeineen ja eurooppalaisiin arvoihin sitoutuneine selviytymiskykyisine yhteiskuntineen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että kaikilla kumppanimailla on kaikki Helsingin päätösasiakirjaan ja Etyjin perussääntöihin pohjautuvat oikeudet ja velvollisuudet ja ne voivat vapaasti tavoitella EU-jäsenyyttä, mikäli ne täyttävät myös Kööpenhaminan arviointiperusteet. |
| --- | --- |

4.

II   ITÄISEN KUMPPANUUDEN UUDELLEENMÄÄRITTELY

| 5. | suhtautuu myönteisesti Eurooppa-neuvoston kesäkuussa 2022 tekemään päätökseen myöntää Moldovalle ja Ukrainalle EU:n ehdokasmaan asema ja tunnustaa Georgian eurooppalaiset tulevaisuudennäkymät. |
| --- | --- |

5.

| 6. | on tyytyväinen siihen, että Georgian, Moldovan ja Ukrainan muodostama maakolmikko on edistynyt huomattavasti assosiaatiosopimustensa sekä pitkälle menevien ja laaja-alaisten vapaakauppasopimustensa täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

6.

| 7. | pitää myönteisenä, että kokonaisvaltainen ja tehostettu kumppanuussopimus Armenian kanssa tuli voimaan 3. maaliskuuta 2021. Sopimus on virstanpylväs EU:n ja Armenian suhteissa. |
| --- | --- |

7.

| 8. | katsoo, että perusasioiden eli yhteisen sitoutumisen vapauteen, demokratiaan, oikeusvaltioon ja ihmisoikeuksiin olisi säilyttävä itäisten kumppanimaiden lähentymisen yhteisenä perustana. Samanaikaisesti tulee jatkaa työtä esimerkiksi sukupuolten tasa-arvon edistämiseen, vähemmistöjen ja kielioikeuksien suojeluun, ilmastonmuutoksen torjuntaan, vihreän ja digitaalisen siirtymän vauhdittamiseen, vahvan ja riippumattoman kansalaisyhteiskunnan tukemiseen, selviytymiskyvyn parantamiseen ja vaurauden lisäämiseen sekä taloussuhteiden syventämiseen liittyvien yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Komitea korostaa, että Valko-Venäjän demokraattisen opposition jatkuva tukeminen kaikilla hallinnon tasoilla sekä kansalaisyhteiskunnan tukeminen on olennaisen tärkeää demokraattisten arvojen edistämiseksi maassa. |
| --- | --- |

8.

| 9. | muistuttaa, että alue- ja paikallisviranomaisilla voi olla merkittävä rooli perusasioiden puolustajina alue- ja paikallisyhteisöissä sekä yhteisten tavoitteiden edistäjinä ja samalla EU:n toissijaisuusperiaatteen takaajina, kun ne tekevät Euroopan unionista ja sen arvoista läheisempiä paikallisväestölle. |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa kuitenkin, että itäisen kumppanuuden toimintapoliittiset tavoitteet ja sen monenvälinen rakenne on määriteltävä uudelleen, jotta kumppanuus voi kukoistaa jatkossakin. |
| --- | --- |

10.

| 11. | toteaa, että nyt kun takana on yli vuosikymmen yhteistyötä itäisen kumppanuuden puitteissa, itäisillä kumppanimailla on erilaisten kehitystarpeiden, kansallisten painotusten ja yhdentymispyrkimysten vuoksi mutta myös Venäjän hyökkäyspolitiikan, epävakauttavan taktiikan ja disinformaation takia erilaiset maakohtaiset painopisteet. Komitea odottaakin innokkaasti Euroopan komission ehdotusta itäisen kumppanuuden tulevaisuuden arvioimiseksi. |
| --- | --- |

11.

| 12. | huomauttaa, että itäinen kumppanuus on edelleen tarkoituksenmukainen kehys, jonka kaikkia alueellisia mahdollisuuksia ei ole vielä hyödynnetty ja joka voi olla vastaisuudessakin hyödyllinen kaikille kumppaneille, jos sitä uudistetaan siten, että EU:ta koskevat tavoitteet määritellään maakohtaisesti. Sen tarjoamien joustavien yhteistyömuotojen ja välineiden olisi palveltava sekä EU:n uusien ehdokasmaiden että muiden kumppanien tarpeita samalla kun pidetään kiinni yhteisistä arvoista ja säännöistä sekä yhteisistä eduista ja sitoumuksista. |
| --- | --- |

12.

| 13. | huomauttaa, että itäisestä kumppanuudesta olisi tehtävä tulossuuntautuneempi mukauttamalla sen välineitä ja toimintamuotoja vastaamaan kumppanien tarpeita. Sen avulla olisi myös autettava edistyneimpiä kumppaneita matkalla kohti EU-jäsenyyttä. |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa sekä Euroopan komissiota että kumppanimaiden hallituksia ottamaan alue- ja paikallisviranomaiset mukaan sellaisten yhteistyön painopisteiden määrittelyyn, joilla on alueellisia ja paikallisia vaikutuksia (esimerkkialoina energiatehokkuus, ympäristö ja ilmastonmuutokseen sopeutuminen, liikenneyhteydet, hallinnon hajauttaminen ja julkishallinnon uudistaminen sekä kansalaisyhteiskunnan tukeminen), ja tarjoamaan näille viranomaisille mahdollisuuden osallistua asiaankuuluviin itäisen kumppanuuden foorumeihin ja paneeleihin, joihin olisi kutsuttava myös EU:n ja itäisten kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaisten konferenssin (CORLEAP) edustajia. |
| --- | --- |

14.

| 15. | panee merkille itäisen kumppanuuden puitteissa tehtävän yhteistyön myönteiset vaikutukset tavallisten kansalaisten elämään mutta korostaa, että kumppanuuden ja EU:n osallistumisen näkyvyyttä on lisättävä ottaen huomioon aiemmat saavutukset. Tavoitetta voitaisiin edistää myös tekemällä järjestelmällistä yhteistyötä paikallis- ja alueviranomaisten ja niitä edustavien järjestöjen kanssa itse paikalla. |
| --- | --- |

15.

| 16. | toteaa, että paikallista itsehallintoa, joka on demokratian peruspilari ja kulmakivi, on tuettava edelleen, jotta itäisen kumppanuuden tavoitteet voidaan saavuttaa. Komitea suhtautuu myönteisesti Euroopan neuvoston paikallis- ja aluehallintoasiain kongressin työhön tällä alalla. |
| --- | --- |

16.

III   POLIITTISET SUOSITUKSET

| 17. | kannattaa räätälöityä lähestymistapaa itäisen kumppanuuden tavoitteisiin, jotta voidaan vastata EU:n ehdokasmaiden, mahdollisten ehdokkaiden ja muiden kumppanien erilaisiin tarpeisiin, sillä kaikkien puristaminen yhteen muottiin ei ole enää perusteltua. Maakohtaiset tarpeet olisi määriteltävä niin, että huomioon otetaan myös alue- ja paikallisyhteisöjen erityiset intressit. |
| --- | --- |

17.

| 18. | suosittaa, että itäisen kumppanuuden maantieteellistä soveltamisalaa joustavoitetaan siten, että mahdollistetaan tiiviimpi yhteistyö esimerkiksi eräiden Keski-Aasiassa sijaitsevien maiden kanssa ja myös yhteistyöalojen määrittely Länsi-Balkanin maiden kanssa. |
| --- | --- |

18.

| 19. | huomauttaa, että itäistä kumppanuutta uudistettaessa olisi vahvistettava alueellista ja paikallista verkostoitumista poliittisen vuoropuhelun (CORLEAP) ja alueellisen yhteistyön kautta. Tässä yhteydessä Euroopan alueiden komitea ja CORLEAP jäsenineen ja kumppaneineen voisivat vertaisyhteistyön ja vertaisoppimismekanismien avulla edistää alueellisiin ja paikallisiin kysymyksiin keskittyvän toimintaohjelman täytäntöönpanoa itäisen kumppanuuden puitteissa. |
| --- | --- |

19.

| 20. | toteaa, että kumppanuus on tarjonnut toimivat puitteet monille hankkeille, joilla pyritään edistämään hyvää hallintotapaa ja vahvistamaan kansalaisyhteiskuntaa. Komitea katsoo kuitenkin, että selviytymiskyvyn parantamisesta olisi tehtävä osa kaikkea toimintaa ja että tätä varten olisi tarjottava uusia välineitä kaikille hallintotasoille. |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että itäisen kumppanuuden puitteissa olisi perustettava monitasoinen foorumi käsittelemään kestävän kehityksen tavoitteiden siirtämistä paikallistasolle. Kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttaminen naapuruusalueella edistäisi paikallisten energiatoimenpiteiden toteuttamista ja sellaisten vaihtoehtojen käyttöönottoa, jotka mahdollistavat Venäjän energiavaroista riippumattomien ympäristöystävällisten järjestelmien luomisen, ja parantaisi samalla paikallisyhteisöjen ja paikallisten asukkaiden toimeentulon edellytyksiä ja kykyä selviytyä haasteista. |
| --- | --- |

21.

| 22. | ehdottaa, että perustetaan itäisen kumppanuuden yhteinen sihteeristö, jossa EU ja kukin kumppani ovat asianmukaisesti edustettuina, paikallis- ja aluetason edustajat mukaan luettuina, ja jonka tarkoituksena on edistää varainhankintaa ja yksilöidä ja määritellä hankkeita kumppanuuden tärkeimpien poliittisten tavoitteiden mukaisesti. Komitea katsoo, että yhteinen sihteeristö lisäisi jäsenten sitoutumista hankkeeseen ja kohentaisi avoimuutta, koordinointia ja näkyvyyttä. |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa toteuttamaan viipymättä paikallis- ja aluehallinnon virtuaaliakatemiaa (1) koskevan hankkeen, jotta voidaan tehostaa paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksien kehittämistä itäisissä kumppanimaissa, edistää avoimuutta ja hyvää hallintotapaa, torjua korruptiota ja auttaa kumppanijäseniä hallinnon hajauttamiseen liittyvien uudistusten toteuttamisessa. |
| --- | --- |

23.

| 24. | kannattaa TAIEX- ja Twinning-ohjelmien laajentamista kattamaan myös itäisten kumppanimaiden alue- ja paikallisviranomaiset, jotta näiden hallinnollisia valmiuksia voidaan parantaa. Alue- ja paikallisviranomaisten ottaminen mukaan twinning-toimiin osallistuvien sidosryhmien verkostoon saa aikaan heijastusvaikutuksia ja helpottaa hankkeiden tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

24.

| 25. | uskoo, että kohdentamalla itäistä kumppanuutta koskevassa 17 miljardin euron talous- ja investointisuunnitelmassa määrärahoja suoraan EU:n ja itäisten kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaisille voitaisiin auttaa lisäämään muun muassa eurooppalaisten alueellisen yhteistyön yhtymien (EAYY) kautta tehtävää rajat ylittävää ja alueellista yhteistyötä, mikä edistäisi parhaiden käytäntöjen jakamista sekä määriteltyjen alueellisten ja paikallisten tavoitteiden mukaan räätälöityjen hankkeiden täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

25.

| 26. | katsoo, että itäisessä kumppanuudessa voitaisiin keskittyä enemmän käytännön hankkeisiin ja aloitteisiin, joilla parannetaan itäisten kumppanien yhteyksiä EU:hun erityisesti fyysisen infrastruktuurin osalta (maantie- ja rautatieliikenne, sähkö- ja digitaalikaapelit, merireitit, energiaverkkojen yhteenliitännät jne.) ja integroidaan kumppanit yhä tiiviimmin EU:n digitaali- ja televiestintämarkkinoihin (esim. verkkovierailumaksujen poistaminen). Sen vuoksi komitea ehdottaa, että tarjotaan välittömiä mahdollisuuksia alakohtaiseen taloudelliseen integraatioon, kuten asteittaista yhdentymistä EU:n sisämarkkinoille, ja määrältään merkittävää rahoitusapua erittäin nopeaan tahtiin. Tässä yhteydessä tulee myös edistää paikallis- ja aluetason yrittäjyyttä erityisesti edellä mainitun maakolmikon pk-yritysten keskuudessa. |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa perustamaan itäisen kumppanuuden yhteyteen investointijärjestelyn, joka kokoaisi yhteen kansainvälisten rahoituslaitosten toimet ja tarjoaisi paikallis- ja alueviranomaisille edellytykset toteuttaa valmiuksien kehittämiseen, tekniseen apuun ja hyvään hallintotapaan liittyviä itäisen kumppanuuden hankkeita. Näin edistettäisiin kestävää aluekehitystä, ehkäistäisiin sosiaalisia ja taloudellisia eroja ja tuettaisiin kestävän kehityksen tavoitteiden siirtämistä paikallistasolle ja saavuttamista kumppanuusalueella. |
| --- | --- |

27.

| 28. | ehdottaakin, että itäisen kumppanuuden yhteyteen luodaan Euroopan neuvoston kehityspankin kokemusten pohjalta paikallisinvestointien edistämismalli valtiollisten, paikallisten ja alueellisten tahojen sekä julkisten laitosten erilaisten sosiaalisten ja taloushankkeiden rahoittamiseksi. |
| --- | --- |

28.

| 29. | katsoo, että kumppanimaiden olisi voitava valita joustavasti itsensä kannalta kaikkein merkityksellisimpiä ohjelmia ja keskittyä samalla ohjelmiin, jotka on suunnattu paikallisille ja alueellisille elimille. Euroopan alueiden komitealla olisi tässä yhteydessä keskeinen rooli sellaisten eurooppalaisten kumppanien yksilöimisessä, jotka ovat valmiita entistä tiiviimpään yhteistyöhön kumppanitahojen kanssa. |
| --- | --- |

29.

| 30. | suosittaa, että etusijalle asetetaan toimenpiteet ja hankkeet, joilla pyritään edistämään etenkin vihreää ja digitaalista siirtymää sekä sosioekonomista elpymistä, ja kehottaa hyväksymään tulevassa valtionpäämiehet yhteen kokoavassa itäisen kumppanuuden huippukokouksessa elpymis-, palautumis- ja uudistusohjelman. |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa, että kumppanimaat ovat allekirjoittaneet yhteistyösopimuksen, jonka tavoitteena on torjua ympäristön tilan heikkenemistä ja jossa korostetaan erityisesti ilmastotoimia, energia ja infrastruktuuri mukaan lukien, sekä jätteiden vähentämistä ja biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä. |
| --- | --- |

31.

| 32. | painottaa, että hallinnon hajauttaminen ja yhä useampien julkisten tehtävien osoittaminen kumppanimaissa paikallisviranomaisten hoidettavaksi ovat keskeisiä tekijöitä pyrittäessä varmistamaan kattava demokratia, johon ihmiset osallistuvat yhä tiiviimmin, ja pitämään sitä yllä. Tähän kuuluvat myös uudenlaisten julkisten kuulemismenetelmien (kansalaispaneelit, osallistava demokratia) tukeminen, korruption vastaiset toimet, ihmisoikeuksien ja myös vähemmistöjen oikeuksien suojelu ja oikeusjärjestelmien parantaminen EU:n perusarvoja noudattaen. |
| --- | --- |

32.

| 33. | suosittaa, että itäisten kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaiset syventävät muutenkin kuin EU:n laajentumispolitiikan puitteissa yhteistyötään kaikkien sellaisten kumppanien kanssa, joiden tavoitteena on edistää paikallisia kehityspolitiikkoja, mukaan lukien Euroopan neuvosto ja Euroopan poliittinen yhteisö. |
| --- | --- |

33.

Bryssel 15. maaliskuuta 2023.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Paikallis- ja alueviranomaiset ja itäisen kumppanuuden tulevaisuuden muotoilu” (EUVL C 79, 10.3.2020, s. 45).

1

---

| 30.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 188/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 188/14

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Älykästä eurooppalaista maaseutua edistävät tavoitteet ja välineet”

(2023/C 188/04)

| Esittelijä: | Radim SRŠEŇ (CZ, EPP), Dolní Studénkyn pormestari |
| --- | --- |

Esittelijä:

Radim SRŠEŇ (CZ, EPP), Dolní Studénkyn pormestari

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA (AK)

Edessä olevat haasteet

| 1. | toistaa kannattavansa vuoteen 2040 ulottuvaa EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisiota (1), jolla tuetaan alueellista koheesiota ja luodaan uusia mahdollisuuksia innovatiivisten yritysten houkuttelemiseksi, laadukkaiden työpaikkojen saatavuuden varmistamiseksi, uusien ja parempien taitojen edistämiseksi, infrastruktuurin ja palvelujen parantamiseksi sekä kestävän maatalouden ja monipuolisen taloudellisen toiminnan aseman vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että hiilineutraaliuden saavuttaminen vuoteen 2050 mennessä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman avulla on olennaisen tärkeää, mikäli halutaan lisätä eurooppalaisen yhteiskunnan vaurautta, turvata hyvien elinolojen säilyminen EU:ssa ja tukea tämän tavoitteen saavuttamista edesauttavaa ja EU:n maailmanlaajuisen kilpailukyvyn varmistavaa innovointia. |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että covid-19-pandemia ja Venäjän hyökkäys Ukrainaan ovat osoittaneet selviytymiskyvyn poikkeuksellisen tarpeen kaikilla tasoilla EU:ssa, niin kunnissa ja kaupungeissa kuin alueilla ja jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

3.

| 4. | katsoo, että keskeisten eurooppalaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta on ratkaisevan tärkeää, että pannaan täytäntöön useita alakohtaisia ja monialaisia strategioita ja toimintapolitiikkoja (2), joissa vihreää ja digitaalista siirtymää toteutetaan rinnakkain uudessa geopoliittisessa kontekstissa (3). |
| --- | --- |

4.

| 5. | on Lednicen julistuksen (4) hengessä vakuuttunut siitä, että kaikki nämä suunnitelmat, hankkeet ja tukitoimet voivat johtaa yhteiseen tavoitteeseen vain, jos niitä käsitellään kokonaisvaltaisesti ja ne pannaan täytäntöön kaikkien EU:n asukkaiden ja koko EU:n alueen hyväksi käyttäen kaikkia saatavilla olevia EU:n varoja, toimintapolitiikkoja ja välineitä. |
| --- | --- |

5.

| 6. | on vakuuttunut siitä, että maaseutualueet on nähtävä alueina, joita ilman on mahdotonta saavuttaa EU:n pitkän aikavälin kestävää kehitystä edellä mainittujen tavoitteiden hengessä. |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että älykkäiden kylien käsitteessä on kyse innovatiivisesta EU:n toimintapolitiikasta ja että se on maaseudun kehittämisen väline, jolla voidaan edistää EU:n pitkän aikavälin maaseutuvision keskeistä tavoitetta eli maaseudun elvyttämistä. |
| --- | --- |

7.

Nykytilanne osoittaa haavoittuvuutemme

| 8. | toteaa, että EU on haavoittuvainen kestävän kehityksen kaikkien kolmen pilarin alalla: yhteiskunta, ympäristö ja talous. |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että maaseutualueet muodostavat 80 prosenttia EU:n alueesta ja niillä asuu 30 prosenttia EU:n väestöstä. |
| --- | --- |

9.

| 10. | tiedostaa maaseutu- ja kaupunkialueiden elinolojen erot. |
| --- | --- |

10.

| 11. | panee merkille riskit, joita mahdollinen Euroopan ulkopuolisista lähteistä peräisin olevan energian puute, maaperän voimakas eroosio monissa EU-maissa ja mahdollinen veden puute aiheuttavat. |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa pakottavaa tarvetta sopeuttaa EU:n alue ilmastonmuutokseen sekä tarvetta varmistaa biologinen monimuotoisuus ja laajentaa uusiutuvien energialähteiden käyttöä. |
| --- | --- |

12.

| 13. | huomauttaa, että monet näistä EU:n perushaasteista voidaan ratkaista ainoastaan tarjoamalla riittävästi tukea maaseutualueille. Tällä haavaa tuki on edelleen puutteellista. |
| --- | --- |

13.

| 14. | on huolissaan niukoista digitalisaatiomahdollisuuksista sekä infrastruktuurin ja palvelujen puutteista, jotka rajoittavat maaseutualueiden taloudellista kehitystä. Jotta maaseutu säilyisi elinvoimaisena, sen on voitava tarjota edellytykset etätyöskentelylle ja sille, että yritykset voivat asettua sinne ja harjoittaa toimintaansa tasavertaisesti kaupunkialueilla toimivien yritysten kanssa. Vakaiden ja laadukkaiden yhteyksien ansiosta harvaan asutuilla alueilla voisivat toimia niin huipputeknologia-alan dataintensiiviset yritykset kuin valmistusteollisuuden yritykset. Verkkoyhteyksien saatavuudessa on nykyisin merkittäviä eroja, ja maaseutu- ja harvaan asutut alueet ovat taajama-alueista ja kaupungeista selvästi jäljessä. Mahdollisuus tarjota hyvinvointipalveluja laajakaista- tai matkaviestinverkkojen välityksellä on erittäin tärkeää kunnille ja alueille ja edellyttää verkkojen parempaa kattavuutta ja nopeampia siirtonopeuksia. Kunnissa, joissa yhteydet ovat huonot, asukkaita uhkaa digitaalinen syrjäytyminen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | toistaa, että digitalisaatio muuttaa työmarkkinoita perusteellisesti ja että vuonna 2040 40 prosentilla EU:n työikäisestä väestöstä on korkea-asteen koulutus (5). Valtaosa työmarkkinoilla olevista edustaa tuolloin ”digitaalista” Y- ja Z-sukupolvea. |
| --- | --- |

15.

| 16. | on vakuuttunut siitä, että esimerkit älykkäiden kylien käsitteen täytäntöönpanosta osoittavat tämän uuden muutosvälineen merkityksen ihmisiä ja aluetta koskevassa kokonaisvaltaisessa lähestymistavassa (6), jossa älykkäät kunnat, älykkäät kaupungit ja älykkäät alueet liitetään toisiinsa älykkäässä EU:ssa. |
| --- | --- |

16.

Toimintakehotus

| 17. | on vakuuttunut siitä, että EU:n vauraus riippuu elämänlaadusta sen koko alueella ja vertailukelpoisten elinolojen luomisesta sen kaikille asukkaille, olipa heidän ikänsä, koulutuksensa ja yhteiskunnallinen asemansa mikä tahansa ja asuivatpa he missäpäin EU:ta tahansa. |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa siksi Euroopan komissiota ja lainsäätäjiä omaksumaan EU:n kehityksestä kokonaisvaltaisen näkemyksen, jossa tunnustetaan, että maaseutualueiden kehittäminen on elintärkeää EU:n kaikkien kansalaisten kannalta. |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa EU:n toimielimiä, jäsenvaltioita ja alueita hyödyntämään EU:n politiikassa ja maaseutualueiden kehittämisessä sen koko potentiaalin, jonka älykkäiden kylien käsite uutena innovatiivisena välineenä sisältää. Digitaaliset ja teknologiset muutokset tuottavat uusia haasteita sekä mahdollisuuksia parantaa elinolojen ja palvelujen laatua myös maaseutualueilla. Ne luovat uusia mahdollisuuksia maaseudun talouden monipuolistamiseen sekä työmarkkinoille pääsyyn. Näin ollen ne voivat auttaa vastaamaan nykyisiin väestönkehityksen haasteisiin, pitämään nuoret maaseudulla ja kääntämään väestökadon ja aivovuodon suunnan. |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita lisäämään maaseutualueille annettavaa tukea, jotta voidaan kehittää älykkäitä kyliä ja toimivia kaupunkien ja maaseudun välisiä yhteyksiä kiinnittäen erityistä huomiota vuoristoisiin, rajaseuduilla sijaitseviin, syrjäisimpiin sekä taloudellisesti, sosiaalisesti ja väestörakenteellisesti heikossa asemassa oleviin maaseutualueisiin ja saariin, joita kaikkia on pidettävä erityisen haavoittuvina. Olisi huolehdittava siitä, että maaseutualueiden elinolot ovat mahdollisimman hyvin verrattavissa kaupunkialueiden elinoloihin, ja maaseutualueet tulisi nähdä älykkäiden kylien käsitteen mukaisesti hallinnoituina kulttuurialueina, joilla on monipuolinen talous, jonka olennainen ja merkittävä osa on maatalous. |
| --- | --- |

20.

| 21. | painottaa, että kaikilla EU:n politiikoilla olisi edistettävä maaseutualueiden houkuttelevuutta ja suojeltava elämänlaatua ja maaseutuväestöä varmistamalla peruspalvelujen ja mahdollisuuksien yhtäläinen saatavuus. Tämä koskee koheesiopolitiikan lisäksi myös EU:n maatalous-, sisämarkkina-, kilpailu-, ympäristö- ja energiapolitiikkaa, joissa on otettava huomioon muuttuvat teknologiset mahdollisuudet ja yhteiskunnalliset muutokset, joita yleiseurooppalaisiin tavoitteisiin pyrkimisestä seuraa. |
| --- | --- |

21.

| 22. | ehdottaa, että älykkäitä kyliä luotaessa sovelletaan seitsemää periaatetta:






  — | suunnanmuutoksen periaate, jonka mukaan teknisten välineiden muuttuminen antaa ihmisille mahdollisuuden tehdä etätyötä kotoaan tai yhteisöstään käsin ja saada palveluja kotiin |
| --- | --- | --- |

22.

—

suunnanmuutoksen periaate, jonka mukaan teknisten välineiden muuttuminen antaa ihmisille mahdollisuuden tehdä etätyötä kotoaan tai yhteisöstään käsin ja saada palveluja kotiin

| — | lyhyiden etäisyyksien periaate, joka johtaa paikalliseen tuotantoon ja kulutukseen taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteiden (7) mukaisesti |
| --- | --- |

—

lyhyiden etäisyyksien periaate, joka johtaa paikalliseen tuotantoon ja kulutukseen taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteiden (7) mukaisesti

| — | ihmisten ja yhteisöjen, paikallistalouden sekä ympäristön kriisinkestävyyden periaate |
| --- | --- |

—

ihmisten ja yhteisöjen, paikallistalouden sekä ympäristön kriisinkestävyyden periaate

| — | useisiin vastaavanlaisiin vaikutuksiin johtavan yhden ratkaisun eli kokonaisvaltaisen lähestymistavan periaate |
| --- | --- |

—

useisiin vastaavanlaisiin vaikutuksiin johtavan yhden ratkaisun eli kokonaisvaltaisen lähestymistavan periaate

| — | tehokkaiden ratkaisujen löytämiseen tähtäävän yhteistyön periaate, joka tuo kunnat yhteen ratkaisemaan yhteistä etua koskevia kysymyksiä alueiden hallinnollisista rajoista riippumatta |
| --- | --- |

—

tehokkaiden ratkaisujen löytämiseen tähtäävän yhteistyön periaate, joka tuo kunnat yhteen ratkaisemaan yhteistä etua koskevia kysymyksiä alueiden hallinnollisista rajoista riippumatta

| — | yhteenkuuluvuuden ja täydentävyyden periaate, joka toteutuu, kun älykkäiden alueiden älykkäitä kyliä ja älykkäitä kaupunkeja kehitetään alueella tehtävän yhteistyön avulla sekä horisontaalisesti että vertikaalisesti, mahdollisuuksia yhdenvertaistetaan ja jännitteitä vähennetään |
| --- | --- |

—

yhteenkuuluvuuden ja täydentävyyden periaate, joka toteutuu, kun älykkäiden alueiden älykkäitä kyliä ja älykkäitä kaupunkeja kehitetään alueella tehtävän yhteistyön avulla sekä horisontaalisesti että vertikaalisesti, mahdollisuuksia yhdenvertaistetaan ja jännitteitä vähennetään

| — | avoimeen dataan ja menettelyjen avoimuuteen pohjautuvan, näyttöön perustuvan päätöksenteon periaate, jonka mukaisesti julkisten lähteiden tuella tuotettu data on julkishallinnon, kansalaisten ja yrittäjien saatavilla, jotta voidaan löytää uusia ratkaisuja hyvien edellytysten luomiseksi ihmisten elämälle, yhteisöille ja yrityksille. |
| --- | --- |

—

avoimeen dataan ja menettelyjen avoimuuteen pohjautuvan, näyttöön perustuvan päätöksenteon periaate, jonka mukaisesti julkisten lähteiden tuella tuotettu data on julkishallinnon, kansalaisten ja yrittäjien saatavilla, jotta voidaan löytää uusia ratkaisuja hyvien edellytysten luomiseksi ihmisten elämälle, yhteisöille ja yrityksille.

| 23. | katsoo, että tämä lähestymistapa edellyttää useita eri alueille ja tietyille maaseutualueille räätälöityjä uusia ratkaisuja, jolloin tarvitaan myös merkittävää tukea innovointiin, tutkimukseen ja kehitystoimintaan niin EU:n kuin jäsenvaltioiden tasolla. |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että on tärkeää tarjota palveluja kaikille kansalaisille kaikilla EU:n alueilla kunkin maaseutualueen ominaispiirteiden perusteella määritettävän määräajan kuluessa. Muuttuvan ”älykkään” maaseutuympäristön kaikilla elämänalueilla tarvitaan tukea tutkimus- ja kehitystyöhön. |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa rakentamaan infrastruktuuria tämän kriteerin mukaisesti ottaen huomioon, että maantie- ja rautatieliikenneinfrastruktuurin kehittäminen on yhtä tärkeää kuin 5G-verkkojen ja niihin liittyvän digitaalisen infrastruktuurin kehittäminen. |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa tukemaan maaseutualueita voimakkaasti, jotta voidaan toteuttaa vuoteen 2030 ulottuva politiikkaohjelma I (8) vahvistaen erityisesti digitaalisia taitoja ja koulutusta, turvallisia ja kestäviä digitaali-infrastruktuureja, yritysten digitalisaatiota ja julkisten palvelujen digitalisointia. Komitea on tyytyväinen siihen, että maaseutualueet on sisällytetty eurooppalaiseen julistukseen digitaalisen vuosikymmenen digitaalisista oikeuksista ja periaatteista (9). |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa, että on estettävä digitaalisesti syrjäytyneiden yhteisöjen ja paikkakuntien syntyminen, jotta yhteiskunnalliset erot eivät syvene. |
| --- | --- |

27.

| 28. | kannustaa hyödyntämään kaikkia alueella mahdollisesti olemassa olevia uusiutuvia energialähteitä, jotka ovat realistisesti käytettävissä, sekä tukemaan voimakkaasti energian lähituotantoa ja -kulutusta (tuottajakuluttajien kehittyminen). |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa tukemaan energiatehokasta rakentamista ja asuntojen kunnostamista maaseutualueilla, jotta voidaan luoda hyvät olosuhteet nykyisille asukkaille ja hyvät edellytykset uusien ihmisten saapumiselle. |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa parantamaan edellytyksiä monipuolisten pienten ja keskisuurten yritysten kehittämiselle sekä sille, että startup-yrityksistä tulee luonnollinen osa älykkäiden kuntien kehittämistä maaseutualueilla. |
| --- | --- |

30.

| 31. | pitää startup-yrityskyläaloitetta tärkeänä osana älykkäiden kylien taloudellisen pilarin kehittämistä. |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa, että älykkään erikoistumisen strategioiden täytäntöönpano on innovoinnin kannalta yhtä tärkeää kaikkialla EU:ssa, myös maaseutualueilla. |
| --- | --- |

32.

| 33. | kannustaa kehittämään ”hyvää hallintotapaa” ja digitaalista julkishallintoa, jonka ansiosta maaseutualueiden asukkailla on mahdollisuus käyttää kunnallisia, alueellisia ja valtakunnallisia palveluja etäyhteydellä. Samalla on syytä yksinkertaistaa hallintoa. |
| --- | --- |

33.

| 34. | peräänkuuluttaa sitä, että koulutuksen on oltava kaikenikäisten saatavilla sekä koulutustiloissa tapahtuvan lähiopetuksen että etäyhteyden kautta ja että kehitetään yhteisökeskuksia, joissa on erilaisia palveluja kirjastoista sosiaaliapuun. |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa tarjoamaan laadukasta terveydenhuoltoa ja sosiaalihuoltoa hajautetusti, linkittämään ne toisiinsa ja järjestämään palvelut niin, että ihmiset voivat elää kodeissaan koko elämänsä ajan. |
| --- | --- |

35.

| 36. | toteaa, että on erittäin hyödyllistä kehittää etälääketieteen, ylipäänsä sähköisten terveyspalvelujen ja myös uusien alojen (esim. virtuaalitodellisuus) mahdollisuuksia, sillä niistä voi olla apua monilla aloilla ammatillisesta koulutuksesta sosiaalihuoltoon. |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa luomaan yhdennetyn pelastusjärjestelmän, joka ei toimi pelkästään yksittäisten jäsenvaltioiden sisällä vaan keskinäisen yhteistyön pohjalta myös rajojen yli – erityisesti raja-alueilla –, jotta hätätilanteisiin voidaan reagoida nopeasti. |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa tukemaan nykyaikaisen maatalouden ja biotalouden (rannikkoalueilla sinisen talouden) kehittämistä tavoitteena raaka-aineiden ja materiaalien vastuullinen hallinnointi kiertotalouden mukaisesti. Komitea on vakuuttunut siitä, että peltometsätalous, älykäs maatalous, vesiviljelyn ja kalankasvatuksen yhdistäminen ja muut alat ja käytännöt helpottavat ihmisten työtä maataloudessa ja myös lisäävät Euroopan elintarvikeomavaraisuutta ja auttavat torjumaan eroosiota. |
| --- | --- |

38.

| 39. | toteaa, että maaseudulle asumaan asettuvien, ammattitaitoa edellyttävissä sijainnista riippumattomissa tehtävissä työskentelevien henkilöiden (esim. luovilla aloilla toimivien) määrän odotetaan kasvavan, ja kehottaa ottamaan tämän huomioon. |
| --- | --- |

39.

| 40. | katsoo, että uusia ratkaisuja alalla olisi tuettava, sillä uusi eurooppalainen Bauhaus -aloite ei koske ainoastaan kaupunkeja, vaan sen tavoitteena on myös luoda maisema, jonka monimuotoisuus otetaan huomioon pitäen mielessä tarve säilyttää biologinen monimuotoisuus ja kehittää sitä. |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa ottamaan rahoitusnäkökohtien osalta huomioon sen, että kyky sopeutua ilmastonmuutokseen, biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen ja metsien laadun ylläpitäminen riippuvat ensisijaisesti maaseutualueiden älykkäästä kehityksestä. Komitea huomauttaa, että hajautettu vedenkäsittely voi pienissä kunnissa auttaa parantamaan veden maaperään sitomista. |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa luomaan edellytykset aktiivisille liikkumismuodoille (moottorittoman liikenteen infrastruktuurille), jotta voidaan vahvistaa paikallisten asukkaiden terveellisiä elämäntapoja ja kehittää edelleen kestävää matkailua. |
| --- | --- |

42.

| 43. | korostaa autonomisen puhtaan liikkuvuuden keskeistä merkitystä älykkäiden kylien kehittämisessä. |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa varmistamaan, että yhteisötyötä tuetaan siten, että suojellaan haavoittuvassa asemassa olevia väestöryhmiä, erityisesti naisia. Sosiaalityön avulla parannetaan maaseudun syrjäytyneiden väestöryhmien elinoloja ja syrjäytyneiden yhteisöjen lasten tulevaisuudennäkymiä. |
| --- | --- |

44.

| 45. | korostaa, että älykkäistä kylistä olisi tultava erottamaton osa aluekehityspolitiikkaa ja niitä koskevassa toiminnassa olisi luotava synergioita olemassa olevien välineiden, kuten Leader-ohjelman ja CLLD-aloitteen (yhteisölähtöinen paikallinen kehittäminen), kanssa. Tässä työssä hallintotahojen ja instituutioiden olisi kaikilla tasoilla otettava paikalliset toimintaryhmät entistä kokonaisvaltaisemmin mukaan ohjelmasuunnitteluunsa. Älykkäät kylät, joita paikalliset toimintaryhmät mahdollisesti hallinnoivat, voivat lisätä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

45.

| 46. | on vakuuttunut siitä, että tukemalla maaseutualueiden kehittämistä edellä mainituilla toimenpiteillä voidaan vahvistaa merkittävästi Euroopan selviytymiskykyä, parantaa elämänlaatua kyseisillä alueilla ja myös kaupungeissa maaseutualueilla tapahtuvien muutosten seurauksena, kohentaa EU:n kilpailukykyä, parantaa ympäristön laatua ja vahvistaa sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

46.

| 47. | huomauttaa, että haasteiden mittasuhteet edellyttävät taloudellisten resurssien ja kaiken maaseutualueilla toteutettavan toiminnan voimakasta keskittämistä sekä kaupunki- ja maaseutualueiden välisten yhteyksien kehittämistä. AK katsoo, että on tarpeen yhdistää kehitysvälineitä, vähentää niiden hajanaisuutta sekä vahvistaa kaikista EU:n rahastoista, muun muassa Euroopan aluekehitysrahastosta, Euroopan sosiaalirahastosta, YMP-suunnitelmista tai Next Generation EU -välineestä, rahoitusta saavien Leader-ohjelman, CLLD-toiminnan, älykkäitä kyliä koskevien aloitteiden ja paikallisten toimintaryhmien välistä synergiaa. Kaikki nämä välineet ovat ensiarvoisen tärkeitä maaseutualueiden yhtenäisen kehityksen edistämisessä. |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa muuttamaan asteittain EU:n rahoituslähteistä myönnettävän tuen jakoperusteita siten, että niissä otetaan huomioon maaseutualueiden osuus EU:n alueesta sekä maaseutualueilla sijaitsevien kuntien määrä. |
| --- | --- |

48.

| 49. | katsoo, että vuoden 2027 jälkeiseen koheesiopolitiikkaan tulee sisältyä erityinen maaseutualueita koskeva EU-tason alueellinen kohdentaminen ja varojen korvamerkintä, jonka yhteydessä tuki-intensiteetti noudattaa kumppanussopimuksissa vahvistettavaa vähimmäistasoa. Maaseutuvaikutusten arviointi huomioon ottaen ja koheesioon kohdistuvien haittavaikutusten välttämisen periaatteen mukaisesti tätä olisi sovellettava myös muihin EU:n talousarvioon sisältyviin politiikkoihin, joilla on alueellinen ulottuvuus, mukaan lukien mahdolliset Next Generation EU -välineen seuraajat. |
| --- | --- |

49.

Seurantajärjestelmä

| 50. | suhtautuu myönteisesti maaseudun seurantakeskuksen perustamiseen indikaattorien luomiseksi maaseutualueiden kehityksen seurantaa varten, sillä vähintään NUTS 3 -tason tietojen saatavuus kaikissa EU:n jäsenvaltioissa on olennaisen tärkeää. AK korostaa pitävänsä tärkeänä, että jäsenvaltiot toimittavat nämä tiedot vuosittain avoimessa muodossa, joka on yleisön, myös tiedeyhteisön, saatavilla. |
| --- | --- |

50.

| 51. | painottaa, että uuden alueellisen toimintasuunnitelman 2030 ja maaseutualueita koskevan pitkän aikavälin vision jatkoksi on luotava viipymättä uusi EU:n maaseutuagenda, johon voidaan sisällyttää erityisiä indikaattoreita rakennerahastojen varojen käytön seuraamiseksi 174 artiklassa tarkoitetuilla alueilla. Olisi vahvistettava sekä kaikki maaseutualueet kattavia perusindikaattoreita, joilla mitataan kehitystä esimerkiksi digitaalisen infrastruktuurin alalla, että erityisindikaattoreita, joissa otetaan huomioon yksittäisten alueiden erityistilanne käyttämällä kohdennettuja tietoja muun muassa vuoristo-, saari- ja maaseutualueista, väestöön liittyvistä haitoista kärsivistä alueista ja taantuvista teollisuusalueista. Tällaiset indikaattorit olisi määriteltävä aluetasoa alemmilla tasoilla (kuten NUTS 3 ja LAU), joilla kehityserot ovat suurimmat, ja niitä olisi hyödynnettävä maaseutuvaikutusten arvioinnissa kaikissa EU:n politiikoissa. |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa komissiota sisällyttämään maaseutualueiden pitkän aikavälin vision täytäntöönpanoa koskevaan arviointikertomukseensa ehdotuksia tavoitteista ja indikaattoreista. Komitea kehottaa komissiota niin ikään tekemään ehdotuksia siitä, miten nämä tavoitteet voidaan sisällyttää nykyisiin EU:n seurantajärjestelmiin (esim. eurooppalaiseen ohjausjaksoon). |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa jäsenvaltioita ja alueita tekemään yhteistyötä näiden maaseutualueiden muutosten mittaamiseen tarkoitettujen indikaattorien luomisessa ja soveltamisessa. |
| --- | --- |

53.

| 54. | panee merkille esimerkiksi satelliittien avulla tapahtuvan järjestelmällisen ja jatkuvan tiedonkeruun tarjoamat mahdollisuudet ja kehottaa hyödyntämään näitä tietoja asianmukaisesti. |
| --- | --- |

54.

| 55. | on tietoinen siitä, että elämänlaatua ei voida arvioida vain määrällisesti, ja pyytää siksi EU:ta tukemaan tutkimushankkeita, jotka johtavat sellaisten muiden, erityisesti laadullisten indikaattorien ja menetelmien luomiseen, joiden avulla voidaan analysoida maaseudun kehityksen tilaa ja dynamiikkaa, jotta voidaan saada kokonaisvaltainen näkemys tästä kehityksestä ja tukea tehokkaimpia toimia jatkettaessa EU:n alueen ja yhteiskunnan kehittämistä. |
| --- | --- |

55.

Bryssel 15. maaliskuuta 2023.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COM(2021) 345 final.

1

(2)  Esimerkiksi kahdeksas ympäristöä koskeva toimintasuunnitelma, saasteettomuustoimintasuunnitelma, vuoteen 2030 ulottuva biodiversiteettistrategia, REPowerEU-suunnitelma, digitaalinen kompassi 2030, vuoteen 2030 ulottuva ”Polku digitaaliselle vuosikymmenelle” -ohjelma.

2

(3)  COM(2022) 289 final.

3

(4)  https://memportal.cor.europa.eu/Handlers/ViewDoc.ashx?doc=COR-2022-05357-00-00-DECL-TRA-FI.docx

4

(5)  Lutz, W., Goujon, A., Kc, S., Stonawski, M. ja Stilianakis, N., Demographic and Human Capital Scenarios for the 21st Century: 2018 assessment for 201 countries, EU29113 EN, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2018, ISBN 978-92-79–78024–0 (verkossa), JRC111148.

5

Demographic and Human Capital Scenarios for the 21st Century: 2018 assessment for 201 countries

(6)  Ks. esimerkkejä hyvistä käytännöistä, joita esiteltiin Jeseníkissä, Tšekissä, osana Tšekin EU-puheenjohtajuuskauden ohjelmaa vuonna 2022 järjestetyssä konferenssissa Innovative Region – Opportunities and Challenges: https://mmr.cz/en/microsites/pres/akce/cz-pres-konference-inovativni-region-prilezitosti

6

Innovative Region – Opportunities and Challenges

(7)  Englannin kielen sanojen economy, efficiency ja effectiveness mukaan nimettynä ”kolmen E:n periaate”.

7

economy

efficiency

effectiveness

(8)  COM(2021) 574 final.

8

(9)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/european-declaration-digital-rights-and-principles

9

---

III Valmistelevat säädökset

Alueiden komitea

AK:n 154. täysistunto, 15.3.2023–16.3.2023

| 30.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 188/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 188/19

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Lyhytaikainen vuokramajoitus: paikallisyhteisöjen, yrittäjien ja matkailijoiden tarpeiden yhteensovittaminen”

(2023/C 188/05)

| Esittelijä: | Roberto CIAMBETTI (ECR, IT), Veneton aluevaltuuston jäsen ja puheenjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluja koskevien tietojen keruusta ja jakamisesta ja asetuksen (EU) 2018/1724 muuttamisesta
  COM/2022/571 final |

Esittelijä:

Roberto CIAMBETTI (ECR, IT), Veneton aluevaltuuston jäsen ja puheenjohtaja

Viiteasiakirja:

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluja koskevien tietojen keruusta ja jakamisesta ja asetuksen (EU) 2018/1724 muuttamisesta

COM/2022/571 final

I   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (1) | Majoittajien tarjoamia lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluja on ollut olemassa jo useita vuosia, ja ne ovat täydentäneet muita majoituspalveluja, kuten hotellien, hostellien ja bed and breakfast -paikkojen tarjoamia palveluja. Lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen määrä lisääntyy merkittävästi kaikkialla unionissa alustatalouden kasvun seurauksena. Lyhytaikaiset vuokramajoituspalvelut luovat monia mahdollisuuksia majoittujille, majoittajille ja koko matkailuekosysteemille, mutta niiden nopea kasvu on myös aiheuttanut huolta ja haasteita erityisesti paikallisyhteisöille ja viranomaisille. Yksi suurimmista haasteista on se, ettei lyhytaikaisista vuokramajoituspalveluista ole saatavilla luotettavia tietoja, kuten majoittajan henkilöllisyyttä tai palvelujen tarjoamispaikkaa ja kestoa, minkä vuoksi viranomaisten on vaikea arvioida lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen vaikutusta ja laatia ja panna täytäntöön asianmukaisia ja oikeasuhteisia poliittisia toimia. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(1)

Majoittajien tarjoamia lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluja on ollut olemassa jo useita vuosia, ja ne ovat täydentäneet muita majoituspalveluja, kuten hotellien, hostellien ja bed and breakfast -paikkojen tarjoamia palveluja. Lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen määrä lisääntyy merkittävästi kaikkialla unionissa alustatalouden kasvun seurauksena. Lyhytaikaiset vuokramajoituspalvelut luovat monia mahdollisuuksia majoittujille, majoittajille ja koko matkailuekosysteemille, mutta niiden nopea kasvu on myös aiheuttanut huolta ja haasteita erityisesti paikallisyhteisöille ja viranomaisille. Yksi suurimmista haasteista on se, ettei lyhytaikaisista vuokramajoituspalveluista ole saatavilla luotettavia tietoja, kuten majoittajan henkilöllisyyttä tai palvelujen tarjoamispaikkaa ja kestoa, minkä vuoksi viranomaisten on vaikea arvioida lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen vaikutusta ja laatia ja panna täytäntöön asianmukaisia ja oikeasuhteisia poliittisia toimia.

| (1) | Majoittajien tarjoamia lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluja on ollut olemassa jo useita vuosia, ja ne ovat täydentäneet muita majoituspalveluja, kuten hotellien, hostellien ja bed and breakfast -paikkojen tarjoamia palveluja. Lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen määrä lisääntyy merkittävästi kaikkialla unionissa alustatalouden kasvun seurauksena.
  Jotkin alustat ovat kuitenkin toimineet lakien ja sääntöjen vastaisessa hengessä ja osoittaneet yhteistyöhaluttomuutta niiden suhteen.
  Lyhytaikaiset vuokramajoituspalvelut luovat monia mahdollisuuksia majoittujille, majoittajille ja koko matkailuekosysteemille, mutta niiden nopea kasvu on myös aiheuttanut huolta ja haasteita erityisesti paikallisyhteisöille ja viranomaisille. Yksi suurimmista haasteista on se, ettei lyhytaikaisista vuokramajoituspalveluista ole saatavilla luotettavia tietoja, kuten majoittajan henkilöllisyyttä tai palvelujen tarjoamispaikkaa ja kestoa, minkä vuoksi viranomaisten on vaikea arvioida lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen vaikutusta ja laatia ja panna täytäntöön asianmukaisia ja oikeasuhteisia poliittisia toimia. |
| --- | --- |

(1)

Majoittajien tarjoamia lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluja on ollut olemassa jo useita vuosia, ja ne ovat täydentäneet muita majoituspalveluja, kuten hotellien, hostellien ja bed and breakfast -paikkojen tarjoamia palveluja. Lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen määrä lisääntyy merkittävästi kaikkialla unionissa alustatalouden kasvun seurauksena.
  Jotkin alustat ovat kuitenkin toimineet lakien ja sääntöjen vastaisessa hengessä ja osoittaneet yhteistyöhaluttomuutta niiden suhteen.
  Lyhytaikaiset vuokramajoituspalvelut luovat monia mahdollisuuksia majoittujille, majoittajille ja koko matkailuekosysteemille, mutta niiden nopea kasvu on myös aiheuttanut huolta ja haasteita erityisesti paikallisyhteisöille ja viranomaisille. Yksi suurimmista haasteista on se, ettei lyhytaikaisista vuokramajoituspalveluista ole saatavilla luotettavia tietoja, kuten majoittajan henkilöllisyyttä tai palvelujen tarjoamispaikkaa ja kestoa, minkä vuoksi viranomaisten on vaikea arvioida lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen vaikutusta ja laatia ja panna täytäntöön asianmukaisia ja oikeasuhteisia poliittisia toimia.

Muutosehdotus 2

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (3) | Tätä varten olisi vahvistettava yhdenmukaistetut säännöt, jotka koskevat lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluja koskevien tietojen tuottamista ja jakamista, jotta parannetaan näiden tietojen saatavuutta ja laatua viranomaisten kannalta, minkä ansiosta ne voivat suunnitella ja panna täytäntöön tällaisia palveluja koskevaa toimintapolitiikkaa tehokkaalla ja oikeasuhteisella tavalla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(3)

Tätä varten olisi vahvistettava yhdenmukaistetut säännöt, jotka koskevat lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluja koskevien tietojen tuottamista ja jakamista, jotta parannetaan näiden tietojen saatavuutta ja laatua viranomaisten kannalta, minkä ansiosta ne voivat suunnitella ja panna täytäntöön tällaisia palveluja koskevaa toimintapolitiikkaa tehokkaalla ja oikeasuhteisella tavalla.

| (3) | Tätä varten olisi vahvistettava yhdenmukaistetut säännöt, jotka koskevat lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluja koskevien tietojen tuottamista ja jakamista, jotta parannetaan näiden tietojen saatavuutta ja laatua viranomaisten kannalta, minkä ansiosta ne voivat suunnitella ja panna täytäntöön tällaisia palveluja koskevaa toimintapolitiikkaa tehokkaalla ja oikeasuhteisella tavalla.
  Tämä merkitsee, että alustojen toimintamahdollisuudet olisi turvattava mutta samalla olisi otettava huomioon julkisen politiikan tavoitteet, kuten kohtuuhintaisten asuntojen saatavuus ja kaupunkien keskusta-alueiden suojelu, erityisesti silloin, kun taloudellinen tilanne Euroopassa huononee. Alustojen kautta tarjottavat lyhytaikaiset vuokramajoituspalvelut ja niiden vaikutukset eivät saa heikentää matkailun laajaa hyväksyntää Euroopan alueilla ja kunnissa eivätkä vähentää asuinalueiden viihtyisyyttä. |
| --- | --- |

(3)

Tätä varten olisi vahvistettava yhdenmukaistetut säännöt, jotka koskevat lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluja koskevien tietojen tuottamista ja jakamista, jotta parannetaan näiden tietojen saatavuutta ja laatua viranomaisten kannalta, minkä ansiosta ne voivat suunnitella ja panna täytäntöön tällaisia palveluja koskevaa toimintapolitiikkaa tehokkaalla ja oikeasuhteisella tavalla.
  Tämä merkitsee, että alustojen toimintamahdollisuudet olisi turvattava mutta samalla olisi otettava huomioon julkisen politiikan tavoitteet, kuten kohtuuhintaisten asuntojen saatavuus ja kaupunkien keskusta-alueiden suojelu, erityisesti silloin, kun taloudellinen tilanne Euroopassa huononee. Alustojen kautta tarjottavat lyhytaikaiset vuokramajoituspalvelut ja niiden vaikutukset eivät saa heikentää matkailun laajaa hyväksyntää Euroopan alueilla ja kunnissa eivätkä vähentää asuinalueiden viihtyisyyttä.

Muutosehdotus 3

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (5) | Tällä asetuksella ei ole tarkoitus varmistaa tulli- tai verosääntöjen noudattamista, eikä se vaikuta jäsenvaltioiden toimivaltaan rikosten alalla. Näin ollen se ei vaikuta jäsenvaltioiden tai unionin toimivaltaan näillä aloilla tai tällaisen toimivallan nojalla hyväksyttyihin kansallisen tai unionin oikeuden välineisiin, jotka koskevat tietojen saatavuutta, jakamista ja käyttöä näillä aloilla. Sen vuoksi asetuksen mukaisesti käsiteltyjen henkilötietojen mahdollinen tuleva käyttö lainvalvontatarkoituksiin tai verotus- ja tullitarkoituksiin olisi suljettava pois. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(5)

Tällä asetuksella ei ole tarkoitus varmistaa tulli- tai verosääntöjen noudattamista, eikä se vaikuta jäsenvaltioiden toimivaltaan rikosten alalla. Näin ollen se ei vaikuta jäsenvaltioiden tai unionin toimivaltaan näillä aloilla tai tällaisen toimivallan nojalla hyväksyttyihin kansallisen tai unionin oikeuden välineisiin, jotka koskevat tietojen saatavuutta, jakamista ja käyttöä näillä aloilla. Sen vuoksi asetuksen mukaisesti käsiteltyjen henkilötietojen mahdollinen tuleva käyttö lainvalvontatarkoituksiin tai verotus- ja tullitarkoituksiin olisi suljettava pois.

| (5) | Tällä asetuksella ei ole tarkoitus varmistaa tulli- tai verosääntöjen noudattamista, eikä se vaikuta jäsenvaltioiden toimivaltaan rikosten alalla. Näin ollen se ei vaikuta jäsenvaltioiden tai unionin toimivaltaan näillä aloilla tai tällaisen toimivallan nojalla hyväksyttyihin kansallisen tai unionin oikeuden välineisiin, jotka koskevat tietojen saatavuutta, jakamista ja käyttöä näillä aloilla. Sen vuoksi asetuksen mukaisesti käsiteltyjen henkilötietojen mahdollinen tuleva käyttö lainvalvontatarkoituksiin tai verotus- ja tullitarkoituksiin olisi suljettava pois.
  Ilmaus ”kansallinen” kattaa kaikilla lainsäädännön ja sen täytäntöönpanon aloilla aina myös alue- ja kuntatason sekä maaseudun. |
| --- | --- |

(5)

Tällä asetuksella ei ole tarkoitus varmistaa tulli- tai verosääntöjen noudattamista, eikä se vaikuta jäsenvaltioiden toimivaltaan rikosten alalla. Näin ollen se ei vaikuta jäsenvaltioiden tai unionin toimivaltaan näillä aloilla tai tällaisen toimivallan nojalla hyväksyttyihin kansallisen tai unionin oikeuden välineisiin, jotka koskevat tietojen saatavuutta, jakamista ja käyttöä näillä aloilla. Sen vuoksi asetuksen mukaisesti käsiteltyjen henkilötietojen mahdollinen tuleva käyttö lainvalvontatarkoituksiin tai verotus- ja tullitarkoituksiin olisi suljettava pois.
  Ilmaus ”kansallinen” kattaa kaikilla lainsäädännön ja sen täytäntöönpanon aloilla aina myös alue- ja kuntatason sekä maaseudun.

Muutosehdotus 4

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (9) | Rekisteröintimenettelyjen avulla toimivaltaiset viranomaiset voivat kerätä tietoja majoittajista ja majoituskohteista, jotka liittyvät lyhytaikaisiin vuokramajoituspalveluihin. Rekisteröintinumerolla, joka on vuokratun majoituskohteen yksilöllinen tunniste, olisi varmistettava, että alustojen keräämät ja jakamat tiedot voidaan asianmukaisesti osoittaa majoittajiin ja majoituskohteisiin. Sen vuoksi olisi oltava toimivaltaisten viranomaisten tehtävänä ottaa käyttöön tai ylläpitää majoittajien ja majoituskohteiden rekisteröintimenettelyjä joko kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla, jos ne haluavat saada tietoja lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen tarjoajilta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(9)

Rekisteröintimenettelyjen avulla toimivaltaiset viranomaiset voivat kerätä tietoja majoittajista ja majoituskohteista, jotka liittyvät lyhytaikaisiin vuokramajoituspalveluihin. Rekisteröintinumerolla, joka on vuokratun majoituskohteen yksilöllinen tunniste, olisi varmistettava, että alustojen keräämät ja jakamat tiedot voidaan asianmukaisesti osoittaa majoittajiin ja majoituskohteisiin. Sen vuoksi olisi oltava toimivaltaisten viranomaisten tehtävänä ottaa käyttöön tai ylläpitää majoittajien ja majoituskohteiden rekisteröintimenettelyjä joko kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla, jos ne haluavat saada tietoja lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen tarjoajilta.

| (9) | Rekisteröintimenettelyjen avulla toimivaltaiset viranomaiset voivat kerätä tietoja majoittajista ja majoituskohteista, jotka liittyvät lyhytaikaisiin vuokramajoituspalveluihin. Rekisteröintinumerolla, joka on vuokratun majoituskohteen yksilöllinen tunniste, olisi varmistettava, että alustojen keräämät ja jakamat tiedot voidaan asianmukaisesti osoittaa majoittajiin ja majoituskohteisiin. Sen vuoksi olisi oltava toimivaltaisten viranomaisten tehtävänä ottaa käyttöön tai ylläpitää majoittajien ja majoituskohteiden rekisteröintimenettelyjä joko kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla, jos ne haluavat saada tietoja lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen tarjoajilta.
  Tämän asetuksen mukainen rekisteröintimenettely ei vaikuta mahdollisiin muihin raportointivelvoitteisiin, jotka liittyvät esimerkiksi verotukseen, väestön rekisteröintiin ja tilastointiin. |
| --- | --- |

(9)

Rekisteröintimenettelyjen avulla toimivaltaiset viranomaiset voivat kerätä tietoja majoittajista ja majoituskohteista, jotka liittyvät lyhytaikaisiin vuokramajoituspalveluihin. Rekisteröintinumerolla, joka on vuokratun majoituskohteen yksilöllinen tunniste, olisi varmistettava, että alustojen keräämät ja jakamat tiedot voidaan asianmukaisesti osoittaa majoittajiin ja majoituskohteisiin. Sen vuoksi olisi oltava toimivaltaisten viranomaisten tehtävänä ottaa käyttöön tai ylläpitää majoittajien ja majoituskohteiden rekisteröintimenettelyjä joko kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla, jos ne haluavat saada tietoja lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen tarjoajilta.
  Tämän asetuksen mukainen rekisteröintimenettely ei vaikuta mahdollisiin muihin raportointivelvoitteisiin, jotka liittyvät esimerkiksi verotukseen, väestön rekisteröintiin ja tilastointiin.

Perustelu

Asetuksella ei pitäisi puuttua majoittajille ja alustoille muiden lakien tai sääntöjen nojalla asetettuihin, unionin lainsäädännön mukaisiin raportointivelvoitteisiin.

Muutosehdotus 5

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (12) | Jäsenvaltioiden olisi voitava vaatia majoittajia toimittamaan lisätietoja ja asiakirjoja, jotka osoittavat kansallisessa lainsäädännössä vahvistettujen vaatimusten, kuten terveyttä ja turvallisuutta sekä kuluttajansuojaa koskevien vaatimusten, noudattamisen. Jäsenvaltiot voivat erityisesti yhdenvertaisen saatavuuden ja osallisuuden varmistamiseksi vaatia majoittajia antamaan tietoja lyhytaikaisten vuokramajoituskohteiden esteettömyydestä vammaisten henkilöiden kannalta suhteessa kansallisiin tai paikallisiin esteettömyysvaatimuksiin. Tällaisten vaatimusten olisi kuitenkin oltava syrjimättömyys- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisia, eli niiden on oltava asianmukaisia ja tarpeellisia oikeutetun sääntelytavoitteen saavuttamiseksi, sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja direktiivin 2006/123/EY mukaisia. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi voitava asettaa majoittajille unionin lainsäädännön mukaisia tiedotusvaatimuksia seikoista, jotka eivät kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan, kuten oleskelu ilman korvausta, myös kun kyseessä olevat majoitusjärjestelyt koskevat haavoittuvassa asemassa olevia henkilöitä, kuten pakolaisia tai tilapäistä suojelua saavia henkilöitä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(12)

Jäsenvaltioiden olisi voitava vaatia majoittajia toimittamaan lisätietoja ja asiakirjoja, jotka osoittavat kansallisessa lainsäädännössä vahvistettujen vaatimusten, kuten terveyttä ja turvallisuutta sekä kuluttajansuojaa koskevien vaatimusten, noudattamisen. Jäsenvaltiot voivat erityisesti yhdenvertaisen saatavuuden ja osallisuuden varmistamiseksi vaatia majoittajia antamaan tietoja lyhytaikaisten vuokramajoituskohteiden esteettömyydestä vammaisten henkilöiden kannalta suhteessa kansallisiin tai paikallisiin esteettömyysvaatimuksiin. Tällaisten vaatimusten olisi kuitenkin oltava syrjimättömyys- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisia, eli niiden on oltava asianmukaisia ja tarpeellisia oikeutetun sääntelytavoitteen saavuttamiseksi, sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja direktiivin 2006/123/EY mukaisia. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi voitava asettaa majoittajille unionin lainsäädännön mukaisia tiedotusvaatimuksia seikoista, jotka eivät kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan, kuten oleskelu ilman korvausta, myös kun kyseessä olevat majoitusjärjestelyt koskevat haavoittuvassa asemassa olevia henkilöitä, kuten pakolaisia tai tilapäistä suojelua saavia henkilöitä.

| (12) | Jäsenvaltioiden olisi voitava vaatia majoittajia toimittamaan lisätietoja ja asiakirjoja, jotka osoittavat kansallisessa lainsäädännössä vahvistettujen vaatimusten, kuten
  verotusta,
  terveyttä ja turvallisuutta sekä kuluttajansuojaa koskevien vaatimusten, noudattamisen. Jäsenvaltiot voivat erityisesti yhdenvertaisen saatavuuden ja osallisuuden varmistamiseksi vaatia majoittajia antamaan tietoja lyhytaikaisten vuokramajoituskohteiden esteettömyydestä vammaisten henkilöiden kannalta suhteessa kansallisiin tai paikallisiin esteettömyysvaatimuksiin. Tällaisten vaatimusten olisi kuitenkin oltava syrjimättömyys- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisia, eli niiden on oltava asianmukaisia ja tarpeellisia oikeutetun sääntelytavoitteen saavuttamiseksi, sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja direktiivin 2006/123/EY mukaisia. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi voitava asettaa majoittajille unionin lainsäädännön mukaisia tiedotusvaatimuksia seikoista, jotka eivät kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan, kuten oleskelu ilman korvausta, myös kun kyseessä olevat majoitusjärjestelyt koskevat haavoittuvassa asemassa olevia henkilöitä, kuten pakolaisia tai tilapäistä suojelua saavia henkilöitä. |
| --- | --- |

(12)

Jäsenvaltioiden olisi voitava vaatia majoittajia toimittamaan lisätietoja ja asiakirjoja, jotka osoittavat kansallisessa lainsäädännössä vahvistettujen vaatimusten, kuten
  verotusta,
  terveyttä ja turvallisuutta sekä kuluttajansuojaa koskevien vaatimusten, noudattamisen. Jäsenvaltiot voivat erityisesti yhdenvertaisen saatavuuden ja osallisuuden varmistamiseksi vaatia majoittajia antamaan tietoja lyhytaikaisten vuokramajoituskohteiden esteettömyydestä vammaisten henkilöiden kannalta suhteessa kansallisiin tai paikallisiin esteettömyysvaatimuksiin. Tällaisten vaatimusten olisi kuitenkin oltava syrjimättömyys- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisia, eli niiden on oltava asianmukaisia ja tarpeellisia oikeutetun sääntelytavoitteen saavuttamiseksi, sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja direktiivin 2006/123/EY mukaisia. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi voitava asettaa majoittajille unionin lainsäädännön mukaisia tiedotusvaatimuksia seikoista, jotka eivät kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan, kuten oleskelu ilman korvausta, myös kun kyseessä olevat majoitusjärjestelyt koskevat haavoittuvassa asemassa olevia henkilöitä, kuten pakolaisia tai tilapäistä suojelua saavia henkilöitä.

Muutosehdotus 6

Johdanto-osan 16 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (16) | Asetuksen (EU) 2022/2065 31 artiklassa vahvistetaan tietyt huolellisuusvaatimukset, joita sovelletaan sellaisten verkkoalustojen tarjoajiin, joiden kautta kuluttajat voivat tehdä etäsopimuksia elinkeinonharjoittajien kanssa. Näitä vaatimuksia sovelletaan lyhytaikaista vuokramajoitusta välittäviin verkkoalustoihin sellaisten lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen osalta, joita tarjoavat elinkeinonharjoittajina pidettävät majoittajat. Lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen alalle on kuitenkin ominaista, että majoittajat ovat usein yksityishenkilöitä, jotka tarjoavat lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluja satunnaisesti vertaisperiaatteella ja jotka eivät välttämättä täytä unionin oikeuden mukaisia edellytyksiä tullakseen luokitelluiksi elinkeinonharjoittajiksi. Sen vuoksi asetuksen (EU) 2022/2065 31 artiklassa tarkoitetun ”sisäänrakennetun noudattamisen” käsitteen ja tavoitteen mukaisesti ja jotta toimivaltaiset viranomaiset voivat todentaa, noudatetaanko sovellettavia rekisteröintivelvoitteita, on aiheellista soveltaa sisäänrakennettua noudattamista koskevia erityisiä edellytyksiä lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen yhteydessä, mukaan lukien sellaisten majoittajien tarjoamat palvelut, joita ei unionin oikeuden mukaisesti pidetä elinkeinonharjoittajina. Lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen olisi varmistettava, että palveluja ei tarjota, jos rekisteröintinumeroa ei ole toimitettu sellaisissa tapauksissa, joissa majoittaja ilmoittaa, että tällaista rekisteröintinumeroa sovelletaan.
  Tämä ei saisi tarkoittaa sitä, että
  lyhytaikaista vuokramajoitusta
  välittävät verkkoalustat velvoitettaisiin yleisesti seuraamaan majoittajien alustan kautta tarjoamia palveluja, eikä yleistä
  tiedonhankinta
  velvoitetta
  , jonka tarkoituksena olisi arvioida rekisteröintinumeron paikkansapitävyyttä ennen lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen tarjoamista koskevan ilmoituksen julkaisemista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(16)

Asetuksen (EU) 2022/2065 31 artiklassa vahvistetaan tietyt huolellisuusvaatimukset, joita sovelletaan sellaisten verkkoalustojen tarjoajiin, joiden kautta kuluttajat voivat tehdä etäsopimuksia elinkeinonharjoittajien kanssa. Näitä vaatimuksia sovelletaan lyhytaikaista vuokramajoitusta välittäviin verkkoalustoihin sellaisten lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen osalta, joita tarjoavat elinkeinonharjoittajina pidettävät majoittajat. Lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen alalle on kuitenkin ominaista, että majoittajat ovat usein yksityishenkilöitä, jotka tarjoavat lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluja satunnaisesti vertaisperiaatteella ja jotka eivät välttämättä täytä unionin oikeuden mukaisia edellytyksiä tullakseen luokitelluiksi elinkeinonharjoittajiksi. Sen vuoksi asetuksen (EU) 2022/2065 31 artiklassa tarkoitetun ”sisäänrakennetun noudattamisen” käsitteen ja tavoitteen mukaisesti ja jotta toimivaltaiset viranomaiset voivat todentaa, noudatetaanko sovellettavia rekisteröintivelvoitteita, on aiheellista soveltaa sisäänrakennettua noudattamista koskevia erityisiä edellytyksiä lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen yhteydessä, mukaan lukien sellaisten majoittajien tarjoamat palvelut, joita ei unionin oikeuden mukaisesti pidetä elinkeinonharjoittajina. Lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen olisi varmistettava, että palveluja ei tarjota, jos rekisteröintinumeroa ei ole toimitettu sellaisissa tapauksissa, joissa majoittaja ilmoittaa, että tällaista rekisteröintinumeroa sovelletaan.
  Tämä ei saisi tarkoittaa sitä, että
  lyhytaikaista vuokramajoitusta
  välittävät verkkoalustat velvoitettaisiin yleisesti seuraamaan majoittajien alustan kautta tarjoamia palveluja, eikä yleistä
  tiedonhankinta
  velvoitetta
  , jonka tarkoituksena olisi arvioida rekisteröintinumeron paikkansapitävyyttä ennen lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen tarjoamista koskevan ilmoituksen julkaisemista.

| (16) | Asetuksen (EU) 2022/2065 31 artiklassa vahvistetaan tietyt huolellisuusvaatimukset, joita sovelletaan sellaisten verkkoalustojen tarjoajiin, joiden kautta kuluttajat voivat tehdä etäsopimuksia elinkeinonharjoittajien kanssa. Näitä vaatimuksia sovelletaan lyhytaikaista vuokramajoitusta välittäviin verkkoalustoihin sellaisten lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen osalta, joita tarjoavat elinkeinonharjoittajina pidettävät majoittajat. Lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen alalle on kuitenkin ominaista, että majoittajat ovat usein yksityishenkilöitä, jotka tarjoavat lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluja satunnaisesti vertaisperiaatteella ja jotka eivät välttämättä täytä unionin oikeuden mukaisia edellytyksiä tullakseen luokitelluiksi elinkeinonharjoittajiksi. Sen vuoksi asetuksen (EU) 2022/2065 31 artiklassa tarkoitetun ”sisäänrakennetun noudattamisen” käsitteen ja tavoitteen mukaisesti ja jotta toimivaltaiset viranomaiset voivat todentaa, noudatetaanko sovellettavia rekisteröintivelvoitteita, on aiheellista soveltaa sisäänrakennettua noudattamista koskevia erityisiä edellytyksiä lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen yhteydessä, mukaan lukien sellaisten majoittajien tarjoamat palvelut, joita ei unionin oikeuden mukaisesti pidetä elinkeinonharjoittajina. Lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen olisi varmistettava, että palveluja ei tarjota, jos rekisteröintinumeroa ei ole toimitettu sellaisissa tapauksissa, joissa majoittaja ilmoittaa, että tällaista rekisteröintinumeroa sovelletaan.
  Näin ollen
  lyhytaikaista vuokramajoitusta
  välittäville verkkoalustoille olisi asetettava yleinen
  tiedonhankinta
  velvoite
  , jonka tarkoituksena olisi arvioida rekisteröintinumeron paikkansapitävyyttä ennen lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen tarjoamista koskevan ilmoituksen julkaisemista. |
| --- | --- |

(16)

Asetuksen (EU) 2022/2065 31 artiklassa vahvistetaan tietyt huolellisuusvaatimukset, joita sovelletaan sellaisten verkkoalustojen tarjoajiin, joiden kautta kuluttajat voivat tehdä etäsopimuksia elinkeinonharjoittajien kanssa. Näitä vaatimuksia sovelletaan lyhytaikaista vuokramajoitusta välittäviin verkkoalustoihin sellaisten lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen osalta, joita tarjoavat elinkeinonharjoittajina pidettävät majoittajat. Lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen alalle on kuitenkin ominaista, että majoittajat ovat usein yksityishenkilöitä, jotka tarjoavat lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluja satunnaisesti vertaisperiaatteella ja jotka eivät välttämättä täytä unionin oikeuden mukaisia edellytyksiä tullakseen luokitelluiksi elinkeinonharjoittajiksi. Sen vuoksi asetuksen (EU) 2022/2065 31 artiklassa tarkoitetun ”sisäänrakennetun noudattamisen” käsitteen ja tavoitteen mukaisesti ja jotta toimivaltaiset viranomaiset voivat todentaa, noudatetaanko sovellettavia rekisteröintivelvoitteita, on aiheellista soveltaa sisäänrakennettua noudattamista koskevia erityisiä edellytyksiä lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen yhteydessä, mukaan lukien sellaisten majoittajien tarjoamat palvelut, joita ei unionin oikeuden mukaisesti pidetä elinkeinonharjoittajina. Lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen olisi varmistettava, että palveluja ei tarjota, jos rekisteröintinumeroa ei ole toimitettu sellaisissa tapauksissa, joissa majoittaja ilmoittaa, että tällaista rekisteröintinumeroa sovelletaan.
  Näin ollen
  lyhytaikaista vuokramajoitusta
  välittäville verkkoalustoille olisi asetettava yleinen
  tiedonhankinta
  velvoite
  , jonka tarkoituksena olisi arvioida rekisteröintinumeron paikkansapitävyyttä ennen lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen tarjoamista koskevan ilmoituksen julkaisemista.

Perustelu

Alustat olisi velvoitettava tarkistamaan rekisteröintinumeron paikkansapitävyys.

Muutosehdotus 7

Johdanto-osan 18 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (18) | Toimivaltaisten viranomaisten, jotka haluavat saada lyhytaikaista vuokramajoitusta välittäviltä verkkoalustoilta tietoja majoittajien toiminnasta ja joilla on käytössä rekisteröintijärjestelmät, olisi voitava saada säännöllisesti toimintatietoja verkkoalustoilta. Mahdollisesti saatavat tiedot olisi yhdenmukaistettava täysin, ja niihin olisi sisällyttävä tiedot niiden öiden lukumäärästä, joina rekisteröity majoituskohde on ollut vuokrattuna,
  majoituskohteessa majoittuneiden henkilöiden
  määrästä yötä kohti sekä majoituskohteen rekisteröintinumerosta ja ilmoituksen URL-osoitteesta, jota tarvitaan
  helpottamaan
  majoittajan ja lyhytaikaiseen vuokramajoitukseen tarjotun majoituskohteen
  tunnistamista tapauksissa, joissa rekisteröintinumero puuttuu tai se on virheellinen
  . Toimintatietojen, rekisteröintinumeron ja majoituskohteen ilmoituksen URL-osoitteen ilmoittamista koskevan velvoitteen piiriin kuuluvat ainoastaan verkkoalustat, jotka ovat tosiasiallisesti helpottaneet majoittajien ja majoittujien välisiä suoria liiketoimia, sillä vain nämä alustat pystyvät keräämään tietoja esimerkiksi niiden öiden määrästä, joina majoituskohde on vuokrattu, ja niiden majoittujien määrästä, jotka olivat majoituskohteessa kunakin yönä. Jäsenvaltiot eivät saisi pitää voimassa tai ottaa käyttöön toimenpiteitä, joilla verkkoalustoja vaaditaan raportoimaan lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen tarjoajista ja niiden toiminnasta ja jotka poikkeavat tässä asetuksessa säädetyistä toimenpiteistä, ellei unionin lainsäädännössä toisin säädetä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(18)

Toimivaltaisten viranomaisten, jotka haluavat saada lyhytaikaista vuokramajoitusta välittäviltä verkkoalustoilta tietoja majoittajien toiminnasta ja joilla on käytössä rekisteröintijärjestelmät, olisi voitava saada säännöllisesti toimintatietoja verkkoalustoilta. Mahdollisesti saatavat tiedot olisi yhdenmukaistettava täysin, ja niihin olisi sisällyttävä tiedot niiden öiden lukumäärästä, joina rekisteröity majoituskohde on ollut vuokrattuna,
  majoituskohteessa majoittuneiden henkilöiden
  määrästä yötä kohti sekä majoituskohteen rekisteröintinumerosta ja ilmoituksen URL-osoitteesta, jota tarvitaan
  helpottamaan
  majoittajan ja lyhytaikaiseen vuokramajoitukseen tarjotun majoituskohteen
  tunnistamista tapauksissa, joissa rekisteröintinumero puuttuu tai se on virheellinen
  . Toimintatietojen, rekisteröintinumeron ja majoituskohteen ilmoituksen URL-osoitteen ilmoittamista koskevan velvoitteen piiriin kuuluvat ainoastaan verkkoalustat, jotka ovat tosiasiallisesti helpottaneet majoittajien ja majoittujien välisiä suoria liiketoimia, sillä vain nämä alustat pystyvät keräämään tietoja esimerkiksi niiden öiden määrästä, joina majoituskohde on vuokrattu, ja niiden majoittujien määrästä, jotka olivat majoituskohteessa kunakin yönä. Jäsenvaltiot eivät saisi pitää voimassa tai ottaa käyttöön toimenpiteitä, joilla verkkoalustoja vaaditaan raportoimaan lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen tarjoajista ja niiden toiminnasta ja jotka poikkeavat tässä asetuksessa säädetyistä toimenpiteistä, ellei unionin lainsäädännössä toisin säädetä.

| (18) | Toimivaltaisten viranomaisten, jotka haluavat saada lyhytaikaista vuokramajoitusta välittäviltä verkkoalustoilta tietoja majoittajien toiminnasta ja joilla on käytössä rekisteröintijärjestelmät, olisi voitava saada säännöllisesti toimintatietoja verkkoalustoilta. Mahdollisesti saatavat tiedot olisi yhdenmukaistettava täysin, ja niihin olisi sisällyttävä tiedot niiden öiden lukumäärästä, joina rekisteröity majoituskohde on ollut vuokrattuna,
  niiden majoittujien
  määrästä yötä kohti
  , joille majoituskohde on ollut vuokrattuna,
  sekä majoituskohteen rekisteröintinumerosta ja ilmoituksen URL-osoitteesta
  . Jos rekisteröintinumero puuttuu tai se on virheellinen, tietoihin olisi sisällyttävä myös majoituskohteen osoite, mukaan lukien tarkka asunnon numero
  , jota tarvitaan majoittajan ja lyhytaikaiseen vuokramajoitukseen tarjotun majoituskohteen
  tunnistamiseksi
  . Toimintatietojen, rekisteröintinumeron ja majoituskohteen ilmoituksen URL-osoitteen ilmoittamista koskevan velvoitteen piiriin kuuluvat ainoastaan verkkoalustat, jotka ovat tosiasiallisesti helpottaneet majoittajien ja majoittujien välisiä suoria liiketoimia, sillä vain nämä alustat pystyvät keräämään tietoja esimerkiksi niiden öiden määrästä, joina majoituskohde on vuokrattu, ja niiden majoittujien määrästä, jotka olivat majoituskohteessa kunakin yönä. Jäsenvaltiot eivät saisi pitää voimassa tai ottaa käyttöön toimenpiteitä, joilla verkkoalustoja vaaditaan raportoimaan lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen tarjoajista ja niiden toiminnasta ja jotka poikkeavat tässä asetuksessa säädetyistä toimenpiteistä, ellei unionin lainsäädännössä toisin säädetä. |
| --- | --- |

(18)

Toimivaltaisten viranomaisten, jotka haluavat saada lyhytaikaista vuokramajoitusta välittäviltä verkkoalustoilta tietoja majoittajien toiminnasta ja joilla on käytössä rekisteröintijärjestelmät, olisi voitava saada säännöllisesti toimintatietoja verkkoalustoilta. Mahdollisesti saatavat tiedot olisi yhdenmukaistettava täysin, ja niihin olisi sisällyttävä tiedot niiden öiden lukumäärästä, joina rekisteröity majoituskohde on ollut vuokrattuna,
  niiden majoittujien
  määrästä yötä kohti
  , joille majoituskohde on ollut vuokrattuna,
  sekä majoituskohteen rekisteröintinumerosta ja ilmoituksen URL-osoitteesta
  . Jos rekisteröintinumero puuttuu tai se on virheellinen, tietoihin olisi sisällyttävä myös majoituskohteen osoite, mukaan lukien tarkka asunnon numero
  , jota tarvitaan majoittajan ja lyhytaikaiseen vuokramajoitukseen tarjotun majoituskohteen
  tunnistamiseksi
  . Toimintatietojen, rekisteröintinumeron ja majoituskohteen ilmoituksen URL-osoitteen ilmoittamista koskevan velvoitteen piiriin kuuluvat ainoastaan verkkoalustat, jotka ovat tosiasiallisesti helpottaneet majoittajien ja majoittujien välisiä suoria liiketoimia, sillä vain nämä alustat pystyvät keräämään tietoja esimerkiksi niiden öiden määrästä, joina majoituskohde on vuokrattu, ja niiden majoittujien määrästä, jotka olivat majoituskohteessa kunakin yönä. Jäsenvaltiot eivät saisi pitää voimassa tai ottaa käyttöön toimenpiteitä, joilla verkkoalustoja vaaditaan raportoimaan lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen tarjoajista ja niiden toiminnasta ja jotka poikkeavat tässä asetuksessa säädetyistä toimenpiteistä, ellei unionin lainsäädännössä toisin säädetä.

Perustelu

URL-osoitteesta ei ole apua majoittajan ja majoituskohteen tunnistamisessa silloin, kun rekisteröintinumero puuttuu tai se on virheellinen. Tarvitaan tarkka osoite, jossa mainitaan myös asunnon numero.

Muutosehdotus 8

Johdanto-osan 23 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (23) | Keskitettyjen digitaalisten yhteyspisteiden olisi helpotettava lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen mahdollisuutta tarkistaa
  satunnaisesti
  rekisteröintinumeron voimassaolo tai itse ilmoitettujen tietojen paikkansapitävyys, jotta voidaan vähentää tiedonsiirtoon liittyviä virheitä ja epäjohdonmukaisuuksia ja keventää säännösten noudattamisesta aiheutuvaa rasitetta. Vaikka keskitetty digitaalinen yhteyspiste ei vaadi rekisteröintinumeron varsinaista tallentamista, sen olisi mahdollistettava satunnaistarkastusten suorittaminen joko automaattisesti hyödyntämällä sovellusrajapintoja (API), joiden avulla rekisteröintinumero voidaan todentaa vertaamalla sitä rekisteröintimenettelyssä rekisteriin syötettyihin tietoihin jäsenvaltiossa, jolla on yhteys keskitettyyn digitaaliseen yhteyspisteeseen, tai manuaalisesti esimerkiksi siten, että syötetään rekisteröintinumero verkkorajapintaan ja saadaan vahvistus sen voimassaolosta. Lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen olisi voitava tehdä lisätarkastuksia keskitetyn digitaalisen yhteyspisteen kautta. Jäsenvaltioiden olisi valvottava edelleen rekisteröintivelvoitteiden noudattamista käytettävissään jo olevien välineiden avulla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(23)

Keskitettyjen digitaalisten yhteyspisteiden olisi helpotettava lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen mahdollisuutta tarkistaa
  satunnaisesti
  rekisteröintinumeron voimassaolo tai itse ilmoitettujen tietojen paikkansapitävyys, jotta voidaan vähentää tiedonsiirtoon liittyviä virheitä ja epäjohdonmukaisuuksia ja keventää säännösten noudattamisesta aiheutuvaa rasitetta. Vaikka keskitetty digitaalinen yhteyspiste ei vaadi rekisteröintinumeron varsinaista tallentamista, sen olisi mahdollistettava satunnaistarkastusten suorittaminen joko automaattisesti hyödyntämällä sovellusrajapintoja (API), joiden avulla rekisteröintinumero voidaan todentaa vertaamalla sitä rekisteröintimenettelyssä rekisteriin syötettyihin tietoihin jäsenvaltiossa, jolla on yhteys keskitettyyn digitaaliseen yhteyspisteeseen, tai manuaalisesti esimerkiksi siten, että syötetään rekisteröintinumero verkkorajapintaan ja saadaan vahvistus sen voimassaolosta. Lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen olisi voitava tehdä lisätarkastuksia keskitetyn digitaalisen yhteyspisteen kautta. Jäsenvaltioiden olisi valvottava edelleen rekisteröintivelvoitteiden noudattamista käytettävissään jo olevien välineiden avulla.

| (23) | Keskitettyjen digitaalisten yhteyspisteiden olisi helpotettava lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen mahdollisuutta tarkistaa rekisteröintinumeron voimassaolo tai itse ilmoitettujen tietojen paikkansapitävyys, jotta voidaan vähentää tiedonsiirtoon liittyviä virheitä ja epäjohdonmukaisuuksia ja keventää säännösten noudattamisesta aiheutuvaa rasitetta. Vaikka keskitetty digitaalinen yhteyspiste ei vaadi rekisteröintinumeron varsinaista tallentamista, sen olisi mahdollistettava satunnaistarkastusten suorittaminen joko automaattisesti hyödyntämällä sovellusrajapintoja (API), joiden avulla rekisteröintinumero voidaan todentaa vertaamalla sitä rekisteröintimenettelyssä rekisteriin syötettyihin tietoihin jäsenvaltiossa, jolla on yhteys keskitettyyn digitaaliseen yhteyspisteeseen, tai manuaalisesti esimerkiksi siten, että syötetään rekisteröintinumero verkkorajapintaan ja saadaan vahvistus sen voimassaolosta. Lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen olisi voitava tehdä lisätarkastuksia keskitetyn digitaalisen yhteyspisteen kautta. Jäsenvaltioiden olisi valvottava edelleen rekisteröintivelvoitteiden noudattamista käytettävissään jo olevien välineiden avulla. |
| --- | --- |

(23)

Keskitettyjen digitaalisten yhteyspisteiden olisi helpotettava lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen mahdollisuutta tarkistaa rekisteröintinumeron voimassaolo tai itse ilmoitettujen tietojen paikkansapitävyys, jotta voidaan vähentää tiedonsiirtoon liittyviä virheitä ja epäjohdonmukaisuuksia ja keventää säännösten noudattamisesta aiheutuvaa rasitetta. Vaikka keskitetty digitaalinen yhteyspiste ei vaadi rekisteröintinumeron varsinaista tallentamista, sen olisi mahdollistettava satunnaistarkastusten suorittaminen joko automaattisesti hyödyntämällä sovellusrajapintoja (API), joiden avulla rekisteröintinumero voidaan todentaa vertaamalla sitä rekisteröintimenettelyssä rekisteriin syötettyihin tietoihin jäsenvaltiossa, jolla on yhteys keskitettyyn digitaaliseen yhteyspisteeseen, tai manuaalisesti esimerkiksi siten, että syötetään rekisteröintinumero verkkorajapintaan ja saadaan vahvistus sen voimassaolosta. Lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen olisi voitava tehdä lisätarkastuksia keskitetyn digitaalisen yhteyspisteen kautta. Jäsenvaltioiden olisi valvottava edelleen rekisteröintivelvoitteiden noudattamista käytettävissään jo olevien välineiden avulla.

Perustelu

Satunnaistarkastukset eivät riitä. Rekisteröintinumerot ovat määrämuotoisia, ja ne voidaan tarkistaa automaattisesti, mikä vähentää rasitteita.

Muutosehdotus 9

Johdanto-osan 26 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (26) | Toimintatietojen ja rekisteröintinumeroiden avointa jakamista varten tarvitaan oikeasuhteinen, rajoitettu ja ennakoitavissa oleva unionin tason kehys, jossa noudatetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (31) vaatimuksia. Tämän saavuttamiseksi jäsenvaltioiden olisi lueteltava ne kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason toimivaltaiset viranomaiset, jotka ovat ottaneet käyttöön rekisteröintimenettelyn tai pitävät sitä yllä pyytääkseen alueellaan sijaitsevien majoituskohteiden toimintatietoja. Näitä tietoja olisi käsiteltävä ainoastaan sitä tarkoitusta varten, että valvotaan rekisteröintimenettelyjen noudattamista tai lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen saatavuutta ja tarjoamista koskevien täytäntöönpanosääntöjen noudattamista. Jälkimmäisessä tapauksessa tällainen käsittely olisi sallittava vain, jos kyseiset säännöt ovat syrjimättömiä, oikeasuhteisia ja unionin oikeuden mukaisia, mukaan lukien palvelujen vapaata liikkuvuutta ja sijoittautumisvapautta koskevat säännöt ja direktiivin 2006/123/EY sisältämät säännöt. Unionin tietosuojalainsäädännön noudattamiseksi kaikissa lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen saatavuutta ja tarjoamista koskevissa säännöissä olisi vahvistettava tietojen käsittelyn tarkoitus asetuksen (EU) 2016/679 vaatimusten mukaisesti. Toimintatiedot, pois lukien henkilötiedot, ovat olennaisen tärkeitä myös viranomaisille, jotka laativat tällaisia sääntöjä osana pyrkimyksiä edistää tasapainoista matkailuekosysteemiä, mukaan lukien tehokkaat ja oikeasuhteiset säännöt, jotka koskevat lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen saatavuutta ja tarjoamista. Enintään yhden vuoden säilytysajan olisi mahdollistettava se, että toimivaltaiset viranomaiset voivat varmistaa majoittajiin sovellettavien tai vuokrattuja majoituskohteita koskevien sääntöjen ja määräysten noudattamisen ja laatia toimintapolitiikkaa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(26)

Toimintatietojen ja rekisteröintinumeroiden avointa jakamista varten tarvitaan oikeasuhteinen, rajoitettu ja ennakoitavissa oleva unionin tason kehys, jossa noudatetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (31) vaatimuksia. Tämän saavuttamiseksi jäsenvaltioiden olisi lueteltava ne kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason toimivaltaiset viranomaiset, jotka ovat ottaneet käyttöön rekisteröintimenettelyn tai pitävät sitä yllä pyytääkseen alueellaan sijaitsevien majoituskohteiden toimintatietoja. Näitä tietoja olisi käsiteltävä ainoastaan sitä tarkoitusta varten, että valvotaan rekisteröintimenettelyjen noudattamista tai lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen saatavuutta ja tarjoamista koskevien täytäntöönpanosääntöjen noudattamista. Jälkimmäisessä tapauksessa tällainen käsittely olisi sallittava vain, jos kyseiset säännöt ovat syrjimättömiä, oikeasuhteisia ja unionin oikeuden mukaisia, mukaan lukien palvelujen vapaata liikkuvuutta ja sijoittautumisvapautta koskevat säännöt ja direktiivin 2006/123/EY sisältämät säännöt. Unionin tietosuojalainsäädännön noudattamiseksi kaikissa lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen saatavuutta ja tarjoamista koskevissa säännöissä olisi vahvistettava tietojen käsittelyn tarkoitus asetuksen (EU) 2016/679 vaatimusten mukaisesti. Toimintatiedot, pois lukien henkilötiedot, ovat olennaisen tärkeitä myös viranomaisille, jotka laativat tällaisia sääntöjä osana pyrkimyksiä edistää tasapainoista matkailuekosysteemiä, mukaan lukien tehokkaat ja oikeasuhteiset säännöt, jotka koskevat lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen saatavuutta ja tarjoamista. Enintään yhden vuoden säilytysajan olisi mahdollistettava se, että toimivaltaiset viranomaiset voivat varmistaa majoittajiin sovellettavien tai vuokrattuja majoituskohteita koskevien sääntöjen ja määräysten noudattamisen ja laatia toimintapolitiikkaa.

| (26) | Toimintatietojen ja rekisteröintinumeroiden avointa jakamista varten tarvitaan oikeasuhteinen, rajoitettu ja ennakoitavissa oleva unionin tason kehys, jossa noudatetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (31) vaatimuksia. Tämän saavuttamiseksi jäsenvaltioiden olisi lueteltava ne kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason toimivaltaiset viranomaiset, jotka ovat ottaneet käyttöön rekisteröintimenettelyn tai pitävät sitä yllä pyytääkseen alueellaan sijaitsevien majoituskohteiden toimintatietoja. Näitä tietoja olisi käsiteltävä ainoastaan sitä tarkoitusta varten, että valvotaan rekisteröintimenettelyjen noudattamista tai lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen saatavuutta ja tarjoamista koskevien täytäntöönpanosääntöjen noudattamista. Jälkimmäisessä tapauksessa tällainen käsittely olisi sallittava vain, jos kyseiset säännöt ovat syrjimättömiä, oikeasuhteisia ja unionin oikeuden mukaisia, mukaan lukien palvelujen vapaata liikkuvuutta ja sijoittautumisvapautta koskevat säännöt ja direktiivin 2006/123/EY sisältämät säännöt.
  Näitä säännöksiä voidaan katsoa rikotun vain, jos rikkominen on näytetty kiistatta toteen tuomioistuimessa.
  Unionin tietosuojalainsäädännön noudattamiseksi kaikissa lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen saatavuutta ja tarjoamista koskevissa säännöissä olisi vahvistettava tietojen käsittelyn tarkoitus asetuksen (EU) 2016/679 vaatimusten mukaisesti. Toimintatiedot, pois lukien henkilötiedot, ovat olennaisen tärkeitä myös viranomaisille, jotka laativat tällaisia sääntöjä osana pyrkimyksiä edistää tasapainoista matkailuekosysteemiä, mukaan lukien tehokkaat ja oikeasuhteiset säännöt, jotka koskevat lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen saatavuutta ja tarjoamista. Enintään yhden vuoden säilytysajan olisi mahdollistettava se, että toimivaltaiset viranomaiset voivat varmistaa majoittajiin sovellettavien tai vuokrattuja majoituskohteita koskevien sääntöjen ja määräysten noudattamisen ja laatia toimintapolitiikkaa. |
| --- | --- |

(26)

Toimintatietojen ja rekisteröintinumeroiden avointa jakamista varten tarvitaan oikeasuhteinen, rajoitettu ja ennakoitavissa oleva unionin tason kehys, jossa noudatetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (31) vaatimuksia. Tämän saavuttamiseksi jäsenvaltioiden olisi lueteltava ne kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason toimivaltaiset viranomaiset, jotka ovat ottaneet käyttöön rekisteröintimenettelyn tai pitävät sitä yllä pyytääkseen alueellaan sijaitsevien majoituskohteiden toimintatietoja. Näitä tietoja olisi käsiteltävä ainoastaan sitä tarkoitusta varten, että valvotaan rekisteröintimenettelyjen noudattamista tai lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen saatavuutta ja tarjoamista koskevien täytäntöönpanosääntöjen noudattamista. Jälkimmäisessä tapauksessa tällainen käsittely olisi sallittava vain, jos kyseiset säännöt ovat syrjimättömiä, oikeasuhteisia ja unionin oikeuden mukaisia, mukaan lukien palvelujen vapaata liikkuvuutta ja sijoittautumisvapautta koskevat säännöt ja direktiivin 2006/123/EY sisältämät säännöt.
  Näitä säännöksiä voidaan katsoa rikotun vain, jos rikkominen on näytetty kiistatta toteen tuomioistuimessa.
  Unionin tietosuojalainsäädännön noudattamiseksi kaikissa lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen saatavuutta ja tarjoamista koskevissa säännöissä olisi vahvistettava tietojen käsittelyn tarkoitus asetuksen (EU) 2016/679 vaatimusten mukaisesti. Toimintatiedot, pois lukien henkilötiedot, ovat olennaisen tärkeitä myös viranomaisille, jotka laativat tällaisia sääntöjä osana pyrkimyksiä edistää tasapainoista matkailuekosysteemiä, mukaan lukien tehokkaat ja oikeasuhteiset säännöt, jotka koskevat lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen saatavuutta ja tarjoamista. Enintään yhden vuoden säilytysajan olisi mahdollistettava se, että toimivaltaiset viranomaiset voivat varmistaa majoittajiin sovellettavien tai vuokrattuja majoituskohteita koskevien sääntöjen ja määräysten noudattamisen ja laatia toimintapolitiikkaa.

Muutosehdotus 10

Johdanto-osan 34 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (34) | Komission olisi säännöllisesti arvioitava tätä asetusta ja seurattava sen vaikutuksia lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen kautta tarjottavien lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen tarjontaan unionissa. Arvioinnissa olisi otettava huomioon mahdolliset vaikutukset lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen tarjoajiin
  ja siitä aiheutuvat mahdolliset vaikutukset, että saatavilla on enemmän tietoja lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen tarjoamiseen liittyvien kansallisten, alueellisten ja paikallisten sääntöjen sisällöstä ja oikeasuhteisuudesta
  . Jotta arvioinnissa saataisiin kattava käsitys alan kehityksestä, siinä olisi otettava huomioon jäsenvaltioiden ja asianomaisten sidosryhmien kokemukset. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(34)

Komission olisi säännöllisesti arvioitava tätä asetusta ja seurattava sen vaikutuksia lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen kautta tarjottavien lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen tarjontaan unionissa. Arvioinnissa olisi otettava huomioon mahdolliset vaikutukset lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen tarjoajiin
  ja siitä aiheutuvat mahdolliset vaikutukset, että saatavilla on enemmän tietoja lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen tarjoamiseen liittyvien kansallisten, alueellisten ja paikallisten sääntöjen sisällöstä ja oikeasuhteisuudesta
  . Jotta arvioinnissa saataisiin kattava käsitys alan kehityksestä, siinä olisi otettava huomioon jäsenvaltioiden ja asianomaisten sidosryhmien kokemukset.

| (34) | Komission olisi säännöllisesti arvioitava tätä asetusta ja seurattava sen vaikutuksia lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen kautta tarjottavien lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen tarjontaan unionissa. Arvioinnissa olisi otettava huomioon mahdolliset vaikutukset lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen tarjoajiin
  sekä tietojen saatavuuden, käytettävyyden ja laadun paranemisen mahdolliset vaikutukset
  . Jotta arvioinnissa saataisiin kattava käsitys alan kehityksestä, siinä olisi otettava huomioon jäsenvaltioiden
  toimivaltaisten viranomaisten
  ja asianomaisten sidosryhmien kokemukset. |
| --- | --- |

(34)

Komission olisi säännöllisesti arvioitava tätä asetusta ja seurattava sen vaikutuksia lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen kautta tarjottavien lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen tarjontaan unionissa. Arvioinnissa olisi otettava huomioon mahdolliset vaikutukset lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen tarjoajiin
  sekä tietojen saatavuuden, käytettävyyden ja laadun paranemisen mahdolliset vaikutukset
  . Jotta arvioinnissa saataisiin kattava käsitys alan kehityksestä, siinä olisi otettava huomioon jäsenvaltioiden
  toimivaltaisten viranomaisten
  ja asianomaisten sidosryhmien kokemukset.

Perustelu

Sääntöjen oikeasuhteisuus taataan palveludirektiivin mukaisella kansallisten, alueellisten ja paikallisten sääntöjen ilmoittamismenettelyllä.

Muutosehdotus 11

2 artiklan 2 ja 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Tällä asetuksella ei rajoiteta seuraavien soveltamista: | 2.   Tällä asetuksella ei rajoiteta seuraavien soveltamista: |
| a) | kansalliset, alueelliset tai paikalliset säännöt, joilla säännellään majoittajien tarjoamien lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen saatavuutta tai tarjoamista, jollei tässä asetuksessa nimenomaisesti toisin säädetä; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Tällä asetuksella ei rajoiteta seuraavien soveltamista:

2.   Tällä asetuksella ei rajoiteta seuraavien soveltamista:

a)

kansalliset, alueelliset tai paikalliset säännöt, joilla säännellään majoittajien tarjoamien lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen saatavuutta tai tarjoamista, jollei tässä asetuksessa nimenomaisesti toisin säädetä;

| a) | kansalliset, alueelliset tai paikalliset säännöt, joilla säännellään majoittajien tarjoamien lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen saatavuutta tai tarjoamista, jollei tässä asetuksessa nimenomaisesti toisin säädetä; |
| --- | --- |

a)

kansalliset, alueelliset tai paikalliset säännöt, joilla säännellään majoittajien tarjoamien lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen saatavuutta tai tarjoamista, jollei tässä asetuksessa nimenomaisesti toisin säädetä;

| b) | kansalliset, alueelliset tai paikalliset säännöt, joilla säännellään maan kehittämistä ja käyttöä, kaavoitusta
  tai
  rakennuksia koskevia standardeja; |
| --- | --- |

b)

kansalliset, alueelliset tai paikalliset säännöt, joilla säännellään maan kehittämistä ja käyttöä, kaavoitusta
  tai
  rakennuksia koskevia standardeja;

tai

| b) | kansalliset, alueelliset tai paikalliset säännöt, joilla säännellään maan kehittämistä ja käyttöä, kaavoitusta
  ja
  rakennuksia koskevia standardeja,
  tai asumista koskeva lainsäädäntö
  ; |
| --- | --- |

b)

kansalliset, alueelliset tai paikalliset säännöt, joilla säännellään maan kehittämistä ja käyttöä, kaavoitusta
  ja
  rakennuksia koskevia standardeja,
  tai asumista koskeva lainsäädäntö
  ;

ja

tai asumista koskeva lainsäädäntö

| c) | unionin tai kansallinen lainsäädäntö, jolla säännellään rikosten ennalta estämistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

c)

unionin tai kansallinen lainsäädäntö, jolla säännellään rikosten ennalta estämistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa;

| c) | unionin tai kansallinen lainsäädäntö, jolla säännellään rikosten ennalta estämistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

c)

unionin tai kansallinen lainsäädäntö, jolla säännellään rikosten ennalta estämistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa;

| d) | unionin tai kansallinen lainsäädäntö, jolla säännellään verojen, tullien ja muiden maksujen hallinnointia, kantamista, täytäntöönpanoa ja perintää. |
| --- | --- |

d)

unionin tai kansallinen lainsäädäntö, jolla säännellään verojen, tullien ja muiden maksujen hallinnointia, kantamista, täytäntöönpanoa ja perintää.

| d) | unionin tai kansallinen lainsäädäntö, jolla säännellään verojen, tullien ja muiden maksujen hallinnointia, kantamista, täytäntöönpanoa ja perintää. |
| --- | --- |

d)

unionin tai kansallinen lainsäädäntö, jolla säännellään verojen, tullien ja muiden maksujen hallinnointia, kantamista, täytäntöönpanoa ja perintää.

3.   Tällä asetuksella ei rajoiteta niiden sääntöjen soveltamista, jotka vahvistetaan muissa unionin säädöksissä, joilla säännellään lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen tarjoamien palvelujen ja lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen muita näkökohtia, erityisesti seuraavia:

3.   Tällä asetuksella ei rajoiteta niiden sääntöjen soveltamista, jotka vahvistetaan muissa unionin säädöksissä, joilla säännellään lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen tarjoamien palvelujen ja lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen muita näkökohtia, erityisesti seuraavia:

| a) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1150 (37); |
| --- | --- |

a)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1150 (37);

37

| b) | asetus (EU) 2022/2065; |
| --- | --- |

b)

asetus (EU) 2022/2065;

| c) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/1925 (38); |
| --- | --- |

c)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/1925 (38);

38

| d) | direktiivi 2000/31/EY; |
| --- | --- |

d)

direktiivi 2000/31/EY;

| e) | direktiivi 2006/123/EY; |
| --- | --- |

e)

direktiivi 2006/123/EY;

| f) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/1535 (39); |
| --- | --- |

f)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/1535 (39);

39

| g) | neuvoston direktiivi 2010/24/EU (40); ja |
| --- | --- |

g)

neuvoston direktiivi 2010/24/EU (40); ja

40

ja

| h) | neuvoston direktiivi 2011/16/EU (41). |
| --- | --- |

h)

neuvoston direktiivi 2011/16/EU (41).

41

| a) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1150 (37); |
| --- | --- |

a)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1150 (37);

37

| b) | asetus (EU) 2022/2065; |
| --- | --- |

b)

asetus (EU) 2022/2065;

| c) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/1925 (38); |
| --- | --- |

c)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/1925 (38);

38

| d) | direktiivi 2000/31/EY; |
| --- | --- |

d)

direktiivi 2000/31/EY;

| e) | direktiivi 2006/123/EY; |
| --- | --- |

e)

direktiivi 2006/123/EY;

| f) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/1535 (39); |
| --- | --- |

f)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/1535 (39);

39

| g) | neuvoston direktiivi 2010/24/EU (40); |
| --- | --- |

g)

neuvoston direktiivi 2010/24/EU (40);

40

| h) | neuvoston direktiivi 2011/16/EU (41)

  ; ja |
| --- | --- |

h)

neuvoston direktiivi 2011/16/EU (41)

  ; ja

41

; ja

| i) | asetus (EU) N:o 692/2011
  . |
| --- | --- |

i)

i)

asetus (EU) N:o 692/2011
  .

asetus (EU) N:o 692/2011

Perustelu

Perustelu

Artiklasta puuttuu lainsäädäntö, jolla säännellään asumista, esimerkiksi vuokralainsäädäntö ja sosiaalisia vuokra-asuntoja koskeva lainsäädäntö, sekä tärkeä EU:n asetus tilastoja koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.

Muutosehdotus 12

Muutosehdotus 12

3 artiklan 2, 10 ja 11 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2) | ”majoittajalla” luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka tarjoaa tai aikoo tarjota ammattimaisesti tai muutoin kuin ammattimaisesti lyhytaikaista vuokramajoituspalvelua korvausta vastaan lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävän verkkoalustan kautta; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2)

”majoittajalla” luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka tarjoaa tai aikoo tarjota ammattimaisesti tai muutoin kuin ammattimaisesti lyhytaikaista vuokramajoituspalvelua korvausta vastaan lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävän verkkoalustan kautta;

| 2) | ”majoittajalla” luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka tarjoaa tai aikoo tarjota ammattimaisesti tai muutoin kuin ammattimaisesti
  , pysyväisluonteisesti tai väliaikaisesti ja riippumatta siitä, tapahtuuko palvelun tarjonta suoraan tai matkailualan hallinto- tai markkinointiyrityksen tai muun vastaavan välityksellä,
  lyhytaikaista vuokramajoituspalvelua korvausta vastaan lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävän verkkoalustan kautta; |
| --- | --- |

2)

”majoittajalla” luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka tarjoaa tai aikoo tarjota ammattimaisesti tai muutoin kuin ammattimaisesti
  , pysyväisluonteisesti tai väliaikaisesti ja riippumatta siitä, tapahtuuko palvelun tarjonta suoraan tai matkailualan hallinto- tai markkinointiyrityksen tai muun vastaavan välityksellä,
  lyhytaikaista vuokramajoituspalvelua korvausta vastaan lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävän verkkoalustan kautta;

, pysyväisluonteisesti tai väliaikaisesti ja riippumatta siitä, tapahtuuko palvelun tarjonta suoraan tai matkailualan hallinto- tai markkinointiyrityksen tai muun vastaavan välityksellä,

| [...] | |
| --- | --- |

[...]

| [...] | |
| --- | --- |

[...]

| 10) | ”toimivaltaisella viranomaisella” jäsenvaltion kansallisen, alueellisen tai paikallisen tason viranomaista, jolla on toimivalta hallinnoida ja panna täytäntöön lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluja koskevia rekisteröintimenettelyjä ja/tai kerätä tietoja tällaisista palveluista; |
| --- | --- |

10)

”toimivaltaisella viranomaisella” jäsenvaltion kansallisen, alueellisen tai paikallisen tason viranomaista, jolla on toimivalta hallinnoida ja panna täytäntöön lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluja koskevia rekisteröintimenettelyjä ja/tai kerätä tietoja tällaisista palveluista;

| 10) | ”toimivaltaisella viranomaisella” jäsenvaltion kansallisen, alueellisen tai paikallisen tason viranomaista, jolla on toimivalta hallinnoida ja panna täytäntöön lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluja koskevia rekisteröintimenettelyjä ja/tai kerätä tietoja tällaisista palveluista
  , ja/tai viranomaista, joka vastaa majoituskohteita ja majoittajia koskevien kansallisten säännösten, esimerkiksi kaavoitus- ja rakennusnormien, noudattamisen todentamisesta
  ; |
| --- | --- |

10)

”toimivaltaisella viranomaisella” jäsenvaltion kansallisen, alueellisen tai paikallisen tason viranomaista, jolla on toimivalta hallinnoida ja panna täytäntöön lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluja koskevia rekisteröintimenettelyjä ja/tai kerätä tietoja tällaisista palveluista
  , ja/tai viranomaista, joka vastaa majoituskohteita ja majoittajia koskevien kansallisten säännösten, esimerkiksi kaavoitus- ja rakennusnormien, noudattamisen todentamisesta
  ;

, ja/tai viranomaista, joka vastaa majoituskohteita ja majoittajia koskevien kansallisten säännösten, esimerkiksi kaavoitus- ja rakennusnormien, noudattamisen todentamisesta

| 11) | ”toimintatiedoilla” tietoja niiden öiden lukumäärästä, joina majoituskohde on vuokrattuna, ja niiden majoittujien lukumäärästä, jotka yöpyivät majoituskohteessa
  kunakin yönä
  ; |
| --- | --- |

11)

”toimintatiedoilla” tietoja niiden öiden lukumäärästä, joina majoituskohde on vuokrattuna, ja niiden majoittujien lukumäärästä, jotka yöpyivät majoituskohteessa
  kunakin yönä
  ;

kunakin yönä

| 11) | ”toimintatiedoilla” tietoja niiden öiden lukumäärästä, joina majoituskohde on vuokrattuna, ja niiden majoittujien
  yökohtaisesta
  lukumäärästä, jotka yöpyivät majoituskohteessa; |
| --- | --- |

11)

”toimintatiedoilla” tietoja niiden öiden lukumäärästä, joina majoituskohde on vuokrattuna, ja niiden majoittujien
  yökohtaisesta
  lukumäärästä, jotka yöpyivät majoituskohteessa;

yökohtaisesta

Perustelu

Perustelu

Direktiivin 2006/123/EY 4 artiklan 1 kohdan mukaan ”palvelun” käsitteellä tarkoitetaan itsenäisenä ammatinharjoittajana suoritettavaa taloudellista toimintaa, josta yleensä saadaan korvaus. Lyhytaikaiset vuokramajoituspalvelut ovat palveludirektiivissä tarkoitettuja ”palveluja”, joten ne kuuluvat sen soveltamisalaan.

Muutosehdotus 13

Muutosehdotus 13

4 artiklan 2 ja 5 kohta (uusi)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että | 2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että |
| a) | rekisteröintimenettelyt perustuvat majoittajien antamiin ilmoituksiin; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että

a)

rekisteröintimenettelyt perustuvat majoittajien antamiin ilmoituksiin;

| a) | rekisteröintimenettelyt perustuvat majoittajien antamiin ilmoituksiin; |
| --- | --- |

a)

rekisteröintimenettelyt perustuvat majoittajien antamiin ilmoituksiin;

| b) | rekisteröintimenettelyt mahdollistavat rekisteröintinumeron automaattisen ja välittömän myöntämisen tietylle majoituskohteelle sen jälkeen, kun majoittaja on toimittanut 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot ja tapauksen mukaan kaikki 5 artiklan 2 kohdan nojalla vaaditut niitä tukevat asiakirjat; |
| --- | --- |

b)

rekisteröintimenettelyt mahdollistavat rekisteröintinumeron automaattisen ja välittömän myöntämisen tietylle majoituskohteelle sen jälkeen, kun majoittaja on toimittanut 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot ja tapauksen mukaan kaikki 5 artiklan 2 kohdan nojalla vaaditut niitä tukevat asiakirjat;

| b) | rekisteröintimenettelyt mahdollistavat rekisteröintinumeron automaattisen ja välittömän myöntämisen tietylle majoituskohteelle sen jälkeen, kun majoittaja on toimittanut 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot ja tapauksen mukaan kaikki 5 artiklan 2 kohdan nojalla vaaditut niitä tukevat asiakirjat; |
| --- | --- |

b)

rekisteröintimenettelyt mahdollistavat rekisteröintinumeron automaattisen ja välittömän myöntämisen tietylle majoituskohteelle sen jälkeen, kun majoittaja on toimittanut 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot ja tapauksen mukaan kaikki 5 artiklan 2 kohdan nojalla vaaditut niitä tukevat asiakirjat;

| c) | majoituskohteeseen ei sovelleta useampaa kuin yhtä rekisteröintimenettelyä; |
| --- | --- |

c)

majoituskohteeseen ei sovelleta useampaa kuin yhtä rekisteröintimenettelyä;

| c) | majoituskohteeseen ei sovelleta useampaa kuin yhtä
  tässä asetuksessa tarkoitettua
  rekisteröintimenettelyä;
  tämä ei vaikuta mahdollisiin muihin unionin lainsäädännön mukaisiin raportointivelvoitteisiin, jotka liittyvät esimerkiksi verotukseen, väestön rekisteröintiin ja tilastointiin; |
| --- | --- |

c)

majoituskohteeseen ei sovelleta useampaa kuin yhtä
  tässä asetuksessa tarkoitettua
  rekisteröintimenettelyä;
  tämä ei vaikuta mahdollisiin muihin unionin lainsäädännön mukaisiin raportointivelvoitteisiin, jotka liittyvät esimerkiksi verotukseen, väestön rekisteröintiin ja tilastointiin;

tässä asetuksessa tarkoitettua

tämä ei vaikuta mahdollisiin muihin unionin lainsäädännön mukaisiin raportointivelvoitteisiin, jotka liittyvät esimerkiksi verotukseen, väestön rekisteröintiin ja tilastointiin;

| d) | käytössä on tekniset keinot, joiden avulla majoittaja voi päivittää tietoja ja asiakirjoja; |
| --- | --- |

d)

käytössä on tekniset keinot, joiden avulla majoittaja voi päivittää tietoja ja asiakirjoja;

| d) | käytössä on tekniset keinot, joiden avulla majoittaja voi päivittää tietoja ja asiakirjoja; |
| --- | --- |

d)

käytössä on tekniset keinot, joiden avulla majoittaja voi päivittää tietoja ja asiakirjoja;

| e) | käytössä on tekniset keinot, joiden avulla voidaan arvioida rekisteröintinumeroiden voimassaoloa; |
| --- | --- |

e)

käytössä on tekniset keinot, joiden avulla voidaan arvioida rekisteröintinumeroiden voimassaoloa;

| e) | käytössä on tekniset keinot, joiden avulla voidaan arvioida rekisteröintinumeroiden voimassaoloa
  ; tätä varten luodaan rekisteröintinumeroiden yhteinen rakenne 11 artiklan mukaisesti
  ; |
| --- | --- |

e)

käytössä on tekniset keinot, joiden avulla voidaan arvioida rekisteröintinumeroiden voimassaoloa
  ; tätä varten luodaan rekisteröintinumeroiden yhteinen rakenne 11 artiklan mukaisesti
  ;

; tätä varten luodaan rekisteröintinumeroiden yhteinen rakenne 11 artiklan mukaisesti

| f) | käytössä on tekniset keinot, joiden avulla majoittaja voi poistaa majoituskohteen 3 kohdassa tarkoitetusta rekisteristä; |
| --- | --- |

f)

käytössä on tekniset keinot, joiden avulla majoittaja voi poistaa majoituskohteen 3 kohdassa tarkoitetusta rekisteristä;

| f) | käytössä on tekniset keinot, joiden avulla majoittaja voi poistaa majoituskohteen 3 kohdassa tarkoitetusta rekisteristä; |
| --- | --- |

f)

käytössä on tekniset keinot, joiden avulla majoittaja voi poistaa majoituskohteen 3 kohdassa tarkoitetusta rekisteristä;

| g) | kun majoittajat tarjoavat lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluja lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävän verkkoalustan kautta, majoittajien on ilmoitettava, sijaitseeko tarjottu majoituskohde alueella, jolla on otettu käyttöön tai sovelletaan rekisteröintimenettelyä, ja jos se sijaitsee tällaisella alueella, ilmoitettava rekisteröintinumero. |
| --- | --- |

g)

kun majoittajat tarjoavat lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluja lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävän verkkoalustan kautta, majoittajien on ilmoitettava, sijaitseeko tarjottu majoituskohde alueella, jolla on otettu käyttöön tai sovelletaan rekisteröintimenettelyä, ja jos se sijaitsee tällaisella alueella, ilmoitettava rekisteröintinumero.

| g) | kun majoittajat tarjoavat lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluja lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävän verkkoalustan kautta, majoittajien on ilmoitettava, sijaitseeko tarjottu majoituskohde alueella, jolla on otettu käyttöön tai sovelletaan rekisteröintimenettelyä, ja jos se sijaitsee tällaisella alueella, ilmoitettava rekisteröintinumero. |
| --- | --- |

g)

kun majoittajat tarjoavat lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluja lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävän verkkoalustan kautta, majoittajien on ilmoitettava, sijaitseeko tarjottu majoituskohde alueella, jolla on otettu käyttöön tai sovelletaan rekisteröintimenettelyä, ja jos se sijaitsee tällaisella alueella, ilmoitettava rekisteröintinumero.

[...]

[...]

5.
     
  Lupajärjestelmää sovellettaessa (13 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu luettelo) myönnettyä rekisteröintinumeroa ei saa käyttää majoituskohteen tarjoamiseen vuokramajoitusta välittävällä verkkoalustalla, ennen kuin lupamenettely on saatu päätökseen ja majoittaja on saanut toimivaltaiselta viranomaiselta luvan tarjota lyhytaikaista vuokramajoitusta.

Muutosehdotus 14

Muutosehdotus 14

5 artiklan 1 ja 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tiedot, jotka majoittajien on annettava | Tiedot, jotka majoittajien on annettava |
| 1.   Rekisteröityessään 4 artiklassa tarkoitetun rekisteröintimenettelyn mukaisesti majoittajan on ilmoitettava seuraavat tiedot: | 1.   Rekisteröityessään 4 artiklassa tarkoitetun rekisteröintimenettelyn mukaisesti majoittajan on ilmoitettava seuraavat tiedot: |
| a) | kustakin majoituskohteesta: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tiedot, jotka majoittajien on annettava

Tiedot, jotka majoittajien on annettava

1.   Rekisteröityessään 4 artiklassa tarkoitetun rekisteröintimenettelyn mukaisesti majoittajan on ilmoitettava seuraavat tiedot:

1.   Rekisteröityessään 4 artiklassa tarkoitetun rekisteröintimenettelyn mukaisesti majoittajan on ilmoitettava seuraavat tiedot:

a)

kustakin majoituskohteesta:

| a) | kustakin majoituskohteesta: |
| --- | --- |

a)

kustakin majoituskohteesta:

| | 1) | majoituskohteen osoite; |
| --- | --- | --- |

1)

majoituskohteen osoite;

| 2) | majoituskohteen tyyppi; |
| --- | --- |

2)

majoituskohteen tyyppi;

| 3) | onko tarjottu majoituskohde kokonaisuudessaan majoittajan vakituinen tai vapaa-ajan asunto tai osa sitä tai onko sillä muu tarkoitus; |
| --- | --- |

3)

onko tarjottu majoituskohde kokonaisuudessaan majoittajan vakituinen tai vapaa-ajan asunto tai osa sitä tai onko sillä muu tarkoitus;

| 4) | niiden henkilöiden enimmäismäärä, jotka voivat majoittua majoituskohteessa; |
| --- | --- |

4)

niiden henkilöiden enimmäismäärä, jotka voivat majoittua majoituskohteessa;

| | 1) | majoituskohteen osoite; |
| --- | --- | --- |

1)

majoituskohteen osoite;

| 2) | majoituskohteen tyyppi; |
| --- | --- |

2)

majoituskohteen tyyppi;

| 3) | onko tarjottu majoituskohde kokonaisuudessaan majoittajan vakituinen tai vapaa-ajan asunto tai osa sitä tai onko sillä muu tarkoitus; |
| --- | --- |

3)

onko tarjottu majoituskohde kokonaisuudessaan majoittajan vakituinen tai vapaa-ajan asunto tai osa sitä tai onko sillä muu tarkoitus;

| 4) | niiden henkilöiden enimmäismäärä, jotka voivat majoittua majoituskohteessa; |
| --- | --- |

4)

niiden henkilöiden enimmäismäärä, jotka voivat majoittua majoituskohteessa;

| 5) | edellytetäänkö majoituskohteelle asiaankuuluvien viranomaisten antamaa lupaa lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen tarjoamista varten, ja jos edellytetään, onko majoittaja saanut luvan, sikäli kuin kyseinen lupavaatimus on unionin lainsäädännön mukainen; |
| --- | --- |

5)

5)

edellytetäänkö majoituskohteelle asiaankuuluvien viranomaisten antamaa lupaa lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen tarjoamista varten, ja jos edellytetään, onko majoittaja saanut luvan, sikäli kuin kyseinen lupavaatimus on unionin lainsäädännön mukainen;

edellytetäänkö majoituskohteelle asiaankuuluvien viranomaisten antamaa lupaa lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen tarjoamista varten, ja jos edellytetään, onko majoittaja saanut luvan, sikäli kuin kyseinen lupavaatimus on unionin lainsäädännön mukainen;

| b) | jos majoittaja on luonnollinen henkilö: |
| --- | --- |

b)

jos majoittaja on luonnollinen henkilö:

| b) | jos majoittaja on luonnollinen henkilö: |
| --- | --- |

b)

jos majoittaja on luonnollinen henkilö:

| | 1) | nimi; |
| --- | --- | --- |

1)

nimi;

| 2) | kansallinen tunnistenumero tai, jos sitä ei ole saatavilla, muut tiedot, joiden avulla henkilö voidaan tunnistaa; |
| --- | --- |

2)

kansallinen tunnistenumero tai, jos sitä ei ole saatavilla, muut tiedot, joiden avulla henkilö voidaan tunnistaa;

| 3) | osoite; |
| --- | --- |

3)

osoite;

| 4) | puhelinnumero; |
| --- | --- |

4)

puhelinnumero;

| 5) | sähköpostiosoite, jota toimivaltainen viranomainen voi käyttää kirjalliseen viestintään; |
| --- | --- |

5)

sähköpostiosoite, jota toimivaltainen viranomainen voi käyttää kirjalliseen viestintään;

| | 1) | nimi; |
| --- | --- | --- |

1)

nimi;

| 2) | kansallinen tunnistenumero tai, jos sitä ei ole saatavilla, muut tiedot, joiden avulla henkilö voidaan tunnistaa; |
| --- | --- |

2)

kansallinen tunnistenumero tai, jos sitä ei ole saatavilla, muut tiedot, joiden avulla henkilö voidaan tunnistaa;

| 3) | osoite; |
| --- | --- |

3)

osoite;

| 4) | puhelinnumero: |
| --- | --- |

4)

puhelinnumero:

| 5) | sähköpostiosoite, jota toimivaltainen viranomainen voi käyttää kirjalliseen viestintään; |
| --- | --- |

5)

sähköpostiosoite, jota toimivaltainen viranomainen voi käyttää kirjalliseen viestintään;

| c) | jos majoittaja on oikeushenkilö: |
| --- | --- |

c)

jos majoittaja on oikeushenkilö:

| c) | jos majoittaja on oikeushenkilö: |
| --- | --- |

c)

jos majoittaja on oikeushenkilö:

| | 1) | nimi; |
| --- | --- | --- |

1)

nimi;

| 2) | kansallinen yritysrekisteritunnus; |
| --- | --- |

2)

kansallinen yritysrekisteritunnus;

| 3) | kaikkien laillisten edustajien nimet; |
| --- | --- |

3)

kaikkien laillisten edustajien nimet;

| 4) | virallinen osoite; |
| --- | --- |

4)

virallinen osoite;

| 5) | oikeushenkilön edustajan puhelinnumero; |
| --- | --- |

5)

oikeushenkilön edustajan puhelinnumero;

| 6) | sähköpostiosoite, jota toimivaltainen viranomainen voi käyttää kirjalliseen viestintään. |
| --- | --- |

6)

sähköpostiosoite, jota toimivaltainen viranomainen voi käyttää kirjalliseen viestintään.

| | 1) | nimi; |
| --- | --- | --- |

1)

nimi;

| 2) | kansallinen yritysrekisteritunnus; |
| --- | --- |

2)

kansallinen yritysrekisteritunnus;

| 3) | kaikkien laillisten edustajien nimet; |
| --- | --- |

3)

kaikkien laillisten edustajien nimet;

| 4) | virallinen osoite; |
| --- | --- |

4)

virallinen osoite;

| 5) | oikeushenkilön edustajan puhelinnumero; |
| --- | --- |

5)

oikeushenkilön edustajan puhelinnumero;

| 6) | sähköpostiosoite, jota toimivaltainen viranomainen voi käyttää kirjalliseen viestintään. |
| --- | --- |

6)

sähköpostiosoite, jota toimivaltainen viranomainen voi käyttää kirjalliseen viestintään.

2.   Jäsenvaltiot voivat vaatia, että 1 kohdan nojalla toimitettuihin tietoihin liitetään niitä tukevat asianmukaiset asiakirjat. tarkoitetun toiminnon avulla, että majoituskohde olisi poistettava rekisteristä. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että majoittajan 1 ja 2 kohdan nojalla toimittamia tietoja ja dokumentaatiota käsitellään ainoastaan rekisteröintinumeron myöntämiseksi ja sen varmistamiseksi, että lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen saatavuutta ja tarjoamista koskevia jäsenvaltiossa sovellettavia sääntöjä noudatetaan.

2.   Jäsenvaltiot voivat vaatia, että 1 kohdan
  a alakohdan 1–4 alakohdan sekä b ja c alakohdan
  nojalla toimitettuihin tietoihin liitetään niitä tukevat asianmukaiset asiakirjat.
  Edellä 1 kohdan a alakohdan 5 alakohdassa tarkoitettujen tietojen osalta silloin, kun majoittaja ilmoittaa, että majoituskohteelle edellytetään lupaa, tai jos 1 kohdassa tarkoitettujen muiden tietojen perusteella voidaan ilman eri toimenpiteitä todeta, että lupavaatimusta sovelletaan, jäsenvaltiot voivat pyytää luvasta jäljennöksen tai sen viitetiedot.
  avulla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 artiklan soveltamista.

Perustelu

Perustelu

Majoituskohteen tarjoamisen tulisi olla laitonta, ennen kuin lupamenettely on saatu päätökseen. Muussa tapauksessa lupajärjestelmillä ei olisi varsinaista tarkoitusta. Alueilla, joilla on käytössä lupajärjestelmä, voidaan pyytää luvasta jäljennös tai sen viitetiedot.

Muutosehdotus 15

Muutosehdotus 15

6 artiklan uusi 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | 5.
     
  Jos toimivaltainen viranomainen 1 kohdan nojalla suoritetun todentamisen jälkeen toteaa, että lyhytaikaisen majoituksen tarjoaminen tietyssä majoituskohteessa ei ole jäsenvaltiossa sovellettavien, lyhytaikaisten majoituspalvelujen saatavuutta ja tarjoamista koskevien sääntöjen mukaista, sillä on oltava valtuudet keskeyttää kyseisten rekisteröintinumerojen voimassaolo ja määrätä lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävät verkkoalustat poistamaan ilman aiheetonta viivytystä kaikki kyseistä majoituskohdetta tai kyseisiä majoituskohteita koskevat ilmoitukset tai estämään pääsy niihin. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

5.
     
  Jos toimivaltainen viranomainen 1 kohdan nojalla suoritetun todentamisen jälkeen toteaa, että lyhytaikaisen majoituksen tarjoaminen tietyssä majoituskohteessa ei ole jäsenvaltiossa sovellettavien, lyhytaikaisten majoituspalvelujen saatavuutta ja tarjoamista koskevien sääntöjen mukaista, sillä on oltava valtuudet keskeyttää kyseisten rekisteröintinumerojen voimassaolo ja määrätä lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävät verkkoalustat poistamaan ilman aiheetonta viivytystä kaikki kyseistä majoituskohdetta tai kyseisiä majoituskohteita koskevat ilmoitukset tai estämään pääsy niihin.

Perustelu

Perustelu

Toimenpiteiden olisi oltava mahdollisia myös silloin, kun todetaan, että kansallisia säännöksiä on rikottu.

Muutosehdotus 16

Muutosehdotus 16

7 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Sisäänrakennettu noudattaminen | Sisäänrakennettu noudattaminen |
| 1.   Lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen on | 1.   Lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen on |
| a) | suunniteltava ja organisoitava verkkorajapintansa
  siten
  , että
  majoittajia edellytetään ilmoittamaan itse, sijaitseeko lyhytaikaista vuokramajoituspalvelua varten tarjottu majoituskohde
  alueella, jolla on otettu käyttöön rekisteröintimenettely tai jolla rekisteröintimenettelyä sovelletaan; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Sisäänrakennettu noudattaminen

Sisäänrakennettu noudattaminen

1.   Lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen on

1.   Lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen on

a)

suunniteltava ja organisoitava verkkorajapintansa
  siten
  , että
  majoittajia edellytetään ilmoittamaan itse, sijaitseeko lyhytaikaista vuokramajoituspalvelua varten tarjottu majoituskohde
  alueella, jolla on otettu käyttöön rekisteröintimenettely tai jolla rekisteröintimenettelyä sovelletaan;

siten

majoittajia edellytetään ilmoittamaan itse, sijaitseeko lyhytaikaista vuokramajoituspalvelua varten tarjottu majoituskohde

| a) | suunniteltava ja organisoitava verkkorajapintansa
  ja päivitettävä sitä jatkuvasti sillä tavalla
  , että
  rekisteröintinumeron syöttäminen on pakollista silloin, kun majoituskohteen osoite sijaitsee
  alueella, jolla on otettu käyttöön rekisteröintimenettely tai jolla rekisteröintimenettelyä sovelletaan
  (13 artiklassa tarkoitettu luettelo)
  ; |
| --- | --- |

a)

suunniteltava ja organisoitava verkkorajapintansa
  ja päivitettävä sitä jatkuvasti sillä tavalla
  , että
  rekisteröintinumeron syöttäminen on pakollista silloin, kun majoituskohteen osoite sijaitsee
  alueella, jolla on otettu käyttöön rekisteröintimenettely tai jolla rekisteröintimenettelyä sovelletaan
  (13 artiklassa tarkoitettu luettelo)
  ;

ja päivitettävä sitä jatkuvasti sillä tavalla

rekisteröintinumeron syöttäminen on pakollista silloin, kun majoituskohteen osoite sijaitsee

(13 artiklassa tarkoitettu luettelo)

| b) | jos majoittaja ilmoittaa, että lyhytaikaista vuokramajoituspalvelua varten tarjottu majoituskohde sijaitsee alueella, jolla on otettu käyttöön rekisteröintimenettely tai jolla rekisteröintimenettelyä sovelletaan, suunniteltava ja organisoitava verkkorajapintansa siten, että
  majoittajat voivat antaa
  käyttäjille
  mahdollisuuden
  majoituskohteen tunnistamiseen rekisteröintinumeron avulla, ja varmistettava, että majoittajat ovat ilmoittaneet rekisteröintinumeron, ennen kuin ne hyväksyvät lyhytaikaista vuokramajoituspalvelua koskevan ilmoituksen kyseisen majoituskohteen osalta; |
| --- | --- |

b)

jos majoittaja ilmoittaa, että lyhytaikaista vuokramajoituspalvelua varten tarjottu majoituskohde sijaitsee alueella, jolla on otettu käyttöön rekisteröintimenettely tai jolla rekisteröintimenettelyä sovelletaan, suunniteltava ja organisoitava verkkorajapintansa siten, että
  majoittajat voivat antaa
  käyttäjille
  mahdollisuuden
  majoituskohteen tunnistamiseen rekisteröintinumeron avulla, ja varmistettava, että majoittajat ovat ilmoittaneet rekisteröintinumeron, ennen kuin ne hyväksyvät lyhytaikaista vuokramajoituspalvelua koskevan ilmoituksen kyseisen majoituskohteen osalta;

majoittajat voivat antaa

mahdollisuuden

| b) | jos majoittaja ilmoittaa, että lyhytaikaista vuokramajoituspalvelua varten tarjottu majoituskohde sijaitsee alueella, jolla on otettu käyttöön rekisteröintimenettely tai jolla rekisteröintimenettelyä sovelletaan, suunniteltava ja organisoitava verkkorajapintansa siten, että
  majoittajien on annettava
  käyttäjille
  mahdollisuus
  majoituskohteen tunnistamiseen rekisteröintinumeron avulla, ja varmistettava, että majoittajat ovat ilmoittaneet rekisteröintinumeron, ennen kuin ne hyväksyvät lyhytaikaista vuokramajoituspalvelua koskevan ilmoituksen kyseisen majoituskohteen osalta; |
| --- | --- |

b)

jos majoittaja ilmoittaa, että lyhytaikaista vuokramajoituspalvelua varten tarjottu majoituskohde sijaitsee alueella, jolla on otettu käyttöön rekisteröintimenettely tai jolla rekisteröintimenettelyä sovelletaan, suunniteltava ja organisoitava verkkorajapintansa siten, että
  majoittajien on annettava
  käyttäjille
  mahdollisuus
  majoituskohteen tunnistamiseen rekisteröintinumeron avulla, ja varmistettava, että majoittajat ovat ilmoittaneet rekisteröintinumeron, ennen kuin ne hyväksyvät lyhytaikaista vuokramajoituspalvelua koskevan ilmoituksen kyseisen majoituskohteen osalta;

majoittajien on annettava

mahdollisuus

| c) | toteutettava kohtuulliset toimet tarkistaakseen satunnaisesti
  majoittajien ilmoitukset siitä
  , sovelletaanko rekisteröintimenettelyä vai ei, ottaen huomioon 13 artiklan 1 kohdan a alakohdan nojalla saataville asetetun luettelon ja jos menettely on käytössä, majoittajan ilmoittaman rekisteröintinumeron voimassaolon, myös käyttämällä tämän asetuksen 10 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen keskitettyjen digitaalisten yhteyspisteiden tarjoamia toimintoja, sen jälkeen, kun majoittajan lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluja koskeva ilmoitus on hyväksytty. |
| --- | --- |

c)

toteutettava kohtuulliset toimet tarkistaakseen satunnaisesti
  majoittajien ilmoitukset siitä
  , sovelletaanko rekisteröintimenettelyä vai ei, ottaen huomioon 13 artiklan 1 kohdan a alakohdan nojalla saataville asetetun luettelon ja jos menettely on käytössä, majoittajan ilmoittaman rekisteröintinumeron voimassaolon, myös käyttämällä tämän asetuksen 10 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen keskitettyjen digitaalisten yhteyspisteiden tarjoamia toimintoja, sen jälkeen, kun majoittajan lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluja koskeva ilmoitus on hyväksytty.

majoittajien ilmoitukset siitä

| c) | toteutettava kohtuulliset toimet tarkistaakseen satunnaisesti
  vähintään 20 prosenttia alustalla olevista ilmoituksista sen osalta
  , sovelletaanko rekisteröintimenettelyä vai ei, ottaen huomioon 13 artiklan 1 kohdan a alakohdan nojalla saataville asetetun luettelon ja jos menettely on käytössä, majoittajan ilmoittaman rekisteröintinumeron voimassaolon, myös käyttämällä tämän asetuksen 10 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen keskitettyjen digitaalisten yhteyspisteiden tarjoamia toimintoja, sen jälkeen, kun majoittajan lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluja koskeva ilmoitus on hyväksytty.
  Alustojen olisi myös tehtävä tapauskohtaisia lisätarkastuksia toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä. |
| --- | --- |

c)

toteutettava kohtuulliset toimet tarkistaakseen satunnaisesti
  vähintään 20 prosenttia alustalla olevista ilmoituksista sen osalta
  , sovelletaanko rekisteröintimenettelyä vai ei, ottaen huomioon 13 artiklan 1 kohdan a alakohdan nojalla saataville asetetun luettelon ja jos menettely on käytössä, majoittajan ilmoittaman rekisteröintinumeron voimassaolon, myös käyttämällä tämän asetuksen 10 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen keskitettyjen digitaalisten yhteyspisteiden tarjoamia toimintoja, sen jälkeen, kun majoittajan lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluja koskeva ilmoitus on hyväksytty.
  Alustojen olisi myös tehtävä tapauskohtaisia lisätarkastuksia toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä.

vähintään 20 prosenttia alustalla olevista ilmoituksista sen osalta

Alustojen olisi myös tehtävä tapauskohtaisia lisätarkastuksia toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä.

2.   Lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen on ilmoitettava viipymättä toimivaltaisille viranomaisille ja majoittajille 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen satunnaistarkastusten tuloksista, jotka koskevat majoittajan tekemiä virheellisiä ilmoituksia tai rekisteröintinumeroita, jotka eivät ole voimassa.

2.   Lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen on ilmoitettava viipymättä toimivaltaisille viranomaisille
  , 14 artiklassa tarkoitetulle viranomaiselle
  ja majoittajille 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen satunnaistarkastusten tuloksista, jotka koskevat majoittajan tekemiä virheellisiä ilmoituksia tai rekisteröintinumeroita, jotka eivät ole voimassa
  , sekä paikkansapitävien ilmoitusten määrää
  .

3.   Lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen on sisällytettävä verkkorajapinnan tiettyyn osaan, joka on suoraan ja helposti saatavilla, viittaus tietoihin, jotka jäsenvaltioiden on asetettava saataville 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

3.   Lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen on sisällytettävä verkkorajapinnan tiettyyn osaan, joka on suoraan ja helposti saatavilla, viittaus tietoihin, jotka jäsenvaltioiden on asetettava saataville
  1 artiklan 1 ja 2 kohdan sekä
  17 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

Muutosehdotus 17

Muutosehdotus 17

9 artiklan 1 ja 3 kohta (uusi)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen velvollisuus siirtää toimintatiedot ja rekisteröintinumerot | Lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen velvollisuus siirtää toimintatiedot ja rekisteröintinumerot |
| 1.   Kun ilmoitus koskee majoituskohdetta, joka sijaitsee 13 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun luetteloon sisältyvällä alueella, lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen tarjoajien on kerättävä ja toimitettava kuukausittain sen jäsenvaltion keskitettyyn digitaaliseen yhteyspisteeseen, jossa majoituskohde sijaitsee, toimintatiedot kustakin majoituskohteesta sekä majoittajan antama rekisteröintinumero ja ilmoituksen URL-osoite. Tämä tietojen siirtäminen on tehtävä laitteiden välisen viestinnän keinoilla. | 1.   Kun ilmoitus koskee majoituskohdetta, joka sijaitsee 13 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun luetteloon sisältyvällä alueella, lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen tarjoajien on kerättävä ja toimitettava kuukausittain sen jäsenvaltion keskitettyyn digitaaliseen yhteyspisteeseen, jossa majoituskohde sijaitsee, toimintatiedot kustakin majoituskohteesta
  , majoituskohteen osoite, mukaan lukien tarkka asunnon numero,
  sekä majoittajan antama rekisteröintinumero ja ilmoituksen URL-osoite. Tämä tietojen siirtäminen on tehtävä laitteiden välisen viestinnän keinoilla.
  [...]. |
| | 3.
     
  Jos toimivaltainen viranomainen todentamisen jälkeen toteaa, että toimitettujen tietoaineistojen oikeellisuudesta ja täydellisyydestä on ilmeisiä ja vakavia epäilyjä, sillä on oltava valtuudet määrätä lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävät verkkoalustat korjaamaan tietoaineistojen virheet ja puutteet toimivaltaisen viranomaisen asettaman kohtuullisen määräajan kuluessa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen velvollisuus siirtää toimintatiedot ja rekisteröintinumerot

Lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen velvollisuus siirtää toimintatiedot ja rekisteröintinumerot

1.   Kun ilmoitus koskee majoituskohdetta, joka sijaitsee 13 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun luetteloon sisältyvällä alueella, lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen tarjoajien on kerättävä ja toimitettava kuukausittain sen jäsenvaltion keskitettyyn digitaaliseen yhteyspisteeseen, jossa majoituskohde sijaitsee, toimintatiedot kustakin majoituskohteesta sekä majoittajan antama rekisteröintinumero ja ilmoituksen URL-osoite. Tämä tietojen siirtäminen on tehtävä laitteiden välisen viestinnän keinoilla.

1.   Kun ilmoitus koskee majoituskohdetta, joka sijaitsee 13 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun luetteloon sisältyvällä alueella, lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen tarjoajien on kerättävä ja toimitettava kuukausittain sen jäsenvaltion keskitettyyn digitaaliseen yhteyspisteeseen, jossa majoituskohde sijaitsee, toimintatiedot kustakin majoituskohteesta
  , majoituskohteen osoite, mukaan lukien tarkka asunnon numero,
  sekä majoittajan antama rekisteröintinumero ja ilmoituksen URL-osoite. Tämä tietojen siirtäminen on tehtävä laitteiden välisen viestinnän keinoilla.

[...].

3.
     
  Jos toimivaltainen viranomainen todentamisen jälkeen toteaa, että toimitettujen tietoaineistojen oikeellisuudesta ja täydellisyydestä on ilmeisiä ja vakavia epäilyjä, sillä on oltava valtuudet määrätä lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävät verkkoalustat korjaamaan tietoaineistojen virheet ja puutteet toimivaltaisen viranomaisen asettaman kohtuullisen määräajan kuluessa.

Muutosehdotus 18

Muutosehdotus 18

12 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Pääsy 9 artiklan nojalla toimitettuihin tietoihin myönnetään toimivaltaiselle viranomaiselle ainoastaan, jos käsittelyn tarkoitus on jokin seuraavista: | 2.   Pääsy 9 artiklan nojalla toimitettuihin tietoihin myönnetään toimivaltaiselle viranomaiselle ainoastaan, jos käsittelyn tarkoitus on jokin seuraavista: |
| a) | 8 artiklassa tarkoitettujen rekisteröintimenettelyjen noudattamisen seuraaminen; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Pääsy 9 artiklan nojalla toimitettuihin tietoihin myönnetään toimivaltaiselle viranomaiselle ainoastaan, jos käsittelyn tarkoitus on jokin seuraavista:

2.   Pääsy 9 artiklan nojalla toimitettuihin tietoihin myönnetään toimivaltaiselle viranomaiselle ainoastaan, jos käsittelyn tarkoitus on jokin seuraavista:

a)

8 artiklassa tarkoitettujen rekisteröintimenettelyjen noudattamisen seuraaminen;

| a) | 8 artiklassa tarkoitettujen rekisteröintimenettelyjen noudattamisen seuraaminen; |
| --- | --- |

a)

8 artiklassa tarkoitettujen rekisteröintimenettelyjen noudattamisen seuraaminen;

| b) | lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen saatavuutta ja tarjoamista koskevien sääntöjen täytäntöönpano
  , edellyttäen että kyseiset säännöt ovat syrjimättömiä, oikeasuhteisia ja unionin oikeuden mukaisia
  . |
| --- | --- |

b)

lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen saatavuutta ja tarjoamista koskevien sääntöjen täytäntöönpano
  , edellyttäen että kyseiset säännöt ovat syrjimättömiä, oikeasuhteisia ja unionin oikeuden mukaisia
  .

, edellyttäen että kyseiset säännöt ovat syrjimättömiä, oikeasuhteisia ja unionin oikeuden mukaisia

| b) | lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen saatavuutta ja tarjoamista koskevien sääntöjen täytäntöönpano
  ; |
| --- | --- |

b)

lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen saatavuutta ja tarjoamista koskevien sääntöjen täytäntöönpano
  ;

;

| c) | muiden kansallisten säännösten noudattamisen todentaminen ja tietojen toimittaminen kyseisten säännösten (esimerkiksi kaavoitus- tai rakennusnormien) noudattamisen valvonnasta vastaaville viranomaisille täydellisinä ja anonymisoimattomassa muodossa siinä määrin kuin se on tarpeen
  . |
| --- | --- |

c)

c)

muiden kansallisten säännösten noudattamisen todentaminen ja tietojen toimittaminen kyseisten säännösten (esimerkiksi kaavoitus- tai rakennusnormien) noudattamisen valvonnasta vastaaville viranomaisille täydellisinä ja anonymisoimattomassa muodossa siinä määrin kuin se on tarpeen
  .

muiden kansallisten säännösten noudattamisen todentaminen ja tietojen toimittaminen kyseisten säännösten (esimerkiksi kaavoitus- tai rakennusnormien) noudattamisen valvonnasta vastaaville viranomaisille täydellisinä ja anonymisoimattomassa muodossa siinä määrin kuin se on tarpeen

Perustelu

Perustelu

| b) | Ks. johdanto-osan 26 kappaleeseen esitetty muutosehdotus. |
| --- | --- |

b)

Ks. johdanto-osan 26 kappaleeseen esitetty muutosehdotus.

| c) | Asetuksen 12 artiklan 3 kohdan mukaan tietoja voidaan siirtää muille viranomaisille vain, jos yksittäisiä majoituskohteita ja majoittajia ei voida tunnistaa niiden avulla. Noudattamisen valvontaa varten tarvitaan yksilöiviä tietoja. |
| --- | --- |

c)

Asetuksen 12 artiklan 3 kohdan mukaan tietoja voidaan siirtää muille viranomaisille vain, jos yksittäisiä majoituskohteita ja majoittajia ei voida tunnistaa niiden avulla. Noudattamisen valvontaa varten tarvitaan yksilöiviä tietoja.

Muutosehdotus 19

Muutosehdotus 19

12 artiklan 4 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 4.   Jäsenvaltioiden on koostettava 9 artiklan nojalla saadut toimintatiedot ja siirrettävä ne kuukausittain kansallisille tilastolaitoksille ja Eurostatille tilastojen laatimiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 223/2009 (1) mukaisesti. Toimintatiedot on koostettava kansallisella, alueellisella ja kunnallisella tasolla, ja niihin on sisällyttävä tiedot majoituskohteiden kokonaismäärästä ja niiden majoittujien enimmäismäärästä, jotka voivat majoittua majoituskohteeseen kullakin maantieteellisellä alueella. Tiedot on jaoteltava majoituskohteen tyypin mukaan tämän asetuksen 5 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti. Jäsenvaltioiden on nimettävä kansallinen taho, joka vastaa toimintatietojen koostamisesta ja siirtämisestä kansallisille tilastolaitoksille ja Eurostatille. | 4.   Jäsenvaltioiden on koostettava 9 artiklan nojalla saadut toimintatiedot ja siirrettävä ne kuukausittain kansallisille
  ja tapauksen mukaan alueellisille
  tilastolaitoksille ja Eurostatille tilastojen laatimiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 223/2009 (1) mukaisesti. Toimintatiedot on koostettava kansallisella, alueellisella ja kunnallisella tasolla, ja niihin on sisällyttävä tiedot majoituskohteiden kokonaismäärästä ja niiden majoittujien enimmäismäärästä, jotka voivat majoittua majoituskohteeseen kullakin maantieteellisellä alueella. Tiedot on jaoteltava majoituskohteen tyypin mukaan tämän asetuksen 5 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti.
  Tiedot olisi asetettava paikallis- ja alueviranomaisten saataville päätöksenteon pohjaksi ja paikallisten sääntöjen suunnittelun, täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan tueksi.
  Jäsenvaltioiden on nimettävä kansallinen taho, joka vastaa toimintatietojen koostamisesta ja siirtämisestä kansallisille tilastolaitoksille ja Eurostatille. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

4.   Jäsenvaltioiden on koostettava 9 artiklan nojalla saadut toimintatiedot ja siirrettävä ne kuukausittain kansallisille tilastolaitoksille ja Eurostatille tilastojen laatimiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 223/2009 (1) mukaisesti. Toimintatiedot on koostettava kansallisella, alueellisella ja kunnallisella tasolla, ja niihin on sisällyttävä tiedot majoituskohteiden kokonaismäärästä ja niiden majoittujien enimmäismäärästä, jotka voivat majoittua majoituskohteeseen kullakin maantieteellisellä alueella. Tiedot on jaoteltava majoituskohteen tyypin mukaan tämän asetuksen 5 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti. Jäsenvaltioiden on nimettävä kansallinen taho, joka vastaa toimintatietojen koostamisesta ja siirtämisestä kansallisille tilastolaitoksille ja Eurostatille.

4.   Jäsenvaltioiden on koostettava 9 artiklan nojalla saadut toimintatiedot ja siirrettävä ne kuukausittain kansallisille
  ja tapauksen mukaan alueellisille
  tilastolaitoksille ja Eurostatille tilastojen laatimiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 223/2009 (1) mukaisesti. Toimintatiedot on koostettava kansallisella, alueellisella ja kunnallisella tasolla, ja niihin on sisällyttävä tiedot majoituskohteiden kokonaismäärästä ja niiden majoittujien enimmäismäärästä, jotka voivat majoittua majoituskohteeseen kullakin maantieteellisellä alueella. Tiedot on jaoteltava majoituskohteen tyypin mukaan tämän asetuksen 5 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti.
  Tiedot olisi asetettava paikallis- ja alueviranomaisten saataville päätöksenteon pohjaksi ja paikallisten sääntöjen suunnittelun, täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan tueksi.
  Jäsenvaltioiden on nimettävä kansallinen taho, joka vastaa toimintatietojen koostamisesta ja siirtämisestä kansallisille tilastolaitoksille ja Eurostatille.

Perustelu

Perustelu

On tärkeää lisätä viittaus alueellisiin tilastoihin ja myös painottaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on oltava mahdollisuus tutustua tietoihin.

Muutosehdotus 20

Muutosehdotus 20

13 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tiedotusvelvollisuudet | Tiedotusvelvollisuudet |
| 1.   Jäsenvaltioiden on laadittava ja asetettava saataville maksutta seuraavat luettelot: | 1.   Jäsenvaltioiden on laadittava ja asetettava saataville maksutta seuraavat luettelot: |
| a) | luettelo alueista, joilla sovelletaan rekisteröintimenettelyä niiden alueella; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tiedotusvelvollisuudet

Tiedotusvelvollisuudet

1.   Jäsenvaltioiden on laadittava ja asetettava saataville maksutta seuraavat luettelot:

1.   Jäsenvaltioiden on laadittava ja asetettava saataville maksutta seuraavat luettelot:

a)

luettelo alueista, joilla sovelletaan rekisteröintimenettelyä niiden alueella;

| a) | luettelo alueista, joilla sovelletaan rekisteröintimenettelyä niiden alueella; |
| --- | --- |

a)

luettelo alueista, joilla sovelletaan rekisteröintimenettelyä niiden alueella;

| b) | luettelo alueista, joiden osalta toimivaltaiset viranomaiset ovat pyytäneet tietoja lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen tarjoajilta. |
| --- | --- |

b)

luettelo alueista, joiden osalta toimivaltaiset viranomaiset ovat pyytäneet tietoja lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen tarjoajilta.

| b) | luettelo alueista, joiden osalta toimivaltaiset viranomaiset ovat pyytäneet tietoja lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen tarjoajilta; |
| --- | --- |

b)

luettelo alueista, joiden osalta toimivaltaiset viranomaiset ovat pyytäneet tietoja lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen tarjoajilta;

| c) | luettelo alueista, jotka soveltavat lupajärjestelmää alueellaan
  . |
| --- | --- |

c)

c)

luettelo alueista, jotka soveltavat lupajärjestelmää alueellaan
  .

luettelo alueista, jotka soveltavat lupajärjestelmää alueellaan

Perustelu

Perustelu

Tietyllä alueella on mahdollista soveltaa lupajärjestelmää. Jäsenvaltioiden on helppo laatia näistä alueista luettelo, joka antaa hyödyllistä tietoa erityisesti majoittajille ja on hyödyllinen myös laittoman tarjonnan välttämiseksi.

Muutosehdotus 21

Muutosehdotus 21

15 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava säännöt sovellettavista seuraamuksista, jos lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävät verkkoalustat rikkovat 7 artiklan 2 ja 3 kohtaa ja 9 artiklaa. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että nämä seuraamukset ovat tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. | 3.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava säännöt sovellettavista seuraamuksista, jos lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävät verkkoalustat
  ja majoittajat
  rikkovat
  6 artiklaa,
  7 artiklan
  1,
  2 ja 3 kohtaa ja 9 artiklaa. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että nämä seuraamukset ovat tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava säännöt sovellettavista seuraamuksista, jos lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävät verkkoalustat rikkovat 7 artiklan 2 ja 3 kohtaa ja 9 artiklaa. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että nämä seuraamukset ovat tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.

3.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava säännöt sovellettavista seuraamuksista, jos lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävät verkkoalustat
  ja majoittajat
  rikkovat
  6 artiklaa,
  7 artiklan
  1,
  2 ja 3 kohtaa ja 9 artiklaa. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että nämä seuraamukset ovat tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.

Perustelu

Perustelu

Myös majoittajat voivat syyllistyä rikkomuksiin. Velvoitteita sisältävien artiklojen rikkomisen olisi johdettava seuraamuksiin. Vaikutustenarvioinnissa ja perusteluissa korostetaan toimivan ja täytäntöönpanokelpoisen kehyksen puuttumista.

Muutosehdotus 22

Muutosehdotus 22

16 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Komitea | Komitea |
| 1.   Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea. | 1.   Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea. |
| 2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan päätöksen (EU) N:o 182/2011
  4
  artiklaa. | 2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan päätöksen (EU) N:o 182/2011
  5
  artiklaa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Komitea

Komitea

1.   Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

1.   Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan päätöksen (EU) N:o 182/2011
  4
  artiklaa.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan päätöksen (EU) N:o 182/2011
  5
  artiklaa.

Perustelu

Perustelu

Koska tehtävät päätökset ovat tärkeitä, täytäntöönpanosäädösten yhteydessä olisi sovellettava tarkastelumenettelyä.

Muutosehdotus 23

Muutosehdotus 23

18 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Arviointi ja arvostelu | Arviointi ja arvostelu |
| 1.   Komissio arvioi tätä asetusta viimeistään viiden vuoden kuluttua tämän asetuksen soveltamispäivästä ja esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle kertomuksen tärkeimmistä havainnoista. Kertomuksen on perustuttava kansallisten valvontaviranomaisten 14 artiklan mukaisesti toimittamiin arviointeihin. | 1.   Komissio arvioi tätä asetusta viimeistään viiden vuoden kuluttua tämän asetuksen soveltamispäivästä ja esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle
  , Euroopan alueiden komitealle
  ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle kertomuksen tärkeimmistä havainnoista. Kertomuksen on perustuttava kansallisten valvontaviranomaisten 14 artiklan mukaisesti toimittamiin arviointeihin. |
| 2.   Edellä olevan 1 kohdan nojalla tehtävässä arvioinnissa on tarkasteltava erityisesti seuraavia seikkoja: | 2.   Edellä olevan 1 kohdan nojalla tehtävässä arvioinnissa on tarkasteltava erityisesti seuraavia seikkoja: |
| a) | tämän asetuksen vaikutus lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen velvoitteisiin; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Arviointi ja arvostelu

Arviointi ja arvostelu

1.   Komissio arvioi tätä asetusta viimeistään viiden vuoden kuluttua tämän asetuksen soveltamispäivästä ja esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle kertomuksen tärkeimmistä havainnoista. Kertomuksen on perustuttava kansallisten valvontaviranomaisten 14 artiklan mukaisesti toimittamiin arviointeihin.

1.   Komissio arvioi tätä asetusta viimeistään viiden vuoden kuluttua tämän asetuksen soveltamispäivästä ja esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle
  , Euroopan alueiden komitealle
  ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle kertomuksen tärkeimmistä havainnoista. Kertomuksen on perustuttava kansallisten valvontaviranomaisten 14 artiklan mukaisesti toimittamiin arviointeihin.

2.   Edellä olevan 1 kohdan nojalla tehtävässä arvioinnissa on tarkasteltava erityisesti seuraavia seikkoja:

2.   Edellä olevan 1 kohdan nojalla tehtävässä arvioinnissa on tarkasteltava erityisesti seuraavia seikkoja:

a)

tämän asetuksen vaikutus lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen velvoitteisiin;

| a) | tämän asetuksen vaikutus lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen velvoitteisiin; |
| --- | --- |

a)

tämän asetuksen vaikutus lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen velvoitteisiin;

| b) | tämän asetuksen vaikutus sellaisten tietojen saatavuuteen, jotka liittyvät lyhytaikaisiin vuokramajoituspalveluihin, joita majoittajat tarjoavat unionissa lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen kautta;
  ja |
| --- | --- |

b)

tämän asetuksen vaikutus sellaisten tietojen saatavuuteen, jotka liittyvät lyhytaikaisiin vuokramajoituspalveluihin, joita majoittajat tarjoavat unionissa lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen kautta;
  ja

ja

| b) | tämän asetuksen vaikutus sellaisten tietojen saatavuuteen, jotka liittyvät lyhytaikaisiin vuokramajoituspalveluihin, joita majoittajat tarjoavat unionissa lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen kautta; |
| --- | --- |

b)

tämän asetuksen vaikutus sellaisten tietojen saatavuuteen, jotka liittyvät lyhytaikaisiin vuokramajoituspalveluihin, joita majoittajat tarjoavat unionissa lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen kautta;

| c) | mikäli mahdollista, tämän asetuksen vaikutus niiden kansallisten lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten sisältöön ja oikeasuhteisuuteen, jotka koskevat lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen saatavuutta ja tarjoamista, myös silloin, kun tällaisia palveluja tarjotaan valtioiden rajojen yli. |
| --- | --- |

c)

mikäli mahdollista, tämän asetuksen vaikutus niiden kansallisten lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten sisältöön ja oikeasuhteisuuteen, jotka koskevat lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen saatavuutta ja tarjoamista, myös silloin, kun tällaisia palveluja tarjotaan valtioiden rajojen yli.

| c) | mikäli mahdollista, tämän asetuksen vaikutus niiden kansallisten lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten sisältöön ja oikeasuhteisuuteen, jotka koskevat lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen saatavuutta ja tarjoamista, myös silloin, kun tällaisia palveluja tarjotaan valtioiden rajojen yli
  ; ja |
| --- | --- |

c)

mikäli mahdollista, tämän asetuksen vaikutus niiden kansallisten lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten sisältöön ja oikeasuhteisuuteen, jotka koskevat lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen saatavuutta ja tarjoamista, myös silloin, kun tällaisia palveluja tarjotaan valtioiden rajojen yli
  ; ja

; ja

| d) | vaikutukset paikallis- ja alueviranomaisiin ja niiden valmiudet laatia toimintapolitiikkoja, jotka perustuvat tietoihin, joita alustat jakavat toimivaltaisten viranomaisten kanssa
  .
  Arvioinnissa olisi otettava huomioon myös tietojen saatavuus, laatu ja käytettävyys sekä rajatylittävän täytäntöönpanon ja hallinnollisen yhteistyön toimivuus. |
| --- | --- |

d)

d)

vaikutukset paikallis- ja alueviranomaisiin ja niiden valmiudet laatia toimintapolitiikkoja, jotka perustuvat tietoihin, joita alustat jakavat toimivaltaisten viranomaisten kanssa
  .
  Arvioinnissa olisi otettava huomioon myös tietojen saatavuus, laatu ja käytettävyys sekä rajatylittävän täytäntöönpanon ja hallinnollisen yhteistyön toimivuus.

vaikutukset paikallis- ja alueviranomaisiin ja niiden valmiudet laatia toimintapolitiikkoja, jotka perustuvat tietoihin, joita alustat jakavat toimivaltaisten viranomaisten kanssa

Arvioinnissa olisi otettava huomioon myös tietojen saatavuus, laatu ja käytettävyys sekä rajatylittävän täytäntöönpanon ja hallinnollisen yhteistyön toimivuus.

Perustelu

Perustelu

On itsestään selvää sisällyttää artiklaan viittaus Euroopan alueiden komiteaan, ja viimeisen tekstiosan lisäyksellä varmistetaan johdonmukaisuus kohdan 56 kanssa.

II   POLIITTISET SUOSITUKSET

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA (AK)

| 1. | suhtautuu myönteisesti ehdotukseen asetukseksi lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluja koskevien tietojen keruusta ja jakamisesta ja asetuksen (EU) 2018/1724 (1) muuttamisesta sekä sen päätavoitteena olevaan pyrkimykseen yhdenmukaistaa ja virtaviivaistaa tietojen tuottamista ja jakamista koskeva kehys ja lisätä avoimuutta alalla ja varmistaa näin parempi seuranta ja vastuuvelvollisuus. |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti ehdotukseen asetukseksi lyhytaikaisia vuokramajoituspalveluja koskevien tietojen keruusta ja jakamisesta ja asetuksen (EU) 2018/1724 (1

| 2. | arvostaa ehdotusta avoimuuden lisäämisestä tietojen keruun ja jakamisen avulla samalla kun lyhytaikaisen vuokramajoituksen sääntely, myös terveys- ja turvallisuussäännöt, asuntopolitiikka ja verokysymykset pysyvät edelleen EU:n jäsenvaltioiden hallinnassa. |
| --- | --- |

2.

arvostaa ehdotusta avoimuuden lisäämisestä tietojen keruun ja jakamisen avulla samalla kun lyhytaikaisen vuokramajoituksen sääntely, myös terveys- ja turvallisuussäännöt, asuntopolitiikka ja verokysymykset pysyvät edelleen EU:n jäsenvaltioiden hallinnassa.

| 3. | korostaa hyvin toimivien sisämarkkinoiden ja niiden digitaalisen ulottuvuuden merkitystä unionin kasvun kulmakivenä unionin luodessa tarvittavat edellytykset sille, että Euroopan matkailuala voi kukoistaa. Komitea muistuttaa toukokuussa 2019 annetuista neuvoston päätelmistä 9707/19, joissa kehotetaan ”selkeyttämään uusiin liiketoimintamalleihin sovellettavia sääntöjä, myös suhteessa asuntojen lyhytaikaisiin vuokrauspalveluihin EU:ssa”. |
| --- | --- |

3.

korostaa hyvin toimivien sisämarkkinoiden ja niiden digitaalisen ulottuvuuden merkitystä unionin kasvun kulmakivenä unionin luodessa tarvittavat edellytykset sille, että Euroopan matkailuala voi kukoistaa. Komitea muistuttaa toukokuussa 2019 annetuista neuvoston päätelmistä 9707/19, joissa kehotetaan ”selkeyttämään uusiin liiketoimintamalleihin sovellettavia sääntöjä, myös suhteessa asuntojen lyhytaikaisiin vuokrauspalveluihin EU:ssa”.

| 4. | katsoo, että paikallisviranomaisten oikeus säännellä yleisen edun mukaisia tavoitteita toimivaltaansa kuuluvilla aloilla (esim. asuminen ja suunnittelu) on keskeinen tekijä yhteenkuuluvuuden saavuttamiseksi ja kuuluu toissijaisuusperiaatteen piiriin. |
| --- | --- |

4.

katsoo, että paikallisviranomaisten oikeus säännellä yleisen edun mukaisia tavoitteita toimivaltaansa kuuluvilla aloilla (esim. asuminen ja suunnittelu) on keskeinen tekijä yhteenkuuluvuuden saavuttamiseksi ja kuuluu toissijaisuusperiaatteen piiriin.

| 5. | toteaa, että EU:n oikeudellinen kehys on yhteensopiva paikallisten ja alueellisten erityispiirteiden kunnioittamisen kanssa. |
| --- | --- |

5.

toteaa, että EU:n oikeudellinen kehys on yhteensopiva paikallisten ja alueellisten erityispiirteiden kunnioittamisen kanssa.

| 6. | odottaa, että asetuksessa säädetään selkeistä säännöistä ja velvoitteista Euroopan tasolla ja tarjotaan toisaalta erilaisia välineitä ja vaihtoehtoja, joita kunnat ja alueet voivat ottaa käyttöön seuratakseen tilannetta paikan päällä ja tehdäkseen erityistarpeisiinsa parhaiten soveltuvia toimintapoliittisia valintoja. |
| --- | --- |

6.

odottaa, että asetuksessa säädetään selkeistä säännöistä ja velvoitteista Euroopan tasolla ja tarjotaan toisaalta erilaisia välineitä ja vaihtoehtoja, joita kunnat ja alueet voivat ottaa käyttöön seuratakseen tilannetta paikan päällä ja tehdäkseen erityistarpeisiinsa parhaiten soveltuvia toimintapoliittisia valintoja.

Yhteistyötalouden alustojen rooli matkailussa

Yhteistyötalouden alustojen rooli matkailussa

| 7. | korostaa, että matkailu on strateginen ala, integraation väline ja keskeinen sosiaalista ja taloudellista elpymistä edistävä tekijä: sen osuus EU:n bruttokansantuotteesta on yli 10 prosenttia, se työllistää 26 miljoonaa ihmistä, ja sen osuus EU:n kokonaisviennistä on 6 prosenttia. |
| --- | --- |

7.

korostaa, että matkailu on strateginen ala, integraation väline ja keskeinen sosiaalista ja taloudellista elpymistä edistävä tekijä: sen osuus EU:n bruttokansantuotteesta on yli 10 prosenttia, se työllistää 26 miljoonaa ihmistä, ja sen osuus EU:n kokonaisviennistä on 6 prosenttia.

| 8. | muistuttaa, että covid-19-pandemia kuritti kovalla kädellä matkailua ja että ala ei ole vielä elpynyt vuotta 2020 edeltävälle tasolle, vaikka vuoden 2022 luvut osoittavat, että elpyminen on käynnissä ja että unionin kansalaisilla on edelleen vahva halu vierailla muissa maissa. |
| --- | --- |

8.

muistuttaa, että covid-19-pandemia kuritti kovalla kädellä matkailua ja että ala ei ole vielä elpynyt vuotta 2020 edeltävälle tasolle, vaikka vuoden 2022 luvut osoittavat, että elpyminen on käynnissä ja että unionin kansalaisilla on edelleen vahva halu vierailla muissa maissa.

| 9. | toteaa, että lyhytaikaiset vuokramajoituspalvelut ovat tärkeä osa EU:n matkailuekosysteemiä, sillä 29 prosenttia majoituksista varataan tällä hetkellä kyseisten alustojen kautta, ja määrä kasvaa jatkuvasti. |
| --- | --- |

9.

toteaa, että lyhytaikaiset vuokramajoituspalvelut ovat tärkeä osa EU:n matkailuekosysteemiä, sillä 29 prosenttia majoituksista varataan tällä hetkellä kyseisten alustojen kautta, ja määrä kasvaa jatkuvasti.

| 10. | toteaa, että lyhytaikainen vuokramajoitus toimii monissa tapauksissa myönteisenä vauhdittajana kaupunkien ja kaupunginosien asuntokannan kunnostamiselle myös kestävää kehitystä ajatellen. Lyhytaikainen vuokramajoitustoiminta tuo takaisin käyttöön suuren määrän asuntoja, jotka eivät muutoin ole saatavilla markkinoilla, tai kiinteistöjä, jotka olisivat muutoin hylättyjä. |
| --- | --- |

10.

toteaa, että lyhytaikainen vuokramajoitus toimii monissa tapauksissa myönteisenä vauhdittajana kaupunkien ja kaupunginosien asuntokannan kunnostamiselle myös kestävää kehitystä ajatellen. Lyhytaikainen vuokramajoitustoiminta tuo takaisin käyttöön suuren määrän asuntoja, jotka eivät muutoin ole saatavilla markkinoilla, tai kiinteistöjä, jotka olisivat muutoin hylättyjä.

| 11. | huomauttaa, että vuonna 2019 EU:ssa yli 512 miljoonaa yöpymistä (eli keskimäärin 1,4 miljoonaa majoittujaa päivässä) varattiin käyttäen jotakin neljästä tärkeimmästä alalla toimivasta alustasta. Tämä tarkoittaa, että joka minuutti varattiin noin 90 ja päivittäin lähes 130 000 majoitusta (2). |
| --- | --- |

11.

huomauttaa, että vuonna 2019 EU:ssa yli 512 miljoonaa yöpymistä (eli keskimäärin 1,4 miljoonaa majoittujaa päivässä) varattiin käyttäen jotakin neljästä tärkeimmästä alalla toimivasta alustasta. Tämä tarkoittaa, että joka minuutti varattiin noin 90 ja päivittäin lähes 130 000 majoitusta (2

| 12. | toteaa, että alustojen vaikutus on hyvin erilainen EU:n eri alueilla. |
| --- | --- |

12.

toteaa, että alustojen vaikutus on hyvin erilainen EU:n eri alueilla.

| 13. | kiinnittää huomiota siihen, että arvonlisä siirtyy muualle, koska monien alustojen päätoimipaikat ovat EU:n ulkopuolella. |
| --- | --- |

13.

kiinnittää huomiota siihen, että arvonlisä siirtyy muualle, koska monien alustojen päätoimipaikat ovat EU:n ulkopuolella.

| 14. | toteaa, että kun otetaan huomioon, että vähemmän kehittyneillä alueilla lyhytaikaiset vuokramajoituskohteet sijaitsevat pääasiassa maaseutualueilla, EU:n olisi varmistettava tuki lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen tarjoajille niin, että nämä voivat kehittää digitaalisia valmiuksiaan, vieraiden kielten osaamistaan ja muita matkailuun liittyviä taitojaan paikallisviranomaisten kanssa tehtävän yhteistyön edistämiseksi. Tässä yhteydessä olisi tuettava paikallisviranomaisia, jotta voidaan tehostaa lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen tarjoajien valmiuksien kehittämistä, lujittaa niiden keskinäistä luottamusta ja tällä tavoin vahvistaa osaltaan maaseutumatkailua, joka tuo covid-19-pandemian jälkeen lisäarvoa paikalliseen ja alueelliseen talouskehitykseen. |
| --- | --- |

14.

toteaa, että kun otetaan huomioon, että vähemmän kehittyneillä alueilla lyhytaikaiset vuokramajoituskohteet sijaitsevat pääasiassa maaseutualueilla, EU:n olisi varmistettava tuki lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen tarjoajille niin, että nämä voivat kehittää digitaalisia valmiuksiaan, vieraiden kielten osaamistaan ja muita matkailuun liittyviä taitojaan paikallisviranomaisten kanssa tehtävän yhteistyön edistämiseksi. Tässä yhteydessä olisi tuettava paikallisviranomaisia, jotta voidaan tehostaa lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen tarjoajien valmiuksien kehittämistä, lujittaa niiden keskinäistä luottamusta ja tällä tavoin vahvistaa osaltaan maaseutumatkailua, joka tuo covid-19-pandemian jälkeen lisäarvoa paikalliseen ja alueelliseen talouskehitykseen.

| 15. | huomauttaa, että vuonna 2019, ennen pandemiaa, 42:ssa EU:n kaupungissa oli yli miljoona yöpymistä ja Pariisissa, Barcelonassa, Lissabonissa ja Roomassa kussakin yli 10 miljoonaa yöpymistä. Covid-19-pandemia koetteli vuosina 2020–2021 raskaimmin kaupunki- ja taidekaupunkimatkailua sekä aurinko- ja rantamatkakohteita. |
| --- | --- |

15.

huomauttaa, että vuonna 2019, ennen pandemiaa, 42:ssa EU:n kaupungissa oli yli miljoona yöpymistä ja Pariisissa, Barcelonassa, Lissabonissa ja Roomassa kussakin yli 10 miljoonaa yöpymistä. Covid-19-pandemia koetteli vuosina 2020–2021 raskaimmin kaupunki- ja taidekaupunkimatkailua sekä aurinko- ja rantamatkakohteita.

| 16. | pitää myönteisenä, että matkailijat ovat entistä enemmän kiinnostuneita pienemmistä kaupungeista ja maaseudusta ja että vierailijat valitsevat yhä useammin kohteensa perinteisten matkailureittien ulkopuolelta. Komitea tukeekin voimakkaasti EU:n älykkään liikkuvuuden strategian (3) tavoitetta kaksinkertaistaa suurnopeusrautatieliikenne Euroopassa ja on vakuuttunut siitä, että nykyaikaiset ja kestävät matkailumallit vahvistavat entisestään maaseutumatkailua. |
| --- | --- |

16.

pitää myönteisenä, että matkailijat ovat entistä enemmän kiinnostuneita pienemmistä kaupungeista ja maaseudusta ja että vierailijat valitsevat yhä useammin kohteensa perinteisten matkailureittien ulkopuolelta. Komitea tukeekin voimakkaasti EU:n älykkään liikkuvuuden strategian (3

| 17. | tähdentää, että vaikka EU on maailman ykkösmatkailukohde, EU:n matkailu on elpynyt kahden viime vuoden aikana pääasiassa kotimaisen ja Euroopan sisäisen matkailun ansiosta. EU:ssa matkustavien EU:n kansalaisten tukemiseksi AK kehottaa pyrkimään uudelleen nykyisten rajatylittävien raideyhteyksien palauttamiseen (265 rajatylittävästä raideväylästä 149 ei ole käytössä (4)), jotta voidaan edistää päästötöntä liikennettä, elvyttää EU:n rautatieverkkoa ja mukauttaa se 2000-luvun haasteisiin hyödyntäen mahdollisimman hyvin uusinta rautatieteknologiaa. |
| --- | --- |

17.

tähdentää, että vaikka EU on maailman ykkösmatkailukohde, EU:n matkailu on elpynyt kahden viime vuoden aikana pääasiassa kotimaisen ja Euroopan sisäisen matkailun ansiosta. EU:ssa matkustavien EU:n kansalaisten tukemiseksi AK kehottaa pyrkimään uudelleen nykyisten rajatylittävien raideyhteyksien palauttamiseen (265 rajatylittävästä raideväylästä 149 ei ole käytössä (4

Vaikutukset asuntoalaan

Vaikutukset asuntoalaan

| 18. | toteaa, että erityisesti Euroopan suurkaupungeissa on kasvava kysyntä kohtuuhintaisista asunnoista ihmisille, jotka haluavat tulla opiskelemaan, työskentelemään ja asumaan näihin kaupunkeihin. Kohtuuhintaisten asuntojen varmistaminen on yleisen edun mukaista ja kuuluu paikallisviranomaisille, joiden on etsittävä parhaita mahdollisia ratkaisuja vastakkainasettelun välttämiseksi niiden kanssa, jotka haluavat vuokrata asuntojaan matkailijoille. |
| --- | --- |

18.

toteaa, että erityisesti Euroopan suurkaupungeissa on kasvava kysyntä kohtuuhintaisista asunnoista ihmisille, jotka haluavat tulla opiskelemaan, työskentelemään ja asumaan näihin kaupunkeihin. Kohtuuhintaisten asuntojen varmistaminen on yleisen edun mukaista ja kuuluu paikallisviranomaisille, joiden on etsittävä parhaita mahdollisia ratkaisuja vastakkainasettelun välttämiseksi niiden kanssa, jotka haluavat vuokrata asuntojaan matkailijoille.

| 19. | huomauttaa, että lyhytaikaisessa vuokramajoituksessa on yhdistettynä kaksi erillistä markkinaa: asuntomarkkinat ja matkailumarkkinat. Tästä seuraa, että rakennusten kunnostamiseen tarkoitetut taloudelliset ja verotukselliset kannustimet saattavat edistää asuntojen käyttötarkoituksen muuttamista asumisesta majoitukseen, jolloin niitä voidaan hyödyntää kaupallisesti asukkaiden, opiskelijoiden ja työntekijöiden kustannuksella. |
| --- | --- |

19.

huomauttaa, että lyhytaikaisessa vuokramajoituksessa on yhdistettynä kaksi erillistä markkinaa: asuntomarkkinat ja matkailumarkkinat. Tästä seuraa, että rakennusten kunnostamiseen tarkoitetut taloudelliset ja verotukselliset kannustimet saattavat edistää asuntojen käyttötarkoituksen muuttamista asumisesta majoitukseen, jolloin niitä voidaan hyödyntää kaupallisesti asukkaiden, opiskelijoiden ja työntekijöiden kustannuksella.

| 20. | katsoo, että toimivaltaisten viranomaisten olisi päätettävä siitä, onko lyhytaikaista vuokramajoitustoimintaa asianmukaista harjoittaa sosiaaliseen asuntotarjontaan tarkoitetuissa kiinteistöissä. |
| --- | --- |

20.

katsoo, että toimivaltaisten viranomaisten olisi päätettävä siitä, onko lyhytaikaista vuokramajoitustoimintaa asianmukaista harjoittaa sosiaaliseen asuntotarjontaan tarkoitetuissa kiinteistöissä.

| 21. | korostaa, että alueilla, missä verkkoalustojen toiminta on vilkasta, vaikutus kiinteistömarkkinoihin on huomattava (5). Seurauksena on vuokrien ja asuntojen hintojen nousu ja siten paikallisen väestön heikommat mahdollisuudet saada asuntoja. |
| --- | --- |

21.

korostaa, että alueilla, missä verkkoalustojen toiminta on vilkasta, vaikutus kiinteistömarkkinoihin on huomattava (5

| 22. | painottaa, että turvattaessa alustojen toimintamahdollisuudet on myös tärkeää noudattaa julkisen politiikan tavoitteita, kuten kohtuuhintaisten asuntojen saatavuus ja kaupunkien keskusta-alueiden suojelu, erityisesti silloin, kun taloudellinen tilanne Euroopassa huononee. Alustojen kautta tarjottavat lyhytaikaiset vuokramajoituspalvelut ja niiden vaikutukset eivät saa heikentää matkailun laajaa hyväksyntää Euroopan alueilla ja kunnissa eivätkä vähentää asuinalueiden viihtyisyyttä. |
| --- | --- |

22.

painottaa, että turvattaessa alustojen toimintamahdollisuudet on myös tärkeää noudattaa julkisen politiikan tavoitteita, kuten kohtuuhintaisten asuntojen saatavuus ja kaupunkien keskusta-alueiden suojelu, erityisesti silloin, kun taloudellinen tilanne Euroopassa huononee. Alustojen kautta tarjottavat lyhytaikaiset vuokramajoituspalvelut ja niiden vaikutukset eivät saa heikentää matkailun laajaa hyväksyntää Euroopan alueilla ja kunnissa eivätkä vähentää asuinalueiden viihtyisyyttä.

Tietojen jakaminen

Tietojen jakaminen

| 23. | katsoo, että tietojen jakamista koskevien vaatimusten on oltava pakollisia lyhytaikaisen vuokramajoituksen markkinoilla toimiville alustoille tietosuojasääntöjä noudattaen, sillä viranomaisten pääsy tietoihin on olennaisen tärkeää kohtuuhintaisten asuntojen saatavuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

23.

katsoo, että tietojen jakamista koskevien vaatimusten on oltava pakollisia lyhytaikaisen vuokramajoituksen markkinoilla toimiville alustoille tietosuojasääntöjä noudattaen, sillä viranomaisten pääsy tietoihin on olennaisen tärkeää kohtuuhintaisten asuntojen saatavuuden varmistamiseksi.

| 24. | on huolissaan alustojen vaikeuksista jakaa kriittisiä tietoja viranomaisille, vaikka on ollut merkkejä siitä, että ne olisivat halukkaita auttamaan alue- paikallishallintotahoja tekemään tietoon perustuvia poliittisia päätöksiä, yksinkertaistamaan paikallisten sääntöjen soveltamista ja helpottamaan niiden ymmärtämistä. |
| --- | --- |

24.

on huolissaan alustojen vaikeuksista jakaa kriittisiä tietoja viranomaisille, vaikka on ollut merkkejä siitä, että ne olisivat halukkaita auttamaan alue- paikallishallintotahoja tekemään tietoon perustuvia poliittisia päätöksiä, yksinkertaistamaan paikallisten sääntöjen soveltamista ja helpottamaan niiden ymmärtämistä.

| 25. | korostaa viranomaisten hallinnollista taakkaa, sillä ne saavat kansalaisilta yhä enemmän valituksia ja niiden on tutkittava laittomista lyhytaikaisista vuokramajoituspalveluista tehtyjä ilmoituksia seuraamusten määräämiseksi. Komitea pitää valitettavana, että paikallis- ja alueviranomaisten on torjuttava laitonta toimintaa oikeusteitse varmistaakseen, että olemassa olevia sääntöjä noudatetaan. |
| --- | --- |

25.

korostaa viranomaisten hallinnollista taakkaa, sillä ne saavat kansalaisilta yhä enemmän valituksia ja niiden on tutkittava laittomista lyhytaikaisista vuokramajoituspalveluista tehtyjä ilmoituksia seuraamusten määräämiseksi. Komitea pitää valitettavana, että paikallis- ja alueviranomaisten on torjuttava laitonta toimintaa oikeusteitse varmistaakseen, että olemassa olevia sääntöjä noudatetaan.

| 26. | muistuttaa Euroopan unionin tuomioistuimen tuomiosta asiassa C-674/20 (6). Sen mukaan ei ole EU:n lainsäädännön vastaista vaatia välityspalvelujen tarjoajia ja erityisesti majoitusta välittävien verkkoalustojen ylläpitäjiä toimittamaan toimivaltaisille veroviranomaisille tietoja majoitusliiketoiminnasta. |
| --- | --- |

26.

muistuttaa Euroopan unionin tuomioistuimen tuomiosta asiassa C-674/20 (6

| 27. | huomauttaa, että sähköistä kaupankäyntiä koskeva EU:n lainsäädäntö (direktiivi 2000/31/EY (7)), joka takaa alustojen oikeuden tarjota palveluja yhtenä kokonaisuutena, ei vapauta niitä verotietojen keräämisen alueellisten ja paikallisten sääntöjen noudattamisesta. |
| --- | --- |

27.

huomauttaa, että sähköistä kaupankäyntiä koskeva EU:n lainsäädäntö (direktiivi 2000/31/EY (7

| 28. | muistuttaa kuitenkin unionin tuomioistuimen tuomiosta (C-390/18 (8)), jossa alustat luokitellaan ennemminkin välityspalveluiksi kuin majoituksen tarjoajiksi ja todetaan, ettei niitä voida kohdella verkossa toimivina kiinteistönvälittäjinä. |
| --- | --- |

28.

muistuttaa kuitenkin unionin tuomioistuimen tuomiosta (C-390/18 (8

| 29. | korostaa, että alustojen on 1. tammikuuta 2023 alkaen ilmoitettava veroviranomaisille tietyt tiedot niiden kautta majoitusta vuokranneiden tahojen ansaitsemista tuloista (direktiivi (EU) 2021/514 (9)). Tämän velvoitteen on tarkoitus parantaa verovelvollisuuksien noudattamista ja antaa viranomaisille paremmat mahdollisuudet asettaa laittomat toimijat syytteeseen. Komitea painottaa tässä yhteydessä eri säännösten johdonmukaisuuden merkitystä. |
| --- | --- |

29.

korostaa, että alustojen on 1. tammikuuta 2023 alkaen ilmoitettava veroviranomaisille tietyt tiedot niiden kautta majoitusta vuokranneiden tahojen ansaitsemista tuloista (direktiivi (EU) 2021/514 (9

| 30. | toivoo, että ehdotetussa asetuksessa vahvistettuja sääntöjä sovelletaan myös lyhytaikaisiin vuokramajoituspalveluihin, joita ei tarjota verkkoalustoilla, jotta voidaan välttää majoittajien mahdollinen erilainen kohtelu. On otettava huomioon, että ilman tällaisten alustojen käyttöä tarjottaviin lyhytaikaisiin vuokramajoituspalveluihin ei sovelleta rekisteröintivelvoitteita ja vaarana on, että ne eivät tule millään tavoin viranomaisten tietoon. |
| --- | --- |

30.

toivoo, että ehdotetussa asetuksessa vahvistettuja sääntöjä sovelletaan myös lyhytaikaisiin vuokramajoituspalveluihin, joita ei tarjota verkkoalustoilla, jotta voidaan välttää majoittajien mahdollinen erilainen kohtelu. On otettava huomioon, että ilman tällaisten alustojen käyttöä tarjottaviin lyhytaikaisiin vuokramajoituspalveluihin ei sovelleta rekisteröintivelvoitteita ja vaarana on, että ne eivät tule millään tavoin viranomaisten tietoon.

| 31. | odottaa, että alustat ottavat kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa sopien käyttöön menettelyjä laittomien ilmoitusten poistamiseksi sivustoiltaan. |
| --- | --- |

31.

odottaa, että alustat ottavat kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa sopien käyttöön menettelyjä laittomien ilmoitusten poistamiseksi sivustoiltaan.

| 32. | korostaa, että paikallisviranomaisten kanssa tehtävän yhteistyön edistämiseksi on huolehdittava siitä, että tuetaan maaseutualueilla ja vähemmän kehittyneillä alueilla lyhytaikaisia majoituspalveluja tarjoavia tahoja valmiuksien kehittämisessä, digitaalisten taitojen kehittämisessä ja mahdollisuuksien luomisessa. |
| --- | --- |

32.

korostaa, että paikallisviranomaisten kanssa tehtävän yhteistyön edistämiseksi on huolehdittava siitä, että tuetaan maaseutualueilla ja vähemmän kehittyneillä alueilla lyhytaikaisia majoituspalveluja tarjoavia tahoja valmiuksien kehittämisessä, digitaalisten taitojen kehittämisessä ja mahdollisuuksien luomisessa.

| 33. | katsoo, että ehdotetun asetuksen 12 artiklan 3 kohdassa asetettu enimmäisaika tietojen säilyttämiselle, eli enintään yksi vuosi, saattaa osoittautua riittämättömäksi. Komitea kehottaa pidentämään enimmäisaikaa vähintään kahteen vuoteen. |
| --- | --- |

33.

katsoo, että ehdotetun asetuksen 12 artiklan 3 kohdassa asetettu enimmäisaika tietojen säilyttämiselle, eli enintään yksi vuosi, saattaa osoittautua riittämättömäksi. Komitea kehottaa pidentämään enimmäisaikaa vähintään kahteen vuoteen.

Paikallisia ja alueellisia ratkaisuja

Paikallisia ja alueellisia ratkaisuja

| 34. | korostaa, että merkittävä osa EU:n kaupungeista ja alueista on ottanut käyttöön toimenpiteitä seuratakseen tai rajoittaakseen lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen toimintaa omalla alueellaan. Näihin kuuluvat muun muassa tietyn majoituskohteen vuokrauspäivien rajoittaminen, veronkanto ja lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen kieltäminen tietyntyyppisissä rakennuksissa tai tietyillä alueilla. |
| --- | --- |

34.

korostaa, että merkittävä osa EU:n kaupungeista ja alueista on ottanut käyttöön toimenpiteitä seuratakseen tai rajoittaakseen lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen toimintaa omalla alueellaan. Näihin kuuluvat muun muassa tietyn majoituskohteen vuokrauspäivien rajoittaminen, veronkanto ja lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen kieltäminen tietyntyyppisissä rakennuksissa tai tietyillä alueilla.

| 35. | painottaa, että kansallisille, alueellisille ja paikallisille viranomaisille on annettava laaja harkintavalta sääntöjen määrittelemisessä majoituspalveluille. Näistä voidaan mainita pakollinen rekisteröinti, lupien rajoittaminen ja erityiset vyöhykejaot, lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen ajallinen rajoittaminen sekä säännöt, joilla vältetään matkailukeskittyminen syntyminen ja siitä seuraava kaupunkikeskusten tyhjentyminen ja niiden asukkaiden elämänlaadun heikkeneminen. |
| --- | --- |

35.

painottaa, että kansallisille, alueellisille ja paikallisille viranomaisille on annettava laaja harkintavalta sääntöjen määrittelemisessä majoituspalveluille. Näistä voidaan mainita pakollinen rekisteröinti, lupien rajoittaminen ja erityiset vyöhykejaot, lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen ajallinen rajoittaminen sekä säännöt, joilla vältetään matkailukeskittyminen syntyminen ja siitä seuraava kaupunkikeskusten tyhjentyminen ja niiden asukkaiden elämänlaadun heikkeneminen.

| 36. | varoittaa, että toimenpiteillä ei saisi vääristää markkinoita tai suosia mitään tiettyjä majoitusmuotoja. Lisäksi olisi otettava huomioon majoitusmarkkinoiden moninaisuus, eikä pitäisi keskittyä vain kaupunkeihin, sillä alustat toimivat myös maaseudulla sekä aurinko- ja rantamatkakohteissa. |
| --- | --- |

36.

varoittaa, että toimenpiteillä ei saisi vääristää markkinoita tai suosia mitään tiettyjä majoitusmuotoja. Lisäksi olisi otettava huomioon majoitusmarkkinoiden moninaisuus, eikä pitäisi keskittyä vain kaupunkeihin, sillä alustat toimivat myös maaseudulla sekä aurinko- ja rantamatkakohteissa.

Lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen sääntely

Lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen sääntely

| 37. | katsoo, että nykyiselle toimintaympäristölle on ominaista lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen tarjoajiin sekä paikallis- ja alueviranomaisiin sovellettavien sääntöjen epäselvyys. Komitea onkin tyytyväinen ehdotettuun asetukseen, jolla pyritään parantamaan tietojen keräämistä ja jakamista alustojen ja viranomaisten välillä. |
| --- | --- |

37.

katsoo, että nykyiselle toimintaympäristölle on ominaista lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen tarjoajiin sekä paikallis- ja alueviranomaisiin sovellettavien sääntöjen epäselvyys. Komitea onkin tyytyväinen ehdotettuun asetukseen, jolla pyritään parantamaan tietojen keräämistä ja jakamista alustojen ja viranomaisten välillä.

| 38. | toteaa, että jo ennen ehdotuksen julkaisemista useat kaupungit, alueet ja jäsenvaltiot ovat pyrkineet sääntelemään tätä uutta alaa useilla erilaisilla vaatimuksilla, kuten yöpymisrajoituksilla, rekisteröinti- ja lupajärjestelmillä, vyöhykejakovaatimuksilla ja toimiluvilla. |
| --- | --- |

38.

toteaa, että jo ennen ehdotuksen julkaisemista useat kaupungit, alueet ja jäsenvaltiot ovat pyrkineet sääntelemään tätä uutta alaa useilla erilaisilla vaatimuksilla, kuten yöpymisrajoituksilla, rekisteröinti- ja lupajärjestelmillä, vyöhykejakovaatimuksilla ja toimiluvilla.

| 39. | tähdentää, että näiden toimenpiteiden menestys on ollut rajallista. Esteenä on ollut se, että yhteistyötalouden alustat eivät ole olleet halukkaita yhteistyöhön ja vastaamaan viranomaisten pyyntöihin jakaa tietoja. Komitea kannattaakin asetuksen valitsemista oikeudelliseksi välineeksi, jotta voidaan lisätä avoimuutta ja virtaviivaistaa tietovirtoja. |
| --- | --- |

39.

tähdentää, että näiden toimenpiteiden menestys on ollut rajallista. Esteenä on ollut se, että yhteistyötalouden alustat eivät ole olleet halukkaita yhteistyöhön ja vastaamaan viranomaisten pyyntöihin jakaa tietoja. Komitea kannattaakin asetuksen valitsemista oikeudelliseksi välineeksi, jotta voidaan lisätä avoimuutta ja virtaviivaistaa tietovirtoja.

| 40. | tuomitsee jyrkästi sen, että Euroopan komissio pitää alueellisia ja paikallisia rekisteröintijärjestelmiä ja sääntöjä raskaina, tehottomina ja toisistaan poikkeavina. |
| --- | --- |

40.

tuomitsee jyrkästi sen, että Euroopan komissio pitää alueellisia ja paikallisia rekisteröintijärjestelmiä ja sääntöjä raskaina, tehottomina ja toisistaan poikkeavina.

| 41. | toteaa, että 22 jäsenvaltiossa on käytössä rekisteröintijärjestelmä. Järjestelmät vaihtelevat laajuudeltaan, menettelyiltään, vaatimuksiltaan ja soveltamismekanismeiltaan sekä sen suhteen, minkä tasoista yhteistyötä alustoilta vaaditaan. |
| --- | --- |

41.

toteaa, että 22 jäsenvaltiossa on käytössä rekisteröintijärjestelmä. Järjestelmät vaihtelevat laajuudeltaan, menettelyiltään, vaatimuksiltaan ja soveltamismekanismeiltaan sekä sen suhteen, minkä tasoista yhteistyötä alustoilta vaaditaan.

| 42. | muistuttaa, että on jäsenvaltioiden ja toimivaltaisten viranomaisten asia päättää rekisteröintijärjestelmän luomisesta ehdotetun asetuksen mukaisesti. Jos ne luovat tällaisen järjestelmän, niillä on pääsy tietoihin. |
| --- | --- |

42.

muistuttaa, että on jäsenvaltioiden ja toimivaltaisten viranomaisten asia päättää rekisteröintijärjestelmän luomisesta ehdotetun asetuksen mukaisesti. Jos ne luovat tällaisen järjestelmän, niillä on pääsy tietoihin.

| 43. | kannattaa Euroopan komission ehdotusta tukea samanlaisten ja yhteentoimivien rekisteröintijärjestelmien luomista EU:n tasolla, jotta voitaisiin varmistaa, että majoittajat ja alustat noudattavat johdonmukaisia rekisteröintisääntöjä kaikkialla EU:ssa. Näin voitaisiin myös alentaa viranomaisille koituvia hallinnollisia kuluja. Komitea katsoo, että rekisteröintiprosessiin voidaan liittää sisäänrakennettu velvoitteiden noudattaminen. |
| --- | --- |

43.

kannattaa Euroopan komission ehdotusta tukea samanlaisten ja yhteentoimivien rekisteröintijärjestelmien luomista EU:n tasolla, jotta voitaisiin varmistaa, että majoittajat ja alustat noudattavat johdonmukaisia rekisteröintisääntöjä kaikkialla EU:ssa. Näin voitaisiin myös alentaa viranomaisille koituvia hallinnollisia kuluja. Komitea katsoo, että rekisteröintiprosessiin voidaan liittää sisäänrakennettu velvoitteiden noudattaminen.

| 44. | olettaa, että viranomaiset voivat asetuksen myötä määritellä paremmin lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen hallintaa koskevat toimintapolitiikat suosien kohdennetumpia ja asianmukaisempia sääntöjä, mikä lisäisi niiden sovellettavuutta. |
| --- | --- |

44.

olettaa, että viranomaiset voivat asetuksen myötä määritellä paremmin lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen hallintaa koskevat toimintapolitiikat suosien kohdennetumpia ja asianmukaisempia sääntöjä, mikä lisäisi niiden sovellettavuutta.

| 45. | on kuitenkin huolissaan hallintokuluista, joita viranomaisille aiheutuu rekisteröintijärjestelmien ja yhteisten digitaalisten palveluväylien perustamisesta. |
| --- | --- |

45.

on kuitenkin huolissaan hallintokuluista, joita viranomaisille aiheutuu rekisteröintijärjestelmien ja yhteisten digitaalisten palveluväylien perustamisesta.

| 46. | varoittaa, että rekisteröintijärjestelmän kustannuksista ja liittymisestä yhteiseen kansalliseen digitaaliseen palveluväylään joutuvat vastaamaan alueen toimivaltaiset paikallisviranomaiset, ja korostaa, että mukautuminen uuteen järjestelmään saattaa viedä ennakoitua enemmän aikaa. |
| --- | --- |

46.

varoittaa, että rekisteröintijärjestelmän kustannuksista ja liittymisestä yhteiseen kansalliseen digitaaliseen palveluväylään joutuvat vastaamaan alueen toimivaltaiset paikallisviranomaiset, ja korostaa, että mukautuminen uuteen järjestelmään saattaa viedä ennakoitua enemmän aikaa.

| 47. | tähdentää, että on jäsenvaltioiden (valtio-, alue- tai paikallistason) asia vahvistaa lyhytaikaisen vuokramajoituksen saatavuutta ja tarjontaa koskevat säännöt. On kuitenkin edelleen mahdollista ottaa käyttöön lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen saatavuutta ja tarjontaa koskevia lupajärjestelmiä. |
| --- | --- |

47.

tähdentää, että on jäsenvaltioiden (valtio-, alue- tai paikallistason) asia vahvistaa lyhytaikaisen vuokramajoituksen saatavuutta ja tarjontaa koskevat säännöt. On kuitenkin edelleen mahdollista ottaa käyttöön lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen saatavuutta ja tarjontaa koskevia lupajärjestelmiä.

Markkinaosuudet ja majoittajat

Markkinaosuudet ja majoittajat

| 48. | kehottaa tutkimaan tarkemmin määritelmiä ja odottaa kriteerejä erilaisten omistajatyyppien erottamiseksi toisistaan (ammattimaiset majoittajat, satunnaiset majoittajat ja omistajat, jotka ovat antaneet kiinteistönsä hallinnoinnin kiinteistönvälittäjän tai -hoitajan tehtäväksi), jotta voidaan varmistaa todellinen markkinoille pääsy ja poistaa tarpeettomat esteet erityisesti pieniltä toimijoilta. |
| --- | --- |

48.

kehottaa tutkimaan tarkemmin määritelmiä ja odottaa kriteerejä erilaisten omistajatyyppien erottamiseksi toisistaan (ammattimaiset majoittajat, satunnaiset majoittajat ja omistajat, jotka ovat antaneet kiinteistönsä hallinnoinnin kiinteistönvälittäjän tai -hoitajan tehtäväksi), jotta voidaan varmistaa todellinen markkinoille pääsy ja poistaa tarpeettomat esteet erityisesti pieniltä toimijoilta.

| 49. | painottaa, että Euroopan komission ehdotus on täysin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukainen ja että se avaa erilaisia mahdollisuuksia toimivaltaisille viranomaisille, antaa niille mahdollisuuden päättää rekisteröintijärjestelmän luomisesta eikä vaikuta muuhun yleisen edun mukaiseen sääntelyyn. |
| --- | --- |

49.

painottaa, että Euroopan komission ehdotus on täysin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukainen ja että se avaa erilaisia mahdollisuuksia toimivaltaisille viranomaisille, antaa niille mahdollisuuden päättää rekisteröintijärjestelmän luomisesta eikä vaikuta muuhun yleisen edun mukaiseen sääntelyyn.

| 50. | kehottaa tekemään markkina-arvioinnin, jotta voidaan arvioida majoittajien yhteisön ammattimaisuuden astetta. |
| --- | --- |

50.

kehottaa tekemään markkina-arvioinnin, jotta voidaan arvioida majoittajien yhteisön ammattimaisuuden astetta.

| 51. | toivoo, että yksilöllinen rekisteröintinumero riittää yksittäisten luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden hallinnoimien rakennusten tai yksiköiden määrän arvioimiseen. |
| --- | --- |

51.

toivoo, että yksilöllinen rekisteröintinumero riittää yksittäisten luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden hallinnoimien rakennusten tai yksiköiden määrän arvioimiseen.

| 52. | kehottaa Euroopan komissiota julkaisemaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa kertomuksen, jossa kuvataan markkinoita ja esitetään arvioita eri toimijoiden markkinaosuuksista myös eri segmenteillä: esimerkiksi ammattimaiset majoittajat ja satunnaiset majoittajat (vertaistoiminta); majoittajat maaseudulla ja pienissä kaupungeissa verrattuna majoittajiin turistikohteissa; rajatylittäviä palveluja tarjoavat toimijat ja välittäjät verrattuna paikallisiin toimijoihin ja välittäjiin. Komitea kehottaa komissiota niin ikään ajantasaistamaan vaikutustenarviointitietoja. |
| --- | --- |

52.

kehottaa Euroopan komissiota julkaisemaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa kertomuksen, jossa kuvataan markkinoita ja esitetään arvioita eri toimijoiden markkinaosuuksista myös eri segmenteillä: esimerkiksi ammattimaiset majoittajat ja satunnaiset majoittajat (vertaistoiminta); majoittajat maaseudulla ja pienissä kaupungeissa verrattuna majoittajiin turistikohteissa; rajatylittäviä palveluja tarjoavat toimijat ja välittäjät verrattuna paikallisiin toimijoihin ja välittäjiin. Komitea kehottaa komissiota niin ikään ajantasaistamaan vaikutustenarviointitietoja.

| 53. | katsoo, että ammattimaisiin lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen tarjoajiin (elinkeinonharjoittajiin) olisi sovellettava tiukempia sääntöjä kuin satunnaisiin palvelujen tarjoajiin (vertaistoimijoihin). |
| --- | --- |

53.

katsoo, että ammattimaisiin lyhytaikaisten vuokramajoituspalvelujen tarjoajiin (elinkeinonharjoittajiin) olisi sovellettava tiukempia sääntöjä kuin satunnaisiin palvelujen tarjoajiin (vertaistoimijoihin).

Rekisteröinti

Rekisteröinti

| 54. | kehottaa selventämään, onko päätös rekisteröintijärjestelmän perustamisesta (yhdessä yhteisen digitaalisen palveluväylän kanssa) yksin jäsenvaltioiden vastuulla vai voivatko myös kyseisen jäsenvaltion paikallis- ja alueviranomaiset ottaa sen halutessaan käyttöön. |
| --- | --- |

54.

kehottaa selventämään, onko päätös rekisteröintijärjestelmän perustamisesta (yhdessä yhteisen digitaalisen palveluväylän kanssa) yksin jäsenvaltioiden vastuulla vai voivatko myös kyseisen jäsenvaltion paikallis- ja alueviranomaiset ottaa sen halutessaan käyttöön.

| 55. | arvostaa sitä, että hankkeessa määritellään rekisteröintimenettelyille yhteinen malli, jonka pohjalta kaikille majoituskohteille annettaisiin yksi kansallinen rekisteröintinumero avoimuuden ja jäljitettävyyden parantamiseksi. |
| --- | --- |

55.

arvostaa sitä, että hankkeessa määritellään rekisteröintimenettelyille yhteinen malli, jonka pohjalta kaikille majoituskohteille annettaisiin yksi kansallinen rekisteröintinumero avoimuuden ja jäljitettävyyden parantamiseksi.

| 56. | on huolissaan siitä, että ehdotetut säännöt mahdollistavat sen, että rekisteröintinumero annetaan automaattisesti ja välittömästi ja että majoittajat voivat näin käynnistää toimintansa. Komitea ymmärtää, ettei rekisteröinti tarkoita todentamista, mutta odottaa tarkempia tietoja siitä, miten toimivaltaiset viranomaiset voivat rajoittaa rekisteröintinumeroiden myöntämistä alueilla tai yksiköissä, jotka kuuluvat sellaisten paikallisten sääntöjen piiriin, joissa kielletään lyhytaikaiset vuokramajoituspalvelut. Jo rekisteröintivaiheessa tulisi vähintään vaatia todiste määräysoikeudesta majoituskohteeseen. |
| --- | --- |

56.

on huolissaan siitä, että ehdotetut säännöt mahdollistavat sen, että rekisteröintinumero annetaan automaattisesti ja välittömästi ja että majoittajat voivat näin käynnistää toimintansa. Komitea ymmärtää, ettei rekisteröinti tarkoita todentamista, mutta odottaa tarkempia tietoja siitä, miten toimivaltaiset viranomaiset voivat rajoittaa rekisteröintinumeroiden myöntämistä alueilla tai yksiköissä, jotka kuuluvat sellaisten paikallisten sääntöjen piiriin, joissa kielletään lyhytaikaiset vuokramajoituspalvelut. Jo rekisteröintivaiheessa tulisi vähintään vaatia todiste määräysoikeudesta majoituskohteeseen.

| 57. | odottaa, että 6 artiklassa selvennetään tarkemmin, mitä seurauksia aiheutuu siitä, että alustat eivät poista laittomia ilmoituksia tilapäisesti tai kokonaan. Komitea katsoo, että asetuksessa olisi todettava erikseen, että kunkin jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat määrätä seuraamuksia alustoille, jotka eivät noudata sovellettavia sääntöjä. |
| --- | --- |

57.

odottaa, että 6 artiklassa selvennetään tarkemmin, mitä seurauksia aiheutuu siitä, että alustat eivät poista laittomia ilmoituksia tilapäisesti tai kokonaan. Komitea katsoo, että asetuksessa olisi todettava erikseen, että kunkin jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat määrätä seuraamuksia alustoille, jotka eivät noudata sovellettavia sääntöjä.

Todentaminen ja arviointi

Todentaminen ja arviointi

| 58. | kehottaa selventämään 7 artiklan 1 kohdan c alakohtaa, jonka mukaan alustojen on toteutettava ”kohtuulliset toimet tarkistaakseen satunnaisesti majoittajien ilmoitukset”, sillä kohtuulliset toimet ja satunnainen tarkistaminen saattavat osoittautua liian epämääräisiksi ja tulkinnanvaraisiksi. Komitea katsoo niin ikään, että tällaiset tehtävät, jotka liittyvät satunnaiseen tarkistamiseen ja sen tulosten ilmoittamiseen toimivaltaisille viranomaisille, olisi suoritettava vähintään neljännesvuosittain. |
| --- | --- |

58.

kehottaa selventämään 7 artiklan 1 kohdan c alakohtaa, jonka mukaan alustojen on toteutettava ”kohtuulliset toimet tarkistaakseen satunnaisesti majoittajien ilmoitukset”, sillä kohtuulliset toimet ja satunnainen tarkistaminen saattavat osoittautua liian epämääräisiksi ja tulkinnanvaraisiksi. Komitea katsoo niin ikään, että tällaiset tehtävät, jotka liittyvät satunnaiseen tarkistamiseen ja sen tulosten ilmoittamiseen toimivaltaisille viranomaisille, olisi suoritettava vähintään neljännesvuosittain.

| 59. | korostaa, että asetuksen mukainen rekisteröintimenettely ei vaikuta mahdollisiin muihin raportointivelvoitteisiin, jotka liittyvät esimerkiksi verotukseen, väestön rekisteröintiin ja tilastointiin. |
| --- | --- |

59.

korostaa, että asetuksen mukainen rekisteröintimenettely ei vaikuta mahdollisiin muihin raportointivelvoitteisiin, jotka liittyvät esimerkiksi verotukseen, väestön rekisteröintiin ja tilastointiin.

| 60. | katsoo, että arviointiin, joka on määrä tehdä kolme vuotta asetuksen voimaantulon jälkeen, on sisällytettävä myös arvio vaikutuksista paikallis- ja alueviranomaisiin ja niiden valmiuksista laatia toimintapolitiikkoja, jotka perustuvat tietoihin, joita alustat jakavat toimivaltaisten viranomaisten kanssa. Arvioinnissa olisi otettava huomioon myös tietojen saatavuus, laatu ja käytettävyys sekä rajatylittävän täytäntöönpanon ja hallinnollisen yhteistyön toimivuus. |
| --- | --- |

60.

katsoo, että arviointiin, joka on määrä tehdä kolme vuotta asetuksen voimaantulon jälkeen, on sisällytettävä myös arvio vaikutuksista paikallis- ja alueviranomaisiin ja niiden valmiuksista laatia toimintapolitiikkoja, jotka perustuvat tietoihin, joita alustat jakavat toimivaltaisten viranomaisten kanssa. Arvioinnissa olisi otettava huomioon myös tietojen saatavuus, laatu ja käytettävyys sekä rajatylittävän täytäntöönpanon ja hallinnollisen yhteistyön toimivuus.

| 61. | katsoo, että sisäänrakennettua noudattamista koskevassa asetuksen 7 artiklassa olisi varmistettava, että verkkorajapinta suunnitellaan niin, että lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen ilmoituksissa on pakollinen kohta majoituskohteen rekisteröintinumeron ilmoittamista varten. Komitea katsoo myös, että tämä pakollinen kohta olisi luotava automaattisesti silloin, kun majoittaja yrittää julkaista ilmoituksen kohteesta, joka sijaitsee alueella, jolla on käytössä rekisteröintimenettely, sen sijaan, että majoittajat vastaavat vapaaehtoisesti itse sen ilmoittamisesta. Komitea toteaa, että koska 13 artiklan 1 kohdan a alakohdassa jäsenvaltiot velvoitetaan ylläpitämään ajantasaisia luetteloita alueista, joilla sovelletaan rekisteröintimenettelyä, alustoilla on tarvittavat tekniset välineet tämän tarkistuksen suorittamiseksi ilman merkittäviä kustannuksia. |
| --- | --- |

61.

katsoo, että sisäänrakennettua noudattamista koskevassa asetuksen 7 artiklassa olisi varmistettava, että verkkorajapinta suunnitellaan niin, että lyhytaikaista vuokramajoitusta välittävien verkkoalustojen ilmoituksissa on pakollinen kohta majoituskohteen rekisteröintinumeron ilmoittamista varten. Komitea katsoo myös, että tämä pakollinen kohta olisi luotava automaattisesti silloin, kun majoittaja yrittää julkaista ilmoituksen kohteesta, joka sijaitsee alueella, jolla on käytössä rekisteröintimenettely, sen sijaan, että majoittajat vastaavat vapaaehtoisesti itse sen ilmoittamisesta. Komitea toteaa, että koska 13 artiklan 1 kohdan a alakohdassa jäsenvaltiot velvoitetaan ylläpitämään ajantasaisia luetteloita alueista, joilla sovelletaan rekisteröintimenettelyä, alustoilla on tarvittavat tekniset välineet tämän tarkistuksen suorittamiseksi ilman merkittäviä kustannuksia.

| 62. | suhtautuu epäillen siihen, että majoittajien itse tekemä ilmoitus siitä, sijaitseeko lyhytaikaiseen vuokramajoitukseen tarjottu majoituskohde alueella, jolla on otettu käyttöön rekisteröintimenettely tai sovelletaan sitä, on riittävä. Komitea ehdottaa sen sijaan, että verkkorajapinta on suunniteltava niin, että tällaisessa tapauksessa rekisterinumeron antaminen on pakollista. |
| --- | --- |

62.

suhtautuu epäillen siihen, että majoittajien itse tekemä ilmoitus siitä, sijaitseeko lyhytaikaiseen vuokramajoitukseen tarjottu majoituskohde alueella, jolla on otettu käyttöön rekisteröintimenettely tai sovelletaan sitä, on riittävä. Komitea ehdottaa sen sijaan, että verkkorajapinta on suunniteltava niin, että tällaisessa tapauksessa rekisterinumeron antaminen on pakollista.

Bryssel 15. maaliskuuta 2023.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(31)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

31

(31)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

31

(37)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1150, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, oikeudenmukaisuuden ja avoimuuden edistämisestä verkossa toimivien välityspalvelujen yrityskäyttäjiä varten (EUVL L 186, 11.7.2019, s. 57).

37

(38)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/1925, annettu 14 päivänä syyskuuta 2022, kilpailullisista ja oikeudenmukaisista markkinoista digitaalialalla ja direktiivien (EU) 2019/1937 ja (EU) 2020/1828 muuttamisesta (digimarkkinasäädös) (EUVL L 265, 12.10.2022, s. 1).

38

(39)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/1535, annettu 9 päivänä syyskuuta 2015, teknisiä määräyksiä ja tietoyhteiskunnan palveluja koskevia määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä (kodifikaatio) (EUVL L 241, 17.9.2015, s. 1).

39

(40)  Neuvoston direktiivi 2010/24/EU, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2010, keskinäisestä avunannosta veroihin, maksuihin ja muihin toimenpiteisiin liittyvien saatavien perinnässä (EUVL L 84, 31.3.2010, s. 1).

40

(41)  Neuvoston direktiivi 2011/16/EU, annettu 15 päivänä helmikuuta 2011, hallinnollisesta yhteistyöstä verotuksen alalla ja direktiivin 77/799/ETY kumoamisesta (EUVL L 64, 11.3.2011, s. 1).

41

(37)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1150, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, oikeudenmukaisuuden ja avoimuuden edistämisestä verkossa toimivien välityspalvelujen yrityskäyttäjiä varten (EUVL L 186, 11.7.2019, s. 57).

37

(38)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/1925, annettu 14 päivänä syyskuuta 2022, kilpailullisista ja oikeudenmukaisista markkinoista digitaalialalla ja direktiivien (EU) 2019/1937 ja (EU) 2020/1828 muuttamisesta (digimarkkinasäädös) (EUVL L 265, 12.10.2022, s. 1).

38

(39)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/1535, annettu 9 päivänä syyskuuta 2015, teknisiä määräyksiä ja tietoyhteiskunnan palveluja koskevia määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä (kodifikaatio) (EUVL L 241, 17.9.2015, s. 1).

39

(40)  Neuvoston direktiivi 2010/24/EU, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2010, keskinäisestä avunannosta veroihin, maksuihin ja muihin toimenpiteisiin liittyvien saatavien perinnässä (EUVL L 84, 31.3.2010, s. 1).

40

(41)  Neuvoston direktiivi 2011/16/EU, annettu 15 päivänä helmikuuta 2011, hallinnollisesta yhteistyöstä verotuksen alalla ja direktiivin 77/799/ETY kumoamisesta (EUVL L 64, 11.3.2011, s. 1).

41

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 223/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, Euroopan tilastoista sekä salassapidettävien tilastotietojen luovuttamisesta Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1101/2008, yhteisön tilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 322/97 ja Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmakomitean perustamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 89/382/ETY, Euratom kumoamisesta (EUVL L 87, 31.3.2009, s. 164).

1

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 223/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, Euroopan tilastoista sekä salassapidettävien tilastotietojen luovuttamisesta Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1101/2008, yhteisön tilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 322/97 ja Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmakomitean perustamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 89/382/ETY, Euratom kumoamisesta (EUVL L 87, 31.3.2009, s. 164).

1

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1724, annettu 2 päivänä lokakuuta 2018, tietoja, menettelyjä sekä neuvonta- ja ongelmanratkaisupalveluja saataville tarjoavan yhteisen digitaalisen palveluväylän perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1024/2012 muuttamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 1).

1

(2)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Short-stay_accommodation_offered_via_online_collaborative_economy_platforms

2

(3)  https://transport.ec.europa.eu/transport-themes/mobility-strategy_en

3

(4)  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/information/publications/reports/2018/comprehensive-analysis-of-the-existing-cross-border-rail-transport-connections-and-missing-links-on-the-internal-eu-borders

4

(5)  https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0094119020300498

5

(6)  Asia C-674/20: Unionin tuomioistuimen tuomio (toinen jaosto) 27.4.2022 (ennakkoratkaisupyyntö, jonka on esittänyt Cour constitutionnelle – Belgia) – Airbnb Ireland UC v. Région de Bruxelles-Capitale (EUVL C 237, 20.6.2022, s. 15) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX%3A62020CA0674

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/31/EY, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2000, tietoyhteiskunnan palveluja, erityisesti sähköistä kaupankäyntiä, sisämarkkinoilla koskevista tietyistä oikeudellisista näkökohdista (”Direktiivi sähköisestä kaupankäynnistä”) (EYVL L 178, 17.7.2000, s. 1) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/ALL/?uri=CELEX:32000L0031

7

(8)  Asia C-390/18: Unionin tuomioistuimen tuomio (suuri jaosto) 19.12.2019 – Juge d’instruction du tribunal de grande instance de Paris’n esittämä ennakkoratkaisupyyntö – Rikosoikeudenkäynti, jossa vastaajana on X (EUVL C 61, 24.2.2020, s. 8).

8

(9)  Neuvoston direktiivi (EU) 2021/514, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2021, hallinnollisesta yhteistyöstä verotuksen alalla annetun direktiivin 2011/16/EU muuttamisesta (EUVL L 104, 25.3.2021, s. 1).

9

---

| 30.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 188/43 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 188/43

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”torjunta-aineiden kestävä käyttö”

(2023/C 188/06)

| Esittelijä: | Heinz-Joachim HÖFER (DE, PES), Altenkirchenin piirikuntakaupungin (Westerwald) kaupunginvaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kasvinsuojeluaineiden kestävästä käytöstä ja asetuksen (EU) 2021/2115 muuttamisesta
  COM(2022) 305 final |

Esittelijä:

Heinz-Joachim HÖFER (DE, PES), Altenkirchenin piirikuntakaupungin (Westerwald) kaupunginvaltuuston jäsen

Viiteasiakirja:

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kasvinsuojeluaineiden kestävästä käytöstä ja asetuksen (EU) 2021/2115 muuttamisesta

COM(2022) 305 final

I.   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (5) | Jotta voidaan varmistaa kasvinsuojeluaineiden kestävää käyttöä koskevan unionin oikeudellisen kehyksen tavoitteiden saavuttaminen kaikilta osin, kehystä on mukautettava säätämällä selkeämmistä ja suoraan sovellettavista säännöistä toimijoille. Lisäksi olisi selkeytettävä useita sääntöjä, esimerkiksi integroidun torjunnan soveltamista, kasvinsuojeluaineiden käytön rajoituksia ja kasvinsuojeluaineiden levittämiseen käytettävien välineiden tarkastuksia koskevia sääntöjä. Sen vuoksi on aiheellista kumota direktiivi 2009/128/EY ja korvata se asetuksella. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(5)

Jotta voidaan varmistaa kasvinsuojeluaineiden kestävää käyttöä koskevan unionin oikeudellisen kehyksen tavoitteiden saavuttaminen kaikilta osin, kehystä on mukautettava säätämällä selkeämmistä ja suoraan sovellettavista säännöistä toimijoille. Lisäksi olisi selkeytettävä useita sääntöjä, esimerkiksi integroidun torjunnan soveltamista, kasvinsuojeluaineiden käytön rajoituksia ja kasvinsuojeluaineiden levittämiseen käytettävien välineiden tarkastuksia koskevia sääntöjä. Sen vuoksi on aiheellista kumota direktiivi 2009/128/EY ja korvata se asetuksella.

| (5) | Jotta voidaan varmistaa kasvinsuojeluaineiden kestävää käyttöä koskevan unionin oikeudellisen kehyksen tavoitteiden saavuttaminen kaikilta osin, kehystä on mukautettava säätämällä selkeämmistä ja suoraan sovellettavista säännöistä toimijoille
  ja rajavalvontaa on tehostettava siten, että tuonti täyttää samat kriteerit kuin mitä unionin alueella vaaditaan. Näin EU:n alueelle ei pääse elintarvikkeita, kasveja eikä kukkia, joita on käsitelty EU:ssa kielletyillä kasvinsuojeluaineilla (torjunta-aineet, sienitautien torjunta-aineet jne.)
  . Lisäksi olisi selkeytettävä useita sääntöjä, esimerkiksi integroidun torjunnan soveltamista, kasvinsuojeluaineiden käytön rajoituksia ja kasvinsuojeluaineiden levittämiseen käytettävien välineiden tarkastuksia koskevia sääntöjä. Sen vuoksi on aiheellista kumota direktiivi 2009/128/EY ja korvata se asetuksella. |
| --- | --- |

(5)

Jotta voidaan varmistaa kasvinsuojeluaineiden kestävää käyttöä koskevan unionin oikeudellisen kehyksen tavoitteiden saavuttaminen kaikilta osin, kehystä on mukautettava säätämällä selkeämmistä ja suoraan sovellettavista säännöistä toimijoille
  ja rajavalvontaa on tehostettava siten, että tuonti täyttää samat kriteerit kuin mitä unionin alueella vaaditaan. Näin EU:n alueelle ei pääse elintarvikkeita, kasveja eikä kukkia, joita on käsitelty EU:ssa kielletyillä kasvinsuojeluaineilla (torjunta-aineet, sienitautien torjunta-aineet jne.)
  . Lisäksi olisi selkeytettävä useita sääntöjä, esimerkiksi integroidun torjunnan soveltamista, kasvinsuojeluaineiden käytön rajoituksia ja kasvinsuojeluaineiden levittämiseen käytettävien välineiden tarkastuksia koskevia sääntöjä. Sen vuoksi on aiheellista kumota direktiivi 2009/128/EY ja korvata se asetuksella.

Muutosehdotus 2

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (9) | Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin 9 päivänä toukokuuta 2022 julkaistussa loppuraportissa kansalaiset pyytävät maataloutta, elintarviketuotantoa, biodiversiteettiä ja ekosysteemiä sekä saastumista koskevissa ehdotuksissa unionia vähentämään merkittävästi erityisesti kemiallisten torjunta-aineiden ja lannoitteiden käyttöä nykyisten tavoitteiden mukaisesti siten, että varmistetaan kuitenkin elintarviketurva, ja tukemaan tutkimusta kestävämpien ja luonnonmukaisempien vaihtoehtojen kehittämiseksi. Kansalaiset pyytävät lisää muun muassa kestävään tuotantoon, tuholaisresistenssiin ja täsmäviljelyyn liittyvien teknologisten ratkaisujen tutkimusta ja innovointia sekä enemmän viljelijöille tarkoitettua ja viljelijöiden toteuttamaa viestintää, neuvontajärjestelmiä ja koulutusta sekä hyönteisten, erityisesti kotoperäisten ja pölyttävien hyönteisten, suojelua. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(9)

Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin 9 päivänä toukokuuta 2022 julkaistussa loppuraportissa kansalaiset pyytävät maataloutta, elintarviketuotantoa, biodiversiteettiä ja ekosysteemiä sekä saastumista koskevissa ehdotuksissa unionia vähentämään merkittävästi erityisesti kemiallisten torjunta-aineiden ja lannoitteiden käyttöä nykyisten tavoitteiden mukaisesti siten, että varmistetaan kuitenkin elintarviketurva, ja tukemaan tutkimusta kestävämpien ja luonnonmukaisempien vaihtoehtojen kehittämiseksi. Kansalaiset pyytävät lisää muun muassa kestävään tuotantoon, tuholaisresistenssiin ja täsmäviljelyyn liittyvien teknologisten ratkaisujen tutkimusta ja innovointia sekä enemmän viljelijöille tarkoitettua ja viljelijöiden toteuttamaa viestintää, neuvontajärjestelmiä ja koulutusta sekä hyönteisten, erityisesti kotoperäisten ja pölyttävien hyönteisten, suojelua.

| (9) | Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin 9 päivänä toukokuuta 2022 julkaistussa loppuraportissa kansalaiset pyytävät maataloutta, elintarviketuotantoa, biodiversiteettiä ja ekosysteemiä sekä saastumista koskevissa ehdotuksissa unionia vähentämään merkittävästi erityisesti kemiallisten torjunta-aineiden ja lannoitteiden käyttöä nykyisten tavoitteiden mukaisesti siten, että varmistetaan kuitenkin elintarviketurva, ja tukemaan tutkimusta kestävämpien ja luonnonmukaisempien vaihtoehtojen kehittämiseksi. Kansalaiset pyytävät lisää muun muassa kestävään tuotantoon, tuholaisresistenssiin ja täsmäviljelyyn liittyvien teknologisten ratkaisujen tutkimusta ja innovointia sekä enemmän viljelijöille tarkoitettua ja viljelijöiden toteuttamaa viestintää, neuvontajärjestelmiä ja koulutusta sekä hyönteisten, erityisesti kotoperäisten ja pölyttävien hyönteisten, suojelua.
  Kansalaiset suosittelevat lisäksi saastuttaja maksaa -periaatteen soveltamista ja sen sisällyttämistä myös verotustoimenpiteisiin. |
| --- | --- |

(9)

Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin 9 päivänä toukokuuta 2022 julkaistussa loppuraportissa kansalaiset pyytävät maataloutta, elintarviketuotantoa, biodiversiteettiä ja ekosysteemiä sekä saastumista koskevissa ehdotuksissa unionia vähentämään merkittävästi erityisesti kemiallisten torjunta-aineiden ja lannoitteiden käyttöä nykyisten tavoitteiden mukaisesti siten, että varmistetaan kuitenkin elintarviketurva, ja tukemaan tutkimusta kestävämpien ja luonnonmukaisempien vaihtoehtojen kehittämiseksi. Kansalaiset pyytävät lisää muun muassa kestävään tuotantoon, tuholaisresistenssiin ja täsmäviljelyyn liittyvien teknologisten ratkaisujen tutkimusta ja innovointia sekä enemmän viljelijöille tarkoitettua ja viljelijöiden toteuttamaa viestintää, neuvontajärjestelmiä ja koulutusta sekä hyönteisten, erityisesti kotoperäisten ja pölyttävien hyönteisten, suojelua.
  Kansalaiset suosittelevat lisäksi saastuttaja maksaa -periaatteen soveltamista ja sen sisällyttämistä myös verotustoimenpiteisiin.

Muutosehdotus 3

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (12) | Pellolta pöytään -strategian tavoitteena on vähentää merkittävästi kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käyttöä taloudellisesti kannattavalla tavalla. Tavoitteen saavuttamiseksi on tarpeen asettaa määrällisiä tavoitteita unionin ja jäsenvaltioiden tasolla kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käytön ja niiden aiheuttamien riskien vähentämiseksi sekä vaarallisempien kasvinsuojeluaineiden käytön vähentämiseksi, jotta voidaan seurata edistymistä. Kansallisessa lainsäädännössä olisi asetettava kansalliset tavoitteet, jotta voidaan varmistaa riittävä edistyminen ja vastuullisuus suhteessa tavoitteisiin. Jäsenvaltioiden olisi saavutettava myös nämä sitovat kansalliset tavoitteet vuoteen 2030 mennessä. Kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käytön vähenemisen odotetaan vähentävän merkittävästi ammattikäyttäjille aiheutuvia työterveys- ja työturvallisuusriskejä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(12)

Pellolta pöytään -strategian tavoitteena on vähentää merkittävästi kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käyttöä taloudellisesti kannattavalla tavalla. Tavoitteen saavuttamiseksi on tarpeen asettaa määrällisiä tavoitteita unionin ja jäsenvaltioiden tasolla kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käytön ja niiden aiheuttamien riskien vähentämiseksi sekä vaarallisempien kasvinsuojeluaineiden käytön vähentämiseksi, jotta voidaan seurata edistymistä. Kansallisessa lainsäädännössä olisi asetettava kansalliset tavoitteet, jotta voidaan varmistaa riittävä edistyminen ja vastuullisuus suhteessa tavoitteisiin. Jäsenvaltioiden olisi saavutettava myös nämä sitovat kansalliset tavoitteet vuoteen 2030 mennessä. Kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käytön vähenemisen odotetaan vähentävän merkittävästi ammattikäyttäjille aiheutuvia työterveys- ja työturvallisuusriskejä.

| (12) | Pellolta pöytään -strategian tavoitteena on vähentää merkittävästi kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käyttöä taloudellisesti kannattavalla tavalla. Tavoitteen saavuttamiseksi on tarpeen asettaa määrällisiä tavoitteita unionin ja jäsenvaltioiden tasolla kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käytön ja niiden aiheuttamien riskien vähentämiseksi sekä vaarallisempien kasvinsuojeluaineiden käytön vähentämiseksi, jotta voidaan seurata edistymistä. Kansallisessa lainsäädännössä olisi asetettava kansalliset tavoitteet, jotta voidaan varmistaa riittävä edistyminen ja vastuullisuus suhteessa tavoitteisiin. Jäsenvaltioiden olisi saavutettava myös nämä sitovat kansalliset tavoitteet vuoteen 2030 mennessä. Kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käytön vähenemisen odotetaan vähentävän merkittävästi ammattikäyttäjille aiheutuvia työterveys- ja työturvallisuusriskejä
  mutta myös kansalaisille ja kuluttajille sekä etenkin haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille aiheutuvia riskejä
  . |
| --- | --- |

(12)

Pellolta pöytään -strategian tavoitteena on vähentää merkittävästi kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käyttöä taloudellisesti kannattavalla tavalla. Tavoitteen saavuttamiseksi on tarpeen asettaa määrällisiä tavoitteita unionin ja jäsenvaltioiden tasolla kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käytön ja niiden aiheuttamien riskien vähentämiseksi sekä vaarallisempien kasvinsuojeluaineiden käytön vähentämiseksi, jotta voidaan seurata edistymistä. Kansallisessa lainsäädännössä olisi asetettava kansalliset tavoitteet, jotta voidaan varmistaa riittävä edistyminen ja vastuullisuus suhteessa tavoitteisiin. Jäsenvaltioiden olisi saavutettava myös nämä sitovat kansalliset tavoitteet vuoteen 2030 mennessä. Kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käytön vähenemisen odotetaan vähentävän merkittävästi ammattikäyttäjille aiheutuvia työterveys- ja työturvallisuusriskejä
  mutta myös kansalaisille ja kuluttajille sekä etenkin haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille aiheutuvia riskejä
  .

Muutosehdotus 4

Johdanto-osan 13 a kappale (uusi kappale)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | (13a) | Euroopan komissio toteaa elintarviketurvan taustatekijöitä käsittelevässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa, että maaperä, vesi, biologinen monimuotoisuus ja ilma ovat elintarviketuotannon perusedellytyksiä ja että nykyinen kemiallisiin torjunta-aineisiin perustuva tehomaatalousmalli, jossa käytetään runsaasti tuotantopanoksia, uhkaa todennäköisesti keskipitkällä aikavälillä elintarviketurvaa biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen, tuholaisten todennäköisen lisääntymisen, maaperän terveydentilan heikkenemisen ja maataloustuotannolle välttämättömien pölyttäjien häviämisen vuoksi, ja korostaa lisäksi tarvetta panna täytäntöön torjunta-aineiden vähentämistavoitteet elintarviketurvan varmistamiseksi EU:n alueella pitkällä aikavälillä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(13a)

Euroopan komissio toteaa elintarviketurvan taustatekijöitä käsittelevässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa, että maaperä, vesi, biologinen monimuotoisuus ja ilma ovat elintarviketuotannon perusedellytyksiä ja että nykyinen kemiallisiin torjunta-aineisiin perustuva tehomaatalousmalli, jossa käytetään runsaasti tuotantopanoksia, uhkaa todennäköisesti keskipitkällä aikavälillä elintarviketurvaa biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen, tuholaisten todennäköisen lisääntymisen, maaperän terveydentilan heikkenemisen ja maataloustuotannolle välttämättömien pölyttäjien häviämisen vuoksi, ja korostaa lisäksi tarvetta panna täytäntöön torjunta-aineiden vähentämistavoitteet elintarviketurvan varmistamiseksi EU:n alueella pitkällä aikavälillä.

Perustelu

Torjunta-aineiden vähentäminen on tarpeen ruokaturvan varmistamiseksi.

Muutosehdotus 5

Johdanto-osan 14 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (14) | Jäsenvaltioiden olisi laadittava ja julkaistava kansalliset toimintasuunnitelmat. Jotta jäsenvaltioiden kansalliset toimintasuunnitelmat olisivat tehokkaita, niihin olisi sisällyttävä määrällisiä tavoitteita, viittaukset kansallisessa lainsäädännössä vuodeksi 2030 asetettuihin sitoviin kansallisiin vähennystavoitteisiin sekä kansallisissa toimintasuunnitelmissa asetetut ohjeelliset tavoitteet samoin kuin toimenpiteet, aikataulut ja indikaattorit, joiden mukaan vähennetään torjunta-aineiden käytöstä ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvia riskejä ja vaikutuksia. Näin voidaan omaksua määrällisten tavoitteiden asettamiseen jäsennelty lähestymistapa, jolla on selvä yhteys vuodeksi 2030 asetettuihin kansallisiin vähennystavoitteisiin. Jotta jäsenvaltiot voivat valvoa tämän asetuksen säännösten noudattamista, niitä olisi myös vaadittava raportoimaan vuosittain tavoitteista ja tarkoista määrällisistä tiedoista, jotka liittyvät käyttöä, koulutusta, levitysvälineitä ja integroitua torjuntaa koskevien säännösten noudattamiseen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(14)

Jäsenvaltioiden olisi laadittava ja julkaistava kansalliset toimintasuunnitelmat. Jotta jäsenvaltioiden kansalliset toimintasuunnitelmat olisivat tehokkaita, niihin olisi sisällyttävä määrällisiä tavoitteita, viittaukset kansallisessa lainsäädännössä vuodeksi 2030 asetettuihin sitoviin kansallisiin vähennystavoitteisiin sekä kansallisissa toimintasuunnitelmissa asetetut ohjeelliset tavoitteet samoin kuin toimenpiteet, aikataulut ja indikaattorit, joiden mukaan vähennetään torjunta-aineiden käytöstä ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvia riskejä ja vaikutuksia. Näin voidaan omaksua määrällisten tavoitteiden asettamiseen jäsennelty lähestymistapa, jolla on selvä yhteys vuodeksi 2030 asetettuihin kansallisiin vähennystavoitteisiin. Jotta jäsenvaltiot voivat valvoa tämän asetuksen säännösten noudattamista, niitä olisi myös vaadittava raportoimaan vuosittain tavoitteista ja tarkoista määrällisistä tiedoista, jotka liittyvät käyttöä, koulutusta, levitysvälineitä ja integroitua torjuntaa koskevien säännösten noudattamiseen.

| (14) | Jäsenvaltioiden olisi laadittava ja julkaistava kansalliset toimintasuunnitelmat. Jotta jäsenvaltioiden kansalliset toimintasuunnitelmat olisivat tehokkaita, niihin olisi sisällyttävä määrällisiä tavoitteita, viittaukset kansallisessa lainsäädännössä vuodeksi 2030 asetettuihin sitoviin kansallisiin vähennystavoitteisiin sekä kansallisissa toimintasuunnitelmissa asetetut ohjeelliset tavoitteet samoin kuin toimenpiteet, aikataulut ja indikaattorit, joiden mukaan vähennetään torjunta-aineiden käytöstä ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvia riskejä ja vaikutuksia. Näin voidaan omaksua määrällisten tavoitteiden asettamiseen jäsennelty lähestymistapa, jolla on selvä yhteys vuodeksi 2030 asetettuihin kansallisiin vähennystavoitteisiin. Jotta jäsenvaltiot voivat valvoa tämän asetuksen säännösten noudattamista, niitä olisi myös vaadittava raportoimaan vuosittain tavoitteista ja tarkoista määrällisistä tiedoista, jotka liittyvät käyttöä, koulutusta, levitysvälineitä ja integroitua torjuntaa koskevien säännösten noudattamiseen.
  Esitettyjen näkemysten avoimuuden varmistamiseksi Euroopan komissio voi tehdä näiden kansallisten toimintasuunnitelmien jälkitarkastuksen ympäristötutkijoista ja kansalaisyhteiskunnan edustajista koostuvan asiantuntijaryhmän avustuksella. |
| --- | --- |

(14)

Jäsenvaltioiden olisi laadittava ja julkaistava kansalliset toimintasuunnitelmat. Jotta jäsenvaltioiden kansalliset toimintasuunnitelmat olisivat tehokkaita, niihin olisi sisällyttävä määrällisiä tavoitteita, viittaukset kansallisessa lainsäädännössä vuodeksi 2030 asetettuihin sitoviin kansallisiin vähennystavoitteisiin sekä kansallisissa toimintasuunnitelmissa asetetut ohjeelliset tavoitteet samoin kuin toimenpiteet, aikataulut ja indikaattorit, joiden mukaan vähennetään torjunta-aineiden käytöstä ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvia riskejä ja vaikutuksia. Näin voidaan omaksua määrällisten tavoitteiden asettamiseen jäsennelty lähestymistapa, jolla on selvä yhteys vuodeksi 2030 asetettuihin kansallisiin vähennystavoitteisiin. Jotta jäsenvaltiot voivat valvoa tämän asetuksen säännösten noudattamista, niitä olisi myös vaadittava raportoimaan vuosittain tavoitteista ja tarkoista määrällisistä tiedoista, jotka liittyvät käyttöä, koulutusta, levitysvälineitä ja integroitua torjuntaa koskevien säännösten noudattamiseen.
  Esitettyjen näkemysten avoimuuden varmistamiseksi Euroopan komissio voi tehdä näiden kansallisten toimintasuunnitelmien jälkitarkastuksen ympäristötutkijoista ja kansalaisyhteiskunnan edustajista koostuvan asiantuntijaryhmän avustuksella.

Muutosehdotus 6

Johdanto-osan 16 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (14) | Kasvisuojeluaineiden kestävää käyttöä koskevan politiikan ja toimenpiteiden täytäntöönpano vaikuttaa ympäristöön, kansanterveyteen ja työoloihin. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kansalaisille ja työmarkkinaosapuolille annetaan riittävästi mahdollisuuksia osallistua jäsenvaltioiden kansallisten toimintasuunnitelmien laatimiseen ja että heitä kuullaan niiden laatimisessa tapauksen mukaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/42/EY (24) mukaisesti. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(14)

Kasvisuojeluaineiden kestävää käyttöä koskevan politiikan ja toimenpiteiden täytäntöönpano vaikuttaa ympäristöön, kansanterveyteen ja työoloihin. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kansalaisille ja työmarkkinaosapuolille annetaan riittävästi mahdollisuuksia osallistua jäsenvaltioiden kansallisten toimintasuunnitelmien laatimiseen ja että heitä kuullaan niiden laatimisessa tapauksen mukaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/42/EY (24) mukaisesti.

| (16) | Kasvisuojeluaineiden kestävää käyttöä koskevan politiikan ja toimenpiteiden täytäntöönpano vaikuttaa ympäristöön, kansanterveyteen ja työoloihin. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että
  alue- ja paikallisviranomaisille niiden omilla vastuualueilla sekä
  kansalaisille ja työmarkkinaosapuolille annetaan riittävästi mahdollisuuksia osallistua jäsenvaltioiden kansallisten toimintasuunnitelmien laatimiseen ja että näitä tahoja kuullaan niiden laatimisessa tapauksen mukaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/42/EY (24) mukaisesti. |
| --- | --- |

(16)

Kasvisuojeluaineiden kestävää käyttöä koskevan politiikan ja toimenpiteiden täytäntöönpano vaikuttaa ympäristöön, kansanterveyteen ja työoloihin. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että
  alue- ja paikallisviranomaisille niiden omilla vastuualueilla sekä
  kansalaisille ja työmarkkinaosapuolille annetaan riittävästi mahdollisuuksia osallistua jäsenvaltioiden kansallisten toimintasuunnitelmien laatimiseen ja että näitä tahoja kuullaan niiden laatimisessa tapauksen mukaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/42/EY (24) mukaisesti.

Muutosehdotus 7

Johdanto-osan 24 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (22) | Sen varmistamiseksi, että kasvinsuojeluaineita ja niiden levitysvälineitä käytetään ihmisten terveyttä ja ympäristöä suojelevalla tavalla, on tarpeen säätää ammattikäyttäjiä koskevista yleisistä vaatimuksista, jotka liittyvät tiettyjen kasvinsuojeluaineiden tai levitysvälineiden käyttöä ja vaarallisempien kasvinsuojeluaineiden käyttöä varten vaadittavaan koulutukseen sekä tarpeeseen noudattaa ammattikäytössä olevia levitysvälineitä koskevia tarkastusvaatimuksia. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(22)

Sen varmistamiseksi, että kasvinsuojeluaineita ja niiden levitysvälineitä käytetään ihmisten terveyttä ja ympäristöä suojelevalla tavalla, on tarpeen säätää ammattikäyttäjiä koskevista yleisistä vaatimuksista, jotka liittyvät tiettyjen kasvinsuojeluaineiden tai levitysvälineiden käyttöä ja vaarallisempien kasvinsuojeluaineiden käyttöä varten vaadittavaan koulutukseen sekä tarpeeseen noudattaa ammattikäytössä olevia levitysvälineitä koskevia tarkastusvaatimuksia.

| (24) | Sen varmistamiseksi, että kasvinsuojeluaineita ja niiden levitysvälineitä käytetään ihmisten terveyttä ja ympäristöä suojelevalla tavalla, on tarpeen säätää ammattikäyttäjiä koskevista yleisistä vaatimuksista, jotka liittyvät tiettyjen kasvinsuojeluaineiden tai levitysvälineiden käyttöä ja vaarallisempien kasvinsuojeluaineiden käyttöä varten vaadittavaan koulutukseen sekä tarpeeseen noudattaa ammattikäytössä olevia levitysvälineitä koskevia tarkastusvaatimuksia.
  Samalla olisi kiellettävä kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käyttö henkilöiltä, jotka eivät ole ammattikäyttäjiä ja joilla ei ole koulutusta, jotta vältetään tilanteet, joissa ihmisten tai ympäristön turvallisuus vaarantuu. |
| --- | --- |

(24)

Sen varmistamiseksi, että kasvinsuojeluaineita ja niiden levitysvälineitä käytetään ihmisten terveyttä ja ympäristöä suojelevalla tavalla, on tarpeen säätää ammattikäyttäjiä koskevista yleisistä vaatimuksista, jotka liittyvät tiettyjen kasvinsuojeluaineiden tai levitysvälineiden käyttöä ja vaarallisempien kasvinsuojeluaineiden käyttöä varten vaadittavaan koulutukseen sekä tarpeeseen noudattaa ammattikäytössä olevia levitysvälineitä koskevia tarkastusvaatimuksia.
  Samalla olisi kiellettävä kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käyttö henkilöiltä, jotka eivät ole ammattikäyttäjiä ja joilla ei ole koulutusta, jotta vältetään tilanteet, joissa ihmisten tai ympäristön turvallisuus vaarantuu.

Muutosehdotus 8

Johdanto-osan 24 a kappale (uusi kappale)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | (24a) | Ympäristöseuranta on tarpeen, jotta voidaan tutkia kasvinsuojeluaineiden käytöstä ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvia vaikutuksia. EU:n seurantavaatimuksissa keskitytään tällä hetkellä vain veteen. Jotta voidaan arvioida tarkasti, täyttyvätkö tämän asetuksen tavoitteet, jotka liittyvät kasvinsuojeluaineista aiheutuvan riskin vähentämiseen, jäsenvaltioiden on otettava käyttöön kattavat ohjelmat, joilla seurataan tehoaineiden ja niiden aineenvaihduntatuotteiden jäämien esiintymistä ympäristössä, vedessä, eläimissä ja ihmisissä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(24a)

Ympäristöseuranta on tarpeen, jotta voidaan tutkia kasvinsuojeluaineiden käytöstä ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvia vaikutuksia. EU:n seurantavaatimuksissa keskitytään tällä hetkellä vain veteen. Jotta voidaan arvioida tarkasti, täyttyvätkö tämän asetuksen tavoitteet, jotka liittyvät kasvinsuojeluaineista aiheutuvan riskin vähentämiseen, jäsenvaltioiden on otettava käyttöön kattavat ohjelmat, joilla seurataan tehoaineiden ja niiden aineenvaihduntatuotteiden jäämien esiintymistä ympäristössä, vedessä, eläimissä ja ihmisissä.

Muutosehdotus 9

Johdanto-osan 24 b kappale (uusi kappale)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | (24b) | Euroopan komission täytäntöönpanosuunnitelmassa ”Euroopan maaperäsopimus” todetaan, että 83 prosenttia EU:n maatalousmaasta on torjunta-ainejäämien saastuttamaa. Maatalouden tehostaminen ja torjunta-aineiden liikakäyttö todennäköisesti pahentavat tilannetta tulevaisuudessa. Torjunta-aineiden pitkäaikainen pysyvyys maaperässä ja myrkyllisyys muille kuin kohdelajeille mainitaan erityisesti uhkana maaperän terveydelle. Sen vuoksi maaperän suojelun merkitys olisi otettava asianmukaisesti huomioon tämän asetuksen säännöksiä täytäntöön pantaessa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(24b)

Euroopan komission täytäntöönpanosuunnitelmassa ”Euroopan maaperäsopimus” todetaan, että 83 prosenttia EU:n maatalousmaasta on torjunta-ainejäämien saastuttamaa. Maatalouden tehostaminen ja torjunta-aineiden liikakäyttö todennäköisesti pahentavat tilannetta tulevaisuudessa. Torjunta-aineiden pitkäaikainen pysyvyys maaperässä ja myrkyllisyys muille kuin kohdelajeille mainitaan erityisesti uhkana maaperän terveydelle. Sen vuoksi maaperän suojelun merkitys olisi otettava asianmukaisesti huomioon tämän asetuksen säännöksiä täytäntöön pantaessa.

Muutosehdotus 10

Johdanto-osan 25 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (23) | Kasvinsuojeluaineiden käytöllä saattaa olla erityisen kielteisiä vaikutuksia tietyillä alueilla, joilla suuri yleisö tai haavoittuvat ryhmät vierailevat usein, yhteisöissä, joissa ihmiset asuvat ja työskentelevät, sekä ekologisesti herkillä alueilla, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/147/EY (33) ja neuvoston direktiivin 92/43/ETY (34) mukaisesti suojelluilla Natura 2000 -alueilla. Jos kasvinsuojeluaineita käytetään suuren yleisön käyttämillä alueilla, on erittäin mahdollista, että ihmiset altistuvat kasvinsuojeluaineille. Sen vuoksi olisi kiellettävä kasvinsuojeluaineiden käyttö herkillä alueilla ja kolmen metrin säteellä tällaisista alueista ihmisten terveyden ja ympäristön suojelemiseksi. Poikkeukset kiellosta olisi sallittava vain tietyin edellytyksin ja tapauskohtaisesti. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(23)

Kasvinsuojeluaineiden käytöllä saattaa olla erityisen kielteisiä vaikutuksia tietyillä alueilla, joilla suuri yleisö tai haavoittuvat ryhmät vierailevat usein, yhteisöissä, joissa ihmiset asuvat ja työskentelevät, sekä ekologisesti herkillä alueilla, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/147/EY (33) ja neuvoston direktiivin 92/43/ETY (34) mukaisesti suojelluilla Natura 2000 -alueilla. Jos kasvinsuojeluaineita käytetään suuren yleisön käyttämillä alueilla, on erittäin mahdollista, että ihmiset altistuvat kasvinsuojeluaineille. Sen vuoksi olisi kiellettävä kasvinsuojeluaineiden käyttö herkillä alueilla ja kolmen metrin säteellä tällaisista alueista ihmisten terveyden ja ympäristön suojelemiseksi. Poikkeukset kiellosta olisi sallittava vain tietyin edellytyksin ja tapauskohtaisesti.

| (25) | Kasvinsuojeluaineiden käytöllä saattaa olla erityisen kielteisiä vaikutuksia tietyillä alueilla, joilla suuri yleisö tai haavoittuvat ryhmät vierailevat usein, yhteisöissä, joissa ihmiset asuvat ja työskentelevät, sekä ekologisesti herkillä alueilla, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/147/EY (33) ja neuvoston direktiivin 92/43/ETY (34) mukaisesti suojelluilla Natura 2000 -alueilla. Jos kasvinsuojeluaineita käytetään suuren yleisön käyttämillä alueilla, on erittäin mahdollista, että ihmiset altistuvat kasvinsuojeluaineille. Sen vuoksi olisi kiellettävä kasvinsuojeluaineiden käyttö herkillä alueilla ja kolmen metrin säteellä tällaisista alueista ihmisten terveyden ja ympäristön suojelemiseksi. Poikkeukset kiellosta olisi sallittava vain tietyin edellytyksin ja tapauskohtaisesti.
  Puskurivyöhykkeet olisi laajennettava 50 metriä leveiksi alueilla, joilla liikkuu pääasiassa haavoittuvassa asemassa olevia ihmisiä, sekä erittäin vaarallisten kasvinsuojeluaineiden käytön osalta. Poikkeuksia kiellosta olisi sallittava ainoastaan sellaisten kasvinsuojeluaineiden osalta, joille on myönnetty lupa asetuksen (EU) 2018/848 mukaisesti nykyisen maataloustoiminnan jatkamiseksi tai tietyin tiukoin edellytyksin ja tapauskohtaisesti. |
| --- | --- |

(25)

Kasvinsuojeluaineiden käytöllä saattaa olla erityisen kielteisiä vaikutuksia tietyillä alueilla, joilla suuri yleisö tai haavoittuvat ryhmät vierailevat usein, yhteisöissä, joissa ihmiset asuvat ja työskentelevät, sekä ekologisesti herkillä alueilla, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/147/EY (33) ja neuvoston direktiivin 92/43/ETY (34) mukaisesti suojelluilla Natura 2000 -alueilla. Jos kasvinsuojeluaineita käytetään suuren yleisön käyttämillä alueilla, on erittäin mahdollista, että ihmiset altistuvat kasvinsuojeluaineille. Sen vuoksi olisi kiellettävä kasvinsuojeluaineiden käyttö herkillä alueilla ja kolmen metrin säteellä tällaisista alueista ihmisten terveyden ja ympäristön suojelemiseksi. Poikkeukset kiellosta olisi sallittava vain tietyin edellytyksin ja tapauskohtaisesti.
  Puskurivyöhykkeet olisi laajennettava 50 metriä leveiksi alueilla, joilla liikkuu pääasiassa haavoittuvassa asemassa olevia ihmisiä, sekä erittäin vaarallisten kasvinsuojeluaineiden käytön osalta. Poikkeuksia kiellosta olisi sallittava ainoastaan sellaisten kasvinsuojeluaineiden osalta, joille on myönnetty lupa asetuksen (EU) 2018/848 mukaisesti nykyisen maataloustoiminnan jatkamiseksi tai tietyin tiukoin edellytyksin ja tapauskohtaisesti.

Perustelu

Tutkimusten mukaan puskurivyöhykkeiden on oltava useita satoja metriä leveitä, jotta ne estäisivät käytettyjen torjunta-aineiden leviämistä tehokkaasti. Tuoreessa tutkimuksessa, joissa tutkittiin torjunta-aineiden aiheuttamaa saastumista julkisilla leikkikentillä, havaittiin, että lähes puolet leikkikentistä oli vähintään yhden torjunta-aineen saastuttamia ja neljäsosa enemmän kuin yhden (mukaan lukien hormonaaliset haitta-aineet). Tutkimuksen mukaan jopa sadan metrin etäisyys on tarpeen, jotta torjunta-aineiden aiheuttama saastuminen voidaan estää kokonaan. Seurantatutkimus osoittaa, että komission ehdottamaa kolmen metrin etäisyyttä tiukemmatkaan lieventävät toimenpiteet eivät riittäneet estämään lasten ja suuren yleisön altistumista vaarallisille torjunta-aineille.

Muutosehdotus 11

Johdanto-osan 26 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (24) | Vesiympäristö ja juomavesivarastot ovat erityisen herkkiä kasvinsuojeluaineille. Sen vuoksi olisi kiellettävä kasvinsuojeluaineiden käyttö pintavesialueilla ja niiden ympärillä vesiympäristön suojelemiseksi. Jotta voidaan suojella vesiympäristöä ja juomavesivarastoja kasvinsuojeluaineiden vaikutukselta, jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön asianmukaisia toimenpiteitä, joilla vältetään pinta- ja pohjaveden sekä rannikko- ja merivesien
  pilaantuminen
  ja mahdollistetaan pinta- ja pohjaveden hyvän tilan saavuttaminen. Lisäksi on tärkeää, että ammattikäyttäjille annetaan koulutusta tavoista, joilla voidaan minimoida tai lopettaa sellaisten kasvinsuojeluaineiden käyttö, joiden on luokiteltu olevan ”haitallisia vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia”, ”erittäin myrkyllisiä vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia” tai ”myrkyllisiä vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia”. On myös tärkeää, että ammattikäyttäjille annetaan koulutusta alhaisen riskin kasvinsuojeluaineiden tai muiden kuin kemiallisten vaihtoehtojen etusijalle asettamisen merkityksestä, tuulikulkeuman vähentämiseen tähtäävän teknologian käytöstä sekä riskinhallintatoimenpiteistä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(24)

Vesiympäristö ja juomavesivarastot ovat erityisen herkkiä kasvinsuojeluaineille. Sen vuoksi olisi kiellettävä kasvinsuojeluaineiden käyttö pintavesialueilla ja niiden ympärillä vesiympäristön suojelemiseksi. Jotta voidaan suojella vesiympäristöä ja juomavesivarastoja kasvinsuojeluaineiden vaikutukselta, jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön asianmukaisia toimenpiteitä, joilla vältetään pinta- ja pohjaveden sekä rannikko- ja merivesien
  pilaantuminen
  ja mahdollistetaan pinta- ja pohjaveden hyvän tilan saavuttaminen. Lisäksi on tärkeää, että ammattikäyttäjille annetaan koulutusta tavoista, joilla voidaan minimoida tai lopettaa sellaisten kasvinsuojeluaineiden käyttö, joiden on luokiteltu olevan ”haitallisia vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia”, ”erittäin myrkyllisiä vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia” tai ”myrkyllisiä vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia”. On myös tärkeää, että ammattikäyttäjille annetaan koulutusta alhaisen riskin kasvinsuojeluaineiden tai muiden kuin kemiallisten vaihtoehtojen etusijalle asettamisen merkityksestä, tuulikulkeuman vähentämiseen tähtäävän teknologian käytöstä sekä riskinhallintatoimenpiteistä.

| (26) | Vesiympäristö ja juomavesivarastot ovat erityisen herkkiä kasvinsuojeluaineille. Sen vuoksi olisi kiellettävä kasvinsuojeluaineiden käyttö pintavesialueilla ja niiden ympärillä vesiympäristön suojelemiseksi. Jotta voidaan suojella vesiympäristöä ja juomavesivarastoja kasvinsuojeluaineiden vaikutukselta, jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön asianmukaisia toimenpiteitä, joilla
  estetään tulevaisuudessa kestämättömien torjunta-ainepitoisuuksien jatkuva esiintyminen ympäristössä,
  vältetään pinta- ja pohjaveden sekä rannikko- ja merivesien
  pilaantumisen eteneminen
  ja mahdollistetaan pinta- ja pohjaveden hyvän tilan saavuttaminen.
  Tässä yhteydessä on tarpeen, että juomavesihuollon toimijoilla on säännönmukaisesti rajoittamaton pääsy ajallisesti ja alueellisesti riittävän eriteltyihin tehoainekohtaisiin tietoihin torjunta-aineiden käytöstä niiden vastuulla olevilla suojelluilla vedenottoalueilla.
  Lisäksi on tärkeää, että ammattikäyttäjille annetaan koulutusta tavoista, joilla voidaan minimoida tai lopettaa sellaisten kasvinsuojeluaineiden käyttö, joiden on luokiteltu olevan ”haitallisia vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia”, ”erittäin myrkyllisiä vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia” tai ”myrkyllisiä vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia”. On myös tärkeää, että ammattikäyttäjille annetaan koulutusta alhaisen riskin kasvinsuojeluaineiden tai muiden kuin kemiallisten vaihtoehtojen etusijalle asettamisen merkityksestä, tuulikulkeuman vähentämiseen tähtäävän teknologian käytöstä sekä riskinhallintatoimenpiteistä. |
| --- | --- |

(26)

Vesiympäristö ja juomavesivarastot ovat erityisen herkkiä kasvinsuojeluaineille. Sen vuoksi olisi kiellettävä kasvinsuojeluaineiden käyttö pintavesialueilla ja niiden ympärillä vesiympäristön suojelemiseksi. Jotta voidaan suojella vesiympäristöä ja juomavesivarastoja kasvinsuojeluaineiden vaikutukselta, jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön asianmukaisia toimenpiteitä, joilla
  estetään tulevaisuudessa kestämättömien torjunta-ainepitoisuuksien jatkuva esiintyminen ympäristössä,
  vältetään pinta- ja pohjaveden sekä rannikko- ja merivesien
  pilaantumisen eteneminen
  ja mahdollistetaan pinta- ja pohjaveden hyvän tilan saavuttaminen.
  Tässä yhteydessä on tarpeen, että juomavesihuollon toimijoilla on säännönmukaisesti rajoittamaton pääsy ajallisesti ja alueellisesti riittävän eriteltyihin tehoainekohtaisiin tietoihin torjunta-aineiden käytöstä niiden vastuulla olevilla suojelluilla vedenottoalueilla.
  Lisäksi on tärkeää, että ammattikäyttäjille annetaan koulutusta tavoista, joilla voidaan minimoida tai lopettaa sellaisten kasvinsuojeluaineiden käyttö, joiden on luokiteltu olevan ”haitallisia vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia”, ”erittäin myrkyllisiä vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia” tai ”myrkyllisiä vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia”. On myös tärkeää, että ammattikäyttäjille annetaan koulutusta alhaisen riskin kasvinsuojeluaineiden tai muiden kuin kemiallisten vaihtoehtojen etusijalle asettamisen merkityksestä, tuulikulkeuman vähentämiseen tähtäävän teknologian käytöstä sekä riskinhallintatoimenpiteistä.

Perustelu

Se, että torjunta-aineita havaitaan vesistöissä säännöllisesti ja laajasti pitoisuuksina, jotka ovat niin suuria, ettei niitä EU:n lupamenettelyn mukaan saisi edes esiintyä, ja joilla on näin ollen merkittävä kielteinen vaikutus biologiseen monimuotoisuuteen ja luonnon tasapainoon, korostaa tarvetta ryhtyä toimenpiteisiin, joilla saadaan ylipäätään ensin palautettua tilanne hyväksyttävälle tasolle.

Juomavesihuollolla on suuri yleinen merkitys, ja siihen osallistuvien on saatava kaikki tarvittavat tiedot, jotta ne voivat seurata juomaveden laatua ja varmistaa sen.

Muutosehdotus 12

Johdanto-osan 27 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (25) | Täsmäviljelyllä tarkoitetaan maatalousjärjestelmiä, joilla viljelymenetelmät räätälöidään huolellisesti vastaamaan paikallisia olosuhteita, esimerkiksi viljelylohkojen olosuhteita. Nykyisen teknologian soveltaminen, mukaan lukien unionin avaruusdatan ja -palvelujen (Galileo ja Copernicus) käyttö, voi vähentää merkittävästi torjunta-aineiden käyttöä. Sen vuoksi on tarpeen säätää oikeudellisesta kehyksestä, jolla kannustetaan täsmäviljelyn kehittämistä. Kasvinsuojeluaineiden levittäminen ilma-aluksesta, muun muassa lentokoneesta, helikopterista ja droonista, on yleensä vähemmän tarkkaa kuin muut levitystavat, minkä vuoksi se voi vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen ja ympäristöön. Sen vuoksi lentolevitys olisi kiellettävä. Joitakin poikkeuksia voitaisiin kuitenkin sallia tapauskohtaisesti tilanteissa, joissa sillä on vähemmän kielteinen vaikutus ihmisten terveyteen ja ympäristöön kuin muilla vaihtoehtoisilla levitysmenetelmillä tai joissa toteuttamiskelpoista vaihtoehtoista levitysmenetelmää ei ole. On myös tarpeen kirjata lentolevitystä varten myönnettyjen lupien perusteella suoritettujen lentolevitysten lukumäärä, jotta saadaan selkeät tiedot siitä, miten monia lupaan perustuvia lentolevityksiä on tosiasiallisesti suoritettu. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(25)

Täsmäviljelyllä tarkoitetaan maatalousjärjestelmiä, joilla viljelymenetelmät räätälöidään huolellisesti vastaamaan paikallisia olosuhteita, esimerkiksi viljelylohkojen olosuhteita. Nykyisen teknologian soveltaminen, mukaan lukien unionin avaruusdatan ja -palvelujen (Galileo ja Copernicus) käyttö, voi vähentää merkittävästi torjunta-aineiden käyttöä. Sen vuoksi on tarpeen säätää oikeudellisesta kehyksestä, jolla kannustetaan täsmäviljelyn kehittämistä. Kasvinsuojeluaineiden levittäminen ilma-aluksesta, muun muassa lentokoneesta, helikopterista ja droonista, on yleensä vähemmän tarkkaa kuin muut levitystavat, minkä vuoksi se voi vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen ja ympäristöön. Sen vuoksi lentolevitys olisi kiellettävä. Joitakin poikkeuksia voitaisiin kuitenkin sallia tapauskohtaisesti tilanteissa, joissa sillä on vähemmän kielteinen vaikutus ihmisten terveyteen ja ympäristöön kuin muilla vaihtoehtoisilla levitysmenetelmillä tai joissa toteuttamiskelpoista vaihtoehtoista levitysmenetelmää ei ole. On myös tarpeen kirjata lentolevitystä varten myönnettyjen lupien perusteella suoritettujen lentolevitysten lukumäärä, jotta saadaan selkeät tiedot siitä, miten monia lupaan perustuvia lentolevityksiä on tosiasiallisesti suoritettu.

| (27) | Täsmäviljelyllä tarkoitetaan maatalousjärjestelmiä, joilla viljelymenetelmät räätälöidään huolellisesti vastaamaan paikallisia olosuhteita, esimerkiksi viljelylohkojen olosuhteita. Nykyisen teknologian soveltaminen, mukaan lukien unionin avaruusdatan ja -palvelujen (Galileo ja Copernicus) käyttö, voi vähentää merkittävästi torjunta-aineiden käyttöä
  ja niistä aiheutuvia riskejä
  . Sen vuoksi on tarpeen säätää oikeudellisesta kehyksestä, jolla kannustetaan täsmäviljelyn kehittämistä. Kasvinsuojeluaineiden levittäminen ilma-aluksesta, muun muassa lentokoneesta, helikopterista ja droonista, on yleensä vähemmän tarkkaa kuin muut levitystavat, minkä vuoksi se voi vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen ja ympäristöön. Sen vuoksi lentolevitys olisi kiellettävä.
  Viime vuosina tapahtuneelle tekniselle kehitykselle on kuitenkin ollut tunnusomaista huomattava tarkkuus, mikä avaa suuria mahdollisuuksia tulevien innovaatioiden ja sovellusten kannalta.
  Joitakin poikkeuksia voitaisiin kuitenkin sallia tapauskohtaisesti tilanteissa, joissa sillä on vähemmän kielteinen vaikutus ihmisten terveyteen ja ympäristöön kuin muilla vaihtoehtoisilla levitysmenetelmillä tai joissa toteuttamiskelpoista vaihtoehtoista levitysmenetelmää ei ole.
  Tällaisia poikkeuksia on kuitenkin aina tarkistettava ja arvioitava täsmäviljelylle ominaisten teknologisten innovaatioiden pohjalta.
  On myös tarpeen kirjata lentolevitystä varten myönnettyjen lupien perusteella suoritettujen lentolevitysten lukumäärä, jotta saadaan selkeät tiedot siitä, miten monia lupaan perustuvia lentolevityksiä on tosiasiallisesti suoritettu. |
| --- | --- |

(27)

Täsmäviljelyllä tarkoitetaan maatalousjärjestelmiä, joilla viljelymenetelmät räätälöidään huolellisesti vastaamaan paikallisia olosuhteita, esimerkiksi viljelylohkojen olosuhteita. Nykyisen teknologian soveltaminen, mukaan lukien unionin avaruusdatan ja -palvelujen (Galileo ja Copernicus) käyttö, voi vähentää merkittävästi torjunta-aineiden käyttöä
  ja niistä aiheutuvia riskejä
  . Sen vuoksi on tarpeen säätää oikeudellisesta kehyksestä, jolla kannustetaan täsmäviljelyn kehittämistä. Kasvinsuojeluaineiden levittäminen ilma-aluksesta, muun muassa lentokoneesta, helikopterista ja droonista, on yleensä vähemmän tarkkaa kuin muut levitystavat, minkä vuoksi se voi vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen ja ympäristöön. Sen vuoksi lentolevitys olisi kiellettävä.
  Viime vuosina tapahtuneelle tekniselle kehitykselle on kuitenkin ollut tunnusomaista huomattava tarkkuus, mikä avaa suuria mahdollisuuksia tulevien innovaatioiden ja sovellusten kannalta.
  Joitakin poikkeuksia voitaisiin kuitenkin sallia tapauskohtaisesti tilanteissa, joissa sillä on vähemmän kielteinen vaikutus ihmisten terveyteen ja ympäristöön kuin muilla vaihtoehtoisilla levitysmenetelmillä tai joissa toteuttamiskelpoista vaihtoehtoista levitysmenetelmää ei ole.
  Tällaisia poikkeuksia on kuitenkin aina tarkistettava ja arvioitava täsmäviljelylle ominaisten teknologisten innovaatioiden pohjalta.
  On myös tarpeen kirjata lentolevitystä varten myönnettyjen lupien perusteella suoritettujen lentolevitysten lukumäärä, jotta saadaan selkeät tiedot siitä, miten monia lupaan perustuvia lentolevityksiä on tosiasiallisesti suoritettu.

Perustelu

Tässä yhteydessä ei ole asianmukaista keskittyä yksinomaan käyttöön.

Muutosehdotus 13

Johdanto-osan 30 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (28) | Kun otetaan huomioon kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevan neuvonnan merkitys keinona tukea niiden käyttöä tavalla, jolla suojellaan ihmisten terveyttä ja ympäristöä integroidun torjunnan mukaisesti, on tärkeää, että neuvojat saavat riittävän koulutuksen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(28)

Kun otetaan huomioon kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevan neuvonnan merkitys keinona tukea niiden käyttöä tavalla, jolla suojellaan ihmisten terveyttä ja ympäristöä integroidun torjunnan mukaisesti, on tärkeää, että neuvojat saavat riittävän koulutuksen.

| (30) | Kun otetaan huomioon kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevan neuvonnan merkitys keinona tukea niiden käyttöä tavalla, jolla suojellaan ihmisten terveyttä ja ympäristöä integroidun torjunnan mukaisesti, on tärkeää, että neuvojat saavat riittävän koulutuksen
  ja että he ovat riippumattomia kasvinsuojeluaineita valmistavista (tai markkinoille saattavista) yrityksistä
  . |
| --- | --- |

(30)

Kun otetaan huomioon kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevan neuvonnan merkitys keinona tukea niiden käyttöä tavalla, jolla suojellaan ihmisten terveyttä ja ympäristöä integroidun torjunnan mukaisesti, on tärkeää, että neuvojat saavat riittävän koulutuksen
  ja että he ovat riippumattomia kasvinsuojeluaineita valmistavista (tai markkinoille saattavista) yrityksistä
  .

Perustelu

On otettava huomioon torjunta-aineiden valmistajat ja jakelijat.

Muutosehdotus 14

Johdanto-osan 31 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (29) | Kasvinsuojeluaineiden myynti on tärkeä osa jakeluketjua, koska sen yhteydessä jakelijat voivat antaa tarvittavat tiedot kasvinsuojeluaineen asianmukaisen käytön tueksi. Ostajalle tai loppukäyttäjälle olisi annettava ostohetkellä ihmisten terveyteen ja ympäristöön liittyvistä turvallisuusohjeista erityistä neuvontaa, jotta voidaan vastata kysymyksiin, joilla helpotetaan kyseisen kasvinsuojeluaineen asianmukaista käyttöä. Muille kuin ammattikäyttäjille olisi annettava myyntipisteessä yleisiä tietoja kasvinsuojeluaineiden turvallisesta käytöstä, käsittelystä ja varastoinnista sekä näiden tuotteiden pakkausten hävittämisestä, koska tällaisilla käyttäjillä ei ole yleensä samoja käytännön tietoja kuin ammattikäyttäjillä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(29)

Kasvinsuojeluaineiden myynti on tärkeä osa jakeluketjua, koska sen yhteydessä jakelijat voivat antaa tarvittavat tiedot kasvinsuojeluaineen asianmukaisen käytön tueksi. Ostajalle tai loppukäyttäjälle olisi annettava ostohetkellä ihmisten terveyteen ja ympäristöön liittyvistä turvallisuusohjeista erityistä neuvontaa, jotta voidaan vastata kysymyksiin, joilla helpotetaan kyseisen kasvinsuojeluaineen asianmukaista käyttöä. Muille kuin ammattikäyttäjille olisi annettava myyntipisteessä yleisiä tietoja kasvinsuojeluaineiden turvallisesta käytöstä, käsittelystä ja varastoinnista sekä näiden tuotteiden pakkausten hävittämisestä, koska tällaisilla käyttäjillä ei ole yleensä samoja käytännön tietoja kuin ammattikäyttäjillä.

| (31) | Kasvinsuojeluaineiden myynti on tärkeä osa jakeluketjua, koska sen yhteydessä jakelijat voivat antaa tarvittavat tiedot kasvinsuojeluaineen asianmukaisen käytön tueksi. Ostajalle tai loppukäyttäjälle olisi annettava ostohetkellä ihmisten terveyteen ja ympäristöön liittyvistä turvallisuusohjeista erityistä neuvontaa, jotta voidaan vastata kysymyksiin, joilla helpotetaan kyseisen kasvinsuojeluaineen asianmukaista käyttöä. Muille kuin ammattikäyttäjille olisi annettava myyntipisteessä yleisiä tietoja kasvinsuojeluaineiden turvallisesta käytöstä, käsittelystä ja varastoinnista sekä näiden tuotteiden pakkausten hävittämisestä, koska tällaisilla käyttäjillä ei ole yleensä samoja käytännön tietoja kuin ammattikäyttäjillä.
  Euroopan unionissa kiellettyjen torjunta-aineiden ja torjunta-aineiden tehoaineiden vienti Euroopan unionista (kolmansiin maihin) olisi johdonmukaisuuden vuoksi kiellettävä asetuksessa (EY) N:o 1107/2009. |
| --- | --- |

(31)

Kasvinsuojeluaineiden myynti on tärkeä osa jakeluketjua, koska sen yhteydessä jakelijat voivat antaa tarvittavat tiedot kasvinsuojeluaineen asianmukaisen käytön tueksi. Ostajalle tai loppukäyttäjälle olisi annettava ostohetkellä ihmisten terveyteen ja ympäristöön liittyvistä turvallisuusohjeista erityistä neuvontaa, jotta voidaan vastata kysymyksiin, joilla helpotetaan kyseisen kasvinsuojeluaineen asianmukaista käyttöä. Muille kuin ammattikäyttäjille olisi annettava myyntipisteessä yleisiä tietoja kasvinsuojeluaineiden turvallisesta käytöstä, käsittelystä ja varastoinnista sekä näiden tuotteiden pakkausten hävittämisestä, koska tällaisilla käyttäjillä ei ole yleensä samoja käytännön tietoja kuin ammattikäyttäjillä.
  Euroopan unionissa kiellettyjen torjunta-aineiden ja torjunta-aineiden tehoaineiden vienti Euroopan unionista (kolmansiin maihin) olisi johdonmukaisuuden vuoksi kiellettävä asetuksessa (EY) N:o 1107/2009.

Perustelu

On itsestään selvää, että kemikaaleja, joita ei enää saa käyttää EU:ssa ympäristölle tai ihmisten terveydelle haitallisten vaikutusten vuoksi, ei myöskään pidä viedä EU:sta. Tämä koskee sekä torjunta-ainevalmisteita että niiden tehoaineita.

Muutosehdotus 15

Johdanto-osan 33 a kappale (uusi kappale)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | (33a) | Kasvinsuojeluaineiden arvioinnista ja niitä koskevien lupien myöntämisestä vastaavien elinten olisi säännöllisesti tarkistettava kasvinsuojeluaineiden teho. Torjunta-aineiden käytön vähentämiseksi ja jos niiden haitallisten organismien populaatioissa, joita vastaan tuotetta käytetään, on kehittynyt resistenssiä, käyttölupaa olisi rajoitettava ankarasti tai se olisi peruutettava, jotta markkinoille ei jäisi tehonsa menettäneitä tuotteita. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(33a)

Kasvinsuojeluaineiden arvioinnista ja niitä koskevien lupien myöntämisestä vastaavien elinten olisi säännöllisesti tarkistettava kasvinsuojeluaineiden teho. Torjunta-aineiden käytön vähentämiseksi ja jos niiden haitallisten organismien populaatioissa, joita vastaan tuotetta käytetään, on kehittynyt resistenssiä, käyttölupaa olisi rajoitettava ankarasti tai se olisi peruutettava, jotta markkinoille ei jäisi tehonsa menettäneitä tuotteita.

Perustelu

Maataloudessa olisi toteutettava kaikki mahdolliset toimenpiteet resistenssien ja niiden kielteisten vaikutusten hillitsemiseksi ja huolehdittava siitä, että resistenssi ei johda yhden torjunta-aineen korvaamiseen toisella, mikä on vieläkin ongelmallisempaa ihmisten tai ympäristön kannalta.

Muutosehdotus 16

Johdanto-osan 34 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (32) | Kasvinsuojeluaineiden käytöstä ihmisten terveydelle ja ympäristölle mahdollisesti aiheutuvien riskien vuoksi suurelle yleisölle olisi tiedotettava paremmin tällaisten aineiden käytön yleisistä vaikutuksista tiedotuskampanjoilla,
  jakelijoiden
  kautta välitettävillä tiedoilla ja muilla asianmukaisilla toimenpiteillä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(32)

Kasvinsuojeluaineiden käytöstä ihmisten terveydelle ja ympäristölle mahdollisesti aiheutuvien riskien vuoksi suurelle yleisölle olisi tiedotettava paremmin tällaisten aineiden käytön yleisistä vaikutuksista tiedotuskampanjoilla,
  jakelijoiden
  kautta välitettävillä tiedoilla ja muilla asianmukaisilla toimenpiteillä.

| (34) | Kasvinsuojeluaineiden käytöstä ihmisten terveydelle ja ympäristölle mahdollisesti aiheutuvien riskien vuoksi suurelle yleisölle olisi tiedotettava paremmin
  esimerkiksi EU:n lupamenettelystä, oikein käytettyjen sallittujen kasvinsuojeluaineiden lähtökohtaisesta vaarattomuudesta ympäristölle ja terveydelle ja
  tällaisten aineiden käytön yleisistä vaikutuksista tiedotuskampanjoilla,
  riippumattomien ympäristö- tai terveysviranomaisten
  kautta välitettävillä tiedoilla ja muilla asianmukaisilla toimenpiteillä. |
| --- | --- |

(34)

Kasvinsuojeluaineiden käytöstä ihmisten terveydelle ja ympäristölle mahdollisesti aiheutuvien riskien vuoksi suurelle yleisölle olisi tiedotettava paremmin
  esimerkiksi EU:n lupamenettelystä, oikein käytettyjen sallittujen kasvinsuojeluaineiden lähtökohtaisesta vaarattomuudesta ympäristölle ja terveydelle ja
  tällaisten aineiden käytön yleisistä vaikutuksista tiedotuskampanjoilla,
  riippumattomien ympäristö- tai terveysviranomaisten
  kautta välitettävillä tiedoilla ja muilla asianmukaisilla toimenpiteillä.

Perustelu

Ainoastaan tällaiset elimet voivat varmistaa merkityksellisten ja puolueettomien tietojen levittämisen.

Muutosehdotus 17

Johdanto-osan 35 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (33) | Jotta saataisiin enemmän tietoa kasvinsuojeluaineille altistuneiden ihmisten akuutteihin myrkytystapauksiin ja kroonisiin myrkytyksiin liittyvistä suuntauksista, kunkin jäsenvaltion olisi koottava tietoja tällaisista suuntauksista. Komissio seuraa suuntauksia unionin tasolla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(33)

Jotta saataisiin enemmän tietoa kasvinsuojeluaineille altistuneiden ihmisten akuutteihin myrkytystapauksiin ja kroonisiin myrkytyksiin liittyvistä suuntauksista, kunkin jäsenvaltion olisi koottava tietoja tällaisista suuntauksista. Komissio seuraa suuntauksia unionin tasolla.

| (35) | Jotta saataisiin enemmän tietoa kasvinsuojeluaineille altistuneiden ihmisten akuutteihin myrkytystapauksiin ja kroonisiin myrkytyksiin liittyvistä suuntauksista, kunkin jäsenvaltion olisi koottava tietoja tällaisista suuntauksista. Komissio seuraa suuntauksia unionin tasolla.
  Olisi etenkin käynnistettävä pitkittäistutkimuksia erityisen altistuksen alaisten henkilöiden (käyttäjien) tai haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien (esim. lasten ja raskaana olevien naisten) tilanteesta, kuten eräissä jäsenvaltioissa on jo tehty. |
| --- | --- |

(35)

Jotta saataisiin enemmän tietoa kasvinsuojeluaineille altistuneiden ihmisten akuutteihin myrkytystapauksiin ja kroonisiin myrkytyksiin liittyvistä suuntauksista, kunkin jäsenvaltion olisi koottava tietoja tällaisista suuntauksista. Komissio seuraa suuntauksia unionin tasolla.
  Olisi etenkin käynnistettävä pitkittäistutkimuksia erityisen altistuksen alaisten henkilöiden (käyttäjien) tai haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien (esim. lasten ja raskaana olevien naisten) tilanteesta, kuten eräissä jäsenvaltioissa on jo tehty.

Perustelu

Tarvitaan konkreettisempia tietoja, jotta ihmisten terveyden tärkeä suojelu tulee otetuksi asianmukaisesti huomioon.

Muutosehdotus 18

Johdanto-osan 35 a kappale (uusi kappale)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | (35a) | Torjunta-aineiden käytön vähentämiseksi olisi tutkittava seoksina käytettävien torjunta-aineiden yhteisvaikutusta ympäristöön ja ihmisten terveyteen ja otettava se selkeämmin huomioon lupamenettelyissä, jotta kansalaisille voidaan antaa merkityksellistä ja selkeää tietoa tällaisten valmisteiden käytön kokonaisvaikutuksista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(35a)

Torjunta-aineiden käytön vähentämiseksi olisi tutkittava seoksina käytettävien torjunta-aineiden yhteisvaikutusta ympäristöön ja ihmisten terveyteen ja otettava se selkeämmin huomioon lupamenettelyissä, jotta kansalaisille voidaan antaa merkityksellistä ja selkeää tietoa tällaisten valmisteiden käytön kokonaisvaikutuksista.

Perustelu

Torjunta-aineiden koko lupamenettely koskee yksittäisiä tehoaineita tai niitä sisältäviä valmisteita. Monet tutkimukset ovat osoittaneet, että tehoaineiden yhdistelmät voivat aiheuttaa ympäristölle ja ihmisten terveydelle riskejä, joita ei kokonaisuudessaan voida johtaa yksittäisiä torjunta-aineita koskevista tiedoista.

Muutosehdotus 19

Johdanto-osan 43 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (41) | Voidakseen valvoa tässä asetuksessa säädettyjen velvoitteiden noudattamista jäsenvaltioiden olisi säädettävä asetuksen rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista ja varmistettava, että sääntöjen noudattamista valvotaan. Seuraamusten olisi oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. On myös tärkeää, että säädetään tämän asetuksen mukaisten velvoitteiden toteuttamiseen liittyvien kustannusten perimisestä maksuilla jäsenvaltioissa sen varmistamiseksi, että toimivaltaisilla viranomaisilla on käytettävissään riittävät taloudelliset resurssit. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(41)

Voidakseen valvoa tässä asetuksessa säädettyjen velvoitteiden noudattamista jäsenvaltioiden olisi säädettävä asetuksen rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista ja varmistettava, että sääntöjen noudattamista valvotaan. Seuraamusten olisi oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. On myös tärkeää, että säädetään tämän asetuksen mukaisten velvoitteiden toteuttamiseen liittyvien kustannusten perimisestä maksuilla jäsenvaltioissa sen varmistamiseksi, että toimivaltaisilla viranomaisilla on käytettävissään riittävät taloudelliset resurssit.

| (43) | Voidakseen valvoa tässä asetuksessa säädettyjen velvoitteiden noudattamista jäsenvaltioiden olisi säädettävä asetuksen rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista ja varmistettava, että sääntöjen noudattamista valvotaan. Seuraamusten olisi oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. On myös tärkeää, että säädetään tämän asetuksen mukaisten velvoitteiden toteuttamiseen liittyvien kustannusten perimisestä maksuilla
  tai kasvinsuojeluaineiden riskiperusteisella verotuksella
  jäsenvaltioissa sen varmistamiseksi, että toimivaltaisilla viranomaisilla on käytettävissään riittävät taloudelliset resurssit. |
| --- | --- |

(43)

Voidakseen valvoa tässä asetuksessa säädettyjen velvoitteiden noudattamista jäsenvaltioiden olisi säädettävä asetuksen rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista ja varmistettava, että sääntöjen noudattamista valvotaan. Seuraamusten olisi oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. On myös tärkeää, että säädetään tämän asetuksen mukaisten velvoitteiden toteuttamiseen liittyvien kustannusten perimisestä maksuilla
  tai kasvinsuojeluaineiden riskiperusteisella verotuksella
  jäsenvaltioissa sen varmistamiseksi, että toimivaltaisilla viranomaisilla on käytettävissään riittävät taloudelliset resurssit.

Muutosehdotus 20

Johdanto-osan 43 a kappale (uusi kappale)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | (43a) | Integroidun torjunnan toteuttamiseen tarvitaan riittävästi rahoitusta. Valtion rahaston perustamisella voidaan edistää integroidun torjunnan täytäntöönpanoa ja käyttöönottoa ja tehdä siihen liittyvistä toimenpiteistä houkuttelevampia viljelijöille esimerkiksi myöntämällä korvauksia, jos ansioita on todistetusti menetetty. Tähän rahastoon voitaisiin saada varoja muun muassa kasvinsuojeluaineiden riskiperusteisesta verotuksesta, vähittäiskauppiaiden maksuosuuksista tai uhkasakoista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(43a)

Integroidun torjunnan toteuttamiseen tarvitaan riittävästi rahoitusta. Valtion rahaston perustamisella voidaan edistää integroidun torjunnan täytäntöönpanoa ja käyttöönottoa ja tehdä siihen liittyvistä toimenpiteistä houkuttelevampia viljelijöille esimerkiksi myöntämällä korvauksia, jos ansioita on todistetusti menetetty. Tähän rahastoon voitaisiin saada varoja muun muassa kasvinsuojeluaineiden riskiperusteisesta verotuksesta, vähittäiskauppiaiden maksuosuuksista tai uhkasakoista.

Muutosehdotus 21

1 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tässä asetuksessa
  vahvistetaan kasvinsuojeluaineiden kestävää käyttöä koskevat säännöt säätämällä kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käyttöä ja niistä aiheutuvia riskejä koskevien vähennystavoitteiden asettamisesta ja niiden saavuttamisesta vuoteen 2030 mennessä, vahvistamalla kasvinsuojeluaineiden käyttöä, varastointia, myyntiä ja hävittämistä
  koskevat vaatimukset sekä
  levitysvälineitä koskevat vaatimukset,
  säätämällä koulutuksesta ja tiedottamisesta sekä säätämällä integroidun torjunnan täytäntöönpanosta
  . | Tällä asetuksella pyritään vähentämään torjunta-aineiden käytöstä ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvia riskejä ja vaikutuksia sekä vähentämään torjunta-aineriippuvuutta. Siinä
  vahvistetaan kasvinsuojeluaineiden kestävää käyttöä koskevat säännöt säätämällä kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käyttöä ja niistä aiheutuvia riskejä koskevien vähennystavoitteiden asettamisesta ja niiden saavuttamisesta vuoteen 2030 mennessä,
  edistämällä ja toteuttamalla integroitua torjuntaa, joka perustuu muihin kuin kemiallisiin ennaltaehkäiseviin ja vaihtoehtoisiin lähestymistapoihin ja tekniikoihin, ja kannustamalla siirtymistä vähäisin tuotantopanoksin toimiviin viljelyjärjestelmiin sekä
  vahvistamalla kasvinsuojeluaineiden käyttöä, varastointia, myyntiä ja hävittämistä, levitysvälineitä
  , työntekijöiden suojelua ja koulutusta sekä riippumatonta neuvontaa ja tiedottamista
  koskevat vaatimukset. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tässä asetuksessa
  vahvistetaan kasvinsuojeluaineiden kestävää käyttöä koskevat säännöt säätämällä kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käyttöä ja niistä aiheutuvia riskejä koskevien vähennystavoitteiden asettamisesta ja niiden saavuttamisesta vuoteen 2030 mennessä, vahvistamalla kasvinsuojeluaineiden käyttöä, varastointia, myyntiä ja hävittämistä
  koskevat vaatimukset sekä
  levitysvälineitä koskevat vaatimukset,
  säätämällä koulutuksesta ja tiedottamisesta sekä säätämällä integroidun torjunnan täytäntöönpanosta
  .

Tällä asetuksella pyritään vähentämään torjunta-aineiden käytöstä ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvia riskejä ja vaikutuksia sekä vähentämään torjunta-aineriippuvuutta. Siinä
  vahvistetaan kasvinsuojeluaineiden kestävää käyttöä koskevat säännöt säätämällä kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käyttöä ja niistä aiheutuvia riskejä koskevien vähennystavoitteiden asettamisesta ja niiden saavuttamisesta vuoteen 2030 mennessä,
  edistämällä ja toteuttamalla integroitua torjuntaa, joka perustuu muihin kuin kemiallisiin ennaltaehkäiseviin ja vaihtoehtoisiin lähestymistapoihin ja tekniikoihin, ja kannustamalla siirtymistä vähäisin tuotantopanoksin toimiviin viljelyjärjestelmiin sekä
  vahvistamalla kasvinsuojeluaineiden käyttöä, varastointia, myyntiä ja hävittämistä, levitysvälineitä
  , työntekijöiden suojelua ja koulutusta sekä riippumatonta neuvontaa ja tiedottamista
  koskevat vaatimukset.

Perustelu

Näin tulee ilmaistua tarkemmin asetuksen päämäärät ja tavoitteet keskittyen riskien vähentämiseen ja vaihtoehtoisten käytäntöjen soveltamiseen maataloudessa, perimmäisenä tavoitteena saavuttaa kestävä elintarvikejärjestelmä.

Muutosehdotus 22

3 artiklan 16 alakohdan a alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| a) | suuren yleisön käyttämä alue, kuten yleinen puisto tai puutarha, virkistysalue, urheilukenttä
  tai
  polku; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

a)

suuren yleisön käyttämä alue, kuten yleinen puisto tai puutarha, virkistysalue, urheilukenttä
  tai
  polku;

| a) | suuren yleisön käyttämä alue, kuten yleinen puisto tai puutarha, virkistysalue, urheilukenttä, polku
  tai mikä tahansa asuinalue
  ; |
| --- | --- |

a)

suuren yleisön käyttämä alue, kuten yleinen puisto tai puutarha, virkistysalue, urheilukenttä, polku
  tai mikä tahansa asuinalue
  ;

Muutosehdotus 23

3 artiklan 16 alakohdan f alakohdan i alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| i) | direktiivin 2000/60/EY mukaisesti suojellut alueet, mukaan lukien mahdolliset suojavyöhykkeet, sekä näiden alueiden muutokset Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2020/2184 (47) mukaisesti tehdyn juomavedenottopaikkoja koskevan riskinarvioinnin tulosten perusteella; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

i)

direktiivin 2000/60/EY mukaisesti suojellut alueet, mukaan lukien mahdolliset suojavyöhykkeet, sekä näiden alueiden muutokset Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2020/2184 (47) mukaisesti tehdyn juomavedenottopaikkoja koskevan riskinarvioinnin tulosten perusteella;

| i) | direktiivin 2000/60/EY mukaisesti suojellut alueet, mukaan lukien mahdolliset suojavyöhykkeet, sekä näiden alueiden muutokset Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2020/2184 (47) mukaisesti tehdyn juomavedenottopaikkoja koskevan riskinarvioinnin tulosten perusteella
  , lukuun ottamatta nitraatti- ja ravinneherkkiä sekä yhdyskuntajätevesien kannalta haavoittuvia alueita, jotka eivät kuulu herkkien alueiden määritelmän piiriin ja joihin ei näin ollen sovelleta suunniteltuja rajoituksia
  ; |
| --- | --- |

i)

direktiivin 2000/60/EY mukaisesti suojellut alueet, mukaan lukien mahdolliset suojavyöhykkeet, sekä näiden alueiden muutokset Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2020/2184 (47) mukaisesti tehdyn juomavedenottopaikkoja koskevan riskinarvioinnin tulosten perusteella
  , lukuun ottamatta nitraatti- ja ravinneherkkiä sekä yhdyskuntajätevesien kannalta haavoittuvia alueita, jotka eivät kuulu herkkien alueiden määritelmän piiriin ja joihin ei näin ollen sovelleta suunniteltuja rajoituksia
  ;

Muutosehdotus 24

3 artiklan 16 alakohdan f alakohdan ii alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| ii) | direktiivin 92/43/ETY 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa luettelossa mainitut yhteisölle merkittävät alueet ja saman direktiivin 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti nimetyt erityisten suojelutoimien alueet sekä direktiivin 2009/147/EY 4 artiklan mukaisesti luokitellut erityiset suojelualueet ja kaikki muut kansallisesti, alueellisesti tai paikallisesti suojellut alueet, jotka jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet Kansallisesti nimettyjen suojelualueiden eurooppalaiseen tietokantaan; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

ii)

direktiivin 92/43/ETY 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa luettelossa mainitut yhteisölle merkittävät alueet ja saman direktiivin 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti nimetyt erityisten suojelutoimien alueet sekä direktiivin 2009/147/EY 4 artiklan mukaisesti luokitellut erityiset suojelualueet ja kaikki muut kansallisesti, alueellisesti tai paikallisesti suojellut alueet, jotka jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet Kansallisesti nimettyjen suojelualueiden eurooppalaiseen tietokantaan;

| ii) | direktiivin 92/43/ETY 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa luettelossa mainitut yhteisölle merkittävät alueet ja saman direktiivin 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti nimetyt erityisten suojelutoimien alueet sekä direktiivin 2009/147/EY 4 artiklan mukaisesti luokitellut erityiset suojelualueet ja kaikki muut
  sellaiset
  kansallisesti, alueellisesti tai paikallisesti suojellut alueet, jotka jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet Kansallisesti nimettyjen suojelualueiden eurooppalaiseen tietokantaan
  ja jotka asianomaiset jäsenvaltiot haluavat sisällyttää tämän suojelutason alueiden joukkoon
  ; |
| --- | --- |

ii)

direktiivin 92/43/ETY 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa luettelossa mainitut yhteisölle merkittävät alueet ja saman direktiivin 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti nimetyt erityisten suojelutoimien alueet sekä direktiivin 2009/147/EY 4 artiklan mukaisesti luokitellut erityiset suojelualueet ja kaikki muut
  sellaiset
  kansallisesti, alueellisesti tai paikallisesti suojellut alueet, jotka jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet Kansallisesti nimettyjen suojelualueiden eurooppalaiseen tietokantaan
  ja jotka asianomaiset jäsenvaltiot haluavat sisällyttää tämän suojelutason alueiden joukkoon
  ;

Perustelu

Jotta suojelu voitaisiin keskittää kaikkein merkityksellisimpiin herkkiin alueisiin, jäsenvaltiot voivat harkita sitä, että kasvinsuojeluaineiden kestävää käyttöä koskevan asetuksen sisältämästä herkkien alueiden määritelmästä poistetaan viittaukset tällaisiin alueisiin.

Muutosehdotus 25

8 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Kunkin jäsenvaltion on laadittava ja julkaistava verkkosivustolla [...] päivään [...]kuuta [...] [julkaisutoimisto: lisätään päivämäärä, joka on 18 kuukautta tämän asetuksen soveltamispäivästä] mennessä kansalliset toimintasuunnitelmat, jotka sisältävät seuraavat tiedot: | 1.   Kunkin jäsenvaltion on laadittava ja julkaistava verkkosivustolla [...] päivään [...]kuuta [...] [julkaisutoimisto: lisätään päivämäärä, joka on 18 kuukautta tämän asetuksen soveltamispäivästä] mennessä kansalliset toimintasuunnitelmat, jotka sisältävät seuraavat tiedot: |
| a) | vuodeksi 2030 asetetut kansalliset vähennystavoitteet, jotka on hyväksytty II luvun mukaisesti; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Kunkin jäsenvaltion on laadittava ja julkaistava verkkosivustolla [...] päivään [...]kuuta [...] [julkaisutoimisto: lisätään päivämäärä, joka on 18 kuukautta tämän asetuksen soveltamispäivästä] mennessä kansalliset toimintasuunnitelmat, jotka sisältävät seuraavat tiedot:

1.   Kunkin jäsenvaltion on laadittava ja julkaistava verkkosivustolla [...] päivään [...]kuuta [...] [julkaisutoimisto: lisätään päivämäärä, joka on 18 kuukautta tämän asetuksen soveltamispäivästä] mennessä kansalliset toimintasuunnitelmat, jotka sisältävät seuraavat tiedot:

a)

vuodeksi 2030 asetetut kansalliset vähennystavoitteet, jotka on hyväksytty II luvun mukaisesti;

| a) | kasveille haitallisten organismien tilanne ja kehityssuuntaukset ja uusien haitallisten organismien esiintyminen; |
| --- | --- |

a)

kasveille haitallisten organismien tilanne ja kehityssuuntaukset ja uusien haitallisten organismien esiintyminen;

kasveille haitallisten organismien tilanne ja kehityssuuntaukset ja uusien haitallisten organismien esiintyminen;

| b) | vuodeksi 2030 asetettuihin kansallisiin vähennystavoitteisiin liittyvät tiedot, joista säädetään 9 artiklassa; |
| --- | --- |

b)

vuodeksi 2030 asetettuihin kansallisiin vähennystavoitteisiin liittyvät tiedot, joista säädetään 9 artiklassa;

| b) | vuodeksi 2030 asetetut kansalliset vähennystavoitteet, jotka on hyväksytty II luvun mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

b)

vuodeksi 2030 asetetut kansalliset vähennystavoitteet, jotka on hyväksytty II luvun mukaisesti;

| c) | yksityiskohtainen selvitys suunnitellusta edistymisestä suhteessa tämän asetuksen täytäntöönpanon kannalta merkityksellisiin osatekijöihin, jotka luetellaan liitteessä II olevassa 2 osassa; |
| --- | --- |

c)

yksityiskohtainen selvitys suunnitellusta edistymisestä suhteessa tämän asetuksen täytäntöönpanon kannalta merkityksellisiin osatekijöihin, jotka luetellaan liitteessä II olevassa 2 osassa;

| c) | vuodeksi 2030 asetettuihin kansallisiin vähennystavoitteisiin liittyvät tiedot, joista säädetään 9 artiklassa; |
| --- | --- |

c)

c)

vuodeksi 2030 asetettuihin kansallisiin vähennystavoitteisiin liittyvät tiedot, joista säädetään 9 artiklassa;

| d) | linkki asetuksen (EU) 2021/2115 mukaisesti laadittujen YMP:n strategiasuunnitelmien asiaankuuluviin osiin, joissa esitetään suunnitelmat luonnonmukaiseen viljelyyn käytettävän käytössä olevan maatalousmaan lisäämisestä ja siitä, miten suunnitelmilla edistetään Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle annetussa komission tiedonannossa ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten” (1) esitettyä tavoitetta, jonka mukaan käytössä olevasta maatalousmaasta 25 prosenttia on osoitettava luonnonmukaiseen viljelyyn vuoteen 2030 mennessä; |
| --- | --- |

d)

linkki asetuksen (EU) 2021/2115 mukaisesti laadittujen YMP:n strategiasuunnitelmien asiaankuuluviin osiin, joissa esitetään suunnitelmat luonnonmukaiseen viljelyyn käytettävän käytössä olevan maatalousmaan lisäämisestä ja siitä, miten suunnitelmilla edistetään Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle annetussa komission tiedonannossa ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten” (1) esitettyä tavoitetta, jonka mukaan käytössä olevasta maatalousmaasta 25 prosenttia on osoitettava luonnonmukaiseen viljelyyn vuoteen 2030 mennessä;

1

| d) | yksityiskohtainen selvitys suunnitellusta edistymisestä suhteessa tämän asetuksen täytäntöönpanon kannalta merkityksellisiin osatekijöihin, jotka luetellaan liitteessä II olevassa 2 osassa; |
| --- | --- |

d)

d)

yksityiskohtainen selvitys suunnitellusta edistymisestä suhteessa tämän asetuksen täytäntöönpanon kannalta merkityksellisiin osatekijöihin, jotka luetellaan liitteessä II olevassa 2 osassa;

| e) | luettelo ammattikäytössä olevista levitysvälineistä, joihin jäsenvaltio soveltaa erilaisia tarkastusvaatimuksia 32 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

e)

luettelo ammattikäytössä olevista levitysvälineistä, joihin jäsenvaltio soveltaa erilaisia tarkastusvaatimuksia 32 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| e) | linkki asetuksen (EU) 2021/2115 mukaisesti laadittujen YMP:n strategiasuunnitelmien asiaankuuluviin osiin, joissa esitetään suunnitelmat luonnonmukaiseen viljelyyn käytettävän käytössä olevan maatalousmaan lisäämisestä ja siitä, miten suunnitelmilla edistetään Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle annetussa komission tiedonannossa ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten” (1) esitettyä tavoitetta, jonka mukaan käytössä olevasta maatalousmaasta 25 prosenttia on osoitettava luonnonmukaiseen viljelyyn vuoteen 2030 mennessä; |
| --- | --- |

e)

e)

linkki asetuksen (EU) 2021/2115 mukaisesti laadittujen YMP:n strategiasuunnitelmien asiaankuuluviin osiin, joissa esitetään suunnitelmat luonnonmukaiseen viljelyyn käytettävän käytössä olevan maatalousmaan lisäämisestä ja siitä, miten suunnitelmilla edistetään Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle annetussa komission tiedonannossa ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten” (1) esitettyä tavoitetta, jonka mukaan käytössä olevasta maatalousmaasta 25 prosenttia on osoitettava luonnonmukaiseen viljelyyn vuoteen 2030 mennessä;

1

| f) | tiedot laittomasti käytettyjen tai petostentorjuntatoimien yhteydessä takavarikoitujen kasvinsuojeluaineiden arvioiduista vuotuisista määristä edeltäviltä kolmelta vuodelta ja mahdollisista suunnitelluista asiaan liittyvistä toimista; |
| --- | --- |

f)

tiedot laittomasti käytettyjen tai petostentorjuntatoimien yhteydessä takavarikoitujen kasvinsuojeluaineiden arvioiduista vuotuisista määristä edeltäviltä kolmelta vuodelta ja mahdollisista suunnitelluista asiaan liittyvistä toimista;

| f) | luettelo ammattikäytössä olevista levitysvälineistä, joihin jäsenvaltio soveltaa erilaisia tarkastusvaatimuksia 32 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

f)

f)

luettelo ammattikäytössä olevista levitysvälineistä, joihin jäsenvaltio soveltaa erilaisia tarkastusvaatimuksia 32 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| g) | kansalliset toimenpiteet, joilla kannustetaan muiden kuin kemiallisten menetelmien käyttöä ammattikäyttäjien parissa taloudellisilla kannustimilla valtiontukia koskevan unionin lainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

g)

kansalliset toimenpiteet, joilla kannustetaan muiden kuin kemiallisten menetelmien käyttöä ammattikäyttäjien parissa taloudellisilla kannustimilla valtiontukia koskevan unionin lainsäädännön mukaisesti;

| g) | tiedot laittomasti käytettyjen tai petostentorjuntatoimien yhteydessä takavarikoitujen kasvinsuojeluaineiden arvioiduista vuotuisista määristä edeltäviltä kolmelta vuodelta ja mahdollisista suunnitelluista asiaan liittyvistä toimista; |
| --- | --- |

g)

g)

tiedot laittomasti käytettyjen tai petostentorjuntatoimien yhteydessä takavarikoitujen kasvinsuojeluaineiden arvioiduista vuotuisista määristä edeltäviltä kolmelta vuodelta ja mahdollisista suunnitelluista asiaan liittyvistä toimista;

| h) | suunnitellut ja hyväksytyt toimenpiteet, joilla tuetaan muita kuin kemiallisia tuhoojatorjuntamenetelmiä koskevaa innovointia ja niiden kehittämistä tai joilla se varmistetaan kansallisessa lainsäädännössä vahvistetuilla sitovilla vaatimuksilla; |
| --- | --- |

h)

suunnitellut ja hyväksytyt toimenpiteet, joilla tuetaan muita kuin kemiallisia tuhoojatorjuntamenetelmiä koskevaa innovointia ja niiden kehittämistä tai joilla se varmistetaan kansallisessa lainsäädännössä vahvistetuilla sitovilla vaatimuksilla;

| h) | kansalliset toimenpiteet, joilla kannustetaan muiden kuin kemiallisten menetelmien käyttöä ammattikäyttäjien parissa taloudellisilla kannustimilla valtiontukia koskevan unionin lainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

h)

h)

kansalliset toimenpiteet, joilla kannustetaan muiden kuin kemiallisten menetelmien käyttöä ammattikäyttäjien parissa taloudellisilla kannustimilla valtiontukia koskevan unionin lainsäädännön mukaisesti;

| i) | muut suunnitellut ja hyväksytyt toimenpiteet, joilla tuetaan kasvinsuojeluaineiden kestävää käyttöä integroidun torjunnan periaatteiden mukaisesti, myös 15 artiklan 1 kohdassa esitettyihin viljelykasvikohtaisiin sääntöihin sisältyvien periaatteiden mukaisesti, tai joilla se varmistetaan kansallisessa lainsäädännössä vahvistetuilla sitovilla vaatimuksilla. |
| --- | --- |

i)

muut suunnitellut ja hyväksytyt toimenpiteet, joilla tuetaan kasvinsuojeluaineiden kestävää käyttöä integroidun torjunnan periaatteiden mukaisesti, myös 15 artiklan 1 kohdassa esitettyihin viljelykasvikohtaisiin sääntöihin sisältyvien periaatteiden mukaisesti, tai joilla se varmistetaan kansallisessa lainsäädännössä vahvistetuilla sitovilla vaatimuksilla.

| i) | suunnitellut ja hyväksytyt toimenpiteet, joilla tuetaan muita kuin kemiallisia tuhoojatorjuntamenetelmiä koskevaa innovointia ja niiden kehittämistä tai joilla se varmistetaan kansallisessa lainsäädännössä vahvistetuilla sitovilla vaatimuksilla; |
| --- | --- |

i)

i)

suunnitellut ja hyväksytyt toimenpiteet, joilla tuetaan muita kuin kemiallisia tuhoojatorjuntamenetelmiä koskevaa innovointia ja niiden kehittämistä tai joilla se varmistetaan kansallisessa lainsäädännössä vahvistetuilla sitovilla vaatimuksilla;

| j) | muut suunnitellut ja hyväksytyt toimenpiteet, joilla tuetaan kasvinsuojeluaineiden kestävää käyttöä integroidun torjunnan periaatteiden mukaisesti, myös 15 artiklan 1 kohdassa esitettyihin viljelykasvikohtaisiin sääntöihin sisältyvien periaatteiden mukaisesti, tai joilla se varmistetaan kansallisessa lainsäädännössä vahvistetuilla sitovilla vaatimuksilla. |
| --- | --- |

j)

j)

muut suunnitellut ja hyväksytyt toimenpiteet, joilla tuetaan kasvinsuojeluaineiden kestävää käyttöä integroidun torjunnan periaatteiden mukaisesti, myös 15 artiklan 1 kohdassa esitettyihin viljelykasvikohtaisiin sääntöihin sisältyvien periaatteiden mukaisesti, tai joilla se varmistetaan kansallisessa lainsäädännössä vahvistetuilla sitovilla vaatimuksilla.

Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle viipymättä kansallisen toimintasuunnitelmansa ensimmäisestä julkaisemisesta.

Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle viipymättä kansallisen toimintasuunnitelmansa ensimmäisestä julkaisemisesta
  , jotta Euroopan komissio voi tehdä kansallisten toimintasuunnitelmien jälkitarkastuksen
  .

, jotta Euroopan komissio voi tehdä kansallisten toimintasuunnitelmien jälkitarkastuksen

Muutosehdotus 26

Muutosehdotus 26

9 artiklan 1 kohdan a alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| a) | luettelo vähintään viidestä tehoaineesta, jotka vaikuttavat
  eniten
  kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käytön ja niistä aiheutuvien riskien vähentämissuuntaukseen ja vaarallisempien kasvinsuojeluaineiden käytön vähentämissuuntaukseen (määritettynä liitteessä I esitetyn menetelmän mukaisesti) kansallisen toimintasuunnitelman hyväksymistä edeltävien kolmen vuoden aikana; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

a)

luettelo vähintään viidestä tehoaineesta, jotka vaikuttavat
  eniten
  kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käytön ja niistä aiheutuvien riskien vähentämissuuntaukseen ja vaarallisempien kasvinsuojeluaineiden käytön vähentämissuuntaukseen (määritettynä liitteessä I esitetyn menetelmän mukaisesti) kansallisen toimintasuunnitelman hyväksymistä edeltävien kolmen vuoden aikana;

eniten

| a) | luettelo vähintään viidestä tehoaineesta, jotka vaikuttavat
  kielteisimmin
  kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käytön ja niistä aiheutuvien riskien vähentämissuuntaukseen ja vaarallisempien kasvinsuojeluaineiden käytön vähentämissuuntaukseen (määritettynä liitteessä I esitetyn menetelmän mukaisesti) kansallisen toimintasuunnitelman hyväksymistä edeltävien kolmen vuoden aikana; |
| --- | --- |

a)

luettelo vähintään viidestä tehoaineesta, jotka vaikuttavat
  kielteisimmin
  kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käytön ja niistä aiheutuvien riskien vähentämissuuntaukseen ja vaarallisempien kasvinsuojeluaineiden käytön vähentämissuuntaukseen (määritettynä liitteessä I esitetyn menetelmän mukaisesti) kansallisen toimintasuunnitelman hyväksymistä edeltävien kolmen vuoden aikana;

kielteisimmin

Perustelu

Perustelu

Muotoilu on epäselvä. Tässä yhteydessä erityisen kiinnostavia ovat tehoaineet, jotka vaikuttavat eniten siihen, että tavoiteltu riskien vähennys ei ole merkittävämpää.

Muutosehdotus 27

Muutosehdotus 27

13 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Integroituun torjuntaan liittyvät ammattikäyttäjien ja neuvojien velvollisuudet | Integroituun torjuntaan liittyvät ammattikäyttäjien ja neuvojien velvollisuudet |
| 1.   
  Ennen kuin ammattikäyttäjät käyttävät kemiallisia kasvinsuojeluaineita, niiden
  on sovellettava toimenpiteitä, jotka eivät edellytä kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käyttöä haitallisten organismien torjuntaan ja hävittämiseen. | 1.   
  Ammattikäyttäjien on aina käytettävä muita kuin kemiallisia ehkäiseviä toimenpiteitä, kuten asianmukaisia maatalouskäytäntöjä. Kun toimenpiteitä tarvitaan, ammattikäyttäjien
  on
  ensin
  sovellettava toimenpiteitä, jotka eivät edellytä kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käyttöä haitallisten organismien hävittämiseen
  , integroidun torjunnan hierarkian mukaisesti
  .
  Kemiallisia kasvinsuojeluaineita voidaan käyttää vain, jos yksikään muu kuin kemiallinen ehkäisevä toimenpide tai tällaisten toimenpiteiden yhdistelmä ei ole osoittautunut onnistuneeksi. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Integroituun torjuntaan liittyvät ammattikäyttäjien ja neuvojien velvollisuudet

Integroituun torjuntaan liittyvät ammattikäyttäjien ja neuvojien velvollisuudet

1.   
  Ennen kuin ammattikäyttäjät käyttävät kemiallisia kasvinsuojeluaineita, niiden
  on sovellettava toimenpiteitä, jotka eivät edellytä kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käyttöä haitallisten organismien torjuntaan ja hävittämiseen.

1.   
  Ammattikäyttäjien on aina käytettävä muita kuin kemiallisia ehkäiseviä toimenpiteitä, kuten asianmukaisia maatalouskäytäntöjä. Kun toimenpiteitä tarvitaan, ammattikäyttäjien
  on
  ensin
  sovellettava toimenpiteitä, jotka eivät edellytä kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käyttöä haitallisten organismien hävittämiseen
  , integroidun torjunnan hierarkian mukaisesti
  .
  Kemiallisia kasvinsuojeluaineita voidaan käyttää vain, jos yksikään muu kuin kemiallinen ehkäisevä toimenpide tai tällaisten toimenpiteiden yhdistelmä ei ole osoittautunut onnistuneeksi.

Muutosehdotus 28

Muutosehdotus 28

13 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Jäljempänä 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ammattikäyttäjän kirjanpidon on osoitettava, että hän on
  harkinnut
  kaikkia
  seuraavia
  vaihtoehtoja: | 2.   Jäljempänä 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ammattikäyttäjän kirjanpidon on osoitettava, että hän on
  käyttänyt
  kaikkia
  sovellettavissa olevia seuraavassa luettelossa esitettyjä
  vaihtoehtoja
  ennen kemiallisiin torjunta-aineisiin turvautumista
  : |
| — | viljelykierto, |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Jäljempänä 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ammattikäyttäjän kirjanpidon on osoitettava, että hän on
  harkinnut
  kaikkia
  seuraavia
  vaihtoehtoja:

2.   Jäljempänä 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ammattikäyttäjän kirjanpidon on osoitettava, että hän on
  käyttänyt
  kaikkia
  sovellettavissa olevia seuraavassa luettelossa esitettyjä
  vaihtoehtoja
  ennen kemiallisiin torjunta-aineisiin turvautumista
  :

—

viljelykierto,

| — | laaja, vähintään nelivuotinen
  viljelykierto, |
| --- | --- |

—

laaja, vähintään nelivuotinen
  viljelykierto,

laaja, vähintään nelivuotinen

| — | nykyaikaisten viljelymenetelmien käyttö, muun muassa kylvöalustan valmistelu, kylvöajankohdat ja -tiheydet, kylvö suojaviljaan, sekaviljely, säilyttävä maanmuokkaus, harvennus ja suorakylvö, |
| --- | --- |

—

nykyaikaisten viljelymenetelmien käyttö, muun muassa kylvöalustan valmistelu, kylvöajankohdat ja -tiheydet, kylvö suojaviljaan, sekaviljely, säilyttävä maanmuokkaus, harvennus ja suorakylvö,

| — | viljelykasvien monimuotoisuuden lisääminen, mukaan lukien eri lajikkeiden sekoittaminen, sekaviljely tai seosviljely, |
| --- | --- |

—

viljelykasvien monimuotoisuuden lisääminen, mukaan lukien eri lajikkeiden sekoittaminen, sekaviljely tai seosviljely,

viljelykasvien monimuotoisuuden lisääminen, mukaan lukien eri lajikkeiden sekoittaminen, sekaviljely tai seosviljely,

| — | resistenttien tai kestävien lajikkeiden ja korkealaatuisten tai sertifioitujen siementen ja istutusaineiston käyttö, |
| --- | --- |

—

resistenttien tai kestävien lajikkeiden ja korkealaatuisten tai sertifioitujen siementen ja istutusaineiston käyttö,

| — | nykyaikaisten viljelymenetelmien käyttö, muun muassa kylvöalustan valmistelu, kylvöajankohdat ja -tiheydet, kylvö suojaviljaan, sekaviljely,
  kemikaaliton
  säilyttävä maanmuokkaus, harvennus ja suorakylvö, |
| --- | --- |

—

nykyaikaisten viljelymenetelmien käyttö, muun muassa kylvöalustan valmistelu, kylvöajankohdat ja -tiheydet, kylvö suojaviljaan, sekaviljely,
  kemikaaliton
  säilyttävä maanmuokkaus, harvennus ja suorakylvö,

kemikaaliton

| — | tasapainoisten lannoitus-, kalkitus- ja kastelu- tai kuivatusjärjestelmien käyttö
  , |
| --- | --- |

—

tasapainoisten lannoitus-, kalkitus- ja kastelu- tai kuivatusjärjestelmien käyttö
  ,

tasapainoisten lannoitus-, kalkitus- ja kastelu- tai kuivatusjärjestelmien käyttö

| — | resistenttien tai kestävien lajikkeiden ja korkealaatuisten tai sertifioitujen siementen ja istutusaineiston käyttö, |
| --- | --- |

—

resistenttien tai kestävien lajikkeiden ja korkealaatuisten tai sertifioitujen siementen ja istutusaineiston käyttö,

| — | haitallisten organismien leviämisen estäminen hygieniatoimilla, muun muassa koneiden ja välineiden säännöllisellä puhdistuksella, |
| --- | --- |

—

haitallisten organismien leviämisen estäminen hygieniatoimilla, muun muassa koneiden ja välineiden säännöllisellä puhdistuksella,

| — | uudistava maaperän hoito, mukaan lukien viherlannoitteiden käyttö, lannoitus orgaanisella aineella tai kattaminen, |
| --- | --- |

—

uudistava maaperän hoito, mukaan lukien viherlannoitteiden käyttö, lannoitus orgaanisella aineella tai kattaminen,

uudistava maaperän hoito, mukaan lukien viherlannoitteiden käyttö, lannoitus orgaanisella aineella tai kattaminen,

| — | merkittävien hyötyeliöiden suojelu ja vahvistaminen, muun muassa suotuisilla kasvinsuojelutoimilla tai käyttämällä ekologisia infrastruktuureja tuotantoalueiden sisällä ja niiden ulkopuolella, |
| --- | --- |

—

merkittävien hyötyeliöiden suojelu ja vahvistaminen, muun muassa suotuisilla kasvinsuojelutoimilla tai käyttämällä ekologisia infrastruktuureja tuotantoalueiden sisällä ja niiden ulkopuolella,

| — | liiallisen lannoituksen ja kalkituksen välttäminen ja kastelun tai kuivatuksen rajoittaminen
  , |
| --- | --- |

—

liiallisen lannoituksen ja kalkituksen välttäminen ja kastelun tai kuivatuksen rajoittaminen
  ,

liiallisen lannoituksen ja kalkituksen välttäminen ja kastelun tai kuivatuksen rajoittaminen

| — | tuhoojilta suojautuminen käyttämällä suojattuja rakenteita, verkkoja ja muita fyysisiä esteitä. |
| --- | --- |

—

tuhoojilta suojautuminen käyttämällä suojattuja rakenteita, verkkoja ja muita fyysisiä esteitä.

| — | haitallisten organismien leviämisen estäminen hygieniatoimilla, muun muassa koneiden ja välineiden säännöllisellä puhdistuksella, |
| --- | --- |

—

haitallisten organismien leviämisen estäminen hygieniatoimilla, muun muassa koneiden ja välineiden säännöllisellä puhdistuksella,

| — | merkittävien hyötyeliöiden suojelu ja vahvistaminen, muun muassa suotuisilla kasvinsuojelutoimilla tai käyttämällä ekologisia infrastruktuureja tuotantoalueiden sisällä ja niiden ulkopuolella, |
| --- | --- |

—

merkittävien hyötyeliöiden suojelu ja vahvistaminen, muun muassa suotuisilla kasvinsuojelutoimilla tai käyttämällä ekologisia infrastruktuureja tuotantoalueiden sisällä ja niiden ulkopuolella,

| — | tuhoojilta suojautuminen käyttämällä suojattuja rakenteita, verkkoja ja muita fyysisiä esteitä. |
| --- | --- |

—

tuhoojilta suojautuminen käyttämällä suojattuja rakenteita, verkkoja ja muita fyysisiä esteitä.

Muutosehdotus 29

Muutosehdotus 29

13 artiklan 3 kohdan c alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| c) | päteviltä neuvojilta saatujen neuvojen käyttö. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

c)

päteviltä neuvojilta saatujen neuvojen käyttö.

| c) | päteviltä
  riippumattomilta
  neuvojilta saatujen neuvojen käyttö. |
| --- | --- |

c)

päteviltä
  riippumattomilta
  neuvojilta saatujen neuvojen käyttö.

riippumattomilta

Perustelu

Perustelu

Neuvojen on oltava puolueettomia.

Muutosehdotus 30

Muutosehdotus 30

14 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kirjanpito ammattikäyttäjien kasvinsuojelua varten toteuttamista ehkäisevistä toimenpiteistä ja torjuntatoimista sekä kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevista neuvoista | Kirjanpito ammattikäyttäjien kasvinsuojelua varten toteuttamista ehkäisevistä toimenpiteistä ja torjuntatoimista sekä kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevista neuvoista |
| 1.   Kun ammattikäyttäjä toteuttaa
  ehkäisevän
  toimenpiteen tai torjuntatoimen, hänen on kirjattava seuraavat tiedot 16 artiklassa tarkoitettuun integroitua torjuntaa ja kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevaan sähköiseen rekisteriin, joka kattaa alueen, jolla ammattikäyttäjä toimii: | 1.   Kun ammattikäyttäjä toteuttaa toimenpiteen
  (ehkäisevän toimenpiteen
  tai torjuntatoimen), hänen on kirjattava seuraavat tiedot 16 artiklassa tarkoitettuun integroitua torjuntaa ja kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevaan sähköiseen rekisteriin, joka kattaa alueen, jolla ammattikäyttäjä toimii: |
| a) | kaikki ehkäisevät toimenpiteet tai
  torjuntatoimet ja niiden syyt, mukaan lukien tuhoojatason tunnistaminen ja arviointi
  , jos jäsenvaltiossa, jossa ammattikäyttäjä toimii, ei ole annettu viljelykasvikohtaisia sääntöjä kyseiselle viljelykasville ja alueelle; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Kirjanpito ammattikäyttäjien kasvinsuojelua varten toteuttamista ehkäisevistä toimenpiteistä ja torjuntatoimista sekä kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevista neuvoista

Kirjanpito ammattikäyttäjien kasvinsuojelua varten toteuttamista ehkäisevistä toimenpiteistä ja torjuntatoimista sekä kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevista neuvoista

1.   Kun ammattikäyttäjä toteuttaa
  ehkäisevän
  toimenpiteen tai torjuntatoimen, hänen on kirjattava seuraavat tiedot 16 artiklassa tarkoitettuun integroitua torjuntaa ja kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevaan sähköiseen rekisteriin, joka kattaa alueen, jolla ammattikäyttäjä toimii:

1.   Kun ammattikäyttäjä toteuttaa toimenpiteen
  (ehkäisevän toimenpiteen
  tai torjuntatoimen), hänen on kirjattava seuraavat tiedot 16 artiklassa tarkoitettuun integroitua torjuntaa ja kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevaan sähköiseen rekisteriin, joka kattaa alueen, jolla ammattikäyttäjä toimii:

a)

kaikki ehkäisevät toimenpiteet tai
  torjuntatoimet ja niiden syyt, mukaan lukien tuhoojatason tunnistaminen ja arviointi
  , jos jäsenvaltiossa, jossa ammattikäyttäjä toimii, ei ole annettu viljelykasvikohtaisia sääntöjä kyseiselle viljelykasville ja alueelle;

torjuntatoimet ja niiden syyt, mukaan lukien tuhoojatason tunnistaminen ja arviointi

| a) | kaikki ehkäisevät toimenpiteet tai
  erilaisten ehkäisevien toimenpiteiden yhdistelmät (ehkäisevät toimenpiteet tai torjuntatoimet)
  , jos jäsenvaltiossa, jossa ammattikäyttäjä toimii, ei ole annettu viljelykasvikohtaisia sääntöjä kyseiselle viljelykasville ja alueelle; |
| --- | --- |

a)

kaikki ehkäisevät toimenpiteet tai
  erilaisten ehkäisevien toimenpiteiden yhdistelmät (ehkäisevät toimenpiteet tai torjuntatoimet)
  , jos jäsenvaltiossa, jossa ammattikäyttäjä toimii, ei ole annettu viljelykasvikohtaisia sääntöjä kyseiselle viljelykasville ja alueelle;

erilaisten ehkäisevien toimenpiteiden yhdistelmät (ehkäisevät toimenpiteet tai torjuntatoimet)

| b) | kaikki ehkäisevät toimenpiteet tai
  torjuntatoimet ja niiden syyt, mukaan lukien tuhoojatason tunnistaminen ja arviointi
  ,
  joka
  on suoritettu sovellettavissa viljelykasvikohtaisissa säännöissä vahvistettujen mitattavien kriteerien perusteella, jos jäsenvaltiossa, jossa ammattikäyttäjä toimii, on annettu viljelykasvikohtaisia sääntöjä kyseiselle viljelykasville ja alueelle. |
| --- | --- |

b)

kaikki ehkäisevät toimenpiteet tai
  torjuntatoimet ja niiden syyt, mukaan lukien tuhoojatason tunnistaminen ja arviointi
  ,
  joka
  on suoritettu sovellettavissa viljelykasvikohtaisissa säännöissä vahvistettujen mitattavien kriteerien perusteella, jos jäsenvaltiossa, jossa ammattikäyttäjä toimii, on annettu viljelykasvikohtaisia sääntöjä kyseiselle viljelykasville ja alueelle.

torjuntatoimet ja niiden syyt, mukaan lukien tuhoojatason tunnistaminen ja arviointi

joka

| b) | kaikki ehkäisevät toimenpiteet tai
  erilaisten ehkäisevien toimenpiteiden yhdistelmät (ehkäisevät toimenpiteet tai torjuntatoimet), jotka
  on suoritettu sovellettavissa viljelykasvikohtaisissa säännöissä vahvistettujen mitattavien kriteerien perusteella, jos jäsenvaltiossa, jossa ammattikäyttäjä toimii, on annettu viljelykasvikohtaisia sääntöjä kyseiselle viljelykasville ja alueelle. |
| --- | --- |

b)

kaikki ehkäisevät toimenpiteet tai
  erilaisten ehkäisevien toimenpiteiden yhdistelmät (ehkäisevät toimenpiteet tai torjuntatoimet), jotka
  on suoritettu sovellettavissa viljelykasvikohtaisissa säännöissä vahvistettujen mitattavien kriteerien perusteella, jos jäsenvaltiossa, jossa ammattikäyttäjä toimii, on annettu viljelykasvikohtaisia sääntöjä kyseiselle viljelykasville ja alueelle.

erilaisten ehkäisevien toimenpiteiden yhdistelmät (ehkäisevät toimenpiteet tai torjuntatoimet), jotka

2.   Ammattikäyttäjän on kirjattava 16 artiklassa tarkoitettuun integroitua torjuntaa ja kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevaan sähköiseen rekisteriin neuvojansa nimi sekä päivämäärät, joina neuvot on saatu, sekä 26 artiklan 3 kohdan mukaisesti saatujen neuvojen sisältö. Ammattikäyttäjän on asetettava tiedot 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun toimivaltaisen viranomaisen saataville pyynnöstä.

2.   Ammattikäyttäjän on kirjattava 16 artiklassa tarkoitettuun integroitua torjuntaa ja kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevaan sähköiseen rekisteriin neuvojansa nimi sekä päivämäärät, joina neuvot on saatu, sekä 26 artiklan 3 kohdan mukaisesti saatujen neuvojen sisältö. Ammattikäyttäjän on asetettava tiedot 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun toimivaltaisen viranomaisen saataville pyynnöstä.

3.   Ammattikäyttäjän on kirjattava 16 artiklassa tarkoitettuun integroitua torjuntaa ja kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevaan sähköiseen rekisteriin kaikki kasvinsuojeluaineen käyttökerrat asetuksen (EY) N:o 1107/2009 67 artiklan mukaisesti. Ammattikäyttäjän on myös kirjattava sähköiseen rekisteriin tiedot, joissa täsmennetään, tapahtuiko levittäminen ilma-aluksella vai maalla toimivilla välineillä. Lentolevityksen tapauksessa ammattikäyttäjän on täsmennettävä käytettyjen välineiden tyyppi.

3.   Ammattikäyttäjän on kirjattava 16 artiklassa tarkoitettuun integroitua torjuntaa ja kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevaan sähköiseen rekisteriin kaikki kasvinsuojeluaineen käyttökerrat asetuksen (EY) N:o 1107/2009 67 artiklan mukaisesti. Ammattikäyttäjän on myös kirjattava sähköiseen rekisteriin tiedot, joissa täsmennetään, tapahtuiko levittäminen ilma-aluksella vai maalla toimivilla välineillä. Lentolevityksen tapauksessa ammattikäyttäjän on täsmennettävä käytettyjen välineiden tyyppi.

4.   
  Jotta voidaan seurata kasvinsuojeluaineiden käytöstä ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvien riskien ja haitallisten vaikutusten vähentämisessä saavutettua edistystä, on tarpeen tarkistaa direktiivillä 2009/128/EY perustettua yhdenmukaistettujen riski-indikaattoreiden järjestelmää, jotta sen avulla pystytään tosiasiallisesti saavuttamaan tehokkaasti molemmat tavoitteet eli vähentämään kasvinsuojeluaineiden käyttömäärää ja niistä aiheutuvia riskejä. Yhdenmukaisten riski-indikaattorien järjestelmää tarkistetaan tämän asetuksen 35 artiklan mukaisesti.

4.   Jotta varmistetaan ammattikäyttäjien integroitua torjuntaa ja kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevaan sähköiseen rekisteriin 1, 2 ja 3 kohdan mukaisesti kirjaamien tietojen yhdenmukainen rakenne, komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksillä vakiomallin tällaisille kirjauksille. Mahdolliseen malliin on sisällyttävä kentät, joihin voidaan merkitä tiedot, joista on pidettävä kirjaa asetuksen (EY) N:o 1107/2009 67 artiklan mukaisesti, ja niissä on edellytettävä tunnistettavan tunnisteen käyttöä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 41 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

5.
     Jotta varmistetaan ammattikäyttäjien integroitua torjuntaa ja kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevaan sähköiseen rekisteriin 1, 2 ja 3 kohdan mukaisesti kirjaamien tietojen yhdenmukainen rakenne, komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksillä vakiomallin tällaisille kirjauksille. Mahdolliseen malliin on sisällyttävä kentät, joihin voidaan merkitä tiedot, joista on pidettävä kirjaa asetuksen (EY) N:o 1107/2009 67 artiklan mukaisesti, ja niissä on edellytettävä tunnistettavan tunnisteen käyttöä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 41 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Perustelu

Perustelu

Yhdenmukaistettua riski-indikaattoria koskevassa ehdotuksessa on nykymuodossaan lyhyesti sanottuna seuraavat vakavat ongelmat:

| — | Kaikille hyväksytyille tehoaineille annetaan sama painokerroin (tässä tapauksessa 8), ja niiden valtavat myrkyllisyyserot sivuutetaan jatkossa täysin. |
| --- | --- |

—

Kaikille hyväksytyille tehoaineille annetaan sama painokerroin (tässä tapauksessa 8), ja niiden valtavat myrkyllisyyserot sivuutetaan jatkossa täysin.

| — | Käytetyllä määrällä on näin ollen saman painokertoimen omaavassa aineryhmässä yhtäkkiä taas hyvin ratkaiseva merkitys sen kannalta, miten tähän ryhmään kuuluvat aineet lopulta otetaan huomioon yhdenmukaistetussa riski-indikaattorissa. |
| --- | --- |

—

Käytetyllä määrällä on näin ollen saman painokertoimen omaavassa aineryhmässä yhtäkkiä taas hyvin ratkaiseva merkitys sen kannalta, miten tähän ryhmään kuuluvat aineet lopulta otetaan huomioon yhdenmukaistetussa riski-indikaattorissa.

| — | Torjunta-aineryhmien luonnollinen ajallinen kehitys on seuraava: tällä hetkellä hyväksytty aine -> korvattava aine -> ei enää sallittu aine. Käyttömäärät maataloudessa pienenevät siis jatkuvasti. Edellä esitetyn mukainen painokertoimien määritys tämän järjestyksen perusteella merkitsee väistämättä sitä, että loppujen lopuksi samoja painokertoimia käyttäen laskettu yhdenmukaistettu riski-indikaattori voi vain pienentyä ja että yhä suuremmat painokertoimet vieläpä nopeuttavat indikaattoriarvon laskua. |
| --- | --- |

—

Torjunta-aineryhmien luonnollinen ajallinen kehitys on seuraava: tällä hetkellä hyväksytty aine -> korvattava aine -> ei enää sallittu aine. Käyttömäärät maataloudessa pienenevät siis jatkuvasti. Edellä esitetyn mukainen painokertoimien määritys tämän järjestyksen perusteella merkitsee väistämättä sitä, että loppujen lopuksi samoja painokertoimia käyttäen laskettu yhdenmukaistettu riski-indikaattori voi vain pienentyä ja että yhä suuremmat painokertoimet vieläpä nopeuttavat indikaattoriarvon laskua.

Yhdenmukaistettu riski-indikaattori näyttää näin ollen usein riskien olevan aiempaa pienempiä, mutta tämä johtuu yksinomaan indikaattorin rakenteesta. Riski vaikuttaisi siis pienenevän, mutta tämä ei itse asiassa pidä lainkaan tai ainakaan välttämättä paikkaansa. Tilanne ei liioin vastaa mitenkään EU:n avoimen kemikaalipolitiikan ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteita.

Muutosehdotus 31

Muutosehdotus 31

15 artiklan 7 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 7.   Kunkin jäsenvaltion on tarkasteltava uudelleen viljelykasvikohtaisia sääntöjään vuosittain ja päivitettävä niitä tarpeen mukaan, esimerkiksi silloin, kun haitallisten organismien torjuntavälineiden saatavuudessa tapahtuu muutoksia. | 7.   Kunkin jäsenvaltion on tarkasteltava uudelleen viljelykasvikohtaisia sääntöjään vuosittain ja päivitettävä niitä tarpeen mukaan, esimerkiksi silloin, kun haitallisten organismien torjuntavälineiden saatavuudessa tapahtuu muutoksia.
  Lisäksi niiden on tarkasteltava viiden vuoden välein tuhoojapopulaatioiden resistenssin kehittymistä käsittelyä vastaan. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

7.   Kunkin jäsenvaltion on tarkasteltava uudelleen viljelykasvikohtaisia sääntöjään vuosittain ja päivitettävä niitä tarpeen mukaan, esimerkiksi silloin, kun haitallisten organismien torjuntavälineiden saatavuudessa tapahtuu muutoksia.

7.   Kunkin jäsenvaltion on tarkasteltava uudelleen viljelykasvikohtaisia sääntöjään vuosittain ja päivitettävä niitä tarpeen mukaan, esimerkiksi silloin, kun haitallisten organismien torjuntavälineiden saatavuudessa tapahtuu muutoksia.
  Lisäksi niiden on tarkasteltava viiden vuoden välein tuhoojapopulaatioiden resistenssin kehittymistä käsittelyä vastaan.

Muutosehdotus 32

Muutosehdotus 32

16 artiklan 8 kohta (uusi kohta)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | 8.
     
  Tietoja olisi kirjattava myös muista kuin maatalousalueista, esimerkiksi torjunta-aineiden käytöstä metsissä ja yleisillä paikoilla sekä teillä ja rautateillä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

8.
     
  Tietoja olisi kirjattava myös muista kuin maatalousalueista, esimerkiksi torjunta-aineiden käytöstä metsissä ja yleisillä paikoilla sekä teillä ja rautateillä.

Muutosehdotus 33

Muutosehdotus 33

16 artiklan 9 kohta (uusi kohta)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | 9.
     
  Rekisterit on asetettava suuren yleisön saataville henkilötietojen suoja varmistaen, sillä yleinen etu menee ympäristöön joutuvien päästöjen takia tietojen luottamuksellisuuden edelle. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

9.
     
  Rekisterit on asetettava suuren yleisön saataville henkilötietojen suoja varmistaen, sillä yleinen etu menee ympäristöön joutuvien päästöjen takia tietojen luottamuksellisuuden edelle.

Muutosehdotus 34

Muutosehdotus 34

18 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kasvinsuojeluaineiden käyttö herkillä alueilla | Kasvinsuojeluaineiden käyttö herkillä alueilla |
| 1.   Kaikkien kasvinsuojeluaineiden käyttö on kielletty kaikilla herkillä alueilla ja kolmen metrin säteellä näistä alueista. Kolmen metrin puskurivyöhykettä ei saa pienentää käyttämällä vaihtoehtoisia riskinhallintamenetelmiä. | 1.   Kaikkien kasvinsuojeluaineiden käyttö on kielletty kaikilla herkillä alueilla ja kolmen metrin säteellä näistä alueista. Kolmen metrin puskurivyöhykettä ei saa pienentää käyttämällä vaihtoehtoisia riskinhallintamenetelmiä.
  Haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien käyttämillä herkillä alueilla puskurivyöhykkeen on oltava 50 metriä. Myös vaarallisempien torjunta-aineiden käytössä on noudatettava 50 metrin puskurivyöhykettä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Kasvinsuojeluaineiden käyttö herkillä alueilla

Kasvinsuojeluaineiden käyttö herkillä alueilla

1.   Kaikkien kasvinsuojeluaineiden käyttö on kielletty kaikilla herkillä alueilla ja kolmen metrin säteellä näistä alueista. Kolmen metrin puskurivyöhykettä ei saa pienentää käyttämällä vaihtoehtoisia riskinhallintamenetelmiä.

1.   Kaikkien kasvinsuojeluaineiden käyttö on kielletty kaikilla herkillä alueilla ja kolmen metrin säteellä näistä alueista. Kolmen metrin puskurivyöhykettä ei saa pienentää käyttämällä vaihtoehtoisia riskinhallintamenetelmiä.
  Haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien käyttämillä herkillä alueilla puskurivyöhykkeen on oltava 50 metriä. Myös vaarallisempien torjunta-aineiden käytössä on noudatettava 50 metrin puskurivyöhykettä.

Perustelu

Perustelu

Tutkimusten mukaan puskurivyöhykkeiden on oltava useita satoja metriä leveitä, jotta ne estäisivät käytettyjen torjunta-aineiden leviämistä tehokkaasti. Tuoreessa tutkimuksessa, joissa tutkittiin torjunta-aineiden aiheuttamaa saastumista julkisilla leikkikentillä, havaittiin, että lähes puolet leikkikentistä oli vähintään yhden torjunta-aineen saastuttamia ja neljäsosa enemmän kuin yhden (mukaan lukien hormonaaliset haitta-aineet). Tutkimuksen mukaan jopa sadan metrin etäisyys on tarpeen, jotta torjunta-aineiden aiheuttama saastuminen voidaan estää kokonaan. Seurantatutkimus osoittaa, että komission ehdottamaa kolmen metrin etäisyyttä tiukemmatkaan toimenpiteet eivät riittäneet estämään lasten ja suuren yleisön altistumista vaarallisille torjunta-aineille.

Muutosehdotus 35

Muutosehdotus 35

18 artiklan 2 a kohta (uusi kohta)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Jäsenvaltioiden on määriteltävä selkeä menettely ja menetelmät tuhoojien esiintymistä herkillä alueilla koskevan ongelman ratkaisemiseksi käytettävissä olevilla vaihtoehtoisilla, muilla kuin kemiallisilla ratkaisuilla alkaen ennaltaehkäisystä, seurannasta, fyysisistä ja mekaanisista menetelmistä sekä biologisesta torjunnasta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2a.
     
  Jäsenvaltioiden on määriteltävä selkeä menettely ja menetelmät tuhoojien esiintymistä herkillä alueilla koskevan ongelman ratkaisemiseksi käytettävissä olevilla vaihtoehtoisilla, muilla kuin kemiallisilla ratkaisuilla alkaen ennaltaehkäisystä, seurannasta, fyysisistä ja mekaanisista menetelmistä sekä biologisesta torjunnasta.

Muutosehdotus 36

Muutosehdotus 36

18 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltion nimeämä toimivaltainen viranomainen voi antaa ammattikäyttäjälle luvan käyttää kasvinsuojeluainetta herkällä alueella rajoitetun ajan, jolla on tarkoin määritelty alku- ja loppupäivä ja joka on mahdollisimman lyhyt mutta enintään
  60
  päivää, edellyttäen että kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät: | 3.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltion nimeämä toimivaltainen viranomainen voi antaa ammattikäyttäjälle luvan käyttää kasvinsuojeluainetta herkällä alueella rajoitetun ajan, jolla on tarkoin määritelty alku- ja loppupäivä ja joka on mahdollisimman lyhyt mutta enintään
  90
  päivää, edellyttäen että kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät: |
| a) | alueella on
  karanteeni
  tuhoojien tai haitallisten vieraslajien osoitettu vakava ja poikkeuksellinen leviämisriski; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltion nimeämä toimivaltainen viranomainen voi antaa ammattikäyttäjälle luvan käyttää kasvinsuojeluainetta herkällä alueella rajoitetun ajan, jolla on tarkoin määritelty alku- ja loppupäivä ja joka on mahdollisimman lyhyt mutta enintään
  60
  päivää, edellyttäen että kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

3.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltion nimeämä toimivaltainen viranomainen voi antaa ammattikäyttäjälle luvan käyttää kasvinsuojeluainetta herkällä alueella rajoitetun ajan, jolla on tarkoin määritelty alku- ja loppupäivä ja joka on mahdollisimman lyhyt mutta enintään
  90
  päivää, edellyttäen että kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

a)

alueella on
  karanteeni
  tuhoojien tai haitallisten vieraslajien osoitettu vakava ja poikkeuksellinen leviämisriski;

karanteeni

| a) | alueella on tuhoojien tai haitallisten vieraslajien osoitettu vakava ja poikkeuksellinen leviämisriski; |
| --- | --- |

a)

alueella on tuhoojien tai haitallisten vieraslajien osoitettu vakava ja poikkeuksellinen leviämisriski;

| b) | karanteeni
  tuhoojien tai haitallisten vieraslajien leviämisen estämiseen ei ole teknisesti toteuttamiskelpoista alemman riskin vaihtoehtoista torjuntamenetelmää. |
| --- | --- |

b)

karanteeni
  tuhoojien tai haitallisten vieraslajien leviämisen estämiseen ei ole teknisesti toteuttamiskelpoista alemman riskin vaihtoehtoista torjuntamenetelmää.

karanteeni

| b) | tuhoojien tai haitallisten vieraslajien leviämisen estämiseen ei ole teknisesti toteuttamiskelpoista alemman riskin vaihtoehtoista torjuntamenetelmää. |
| --- | --- |

b)

tuhoojien tai haitallisten vieraslajien leviämisen estämiseen ei ole teknisesti toteuttamiskelpoista alemman riskin vaihtoehtoista torjuntamenetelmää.

Muutosehdotus 37

Muutosehdotus 37

19 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Vesiympäristön ja juomaveden suojelua koskevat toimenpiteet | Vesiympäristön ja juomaveden suojelua koskevat toimenpiteet |
| 1.   Kaikkien kasvinsuojeluaineiden käyttö on kielletty kaikilla pintavesillä ja kolmen metrin säteellä näistä vesistä. Kolmen metrin puskurivyöhykettä ei saa pienentää käyttämällä vaihtoehtoisia riskinhallintamenetelmiä. | 1.   Kaikkien kasvinsuojeluaineiden käyttö on kielletty kaikilla pintavesillä ja kolmen metrin säteellä näistä vesistä. Kolmen metrin puskurivyöhykettä ei saa pienentää käyttämällä vaihtoehtoisia riskinhallintamenetelmiä. |
| 2.   Jäsenvaltiot voivat laajentaa pintavesien viereisiä pakollisia puskurivyöhykkeitä. | 2.   Jäsenvaltiot voivat laajentaa pintavesien viereisiä pakollisia puskurivyöhykkeitä. |
| 3.   Jäsenvaltioilla on oltava käytössä [...] päivään [...]kuuta [...] [julkaisutoimisto: lisätään tämän asetuksen soveltamispäivä] mennessä asianmukaiset toimenpiteet, joilla vältetään pinta- ja pohjaveden sekä rannikko- ja merivesien tilan huononeminen ja mahdollistetaan pinta- ja pohjaveden hyvän tilan saavuttaminen, jotta suojellaan vesiympäristöä ja juomavesivarastoja kasvinsuojeluaineiden vaikutukselta vähintään direktiiveissä 2000/60/EY, 2006/118/EY, 2008/105/EY, 2008/56/EY ja (EU) 2020/2184 asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. | 3.   Jäsenvaltioilla on oltava käytössä [...] päivään [...]kuuta [...] [julkaisutoimisto: lisätään tämän asetuksen soveltamispäivä] mennessä asianmukaiset toimenpiteet, joilla
  lopetetaan välittömästi sellaiset nykyiset torjunta-ainekuormitukset, jotka johtavat kestämättömiin pitoisuuksiin ympäristössä,
  vältetään pinta- ja pohjaveden sekä rannikko- ja merivesien tilan huononeminen
  entisestään
  ja mahdollistetaan pinta- ja pohjaveden hyvän tilan saavuttaminen, jotta suojellaan vesiympäristöä ja juomavesivarastoja kasvinsuojeluaineiden vaikutukselta vähintään direktiiveissä 2000/60/EY, 2006/118/EY, 2008/105/EY, 2008/56/EY ja (EU) 2020/2184 asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| | 4.
     
  Tässä yhteydessä on tarpeen, että juomavesihuollon toimijoilla on säännönmukaisesti rajoittamaton pääsy ajallisesti ja alueellisesti riittävän eriteltyihin tehoainekohtaisiin tietoihin torjunta-aineiden käytöstä niiden vastuulla olevilla suojelluilla vedenottoalueilla. Tällaiset tiedot olisi asetettava asianmukaisessa muodossa myös suuren yleisön saataville.






  5.
     
  Kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käyttö olisi kiellettävä erittäin läpäisevillä pinnoilla tai muilla infrastruktuureilla, jotka sijaitsevat lähellä pinta- tai pohjavettä, tai eristetyillä pinnoilla, joilla valumisriski vesi- tai viemärijärjestelmään on suuri.






  6.
     
  Jäsenvaltiot määrittelevät juomaveden ottoon käytettävän pinta- ja pohjaveden suojavyöhykkeitä, joilla ei saa käyttää eikä varastoida torjunta-aineita. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Vesiympäristön ja juomaveden suojelua koskevat toimenpiteet

Vesiympäristön ja juomaveden suojelua koskevat toimenpiteet

1.   Kaikkien kasvinsuojeluaineiden käyttö on kielletty kaikilla pintavesillä ja kolmen metrin säteellä näistä vesistä. Kolmen metrin puskurivyöhykettä ei saa pienentää käyttämällä vaihtoehtoisia riskinhallintamenetelmiä.

1.   Kaikkien kasvinsuojeluaineiden käyttö on kielletty kaikilla pintavesillä ja kolmen metrin säteellä näistä vesistä. Kolmen metrin puskurivyöhykettä ei saa pienentää käyttämällä vaihtoehtoisia riskinhallintamenetelmiä.

2.   Jäsenvaltiot voivat laajentaa pintavesien viereisiä pakollisia puskurivyöhykkeitä.

2.   Jäsenvaltiot voivat laajentaa pintavesien viereisiä pakollisia puskurivyöhykkeitä.

3.   Jäsenvaltioilla on oltava käytössä [...] päivään [...]kuuta [...] [julkaisutoimisto: lisätään tämän asetuksen soveltamispäivä] mennessä asianmukaiset toimenpiteet, joilla vältetään pinta- ja pohjaveden sekä rannikko- ja merivesien tilan huononeminen ja mahdollistetaan pinta- ja pohjaveden hyvän tilan saavuttaminen, jotta suojellaan vesiympäristöä ja juomavesivarastoja kasvinsuojeluaineiden vaikutukselta vähintään direktiiveissä 2000/60/EY, 2006/118/EY, 2008/105/EY, 2008/56/EY ja (EU) 2020/2184 asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi.

3.   Jäsenvaltioilla on oltava käytössä [...] päivään [...]kuuta [...] [julkaisutoimisto: lisätään tämän asetuksen soveltamispäivä] mennessä asianmukaiset toimenpiteet, joilla
  lopetetaan välittömästi sellaiset nykyiset torjunta-ainekuormitukset, jotka johtavat kestämättömiin pitoisuuksiin ympäristössä,
  vältetään pinta- ja pohjaveden sekä rannikko- ja merivesien tilan huononeminen
  entisestään
  ja mahdollistetaan pinta- ja pohjaveden hyvän tilan saavuttaminen, jotta suojellaan vesiympäristöä ja juomavesivarastoja kasvinsuojeluaineiden vaikutukselta vähintään direktiiveissä 2000/60/EY, 2006/118/EY, 2008/105/EY, 2008/56/EY ja (EU) 2020/2184 asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi.

4.
     
  Tässä yhteydessä on tarpeen, että juomavesihuollon toimijoilla on säännönmukaisesti rajoittamaton pääsy ajallisesti ja alueellisesti riittävän eriteltyihin tehoainekohtaisiin tietoihin torjunta-aineiden käytöstä niiden vastuulla olevilla suojelluilla vedenottoalueilla. Tällaiset tiedot olisi asetettava asianmukaisessa muodossa myös suuren yleisön saataville.

5.
     
  Kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käyttö olisi kiellettävä erittäin läpäisevillä pinnoilla tai muilla infrastruktuureilla, jotka sijaitsevat lähellä pinta- tai pohjavettä, tai eristetyillä pinnoilla, joilla valumisriski vesi- tai viemärijärjestelmään on suuri.

6.
     
  Jäsenvaltiot määrittelevät juomaveden ottoon käytettävän pinta- ja pohjaveden suojavyöhykkeitä, joilla ei saa käyttää eikä varastoida torjunta-aineita.

Perustelu

Perustelu

Se, että torjunta-aineita havaitaan vesistöissä säännöllisesti ja laajasti pitoisuuksina, jotka ovat niin suuria, ettei niitä EU:n lupamenettelyn mukaan saisi edes esiintyä, ja joilla on näin ollen merkittävä kielteinen vaikutus biologiseen monimuotoisuuteen ja luonnon tasapainoon, korostaa tarvetta ryhtyä toimenpiteisiin, joilla saadaan ylipäätään ensin palautettua tilanne hyväksyttävälle tasolle.

Juomavesihuollolla on suuri yleinen merkitys, ja siihen osallistuvien on saatava kaikki tarvittavat tiedot, jotta ne voivat seurata juomaveden laatua ja varmistaa sen.

Muutosehdotus 38

Muutosehdotus 38

19 a artikla (uusi artikla)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Laajennettu tuottajavastuu |
| | 1.
     
  Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että kasvinsuojeluaineita markkinoille saattavilla tuottajilla on laajennettu tuottajavastuu. |
| | 2.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikille kasvinsuojeluaineille ja niiden aineenvaihduntatuotteille perustetaan laajennetun tuottajavastuun järjestelmät direktiivin 2008/98/EY 8 ja 8 a artiklan mukaisesti. |
| | 3.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kasvinsuojeluaineiden tuottajat kattavat direktiivin 2008/98/EY laajennettua tuottajan vastuuta koskevien säännösten mukaiset kustannukset ja kattavat seuraavat kustannukset, siltä osin kuin ne eivät jo kuulu katettuihin kustannuksiin: |
| | a) | juomaveden toimittajille aiheutuvat investointi- ja toimintakustannukset sen varmistamiseksi, että direktiivin (EU) 2020/2184 liitteessä 1 olevassa B osassa määriteltyjä torjunta-aineiden ja niiden aineenvaihduntatuotteiden muuttujien arvoja noudatetaan; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Laajennettu tuottajavastuu

Laajennettu tuottajavastuu

1.
     
  Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että kasvinsuojeluaineita markkinoille saattavilla tuottajilla on laajennettu tuottajavastuu.

2.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikille kasvinsuojeluaineille ja niiden aineenvaihduntatuotteille perustetaan laajennetun tuottajavastuun järjestelmät direktiivin 2008/98/EY 8 ja 8 a artiklan mukaisesti.

3.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kasvinsuojeluaineiden tuottajat kattavat direktiivin 2008/98/EY laajennettua tuottajan vastuuta koskevien säännösten mukaiset kustannukset ja kattavat seuraavat kustannukset, siltä osin kuin ne eivät jo kuulu katettuihin kustannuksiin:

a)

a)

juomaveden toimittajille aiheutuvat investointi- ja toimintakustannukset sen varmistamiseksi, että direktiivin (EU) 2020/2184 liitteessä 1 olevassa B osassa määriteltyjä torjunta-aineiden ja niiden aineenvaihduntatuotteiden muuttujien arvoja noudatetaan;

juomaveden toimittajille aiheutuvat investointi- ja toimintakustannukset sen varmistamiseksi, että direktiivin (EU) 2020/2184 liitteessä 1 olevassa B osassa määriteltyjä torjunta-aineiden ja niiden aineenvaihduntatuotteiden muuttujien arvoja noudatetaan;

| b) | markkinoille saatettuja tuotteita koskevien tietojen keruusta ja todentamisesta aiheutuvat kustannukset. |
| --- | --- |

b)

b)

markkinoille saatettuja tuotteita koskevien tietojen keruusta ja todentamisesta aiheutuvat kustannukset.

markkinoille saatettuja tuotteita koskevien tietojen keruusta ja todentamisesta aiheutuvat kustannukset.

4.
     
  Edellä 3 kohdassa tarkoitetut katettavat kustannukset eivät saa ylittää kustannuksia, jotka ovat tarpeen kyseisissä kohdissa tarkoitettujen palvelujen tarjoamiseksi kustannustehokkaasti, ja ne on vahvistettava avoimesti asianomaisten toimijoiden kesken.

5.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kunkin tuottajan 3 kohdassa tarkoitettu osuus määritetään markkinoille saatettujen kasvinsuojeluaineiden ympäristö- ja terveysriskin perusteella.

6.
     
  Jäsenvaltioiden on määriteltävä selkeästi kaikkien asiaankuuluvien toimijoiden roolit ja vastuut.

7.
     
  Kunkin jäsenvaltion on sallittava toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneiden tuottajien, jotka saattavat tuotteita sen markkinoille, nimetä sen alueelle sijoittautunut oikeushenkilö tai luonnollinen henkilö valtuutetuksi edustajaksi laajennettua tuottajan vastuuta koskeviin järjestelmiin liittyvien tuottajan velvoitteiden täyttämistä varten sen alueella.

Muutosehdotus 39

Muutosehdotus 39

27 artiklan 3 kohdan a alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| a) | kasvinsuojeluaineiden käyttöön liittyvät mahdolliset riskit ihmisten terveydelle ja ympäristölle akuuttien ja kroonisten vaikutusten kautta; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

a)

kasvinsuojeluaineiden käyttöön liittyvät mahdolliset riskit ihmisten terveydelle ja ympäristölle akuuttien ja kroonisten vaikutusten kautta;

| a) | kasvinsuojeluaineiden käyttöön liittyvät mahdolliset riskit ihmisten terveydelle ja ympäristölle akuuttien ja kroonisten vaikutusten kautta; |
| --- | --- |

a)

kasvinsuojeluaineiden käyttöön liittyvät mahdolliset riskit ihmisten terveydelle ja ympäristölle akuuttien ja kroonisten vaikutusten kautta;

| aa) | kasvinsuojeluaineiden yhdistelmäkäyttöön liittyvät mahdolliset riskit ihmisten terveydelle ja ympäristölle ja tietojen puuttuminen kasvinsuojeluaineiden yhdistelmäkäytön vaikutuksista, joita ei ole arvioitu; |
| --- | --- |

aa)

aa)

kasvinsuojeluaineiden yhdistelmäkäyttöön liittyvät mahdolliset riskit ihmisten terveydelle ja ympäristölle ja tietojen puuttuminen kasvinsuojeluaineiden yhdistelmäkäytön vaikutuksista, joita ei ole arvioitu;

kasvinsuojeluaineiden yhdistelmäkäyttöön liittyvät mahdolliset riskit ihmisten terveydelle ja ympäristölle ja tietojen puuttuminen kasvinsuojeluaineiden yhdistelmäkäytön vaikutuksista, joita ei ole arvioitu;

Muutosehdotus 40

Muutosehdotus 40

28 artiklan 2–4 kohta (uusi kohta)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Kunkin jäsenvaltion on toimitettava komissiolle vuosittain viimeistään 31 päivänä elokuuta kertomus, joka sisältää seuraavat tiedot: | 2.   Kunkin jäsenvaltion on toimitettava komissiolle vuosittain viimeistään 31 päivänä elokuuta kertomus, joka sisältää seuraavat tiedot: |
| a) | kasvinsuojeluaineille altistumisesta johtuvien akuuttien ja kroonisten myrkytystapausten lukumäärä edellisen kalenterivuoden aikana; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Kunkin jäsenvaltion on toimitettava komissiolle vuosittain viimeistään 31 päivänä elokuuta kertomus, joka sisältää seuraavat tiedot:

2.   Kunkin jäsenvaltion on toimitettava komissiolle vuosittain viimeistään 31 päivänä elokuuta kertomus, joka sisältää seuraavat tiedot:

a)

kasvinsuojeluaineille altistumisesta johtuvien akuuttien ja kroonisten myrkytystapausten lukumäärä edellisen kalenterivuoden aikana;

| a) | kasvinsuojeluaineille altistumisesta johtuvien akuuttien ja kroonisten myrkytystapausten lukumäärä edellisen kalenterivuoden aikana; |
| --- | --- |

a)

kasvinsuojeluaineille altistumisesta johtuvien akuuttien ja kroonisten myrkytystapausten lukumäärä edellisen kalenterivuoden aikana;

| b) | edellä 1 kohdassa tarkoitetut tiedot kustakin myrkytystapauksesta. |
| --- | --- |

b)

edellä 1 kohdassa tarkoitetut tiedot kustakin myrkytystapauksesta.

| b) | edellä 1 kohdassa tarkoitetut tiedot kustakin myrkytystapauksesta; |
| --- | --- |

b)

edellä 1 kohdassa tarkoitetut tiedot kustakin myrkytystapauksesta;

| c) | kasvinsuojeluaineiden käytöstä, niille altistumisesta tai molemmista johtuvien ammattitautitapausten lukumäärä edellisenä vuonna. |
| --- | --- |

c)

c)

kasvinsuojeluaineiden käytöstä, niille altistumisesta tai molemmista johtuvien ammattitautitapausten lukumäärä edellisenä vuonna.

kasvinsuojeluaineiden käytöstä, niille altistumisesta tai molemmista johtuvien ammattitautitapausten lukumäärä edellisenä vuonna.

3.   Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamisen muoto. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 41 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

3.   Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamisen muoto. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 41 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

4.
     
  Kasvinsuojeluaineiden käytöstä, niille altistumisesta tai molemmista johtuvien ammattitautitapausten lukumäärä edellisenä vuonna:

| a) | Kunkin jäsenvaltion on nimettävä toimivaltainen viranomainen, joka vastaa kasvinsuojeluaineiden käytöstä, niille altistumisesta tai molemmista johtuvien ammattitautitapausten ilmoittamista ja tunnustamista sekä oikeudenmukaista ammattitautikorvausta koskevan järjestelmän perustamisesta. |
| --- | --- |

a)

a)

Kunkin jäsenvaltion on nimettävä toimivaltainen viranomainen, joka vastaa kasvinsuojeluaineiden käytöstä, niille altistumisesta tai molemmista johtuvien ammattitautitapausten ilmoittamista ja tunnustamista sekä oikeudenmukaista ammattitautikorvausta koskevan järjestelmän perustamisesta.

Kunkin jäsenvaltion on nimettävä toimivaltainen viranomainen, joka vastaa kasvinsuojeluaineiden käytöstä, niille altistumisesta tai molemmista johtuvien ammattitautitapausten ilmoittamista ja tunnustamista sekä oikeudenmukaista ammattitautikorvausta koskevan järjestelmän perustamisesta.

| b) | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että nimetyillä viranomaisilla on riittävästi henkilöstöä ja resursseja tehtäviensä asianmukaiseksi suorittamiseksi, tehokkaat tarkastukset mukaan luettuina. |
| --- | --- |

b)

b)

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että nimetyillä viranomaisilla on riittävästi henkilöstöä ja resursseja tehtäviensä asianmukaiseksi suorittamiseksi, tehokkaat tarkastukset mukaan luettuina.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että nimetyillä viranomaisilla on riittävästi henkilöstöä ja resursseja tehtäviensä asianmukaiseksi suorittamiseksi, tehokkaat tarkastukset mukaan luettuina.

| c) | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kasvinsuojeluaineiden sisältämien tehoaineiden käyttöä ja/tai niille altistumista koskevia sitovia kansallisia työperäisen altistumisen raja-arvoja (LEP[ES1]) seurataan, noudatetaan ja sovelletaan. |
| --- | --- |

c)

c)

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kasvinsuojeluaineiden sisältämien tehoaineiden käyttöä ja/tai niille altistumista koskevia sitovia kansallisia työperäisen altistumisen raja-arvoja (LEP[ES1]) seurataan, noudatetaan ja sovelletaan.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kasvinsuojeluaineiden sisältämien tehoaineiden käyttöä ja/tai niille altistumista koskevia sitovia kansallisia työperäisen altistumisen raja-arvoja (LEP[ES1]) seurataan, noudatetaan ja sovelletaan.

| d) | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikilla ammattikäyttäjillä, työntekijät mukaan lukien, on pääsy virallisiin asiakirjoihin, joista käy ilmi heidän ammattitoiminnassa käyttämänsä kasvinsuojeluaineen laatu ja sitä koskeva altistusaika. |
| --- | --- |

d)

d)

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikilla ammattikäyttäjillä, työntekijät mukaan lukien, on pääsy virallisiin asiakirjoihin, joista käy ilmi heidän ammattitoiminnassa käyttämänsä kasvinsuojeluaineen laatu ja sitä koskeva altistusaika.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikilla ammattikäyttäjillä, työntekijät mukaan lukien, on pääsy virallisiin asiakirjoihin, joista käy ilmi heidän ammattitoiminnassa käyttämänsä kasvinsuojeluaineen laatu ja sitä koskeva altistusaika.

| e) | Työnantajien on asetettava 4 kohdassa tarkoitetut viralliset asiakirjat kaikkien yrityksensä työntekijöiden saataville. |
| --- | --- |

e)

e)

Työnantajien on asetettava 4 kohdassa tarkoitetut viralliset asiakirjat kaikkien yrityksensä työntekijöiden saataville.

Työnantajien on asetettava 4 kohdassa tarkoitetut viralliset asiakirjat kaikkien yrityksensä työntekijöiden saataville.

| f) | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 5 kohdassa tarkoitettua velvoitetta noudatetaan, ja määrättävä tehokkaita, varoittavia ja oikeasuhteisia seuraamuksia, jos vaatimusta rikotaan. |
| --- | --- |

f)

f)

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 5 kohdassa tarkoitettua velvoitetta noudatetaan, ja määrättävä tehokkaita, varoittavia ja oikeasuhteisia seuraamuksia, jos vaatimusta rikotaan.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 5 kohdassa tarkoitettua velvoitetta noudatetaan, ja määrättävä tehokkaita, varoittavia ja oikeasuhteisia seuraamuksia, jos vaatimusta rikotaan.

| g) | Jäsenvaltioiden on helpotettava kasvinsuojeluaineiden käyttöön, niille altistumiseen tai molempiin liittyvistä ammattitautitapauksista ilmoittamista ottamalla käyttöön helposti saatavilla olevia ja tehokkaita raportointimekanismeja. |
| --- | --- |

g)

g)

Jäsenvaltioiden on helpotettava kasvinsuojeluaineiden käyttöön, niille altistumiseen tai molempiin liittyvistä ammattitautitapauksista ilmoittamista ottamalla käyttöön helposti saatavilla olevia ja tehokkaita raportointimekanismeja.

Jäsenvaltioiden on helpotettava kasvinsuojeluaineiden käyttöön, niille altistumiseen tai molempiin liittyvistä ammattitautitapauksista ilmoittamista ottamalla käyttöön helposti saatavilla olevia ja tehokkaita raportointimekanismeja.

| h) | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kyseiset taudit tunnustetaan ja että niiden johdosta maksetaan riittävä korvaus. |
| --- | --- |

h)

h)

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kyseiset taudit tunnustetaan ja että niiden johdosta maksetaan riittävä korvaus.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kyseiset taudit tunnustetaan ja että niiden johdosta maksetaan riittävä korvaus.

Muutosehdotus 41

Muutosehdotus 41

33 a artikla (uusi artikla)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Torjunta-ainejäämien seuranta





  1.
     
  Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön rutiinitoimenpiteitä, joilla toteutetaan erityisiä edustavia seurantaohjelmia, jotka koskevat tehoaineiden ja niiden aineenvaihduntatuotteiden jäämiä vesivaroissa, pohjavedessä, maaperässä, ilmassa/pölyssä/sateessa, eliöstössä ja ihmisissä.






  2.
     
  Olemassa olevia seurantaohjelmia ja -indikaattoreita on arvioitava ja tarvittaessa mukautettava, ja uusia ohjelmia on räätälöitävä tarpeen mukaan sen varmistamiseksi, että saadaan asianmukaisia seurantatietoja. Jäsenvaltioiden on tarvittaessa toteutettava lisätoimenpiteitä sen varmistamiseksi, että kasvinsuojeluaineiden käyttö on asetuksen (EY) N:o 1107/2009 4 ja 29 artiklan säännösten mukaista.






  3.
     
  Seurantaohjelmien tulokset on toimitettava komissiolle ja julkaistava 8 artiklassa tarkoitetulla verkkosivustolla. Komissio tarkastelee tuloksia ja harkitsee, onko sääntelyä tarpeen muuttaa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Torjunta-ainejäämien seuranta

Torjunta-ainejäämien seuranta

1.
     
  Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön rutiinitoimenpiteitä, joilla toteutetaan erityisiä edustavia seurantaohjelmia, jotka koskevat tehoaineiden ja niiden aineenvaihduntatuotteiden jäämiä vesivaroissa, pohjavedessä, maaperässä, ilmassa/pölyssä/sateessa, eliöstössä ja ihmisissä.

2.
     
  Olemassa olevia seurantaohjelmia ja -indikaattoreita on arvioitava ja tarvittaessa mukautettava, ja uusia ohjelmia on räätälöitävä tarpeen mukaan sen varmistamiseksi, että saadaan asianmukaisia seurantatietoja. Jäsenvaltioiden on tarvittaessa toteutettava lisätoimenpiteitä sen varmistamiseksi, että kasvinsuojeluaineiden käyttö on asetuksen (EY) N:o 1107/2009 4 ja 29 artiklan säännösten mukaista.

3.
     
  Seurantaohjelmien tulokset on toimitettava komissiolle ja julkaistava 8 artiklassa tarkoitetulla verkkosivustolla. Komissio tarkastelee tuloksia ja harkitsee, onko sääntelyä tarpeen muuttaa.

Muutosehdotus 42

Muutosehdotus 42

36 artiklan 2 kohdan a alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| a) | yksilöitävä viisi tehoainetta, jotka vaikuttavat tulokseen
  eniten
  ; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

a)

yksilöitävä viisi tehoainetta, jotka vaikuttavat tulokseen
  eniten
  ;

eniten

| a) | yksilöitävä viisi tehoainetta, jotka vaikuttavat tulokseen
  kielteisimmin
  ; |
| --- | --- |

a)

yksilöitävä viisi tehoainetta, jotka vaikuttavat tulokseen
  kielteisimmin
  ;

kielteisimmin

Perustelu

Perustelu

Selvennetään sanamuotoa.

II.   POLIITTISET SUOSITUKSET

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA (AK)

| 1. | kannattaa voimakkaasti toimenpiteitä kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käytön ja niistä aiheutuvien riskien vähentämiseksi sekä kestävien elintarvikejärjestelmien takaamiseksi. Joka tapauksessa on huolehdittava siitä, että asetetut velvoitteet eivät aiheuta liian suurta byrokraattista taakkaa. |
| --- | --- |

1.

kannattaa voimakkaasti toimenpiteitä kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käytön ja niistä aiheutuvien riskien vähentämiseksi sekä kestävien elintarvikejärjestelmien takaamiseksi. Joka tapauksessa on huolehdittava siitä, että asetetut velvoitteet eivät aiheuta liian suurta byrokraattista taakkaa.

| 2. | muistuttaa, että Euroopan alueiden komitea kehotti yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistusta koskevassa lausunnossaan sisällyttämään YMP-asetukseen (1) vuoteen 2027 saakka ulottuvat määrälliset ja mitattavissa ja saavutettavissa olevat yhteiset eurooppalaiset tavoitteet kansallisille strategiasuunnitelmille torjunta-aineiden käytön vähentämiseksi jäsenvaltioissa vähintään 30 prosentilla vuoteen 2017 verrattuna. |
| --- | --- |

2.

muistuttaa, että Euroopan alueiden komitea kehotti yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistusta koskevassa lausunnossaan sisällyttämään YMP-asetukseen (1

| 3. | katsoo, että Euroopan komission tulee toteuttaa delegoitujen säädösten muodossa ja nykyisen asetuksen 35 artiklan mukaisesti indikaattoreiden säännöllisiä ja hallittuja tarkistuksia, joissa myrkyllisyyttä on tarkasteltava riittävän erillään torjunta-aineiden määristä. Myrkyllisyydeltään hyvin erilaiset aineet, joilla esimerkiksi on tällä hetkellä sama painokerroin yhdenmukaistetun riski-indikaattorin ryhmässä, on otettava huomioon eriytetysti myrkyllisyytensä mukaan. |
| --- | --- |

3.

katsoo, että Euroopan komission tulee toteuttaa delegoitujen säädösten muodossa ja nykyisen asetuksen 35 artiklan mukaisesti indikaattoreiden säännöllisiä ja hallittuja tarkistuksia, joissa myrkyllisyyttä on tarkasteltava riittävän erillään torjunta-aineiden määristä. Myrkyllisyydeltään hyvin erilaiset aineet, joilla esimerkiksi on tällä hetkellä sama painokerroin yhdenmukaistetun riski-indikaattorin ryhmässä, on otettava huomioon eriytetysti myrkyllisyytensä mukaan.

| 4. | katsoo, että kansalliset toimintasuunnitelmat olisi toimitettava Euroopan komissiolle, jotta se voi tehdä kansallisten toimintasuunnitelmien jälkitarkistuksen, ja että menettelyjen avoimuuden varmistamiseksi tukena tulee olla kansalaisyhteiskunnan edustajia käsittävä riippumaton asiantuntijaryhmä. |
| --- | --- |

4.

katsoo, että kansalliset toimintasuunnitelmat olisi toimitettava Euroopan komissiolle, jotta se voi tehdä kansallisten toimintasuunnitelmien jälkitarkistuksen, ja että menettelyjen avoimuuden varmistamiseksi tukena tulee olla kansalaisyhteiskunnan edustajia käsittävä riippumaton asiantuntijaryhmä.

| 5. | kehottaa Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista tarkistamaan hyvin säännöllisesti sallittujen torjunta-aineiden tehon ja arvioimaan lupia uudelleen heti, kun asianomaisissa tuhoojapopulaatioissa havaitaan resistenssiä tuotetta vastaan, jotta käyttöön ei jäisi suuria määriä tehottomia ja siten turhia tuotteita. |
| --- | --- |

5.

kehottaa Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista tarkistamaan hyvin säännöllisesti sallittujen torjunta-aineiden tehon ja arvioimaan lupia uudelleen heti, kun asianomaisissa tuhoojapopulaatioissa havaitaan resistenssiä tuotetta vastaan, jotta käyttöön ei jäisi suuria määriä tehottomia ja siten turhia tuotteita.

| 6. | kehottaa EU:ta rahoittamaan tutkimushankkeita, joissa tarkastellaan torjunta-aineiden toistaiseksi tuntemattomia yhteisvaikutuksia ihmisten terveyteen sekä biologiseen monimuotoisuuteen. |
| --- | --- |

6.

kehottaa EU:ta rahoittamaan tutkimushankkeita, joissa tarkastellaan torjunta-aineiden toistaiseksi tuntemattomia yhteisvaikutuksia ihmisten terveyteen sekä biologiseen monimuotoisuuteen.

| 7. | panee merkille, että biologista ja integroitua tuhoojatorjuntaa koskevassa yksityisessä ja julkisessa tutkimustoiminnassa on otettu merkittäviä edistysaskelia kymmenen viime vuoden aikana ja se tarjoaa nyt vaihtoehtoja 40 prosentille synteettisten torjunta-aineiden käyttötarkoituksista. Komitea toivoo, että Euroopan unionin tutkimusohjelman tukea näille hankkeille lisätään edelleen, jotta saavutetaan vähintään tavoite puolittaa torjunta-aineiden käyttö vuoteen 2030 mennessä. |
| --- | --- |

7.

panee merkille, että biologista ja integroitua tuhoojatorjuntaa koskevassa yksityisessä ja julkisessa tutkimustoiminnassa on otettu merkittäviä edistysaskelia kymmenen viime vuoden aikana ja se tarjoaa nyt vaihtoehtoja 40 prosentille synteettisten torjunta-aineiden käyttötarkoituksista. Komitea toivoo, että Euroopan unionin tutkimusohjelman tukea näille hankkeille lisätään edelleen, jotta saavutetaan vähintään tavoite puolittaa torjunta-aineiden käyttö vuoteen 2030 mennessä.

| 8. | kehottaa EU:ta uudistamaan yhdenmukaistettuihin riski-indikaattoreihin perustuvaa toimintamallia perinpohjaisesti siten, että määrien ohella otetaan selkeästi huomioon etenkin myrkyllisyys, ja myös validoimaan yhdenmukaistettujen riski-indikaattorien ja niiden mahdollisten vaihtoehtojen ennakkovaikutuksen kattavasti ja varmistamaan, että määritetyn riskitason aleneminen tarkoittaa myös käytännössä sitä, että torjunta-aineiden kielteiset vaikutukset ympäristöön ja ihmisten terveyteen vähenevät. Komitea kehottaa Euroopan komissiota toteuttamaan hallitun tarkistuksen, jotta voidaan varmistaa, että voimassa olevilla indikaattoreilla saadaan luotettavia tuloksia. |
| --- | --- |

8.

kehottaa EU:ta uudistamaan yhdenmukaistettuihin riski-indikaattoreihin perustuvaa toimintamallia perinpohjaisesti siten, että määrien ohella otetaan selkeästi huomioon etenkin myrkyllisyys, ja myös validoimaan yhdenmukaistettujen riski-indikaattorien ja niiden mahdollisten vaihtoehtojen ennakkovaikutuksen kattavasti ja varmistamaan, että määritetyn riskitason aleneminen tarkoittaa myös käytännössä sitä, että torjunta-aineiden kielteiset vaikutukset ympäristöön ja ihmisten terveyteen vähenevät. Komitea kehottaa Euroopan komissiota toteuttamaan hallitun tarkistuksen, jotta voidaan varmistaa, että voimassa olevilla indikaattoreilla saadaan luotettavia tuloksia.

| 9. | katsoo, että Euroopan unionin on EU:n tuomioistuimen 1. lokakuuta 2019 antaman tuomion mukaisesti rahoitettava kokeilututkimusten toteuttamista lopullisten torjunta-ainevalmisteiden pitkäaikaismyrkyllisyydestä ennen niiden sallimista unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

9.

katsoo, että Euroopan unionin on EU:n tuomioistuimen 1. lokakuuta 2019 antaman tuomion mukaisesti rahoitettava kokeilututkimusten toteuttamista lopullisten torjunta-ainevalmisteiden pitkäaikaismyrkyllisyydestä ennen niiden sallimista unionin markkinoilla.

| 10. | huomauttaa, että vallitsevassa kriisitilanteessa ei saa vaarantaa ruokaturvaa toteuttamalla mukautuksia liian nopeasti. |
| --- | --- |

10.

huomauttaa, että vallitsevassa kriisitilanteessa ei saa vaarantaa ruokaturvaa toteuttamalla mukautuksia liian nopeasti.

| 11. | korostaa kuitenkin, että torjunta-aineiden käytön ja myrkyllisyyden vähentäminen parantavat maatilojen kykyä selviytyä talous-, energia- tai ympäristökriiseistä. |
| --- | --- |

11.

korostaa kuitenkin, että torjunta-aineiden käytön ja myrkyllisyyden vähentäminen parantavat maatilojen kykyä selviytyä talous-, energia- tai ympäristökriiseistä.

| 12. | korostaa lisäksi, että kestävän elintarviketuotannon normien höllentäminen voisi nykyisen kriisin oloissa paitsi aiheuttaa ympäristökustannuksia myös lisätä hintojen epävakautta. |
| --- | --- |

12.

korostaa lisäksi, että kestävän elintarviketuotannon normien höllentäminen voisi nykyisen kriisin oloissa paitsi aiheuttaa ympäristökustannuksia myös lisätä hintojen epävakautta.

| 13. | kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan YMP:n strategiasuunnitelmissaan toimenpiteitä, joilla autetaan viljelijöitä vähentämään torjunta-aineiden käyttöä ja niistä aiheutuvia riskejä. |
| --- | --- |

13.

kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan YMP:n strategiasuunnitelmissaan toimenpiteitä, joilla autetaan viljelijöitä vähentämään torjunta-aineiden käyttöä ja niistä aiheutuvia riskejä.

| 14. | pitää valitettavana, että Euroopan komissio ehdottaa tarvittavan rahoituksen ottamista viiden vuoden ajan yhteisen maatalouspolitiikan varoista ilman, että niitä lisätään. |
| --- | --- |

14.

pitää valitettavana, että Euroopan komissio ehdottaa tarvittavan rahoituksen ottamista viiden vuoden ajan yhteisen maatalouspolitiikan varoista ilman, että niitä lisätään.

| 15. | pitää valitettavana, että komission hyväksymät kansalliset strategiasuunnitelmat ovat hyvin ponnettomia torjunta-aineiden määrän ja ennen kaikkea niistä aiheutuvien riskien vähentämisen osalta. Niiden avulla ei siksi saavuteta EU:n asettamia tavoitteita. |
| --- | --- |

15.

pitää valitettavana, että komission hyväksymät kansalliset strategiasuunnitelmat ovat hyvin ponnettomia torjunta-aineiden määrän ja ennen kaikkea niistä aiheutuvien riskien vähentämisen osalta. Niiden avulla ei siksi saavuteta EU:n asettamia tavoitteita.

| 16. | kehottaa EU:ta kieltämään sellaisten elintarvikkeiden tuonnin, jotka on käsitelty torjunta-aineilla, jotka eivät ole Euroopassa sallittuja, ja jotka ovat vaaraksi kansalaisten terveydelle ja ympäristölle, jotta eurooppalaiset tuottajat saisivat tasapuoliset kilpailuedellytykset. |
| --- | --- |

16.

kehottaa EU:ta kieltämään sellaisten elintarvikkeiden tuonnin, jotka on käsitelty torjunta-aineilla, jotka eivät ole Euroopassa sallittuja, ja jotka ovat vaaraksi kansalaisten terveydelle ja ympäristölle, jotta eurooppalaiset tuottajat saisivat tasapuoliset kilpailuedellytykset.

| 17. | kehottaa komissiota kieltämään luvattomien torjunta-aineiden ja niiden tehoaineiden viennin Euroopan unionista muualle maailmaan, jotta saavutettaisiin johdonmukaisuus asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (2) kanssa. |
| --- | --- |

17.

kehottaa komissiota kieltämään luvattomien torjunta-aineiden ja niiden tehoaineiden viennin Euroopan unionista muualle maailmaan, jotta saavutettaisiin johdonmukaisuus asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (2

| 18. | muistuttaa EU:n toimielimiä siitä, että kansalaiset kehottivat Euroopan tulevaisuuskonferenssin yhteydessä EU:n toimielimiä ryhtymään päättäväisiin toimiin vihreämmän ja ilmastoystävällisemmän maatalouden edistämiseksi ja toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

18.

muistuttaa EU:n toimielimiä siitä, että kansalaiset kehottivat Euroopan tulevaisuuskonferenssin yhteydessä EU:n toimielimiä ryhtymään päättäväisiin toimiin vihreämmän ja ilmastoystävällisemmän maatalouden edistämiseksi ja toteuttamiseksi.

| 19. | palauttaa mieliin erityisesti YMP:n täytäntöönpanoon ja seurantaan liittyvän Euroopan alueiden ja paikallisviranomaisten roolin Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

19.

palauttaa mieliin erityisesti YMP:n täytäntöönpanoon ja seurantaan liittyvän Euroopan alueiden ja paikallisviranomaisten roolin Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanossa.

| 20. | kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia tiedottamaan kansalaisille torjunta-aineiden käytön vaaroista. |
| --- | --- |

20.

kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia tiedottamaan kansalaisille torjunta-aineiden käytön vaaroista.

| 21. | kehottaa kieltämään vaarallisimpien kemiallisten kasvinsuojeluaineiden myynnin muille kuin ammattiasiakkaille. |
| --- | --- |

21.

kehottaa kieltämään vaarallisimpien kemiallisten kasvinsuojeluaineiden myynnin muille kuin ammattiasiakkaille.

| 22. | kehottaa kieltämään kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käytön muilta kuin ammattiasiakkailta. |
| --- | --- |

22.

kehottaa kieltämään kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käytön muilta kuin ammattiasiakkailta.

| 23. | korostaa Euroopan alue- ja paikallisviranomaisten oikeutta uudistaa maankäyttöä alueellaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita noudattaen. |
| --- | --- |

23.

korostaa Euroopan alue- ja paikallisviranomaisten oikeutta uudistaa maankäyttöä alueellaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita noudattaen.

Bryssel 15. maaliskuuta 2023.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/42/EY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2001, tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista (EYVL L 197, 21.7.2001, s. 30).

24

(24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/42/EY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2001, tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista (EYVL L 197, 21.7.2001, s. 30).

24

(33)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7).

33

(34)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

34

(33)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7).

33

(34)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

34

(47)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2020/2184, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta (EUVL L 435, 23.12.2020, s. 1).

47

(47)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2020/2184, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta (EUVL L 435, 23.12.2020, s. 1).

47

(1)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten (COM(2020) 381 final).

1

(1)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten (COM(2020) 381 final).

1

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/2116, annettu 2 päivänä joulukuuta 2021, yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta sekä asetuksen (EU) N:o 1306/2013 kumoamisesta (EUVL L 435, 6.12.2021, s. 187).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1107/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta (EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1).

2

---

| 30.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 188/70 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 188/70

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ehdotus asbestidirektiiviksi”

(2023/C 188/07)

| Esittelijä: | Hanna ZDANOWSKA (PL, EPP), Łodźin kaupunginjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät asbestialtistumiseen työssä, annetun direktiivin 2009/148/EY muuttamisesta
  COM(2022) 489 final |

Esittelijä:

Hanna ZDANOWSKA (PL, EPP), Łodźin kaupunginjohtaja

Viiteasiakirja:

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät asbestialtistumiseen työssä, annetun direktiivin 2009/148/EY muuttamisesta

COM(2022) 489 final

I.   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (3) | Asbesti on erittäin vaarallinen, syöpää aiheuttava aine, jolla on edelleen vaikutusta useisiin talouden aloihin, kuten rakennus- ja kunnostusalaan, kaivostoimintaan ja louhintaan, jätehuoltoon sekä palontorjuntaan, joilla työntekijöillä on suuri altistumisen riski. Asbestikuidut luokitellaan kategoriaan 1A kuuluviksi syöpää aiheuttaviksi aineiksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) 1272/200865 mukaisesti. Ilmasta hengitysteihin joutuneet asbestikuidut saattavat aiheuttaa vakavia sairauksia, esimerkiksi mesoteliooman tai keuhkosyövän, jotka johtavat lopulta työperäiseen kuolemaan. Altistumisen ja ensimmäisten taudin oireiden välillä saattaa olla keskimäärin 30 vuoden viive. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(3)

Asbesti on erittäin vaarallinen, syöpää aiheuttava aine, jolla on edelleen vaikutusta useisiin talouden aloihin, kuten rakennus- ja kunnostusalaan, kaivostoimintaan ja louhintaan, jätehuoltoon sekä palontorjuntaan, joilla työntekijöillä on suuri altistumisen riski. Asbestikuidut luokitellaan kategoriaan 1A kuuluviksi syöpää aiheuttaviksi aineiksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) 1272/200865 mukaisesti. Ilmasta hengitysteihin joutuneet asbestikuidut saattavat aiheuttaa vakavia sairauksia, esimerkiksi mesoteliooman tai keuhkosyövän, jotka johtavat lopulta työperäiseen kuolemaan. Altistumisen ja ensimmäisten taudin oireiden välillä saattaa olla keskimäärin 30 vuoden viive.

| (3) | Asbesti on erittäin vaarallinen, syöpää aiheuttava aine, jolla on edelleen vaikutusta useisiin talouden aloihin, kuten rakennus- ja kunnostusalaan, kaivostoimintaan ja louhintaan,
  energiateollisuuteen, kemianteollisuuteen, kuljetusalaan,
  jätehuoltoon sekä palontorjuntaan, joilla työntekijöillä on suuri altistumisen riski. Asbestikuidut luokitellaan kategoriaan 1A kuuluviksi syöpää aiheuttaviksi aineiksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/200865 mukaisesti. Ilmasta hengitysteihin joutuneet asbestikuidut saattavat aiheuttaa vakavia sairauksia, esimerkiksi mesoteliooman tai keuhkosyövän, jotka johtavat lopulta työperäiseen kuolemaan. Altistumisen ja ensimmäisten taudin oireiden välillä saattaa olla keskimäärin 30 vuoden viive. |
| --- | --- |

(3)

Asbesti on erittäin vaarallinen, syöpää aiheuttava aine, jolla on edelleen vaikutusta useisiin talouden aloihin, kuten rakennus- ja kunnostusalaan, kaivostoimintaan ja louhintaan,
  energiateollisuuteen, kemianteollisuuteen, kuljetusalaan,
  jätehuoltoon sekä palontorjuntaan, joilla työntekijöillä on suuri altistumisen riski. Asbestikuidut luokitellaan kategoriaan 1A kuuluviksi syöpää aiheuttaviksi aineiksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/200865 mukaisesti. Ilmasta hengitysteihin joutuneet asbestikuidut saattavat aiheuttaa vakavia sairauksia, esimerkiksi mesoteliooman tai keuhkosyövän, jotka johtavat lopulta työperäiseen kuolemaan. Altistumisen ja ensimmäisten taudin oireiden välillä saattaa olla keskimäärin 30 vuoden viive.

Perustelu

Lisätään luetteloon aloja, joilla asbestia käytettiin usein ja joilla se voi nykyään aiheuttaa riskin työntekijöiden ja asukkaiden terveydelle.

Muutosehdotus 2

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (5) | EU:n syöväntorjuntasuunnitelmassa (1) tuetaan tarvetta ryhtyä toimiin työntekijöiden suojelemiseksi syöpää aiheuttavilta aineilta. Asbestille altistuvien työntekijöiden suojelun parantamisella on merkitystä myös vihreälle siirtymälle ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanolle, etenkin Euroopan rakennusten perusparannusaallon (2) yhteydessä. Myös Euroopan tulevaisuuskonferenssin yhteydessä esitetyissä kansalaisten suosituksissa (3) korostettiin oikeudenmukaisten työolojen ja -ehtojen merkitystä ja erityisesti direktiivin 2009/148/EY tarkistamista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(5)

EU:n syöväntorjuntasuunnitelmassa (1) tuetaan tarvetta ryhtyä toimiin työntekijöiden suojelemiseksi syöpää aiheuttavilta aineilta. Asbestille altistuvien työntekijöiden suojelun parantamisella on merkitystä myös vihreälle siirtymälle ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanolle, etenkin Euroopan rakennusten perusparannusaallon (2) yhteydessä. Myös Euroopan tulevaisuuskonferenssin yhteydessä esitetyissä kansalaisten suosituksissa (3) korostettiin oikeudenmukaisten työolojen ja -ehtojen merkitystä ja erityisesti direktiivin 2009/148/EY tarkistamista.

| (5) | EU:n syöväntorjuntasuunnitelmassa (1) tuetaan tarvetta ryhtyä toimiin työntekijöiden suojelemiseksi syöpää aiheuttavilta aineilta. Asbestille altistuvien työntekijöiden
  sekä asbestille kolmansien osapuolten ammatillisen toiminnan tuloksena suoraan tai välillisesti erityisesti kunnostus-, uudistus- tai purkutöiden yhteydessä tai kaatopaikalle toimitetun asbestijätteen vuoksi altistuneiden ihmisten
  suojelun parantamisella on merkitystä myös vihreälle siirtymälle ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanolle, etenkin Euroopan rakennusten perusparannusaallon (2) yhteydessä. Myös Euroopan tulevaisuuskonferenssin yhteydessä esitetyissä kansalaisten suosituksissa (3) korostettiin oikeudenmukaisten työolojen ja -ehtojen merkitystä ja erityisesti direktiivin 2009/148/EY tarkistamista. |
| --- | --- |

(5)

EU:n syöväntorjuntasuunnitelmassa (1) tuetaan tarvetta ryhtyä toimiin työntekijöiden suojelemiseksi syöpää aiheuttavilta aineilta. Asbestille altistuvien työntekijöiden
  sekä asbestille kolmansien osapuolten ammatillisen toiminnan tuloksena suoraan tai välillisesti erityisesti kunnostus-, uudistus- tai purkutöiden yhteydessä tai kaatopaikalle toimitetun asbestijätteen vuoksi altistuneiden ihmisten
  suojelun parantamisella on merkitystä myös vihreälle siirtymälle ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanolle, etenkin Euroopan rakennusten perusparannusaallon (2) yhteydessä. Myös Euroopan tulevaisuuskonferenssin yhteydessä esitetyissä kansalaisten suosituksissa (3) korostettiin oikeudenmukaisten työolojen ja -ehtojen merkitystä ja erityisesti direktiivin 2009/148/EY tarkistamista.

Perustelu

Kaikkien tavoittelema vihreä siirtymä ja EU:n tavoite lisätä rakennusten perusparannusastetta osana perusparannusaaltoa voi samalla lisätä paitsi rakennustyöntekijöiden myös muiden ihmisten asbestialtistusta (lähellä sijaitsevien rakennusten asukkaat, sivulliset).

Muutosehdotus 3

Johdanto-osan 8 kappale

| Euroopan komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (8) | Tässä direktiivissä olisi vahvistettava tarkistettu raja-arvo käytettävissä olevan tiedon perusteella, mukaan lukien ajantasainen tieteellinen näyttö ja tekninen tieto, ja perusteena olisi oltava myös sosioekonomisten vaikutusten perusteellinen arviointi sekä altistumista mittaavien menetelmien ja tekniikkojen saatavuus työpaikalla. Tiedon olisi perustuttava asetuksella (EY) N:o 1907/2006 perustetun Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) riskinarviointikomitean (RAC) sekä 22 päivänä heinäkuuta 2003 tehdyllä neuvoston päätöksellä (1) perustetun työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean (ACSH)
  lausuntoihin
  . |

Euroopan komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(8)

Tässä direktiivissä olisi vahvistettava tarkistettu raja-arvo käytettävissä olevan tiedon perusteella, mukaan lukien ajantasainen tieteellinen näyttö ja tekninen tieto, ja perusteena olisi oltava myös sosioekonomisten vaikutusten perusteellinen arviointi sekä altistumista mittaavien menetelmien ja tekniikkojen saatavuus työpaikalla. Tiedon olisi perustuttava asetuksella (EY) N:o 1907/2006 perustetun Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) riskinarviointikomitean (RAC) sekä 22 päivänä heinäkuuta 2003 tehdyllä neuvoston päätöksellä (1) perustetun työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean (ACSH)
  lausuntoihin
  .

| (8) | Tässä direktiivissä olisi vahvistettava tarkistettu raja-arvo käytettävissä olevan tiedon perusteella, mukaan lukien ajantasainen tieteellinen näyttö ja tekninen tieto, ja perusteena olisi oltava myös sosioekonomisten vaikutusten perusteellinen arviointi sekä altistumista mittaavien menetelmien ja tekniikkojen saatavuus työpaikalla. Tiedon olisi perustuttava
  erilaisiin vaihtoehtoihin, jotka on esitetty
  asetuksella (EY) N:o 1907/2006 perustetun Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) riskinarviointikomitean (RAC) sekä 22 päivänä heinäkuuta 2003 tehdyllä neuvoston päätöksellä (1) perustetun työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean (ACSH)
  lausunnoissa
  . |
| --- | --- |

(8)

Tässä direktiivissä olisi vahvistettava tarkistettu raja-arvo käytettävissä olevan tiedon perusteella, mukaan lukien ajantasainen tieteellinen näyttö ja tekninen tieto, ja perusteena olisi oltava myös sosioekonomisten vaikutusten perusteellinen arviointi sekä altistumista mittaavien menetelmien ja tekniikkojen saatavuus työpaikalla. Tiedon olisi perustuttava
  erilaisiin vaihtoehtoihin, jotka on esitetty
  asetuksella (EY) N:o 1907/2006 perustetun Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) riskinarviointikomitean (RAC) sekä 22 päivänä heinäkuuta 2003 tehdyllä neuvoston päätöksellä (1) perustetun työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean (ACSH)
  lausunnoissa
  .

Perustelu

Edellä mainittujen elinten lausunnoissa esitetään erilaisia vaihtoehtoja riippuen asbestin työperäisen altistuksen raja-arvoista ja altistus-riskisuhteesta.

Muutosehdotus 4

Johdanto-osan 9 kappale

| Euroopan komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (9) | Kun otetaan huomioon asiaa koskeva tieteellinen asiantuntemus ja tasapainoinen lähestymistapa, jolla
  samanaikaisesti
  varmistetaan työntekijöiden riittävä suojelu unionin tasolla
  ja vältetään suhteettomat taloudelliset haitat ja rasitteet niille talouden toimijoille (mukaan lukien pk-yritykset), joita asia koskee
  , olisi vahvistettava tarkistettu OEL-arvo, joka vastaa kahdeksan tunnin aikapainotettuna keskiarvona mitattuna arvoa 0,01 kuitua/cm3. Tätä tasapainoista lähestymistapaa tukee kansanterveystavoite, jolla pyritään asbestin turvalliseen poistamiseen
  silloin kun se on välttämätöntä
  .
  OEL-arvoa
  koskevassa ehdotuksessa otetaan huomioon taloudelliset ja tekniset näkökohdat, jotta tehokas poistaminen olisi mahdollista. |

Euroopan komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(9)

Kun otetaan huomioon asiaa koskeva tieteellinen asiantuntemus ja tasapainoinen lähestymistapa, jolla
  samanaikaisesti
  varmistetaan työntekijöiden riittävä suojelu unionin tasolla
  ja vältetään suhteettomat taloudelliset haitat ja rasitteet niille talouden toimijoille (mukaan lukien pk-yritykset), joita asia koskee
  , olisi vahvistettava tarkistettu OEL-arvo, joka vastaa kahdeksan tunnin aikapainotettuna keskiarvona mitattuna arvoa 0,01 kuitua/cm3. Tätä tasapainoista lähestymistapaa tukee kansanterveystavoite, jolla pyritään asbestin turvalliseen poistamiseen
  silloin kun se on välttämätöntä
  .
  OEL-arvoa
  koskevassa ehdotuksessa otetaan huomioon taloudelliset ja tekniset näkökohdat, jotta tehokas poistaminen olisi mahdollista.

| (9) | Kun otetaan huomioon asiaa koskeva tieteellinen asiantuntemus ja tasapainoinen lähestymistapa, jolla varmistetaan työntekijöiden riittävä suojelu unionin tasolla
  , sekä eräissä EU:n jäsenvaltiossa jo sovelletut arvot uuden OEL-arvon täytäntöönpanon toteutettavuuden tueksi
  , olisi vahvistettava tarkistettu OEL-arvo, joka vastaa kahdeksan tunnin aikapainotettuna keskiarvona mitattuna arvoa 0,001 kuitua/cm3

  , ja kolmen vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta OEL-arvo, joka on 0,002 kuitua/cm3

  . Tätä tasapainoista lähestymistapaa tukee kansanterveystavoite, jolla pyritään asbestin turvalliseen poistamiseen.
  OEL-arvon asteittaista alentamista
  koskevassa ehdotuksessa otetaan huomioon taloudelliset ja tekniset näkökohdat, jotta tehokas poistaminen olisi mahdollista. |
| --- | --- |

(9)

Kun otetaan huomioon asiaa koskeva tieteellinen asiantuntemus ja tasapainoinen lähestymistapa, jolla varmistetaan työntekijöiden riittävä suojelu unionin tasolla
  , sekä eräissä EU:n jäsenvaltiossa jo sovelletut arvot uuden OEL-arvon täytäntöönpanon toteutettavuuden tueksi
  , olisi vahvistettava tarkistettu OEL-arvo, joka vastaa kahdeksan tunnin aikapainotettuna keskiarvona mitattuna arvoa 0,001 kuitua/cm3

  , ja kolmen vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta OEL-arvo, joka on 0,002 kuitua/cm3

  . Tätä tasapainoista lähestymistapaa tukee kansanterveystavoite, jolla pyritään asbestin turvalliseen poistamiseen.
  OEL-arvon asteittaista alentamista
  koskevassa ehdotuksessa otetaan huomioon taloudelliset ja tekniset näkökohdat, jotta tehokas poistaminen olisi mahdollista.

Perustelu

Alankomaissa vuodesta 2016 voimassa ollut asbestin kansallinen OEL-arvo on 0,002 kuitua/cm3 (mittaus pyyhkäisyelektronimikroskopialla [SEM] tai analyysi energiadispersiivisella röntgenspektrometrialla [EDX]). Tämä sitova raja-arvo perustuu Alankomaiden terveysneuvoston vuonna 2010 antamaan raporttiin, jota Euroopan kemikaalivirasto (ECHA) käyttää keskeisenä lähteenä laskiessaan altistus-riskisuhdetta.

Muutosehdotus 5

Johdanto-osan 11 kappale

| Euroopan komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (11) | Optinen mikroskopia
  on tällä hetkellä eniten käytetty menetelmä asbestin säännölliseen mittaamiseen, vaikka se
  ei mahdollista pienimpien, terveyden kannalta vahingollisten kuitujen laskemista
  . Koska
  faasikontrastimikroskoopilla (PCM)
  on
  mahdollista mitata
  OEL-arvo, joka vastaa
  arvoa 0,01 kuitua/cm3

  , tarkistetun OEL-arvon täytäntöönpanoon ei tarvita siirtymäaikaa
  . Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean lausunnon mukaan olisi
  käytettävä nykyaikaisempaa
  ja
  herkempää
  elektronimikroskopiaan
  perustuvaa menetelmää
  , ja samalla olisi otettava huomioon
  riittävän siirtymäajan
  tarve
  sekä tarve
  erilaisten elektronimikroskopiamenetelmien suurempaan yhdenmukaistamiseen EU:n tasolla. |

Euroopan komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(11)

Optinen mikroskopia
  on tällä hetkellä eniten käytetty menetelmä asbestin säännölliseen mittaamiseen, vaikka se
  ei mahdollista pienimpien, terveyden kannalta vahingollisten kuitujen laskemista
  . Koska
  faasikontrastimikroskoopilla (PCM)
  on
  mahdollista mitata
  OEL-arvo, joka vastaa
  arvoa 0,01 kuitua/cm3

  , tarkistetun OEL-arvon täytäntöönpanoon ei tarvita siirtymäaikaa
  . Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean lausunnon mukaan olisi
  käytettävä nykyaikaisempaa
  ja
  herkempää
  elektronimikroskopiaan
  perustuvaa menetelmää
  , ja samalla olisi otettava huomioon
  riittävän siirtymäajan
  tarve
  sekä tarve
  erilaisten elektronimikroskopiamenetelmien suurempaan yhdenmukaistamiseen EU:n tasolla.

| (11) | Optinen mikroskopia ei mahdollista pienimpien, terveyden kannalta vahingollisten kuitujen laskemista
  , eikä
  faasikontrastimikroskoopilla (PCM)
  ole
  mahdollista mitata arvoa 0,01 kuitua/cm3

  alempaa OEL-arvoa
  . Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean lausunnon mukaan olisi
  otettava asteittain käyttöön nykyaikaisempi
  ja
  herkempi
  elektronimikroskopiaan
  perustuva menetelmä
  , ja samalla olisi otettava huomioon tarve
  mukauttamiseen ja
  erilaisten elektronimikroskopiamenetelmien suurempaan yhdenmukaistamiseen EU:n tasolla. |
| --- | --- |

(11)

Optinen mikroskopia ei mahdollista pienimpien, terveyden kannalta vahingollisten kuitujen laskemista
  , eikä
  faasikontrastimikroskoopilla (PCM)
  ole
  mahdollista mitata arvoa 0,01 kuitua/cm3

  alempaa OEL-arvoa
  . Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean lausunnon mukaan olisi
  otettava asteittain käyttöön nykyaikaisempi
  ja
  herkempi
  elektronimikroskopiaan
  perustuva menetelmä
  , ja samalla olisi otettava huomioon tarve
  mukauttamiseen ja
  erilaisten elektronimikroskopiamenetelmien suurempaan yhdenmukaistamiseen EU:n tasolla.

Perustelu

Asbestin työperäisen altistuksen raja-arvojen tieteellisestä arvioinnista 21. kesäkuuta 2021 julkaistun riskinarviointikomitean lausunnon mukaan faasikontrastimikroskooppia ei enää pidetä parhaana asbestin mittausmenetelmänä työympäristössä.

Muutosehdotus 6

Johdanto-osan 14 a kappale (uusi)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | (14 a) | Jäsenvaltioiden olisi yhdenmukaistettava asbestiperäisten sairauksien tunnistamista koskevat kansalliset standardit ja menettelyt ja otettava käyttöön asbestiperäisten sairauksien rekisteri. On tärkeää ottaa käyttöön asbestiperäisten sairauksien hoitoa koskeva erityisjärjestelmä kaikille työntekijöille, jotka työskentelevät tai työskentelivät aiemmin aloilla, joilla on asbestialtistuksen riski, sekä heidän perheenjäsenilleen ja muille ympäristössään asbestille altistuville ihmisille. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(14 a)

Jäsenvaltioiden olisi yhdenmukaistettava asbestiperäisten sairauksien tunnistamista koskevat kansalliset standardit ja menettelyt ja otettava käyttöön asbestiperäisten sairauksien rekisteri. On tärkeää ottaa käyttöön asbestiperäisten sairauksien hoitoa koskeva erityisjärjestelmä kaikille työntekijöille, jotka työskentelevät tai työskentelivät aiemmin aloilla, joilla on asbestialtistuksen riski, sekä heidän perheenjäsenilleen ja muille ympäristössään asbestille altistuville ihmisille.

Perustelu

Tällä hetkellä tunnetaan ainoastaan työperäisiä asbestiin liittyviä sairauksia. Koska jäsenvaltioista ei ole saatavilla kattavia ja vertailukelpoisia tietoja, ei ole mahdollista ennustaa luotettavasti esimerkiksi keuhkopussin mesoteliooman aiheuttamaa kuolleisuutta tai arvioida asianmukaisesti asbestiin liittyviä riskejä. Tämä pahentaa myös kansallisten korvausjärjestelmien eroja. Sen vuoksi on tärkeää täydentää terveysalan asbestipolitiikkaa asbestiperäisten sairauksien rekisterillä (yleisin asbestiperäisten sairauksien määrää koskeva tietolähde perustuu asbestiin liittyviin työperäisiin tauteihin).

Muutosehdotus 7

Johdanto-osan 16 a kappale (uusi)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | (16 a) | Koska asbestiperäisten sairauksien latenssiaika on pitkä ja koska tietoisuus asbestialtistukseen liittyvistä riskeistä on vähäistä, välittömästi direktiivin voimaantulon jälkeen Euroopan komissio toteuttaa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa määräajoin intensiivisiä ja kohdennettuja tiedotus- ja valistuskampanjoita asbestialtistuksen riskeistä ja asianmukaisista suojelutavoista. Näiden toimien olisi kohdistuttava







  — | työntekijöihin ja heidän perheisiinsä |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(16 a)

—

työntekijöihin ja heidän perheisiinsä

| — | työnantajiin |
| --- | --- |

—

työnantajiin

| — | rakennusten omistajiin ja hallinnoijiin |
| --- | --- |

—

rakennusten omistajiin ja hallinnoijiin

| — | paikallis- ja alueviranomaisiin |
| --- | --- |

—

paikallis- ja alueviranomaisiin

| — | sellaisten alueiden asukkaisiin, joilla enemmistö rakennuksista on vanhoja |
| --- | --- |

—

sellaisten alueiden asukkaisiin, joilla enemmistö rakennuksista on vanhoja

| — | terveydenhuoltohenkilöstöön, jotta lisätään radiologien ja yleislääkärien tietoisuutta ja osaamista asbestiperäisten sairauksien tunnistamisessa ja hoidossa. |
| --- | --- |

—

terveydenhuoltohenkilöstöön, jotta lisätään radiologien ja yleislääkärien tietoisuutta ja osaamista asbestiperäisten sairauksien tunnistamisessa ja hoidossa.

Perustelu

Vaikka asbesti kiellettiin EU:ssa vuonna 2005 ja siihen liittyvistä riskeistä näyttäisi vallitsevan yleinen tietoisuus, (erityisesti rakennusalan) työntekijöillä ja työnantajilla sekä asukkailla ja paikallis- ja aluehallinnon tai asunto-osakeyhtiöiden ja -osuuskuntien työntekijöillä on asiasta vain vähän käytännön tietoa.

Muutosehdotus 8

1 artiklan 4 kohta

| Euroopan komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (4) | Korvataan 7 artiklan 6 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
  ”Kuitulaskenta on tehtävä faasikontrastimikroskoopilla (PCM) käyttäen Maailman terveysjärjestön (WHO) vuonna 1997 suosittelemaa menetelmää (*1)

  tai mahdollisuuksien mukaan mitä tahansa muuta menetelmää, jolla saadaan vastaavat tai paremmat tulokset, kuten elektronimikroskopiaan perustuvaa menetelmää
  . |

Euroopan komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(4)

Korvataan 7 artiklan 6 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”Kuitulaskenta on tehtävä faasikontrastimikroskoopilla (PCM) käyttäen Maailman terveysjärjestön (WHO) vuonna 1997 suosittelemaa menetelmää (*1)

  tai mahdollisuuksien mukaan mitä tahansa muuta menetelmää, jolla saadaan vastaavat tai paremmat tulokset, kuten elektronimikroskopiaan perustuvaa menetelmää
  .

| (4) | Korvataan 7 artiklan 6 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
  ”Kuitulaskenta on tehtävä
  siirtymäkaudella
  faasikontrastimikroskoopilla (PCM) käyttäen Maailman terveysjärjestön (WHO) vuonna 1997 suosittelemaa menetelmää (*2)

  , kun taas arvoa 0,002 kuitua/cm3 vastaavan OEL-arvon käyttöönottaminen edellyttää elektronimikroskopiaa
  . |
| --- | --- |

(4)

Korvataan 7 artiklan 6 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”Kuitulaskenta on tehtävä
  siirtymäkaudella
  faasikontrastimikroskoopilla (PCM) käyttäen Maailman terveysjärjestön (WHO) vuonna 1997 suosittelemaa menetelmää (*2)

  , kun taas arvoa 0,002 kuitua/cm3 vastaavan OEL-arvon käyttöönottaminen edellyttää elektronimikroskopiaa
  .

Perustelu

Koska optisella mikroskopialla ei voida faasikontrastimikroskooppia käyttäen mitata OEL-arvoa, joka on alempi kuin 0,01 kuitua/cm3, olisi käytettävä elektronimikroskopiaan perustuvaa nykyaikaisempaa ja herkempää menetelmää työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean (ACSH) lausunnon mukaisesti.

Muutosehdotus 9

1 artiklan 4 a kohta (uusi)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | (4 a) | Lisätään 7 artiklaan 7 kohta seuraavasti:




  ”7.
     
  Ottaen huomioon asbestikuitututkimukseen käytettävien korkealaatuisten laboratoriolaitteiden kustannukset komitea suosittaa, että suuriin kaupunkikeskuksiin perustetaan sertifiointikeskuksia, jotka toimivat sidosryhmien puolesta ja seurantatarkoituksia varten. Asbestianalyysejä tekevien laboratorioiden on oltava akkreditoituja sovellettavan testauslaboratorioita koskevan laadunhallintajärjestelmästandardin mukaisesti.” |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(4 a)

”7.
     
  Ottaen huomioon asbestikuitututkimukseen käytettävien korkealaatuisten laboratoriolaitteiden kustannukset komitea suosittaa, että suuriin kaupunkikeskuksiin perustetaan sertifiointikeskuksia, jotka toimivat sidosryhmien puolesta ja seurantatarkoituksia varten. Asbestianalyysejä tekevien laboratorioiden on oltava akkreditoituja sovellettavan testauslaboratorioita koskevan laadunhallintajärjestelmästandardin mukaisesti.”

Perustelu

Perustelu

On varmistettava asianmukaisilla näytetestauslaitteilla varustettujen, sertifioitujen laboratorioiden toiminta (ja yhteisrahoitus). Näin voidaan vähentää työnantajille aiheutuvaa taloudellista taakkaa sen lisäksi, että varmistetaan tutkimuksen luotettavuus. Laboratorioiden akkreditointi laadunhallintajärjestelmästandardin mukaisesti takaa sen, että ne pystyvät tekemään luotettavia analyyseja, ja myös sen, että laboratorioiden valvonta on yhdenmukaista kaikissa EU-maissa.

Muutosehdotus 10

Muutosehdotus 10

1 artiklan 5 kohta

| Euroopan komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (5) | Korvataan 8 artikla seuraavasti:

  ”8 artikla
  Työnantajien on varmistettava, ettei yksikään työntekijä altistu ilman asbestipitoisuudelle, joka kahdeksan tunnin aikapainotettuna keskiarvona ylittää 0,01 kuitua kuutiosenttimetrissä.” |

Euroopan komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(5)

Korvataan 8 artikla seuraavasti:

”8 artikla

Työnantajien on varmistettava, ettei yksikään työntekijä altistu ilman asbestipitoisuudelle, joka kahdeksan tunnin aikapainotettuna keskiarvona ylittää 0,01 kuitua kuutiosenttimetrissä.”

| (5) | Korvataan 8 artikla seuraavasti:

  ”8 artikla
  Työnantajien on varmistettava, ettei yksikään työntekijä altistu ilman asbestipitoisuudelle, joka kahdeksan tunnin aikapainotettuna keskiarvona ylittää 0,01 kuitua kuutiosenttimetrissä
  ja kolmen vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta OEL-arvoa, joka on 0,002 kuitua kuutiosenttimetrissä
  .” |
| --- | --- |

(5)

Korvataan 8 artikla seuraavasti:

”8 artikla

Työnantajien on varmistettava, ettei yksikään työntekijä altistu ilman asbestipitoisuudelle, joka kahdeksan tunnin aikapainotettuna keskiarvona ylittää 0,01 kuitua kuutiosenttimetrissä
  ja kolmen vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta OEL-arvoa, joka on 0,002 kuitua kuutiosenttimetrissä
  .”

Perustelu

Perustelu

Sitovan raja-arvon muutoksiin sovellettavassa ehdotetussa kaksivaiheisessa lähestymistavassa otetaan huomioon siirtymäajan tarve. Lisäksi ehdotettua kunnianhimoisempaa OEL-arvoa on sovellettu Alankomaissa vuodesta 2016, ja se perustuu Alankomaiden terveysneuvoston vuonna 2010 antamaan raporttiin, jota Euroopan kemikaalivirasto (ECHA) käyttää keskeisenä lähteenä laskiessaan altistus-riskisuhdetta.

Muutosehdotus 11

Muutosehdotus 11

1 artiklan 6 a kohta (uusi)

| Euroopan komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | (6 a) | Korvataan 15 artikla seuraavasti:




  ”15 artikla




  Ennen kuin yritykset voivat tehdä asbestin purku- tai poistotöitä, niiden on esitettävä selvitys omasta ja työntekijöidensä virallisesti todennetusta pätevyydestä tällä alalla (johon liittyy myös säännöllinen koulutus). Sen on oltava kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukainen ja noudatettava EU:n suuntaviivoja, jotka Euroopan komissio laatii yhteistyössä työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan kolmikantaisen komitean (ACSH) kanssa.” |

Euroopan komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(6 a)

(6 a)

Korvataan 15 artikla seuraavasti:

”15 artikla

Ennen kuin yritykset voivat tehdä asbestin purku- tai poistotöitä, niiden on esitettävä selvitys omasta ja työntekijöidensä virallisesti todennetusta pätevyydestä tällä alalla (johon liittyy myös säännöllinen koulutus). Sen on oltava kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukainen ja noudatettava EU:n suuntaviivoja, jotka Euroopan komissio laatii yhteistyössä työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan kolmikantaisen komitean (ACSH) kanssa.”

Perustelu

Perustelu

Itsestään selvä.

II.   POLIITTISET SUOSITUKSET

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA (AK)

| 1. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission työhön työntekijöiden suojelemisesta asbestialtistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta annetun direktiivin tarkistamiseksi. Direktiivillä pyritään muun muassa estämään asbestiuhrien uusi aalto perusparannusaallon kunnianhimoisia tavoitteita täytäntöönpantaessa. Samalla komitea kehottaa toteuttamaan lisätoimia, jotta työperäiset syövät voitaisiin ehkäistä tehokkaasti ja kattavasti. |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission työhön työntekijöiden suojelemisesta asbestialtistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta annetun direktiivin tarkistamiseksi. Direktiivillä pyritään muun muassa estämään asbestiuhrien uusi aalto perusparannusaallon kunnianhimoisia tavoitteita täytäntöönpantaessa. Samalla komitea kehottaa toteuttamaan lisätoimia, jotta työperäiset syövät voitaisiin ehkäistä tehokkaasti ja kattavasti.

| 2. | toteaa, että direktiivissä käsitellään asbestia hyvin hajanaisesti ja rajataan ongelma koskemaan ainoastaan työntekijöiden suojelemista heidän terveyteensä ja turvallisuuteensa kohdistuvilta riskeiltä, jotka johtuvat asbestille altistumisesta työssä. |
| --- | --- |

2.

toteaa, että direktiivissä käsitellään asbestia hyvin hajanaisesti ja rajataan ongelma koskemaan ainoastaan työntekijöiden suojelemista heidän terveyteensä ja turvallisuuteensa kohdistuvilta riskeiltä, jotka johtuvat asbestille altistumisesta työssä.

| 3. | korostaa, että






  — | asbestista 80 prosenttia käytetään rakennusmateriaalien valmistuksessa |
| --- | --- | --- |

3.

korostaa, että

—

asbestista 80 prosenttia käytetään rakennusmateriaalien valmistuksessa

| — | yli 220 miljoonaa rakennusta rakennettiin kauan ennen asbestikieltoa (ja merkittävä määrä niistä voi edelleen sisältää asbestia) |
| --- | --- |

—

yli 220 miljoonaa rakennusta rakennettiin kauan ennen asbestikieltoa (ja merkittävä määrä niistä voi edelleen sisältää asbestia)

| — | EU:ssa 78 prosenttia tunnustetuista työperäisistä syövistä liittyy asbestiin |
| --- | --- |

—

EU:ssa 78 prosenttia tunnustetuista työperäisistä syövistä liittyy asbestiin

| — | keskimääräinen aika altistumisesta ensimmäisten oireiden ilmaantumiseen on 30 vuotta |
| --- | --- |

—

keskimääräinen aika altistumisesta ensimmäisten oireiden ilmaantumiseen on 30 vuotta

| — | arvioiden mukaan 4,1–7,3 miljoonaa työntekijää altistuu nykyään asbestikuitujen haitallisille vaikutuksille. |
| --- | --- |

—

arvioiden mukaan 4,1–7,3 miljoonaa työntekijää altistuu nykyään asbestikuitujen haitallisille vaikutuksille.

| 4. | suosittaa kaksivaiheista lähestymistapaa siten, että kolmen vuoden kuluttua sitovan raja-arvon 0,01 kuitua/cm3 käyttöönotosta otetaan käyttöön kunnianhimoisempi OEL-arvo, joka olisi 0,002 kuitua/cm3. Komitea kehottaa myös korvaamaan asteittain optisen mikroskopian tarkemmalla elektronimikroskopialla, jonka avulla voidaan havaita asbesti, kun sovellettava OEL-arvo on alempi kuin 0,01 kuitua/cm3. |
| --- | --- |

4.

suosittaa kaksivaiheista lähestymistapaa siten, että kolmen vuoden kuluttua sitovan raja-arvon 0,01 kuitua/cm3

3

3

| 5. | panee huolestuneena merkille, että asbestin nykyinen poistoaste EU:ssa ei ole läheskään tyydyttävä. Lisäksi se vaihtelee jäsenvaltiosta toiseen, samoin kuin toimintastrategioiden, kartoitus- ja seurantamenetelmien sekä asbestinpoistomenetelmien soveltamistapa. |
| --- | --- |

5.

panee huolestuneena merkille, että asbestin nykyinen poistoaste EU:ssa ei ole läheskään tyydyttävä. Lisäksi se vaihtelee jäsenvaltiosta toiseen, samoin kuin toimintastrategioiden, kartoitus- ja seurantamenetelmien sekä asbestinpoistomenetelmien soveltamistapa.

| 6. | kehottaa Euroopan kemikaalivirastoa (ECHA) tai tarvittaessa jotain muuta unionin toimivaltaista elintä kehittämään asbestipitoisten tuotteiden havaitsemista varten yhdenmukaisen toimintamallin. Olisi toivottavaa perustaa asbestia mahdollisesti sisältävien tuotteiden rekisteri, jonka avulla helpotettaisiin kyseisten tuotteiden varhaista havaitsemista jäsenvaltioissa. Komitea on tyytyväinen komission aikomukseen esittää asbestin kartoittamista, rekisteröintiä ja seurantaa koskeva lainsäädäntöehdotus, jonka tavoitteena on kuroa umpeen kansallisten toimenpiteiden välistä kuilua alalla. Rakennuksissa olevan asbestin pakollisen kartoittamisen ja rekisteröinnin käyttöönotto ja asbestin poistamista koskevien kansallisten strategioiden kehittäminen johtaisivat EU:n tasolla koordinoituun ja vertailukelpoiseen toimintamalliin ja loisivat siten turvallisemman ympäristön ja parantaisivat EU:n kansalaisten suojelun tasoa. Direktiivillä olisi myös vastattava tarpeeseen suojella pelastustoimen henkilöstöä (muun muassa palomiehiä, poliiseja, lääkäreitä ja pelastustyöntekijöitä) asbestialtistukseen liittyviltä riskeiltä siten, että luodaan ajantasainen ja helppokäyttöinen tietokanta, jossa on luotettavaa tietoa infrastruktuurista, jossa esiintyy vahvistetusti tai todennäköisesti asbestia. |
| --- | --- |

6.

kehottaa Euroopan kemikaalivirastoa (ECHA) tai tarvittaessa jotain muuta unionin toimivaltaista elintä kehittämään asbestipitoisten tuotteiden havaitsemista varten yhdenmukaisen toimintamallin. Olisi toivottavaa perustaa asbestia mahdollisesti sisältävien tuotteiden rekisteri, jonka avulla helpotettaisiin kyseisten tuotteiden varhaista havaitsemista jäsenvaltioissa. Komitea on tyytyväinen komission aikomukseen esittää asbestin kartoittamista, rekisteröintiä ja seurantaa koskeva lainsäädäntöehdotus, jonka tavoitteena on kuroa umpeen kansallisten toimenpiteiden välistä kuilua alalla. Rakennuksissa olevan asbestin pakollisen kartoittamisen ja rekisteröinnin käyttöönotto ja asbestin poistamista koskevien kansallisten strategioiden kehittäminen johtaisivat EU:n tasolla koordinoituun ja vertailukelpoiseen toimintamalliin ja loisivat siten turvallisemman ympäristön ja parantaisivat EU:n kansalaisten suojelun tasoa. Direktiivillä olisi myös vastattava tarpeeseen suojella pelastustoimen henkilöstöä (muun muassa palomiehiä, poliiseja, lääkäreitä ja pelastustyöntekijöitä) asbestialtistukseen liittyviltä riskeiltä siten, että luodaan ajantasainen ja helppokäyttöinen tietokanta, jossa on luotettavaa tietoa infrastruktuurista, jossa esiintyy vahvistetusti tai todennäköisesti asbestia.

| 7. | toteaa direktiivin onnistumisen edellyttävän, että jäsenvaltiot ja EU:n toimielimet ottavat paikallis- ja alueviranomaiset aktiivisesti mukaan kaikkiin direktiivin tarkistamiseen liittyviin koordinointi- ja täytäntöönpanovaiheisiin. |
| --- | --- |

7.

toteaa direktiivin onnistumisen edellyttävän, että jäsenvaltiot ja EU:n toimielimet ottavat paikallis- ja alueviranomaiset aktiivisesti mukaan kaikkiin direktiivin tarkistamiseen liittyviin koordinointi- ja täytäntöönpanovaiheisiin.

| 8. | kannattaa EU:n yhteisten puitteiden hyväksymistä, jotta voitaisiin helpottaa asbestin havaitsemista ja sen turvallista poistamista EU:n rakennuskannasta. Komitea kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään ja edistämään yhteistä, systeemistä ja järjestelmällistä lähestymistapaa asbestiongelman ratkaisemiseen (kartoitusmenetelmät, tiedotus- ja valistuskampanjat, asukkaille, urakoitsijoille ja paikallis- ja alueviranomaisille tarkoitetut asbestin poistoa koskevat tukiohjelmat, terveyden suojeluun ja asbestin varastointiin liittyvät ratkaisut). |
| --- | --- |

8.

kannattaa EU:n yhteisten puitteiden hyväksymistä, jotta voitaisiin helpottaa asbestin havaitsemista ja sen turvallista poistamista EU:n rakennuskannasta. Komitea kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään ja edistämään yhteistä, systeemistä ja järjestelmällistä lähestymistapaa asbestiongelman ratkaisemiseen (kartoitusmenetelmät, tiedotus- ja valistuskampanjat, asukkaille, urakoitsijoille ja paikallis- ja alueviranomaisille tarkoitetut asbestin poistoa koskevat tukiohjelmat, terveyden suojeluun ja asbestin varastointiin liittyvät ratkaisut).

| 9. | panee huolestuneena merkille, että joissakin EU:n jäsenvaltioissa on sallittua tehdä itse asbestin purkutöitä. Komitea toteaa, että koska työntekijöiden koulutus on keskeisen tärkeää työperäiseen asbestialtistukseen liittyvien riskien ehkäisemiseksi, tarvitaan EU:n suuntaviivoja vaadittujen taitojen sertifioinnista, jotta varmistetaan, että samat vaatimukset ovat käytössä kaikkialla EU:ssa. Komitea kehottaakin laatimaan EU:n suuntaviivat niiden taitojen sertifioinnista, joita työntekijöiltä vaaditaan asbestia sisältävien komponenttien turvallisessa poistamisessa. |
| --- | --- |

9.

panee huolestuneena merkille, että joissakin EU:n jäsenvaltioissa on sallittua tehdä itse asbestin purkutöitä. Komitea toteaa, että koska työntekijöiden koulutus on keskeisen tärkeää työperäiseen asbestialtistukseen liittyvien riskien ehkäisemiseksi, tarvitaan EU:n suuntaviivoja vaadittujen taitojen sertifioinnista, jotta varmistetaan, että samat vaatimukset ovat käytössä kaikkialla EU:ssa. Komitea kehottaakin laatimaan EU:n suuntaviivat niiden taitojen sertifioinnista, joita työntekijöiltä vaaditaan asbestia sisältävien komponenttien turvallisessa poistamisessa.

| 10. | kehottaa komissiota luomaan mekanismeja, joilla voidaan nopeuttaa turvallisesti asbestin poistamista lisäämällä tietoisuutta sekä tehostamalla työntekijöiden ja asukkaiden koulutusta ja suojelua tehokkaiden ja kiinnostusta herättävien kohdennettujen koulutus- ja tiedotusohjelmien avulla (myös paikallis- ja alueviranomaisten ja terveydenhuoltohenkilöstön parissa). |
| --- | --- |

10.

kehottaa komissiota luomaan mekanismeja, joilla voidaan nopeuttaa turvallisesti asbestin poistamista lisäämällä tietoisuutta sekä tehostamalla työntekijöiden ja asukkaiden koulutusta ja suojelua tehokkaiden ja kiinnostusta herättävien kohdennettujen koulutus- ja tiedotusohjelmien avulla (myös paikallis- ja alueviranomaisten ja terveydenhuoltohenkilöstön parissa).

| 11. | toteaa, että kaikkien tavoittelema vihreä siirtymä ja EU:n tavoite lisätä rakennusten perusparannusastetta osana perusparannusaaltoa voi samaan aikaan lisätä erityisesti rakennustyöntekijöiden asbestialtistusta. Sen vuoksi on erityisen tärkeää ottaa käyttöön ratkaisuja, joilla asbestin poistamista voidaan valvoa tehokkaasti, sekä luoda asbestiperäisiä sairauksia varten erityinen terveydenhuolto- ja hoitojärjestelmä (työntekijöille, jotka altistuvat tai ovat altistuneet aiemmassa työssään asbestille). |
| --- | --- |

11.

toteaa, että kaikkien tavoittelema vihreä siirtymä ja EU:n tavoite lisätä rakennusten perusparannusastetta osana perusparannusaaltoa voi samaan aikaan lisätä erityisesti rakennustyöntekijöiden asbestialtistusta. Sen vuoksi on erityisen tärkeää ottaa käyttöön ratkaisuja, joilla asbestin poistamista voidaan valvoa tehokkaasti, sekä luoda asbestiperäisiä sairauksia varten erityinen terveydenhuolto- ja hoitojärjestelmä (työntekijöille, jotka altistuvat tai ovat altistuneet aiemmassa työssään asbestille).

| 12. | korostaa tarvetta käynnistää tutkimus- ja kehittämiskeskuksissa innovatiivisia toimia, joilla tähdätään asbestin turvalliseen hävittämiseen, säilyttämiseen ja varastoimiseen, ja tukea niitä taloudellisesti (esim. Horisontti-ohjelmasta). Useimmissa maissa vaarallista jätettä säilytetään edelleen kaatopaikoilla tai asbestijätteelle tarkoitetuissa varastoissa. Asbestin poiston lisääntyminen tarkoittaa tämän vaarallisen mineraalin varastointiin tarvittavan tilan huomattavaa kasvua. Komitea suosittaa myös, että perustetaan verkosto kunnille ja alueille, joilla on asbestiongelma ja joilla sen vaikutukset tuntuvat. Tavoitteena on kehittää yhteistyötä, johon sisältyy käytäntöjen vaihtoa ja kumppanuuksia Euroopan unionin yhteisrahoittamien kansainvälisten tutkimushankkeiden toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

12.

korostaa tarvetta käynnistää tutkimus- ja kehittämiskeskuksissa innovatiivisia toimia, joilla tähdätään asbestin turvalliseen hävittämiseen, säilyttämiseen ja varastoimiseen, ja tukea niitä taloudellisesti (esim. Horisontti-ohjelmasta). Useimmissa maissa vaarallista jätettä säilytetään edelleen kaatopaikoilla tai asbestijätteelle tarkoitetuissa varastoissa. Asbestin poiston lisääntyminen tarkoittaa tämän vaarallisen mineraalin varastointiin tarvittavan tilan huomattavaa kasvua. Komitea suosittaa myös, että perustetaan verkosto kunnille ja alueille, joilla on asbestiongelma ja joilla sen vaikutukset tuntuvat. Tavoitteena on kehittää yhteistyötä, johon sisältyy käytäntöjen vaihtoa ja kumppanuuksia Euroopan unionin yhteisrahoittamien kansainvälisten tutkimushankkeiden toteuttamiseksi.

| 13. | panee merkille, että tärkein syy asbestin poistamisen hitauteen on se, että rahoitusta myönnetään ainoastaan asbestituotteiden (erityisesti Eternit-katot) purkamiseen ja hävittämiseen. Asukkailla ei useinkaan ole varaa kattojen korvaamiseen tarvittaviin rakennusmateriaaleihin ja -palveluihin, ja sen vuoksi he jättävät investoinnin tekemättä. On tarpeen ottaa käyttöön uusia tukimekanismeja ja -kannustimia (esim. verohelpotukset, tuet). |
| --- | --- |

13.

panee merkille, että tärkein syy asbestin poistamisen hitauteen on se, että rahoitusta myönnetään ainoastaan asbestituotteiden (erityisesti Eternit-katot) purkamiseen ja hävittämiseen. Asukkailla ei useinkaan ole varaa kattojen korvaamiseen tarvittaviin rakennusmateriaaleihin ja -palveluihin, ja sen vuoksi he jättävät investoinnin tekemättä. On tarpeen ottaa käyttöön uusia tukimekanismeja ja -kannustimia (esim. verohelpotukset, tuet).

| 14. | yhtyy kehotukseen laatia asbestin poistamista koskeva eurooppalainen strategia asbestille altistuvien työntekijöiden suojelemiseksi ja asbestin ympäristövaikutusten minimoimiseksi. Strategialla varmistettaisiin eri toimintalinjoihin sovellettava yhdennetty lähestymistapa ja voitaisiin ottaa kaikissa jäsenvaltioissa käyttöön systeemisiä ja tehokkaita ratkaisuja kartoituksessa, seurannassa, turvallisessa hävittämisessä, varastoinnissa ja koulutusmenetelmissä. |
| --- | --- |

14.

yhtyy kehotukseen laatia asbestin poistamista koskeva eurooppalainen strategia asbestille altistuvien työntekijöiden suojelemiseksi ja asbestin ympäristövaikutusten minimoimiseksi. Strategialla varmistettaisiin eri toimintalinjoihin sovellettava yhdennetty lähestymistapa ja voitaisiin ottaa kaikissa jäsenvaltioissa käyttöön systeemisiä ja tehokkaita ratkaisuja kartoituksessa, seurannassa, turvallisessa hävittämisessä, varastoinnissa ja koulutusmenetelmissä.

| 15. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisille olisi annettava mahdollisuus saada suoraan rahoitusta Euroopan rakenne- ja investointirahastoista asbestin turvallista poistamista koskevien suunnitelmien toteuttamiseksi. Vaikutukset eivät ole tehokkaita, elleivät kunnat ja alueet saa suoraa rahoitusta. |
| --- | --- |

15.

korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisille olisi annettava mahdollisuus saada suoraan rahoitusta Euroopan rakenne- ja investointirahastoista asbestin turvallista poistamista koskevien suunnitelmien toteuttamiseksi. Vaikutukset eivät ole tehokkaita, elleivät kunnat ja alueet saa suoraa rahoitusta.

| 16. | kehottaa luomaan rahoituskehyksen ERI-rahastoja hyödyntäen, jotta voidaan tukea rakennusten omistajia ja yhdistää siten asbestin poistaminen muihin julkisiin politiikkoihin ja ohjelmiin (esimerkiksi energiatehokkuus, paremmat elinolot, sosiaalinen asuntotuotanto ja sairauksien ehkäisy). |
| --- | --- |

16.

kehottaa luomaan rahoituskehyksen ERI-rahastoja hyödyntäen, jotta voidaan tukea rakennusten omistajia ja yhdistää siten asbestin poistaminen muihin julkisiin politiikkoihin ja ohjelmiin (esimerkiksi energiatehokkuus, paremmat elinolot, sosiaalinen asuntotuotanto ja sairauksien ehkäisy).

Bryssel 16. maaliskuuta 2023.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=COM:2021:44:FIN

1

(2)  Rakennusten perusparannusstrategia: kaksinkertaistetaan rakennusten perusparannusten määrä päästöjen vähentämiseksi, elpymisen vauhdittamiseksi ja energiaköyhyyden vähentämiseksi, COM(2020) 662 final.

2

(3)  Conference on the Future of Europe. Report on the final outcome (toukokuu 2022). https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/new-push-european-democracy/conference-future-europe_fi

3

Conference on the Future of Europe. Report on the final outcome

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=COM:2021:44:FIN

1

(2)  Rakennusten perusparannusstrategia: kaksinkertaistetaan rakennusten perusparannusten määrä päästöjen vähentämiseksi, elpymisen vauhdittamiseksi ja energiaköyhyyden vähentämiseksi, COM(2020) 662 final.

2

(3)  Conference on the Future of Europe. Report on the final outcome (toukokuu 2022). https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/new-push-european-democracy/conference-future-europe_fi

3

Conference on the Future of Europe. Report on the final outcome

(1)  Neuvoston päätös, tehty 22 päivänä heinäkuuta 2003, työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean perustamisesta (EUVL C 218, 13.9.2003, s. 1).

1

(1)  Neuvoston päätös, tehty 22 päivänä heinäkuuta 2003, työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean perustamisesta (EUVL C 218, 13.9.2003, s. 1).

1

(*1)  Determination of airborne fibre number concentrations. A recommended method, by phase-contrast optical microscopy (membrane filter method), WHO, Geneva 1997 (ISBN 92–4-154496-1.)”

*1

(*2)  Determination of airborne fibre number concentrations. A recommended method, by phase-contrast optical microscopy (membrane filter method), WHO, Geneva 1997 (ISBN 92–4-154496-1.)”

*2

---

| 30.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 188/79 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 188/79

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Eurooppalainen medianvapaussäädös”

(2023/C 188/08)

| Esittelijä: | Mark SPEICH (DE, EPP), Nordrhein-Westfalenin osavaltion liittovaltio-, Eurooppa- ja kansainvälisistä asioista ja tiedotusvälineistä vastaava valtiosihteeri |
| --- | --- |
| Viiteasiakirjat: | Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi mediapalvelujen yhteisestä kehyksestä sisämarkkinoilla (eurooppalainen medianvapaussäädös) ja direktiivin 2010/13/EU muuttamisesta
  COM(2022) 457 final
  Komission suositus toimituksellista riippumattomuutta ja omistussuhteiden läpinäkyvyyttä koskevista sisäisistä suojatoimista media-alalla
  C(2022) 6536 final |

Esittelijä:

Mark SPEICH (DE, EPP), Nordrhein-Westfalenin osavaltion liittovaltio-, Eurooppa- ja kansainvälisistä asioista ja tiedotusvälineistä vastaava valtiosihteeri

Viiteasiakirjat:

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi mediapalvelujen yhteisestä kehyksestä sisämarkkinoilla (eurooppalainen medianvapaussäädös) ja direktiivin 2010/13/EU muuttamisesta

COM(2022) 457 final

Komission suositus toimituksellista riippumattomuutta ja omistussuhteiden läpinäkyvyyttä koskevista sisäisistä suojatoimista media-alalla

C(2022) 6536 final

I   MUUTOSEHDOTUKSET

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi mediapalvelujen yhteisestä kehyksestä sisämarkkinoilla (eurooppalainen medianvapaussäädös) ja direktiivin 2010/13/EU muuttamisesta

COM(2022) 457 final

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan 2 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (2) | Mediapalvelujen ainutlaatuisen roolin vuoksi niiden vapauden ja moniarvoisuuden suojelu on olennainen osa hyvin toimivia mediapalvelujen sisämarkkinoita, jäljempänä myös ”media-alan sisämarkkinat”. Kyseiset markkinat ovat uuden vuosisadan alun jälkeen muuttuneet huomattavasti: niistä on tullut yhä digitaalisempia ja kansainvälisempiä.
  Markkinat tarjoavat monenlaisia taloudellisia mahdollisuuksia, mutta niihin kohdistuu myös useita haasteita.
  Unionin olisi autettava media-alaa hyödyntämään näitä mahdollisuuksia sisämarkkinoilla ja samalla suojeltava unionin ja sen jäsenvaltioiden yhteisiä arvoja, kuten perusoikeuksia. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(2)

Mediapalvelujen ainutlaatuisen roolin vuoksi niiden vapauden ja moniarvoisuuden suojelu on olennainen osa hyvin toimivia mediapalvelujen sisämarkkinoita, jäljempänä myös ”media-alan sisämarkkinat”. Kyseiset markkinat ovat uuden vuosisadan alun jälkeen muuttuneet huomattavasti: niistä on tullut yhä digitaalisempia ja kansainvälisempiä.
  Markkinat tarjoavat monenlaisia taloudellisia mahdollisuuksia, mutta niihin kohdistuu myös useita haasteita.
  Unionin olisi autettava media-alaa hyödyntämään näitä mahdollisuuksia sisämarkkinoilla ja samalla suojeltava unionin ja sen jäsenvaltioiden yhteisiä arvoja, kuten perusoikeuksia.

| (2) | Mediapalvelujen ainutlaatuisen roolin vuoksi niiden vapauden ja moniarvoisuuden suojeluun on kiinnitettävä erityistä huomiota sisämarkkinoilla. Mediapalvelujen sisämarkkinat ovat muuttuneet huomattavasti viime vuosikymmeninä: niistä on tullut yhä digitaalisempia ja kansainvälisempiä.
  Markkinat tarjoavat monenlaisia taloudellisia mahdollisuuksia, mutta niihin kohdistuu myös useita haasteita.
  Unionin olisi tuettava media-alaa näiden mahdollisuuksien hyödyntämisessä sisämarkkinoilla ja pyrittävä samalla varmistamaan unionin ja sen jäsenvaltioiden yhteisten arvojen, kuten perusoikeuksien, suojelu. |
| --- | --- |

(2)

Mediapalvelujen ainutlaatuisen roolin vuoksi niiden vapauden ja moniarvoisuuden suojeluun on kiinnitettävä erityistä huomiota sisämarkkinoilla. Mediapalvelujen sisämarkkinat ovat muuttuneet huomattavasti viime vuosikymmeninä: niistä on tullut yhä digitaalisempia ja kansainvälisempiä.
  Markkinat tarjoavat monenlaisia taloudellisia mahdollisuuksia, mutta niihin kohdistuu myös useita haasteita.
  Unionin olisi tuettava media-alaa näiden mahdollisuuksien hyödyntämisessä sisämarkkinoilla ja pyrittävä samalla varmistamaan unionin ja sen jäsenvaltioiden yhteisten arvojen, kuten perusoikeuksien, suojelu.

Perustelu

On otettava huomioon tiedotusvälineiden erityisasema taloudellisena ja kulttuurihyödykkeenä sekä tähän asemaan perustuvat Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden toimivaltuudet.

Muutosehdotus 2

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (3) | Digitaalinen media tarjoaa kansalaisille ja yrityksille välittömästi saatavilla olevaa mediasisältöä, jota he kuluttavat henkilökohtaisilla laitteillaan, yhä useammin rajat ylittävässä ympäristössä. Maailmanlaajuiset verkkoalustat toimivat väylänä mediasisältöön, ja niiden liiketoimintamallit usein poistavat välikädet käyttäjien ja mediapalvelujen välistä ja voimistavat polarisoivaa sisältöä ja disinformaatiota. Nämä alustat ovat myös keskeisiä verkkomainonnan tarjoajia, mikä on ohjannut rahavaroja pois media-alalta. Tämä on vaikuttanut sen rahoituksen kestävyyteen ja siten myös tarjotun sisällön monimuotoisuuteen. Koska mediapalvelut ovat osaamis- ja pääomavaltaisia, niiden on oltava riittävän suuria, jotta ne voivat säilyttää kilpailukykynsä ja menestyä sisämarkkinoilla. Tätä varten on erityisen tärkeää voida tarjota palveluja yli rajojen ja hankkia investointeja myös muista jäsenvaltioista tai muissa jäsenvaltioissa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(3)

Digitaalinen media tarjoaa kansalaisille ja yrityksille välittömästi saatavilla olevaa mediasisältöä, jota he kuluttavat henkilökohtaisilla laitteillaan, yhä useammin rajat ylittävässä ympäristössä. Maailmanlaajuiset verkkoalustat toimivat väylänä mediasisältöön, ja niiden liiketoimintamallit usein poistavat välikädet käyttäjien ja mediapalvelujen välistä ja voimistavat polarisoivaa sisältöä ja disinformaatiota. Nämä alustat ovat myös keskeisiä verkkomainonnan tarjoajia, mikä on ohjannut rahavaroja pois media-alalta. Tämä on vaikuttanut sen rahoituksen kestävyyteen ja siten myös tarjotun sisällön monimuotoisuuteen. Koska mediapalvelut ovat osaamis- ja pääomavaltaisia, niiden on oltava riittävän suuria, jotta ne voivat säilyttää kilpailukykynsä ja menestyä sisämarkkinoilla. Tätä varten on erityisen tärkeää voida tarjota palveluja yli rajojen ja hankkia investointeja myös muista jäsenvaltioista tai muissa jäsenvaltioissa.

| (3) | Digitaalinen media tarjoaa kansalaisille ja yrityksille välittömästi saatavilla olevaa mediasisältöä, jota he kuluttavat henkilökohtaisilla laitteillaan, yhä useammin rajat ylittävässä ympäristössä. Maailmanlaajuiset verkkoalustat
  ja hakukoneet
  toimivat väylänä mediasisältöön, ja niiden liiketoimintamallit usein poistavat välikädet käyttäjien ja mediapalvelujen välistä ja voimistavat polarisoivaa sisältöä ja disinformaatiota. Nämä alustat ovat myös keskeisiä verkkomainonnan tarjoajia, mikä on ohjannut rahavaroja pois media-alalta. Tämä on vaikuttanut sen rahoituksen kestävyyteen ja siten myös tarjotun sisällön monimuotoisuuteen.
  Nämä markkinatoimijat onkin syytä osallistaa asianmukaisesti tiedotusvälineiden riippumattomuuden ja monimuotoisuuden varmistamiseksi.
  Koska mediapalvelut ovat osaamis- ja pääomavaltaisia, niiden on oltava riittävän suuria, jotta ne voivat säilyttää kilpailukykynsä ja menestyä sisämarkkinoilla. Tätä varten on
  tietyissä tilanteissa
  erityisen tärkeää voida tarjota palveluja yli rajojen ja hankkia investointeja myös muista jäsenvaltioista tai muissa jäsenvaltioissa.


  Toisaalta yritysten kasvu saattaa kuitenkin supistaa sisällön ja tarjonnan monimuotoisuutta kotimarkkinoilla ja lisätä entisestään paikallis- tai aluetasolla aktiivisiin markkinatoimijoihin kohdistuvaa painetta. |
| --- | --- |

(3)

Digitaalinen media tarjoaa kansalaisille ja yrityksille välittömästi saatavilla olevaa mediasisältöä, jota he kuluttavat henkilökohtaisilla laitteillaan, yhä useammin rajat ylittävässä ympäristössä. Maailmanlaajuiset verkkoalustat
  ja hakukoneet
  toimivat väylänä mediasisältöön, ja niiden liiketoimintamallit usein poistavat välikädet käyttäjien ja mediapalvelujen välistä ja voimistavat polarisoivaa sisältöä ja disinformaatiota. Nämä alustat ovat myös keskeisiä verkkomainonnan tarjoajia, mikä on ohjannut rahavaroja pois media-alalta. Tämä on vaikuttanut sen rahoituksen kestävyyteen ja siten myös tarjotun sisällön monimuotoisuuteen.
  Nämä markkinatoimijat onkin syytä osallistaa asianmukaisesti tiedotusvälineiden riippumattomuuden ja monimuotoisuuden varmistamiseksi.
  Koska mediapalvelut ovat osaamis- ja pääomavaltaisia, niiden on oltava riittävän suuria, jotta ne voivat säilyttää kilpailukykynsä ja menestyä sisämarkkinoilla. Tätä varten on
  tietyissä tilanteissa
  erityisen tärkeää voida tarjota palveluja yli rajojen ja hankkia investointeja myös muista jäsenvaltioista tai muissa jäsenvaltioissa.

Toisaalta yritysten kasvu saattaa kuitenkin supistaa sisällön ja tarjonnan monimuotoisuutta kotimarkkinoilla ja lisätä entisestään paikallis- tai aluetasolla aktiivisiin markkinatoimijoihin kohdistuvaa painetta.

Perustelu

On otettava huomioon kaikki merkittävät markkinoiden kehityssuuntaukset.

Muutosehdotus 3

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (4) | Mediapalvelujen sisämarkkinat eivät kuitenkaan ole riittävän yhdentyneet. Vapaata liikkuvuutta sisämarkkinoilla haittaavat useat kansalliset rajoitukset. Erityisesti
  tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen ja toimitukselliseen riippumattomuuteen
  liittyvät erilaiset kansalliset säännöt ja lähestymistavat, riittämätön yhteistyö
  kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten välillä
  sekä julkisten
  ja yksityisten taloudellisten varojen läpinäkymätön ja epäoikeudenmukainen jakaminen
  vaikeuttavat mediamarkkinoiden toimijoiden toimintaa ja laajentumista rajojen yli ja johtavat
  epätasapuolisiin toimintaedellytyksiin
  kaikkialla unionissa
  . Mediapalvelujen sisämarkkinoiden eheyteen voivat vaikuttaa kielteisesti myös palveluntarjoajat, jotka osallistuvat järjestelmälliseen disinformaation levittämiseen, mukaan lukien tiedonmanipulointi ja häirintä, ja käyttävät sisämarkkinoiden vapauksia väärin. Tällaisia palveluntarjoajia ovat myös tiettyjen kolmansien maiden rahoittamat valtion määräysvallassa olevat mediapalvelujen tarjoajat. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(4)

Mediapalvelujen sisämarkkinat eivät kuitenkaan ole riittävän yhdentyneet. Vapaata liikkuvuutta sisämarkkinoilla haittaavat useat kansalliset rajoitukset. Erityisesti
  tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen ja toimitukselliseen riippumattomuuteen
  liittyvät erilaiset kansalliset säännöt ja lähestymistavat, riittämätön yhteistyö
  kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten välillä
  sekä julkisten
  ja yksityisten taloudellisten varojen läpinäkymätön ja epäoikeudenmukainen jakaminen
  vaikeuttavat mediamarkkinoiden toimijoiden toimintaa ja laajentumista rajojen yli ja johtavat
  epätasapuolisiin toimintaedellytyksiin
  kaikkialla unionissa
  . Mediapalvelujen sisämarkkinoiden eheyteen voivat vaikuttaa kielteisesti myös palveluntarjoajat, jotka osallistuvat järjestelmälliseen disinformaation levittämiseen, mukaan lukien tiedonmanipulointi ja häirintä, ja käyttävät sisämarkkinoiden vapauksia väärin. Tällaisia palveluntarjoajia ovat myös tiettyjen kolmansien maiden rahoittamat valtion määräysvallassa olevat mediapalvelujen tarjoajat.

| (4) | Toimivissa
  tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen ja toimitukselliseen riippumattomuuteen
  liittyvissä kansallisissa säännöissä ja lähestymistavoissa otetaan huomioon valtio-, alue- ja paikallistason tarpeet sekä jäsenvaltioiden perusvelvoite toteuttaa tarvittavat toimenpiteet tiedotusvälineiden moniarvoisuuden varmistamiseksi. Yhteisten vähimmäisvaatimusten asettaminen näiden toimenpiteiden kehittämistä varten niin, että jäsenvaltioiden kulttuurista itsemääräämisoikeutta kuitenkin kunnioitetaan, auttaisi todennäköisesti edistämään sisämarkkinoita ja estämään epäasianmukaiset kansalliset rajoitukset, jotka kohdistuvat vapaaseen liikkuvuuteen sisämarkkinoilla. Tätä varten olisi myös parannettava yhteistyötä
  kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten välillä.
  Julkisten
  ja yksityisten taloudellisten varojen läpinäkymätön ja epäoikeudenmukainen jakaminen
  johtaa
  epätasapuolisiin toimintaedellytyksiin
  , mikä voi niin ikään haitata kilpailua kustannusalalla
  . Mediapalvelujen sisämarkkinoiden eheyteen voivat vaikuttaa kielteisesti myös palveluntarjoajat, jotka osallistuvat järjestelmälliseen disinformaation levittämiseen, mukaan lukien tiedonmanipulointi ja häirintä, ja käyttävät sisämarkkinoiden vapauksia väärin. Tällaisia palveluntarjoajia ovat myös tiettyjen kolmansien maiden rahoittamat valtion määräysvallassa olevat mediapalvelujen tarjoajat. |
| --- | --- |

(4)

Toimivissa
  tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen ja toimitukselliseen riippumattomuuteen
  liittyvissä kansallisissa säännöissä ja lähestymistavoissa otetaan huomioon valtio-, alue- ja paikallistason tarpeet sekä jäsenvaltioiden perusvelvoite toteuttaa tarvittavat toimenpiteet tiedotusvälineiden moniarvoisuuden varmistamiseksi. Yhteisten vähimmäisvaatimusten asettaminen näiden toimenpiteiden kehittämistä varten niin, että jäsenvaltioiden kulttuurista itsemääräämisoikeutta kuitenkin kunnioitetaan, auttaisi todennäköisesti edistämään sisämarkkinoita ja estämään epäasianmukaiset kansalliset rajoitukset, jotka kohdistuvat vapaaseen liikkuvuuteen sisämarkkinoilla. Tätä varten olisi myös parannettava yhteistyötä
  kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten välillä.
  Julkisten
  ja yksityisten taloudellisten varojen läpinäkymätön ja epäoikeudenmukainen jakaminen
  johtaa
  epätasapuolisiin toimintaedellytyksiin
  , mikä voi niin ikään haitata kilpailua kustannusalalla
  . Mediapalvelujen sisämarkkinoiden eheyteen voivat vaikuttaa kielteisesti myös palveluntarjoajat, jotka osallistuvat järjestelmälliseen disinformaation levittämiseen, mukaan lukien tiedonmanipulointi ja häirintä, ja käyttävät sisämarkkinoiden vapauksia väärin. Tällaisia palveluntarjoajia ovat myös tiettyjen kolmansien maiden rahoittamat valtion määräysvallassa olevat mediapalvelujen tarjoajat.

Perustelu

Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden toimivaltuudet on otettava huomioon.

Muutosehdotus 4

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (5) | Lisäksi jotkin jäsenvaltiot ovat toteuttaneet sääntelytoimenpiteitä vastatakseen haasteisiin, joita kohdistuu tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen ja vapauteen verkossa, ja niin tekevät todennäköisesti muutkin jäsenvaltiot, mikä saattaa entisestään lisätä kansallisten lähestymistapojen hajanaisuutta ja vapaaseen liikkuvuuteen sisämarkkinoilla kohdistuvia rajoituksia. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(5)

Lisäksi jotkin jäsenvaltiot ovat toteuttaneet sääntelytoimenpiteitä vastatakseen haasteisiin, joita kohdistuu tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen ja vapauteen verkossa, ja niin tekevät todennäköisesti muutkin jäsenvaltiot, mikä saattaa entisestään lisätä kansallisten lähestymistapojen hajanaisuutta ja vapaaseen liikkuvuuteen sisämarkkinoilla kohdistuvia rajoituksia.

Perustelu

Ei vaikuta asianmukaiselta pitää tiedotusvälineiden moniarvoisuuden suojelemiseen tähtääviä kansallisen vastuun ja toimivallan mukaisesti toteutettuja toimenpiteitä sisämarkkinoita rajoittavana esteenä.

Muutosehdotus 5

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (6) | Mediapalvelujen vastaanottajien (luonnolliset henkilöt, jotka ovat jäsenvaltioiden kansalaisia tai joilla on heille unionin oikeuden mukaan kuuluvia oikeuksia, sekä unioniin sijoittautuneet oikeushenkilöt) olisi unionissa voitava tosiasiallisesti nauttia vapaudesta vastaanottaa vapaita ja moniarvoisia mediapalveluja sisämarkkinoilla. Mediapalvelujen rajat ylittävää tarjontaa edistettäessä olisi varmistettava mediapalvelujen vastaanottajien vähimmäissuoja sisämarkkinoilla. Tämä olisi Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, 11 artiklaan sisältyvän tietojen vastaanottamista ja levittämistä koskevan oikeuden mukaista. Sen vuoksi on tarpeen yhdenmukaistaa mediapalveluja koskevien kansallisten sääntöjen tietyt näkökohdat. Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin loppuraportissa kansalaiset kehottivat EU:ta edistämään edelleen tiedotusvälineiden riippumattomuutta ja moniarvoisuutta erityisesti antamalla lainsäädäntöä, jolla puututaan tiedotusvälineiden riippumattomuuteen kohdistuviin uhkiin vahvistamalla EU:n laajuiset vähimmäisvaatimukset. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(6)

Mediapalvelujen vastaanottajien (luonnolliset henkilöt, jotka ovat jäsenvaltioiden kansalaisia tai joilla on heille unionin oikeuden mukaan kuuluvia oikeuksia, sekä unioniin sijoittautuneet oikeushenkilöt) olisi unionissa voitava tosiasiallisesti nauttia vapaudesta vastaanottaa vapaita ja moniarvoisia mediapalveluja sisämarkkinoilla. Mediapalvelujen rajat ylittävää tarjontaa edistettäessä olisi varmistettava mediapalvelujen vastaanottajien vähimmäissuoja sisämarkkinoilla. Tämä olisi Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, 11 artiklaan sisältyvän tietojen vastaanottamista ja levittämistä koskevan oikeuden mukaista. Sen vuoksi on tarpeen yhdenmukaistaa mediapalveluja koskevien kansallisten sääntöjen tietyt näkökohdat. Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin loppuraportissa kansalaiset kehottivat EU:ta edistämään edelleen tiedotusvälineiden riippumattomuutta ja moniarvoisuutta erityisesti antamalla lainsäädäntöä, jolla puututaan tiedotusvälineiden riippumattomuuteen kohdistuviin uhkiin vahvistamalla EU:n laajuiset vähimmäisvaatimukset.

Perustelu

Asetuksessa olisi keskityttävä Euroopan unionin toimivaltaan.

Muutosehdotus 6

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (7) | Mediapalvelun määritelmä olisi tässä asetuksessa rajoitettava palveluihin siten kuin ne on määritelty perussopimuksessa, ja siksi sen piiriin olisi kuuluttava kaikenlainen taloudellinen toiminta. Määritelmän ulkopuolelle olisi jätettävä verkkoalustalle ladattu käyttäjien tuottama sisältö, ellei se ole ammattitoimintaa, josta tavallisesti tarjotaan korvausta (joko taloudellista tai muunlaista). Sen ulkopuolelle olisi jätettävä myös puhtaasti yksityinen viestien vaihto (kuten sähköpostit) sekä kaikki sellaiset palvelut, joiden pääasiallisena tarkoituksena ei ole tarjota audiovisuaalisia ohjelmia, ääniohjelmia tai lehtijulkaisuja, eli palvelut, joissa sisältö on palvelun kannalta pelkästään liitännäistä eikä sen pääasiallinen tarkoitus, kuten mainokset tai tiedot, jotka liittyvät muiden kuin mediapalveluja tarjoavien verkkosivustojen tarjoamiin tuotteisiin tai palveluihin. Mediapalvelun määritelmän olisi katettava erityisesti televisio- tai radiolähetykset, tilattavat audiovisuaaliset mediapalvelut, podcastit ja lehtijulkaisut. Yritysviestintä ja julkisten tai yksityisten yhteisöjen tiedotus- tai mainosmateriaalin jakelu olisi jätettävä määritelmän ulkopuolelle. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(7)

Mediapalvelun määritelmä olisi tässä asetuksessa rajoitettava palveluihin siten kuin ne on määritelty perussopimuksessa, ja siksi sen piiriin olisi kuuluttava kaikenlainen taloudellinen toiminta. Määritelmän ulkopuolelle olisi jätettävä verkkoalustalle ladattu käyttäjien tuottama sisältö, ellei se ole ammattitoimintaa, josta tavallisesti tarjotaan korvausta (joko taloudellista tai muunlaista). Sen ulkopuolelle olisi jätettävä myös puhtaasti yksityinen viestien vaihto (kuten sähköpostit) sekä kaikki sellaiset palvelut, joiden pääasiallisena tarkoituksena ei ole tarjota audiovisuaalisia ohjelmia, ääniohjelmia tai lehtijulkaisuja, eli palvelut, joissa sisältö on palvelun kannalta pelkästään liitännäistä eikä sen pääasiallinen tarkoitus, kuten mainokset tai tiedot, jotka liittyvät muiden kuin mediapalveluja tarjoavien verkkosivustojen tarjoamiin tuotteisiin tai palveluihin. Mediapalvelun määritelmän olisi katettava erityisesti televisio- tai radiolähetykset, tilattavat audiovisuaaliset mediapalvelut, podcastit ja lehtijulkaisut. Yritysviestintä ja julkisten tai yksityisten yhteisöjen tiedotus- tai mainosmateriaalin jakelu olisi jätettävä määritelmän ulkopuolelle.

| (7) | Mediapalvelun määritelmä olisi tässä asetuksessa rajoitettava palveluihin siten kuin ne on määritelty perussopimuksessa, ja siksi sen piiriin olisi kuuluttava kaikenlainen
  rajat ylittävä
  taloudellinen toiminta. Määritelmän ulkopuolelle olisi jätettävä verkkoalustalle ladattu käyttäjien tuottama sisältö, ellei se ole ammattitoimintaa, josta tavallisesti tarjotaan korvausta (joko taloudellista tai muunlaista). Sen ulkopuolelle olisi jätettävä myös puhtaasti yksityinen viestien vaihto (kuten sähköpostit) sekä kaikki sellaiset palvelut, joiden pääasiallisena tarkoituksena ei ole tarjota audiovisuaalisia ohjelmia, ääniohjelmia tai lehtijulkaisuja, eli palvelut, joissa sisältö on palvelun kannalta pelkästään liitännäistä eikä sen pääasiallinen tarkoitus, kuten mainokset tai tiedot, jotka liittyvät muiden kuin mediapalveluja tarjoavien verkkosivustojen tarjoamiin tuotteisiin tai palveluihin. Mediapalvelun määritelmän olisi katettava erityisesti televisio- tai radiolähetykset, tilattavat audiovisuaaliset mediapalvelut, podcastit ja lehtijulkaisut. Yritysviestintä ja julkisten tai yksityisten yhteisöjen tiedotus- tai mainosmateriaalin jakelu olisi jätettävä määritelmän ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(7)

Mediapalvelun määritelmä olisi tässä asetuksessa rajoitettava palveluihin siten kuin ne on määritelty perussopimuksessa, ja siksi sen piiriin olisi kuuluttava kaikenlainen
  rajat ylittävä
  taloudellinen toiminta. Määritelmän ulkopuolelle olisi jätettävä verkkoalustalle ladattu käyttäjien tuottama sisältö, ellei se ole ammattitoimintaa, josta tavallisesti tarjotaan korvausta (joko taloudellista tai muunlaista). Sen ulkopuolelle olisi jätettävä myös puhtaasti yksityinen viestien vaihto (kuten sähköpostit) sekä kaikki sellaiset palvelut, joiden pääasiallisena tarkoituksena ei ole tarjota audiovisuaalisia ohjelmia, ääniohjelmia tai lehtijulkaisuja, eli palvelut, joissa sisältö on palvelun kannalta pelkästään liitännäistä eikä sen pääasiallinen tarkoitus, kuten mainokset tai tiedot, jotka liittyvät muiden kuin mediapalveluja tarjoavien verkkosivustojen tarjoamiin tuotteisiin tai palveluihin. Mediapalvelun määritelmän olisi katettava erityisesti televisio- tai radiolähetykset, tilattavat audiovisuaaliset mediapalvelut, podcastit ja lehtijulkaisut. Yritysviestintä ja julkisten tai yksityisten yhteisöjen tiedotus- tai mainosmateriaalin jakelu olisi jätettävä määritelmän ulkopuolelle.

Perustelu

Asetuksessa olisi keskityttävä Euroopan unionin toimivaltaan.

Muutosehdotus 7

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (10) | Valtion mainonta olisi ymmärrettävä laajasti siten, että siihen kuuluvat useiden erilaisten viranomaisten tai julkisten tahojen suorittamat sekä niille tai niiden lukuun suoritetut edistämistoimet (oman toiminnan edistäminen tai muu edistäminen). Tällaisia tahoja ovat muun muassa hallitukset, sääntelyviranomaiset tai -elimet, eri aloilla toimivat valtion omistamat yritykset tai muut valtion määräysvallassa olevat kansalliset tai alueelliset tahot sekä yli
  miljoonan
  asukkaan alueellisten yhteisöjen paikallishallinnot. Valtion mainonnan määritelmän ulkopuolelle olisi kuitenkin jätettävä viranomaisten hätäviestit, joita tarvitaan esimerkiksi luonnonkatastrofien, terveyteen liittyvien hätätilanteiden, onnettomuuksien tai muiden yksilöille haitallisten äkillisten vaaratilanteiden sattuessa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(10)

Valtion mainonta olisi ymmärrettävä laajasti siten, että siihen kuuluvat useiden erilaisten viranomaisten tai julkisten tahojen suorittamat sekä niille tai niiden lukuun suoritetut edistämistoimet (oman toiminnan edistäminen tai muu edistäminen). Tällaisia tahoja ovat muun muassa hallitukset, sääntelyviranomaiset tai -elimet, eri aloilla toimivat valtion omistamat yritykset tai muut valtion määräysvallassa olevat kansalliset tai alueelliset tahot sekä yli
  miljoonan
  asukkaan alueellisten yhteisöjen paikallishallinnot. Valtion mainonnan määritelmän ulkopuolelle olisi kuitenkin jätettävä viranomaisten hätäviestit, joita tarvitaan esimerkiksi luonnonkatastrofien, terveyteen liittyvien hätätilanteiden, onnettomuuksien tai muiden yksilöille haitallisten äkillisten vaaratilanteiden sattuessa.

| (10) | Valtion mainonta olisi ymmärrettävä laajasti siten, että siihen kuuluvat useiden erilaisten viranomaisten tai julkisten tahojen suorittamat sekä niille tai niiden lukuun suoritetut edistämistoimet (oman toiminnan edistäminen tai muu edistäminen). Tällaisia tahoja ovat muun muassa hallitukset, sääntelyviranomaiset tai -elimet, eri aloilla toimivat valtion omistamat yritykset tai muut valtion määräysvallassa olevat
  unionitason,
  kansalliset tai alueelliset tahot sekä yli
  100 000
  asukkaan alueellisten yhteisöjen paikallishallinnot
  ; asukaslukukriteeri on otettava huomioon yhdessä vuotuisille menoille määriteltävän kynnysarvon kanssa
  . Valtion mainonnan määritelmän ulkopuolelle olisi kuitenkin jätettävä viranomaisten hätäviestit, joita tarvitaan esimerkiksi luonnonkatastrofien, terveyteen liittyvien hätätilanteiden, onnettomuuksien tai muiden yksilöille haitallisten äkillisten vaaratilanteiden sattuessa
  , edellyttäen että tähän ei liity muuta kuin mediapalvelun tarjoajalle aiheutuneiden kustannusten korvaaminen
  . |
| --- | --- |

(10)

Valtion mainonta olisi ymmärrettävä laajasti siten, että siihen kuuluvat useiden erilaisten viranomaisten tai julkisten tahojen suorittamat sekä niille tai niiden lukuun suoritetut edistämistoimet (oman toiminnan edistäminen tai muu edistäminen). Tällaisia tahoja ovat muun muassa hallitukset, sääntelyviranomaiset tai -elimet, eri aloilla toimivat valtion omistamat yritykset tai muut valtion määräysvallassa olevat
  unionitason,
  kansalliset tai alueelliset tahot sekä yli
  100 000
  asukkaan alueellisten yhteisöjen paikallishallinnot
  ; asukaslukukriteeri on otettava huomioon yhdessä vuotuisille menoille määriteltävän kynnysarvon kanssa
  . Valtion mainonnan määritelmän ulkopuolelle olisi kuitenkin jätettävä viranomaisten hätäviestit, joita tarvitaan esimerkiksi luonnonkatastrofien, terveyteen liittyvien hätätilanteiden, onnettomuuksien tai muiden yksilöille haitallisten äkillisten vaaratilanteiden sattuessa
  , edellyttäen että tähän ei liity muuta kuin mediapalvelun tarjoajalle aiheutuneiden kustannusten korvaaminen
  .

Perustelu

Myös Euroopan unionin olisi noudatettava avoimuusvaatimuksia. Lisäksi miljoonan asukkaan raja-arvo on epärealistinen pienempien jäsenvaltioiden kohdalla. Raja-arvon alentaminen ja huomioiminen yhdessä vuotuisia menoja koskevan kynnysarvon kanssa vähentää avoimuuteen liittyvien porsaanreikien riskiä, ja samalla vältytään siltä, että raportointivaatimuksista aiheutuu kohtuutonta hallinnollista taakkaa.

Muutosehdotus 8

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (11) | Jotta
  voidaan varmistaa, että yhteiskunta hyötyy media-alan sisämarkkinoista
  , on olennaisen tärkeää taata
  paitsi
  perussopimuksen mukaiset perusvapaudet
  myös oikeusvarmuus, jota mediapalvelujen vastaanottajat tarvitsevat nauttiakseen niiden tarjoamista eduista
  .
  Mediapalvelujen vastaanottajilla olisi oltava pääsy laadukkaisiin, pää- ja muiden toimittajien riippumattomasti ja journalististen standardien mukaisesti tuottamiin mediapalveluihin, jotka tarjoavat luotettavaa tietoa, mukaan lukien uutiset ja ajankohtaissisältö. Tämä oikeus ei tarkoita sitä, että millään tietyllä mediapalvelujen tarjoajalla olisi vastaavasti velvollisuus noudattaa standardeja, joista ei nimenomaisesti säädetä laissa. Laadukkaat mediapalvelut ovat myös lääke disinformaatiota vastaan, mukaan lukien ulkomainen tiedonmanipulointi ja häirintä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(11)

Jotta
  voidaan varmistaa, että yhteiskunta hyötyy media-alan sisämarkkinoista
  , on olennaisen tärkeää taata
  paitsi
  perussopimuksen mukaiset perusvapaudet
  myös oikeusvarmuus, jota mediapalvelujen vastaanottajat tarvitsevat nauttiakseen niiden tarjoamista eduista
  .
  Mediapalvelujen vastaanottajilla olisi oltava pääsy laadukkaisiin, pää- ja muiden toimittajien riippumattomasti ja journalististen standardien mukaisesti tuottamiin mediapalveluihin, jotka tarjoavat luotettavaa tietoa, mukaan lukien uutiset ja ajankohtaissisältö. Tämä oikeus ei tarkoita sitä, että millään tietyllä mediapalvelujen tarjoajalla olisi vastaavasti velvollisuus noudattaa standardeja, joista ei nimenomaisesti säädetä laissa. Laadukkaat mediapalvelut ovat myös lääke disinformaatiota vastaan, mukaan lukien ulkomainen tiedonmanipulointi ja häirintä.

| (11) | Jotta
  mediapalvelujen rooli kulttuurihyödykkeenä sisämarkkinoilla voitaisiin ottaa asianmukaisesti huomioon
  , on olennaisen tärkeää taata perussopimuksen mukaiset perusvapaudet
  ja suojella samalla unionin kulttuurista monimuotoisuutta ottaen huomioon perustuslaillinen velvoite varmistaa tiedotusvälineiden monimuotoisuus ja turvata käyttäjien oikeus vapaaseen tiedonvälitykseen
  .
  Jäsenvaltioiden vastuuta kansallisen mediajärjestelmänsä rakenteesta on siksi korostettava ja ohjattava yhteisten arvojen pohjalta, kun samalla kunnioitetaan jäsenvaltioiden kulttuurista itsemääräämisoikeutta ja erilaisia valtiosääntöperinteitä. |
| --- | --- |

(11)

Jotta
  mediapalvelujen rooli kulttuurihyödykkeenä sisämarkkinoilla voitaisiin ottaa asianmukaisesti huomioon
  , on olennaisen tärkeää taata perussopimuksen mukaiset perusvapaudet
  ja suojella samalla unionin kulttuurista monimuotoisuutta ottaen huomioon perustuslaillinen velvoite varmistaa tiedotusvälineiden monimuotoisuus ja turvata käyttäjien oikeus vapaaseen tiedonvälitykseen
  .
  Jäsenvaltioiden vastuuta kansallisen mediajärjestelmänsä rakenteesta on siksi korostettava ja ohjattava yhteisten arvojen pohjalta, kun samalla kunnioitetaan jäsenvaltioiden kulttuurista itsemääräämisoikeutta ja erilaisia valtiosääntöperinteitä.

Perustelu

Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden toimivaltuudet on otettava huomioon.

Muutosehdotus 9

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (13) | Luotettavan tiedon vapaa liikkuvuus on
  hyvin toimivien mediapalvelujen sisämarkkinoiden kannalta olennaisen tärkeää
  .
  Sen vuoksi mediapalvelujen
  tarjoamiseen ei pitäisi soveltaa rajoituksia, jotka
  ovat ristiriidassa tämän asetuksen tai muiden unionin oikeuden sääntöjen, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/13/EU kanssa; direktiivissä säädetään toimenpiteistä, jotka ovat tarpeen käyttäjien suojelemiseksi laittomalta ja haitalliselta sisällöltä. Rajoitukset voivat johtua
  myös kansallisten viranomaisten unionin oikeuden mukaisesti toteuttamista toimenpiteistä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(13)

Luotettavan tiedon vapaa liikkuvuus on
  hyvin toimivien mediapalvelujen sisämarkkinoiden kannalta olennaisen tärkeää
  .
  Sen vuoksi mediapalvelujen
  tarjoamiseen ei pitäisi soveltaa rajoituksia, jotka
  ovat ristiriidassa tämän asetuksen tai muiden unionin oikeuden sääntöjen, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/13/EU kanssa; direktiivissä säädetään toimenpiteistä, jotka ovat tarpeen käyttäjien suojelemiseksi laittomalta ja haitalliselta sisällöltä. Rajoitukset voivat johtua
  myös kansallisten viranomaisten unionin oikeuden mukaisesti toteuttamista toimenpiteistä.

| (13) | Luotettavan tiedon vapaa liikkuvuus on
  turvattava mahdollisimman laajasti
  .
  Jäsenvaltioiden velvollisuutena on näin ollen varmistaa kansallisten perustuslakiensa mukaisesti ja noudattaen erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjan 11 artiklaa ja muita sen mukaisia perusoikeuksia eli sananvapautta ja yrittämisen vapautta sekä kunnioittaen sisämarkkinoiden perusvapauksia, että käytössä on asianmukainen oikeudellinen ja hallinnollinen kehys, jolla taataan tosiasiallisesti ja riittävällä tavalla tiedotusvälineiden moniarvoisuus ja riippumattomuus. Mediapalvelujen
  tarjoamiseen ei pitäisi soveltaa rajoituksia, jotka
  rikkovat näitä perusperiaatteita eivätkä ole unionin oikeuden mukaisia
  .
  Rajoituksia saattaa seurata
  myös kansallisten viranomaisten unionin oikeuden mukaisesti toteuttamista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(13)

Luotettavan tiedon vapaa liikkuvuus on
  turvattava mahdollisimman laajasti
  .
  Jäsenvaltioiden velvollisuutena on näin ollen varmistaa kansallisten perustuslakiensa mukaisesti ja noudattaen erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjan 11 artiklaa ja muita sen mukaisia perusoikeuksia eli sananvapautta ja yrittämisen vapautta sekä kunnioittaen sisämarkkinoiden perusvapauksia, että käytössä on asianmukainen oikeudellinen ja hallinnollinen kehys, jolla taataan tosiasiallisesti ja riittävällä tavalla tiedotusvälineiden moniarvoisuus ja riippumattomuus. Mediapalvelujen
  tarjoamiseen ei pitäisi soveltaa rajoituksia, jotka
  rikkovat näitä perusperiaatteita eivätkä ole unionin oikeuden mukaisia
  .
  Rajoituksia saattaa seurata
  myös kansallisten viranomaisten unionin oikeuden mukaisesti toteuttamista toimenpiteistä.

Perustelu

Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden toimivaltuudet on otettava huomioon.

Muutosehdotus 10

Johdanto-osan 14 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (14) | Toimituksellisen riippumattomuuden suojelu on mediapalvelujen tarjoajien toiminnan harjoittamisen ja niiden ammatillisen integriteetin edellytys. Erityisen tärkeää toimituksellinen riippumattomuus on uutis- ja ajankohtaissisältöä tarjoaville mediapalvelujen tarjoajille, kun otetaan huomioon sen yhteiskunnallinen merkitys julkisena hyödykkeenä.
  Mediapalvelujen tarjoajien olisi voitava harjoittaa taloudellista toimintaansa
  vapaasti
  sisämarkkinoilla ja kilpailla tasavertaisesti ympäristössä, joka toimii enenevässä määrin verkossa ja jossa tieto kulkee rajojen yli. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(14)

Toimituksellisen riippumattomuuden suojelu on mediapalvelujen tarjoajien toiminnan harjoittamisen ja niiden ammatillisen integriteetin edellytys. Erityisen tärkeää toimituksellinen riippumattomuus on uutis- ja ajankohtaissisältöä tarjoaville mediapalvelujen tarjoajille, kun otetaan huomioon sen yhteiskunnallinen merkitys julkisena hyödykkeenä.
  Mediapalvelujen tarjoajien olisi voitava harjoittaa taloudellista toimintaansa
  vapaasti
  sisämarkkinoilla ja kilpailla tasavertaisesti ympäristössä, joka toimii enenevässä määrin verkossa ja jossa tieto kulkee rajojen yli.

| (14) | Mediapalvelujen tarjoajien olisi voitava harjoittaa taloudellista toimintaansa sisämarkkinoilla
  mahdollisimman vapaasti, toimituksellisen riippumattomuutensa säilyttäen,
  ja kilpailla tasavertaisesti ympäristössä, joka toimii enenevässä määrin verkossa ja jossa tieto kulkee rajojen yli. |
| --- | --- |

(14)

Mediapalvelujen tarjoajien olisi voitava harjoittaa taloudellista toimintaansa sisämarkkinoilla
  mahdollisimman vapaasti, toimituksellisen riippumattomuutensa säilyttäen,
  ja kilpailla tasavertaisesti ympäristössä, joka toimii enenevässä määrin verkossa ja jossa tieto kulkee rajojen yli.

Perustelu

Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden toimivaltuudet on otettava huomioon. Lisäksi olisi kiinnitettävä huomiota toimitukselliseen vapauteen tiedotusvälineiden monimuotoisuuden varmistamiseen kuuluvana osatekijänä.

Muutosehdotus 11

Johdanto-osan 18 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (18) | Jäsenvaltioiden perustamilla julkisilla tiedotusvälineillä on erityinen rooli
  media-alan sisämarkkinoilla
  , sillä niiden tehtävänä on varmistaa, että kansalaiset ja yritykset saavat laadukasta tietoa ja puolueettomia uutisia. Julkiset tiedotusvälineet
  voivat
  kuitenkin
  olla erityisen alttiita sekaantumisen riskille, koska ne ovat institutionaalisesti lähellä valtiota ja saavat julkista rahoitusta
  .
  Riskiä voi pahentaa se, että julkisten tiedotusvälineiden riippumattomaan hallintoon ja uutisoinnin tasapuolisuuteen liittyvät suojatoimet poikkeavat toisistaan eri puolilla unionia. Tämä voi johtaa puolueelliseen tai puutteelliseen uutisointiin, vääristää kilpailua media-alan sisämarkkinoilla ja vaarantaa mahdollisuuden käyttää riippumattomia ja puolueettomia mediapalveluja. Sen vuoksi on tarpeen ottaa käyttöön Euroopan neuvoston tältä osin kehittämiin kansainvälisiin standardeihin perustuvat oikeudelliset suojatoimet julkisten tiedotusvälineiden riippumattoman toiminnan turvaamiseksi kaikkialla unionissa. Lisäksi on tarpeen taata, että julkiset tiedotusvälineet saavat tehtävänsä täyttämistä varten riittävää ja vakaata rahoitusta, joka mahdollistaa ennustettavuuden niiden suunnittelussa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta unionin valtiontukisääntöjen soveltamista. Tällaisesta rahoituksesta olisi mieluiten päätettävä ja se olisi sidottava monivuotisesti julkisten tiedotusvälineiden julkisen palvelun tehtävän mukaisesti, jotta vältetään riski sopimattomasta vaikuttamisesta vuosittaisten talousarvioneuvottelujen yhteydessä.
  Tässä asetuksessa säädetyt vaatimukset eivät vaikuta jäsenvaltioiden toimivaltaan rahoittaa julkisia tiedotusvälineitä Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, jäsenvaltioiden julkisen palvelun yleisradiotoiminnasta tehdyn pöytäkirjan N:o 29 mukaisesti. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(18)

Jäsenvaltioiden perustamilla julkisilla tiedotusvälineillä on erityinen rooli
  media-alan sisämarkkinoilla
  , sillä niiden tehtävänä on varmistaa, että kansalaiset ja yritykset saavat laadukasta tietoa ja puolueettomia uutisia. Julkiset tiedotusvälineet
  voivat
  kuitenkin
  olla erityisen alttiita sekaantumisen riskille, koska ne ovat institutionaalisesti lähellä valtiota ja saavat julkista rahoitusta
  .
  Riskiä voi pahentaa se, että julkisten tiedotusvälineiden riippumattomaan hallintoon ja uutisoinnin tasapuolisuuteen liittyvät suojatoimet poikkeavat toisistaan eri puolilla unionia. Tämä voi johtaa puolueelliseen tai puutteelliseen uutisointiin, vääristää kilpailua media-alan sisämarkkinoilla ja vaarantaa mahdollisuuden käyttää riippumattomia ja puolueettomia mediapalveluja. Sen vuoksi on tarpeen ottaa käyttöön Euroopan neuvoston tältä osin kehittämiin kansainvälisiin standardeihin perustuvat oikeudelliset suojatoimet julkisten tiedotusvälineiden riippumattoman toiminnan turvaamiseksi kaikkialla unionissa. Lisäksi on tarpeen taata, että julkiset tiedotusvälineet saavat tehtävänsä täyttämistä varten riittävää ja vakaata rahoitusta, joka mahdollistaa ennustettavuuden niiden suunnittelussa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta unionin valtiontukisääntöjen soveltamista. Tällaisesta rahoituksesta olisi mieluiten päätettävä ja se olisi sidottava monivuotisesti julkisten tiedotusvälineiden julkisen palvelun tehtävän mukaisesti, jotta vältetään riski sopimattomasta vaikuttamisesta vuosittaisten talousarvioneuvottelujen yhteydessä.
  Tässä asetuksessa säädetyt vaatimukset eivät vaikuta jäsenvaltioiden toimivaltaan rahoittaa julkisia tiedotusvälineitä Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, jäsenvaltioiden julkisen palvelun yleisradiotoiminnasta tehdyn pöytäkirjan N:o 29 mukaisesti.

| (18) | Jäsenvaltioiden perustamilla julkisilla tiedotusvälineillä on erityinen rooli
  tiedotusvälineiden moniarvoisuuden turvaamisessa
  , sillä niiden tehtävänä on varmistaa, että kansalaiset ja yritykset saavat laadukasta tietoa ja puolueettomia uutisia. Julkiset tiedotusvälineet
  saattavat
  kuitenkin
  vaikuttaa yksityisten mediapalvelujen tarjontaan sisämarkkinoilla, koska ne ovat institutionaalisesti lähellä valtiota ja saavat julkista rahoitusta
  .
  Julkisten tiedotusvälineiden perustamista jäsenvaltioihin onkin tarpeen tukea Euroopan neuvoston tällä alalla laatimia kansainvälisiä normeja noudattaen, mutta samalla on syytä määritellä tätä varten yhteiset vähimmäisvaatimukset, joissa otetaan huomioon sisämarkkinoiden periaatteet ja noudatetaan Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitettyä pöytäkirjaa N:o 29.
  Tässä asetuksessa säädetyt vaatimukset eivät vaikuta jäsenvaltioiden toimivaltaan rahoittaa julkisia tiedotusvälineitä Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, jäsenvaltioiden julkisen palvelun yleisradiotoiminnasta tehdyn pöytäkirjan N:o 29 mukaisesti. |
| --- | --- |

(18)

Jäsenvaltioiden perustamilla julkisilla tiedotusvälineillä on erityinen rooli
  tiedotusvälineiden moniarvoisuuden turvaamisessa
  , sillä niiden tehtävänä on varmistaa, että kansalaiset ja yritykset saavat laadukasta tietoa ja puolueettomia uutisia. Julkiset tiedotusvälineet
  saattavat
  kuitenkin
  vaikuttaa yksityisten mediapalvelujen tarjontaan sisämarkkinoilla, koska ne ovat institutionaalisesti lähellä valtiota ja saavat julkista rahoitusta
  .
  Julkisten tiedotusvälineiden perustamista jäsenvaltioihin onkin tarpeen tukea Euroopan neuvoston tällä alalla laatimia kansainvälisiä normeja noudattaen, mutta samalla on syytä määritellä tätä varten yhteiset vähimmäisvaatimukset, joissa otetaan huomioon sisämarkkinoiden periaatteet ja noudatetaan Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitettyä pöytäkirjaa N:o 29.
  Tässä asetuksessa säädetyt vaatimukset eivät vaikuta jäsenvaltioiden toimivaltaan rahoittaa julkisia tiedotusvälineitä Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, jäsenvaltioiden julkisen palvelun yleisradiotoiminnasta tehdyn pöytäkirjan N:o 29 mukaisesti.

Perustelu

Julkisten tiedotusvälineiden erityistä roolia Amsterdamin pöytäkirjan valossa on kunnioitettava.

Muutosehdotus 12

Johdanto-osan 19 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (19) | Mediapalvelujen vastaanottajien on ratkaisevan tärkeää tietää varmuudella, kuka mediapalvelun omistaa ja kuka sen taustalla vaikuttaa, jotta he voivat tunnistaa ja ymmärtää mahdollisia eturistiriitoja, mikä on edellytys tietoon perustuvien mielipiteiden muodostamiselle ja siten myös aktiiviselle osallistumiselle demokratiaan. Tällaisen avoimuuden avulla voidaan myös tehokkaasti vähentää toimitukselliseen riippumattomuuteen puuttumisen riskiä. Sen vuoksi on tarpeen ottaa käyttöön yhteiset tietovaatimukset, jotka koskevat kaikkia asiaankuuluvia mediapalvelujen tarjoajia koko unionissa ja joihin olisi sisällyttävä omistussuhteiden julkistamista koskevia oikeasuhteisia vaatimuksia.
  Jäsenvaltioiden direktiivin (EU) 2015/849 30 artiklan 9 kohdan nojalla toteuttamiin toimenpiteisiin ei pitäisi tässä yhteydessä kohdistua vaikutuksia.
  Asianomaisten palveluntarjoajien olisi julkistettava vaaditut tiedot verkkosivustoillaan tai muun helposti ja suoraan saatavilla olevan kanavan kautta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(19)

Mediapalvelujen vastaanottajien on ratkaisevan tärkeää tietää varmuudella, kuka mediapalvelun omistaa ja kuka sen taustalla vaikuttaa, jotta he voivat tunnistaa ja ymmärtää mahdollisia eturistiriitoja, mikä on edellytys tietoon perustuvien mielipiteiden muodostamiselle ja siten myös aktiiviselle osallistumiselle demokratiaan. Tällaisen avoimuuden avulla voidaan myös tehokkaasti vähentää toimitukselliseen riippumattomuuteen puuttumisen riskiä. Sen vuoksi on tarpeen ottaa käyttöön yhteiset tietovaatimukset, jotka koskevat kaikkia asiaankuuluvia mediapalvelujen tarjoajia koko unionissa ja joihin olisi sisällyttävä omistussuhteiden julkistamista koskevia oikeasuhteisia vaatimuksia.
  Jäsenvaltioiden direktiivin (EU) 2015/849 30 artiklan 9 kohdan nojalla toteuttamiin toimenpiteisiin ei pitäisi tässä yhteydessä kohdistua vaikutuksia.
  Asianomaisten palveluntarjoajien olisi julkistettava vaaditut tiedot verkkosivustoillaan tai muun helposti ja suoraan saatavilla olevan kanavan kautta.

| (19) | Mediapalvelujen vastaanottajien on ratkaisevan tärkeää tietää varmuudella, kuka mediapalvelun omistaa ja kuka sen taustalla vaikuttaa, jotta he voivat tunnistaa ja ymmärtää mahdollisia eturistiriitoja, mikä on edellytys tietoon perustuvien mielipiteiden muodostamiselle ja siten myös aktiiviselle osallistumiselle demokratiaan. Tällaisen avoimuuden avulla voidaan myös tehokkaasti vähentää toimitukselliseen riippumattomuuteen puuttumisen riskiä. Sen vuoksi on tarpeen ottaa käyttöön yhteiset tietovaatimukset, jotka koskevat kaikkia asiaankuuluvia mediapalvelujen tarjoajia koko unionissa ja joihin olisi sisällyttävä omistussuhteiden julkistamista koskevia oikeasuhteisia vaatimuksia.
  Tässä olisi noudatettava audiovisuaalisiin mediapalveluihin direktiivin (EU) 2015/849 30 artiklan 9 kohdan nojalla periaatteessa sovellettavia vaatimuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden muilta osin toteuttamia toimenpiteitä.
  Asianomaisten palveluntarjoajien olisi julkistettava vaaditut tiedot verkkosivustoillaan tai muun helposti ja suoraan saatavilla olevan kanavan kautta. |
| --- | --- |

(19)

Mediapalvelujen vastaanottajien on ratkaisevan tärkeää tietää varmuudella, kuka mediapalvelun omistaa ja kuka sen taustalla vaikuttaa, jotta he voivat tunnistaa ja ymmärtää mahdollisia eturistiriitoja, mikä on edellytys tietoon perustuvien mielipiteiden muodostamiselle ja siten myös aktiiviselle osallistumiselle demokratiaan. Tällaisen avoimuuden avulla voidaan myös tehokkaasti vähentää toimitukselliseen riippumattomuuteen puuttumisen riskiä. Sen vuoksi on tarpeen ottaa käyttöön yhteiset tietovaatimukset, jotka koskevat kaikkia asiaankuuluvia mediapalvelujen tarjoajia koko unionissa ja joihin olisi sisällyttävä omistussuhteiden julkistamista koskevia oikeasuhteisia vaatimuksia.
  Tässä olisi noudatettava audiovisuaalisiin mediapalveluihin direktiivin (EU) 2015/849 30 artiklan 9 kohdan nojalla periaatteessa sovellettavia vaatimuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden muilta osin toteuttamia toimenpiteitä.
  Asianomaisten palveluntarjoajien olisi julkistettava vaaditut tiedot verkkosivustoillaan tai muun helposti ja suoraan saatavilla olevan kanavan kautta.

Perustelu

Ristiriitaisuuksia sovellettavan lainsäädännön kanssa olisi vältettävä.

Muutosehdotus 13

Johdanto-osan 20 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (20) | Tiedotusvälineiden riippumattomuus edellyttää myös, että uutismediayritykset soveltavat toimituksellisen riippumattomuuden edistämiseen ennakoivaa lähestymistapaa erityisesti sisäisten suojatoimien avulla.
  Mediapalvelujen tarjoajien olisi toteutettava oikeasuhteisia toimenpiteitä sen takaamiseksi, että päätoimittajilla on ammatissaan toimiessaan vapaus tehdä yksittäisiä päätöksiä sen jälkeen, kun omistajat ja päätoimittajat ovat sopineet yleisestä toimituksellisesta linjasta. Tavoitteena on suojata päätoimittajia perusteettomalta puuttumiselta sisällön yksittäisiä osia koskeviin päätöksiin, joita he tekevät jokapäiväisessä työssään, mikä auttaa varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset mediapalvelujen sisämarkkinoilla sekä tällaisten palvelujen laadun. Tavoite on myös perusoikeuskirjan 11 artiklassa vahvistetun tietojen vastaanottamista ja levittämistä koskevan perusoikeuden mukainen. Edellä esitetyt näkökohdat huomioon ottaen mediapalvelujen tarjoajien olisi myös varmistettava, että niiden palvelujen vastaanottajille kerrotaan avoimesti tosiasiallisista tai mahdollisista eturistiriidoista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(20)

Tiedotusvälineiden riippumattomuus edellyttää myös, että uutismediayritykset soveltavat toimituksellisen riippumattomuuden edistämiseen ennakoivaa lähestymistapaa erityisesti sisäisten suojatoimien avulla.
  Mediapalvelujen tarjoajien olisi toteutettava oikeasuhteisia toimenpiteitä sen takaamiseksi, että päätoimittajilla on ammatissaan toimiessaan vapaus tehdä yksittäisiä päätöksiä sen jälkeen, kun omistajat ja päätoimittajat ovat sopineet yleisestä toimituksellisesta linjasta. Tavoitteena on suojata päätoimittajia perusteettomalta puuttumiselta sisällön yksittäisiä osia koskeviin päätöksiin, joita he tekevät jokapäiväisessä työssään, mikä auttaa varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset mediapalvelujen sisämarkkinoilla sekä tällaisten palvelujen laadun. Tavoite on myös perusoikeuskirjan 11 artiklassa vahvistetun tietojen vastaanottamista ja levittämistä koskevan perusoikeuden mukainen. Edellä esitetyt näkökohdat huomioon ottaen mediapalvelujen tarjoajien olisi myös varmistettava, että niiden palvelujen vastaanottajille kerrotaan avoimesti tosiasiallisista tai mahdollisista eturistiriidoista.

| (20) | Tiedotusvälineiden riippumattomuus edellyttää myös, että uutismediayritykset soveltavat toimituksellisen riippumattomuuden edistämiseen ennakoivaa lähestymistapaa erityisesti sisäisten suojatoimien avulla.
  Mediapalvelujen tarjoajien olisi harkittava toimenpiteitä, joiden ansiosta toimittajat saavat nauttia asianmukaisesta vapaudesta työssään. Tällaiset toimenpiteet voivat auttaa parantamaan kilpailun edellytyksiä sisämarkkinoilla ja palvelujen laatua. Tavoite on myös perusoikeuskirjan 11 artiklassa vahvistetun tietojen vastaanottamista ja levittämistä koskevan perusoikeuden mukainen. |
| --- | --- |

(20)

Tiedotusvälineiden riippumattomuus edellyttää myös, että uutismediayritykset soveltavat toimituksellisen riippumattomuuden edistämiseen ennakoivaa lähestymistapaa erityisesti sisäisten suojatoimien avulla.
  Mediapalvelujen tarjoajien olisi harkittava toimenpiteitä, joiden ansiosta toimittajat saavat nauttia asianmukaisesta vapaudesta työssään. Tällaiset toimenpiteet voivat auttaa parantamaan kilpailun edellytyksiä sisämarkkinoilla ja palvelujen laatua. Tavoite on myös perusoikeuskirjan 11 artiklassa vahvistetun tietojen vastaanottamista ja levittämistä koskevan perusoikeuden mukainen.

Perustelu

On otettava huomioon erilaiset näkemykset toimituksellisesta vapaudesta.

Muutosehdotus 14

Johdanto-osan 21 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (21) | Sääntelytaakan keventämiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/34/EU (50) 3 artiklassa tarkoitetut mikroyritykset olisi vapautettava vaatimuksista, jotka koskevat tiedottamista ja yksittäisten toimituksellisten päätösten riippumattomuuden
  takaamiseen
  liittyviä
  sisäisiä suojatoimia
  .
  Lisäksi mediapalvelujen tarjoajien olisi voitava vapaasti mukauttaa sisäiset suojatoimet omia tarpeitaan vastaaviksi, erityisesti jos ne ovat mainitussa artiklassa tarkoitettuja pieniä ja keskisuuria yrityksiä.
  Tähän asetukseen liittyvässä suosituksessa esitetään luettelo vapaaehtoisista sisäisistä suojatoimista, joita mediayhtiöt voivat tältä osin ottaa käyttöön. Tätä asetusta ei pitäisi tulkita siten, että yksityisten mediapalvelujen tarjoajien omistajilta riistettäisiin oikeus asettaa strategisia tai yleisiä tavoitteita ja edistää yritystensä kasvua ja taloudellista elinkelpoisuutta. Tältä osin tässä asetuksessa tunnustetaan, että toimituksellisen riippumattomuuden edistämistä koskeva tavoite on sovitettava yhteen yksityisten tiedotusvälineiden omistajien laillisten oikeuksien ja oikeutettujen etujen kanssa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(21)

Sääntelytaakan keventämiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/34/EU (50) 3 artiklassa tarkoitetut mikroyritykset olisi vapautettava vaatimuksista, jotka koskevat tiedottamista ja yksittäisten toimituksellisten päätösten riippumattomuuden
  takaamiseen
  liittyviä
  sisäisiä suojatoimia
  .
  Lisäksi mediapalvelujen tarjoajien olisi voitava vapaasti mukauttaa sisäiset suojatoimet omia tarpeitaan vastaaviksi, erityisesti jos ne ovat mainitussa artiklassa tarkoitettuja pieniä ja keskisuuria yrityksiä.
  Tähän asetukseen liittyvässä suosituksessa esitetään luettelo vapaaehtoisista sisäisistä suojatoimista, joita mediayhtiöt voivat tältä osin ottaa käyttöön. Tätä asetusta ei pitäisi tulkita siten, että yksityisten mediapalvelujen tarjoajien omistajilta riistettäisiin oikeus asettaa strategisia tai yleisiä tavoitteita ja edistää yritystensä kasvua ja taloudellista elinkelpoisuutta. Tältä osin tässä asetuksessa tunnustetaan, että toimituksellisen riippumattomuuden edistämistä koskeva tavoite on sovitettava yhteen yksityisten tiedotusvälineiden omistajien laillisten oikeuksien ja oikeutettujen etujen kanssa.

| (21) | Sääntelytaakan keventämiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/34/EU (50) 3 artiklassa tarkoitetut mikroyritykset olisi vapautettava vaatimuksista, jotka koskevat tiedottamista ja yksittäisten toimituksellisten päätösten riippumattomuuden
  edistämiseen
  liittyviä
  toimenpiteitä
  . Tähän asetukseen liittyvässä suosituksessa esitetään luettelo vapaaehtoisista sisäisistä suojatoimista, joita mediayhtiöt voivat tältä osin ottaa käyttöön. Tätä asetusta ei pitäisi tulkita siten, että yksityisten mediapalvelujen tarjoajien omistajilta riistettäisiin oikeus asettaa strategisia tai yleisiä tavoitteita ja edistää yritystensä kasvua ja taloudellista elinkelpoisuutta. Tältä osin tässä asetuksessa tunnustetaan, että toimituksellisen riippumattomuuden edistämistä koskeva tavoite on sovitettava yhteen yksityisten tiedotusvälineiden omistajien laillisten oikeuksien ja oikeutettujen etujen kanssa. |
| --- | --- |

(21)

Sääntelytaakan keventämiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/34/EU (50) 3 artiklassa tarkoitetut mikroyritykset olisi vapautettava vaatimuksista, jotka koskevat tiedottamista ja yksittäisten toimituksellisten päätösten riippumattomuuden
  edistämiseen
  liittyviä
  toimenpiteitä
  . Tähän asetukseen liittyvässä suosituksessa esitetään luettelo vapaaehtoisista sisäisistä suojatoimista, joita mediayhtiöt voivat tältä osin ottaa käyttöön. Tätä asetusta ei pitäisi tulkita siten, että yksityisten mediapalvelujen tarjoajien omistajilta riistettäisiin oikeus asettaa strategisia tai yleisiä tavoitteita ja edistää yritystensä kasvua ja taloudellista elinkelpoisuutta. Tältä osin tässä asetuksessa tunnustetaan, että toimituksellisen riippumattomuuden edistämistä koskeva tavoite on sovitettava yhteen yksityisten tiedotusvälineiden omistajien laillisten oikeuksien ja oikeutettujen etujen kanssa.

Perustelu

On otettava huomioon erilaiset näkemykset toimituksellisesta vapaudesta.

Muutosehdotus 15

Johdanto-osan 22 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (22) | Riippumattomat kansalliset sääntelyviranomaiset tai -elimet ovat avainasemassa medialainsäädännön asianmukaisessa soveltamisessa kaikkialla unionissa. Direktiivin 2010/13/EU 30 artiklassa tarkoitetuilla kansallisilla sääntelyviranomaisilla ja -elimillä on parhaat edellytykset varmistaa, että tämän asetuksen III luvussa tarkoitettuja sääntely-yhteistyöhön ja hyvin toimiviin mediapalvelujen markkinoihin liittyviä vaatimuksia sovelletaan asianmukaisesti. Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen ja unionin muun medialainsäädännön johdonmukainen soveltaminen, on tarpeen perustaa unionin tason riippumaton neuvoa-antava elin, joka kokoaa yhteen asianomaiset viranomaiset tai elimet ja koordinoi niiden toimintaa. Direktiivillä 2010/13/EU perustettu audiovisuaalisten mediapalvelujen eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmä (ERGA) on ollut keskeisessä asemassa mainitun direktiivin johdonmukaisen täytäntöönpanon edistämisessä. Sen vuoksi eurooppalaisen mediapalvelulautakunnan, jäljempänä ”lautakunta”, olisi perustuttava ERGAan ja korvattava se. Tämä edellyttää, että direktiiviä 2010/13/EU muutetaan kohdennetusti kumoamalla sen 30 b artikla, jolla ERGA on perustettu, ja korvaamalla näin ollen ERGAan ja sen tehtäviin liittyvät viittaukset. Direktiivin 2010/13/EU muuttaminen tällä asetuksella on tässä tapauksessa perusteltua, sillä muutos rajoittuu unionin toimielimille osoitettuun säännökseen, jota jäsenvaltioiden ei tarvitse saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöään. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(22)

Riippumattomat kansalliset sääntelyviranomaiset tai -elimet ovat avainasemassa medialainsäädännön asianmukaisessa soveltamisessa kaikkialla unionissa. Direktiivin 2010/13/EU 30 artiklassa tarkoitetuilla kansallisilla sääntelyviranomaisilla ja -elimillä on parhaat edellytykset varmistaa, että tämän asetuksen III luvussa tarkoitettuja sääntely-yhteistyöhön ja hyvin toimiviin mediapalvelujen markkinoihin liittyviä vaatimuksia sovelletaan asianmukaisesti. Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen ja unionin muun medialainsäädännön johdonmukainen soveltaminen, on tarpeen perustaa unionin tason riippumaton neuvoa-antava elin, joka kokoaa yhteen asianomaiset viranomaiset tai elimet ja koordinoi niiden toimintaa. Direktiivillä 2010/13/EU perustettu audiovisuaalisten mediapalvelujen eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmä (ERGA) on ollut keskeisessä asemassa mainitun direktiivin johdonmukaisen täytäntöönpanon edistämisessä. Sen vuoksi eurooppalaisen mediapalvelulautakunnan, jäljempänä ”lautakunta”, olisi perustuttava ERGAan ja korvattava se. Tämä edellyttää, että direktiiviä 2010/13/EU muutetaan kohdennetusti kumoamalla sen 30 b artikla, jolla ERGA on perustettu, ja korvaamalla näin ollen ERGAan ja sen tehtäviin liittyvät viittaukset. Direktiivin 2010/13/EU muuttaminen tällä asetuksella on tässä tapauksessa perusteltua, sillä muutos rajoittuu unionin toimielimille osoitettuun säännökseen, jota jäsenvaltioiden ei tarvitse saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöään.

| (22) | Riippumattomat kansalliset sääntelyviranomaiset tai -elimet ovat avainasemassa medialainsäädännön asianmukaisessa soveltamisessa kaikkialla unionissa. Direktiivin 2010/13/EU 30 artiklassa tarkoitetuilla kansallisilla sääntelyviranomaisilla ja -elimillä
  tai muilla jäsenvaltioiden direktiivin 2010/13/EU 30 artiklassa asetettujen vaatimusten mukaisesti nimeämillä sääntelyviranomaisilla
  on parhaat edellytykset varmistaa, että tämän asetuksen III luvussa tarkoitettuja sääntely-yhteistyöhön ja hyvin toimiviin mediapalvelujen markkinoihin liittyviä vaatimuksia sovelletaan asianmukaisesti. Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen ja unionin muun medialainsäädännön johdonmukainen soveltaminen, on tarpeen perustaa unionin tason riippumaton neuvoa-antava elin, joka kokoaa yhteen asianomaiset viranomaiset tai elimet ja koordinoi niiden toimintaa. Direktiivillä 2010/13/EU perustettu audiovisuaalisten mediapalvelujen eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmä (ERGA) on ollut keskeisessä asemassa mainitun direktiivin johdonmukaisen täytäntöönpanon edistämisessä. Sen vuoksi eurooppalaisen mediapalvelulautakunnan, jäljempänä ”lautakunta”, olisi perustuttava ERGAan ja korvattava se. Tämä edellyttää, että direktiiviä 2010/13/EU muutetaan kohdennetusti kumoamalla sen 30 b artikla, jolla ERGA on perustettu, ja korvaamalla näin ollen ERGAan ja sen tehtäviin liittyvät viittaukset. Direktiivin 2010/13/EU muuttaminen tällä asetuksella on tässä tapauksessa perusteltua, sillä muutos rajoittuu unionin toimielimille osoitettuun säännökseen, jota jäsenvaltioiden ei tarvitse saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöään. |
| --- | --- |

(22)

Riippumattomat kansalliset sääntelyviranomaiset tai -elimet ovat avainasemassa medialainsäädännön asianmukaisessa soveltamisessa kaikkialla unionissa. Direktiivin 2010/13/EU 30 artiklassa tarkoitetuilla kansallisilla sääntelyviranomaisilla ja -elimillä
  tai muilla jäsenvaltioiden direktiivin 2010/13/EU 30 artiklassa asetettujen vaatimusten mukaisesti nimeämillä sääntelyviranomaisilla
  on parhaat edellytykset varmistaa, että tämän asetuksen III luvussa tarkoitettuja sääntely-yhteistyöhön ja hyvin toimiviin mediapalvelujen markkinoihin liittyviä vaatimuksia sovelletaan asianmukaisesti. Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen ja unionin muun medialainsäädännön johdonmukainen soveltaminen, on tarpeen perustaa unionin tason riippumaton neuvoa-antava elin, joka kokoaa yhteen asianomaiset viranomaiset tai elimet ja koordinoi niiden toimintaa. Direktiivillä 2010/13/EU perustettu audiovisuaalisten mediapalvelujen eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmä (ERGA) on ollut keskeisessä asemassa mainitun direktiivin johdonmukaisen täytäntöönpanon edistämisessä. Sen vuoksi eurooppalaisen mediapalvelulautakunnan, jäljempänä ”lautakunta”, olisi perustuttava ERGAan ja korvattava se. Tämä edellyttää, että direktiiviä 2010/13/EU muutetaan kohdennetusti kumoamalla sen 30 b artikla, jolla ERGA on perustettu, ja korvaamalla näin ollen ERGAan ja sen tehtäviin liittyvät viittaukset. Direktiivin 2010/13/EU muuttaminen tällä asetuksella on tässä tapauksessa perusteltua, sillä muutos rajoittuu unionin toimielimille osoitettuun säännökseen, jota jäsenvaltioiden ei tarvitse saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöään.

Perustelu

On otettava huomioon erilaiset tiedotusvälineiden valvontarakenteet.

Muutosehdotus 16

Johdanto-osan 23 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (23) | Lautakunnan olisi koottava yhteen direktiivin 2010/13/EU 30 artiklassa tarkoitettujen kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten johtavat edustajat, jotka kyseiset viranomaiset tai elimet ovat nimittäneet. Jos jäsenvaltioilla on useita asiaankuuluvia (myös alueellisen tason) sääntelyviranomaisia tai -elimiä, niille olisi valittava yhteinen edustaja asianmukaisin menettelyin, ja äänioikeus olisi
  edelleen
  rajattava yhteen edustajaan jäsenvaltiota kohti.
  Tämä ei saisi vaikuttaa muiden kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten mahdollisuuteen osallistua tarvittaessa lautakunnan kokouksiin.
  Lautakunnan olisi myös voitava
  komission suostumuksella
  kutsua kokouksiinsa asiantuntijoita ja tarkkailijoita, erityisesti ehdokasmaiden, mahdollisten ehdokasmaiden ja ETA-maiden sääntelyviranomaisia tai -elimiä tai muiden toimivaltaisten kansallisten viranomaisten tilapäisiä edustajia. Media-alan herkkyyden vuoksi ja ERGAn työjärjestyksen mukaista päätöksentekokäytäntöä noudattaen lautakunnan olisi tehtävä päätöksensä kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(23)

Lautakunnan olisi koottava yhteen direktiivin 2010/13/EU 30 artiklassa tarkoitettujen kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten johtavat edustajat, jotka kyseiset viranomaiset tai elimet ovat nimittäneet. Jos jäsenvaltioilla on useita asiaankuuluvia (myös alueellisen tason) sääntelyviranomaisia tai -elimiä, niille olisi valittava yhteinen edustaja asianmukaisin menettelyin, ja äänioikeus olisi
  edelleen
  rajattava yhteen edustajaan jäsenvaltiota kohti.
  Tämä ei saisi vaikuttaa muiden kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten mahdollisuuteen osallistua tarvittaessa lautakunnan kokouksiin.
  Lautakunnan olisi myös voitava
  komission suostumuksella
  kutsua kokouksiinsa asiantuntijoita ja tarkkailijoita, erityisesti ehdokasmaiden, mahdollisten ehdokasmaiden ja ETA-maiden sääntelyviranomaisia tai -elimiä tai muiden toimivaltaisten kansallisten viranomaisten tilapäisiä edustajia. Media-alan herkkyyden vuoksi ja ERGAn työjärjestyksen mukaista päätöksentekokäytäntöä noudattaen lautakunnan olisi tehtävä päätöksensä kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä.

| (23) | Lautakunnan olisi koottava yhteen direktiivin 2010/13/EU 30 artiklassa tarkoitettujen kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten johtavat edustajat, jotka kyseiset viranomaiset tai elimet ovat nimittäneet. Jos jäsenvaltioilla on useita asiaankuuluvia (myös alueellisen tason) sääntelyviranomaisia tai -elimiä
  sekä itse- tai yhteissääntelyjärjestelmiä
  , niille olisi valittava yhteinen edustaja asianmukaisin menettelyin ja
  tarvittaessa olisi otettava käyttöön täydentäviä menettelyjä sääntelyelinten ja erityisesti itse- tai yhteissääntelyelinten ottamiseksi mukaan
  .
  Valitun edustajan
  äänioikeus olisi rajattava yhteen edustajaan jäsenvaltiota kohti. Lautakunnan olisi myös voitava kutsua kokouksiinsa asiantuntijoita ja tarkkailijoita, erityisesti ehdokasmaiden, mahdollisten ehdokasmaiden ja ETA-maiden sääntelyviranomaisia tai -elimiä tai muiden toimivaltaisten kansallisten viranomaisten tilapäisiä edustajia. Media-alan herkkyyden vuoksi ja ERGAn työjärjestyksen mukaista päätöksentekokäytäntöä noudattaen lautakunnan olisi tehtävä päätöksensä kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä. |
| --- | --- |

(23)

Lautakunnan olisi koottava yhteen direktiivin 2010/13/EU 30 artiklassa tarkoitettujen kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten johtavat edustajat, jotka kyseiset viranomaiset tai elimet ovat nimittäneet. Jos jäsenvaltioilla on useita asiaankuuluvia (myös alueellisen tason) sääntelyviranomaisia tai -elimiä
  sekä itse- tai yhteissääntelyjärjestelmiä
  , niille olisi valittava yhteinen edustaja asianmukaisin menettelyin ja
  tarvittaessa olisi otettava käyttöön täydentäviä menettelyjä sääntelyelinten ja erityisesti itse- tai yhteissääntelyelinten ottamiseksi mukaan
  .
  Valitun edustajan
  äänioikeus olisi rajattava yhteen edustajaan jäsenvaltiota kohti. Lautakunnan olisi myös voitava kutsua kokouksiinsa asiantuntijoita ja tarkkailijoita, erityisesti ehdokasmaiden, mahdollisten ehdokasmaiden ja ETA-maiden sääntelyviranomaisia tai -elimiä tai muiden toimivaltaisten kansallisten viranomaisten tilapäisiä edustajia. Media-alan herkkyyden vuoksi ja ERGAn työjärjestyksen mukaista päätöksentekokäytäntöä noudattaen lautakunnan olisi tehtävä päätöksensä kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä.

Perustelu

On otettava huomioon erilaiset tiedotusvälineiden valvontarakenteet.

Muutosehdotus 17

Johdanto-osan 24 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (24) | Komission ja lautakunnan välinen tiivis yhteistyö on olennaisen tärkeää, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komissiolle perussopimuksissa annettua toimivaltaa. Lautakunnan olisi erityisesti tuettava komissiota aktiivisesti sen tehtävissä, jotka liittyvät tämän asetuksen ja direktiivin 2010/13/EU täytäntöönpanoa koskevien kansallisten sääntöjen johdonmukaisen soveltamisen varmistamiseen. Tätä varten lautakunnan olisi erityisesti neuvottava ja avustettava komissiota sääntelyyn liittyvissä, teknisissä tai käytännön kysymyksissä, jotka liittyvät unionin oikeuden soveltamiseen, edistettävä yhteistyötä ja tehokasta tietojen, kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa ja laadittava lausuntoja yhteisymmärryksessä komission kanssa tai sen pyynnöstä tässä asetuksessa tarkoitetuissa tapauksissa. Jotta lautakunta voisi hoitaa tehtävänsä tehokkaasti, sen olisi voitava tukeutua komission järjestämän sihteeristön asiantuntemukseen ja henkilöresursseihin. Komission sihteeristön olisi annettava lautakunnalle hallinnollista ja organisatorista tukea ja autettava lautakuntaa sen tehtävien hoitamisessa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(24)

Komission ja lautakunnan välinen tiivis yhteistyö on olennaisen tärkeää, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komissiolle perussopimuksissa annettua toimivaltaa. Lautakunnan olisi erityisesti tuettava komissiota aktiivisesti sen tehtävissä, jotka liittyvät tämän asetuksen ja direktiivin 2010/13/EU täytäntöönpanoa koskevien kansallisten sääntöjen johdonmukaisen soveltamisen varmistamiseen. Tätä varten lautakunnan olisi erityisesti neuvottava ja avustettava komissiota sääntelyyn liittyvissä, teknisissä tai käytännön kysymyksissä, jotka liittyvät unionin oikeuden soveltamiseen, edistettävä yhteistyötä ja tehokasta tietojen, kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa ja laadittava lausuntoja yhteisymmärryksessä komission kanssa tai sen pyynnöstä tässä asetuksessa tarkoitetuissa tapauksissa. Jotta lautakunta voisi hoitaa tehtävänsä tehokkaasti, sen olisi voitava tukeutua komission järjestämän sihteeristön asiantuntemukseen ja henkilöresursseihin. Komission sihteeristön olisi annettava lautakunnalle hallinnollista ja organisatorista tukea ja autettava lautakuntaa sen tehtävien hoitamisessa.

| (24) | Lautakunnan on voitava työskennellä riippumattomasti ja ilman, että siihen vaikutetaan poliittisesti. Komissiolla ei siten pitäisi olla ratkaisevaa vaikutusvaltaa lautakunnan työskentelyyn, vaan se saa vain käyttää oikeuttaan kuulla lautakuntaa ja hoitaa perussopimusten valvojan tehtäväänsä. Lautakunnan olisi tuettava komissiota aktiivisesti sen tehtävissä, jotka liittyvät tämän asetuksen yhdenmukaisen soveltamisen ja direktiivin 2010/13/EU täytäntöönpanon varmistamiseen. Tätä varten lautakunnan olisi neuvottava ja avustettava komissiota erityisesti teknisissä tai käytännön kysymyksissä, jotka liittyvät unionin oikeuden soveltamiseen, edistettävä yhteistyötä ja tehokasta tietojen, kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa ja laadittava lausuntoja tässä asetuksessa tarkoitetuissa tapauksissa. Jotta lautakunta voisi hoitaa tehtävänsä tehokkaasti, sen olisi voitava hyödyntää komission järjestämän sihteeristön asiantuntemusta ja henkilöresursseja. Komission järjestämän sihteeristön olisi annettava lautakunnalle hallinnollista ja organisatorista tukea ja autettava lautakuntaa sen tehtävien hoitamisessa. Sihteeristölle olisi osoitettava riittävät taloudelliset ja henkilöstöresurssit, jotta lautakunnan työ olisi varmasti itsenäistä ja valtioista riippumatonta. Sihteeristön olisi varsinaisen sisältötyön osalta oltava riippumaton komissiosta ja työskenneltävä vain lautakunnan johdon eli sen puheenjohtajan tai varapuheenjohtajan alaisuudessa. |
| --- | --- |

(24)

Lautakunnan on voitava työskennellä riippumattomasti ja ilman, että siihen vaikutetaan poliittisesti. Komissiolla ei siten pitäisi olla ratkaisevaa vaikutusvaltaa lautakunnan työskentelyyn, vaan se saa vain käyttää oikeuttaan kuulla lautakuntaa ja hoitaa perussopimusten valvojan tehtäväänsä. Lautakunnan olisi tuettava komissiota aktiivisesti sen tehtävissä, jotka liittyvät tämän asetuksen yhdenmukaisen soveltamisen ja direktiivin 2010/13/EU täytäntöönpanon varmistamiseen. Tätä varten lautakunnan olisi neuvottava ja avustettava komissiota erityisesti teknisissä tai käytännön kysymyksissä, jotka liittyvät unionin oikeuden soveltamiseen, edistettävä yhteistyötä ja tehokasta tietojen, kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa ja laadittava lausuntoja tässä asetuksessa tarkoitetuissa tapauksissa. Jotta lautakunta voisi hoitaa tehtävänsä tehokkaasti, sen olisi voitava hyödyntää komission järjestämän sihteeristön asiantuntemusta ja henkilöresursseja. Komission järjestämän sihteeristön olisi annettava lautakunnalle hallinnollista ja organisatorista tukea ja autettava lautakuntaa sen tehtävien hoitamisessa. Sihteeristölle olisi osoitettava riittävät taloudelliset ja henkilöstöresurssit, jotta lautakunnan työ olisi varmasti itsenäistä ja valtioista riippumatonta. Sihteeristön olisi varsinaisen sisältötyön osalta oltava riippumaton komissiosta ja työskenneltävä vain lautakunnan johdon eli sen puheenjohtajan tai varapuheenjohtajan alaisuudessa.

Perustelu

Lautakunnan työskentelyn riippumattomuus on varmistettava.

Muutosehdotus 18

Johdanto-osan 26 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (26) | Jotta varmistetaan unionin medialainsäädännön tehokas täytäntöönpano, estetään epärehellisiä mediapalvelujen tarjoajia kiertämästä tiedotusvälineitä koskevia sääntöjä ja vältetään uusien esteiden muodostuminen mediapalvelujen sisämarkkinoilla, on olennaisen tärkeää säätää selkeästä ja oikeudellisesti sitovasta kehyksestä, jonka avulla kansalliset sääntelyviranomaiset tai -elimet voivat tehdä tuloksellista ja tehokasta yhteistyötä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(26)

Jotta varmistetaan unionin medialainsäädännön tehokas täytäntöönpano, estetään epärehellisiä mediapalvelujen tarjoajia kiertämästä tiedotusvälineitä koskevia sääntöjä ja vältetään uusien esteiden muodostuminen mediapalvelujen sisämarkkinoilla, on olennaisen tärkeää säätää selkeästä ja oikeudellisesti sitovasta kehyksestä, jonka avulla kansalliset sääntelyviranomaiset tai -elimet voivat tehdä tuloksellista ja tehokasta yhteistyötä.

| (26) | Jotta varmistetaan tiedotusvälineitä koskevien unionin toimenpiteiden tehokas täytäntöönpano, estetään epärehellisiä mediapalvelujen tarjoajia kiertämästä sovellettavia sääntöjä ja vältetään uudet esteet mediapalvelujen tarjonnalle sisämarkkinoilla, on olennaisen tärkeää huolehtia kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten tuloksellisesta ja tehokkaasta yhteistyöstä. |
| --- | --- |

(26)

Jotta varmistetaan tiedotusvälineitä koskevien unionin toimenpiteiden tehokas täytäntöönpano, estetään epärehellisiä mediapalvelujen tarjoajia kiertämästä sovellettavia sääntöjä ja vältetään uudet esteet mediapalvelujen tarjonnalle sisämarkkinoilla, on olennaisen tärkeää huolehtia kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten tuloksellisesta ja tehokkaasta yhteistyöstä.

Perustelu

Voimassa olevasta toimivaltajärjestyksestä on pidettävä kiinni.

Muutosehdotus 19

Johdanto-osan 30 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (30) | Direktiivin 2010/13/EU 30 artiklassa tarkoitetuilla sääntelyviranomaisilla tai -elimillä on käytännön asiantuntemusta, jonka avulla ne voivat tehokkaasti tasapainottaa mediapalvelujen tarjoajien ja vastaanottajien edut ja varmistaa samalla sananvapauden kunnioittamisen. Tämä on olennaisen tärkeää erityisesti, kun on kyse sisämarkkinoiden suojelemisesta unionin yleisöille kohdennetulta unionin ulkopuolelle sijoittautuneiden mediapalvelujen tarjoajien toiminnalta silloin, kun ne voivat vahingoittaa yleistä turvallisuutta ja puolustusta tai vaarantaa ne esimerkiksi kolmansien maiden näihin palveluntarjoajiin mahdollisesti käyttämän määräysvallan vuoksi. Tältä osin on vahvistettava kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten välistä koordinointia, jotta voidaan yhdessä vastata tällaisista mediapalveluista yleiselle turvallisuudelle ja puolustukselle mahdollisesti aiheutuviin uhkiin
  , ja sille on luotava oikeudellinen kehys, jolla varmistetaan unionin medialainsäädännön mukaisesti hyväksyttyjen kansallisten toimenpiteiden tehokkuus ja mahdollinen yhteensovittaminen
  . Sen varmistamiseksi, että tietyissä jäsenvaltioissa direktiivin 2010/13/EU 3 artiklan 3 ja 5 kohdan nojalla keskeytettyjen mediapalvelujen tarjoamista ei jatketa kyseisissä jäsenvaltioissa satelliitin välityksellä tai muilla keinoin, käytettävissä olisi oltava myös nopeutettua keskinäistä yhteistyötä ja avunantoa koskeva mekanismi, jolla taataan asiaankuuluvien kansallisten toimenpiteiden tehokas vaikutus unionin oikeuden mukaisesti.
  Lisäksi on tarpeen koordinoida kansallisia toimenpiteitä, joita voidaan toteuttaa unionin ulkopuolelle sijoittautuneista ja unionin yleisöille kohdennetuista mediapalveluista yleiselle turvallisuudelle ja puolustukselle aiheutuvien uhkien torjumiseksi, ja lautakunnalle olisi annettava mahdollisuus antaa tarvittaessa lausuntoja tällaisista toimenpiteistä yhteisymmärryksessä komission kanssa. Tässä yhteydessä yleiseen turvallisuuteen ja puolustukseen kohdistuvia riskejä on arvioitava ottaen huomioon kaikki asiaankuuluvat tosiseikat ja oikeudelliset seikat kansallisella ja Euroopan tasolla. Tämä ei rajoita Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 215 artiklan mukaista unionin toimivaltaa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(30)

Direktiivin 2010/13/EU 30 artiklassa tarkoitetuilla sääntelyviranomaisilla tai -elimillä on käytännön asiantuntemusta, jonka avulla ne voivat tehokkaasti tasapainottaa mediapalvelujen tarjoajien ja vastaanottajien edut ja varmistaa samalla sananvapauden kunnioittamisen. Tämä on olennaisen tärkeää erityisesti, kun on kyse sisämarkkinoiden suojelemisesta unionin yleisöille kohdennetulta unionin ulkopuolelle sijoittautuneiden mediapalvelujen tarjoajien toiminnalta silloin, kun ne voivat vahingoittaa yleistä turvallisuutta ja puolustusta tai vaarantaa ne esimerkiksi kolmansien maiden näihin palveluntarjoajiin mahdollisesti käyttämän määräysvallan vuoksi. Tältä osin on vahvistettava kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten välistä koordinointia, jotta voidaan yhdessä vastata tällaisista mediapalveluista yleiselle turvallisuudelle ja puolustukselle mahdollisesti aiheutuviin uhkiin
  , ja sille on luotava oikeudellinen kehys, jolla varmistetaan unionin medialainsäädännön mukaisesti hyväksyttyjen kansallisten toimenpiteiden tehokkuus ja mahdollinen yhteensovittaminen
  . Sen varmistamiseksi, että tietyissä jäsenvaltioissa direktiivin 2010/13/EU 3 artiklan 3 ja 5 kohdan nojalla keskeytettyjen mediapalvelujen tarjoamista ei jatketa kyseisissä jäsenvaltioissa satelliitin välityksellä tai muilla keinoin, käytettävissä olisi oltava myös nopeutettua keskinäistä yhteistyötä ja avunantoa koskeva mekanismi, jolla taataan asiaankuuluvien kansallisten toimenpiteiden tehokas vaikutus unionin oikeuden mukaisesti.
  Lisäksi on tarpeen koordinoida kansallisia toimenpiteitä, joita voidaan toteuttaa unionin ulkopuolelle sijoittautuneista ja unionin yleisöille kohdennetuista mediapalveluista yleiselle turvallisuudelle ja puolustukselle aiheutuvien uhkien torjumiseksi, ja lautakunnalle olisi annettava mahdollisuus antaa tarvittaessa lausuntoja tällaisista toimenpiteistä yhteisymmärryksessä komission kanssa. Tässä yhteydessä yleiseen turvallisuuteen ja puolustukseen kohdistuvia riskejä on arvioitava ottaen huomioon kaikki asiaankuuluvat tosiseikat ja oikeudelliset seikat kansallisella ja Euroopan tasolla. Tämä ei rajoita Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 215 artiklan mukaista unionin toimivaltaa.

| (30) | Direktiivin 2010/13/EU 30 artiklassa tarkoitetuilla sääntelyviranomaisilla tai -elimillä on käytännön asiantuntemusta, jonka avulla ne voivat tehokkaasti tasapainottaa mediapalvelujen tarjoajien ja vastaanottajien edut ja varmistaa samalla sananvapauden kunnioittamisen. Tämä on olennaisen tärkeää erityisesti, kun on kyse sisämarkkinoiden suojelemisesta unionin yleisöille kohdennetulta unionin ulkopuolelle sijoittautuneiden mediapalvelujen tarjoajien toiminnalta silloin, kun ne voivat vahingoittaa yleistä turvallisuutta ja puolustusta tai vaarantaa ne esimerkiksi kolmansien maiden näihin palveluntarjoajiin mahdollisesti käyttämän määräysvallan vuoksi. Tältä osin on vahvistettava kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten välistä koordinointia, jotta voidaan yhdessä vastata tällaisista mediapalveluista yleiselle turvallisuudelle ja puolustukselle mahdollisesti aiheutuviin uhkiin. Sen varmistamiseksi, että tietyissä jäsenvaltioissa direktiivin 2010/13/EU 3 artiklan 3 ja 5 kohdan nojalla keskeytettyjen mediapalvelujen tarjoamista ei jatketa kyseisissä jäsenvaltioissa satelliitin välityksellä tai muilla keinoin, käytettävissä olisi oltava myös nopeutettua keskinäistä yhteistyötä ja avunantoa koskeva mekanismi, jolla taataan asiaankuuluvien kansallisten toimenpiteiden tehokas vaikutus unionin oikeuden mukaisesti. |
| --- | --- |

(30)

Direktiivin 2010/13/EU 30 artiklassa tarkoitetuilla sääntelyviranomaisilla tai -elimillä on käytännön asiantuntemusta, jonka avulla ne voivat tehokkaasti tasapainottaa mediapalvelujen tarjoajien ja vastaanottajien edut ja varmistaa samalla sananvapauden kunnioittamisen. Tämä on olennaisen tärkeää erityisesti, kun on kyse sisämarkkinoiden suojelemisesta unionin yleisöille kohdennetulta unionin ulkopuolelle sijoittautuneiden mediapalvelujen tarjoajien toiminnalta silloin, kun ne voivat vahingoittaa yleistä turvallisuutta ja puolustusta tai vaarantaa ne esimerkiksi kolmansien maiden näihin palveluntarjoajiin mahdollisesti käyttämän määräysvallan vuoksi. Tältä osin on vahvistettava kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten välistä koordinointia, jotta voidaan yhdessä vastata tällaisista mediapalveluista yleiselle turvallisuudelle ja puolustukselle mahdollisesti aiheutuviin uhkiin. Sen varmistamiseksi, että tietyissä jäsenvaltioissa direktiivin 2010/13/EU 3 artiklan 3 ja 5 kohdan nojalla keskeytettyjen mediapalvelujen tarjoamista ei jatketa kyseisissä jäsenvaltioissa satelliitin välityksellä tai muilla keinoin, käytettävissä olisi oltava myös nopeutettua keskinäistä yhteistyötä ja avunantoa koskeva mekanismi, jolla taataan asiaankuuluvien kansallisten toimenpiteiden tehokas vaikutus unionin oikeuden mukaisesti.

Perustelu

Lautakunnan toimivallan olisi keskityttävä rajat ylittäviin kysymyksiin.

Muutosehdotus 20

Johdanto-osan 31 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (31) | Erittäin suuret verkkoalustat toimivat monien käyttäjien väylänä mediapalveluihin. Mediapalvelujen tarjoajilla, jotka kantavat toimituksellisen vastuun sisällöstään, on tärkeä rooli tiedon jakamisessa ja tiedonvälityksen vapauden toteutumisessa verkossa. Tätä toimituksellista vastuuta noudattaessaan niiden odotetaan toimivan huolellisesti ja antavan luotettavaa ja perusoikeuksia kunnioittavaa tietoa niiden sääntelyllisten tai itsesääntelyyn perustuvien vaatimusten mukaisesti, joita niihin jäsenvaltioissa sovelletaan.
  Sen vuoksi ja ottaen huomioon myös käyttäjien tiedonvälityksen vapauden, jos erittäin suurten verkkoalustojen tarjoajat katsovat, että tällaisten mediapalvelujen tarjoajien tarjoama sisältö on ristiriidassa näiden verkkoalustojen soveltamien ehtojen kanssa, vaikka se ei lisää asetuksen (EU) 2022/XXX [digipalvelusäädös] 26 artiklassa tarkoitettua järjestelmäriskiä, niiden olisi otettava asianmukaisesti huomioon asetuksen (EU) 2022/XXX [digipalvelusäädös] mukainen tiedotusvälineiden vapaus ja moniarvoisuus ja annettava niiden yrityskäyttäjinä toimiville mediapalvelujen tarjoajille mahdollisimman varhaisessa vaiheessa tarvittavat selvitykset Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1150 mukaisissa perusteluissa. Jotta voidaan minimoida kyseiseen sisältöön kohdistuvien rajoitusten vaikutus käyttäjien tiedonvälityksen vapauteen, erittäin suurten verkkoalustojen olisi pyrittävä toimittamaan perustelut ennen rajoituksen voimaantuloa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta niiden asetuksen (EU) 2022/XXX [digipalvelusäädös] mukaisia velvoitteita. Tämä asetus ei etenkään saisi estää erittäin suuren verkkoalustan tarjoajaa toteuttamasta nopeita toimenpiteitä palvelunsa kautta levitetyn laittoman sisällön torjumiseksi tai sellaisten järjestelmäriskien, joita aiheutuu tietyn sisällön levittämisestä sen palvelun kautta, lieventämiseksi unionin oikeuden ja erityisesti asetuksen (EU) 2022/XXX [digipalvelusäädös] mukaisesti. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(31)

Erittäin suuret verkkoalustat toimivat monien käyttäjien väylänä mediapalveluihin. Mediapalvelujen tarjoajilla, jotka kantavat toimituksellisen vastuun sisällöstään, on tärkeä rooli tiedon jakamisessa ja tiedonvälityksen vapauden toteutumisessa verkossa. Tätä toimituksellista vastuuta noudattaessaan niiden odotetaan toimivan huolellisesti ja antavan luotettavaa ja perusoikeuksia kunnioittavaa tietoa niiden sääntelyllisten tai itsesääntelyyn perustuvien vaatimusten mukaisesti, joita niihin jäsenvaltioissa sovelletaan.
  Sen vuoksi ja ottaen huomioon myös käyttäjien tiedonvälityksen vapauden, jos erittäin suurten verkkoalustojen tarjoajat katsovat, että tällaisten mediapalvelujen tarjoajien tarjoama sisältö on ristiriidassa näiden verkkoalustojen soveltamien ehtojen kanssa, vaikka se ei lisää asetuksen (EU) 2022/XXX [digipalvelusäädös] 26 artiklassa tarkoitettua järjestelmäriskiä, niiden olisi otettava asianmukaisesti huomioon asetuksen (EU) 2022/XXX [digipalvelusäädös] mukainen tiedotusvälineiden vapaus ja moniarvoisuus ja annettava niiden yrityskäyttäjinä toimiville mediapalvelujen tarjoajille mahdollisimman varhaisessa vaiheessa tarvittavat selvitykset Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1150 mukaisissa perusteluissa. Jotta voidaan minimoida kyseiseen sisältöön kohdistuvien rajoitusten vaikutus käyttäjien tiedonvälityksen vapauteen, erittäin suurten verkkoalustojen olisi pyrittävä toimittamaan perustelut ennen rajoituksen voimaantuloa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta niiden asetuksen (EU) 2022/XXX [digipalvelusäädös] mukaisia velvoitteita. Tämä asetus ei etenkään saisi estää erittäin suuren verkkoalustan tarjoajaa toteuttamasta nopeita toimenpiteitä palvelunsa kautta levitetyn laittoman sisällön torjumiseksi tai sellaisten järjestelmäriskien, joita aiheutuu tietyn sisällön levittämisestä sen palvelun kautta, lieventämiseksi unionin oikeuden ja erityisesti asetuksen (EU) 2022/XXX [digipalvelusäädös] mukaisesti.

| (31) | Erittäin suuret verkkoalustat
  ja erittäin suuret hakukoneet
  toimivat monien käyttäjien väylänä mediapalveluihin. Mediapalvelujen tarjoajilla, jotka kantavat toimituksellisen vastuun sisällöstään, on tärkeä rooli tiedon jakamisessa ja tiedonvälityksen vapauden toteutumisessa verkossa. Tätä toimituksellista vastuuta noudattaessaan niiden odotetaan toimivan huolellisesti ja antavan luotettavaa ja perusoikeuksia kunnioittavaa tietoa niiden sääntelyllisten tai itsesääntelyyn perustuvien vaatimusten mukaisesti, joita niihin jäsenvaltioissa sovelletaan.
  Sen vuoksi erittäin suurten verkkoalustojen ja erittäin suurten hakukoneiden tarjoajien on otettava asianmukaisesti huomioon myös käyttäjien tiedonvälityksen vapaus sekä tiedotusvälineiden vapaus ja moniarvoisuus asetuksen (EU) 2022/2065 [digipalvelusäädös] mukaisesti. Tämä asetus ei saisi estää erittäin suuren verkkoalustan tai erittäin suuren hakukoneen tarjoajaa toteuttamasta välittömiä toimenpiteitä palvelunsa kautta levitetyn laittoman sisällön torjumiseksi tai sellaisten järjestelmäriskien, joita aiheutuu tietyn sisällön levittämisestä sen palvelun kautta, lieventämiseksi unionin oikeuden ja erityisesti asetuksen (EU) 2022/2065 [digipalvelusäädös] mukaisesti. |
| --- | --- |

(31)

Erittäin suuret verkkoalustat
  ja erittäin suuret hakukoneet
  toimivat monien käyttäjien väylänä mediapalveluihin. Mediapalvelujen tarjoajilla, jotka kantavat toimituksellisen vastuun sisällöstään, on tärkeä rooli tiedon jakamisessa ja tiedonvälityksen vapauden toteutumisessa verkossa. Tätä toimituksellista vastuuta noudattaessaan niiden odotetaan toimivan huolellisesti ja antavan luotettavaa ja perusoikeuksia kunnioittavaa tietoa niiden sääntelyllisten tai itsesääntelyyn perustuvien vaatimusten mukaisesti, joita niihin jäsenvaltioissa sovelletaan.
  Sen vuoksi erittäin suurten verkkoalustojen ja erittäin suurten hakukoneiden tarjoajien on otettava asianmukaisesti huomioon myös käyttäjien tiedonvälityksen vapaus sekä tiedotusvälineiden vapaus ja moniarvoisuus asetuksen (EU) 2022/2065 [digipalvelusäädös] mukaisesti. Tämä asetus ei saisi estää erittäin suuren verkkoalustan tai erittäin suuren hakukoneen tarjoajaa toteuttamasta välittömiä toimenpiteitä palvelunsa kautta levitetyn laittoman sisällön torjumiseksi tai sellaisten järjestelmäriskien, joita aiheutuu tietyn sisällön levittämisestä sen palvelun kautta, lieventämiseksi unionin oikeuden ja erityisesti asetuksen (EU) 2022/2065 [digipalvelusäädös] mukaisesti.

Perustelu

Olisi otettava huomioon suurten välittäjäpalvelujen tärkeä rooli mediasisällön saatavuuden kannalta.

Muutosehdotus 21

Johdanto-osan 32 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (32) | Kun otetaan huomioon odotettavissa oleva myönteinen vaikutus palvelujen tarjoamisen vapauteen ja sananvapauteen, on lisäksi perusteltua, että jos mediapalvelujen tarjoajat noudattavat tiettyjä sääntely- tai itsesääntelynormeja, niiden tekemät valitukset erittäin suurten verkkoalustojen tarjoajien päätöksistä käsitellään ensisijaisesti ja ilman aiheetonta viivytystä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(32)

Kun otetaan huomioon odotettavissa oleva myönteinen vaikutus palvelujen tarjoamisen vapauteen ja sananvapauteen, on lisäksi perusteltua, että jos mediapalvelujen tarjoajat noudattavat tiettyjä sääntely- tai itsesääntelynormeja, niiden tekemät valitukset erittäin suurten verkkoalustojen tarjoajien päätöksistä käsitellään ensisijaisesti ja ilman aiheetonta viivytystä.

| (32) | Kun otetaan huomioon odotettavissa oleva myönteinen vaikutus palvelujen tarjoamisen vapauteen ja sananvapauteen, on lisäksi perusteltua, että jos mediapalvelujen tarjoajat noudattavat tiettyjä sääntely- tai itsesääntelynormeja, alustan tarjoaja tai hakukone ei voi helposti estää, tuhota tai muuten poistaa jakelusta tai julkaisukanavilta niiden sisältöä tai tarjontaa. |
| --- | --- |

(32)

Kun otetaan huomioon odotettavissa oleva myönteinen vaikutus palvelujen tarjoamisen vapauteen ja sananvapauteen, on lisäksi perusteltua, että jos mediapalvelujen tarjoajat noudattavat tiettyjä sääntely- tai itsesääntelynormeja, alustan tarjoaja tai hakukone ei voi helposti estää, tuhota tai muuten poistaa jakelusta tai julkaisukanavilta niiden sisältöä tai tarjontaa.

Perustelu

Olisi otettava huomioon suurten välittäjäpalvelujen tärkeä rooli mediasisällön saatavuuden kannalta.

Muutosehdotus 22

Johdanto-osan 33 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (33) | Tätä varten erittäin suurten verkkoalustojen tarjoajien olisi tarjottava verkkorajapinnassaan toiminto, jonka avulla mediapalvelujen tarjoajat voivat ilmoittaa täyttävänsä tietyt vaatimukset, ja samalla säilytettävä mahdollisuus
  olla hyväksymättä tällaista omaa ilmoitusta
  , jos ne katsovat, että nämä edellytykset eivät täyty. Erittäin suurten verkkoalustojen tarjoajat voivat hyödyntää näiden vaatimusten noudattamista koskevia tietoja, kuten Journalism Trust Initiative -aloitteen koneluettavaa standardia tai muita asiaankuuluvia käytännesääntöjä. Tällaisen toiminnon tehokasta käyttöönottoa voivat helpottaa komission antamat suuntaviivat esimerkiksi asiaankuuluvien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumisesta ilmoitusten tarkistamiseen, sijoittautumismaan sääntelyviranomaisen kuulemisesta tarvittaessa ja toiminnon mahdollisiin väärinkäytöksiin puuttumisesta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(33)

Tätä varten erittäin suurten verkkoalustojen tarjoajien olisi tarjottava verkkorajapinnassaan toiminto, jonka avulla mediapalvelujen tarjoajat voivat ilmoittaa täyttävänsä tietyt vaatimukset, ja samalla säilytettävä mahdollisuus
  olla hyväksymättä tällaista omaa ilmoitusta
  , jos ne katsovat, että nämä edellytykset eivät täyty. Erittäin suurten verkkoalustojen tarjoajat voivat hyödyntää näiden vaatimusten noudattamista koskevia tietoja, kuten Journalism Trust Initiative -aloitteen koneluettavaa standardia tai muita asiaankuuluvia käytännesääntöjä. Tällaisen toiminnon tehokasta käyttöönottoa voivat helpottaa komission antamat suuntaviivat esimerkiksi asiaankuuluvien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumisesta ilmoitusten tarkistamiseen, sijoittautumismaan sääntelyviranomaisen kuulemisesta tarvittaessa ja toiminnon mahdollisiin väärinkäytöksiin puuttumisesta.

| (33) | Tätä varten erittäin suurten verkkoalustojen
  tai erittäin suurten hakukoneiden
  tarjoajien olisi tarjottava verkkorajapinnassaan toiminto, jonka avulla mediapalvelujen tarjoajat voivat ilmoittaa täyttävänsä tietyt vaatimukset
  ja mainita, minkä tahon valvonnan alaisia ne ovat
  , ja samalla säilytettävä mahdollisuus
  tarkastuttaa tällainen oma ilmoitus
  , jos ne katsovat, että nämä edellytykset eivät täyty. Erittäin suurten verkkoalustojen tarjoajat voivat hyödyntää näiden vaatimusten noudattamista koskevia tietoja, kuten Journalism Trust Initiative -aloitteen koneluettavaa standardia tai muita asiaankuuluvia käytännesääntöjä. Tällaisen toiminnon tehokasta käyttöönottoa voivat helpottaa komission antamat suuntaviivat esimerkiksi asiaankuuluvien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumisesta ilmoitusten tarkistamiseen, sijoittautumismaan sääntelyviranomaisen kuulemisesta tarvittaessa ja toiminnon mahdollisiin väärinkäytöksiin puuttumisesta. |
| --- | --- |

(33)

Tätä varten erittäin suurten verkkoalustojen
  tai erittäin suurten hakukoneiden
  tarjoajien olisi tarjottava verkkorajapinnassaan toiminto, jonka avulla mediapalvelujen tarjoajat voivat ilmoittaa täyttävänsä tietyt vaatimukset
  ja mainita, minkä tahon valvonnan alaisia ne ovat
  , ja samalla säilytettävä mahdollisuus
  tarkastuttaa tällainen oma ilmoitus
  , jos ne katsovat, että nämä edellytykset eivät täyty. Erittäin suurten verkkoalustojen tarjoajat voivat hyödyntää näiden vaatimusten noudattamista koskevia tietoja, kuten Journalism Trust Initiative -aloitteen koneluettavaa standardia tai muita asiaankuuluvia käytännesääntöjä. Tällaisen toiminnon tehokasta käyttöönottoa voivat helpottaa komission antamat suuntaviivat esimerkiksi asiaankuuluvien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumisesta ilmoitusten tarkistamiseen, sijoittautumismaan sääntelyviranomaisen kuulemisesta tarvittaessa ja toiminnon mahdollisiin väärinkäytöksiin puuttumisesta.

Perustelu

Olisi otettava huomioon suurten välittäjäpalvelujen tärkeä rooli mediasisällön saatavuuden kannalta. Lisäksi kaikki keinot, jotka helpottavat tiettyjen vaatimusten noudattamisen todentamista, ovat tervetulleita.

Muutosehdotus 23

Johdanto-osan 35 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (35) | Erittäin suurten verkkoalustojen tarjoajien olisi tehtävä yhteistyötä sellaisten mediapalvelujen tarjoajien kanssa, jotka noudattavat uskottavuutta ja avoimuutta koskevia vaatimuksia ja katsovat, että erittäin suurten verkkoalustojen tarjoajat usein
  rajoittavat
  niiden sisältöä ilman riittäviä perusteita, jotta voitaisiin löytää sovintoratkaisu
  perusteettomien rajoitusten lopettamiseksi ja niiden
  välttämiseksi tulevaisuudessa. Erittäin suurten verkkoalustojen tarjoajien olisi tehtävä tällaista yhteistyötä vilpittömässä mielessä ja kiinnitettävä erityistä huomiota tiedotusvälineiden vapauden ja tiedonvälityksen vapauden turvaamiseen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(35)

Erittäin suurten verkkoalustojen tarjoajien olisi tehtävä yhteistyötä sellaisten mediapalvelujen tarjoajien kanssa, jotka noudattavat uskottavuutta ja avoimuutta koskevia vaatimuksia ja katsovat, että erittäin suurten verkkoalustojen tarjoajat usein
  rajoittavat
  niiden sisältöä ilman riittäviä perusteita, jotta voitaisiin löytää sovintoratkaisu
  perusteettomien rajoitusten lopettamiseksi ja niiden
  välttämiseksi tulevaisuudessa. Erittäin suurten verkkoalustojen tarjoajien olisi tehtävä tällaista yhteistyötä vilpittömässä mielessä ja kiinnitettävä erityistä huomiota tiedotusvälineiden vapauden ja tiedonvälityksen vapauden turvaamiseen.

| (35) | Erittäin suurten verkkoalustojen tarjoajien olisi tehtävä yhteistyötä sellaisten mediapalvelujen tarjoajien kanssa, jotka noudattavat uskottavuutta ja avoimuutta koskevia vaatimuksia ja katsovat, että erittäin suurten verkkoalustojen
  tai erittäin suurten hakukoneiden
  tarjoajat usein
  vastustavat
  niiden sisältöä ilman riittäviä perusteita, jotta voitaisiin löytää sovintoratkaisu
  valitusten
  välttämiseksi tulevaisuudessa. Erittäin suurten verkkoalustojen tarjoajien olisi tehtävä tällaista yhteistyötä vilpittömässä mielessä ja kiinnitettävä erityistä huomiota tiedotusvälineiden vapauden ja tiedonvälityksen vapauden turvaamiseen. |
| --- | --- |

(35)

Erittäin suurten verkkoalustojen tarjoajien olisi tehtävä yhteistyötä sellaisten mediapalvelujen tarjoajien kanssa, jotka noudattavat uskottavuutta ja avoimuutta koskevia vaatimuksia ja katsovat, että erittäin suurten verkkoalustojen
  tai erittäin suurten hakukoneiden
  tarjoajat usein
  vastustavat
  niiden sisältöä ilman riittäviä perusteita, jotta voitaisiin löytää sovintoratkaisu
  valitusten
  välttämiseksi tulevaisuudessa. Erittäin suurten verkkoalustojen tarjoajien olisi tehtävä tällaista yhteistyötä vilpittömässä mielessä ja kiinnitettävä erityistä huomiota tiedotusvälineiden vapauden ja tiedonvälityksen vapauden turvaamiseen.

Perustelu

Olisi otettava huomioon suurten välittäjäpalvelujen tärkeä rooli mediasisällön saatavuuden kannalta.

Muutosehdotus 24

Johdanto-osan 37 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (37) | Audiovisuaalisten mediapalvelujen vastaanottajien olisi voitava valita mieltymystensä mukaan se audiovisuaalinen sisältö, jota he haluavat katsella. Media-alan kaupalliset käytännöt voivat kuitenkin rajoittaa tätä vapautta. Tällaisia käytäntöjä ovat esimerkiksi sisällön priorisointia koskevat sopimukset laitteiden valmistajien tai sellaisten käyttöliittymien tarjoajien, jotka ohjailevat tai hallinnoivat pääsyä audiovisuaalisiin mediapalveluihin (kuten verkkoon liitetyt televisiot) sekä niiden käyttöä, ja mediapalvelujen tarjoajien välillä. Priorisointi voidaan toteuttaa esimerkiksi laitteen kotinäytöllä laitteiston tai ohjelmiston pikanäppäinten, sovellusten ja hakukenttien avulla, jotka vaikuttavat vastaanottajien katselukäyttäytymiseen rohkaisemalla heitä sopimattomalla tavalla valitsemaan tiettyjä audiovisuaalisia mediasisältöjä toisten sijasta. Palvelun vastaanottajilla olisi oltava mahdollisuus muuttaa yksinkertaisella ja käyttäjäystävällisellä tavalla sellaisen laitteen tai käyttöliittymän oletusasetuksia, joka ohjailee ja hallinnoi pääsyä audiovisuaalisiin mediapalveluihin sekä niiden käyttöä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimenpiteitä, joilla varmistetaan yleisen edun mukaisten audiovisuaalisten mediapalvelujen asianmukainen korostaminen direktiivin 2010/13/EY 7 a artiklan täytäntöönpanemiseksi ja jotka toteutetaan oikeutettujen, yleiseen järjestykseen liittyvien syiden vuoksi. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(37)

Audiovisuaalisten mediapalvelujen vastaanottajien olisi voitava valita mieltymystensä mukaan se audiovisuaalinen sisältö, jota he haluavat katsella. Media-alan kaupalliset käytännöt voivat kuitenkin rajoittaa tätä vapautta. Tällaisia käytäntöjä ovat esimerkiksi sisällön priorisointia koskevat sopimukset laitteiden valmistajien tai sellaisten käyttöliittymien tarjoajien, jotka ohjailevat tai hallinnoivat pääsyä audiovisuaalisiin mediapalveluihin (kuten verkkoon liitetyt televisiot) sekä niiden käyttöä, ja mediapalvelujen tarjoajien välillä. Priorisointi voidaan toteuttaa esimerkiksi laitteen kotinäytöllä laitteiston tai ohjelmiston pikanäppäinten, sovellusten ja hakukenttien avulla, jotka vaikuttavat vastaanottajien katselukäyttäytymiseen rohkaisemalla heitä sopimattomalla tavalla valitsemaan tiettyjä audiovisuaalisia mediasisältöjä toisten sijasta. Palvelun vastaanottajilla olisi oltava mahdollisuus muuttaa yksinkertaisella ja käyttäjäystävällisellä tavalla sellaisen laitteen tai käyttöliittymän oletusasetuksia, joka ohjailee ja hallinnoi pääsyä audiovisuaalisiin mediapalveluihin sekä niiden käyttöä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimenpiteitä, joilla varmistetaan yleisen edun mukaisten audiovisuaalisten mediapalvelujen asianmukainen korostaminen direktiivin 2010/13/EY 7 a artiklan täytäntöönpanemiseksi ja jotka toteutetaan oikeutettujen, yleiseen järjestykseen liittyvien syiden vuoksi.

| (37) | Audiovisuaalisten mediapalvelujen vastaanottajien olisi voitava valita mieltymystensä mukaan se audiovisuaalinen sisältö, jota he haluavat katsella. Media-alan kaupalliset käytännöt voivat kuitenkin rajoittaa tätä vapautta. Tällaisia käytäntöjä ovat esimerkiksi sisällön priorisointia koskevat sopimukset laitteiden valmistajien tai sellaisten käyttöliittymien tarjoajien, jotka ohjailevat tai hallinnoivat pääsyä audiovisuaalisiin mediapalveluihin (kuten verkkoon liitetyt televisiot) sekä niiden käyttöä, ja mediapalvelujen tarjoajien välillä. Priorisointi voidaan toteuttaa esimerkiksi laitteen kotinäytöllä laitteiston tai ohjelmiston pikanäppäinten, sovellusten ja hakukenttien avulla, jotka vaikuttavat vastaanottajien katselukäyttäytymiseen rohkaisemalla heitä sopimattomalla tavalla valitsemaan tiettyjä audiovisuaalisia mediasisältöjä toisten sijasta. Palvelun vastaanottajilla olisi oltava mahdollisuus muuttaa yksinkertaisella ja käyttäjäystävällisellä tavalla sellaisen laitteen tai käyttöliittymän oletusasetuksia, joka ohjailee ja hallinnoi pääsyä audiovisuaalisiin mediapalveluihin sekä niiden käyttöä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimenpiteitä, joilla varmistetaan yleisen edun mukaisten audiovisuaalisten mediapalvelujen asianmukainen korostaminen
  erityisesti mutta ei ainoastaan
  direktiivin 2010/13/EY 7 a artiklan täytäntöönpanemiseksi ja jotka toteutetaan oikeutettujen, yleiseen järjestykseen liittyvien syiden vuoksi. |
| --- | --- |

(37)

Audiovisuaalisten mediapalvelujen vastaanottajien olisi voitava valita mieltymystensä mukaan se audiovisuaalinen sisältö, jota he haluavat katsella. Media-alan kaupalliset käytännöt voivat kuitenkin rajoittaa tätä vapautta. Tällaisia käytäntöjä ovat esimerkiksi sisällön priorisointia koskevat sopimukset laitteiden valmistajien tai sellaisten käyttöliittymien tarjoajien, jotka ohjailevat tai hallinnoivat pääsyä audiovisuaalisiin mediapalveluihin (kuten verkkoon liitetyt televisiot) sekä niiden käyttöä, ja mediapalvelujen tarjoajien välillä. Priorisointi voidaan toteuttaa esimerkiksi laitteen kotinäytöllä laitteiston tai ohjelmiston pikanäppäinten, sovellusten ja hakukenttien avulla, jotka vaikuttavat vastaanottajien katselukäyttäytymiseen rohkaisemalla heitä sopimattomalla tavalla valitsemaan tiettyjä audiovisuaalisia mediasisältöjä toisten sijasta. Palvelun vastaanottajilla olisi oltava mahdollisuus muuttaa yksinkertaisella ja käyttäjäystävällisellä tavalla sellaisen laitteen tai käyttöliittymän oletusasetuksia, joka ohjailee ja hallinnoi pääsyä audiovisuaalisiin mediapalveluihin sekä niiden käyttöä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimenpiteitä, joilla varmistetaan yleisen edun mukaisten audiovisuaalisten mediapalvelujen asianmukainen korostaminen
  erityisesti mutta ei ainoastaan
  direktiivin 2010/13/EY 7 a artiklan täytäntöönpanemiseksi ja jotka toteutetaan oikeutettujen, yleiseen järjestykseen liittyvien syiden vuoksi.

Perustelu

Jäsenvaltioiden toimivaltaa tiedotusvälineiden moniarvoisuuden varmistamisessa ei pitäisi rajoittaa.

Muutosehdotus 25

Johdanto-osan 39 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (39) | On myös olennaisen tärkeää, että lautakunnalla on valtuudet antaa lausunto
  komission pyynnöstä
  , jos kansalliset toimenpiteet todennäköisesti vaikuttavat
  mediapalvelujen
  sisämarkkinoiden toimintaan. Näin on esimerkiksi silloin, kun kansallinen hallinnollinen toimenpide koskee mediapalvelujen tarjoajaa, joka tarjoaa palvelujaan useammassa jäsenvaltiossa
  , tai kun kyseisellä mediapalvelujen tarjoajalla on merkittävä vaikutus yleisen mielipiteen muodostumiseen kyseisessä jäsenvaltiossa
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(39)

On myös olennaisen tärkeää, että lautakunnalla on valtuudet antaa lausunto
  komission pyynnöstä
  , jos kansalliset toimenpiteet todennäköisesti vaikuttavat
  mediapalvelujen
  sisämarkkinoiden toimintaan. Näin on esimerkiksi silloin, kun kansallinen hallinnollinen toimenpide koskee mediapalvelujen tarjoajaa, joka tarjoaa palvelujaan useammassa jäsenvaltiossa
  , tai kun kyseisellä mediapalvelujen tarjoajalla on merkittävä vaikutus yleisen mielipiteen muodostumiseen kyseisessä jäsenvaltiossa
  .

| (39) | On myös olennaisen tärkeää, että lautakunnalla on valtuudet antaa lausunto, jos
  mediapalveluja koskevat
  kansalliset toimenpiteet todennäköisesti vaikuttavat sisämarkkinoiden toimintaan. Näin on esimerkiksi silloin, kun kansallinen hallinnollinen toimenpide koskee mediapalvelujen tarjoajaa, joka tarjoaa palvelujaan useammassa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

(39)

On myös olennaisen tärkeää, että lautakunnalla on valtuudet antaa lausunto, jos
  mediapalveluja koskevat
  kansalliset toimenpiteet todennäköisesti vaikuttavat sisämarkkinoiden toimintaan. Näin on esimerkiksi silloin, kun kansallinen hallinnollinen toimenpide koskee mediapalvelujen tarjoajaa, joka tarjoaa palvelujaan useammassa jäsenvaltiossa.

Perustelu

Painopisteen olisi oltava sisämarkkinakysymyksissä.

Muutosehdotus 26

Johdanto-osan 40 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (40) | Tiedotusvälineillä on ratkaiseva rooli yleisen mielipiteen muovaamisessa ja kansalaisten auttamisessa osallistumaan demokraattisiin prosesseihin. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden olisi säädettävä oikeusjärjestelmissään säännöistä ja menettelyistä sellaisten mediamarkkinoiden keskittymien arvioimiseksi, joilla voi olla merkittävä vaikutus tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen
  ja toimitukselliseen riippumattomuuteen
  . Tällaiset säännöt ja menettelyt voivat vaikuttaa mediapalvelujen tarjoamisen vapauteen sisämarkkinoilla, ja niiden on oltava asianmukaisesti muotoiltuja sekä avoimia, puolueettomia, oikeasuhteisia ja syrjimättömiä. Tällaisten sääntöjen soveltamisalaan kuuluvien mediamarkkinoiden keskittymien olisi katsottava kattavan sellaiset keskittymät, joiden seurauksena yksittäinen toimija voisi saada määräysvallan tai huomattavan omistusosuuden mediapalveluista, joilla on huomattava vaikutus yleisen mielipiteen muodostumiseen tietyillä mediamarkkinoilla, jollain media-alan osa-alueella tai eri media-aloilla yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa. Tätä arvioitaessa yksi tärkeä kriteeri on keskittymästä seuraava kilpailevien näkemysten väheneminen kyseisillä markkinoilla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(40)

Tiedotusvälineillä on ratkaiseva rooli yleisen mielipiteen muovaamisessa ja kansalaisten auttamisessa osallistumaan demokraattisiin prosesseihin. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden olisi säädettävä oikeusjärjestelmissään säännöistä ja menettelyistä sellaisten mediamarkkinoiden keskittymien arvioimiseksi, joilla voi olla merkittävä vaikutus tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen
  ja toimitukselliseen riippumattomuuteen
  . Tällaiset säännöt ja menettelyt voivat vaikuttaa mediapalvelujen tarjoamisen vapauteen sisämarkkinoilla, ja niiden on oltava asianmukaisesti muotoiltuja sekä avoimia, puolueettomia, oikeasuhteisia ja syrjimättömiä. Tällaisten sääntöjen soveltamisalaan kuuluvien mediamarkkinoiden keskittymien olisi katsottava kattavan sellaiset keskittymät, joiden seurauksena yksittäinen toimija voisi saada määräysvallan tai huomattavan omistusosuuden mediapalveluista, joilla on huomattava vaikutus yleisen mielipiteen muodostumiseen tietyillä mediamarkkinoilla, jollain media-alan osa-alueella tai eri media-aloilla yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa. Tätä arvioitaessa yksi tärkeä kriteeri on keskittymästä seuraava kilpailevien näkemysten väheneminen kyseisillä markkinoilla.

| (40) | Tiedotusvälineillä on ratkaiseva rooli yleisen mielipiteen muovaamisessa ja kansalaisten auttamisessa osallistumaan demokraattisiin prosesseihin. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden olisi säädettävä oikeusjärjestelmissään säännöistä ja menettelyistä sellaisten mediamarkkinoiden keskittymien arvioimiseksi, joilla voi olla merkittävä vaikutus tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen
  , toimituksellinen riippumattomuus mukaan luettuna
  . Tällaiset säännöt ja menettelyt voivat vaikuttaa mediapalvelujen tarjoamisen vapauteen sisämarkkinoilla, ja niiden on oltava asianmukaisesti muotoiltuja sekä avoimia, puolueettomia, oikeasuhteisia ja syrjimättömiä. Tällaisten sääntöjen soveltamisalaan kuuluvien mediamarkkinoiden keskittymien olisi katsottava kattavan sellaiset keskittymät, joiden seurauksena yksittäinen toimija voisi saada määräysvallan tai huomattavan omistusosuuden mediapalveluista, joilla on huomattava vaikutus yleisen mielipiteen muodostumiseen tietyillä mediamarkkinoilla, jollain media-alan osa-alueella tai eri media-aloilla yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa. Tätä arvioitaessa yksi tärkeä kriteeri on keskittymästä seuraava kilpailevien näkemysten väheneminen kyseisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(40)

Tiedotusvälineillä on ratkaiseva rooli yleisen mielipiteen muovaamisessa ja kansalaisten auttamisessa osallistumaan demokraattisiin prosesseihin. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden olisi säädettävä oikeusjärjestelmissään säännöistä ja menettelyistä sellaisten mediamarkkinoiden keskittymien arvioimiseksi, joilla voi olla merkittävä vaikutus tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen
  , toimituksellinen riippumattomuus mukaan luettuna
  . Tällaiset säännöt ja menettelyt voivat vaikuttaa mediapalvelujen tarjoamisen vapauteen sisämarkkinoilla, ja niiden on oltava asianmukaisesti muotoiltuja sekä avoimia, puolueettomia, oikeasuhteisia ja syrjimättömiä. Tällaisten sääntöjen soveltamisalaan kuuluvien mediamarkkinoiden keskittymien olisi katsottava kattavan sellaiset keskittymät, joiden seurauksena yksittäinen toimija voisi saada määräysvallan tai huomattavan omistusosuuden mediapalveluista, joilla on huomattava vaikutus yleisen mielipiteen muodostumiseen tietyillä mediamarkkinoilla, jollain media-alan osa-alueella tai eri media-aloilla yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa. Tätä arvioitaessa yksi tärkeä kriteeri on keskittymästä seuraava kilpailevien näkemysten väheneminen kyseisillä markkinoilla.

Perustelu

Painopisteen olisi oltava sisämarkkinakysymyksissä.

Muutosehdotus 27

Johdanto-osan 41 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (41) | Kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten, jotka eivät itse ole nimettyjä viranomaisia tai elimiä mutta joilla on erityisasiantuntemusta tiedotusvälineiden moniarvoisuudesta, olisi
  osallistuttava
  tiedotusvälineiden moniarvoisuutta
  ja toimituksellista riippumattomuutta koskevien
  mediamarkkinoiden keskittymisen
  vaikutusten arviointiin
  .
  Oikeusvarmuuden edistämiseksi ja sen varmistamiseksi, että säännöillä ja menettelyillä todella pyritään suojelemaan
  tiedotusvälineiden moniarvoisuutta
  ja toimituksellista riippumattomuutta
  , on olennaisen tärkeää vahvistaa etukäteen objektiiviset, syrjimättömät ja oikeasuhteiset kriteerit, joiden mukaisesti ilmoitetaan mediamarkkinoiden keskittymistä ja arvioidaan niiden vaikutusta tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen
  ja toimitukselliseen riippumattomuuteen
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(41)

Kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten, jotka eivät itse ole nimettyjä viranomaisia tai elimiä mutta joilla on erityisasiantuntemusta tiedotusvälineiden moniarvoisuudesta, olisi
  osallistuttava
  tiedotusvälineiden moniarvoisuutta
  ja toimituksellista riippumattomuutta koskevien
  mediamarkkinoiden keskittymisen
  vaikutusten arviointiin
  .
  Oikeusvarmuuden edistämiseksi ja sen varmistamiseksi, että säännöillä ja menettelyillä todella pyritään suojelemaan
  tiedotusvälineiden moniarvoisuutta
  ja toimituksellista riippumattomuutta
  , on olennaisen tärkeää vahvistaa etukäteen objektiiviset, syrjimättömät ja oikeasuhteiset kriteerit, joiden mukaisesti ilmoitetaan mediamarkkinoiden keskittymistä ja arvioidaan niiden vaikutusta tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen
  ja toimitukselliseen riippumattomuuteen
  .

| (41) | Kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten, jotka eivät itse ole nimettyjä viranomaisia tai elimiä mutta joilla on erityisasiantuntemusta tiedotusvälineiden moniarvoisuudesta, olisi
  arvioitava
  tiedotusvälineiden moniarvoisuutta
  koskevia
  mediamarkkinoiden keskittymisen
  vaikutuksia
  .
  Jotta
  tiedotusvälineiden moniarvoisuutta
  voidaan todella suojella
  , on olennaisen tärkeää vahvistaa etukäteen objektiiviset, syrjimättömät ja oikeasuhteiset kriteerit, joiden mukaisesti ilmoitetaan mediamarkkinoiden keskittymistä ja arvioidaan niiden vaikutusta tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen. |
| --- | --- |

(41)

Kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten, jotka eivät itse ole nimettyjä viranomaisia tai elimiä mutta joilla on erityisasiantuntemusta tiedotusvälineiden moniarvoisuudesta, olisi
  arvioitava
  tiedotusvälineiden moniarvoisuutta
  koskevia
  mediamarkkinoiden keskittymisen
  vaikutuksia
  .
  Jotta
  tiedotusvälineiden moniarvoisuutta
  voidaan todella suojella
  , on olennaisen tärkeää vahvistaa etukäteen objektiiviset, syrjimättömät ja oikeasuhteiset kriteerit, joiden mukaisesti ilmoitetaan mediamarkkinoiden keskittymistä ja arvioidaan niiden vaikutusta tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen.

Perustelu

Kansalliset sääntelyviranomaiset tai -elimet vastaavat tiedotusvälineiden keskittymien arvioinnista kansallisten rajojen sisällä.

Muutosehdotus 28

Johdanto-osan 42 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (42) | Jos mediamarkkinoiden keskittymä muodostaa keskittymän, joka kuuluu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (55) soveltamisalaan, tämän asetuksen tai jäsenvaltioiden tämän asetuksen perusteella hyväksymien sääntöjen ja menettelyjen soveltaminen ei saisi vaikuttaa asetuksen (EY) N:o 139/2004 21 artiklan 4 kohdan soveltamiseen. Kaikilla toimenpiteillä, joita nimetyt tai osallistuvat kansalliset sääntelyviranomaiset tai -elimet toteuttavat arvioituaan mediamarkkinoiden keskittymisen vaikutusta tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen
  ja toimitukselliseen riippumattomuuteen
  , olisi sen vuoksi pyrittävä suojaamaan
  oikeutettuja etuja
  asetuksen (EY) N:o 139/2004 21 artiklan 4 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetulla tavalla, ja niiden olisi oltava unionin oikeuden yleisten periaatteiden ja muiden säännösten mukaisia. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(42)

Jos mediamarkkinoiden keskittymä muodostaa keskittymän, joka kuuluu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (55) soveltamisalaan, tämän asetuksen tai jäsenvaltioiden tämän asetuksen perusteella hyväksymien sääntöjen ja menettelyjen soveltaminen ei saisi vaikuttaa asetuksen (EY) N:o 139/2004 21 artiklan 4 kohdan soveltamiseen. Kaikilla toimenpiteillä, joita nimetyt tai osallistuvat kansalliset sääntelyviranomaiset tai -elimet toteuttavat arvioituaan mediamarkkinoiden keskittymisen vaikutusta tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen
  ja toimitukselliseen riippumattomuuteen
  , olisi sen vuoksi pyrittävä suojaamaan
  oikeutettuja etuja
  asetuksen (EY) N:o 139/2004 21 artiklan 4 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetulla tavalla, ja niiden olisi oltava unionin oikeuden yleisten periaatteiden ja muiden säännösten mukaisia.

| (42) | Jos mediamarkkinoiden keskittymä muodostaa keskittymän, joka kuuluu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (55) soveltamisalaan, tämän asetuksen tai jäsenvaltioiden tämän asetuksen perusteella hyväksymien sääntöjen ja menettelyjen soveltaminen ei saisi vaikuttaa asetuksen (EY) N:o 139/2004 21 artiklan 4 kohdan soveltamiseen. Kaikilla toimenpiteillä, joita nimetyt tai osallistuvat kansalliset sääntelyviranomaiset tai -elimet toteuttavat arvioituaan mediamarkkinoiden keskittymisen vaikutusta tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen, olisi sen vuoksi pyrittävä
  toimituksellisen riippumattomuuden merkitys huomioon ottaen
  suojaamaan
  tiedotusvälineiden vapautta ja moniarvoisuutta oikeutettuina etuina
  asetuksen (EY) N:o 139/2004 21 artiklan 4 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetulla tavalla, ja niiden olisi oltava unionin oikeuden yleisten periaatteiden ja muiden säännösten mukaisia. |
| --- | --- |

(42)

Jos mediamarkkinoiden keskittymä muodostaa keskittymän, joka kuuluu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (55) soveltamisalaan, tämän asetuksen tai jäsenvaltioiden tämän asetuksen perusteella hyväksymien sääntöjen ja menettelyjen soveltaminen ei saisi vaikuttaa asetuksen (EY) N:o 139/2004 21 artiklan 4 kohdan soveltamiseen. Kaikilla toimenpiteillä, joita nimetyt tai osallistuvat kansalliset sääntelyviranomaiset tai -elimet toteuttavat arvioituaan mediamarkkinoiden keskittymisen vaikutusta tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen, olisi sen vuoksi pyrittävä
  toimituksellisen riippumattomuuden merkitys huomioon ottaen
  suojaamaan
  tiedotusvälineiden vapautta ja moniarvoisuutta oikeutettuina etuina
  asetuksen (EY) N:o 139/2004 21 artiklan 4 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetulla tavalla, ja niiden olisi oltava unionin oikeuden yleisten periaatteiden ja muiden säännösten mukaisia.

Perustelu

Tiedotusvälineiden moniarvoisuuden tärkeys olisi tehtävä selväksi.

Muutosehdotus 29

Johdanto-osan 43 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (43) | Lautakunnalle olisi annettava valtuudet antaa lausuntoja nimettyjen tai osallistuvien kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten päätösluonnoksista tai lausunnoista, jos ilmoitusvelvollisuuden alaiset keskittymät voivat vaikuttaa media-alan sisämarkkinoiden toimintaan. Näin olisi esimerkiksi silloin, kun tällaisiin keskittymiin osallistuu vähintään yksi toiseen jäsenvaltioon sijoittautunut tai useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa toimiva yritys
  tai jos ne johtavat siihen, että mediapalvelujen tarjoajilla on merkittävä vaikutus yleisen mielipiteen muodostumiseen tietyillä mediamarkkinoilla
  .
  Lisäksi jos asianomaiset kansalliset viranomaiset tai elimet eivät ole arvioineet keskittymän vaikutusta tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen ja toimitukselliseen riippumattomuuteen tai jos kansalliset sääntelyviranomaiset tai -elimet eivät ole kuulleet lautakuntaa tietystä mediamarkkinoiden keskittymästä, mutta kyseisen keskittymän katsotaan todennäköisesti vaikuttavan mediapalvelujen sisämarkkinoiden toimintaan, lautakunnan olisi voitava antaa lausunto komission pyynnöstä. Komissiolle jää joka tapauksessa mahdollisuus antaa omia lausuntojaan lautakunnan lausuntojen perusteella. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(43)

Lautakunnalle olisi annettava valtuudet antaa lausuntoja nimettyjen tai osallistuvien kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten päätösluonnoksista tai lausunnoista, jos ilmoitusvelvollisuuden alaiset keskittymät voivat vaikuttaa media-alan sisämarkkinoiden toimintaan. Näin olisi esimerkiksi silloin, kun tällaisiin keskittymiin osallistuu vähintään yksi toiseen jäsenvaltioon sijoittautunut tai useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa toimiva yritys
  tai jos ne johtavat siihen, että mediapalvelujen tarjoajilla on merkittävä vaikutus yleisen mielipiteen muodostumiseen tietyillä mediamarkkinoilla
  .
  Lisäksi jos asianomaiset kansalliset viranomaiset tai elimet eivät ole arvioineet keskittymän vaikutusta tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen ja toimitukselliseen riippumattomuuteen tai jos kansalliset sääntelyviranomaiset tai -elimet eivät ole kuulleet lautakuntaa tietystä mediamarkkinoiden keskittymästä, mutta kyseisen keskittymän katsotaan todennäköisesti vaikuttavan mediapalvelujen sisämarkkinoiden toimintaan, lautakunnan olisi voitava antaa lausunto komission pyynnöstä. Komissiolle jää joka tapauksessa mahdollisuus antaa omia lausuntojaan lautakunnan lausuntojen perusteella.

| (43) | Lautakunnalle olisi annettava valtuudet antaa lausuntoja nimettyjen tai osallistuvien kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten päätösluonnoksista tai lausunnoista, jos ilmoitusvelvollisuuden alaiset keskittymät voivat vaikuttaa media-alan sisämarkkinoiden toimintaan. Näin olisi esimerkiksi silloin, kun tällaisiin keskittymiin osallistuu vähintään yksi toiseen jäsenvaltioon sijoittautunut tai useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa toimiva yritys.
  Komission pitäisi voida antaa omia lausuntojaan lautakunnan lausuntojen pohjalta. |
| --- | --- |

(43)

Lautakunnalle olisi annettava valtuudet antaa lausuntoja nimettyjen tai osallistuvien kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten päätösluonnoksista tai lausunnoista, jos ilmoitusvelvollisuuden alaiset keskittymät voivat vaikuttaa media-alan sisämarkkinoiden toimintaan. Näin olisi esimerkiksi silloin, kun tällaisiin keskittymiin osallistuu vähintään yksi toiseen jäsenvaltioon sijoittautunut tai useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa toimiva yritys.
  Komission pitäisi voida antaa omia lausuntojaan lautakunnan lausuntojen pohjalta.

Perustelu

Painopisteen olisi oltava sisämarkkinakysymyksissä.

Muutosehdotus 30

Johdanto-osan 44 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (44) | Kansallisten viranomaisten tai elinten ja lautakunnan olisi otettava huomioon tietyt kriteerit moniarvoisten mediamarkkinoiden varmistamiseksi.
  Erityisesti olisi tarkasteltava vaikutusta tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen, mukaan lukien erityisesti vaikutus yleisen mielipiteen muodostumiseen, ottaen huomioon verkkoympäristö.
  Samanaikaisesti olisi tutkittava, olisiko tarkasteltavilla markkinoilla kyseisen mediamarkkinoiden keskittymisen jälkeen edelleen olemassa muita mediakanavia, jotka tarjoavat erilaista ja vaihtoehtoista sisältöä. Toimituksellista riippumattomuutta koskevien suojatoimien arvioinnissa olisi tarkasteltava mahdollisia riskejä siitä, että tuleva omistaja, johto tai hallintorakenne puuttuu sopimattomasti hankitun tai sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen yksittäisiin toimituksellisiin päätöksiin. Lisäksi olisi otettava huomioon olemassa olevat tai suunnitellut sisäiset suojatoimet, joilla pyritään säilyttämään yksittäisten toimituksellisten päätösten riippumattomuus asianomaisissa mediayrityksissä. Mahdollisia vaikutuksia arvioitaessa olisi myös otettava huomioon kyseisen keskittymän vaikutukset keskittymän kohteena olevien toimijoiden taloudelliseen kestävyyteen ja se, olisivatko ne ilman keskittymää taloudellisesti kestäviä siinä mielessä, että ne voisivat keskipitkällä aikavälillä jatkaa taloudellisesti kannattavien, riittävästi resursoitujen ja teknisesti mukautettujen laadukkaiden mediapalvelujen tarjoamista ja kehittämistä markkinoilla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(44)

Kansallisten viranomaisten tai elinten ja lautakunnan olisi otettava huomioon tietyt kriteerit moniarvoisten mediamarkkinoiden varmistamiseksi.
  Erityisesti olisi tarkasteltava vaikutusta tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen, mukaan lukien erityisesti vaikutus yleisen mielipiteen muodostumiseen, ottaen huomioon verkkoympäristö.
  Samanaikaisesti olisi tutkittava, olisiko tarkasteltavilla markkinoilla kyseisen mediamarkkinoiden keskittymisen jälkeen edelleen olemassa muita mediakanavia, jotka tarjoavat erilaista ja vaihtoehtoista sisältöä. Toimituksellista riippumattomuutta koskevien suojatoimien arvioinnissa olisi tarkasteltava mahdollisia riskejä siitä, että tuleva omistaja, johto tai hallintorakenne puuttuu sopimattomasti hankitun tai sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen yksittäisiin toimituksellisiin päätöksiin. Lisäksi olisi otettava huomioon olemassa olevat tai suunnitellut sisäiset suojatoimet, joilla pyritään säilyttämään yksittäisten toimituksellisten päätösten riippumattomuus asianomaisissa mediayrityksissä. Mahdollisia vaikutuksia arvioitaessa olisi myös otettava huomioon kyseisen keskittymän vaikutukset keskittymän kohteena olevien toimijoiden taloudelliseen kestävyyteen ja se, olisivatko ne ilman keskittymää taloudellisesti kestäviä siinä mielessä, että ne voisivat keskipitkällä aikavälillä jatkaa taloudellisesti kannattavien, riittävästi resursoitujen ja teknisesti mukautettujen laadukkaiden mediapalvelujen tarjoamista ja kehittämistä markkinoilla.

| (44) | Jäsenvaltioiden olisi määritettävä tietyt huomioon otettavat kriteerit moniarvoisten mediamarkkinoiden varmistamiseksi.
  Erityisesti olisi tarkasteltava vaikutusta tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen, mukaan lukien erityisesti vaikutus yleisen mielipiteen muodostumiseen, ottaen huomioon verkkoympäristö.
  Päätettäessä keskittymän sallimisesta olisi otettava huomioon se, säilyttäisivätkö hankkivat ja hankinnan kohteena olevat toimijat taloudellisen kannattavuutensa ilman sulautumista, onko taloudellisen kannattavuuden turvaamiseksi olemassa muita vaihtoehtoja ja onko mahdollista toteuttaa tehokkaita toimenpiteitä tiedotusvälineiden moniarvoisuuden varmistamiseksi sulautumisesta huolimatta. |
| --- | --- |

(44)

Jäsenvaltioiden olisi määritettävä tietyt huomioon otettavat kriteerit moniarvoisten mediamarkkinoiden varmistamiseksi.
  Erityisesti olisi tarkasteltava vaikutusta tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen, mukaan lukien erityisesti vaikutus yleisen mielipiteen muodostumiseen, ottaen huomioon verkkoympäristö.
  Päätettäessä keskittymän sallimisesta olisi otettava huomioon se, säilyttäisivätkö hankkivat ja hankinnan kohteena olevat toimijat taloudellisen kannattavuutensa ilman sulautumista, onko taloudellisen kannattavuuden turvaamiseksi olemassa muita vaihtoehtoja ja onko mahdollista toteuttaa tehokkaita toimenpiteitä tiedotusvälineiden moniarvoisuuden varmistamiseksi sulautumisesta huolimatta.

Perustelu

Olisi tehtävä selväksi, että jäsenvaltioilla on oikeus ja velvollisuus päättää asetettujen periaatteiden mukaisista kriteereistä.

Muutosehdotus 31

Johdanto-osan 50 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (50) | Media-alan sisämarkkinoiden toimintaan ja häiriönsietokykyyn kohdistuvia riskejä olisi seurattava säännöllisesti osana mediapalvelujen sisämarkkinoiden toiminnan parantamispyrkimyksiä. Tällaisella seurannalla olisi pyrittävä tuottamaan yksityiskohtaista tietoa ja laadullisia arvioita
  mediapalvelujen
  sisämarkkinoiden häiriönsietokyvystä
  , mukaan lukien markkinoiden keskittymisaste kansallisella ja alueellisella tasolla sekä ulkomaisen tiedonmanipuloinnin ja häirinnän riskit
  . Se olisi toteutettava riippumattomasti ja sen olisi perustuttava luotettavaan keskeisten tulosindikaattoreiden luetteloon, jonka komissio laatii ja jota se päivittää säännöllisesti lautakuntaa kuullen. Koska riskien ja teknologian kehitys on nopeaa sisämarkkinoilla, seurantaan olisi sisällyttävä tulevaisuuteen suuntautuvia toimia, kuten stressitestejä, joilla arvioidaan media-alan sisämarkkinoiden tulevaa häiriönsietokykyä
  , varoitetaan tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen ja toimitukselliseen riippumattomuuteen liittyvistä haavoittuvuuksista
  sekä tuetaan hallinnon, tiedon laadun ja riskinhallinnan kehittämistä. Seurannan olisi katettava erityisesti rajat ylittävän toiminnan ja investointien taso
  , sääntely-yhteistyö ja tiedotusvälineiden sääntelyn lähentäminen, mediapalvelujen tarjoamisen esteet – myös digitaalisessa ympäristössä –
  sekä taloudellisten resurssien jakamisen avoimuus ja oikeudenmukaisuus media-alan sisämarkkinoilla. Siinä olisi myös tarkasteltava laajempia suuntauksia media-alan sisämarkkinoilla
  ja kansallisilla markkinoilla sekä mediapalvelujen tarjoajiin vaikuttavaa kansallista lainsäädäntöä
  .
  Lisäksi seurannassa olisi esitettävä yleiskatsaus toimenpiteistä, joita mediapalvelujen tarjoajat ovat toteuttaneet varmistaakseen yksittäisten toimituksellisten päätösten riippumattomuuden, mukaan lukien tähän asetukseen liittyvässä suosituksessa ehdotetut päätökset.
  Tällaisen seurannan korkean laadun varmistamiseksi lautakunnan olisi osallistuttava siihen asianmukaisesti, koska se kokoaa yhteen tahoja, joilla on mediamarkkinoiden erityisasiantuntemusta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(50)

Media-alan sisämarkkinoiden toimintaan ja häiriönsietokykyyn kohdistuvia riskejä olisi seurattava säännöllisesti osana mediapalvelujen sisämarkkinoiden toiminnan parantamispyrkimyksiä. Tällaisella seurannalla olisi pyrittävä tuottamaan yksityiskohtaista tietoa ja laadullisia arvioita
  mediapalvelujen
  sisämarkkinoiden häiriönsietokyvystä
  , mukaan lukien markkinoiden keskittymisaste kansallisella ja alueellisella tasolla sekä ulkomaisen tiedonmanipuloinnin ja häirinnän riskit
  . Se olisi toteutettava riippumattomasti ja sen olisi perustuttava luotettavaan keskeisten tulosindikaattoreiden luetteloon, jonka komissio laatii ja jota se päivittää säännöllisesti lautakuntaa kuullen. Koska riskien ja teknologian kehitys on nopeaa sisämarkkinoilla, seurantaan olisi sisällyttävä tulevaisuuteen suuntautuvia toimia, kuten stressitestejä, joilla arvioidaan media-alan sisämarkkinoiden tulevaa häiriönsietokykyä
  , varoitetaan tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen ja toimitukselliseen riippumattomuuteen liittyvistä haavoittuvuuksista
  sekä tuetaan hallinnon, tiedon laadun ja riskinhallinnan kehittämistä. Seurannan olisi katettava erityisesti rajat ylittävän toiminnan ja investointien taso
  , sääntely-yhteistyö ja tiedotusvälineiden sääntelyn lähentäminen, mediapalvelujen tarjoamisen esteet – myös digitaalisessa ympäristössä –
  sekä taloudellisten resurssien jakamisen avoimuus ja oikeudenmukaisuus media-alan sisämarkkinoilla. Siinä olisi myös tarkasteltava laajempia suuntauksia media-alan sisämarkkinoilla
  ja kansallisilla markkinoilla sekä mediapalvelujen tarjoajiin vaikuttavaa kansallista lainsäädäntöä
  .
  Lisäksi seurannassa olisi esitettävä yleiskatsaus toimenpiteistä, joita mediapalvelujen tarjoajat ovat toteuttaneet varmistaakseen yksittäisten toimituksellisten päätösten riippumattomuuden, mukaan lukien tähän asetukseen liittyvässä suosituksessa ehdotetut päätökset.
  Tällaisen seurannan korkean laadun varmistamiseksi lautakunnan olisi osallistuttava siihen asianmukaisesti, koska se kokoaa yhteen tahoja, joilla on mediamarkkinoiden erityisasiantuntemusta.

| (50) | Media-alan sisämarkkinoiden toimintaan ja häiriönsietokykyyn kohdistuvia riskejä olisi seurattava säännöllisesti osana mediapalvelujen sisämarkkinoiden toiminnan parantamispyrkimyksiä. Tällaisella seurannalla olisi pyrittävä tuottamaan yksityiskohtaista tietoa ja laadullisia arvioita sisämarkkinoiden häiriönsietokyvystä
  mediapalvelujen osalta, ja sen yhteydessä olisi tarkasteltava myös jäsenvaltioiden kehityssuuntauksia erityisesti sisämarkkinoiden ja kansallisten markkinoiden vuorovaikutuksen sekä tiedotusvälineiden vapauteen ja moniarvoisuuteen eri tasoilla kohdistuvien vaikutusten huomioon ottamiseksi
  . Se olisi toteutettava riippumattomasti ja sen olisi perustuttava luotettavaan keskeisten tulosindikaattoreiden luetteloon, jonka komissio laatii ja jota se päivittää säännöllisesti lautakuntaa kuullen. Koska riskien ja teknologian kehitys on nopeaa sisämarkkinoilla, seurantaan olisi sisällyttävä tulevaisuuteen suuntautuvia toimia, kuten stressitestejä, joilla arvioidaan media-alan sisämarkkinoiden tulevaa häiriönsietokykyä sekä tuetaan hallinnon, tiedon laadun ja riskinhallinnan kehittämistä. Seurannan olisi katettava erityisesti rajat ylittävän toiminnan ja investointien taso sekä taloudellisten resurssien jakamisen avoimuus ja oikeudenmukaisuus media-alan sisämarkkinoilla. Siinä olisi myös tarkasteltava laajempia suuntauksia media-alan sisämarkkinoilla
  ja kansallisilla mediamarkkinoilla
  . Tällaisen seurannan korkean laadun varmistamiseksi lautakunnan olisi osallistuttava siihen asianmukaisesti, koska se kokoaa yhteen tahoja, joilla on mediamarkkinoiden erityisasiantuntemusta. |
| --- | --- |

(50)

Media-alan sisämarkkinoiden toimintaan ja häiriönsietokykyyn kohdistuvia riskejä olisi seurattava säännöllisesti osana mediapalvelujen sisämarkkinoiden toiminnan parantamispyrkimyksiä. Tällaisella seurannalla olisi pyrittävä tuottamaan yksityiskohtaista tietoa ja laadullisia arvioita sisämarkkinoiden häiriönsietokyvystä
  mediapalvelujen osalta, ja sen yhteydessä olisi tarkasteltava myös jäsenvaltioiden kehityssuuntauksia erityisesti sisämarkkinoiden ja kansallisten markkinoiden vuorovaikutuksen sekä tiedotusvälineiden vapauteen ja moniarvoisuuteen eri tasoilla kohdistuvien vaikutusten huomioon ottamiseksi
  . Se olisi toteutettava riippumattomasti ja sen olisi perustuttava luotettavaan keskeisten tulosindikaattoreiden luetteloon, jonka komissio laatii ja jota se päivittää säännöllisesti lautakuntaa kuullen. Koska riskien ja teknologian kehitys on nopeaa sisämarkkinoilla, seurantaan olisi sisällyttävä tulevaisuuteen suuntautuvia toimia, kuten stressitestejä, joilla arvioidaan media-alan sisämarkkinoiden tulevaa häiriönsietokykyä sekä tuetaan hallinnon, tiedon laadun ja riskinhallinnan kehittämistä. Seurannan olisi katettava erityisesti rajat ylittävän toiminnan ja investointien taso sekä taloudellisten resurssien jakamisen avoimuus ja oikeudenmukaisuus media-alan sisämarkkinoilla. Siinä olisi myös tarkasteltava laajempia suuntauksia media-alan sisämarkkinoilla
  ja kansallisilla mediamarkkinoilla
  . Tällaisen seurannan korkean laadun varmistamiseksi lautakunnan olisi osallistuttava siihen asianmukaisesti, koska se kokoaa yhteen tahoja, joilla on mediamarkkinoiden erityisasiantuntemusta.

Perustelu

Komission tehtävissä olisi keskityttävä sisämarkkinanäkökohtiin. Niihin olisi ilman muuta kuuluttava jäsenvaltioiden mediamarkkinoiden kehityssuuntauksien tarkastelu ennen kaikkea siksi, että jäsenvaltioiden markkinat ja sisämarkkinat saattavat vaikuttaa toisiinsa. Yleiskuva mahdollisista haavoittuvuuksista sekä niitä koskevat varoitukset voivat myös auttaa kehittämään asianmukaisia toimenpiteitä tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden turvaamiseksi.

Muutosehdotus 32

Johdanto-osan 51 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (51) | Tämän asetuksen asianmukaisen täytäntöönpanon valmistelemiseksi sen säännöksiä
  , jotka koskevat riippumattomia media-alan viranomaisia, lautakuntaa ja tarvittavia muutoksia direktiiviin 2010/13/EU (tämän asetuksen 7–12 ja 27 artikla),
  olisi sovellettava
  kolmen
  kuukauden kuluttua säädöksen voimaantulosta
  , kun taas tämän asetuksen kaikkia muita säännöksiä sovelletaan kuuden kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta
  .
  Tämä on tarpeen erityisesti sen varmistamiseksi, että lautakunta perustetaan asetuksen onnistuneen täytäntöönpanon kannalta riittävän aikaisin. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(51)

Tämän asetuksen asianmukaisen täytäntöönpanon valmistelemiseksi sen säännöksiä
  , jotka koskevat riippumattomia media-alan viranomaisia, lautakuntaa ja tarvittavia muutoksia direktiiviin 2010/13/EU (tämän asetuksen 7–12 ja 27 artikla),
  olisi sovellettava
  kolmen
  kuukauden kuluttua säädöksen voimaantulosta
  , kun taas tämän asetuksen kaikkia muita säännöksiä sovelletaan kuuden kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta
  .
  Tämä on tarpeen erityisesti sen varmistamiseksi, että lautakunta perustetaan asetuksen onnistuneen täytäntöönpanon kannalta riittävän aikaisin.

| (51) | Tämän asetuksen asianmukaisen täytäntöönpanon valmistelemiseksi sen säännöksiä olisi
  pääosin
  sovellettava
  20
  kuukauden kuluttua säädöksen voimaantulosta. |
| --- | --- |

(51)

Tämän asetuksen asianmukaisen täytäntöönpanon valmistelemiseksi sen säännöksiä olisi
  pääosin
  sovellettava
  20
  kuukauden kuluttua säädöksen voimaantulosta.

Perustelu

Jäsenvaltioiden on ehkä mukautettava kansallista sääntelyjärjestelmäänsä, joten asetuksessa olisi säädettävä asianmukaisesta aikataulusta.

Muutosehdotus 33

1 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan
  mediapalvelujen
  sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa koskevat yhteiset säännöt, mukaan luettuna eurooppalaisen mediapalvelulautakunnan perustaminen,
  säilyttäen
  samalla mediapalvelujen laatu. | 1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa koskevat yhteiset säännöt
  mediapalvelujen osalta
  , mukaan luettuna eurooppalaisen mediapalvelulautakunnan perustaminen,
  pyrkien
  samalla
  säilyttämään
  mediapalvelujen laatu.




  2.
     
  Asetuksessa vahvistetaan – siinä määrin kuin se on tarpeen 1 kohdassa asetetun tavoitteen saavuttamiseksi – yhteiset perusperiaatteet, jotka esitetään mediapalvelujen ja toimittajien turvallista ja esteetöntä toimintaa koskevina vähimmäisvaatimuksina ja joilla samalla varmistetaan tiedotusvälineiden riippumattomuus ja moniarvoisuus. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan
  mediapalvelujen
  sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa koskevat yhteiset säännöt, mukaan luettuna eurooppalaisen mediapalvelulautakunnan perustaminen,
  säilyttäen
  samalla mediapalvelujen laatu.

1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa koskevat yhteiset säännöt
  mediapalvelujen osalta
  , mukaan luettuna eurooppalaisen mediapalvelulautakunnan perustaminen,
  pyrkien
  samalla
  säilyttämään
  mediapalvelujen laatu.

2.
     
  Asetuksessa vahvistetaan – siinä määrin kuin se on tarpeen 1 kohdassa asetetun tavoitteen saavuttamiseksi – yhteiset perusperiaatteet, jotka esitetään mediapalvelujen ja toimittajien turvallista ja esteetöntä toimintaa koskevina vähimmäisvaatimuksina ja joilla samalla varmistetaan tiedotusvälineiden riippumattomuus ja moniarvoisuus.

Perustelu

Perustelu

Asetuksen tarkoituksen ja soveltamisalan olisi vastattava Euroopan unionin toimivalta-alaa ja siten liityttävä selkeästi sisämarkkinoiden yhdenmukaistamiseen. Mediapalvelut ovat osa sisämarkkinoita, mutta yhtenäisiä ”mediapalvelujen sisämarkkinoita” ei pitäisi olettaa olevan olemassa, etenkään koska tiedotusvälineiden kirjo on niiden jatkuvasta lähentymisestä huolimatta niin laaja, ettei niiden voida katsoa muodostavan yksiä markkinoita käyttäjän näkökulmasta. Lisäksi olisi asetuksen soveltamisalan selkeää hahmottamista ja tavoitteiden täsmentämistä varten tehtävä selväksi, että säädöksen tavoitteena on laatia mediapalvelujen tarjoajien ja toimittajien toimintaa koskevat yhteiset vähimmäisvaatimukset ja edistää rajat ylittävää toimintaa tiedotusvälineiden riippumattomuuden ja moniarvoisuuden valossa.

Muutosehdotus 34

Muutosehdotus 34

1 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2
  .   Tämä asetus ei vaikuta sääntöihin, jotka on vahvistettu seuraavissa säädöksissä: | 3.
     Tämä asetus ei vaikuta sääntöihin, jotka on vahvistettu seuraavissa säädöksissä: |
| a) | direktiivi 2000/31/EY; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2
  .   Tämä asetus ei vaikuta sääntöihin, jotka on vahvistettu seuraavissa säädöksissä:

3.
     Tämä asetus ei vaikuta sääntöihin, jotka on vahvistettu seuraavissa säädöksissä:

a)

direktiivi 2000/31/EY;

| b
  ) | direktiivi 2019/790/EU; |
| --- | --- |

b
  )

b

direktiivi 2019/790/EU;

[...]

| a) | direktiivi 2000/31/EY; |
| --- | --- |

a)

direktiivi 2000/31/EY;

| b) | direktiivi 2010/13/EU, lukuun ottamatta tämän asetuksen 27 artiklan mukaisia muutoksia; |
| --- | --- |

b)

b)

direktiivi 2010/13/EU, lukuun ottamatta tämän asetuksen 27 artiklan mukaisia muutoksia;

direktiivi 2010/13/EU, lukuun ottamatta tämän asetuksen 27 artiklan mukaisia muutoksia;

| c
  ) | direktiivi 2019/790/EU; |
| --- | --- |

c
  )

c

direktiivi 2019/790/EU;

[...]

Perustelu

Perustelu

Audiovisuaalisia mediapalveluja koskevassa direktiivissä (2010/13/EU) vahvistettu vaatimustaso olisi säilytettävä. Siksi täsmennetään, että tämän säädöksen uudet säännökset eivät vaikuta sen vaatimuksiin.

Muutosehdotus 35

Muutosehdotus 35

1 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3.
     
  Tämä asetus ei vaikuta jäsenvaltioiden mahdollisuuteen hyväksyä yksityiskohtaisempia sääntöjä II luvun ja III luvun 5 jakson kattamilla aloilla edellyttäen, että kyseiset säännöt ovat unionin oikeuden mukaisia. | 4.
     
  Jäsenvaltiot voivat vaatia, että niiden lainkäyttövaltaan kuuluvat mediapalvelut noudattavat yksityiskohtaisempia tai tiukempia sääntöjä tämän asetuksen kattamilla aloilla, edellyttäen että säännöt ovat unionin oikeuden mukaisia. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3.
     
  Tämä asetus ei vaikuta jäsenvaltioiden mahdollisuuteen hyväksyä yksityiskohtaisempia sääntöjä II luvun ja III luvun 5 jakson kattamilla aloilla edellyttäen, että kyseiset säännöt ovat unionin oikeuden mukaisia.

4.
     
  Jäsenvaltiot voivat vaatia, että niiden lainkäyttövaltaan kuuluvat mediapalvelut noudattavat yksityiskohtaisempia tai tiukempia sääntöjä tämän asetuksen kattamilla aloilla, edellyttäen että säännöt ovat unionin oikeuden mukaisia.

Perustelu

Perustelu

EU:n perussopimusten mukaan kulttuurinen itsemääräämisoikeus ja siten media-alan sääntelyvalta kuuluu jäsenvaltioille. Euroopan unionin on kunnioitettava kulttuurien monimuotoisuutta, ja sillä on vain täydentävää ja tukevaa toimivaltaa tällä alalla, joka on suojattu SEUT-sopimuksen 167 artiklan nojalla tulkittuna yhdessä 6 artiklan c alakohdan kanssa. Näin ollen ja samoin kuin audiovisuaalisia mediapalveluja koskevassa direktiivissä yhdenmukaistamisessa ei pitäisi mennä vähimmäisvaatimuksia pidemmälle.

Muutosehdotus 36

Muutosehdotus 36

2 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (3) | ”julkisella tiedotusvälineellä” mediapalvelujen tarjoajaa, jolle on
  kansallisen lainsäädännön nojalla
  annettu julkisen palvelun tehtävä
  tai
  joka saa kansallista julkista rahoitusta tällaisen tehtävän suorittamiseen; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(3)

”julkisella tiedotusvälineellä” mediapalvelujen tarjoajaa, jolle on
  kansallisen lainsäädännön nojalla
  annettu julkisen palvelun tehtävä
  tai
  joka saa kansallista julkista rahoitusta tällaisen tehtävän suorittamiseen;

kansallisen lainsäädännön nojalla

tai

| (3) | ”julkisella tiedotusvälineellä” mediapalvelujen tarjoajaa, jolle on annettu julkisen palvelun tehtävä
  ja
  joka saa kansallista julkista rahoitusta tällaisen tehtävän suorittamiseen; |
| --- | --- |

(3)

”julkisella tiedotusvälineellä” mediapalvelujen tarjoajaa, jolle on annettu julkisen palvelun tehtävä
  ja
  joka saa kansallista julkista rahoitusta tällaisen tehtävän suorittamiseen;

ja

Perustelu

Perustelu

Rahoitus on olennainen tekijä julkisen palvelun tarjonnan merkityksellisyydessä sisämarkkinoiden kannalta ja olennainen julkisen tiedotusvälineen ominaisuus. Lisäksi ilmaus ”tehtävä” on niin avoin, ettei se sovellu rajaamaan soveltamisalaa merkittävästi. Määritelmä voisi perusteettomasti kattaa myös esimerkiksi yksityisiä mediapalvelujen tarjoajia, joihin sovelletaan moniarvoisuusvaatimuksia lainsäädännön nojalla.

Muutosehdotus 37

Muutosehdotus 37

2 artiklan 10 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (10) | ”erittäin suuren verkkoalustan tarjoajalla” sellaisen verkkoalustan tarjoajaa, joka on nimetty erittäin suureksi verkkoalustaksi asetuksen (EU) 2022/
  XXX
  [digipalvelusäädös]
  25
  artiklan 4 kohdan mukaisesti; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(10)

(10)

”erittäin suuren verkkoalustan tarjoajalla” sellaisen verkkoalustan tarjoajaa, joka on nimetty erittäin suureksi verkkoalustaksi asetuksen (EU) 2022/
  XXX
  [digipalvelusäädös]
  25
  artiklan 4 kohdan mukaisesti;

XXX

25

| (10) | ”erittäin suuren verkkoalustan tarjoajalla” sellaisen verkkoalustan tarjoajaa, joka on nimetty erittäin suureksi verkkoalustaksi asetuksen (EU) 2022/
  2065
  [digipalvelusäädös]
  33
  artiklan 4 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

(10)

(10)

”erittäin suuren verkkoalustan tarjoajalla” sellaisen verkkoalustan tarjoajaa, joka on nimetty erittäin suureksi verkkoalustaksi asetuksen (EU) 2022/
  2065
  [digipalvelusäädös]
  33
  artiklan 4 kohdan mukaisesti;

2065

33

| (11) | ”erittäin suuren hakukoneen tarjoajalla” sellaisen hakukoneen tarjoajaa, joka on nimetty erittäin suureksi hakukoneeksi asetuksen (EU) 2022/2065 [digipalvelusäädös] 33 artiklan 4 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

(11)

(11)

”erittäin suuren hakukoneen tarjoajalla” sellaisen hakukoneen tarjoajaa, joka on nimetty erittäin suureksi hakukoneeksi asetuksen (EU) 2022/2065 [digipalvelusäädös] 33 artiklan 4 kohdan mukaisesti;

Perustelu

Perustelu

Lisätään digipalvelusäädöksen (1) mukainen määritelmä, jotta asia voidaan sisällyttää 17 artiklaan.

1

Muutosehdotus 38

Muutosehdotus 38

2 artiklan 15 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (15) | ”valtion mainonnalla” omaa toimintaa edistävien tai muiden mainosviestien sijoittamista, julkaisemista tai levittämistä missä tahansa mediapalvelussa, tavallisesti maksua tai muuta vastiketta vastaan, minkä tahansa
  kansallisen tai alueellisen
  viranomaisen, kuten kansallisten, liittovaltion tai alueellisten hallitusten, sääntelyviranomaisten tai -elinten tai valtion omistamien yritysten tai muiden valtion määräysvallassa olevien kansallisen tai alueellisen tason tahojen taikka yli
  miljoonan
  asukkaan alueellisen yhteisön paikallishallinnon toimesta, niille tai niiden lukuun; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(15)

(15)

”valtion mainonnalla” omaa toimintaa edistävien tai muiden mainosviestien sijoittamista, julkaisemista tai levittämistä missä tahansa mediapalvelussa, tavallisesti maksua tai muuta vastiketta vastaan, minkä tahansa
  kansallisen tai alueellisen
  viranomaisen, kuten kansallisten, liittovaltion tai alueellisten hallitusten, sääntelyviranomaisten tai -elinten tai valtion omistamien yritysten tai muiden valtion määräysvallassa olevien kansallisen tai alueellisen tason tahojen taikka yli
  miljoonan
  asukkaan alueellisen yhteisön paikallishallinnon toimesta, niille tai niiden lukuun;

kansallisen tai alueellisen

miljoonan

| (15) | ”valtion mainonnalla” omaa toimintaa edistävien tai muiden mainosviestien sijoittamista, julkaisemista tai levittämistä missä tahansa mediapalvelussa, tavallisesti maksua tai muuta vastiketta vastaan, minkä tahansa viranomaisen, kuten
  EU:n
  , kansallisten, liittovaltion tai alueellisten hallitusten, sääntelyviranomaisten tai -elinten tai valtion omistamien yritysten tai muiden valtion määräysvallassa olevien kansallisen tai alueellisen tason tahojen taikka yli
  100 000
  asukkaan alueellisen yhteisön paikallishallinnon toimesta, niille tai niiden lukuun
  ; asukaslukukriteeri on otettava huomioon yhdessä vuotuisille menoille määriteltävän kynnysarvon kanssa
  ; |
| --- | --- |

(15)

(15)

”valtion mainonnalla” omaa toimintaa edistävien tai muiden mainosviestien sijoittamista, julkaisemista tai levittämistä missä tahansa mediapalvelussa, tavallisesti maksua tai muuta vastiketta vastaan, minkä tahansa viranomaisen, kuten
  EU:n
  , kansallisten, liittovaltion tai alueellisten hallitusten, sääntelyviranomaisten tai -elinten tai valtion omistamien yritysten tai muiden valtion määräysvallassa olevien kansallisen tai alueellisen tason tahojen taikka yli
  100 000
  asukkaan alueellisen yhteisön paikallishallinnon toimesta, niille tai niiden lukuun
  ; asukaslukukriteeri on otettava huomioon yhdessä vuotuisille menoille määriteltävän kynnysarvon kanssa
  ;

EU:n

100 000

; asukaslukukriteeri on otettava huomioon yhdessä vuotuisille menoille määriteltävän kynnysarvon kanssa

Perustelu

Perustelu

Valtion mainonnan määritelmän piiriin olisi otettava myös EU. Lisäksi miljoonan asukkaan raja-arvo on epärealistinen pienempien jäsenvaltioiden kohdalla. Raja-arvon alentaminen ja huomioiminen yhdessä vuotuisia menoja koskevan kynnysarvon kanssa vähentää avoimuuteen liittyvien porsaanreikien riskiä, ja samalla vältytään siltä, että raportointivaatimuksista aiheutuu kohtuutonta hallinnollista taakkaa.

Muutosehdotus 39

Muutosehdotus 39

3 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Mediapalvelujen vastaanottajien oikeudet




  Mediapalvelujen vastaanottajilla on oikeus saada unionissa monipuolista uutis- ja ajankohtaissisältöä, joka on tuotettu mediapalvelujen tarjoajien toimituksellista vapautta kunnioittaen ja julkisen keskustelun edistämiseksi. | Tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden turvaaminen




  Jäsenvaltioiden on varmistettava kansallisten perustuslakien soveltamista rajoittamatta ja noudattaen Euroopan unionin perusoikeuskirjan 11 artiklaa ja muita sen mukaisia perusoikeuksia sekä kunnioittaen sisämarkkinoiden perusvapauksia, että käytössä on asianmukainen oikeudellinen ja hallinnollinen kehys, jolla taataan tiedotusvälineiden tosiasiallinen moniarvoisuus ja riippumattomuus; tässä yhteydessä on otettava huomioon myös käyttäjien näkökulma. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Mediapalvelujen vastaanottajien oikeudet

Mediapalvelujen vastaanottajien oikeudet

Mediapalvelujen vastaanottajilla on oikeus saada unionissa monipuolista uutis- ja ajankohtaissisältöä, joka on tuotettu mediapalvelujen tarjoajien toimituksellista vapautta kunnioittaen ja julkisen keskustelun edistämiseksi.

Mediapalvelujen vastaanottajilla on oikeus saada unionissa monipuolista uutis- ja ajankohtaissisältöä, joka on tuotettu mediapalvelujen tarjoajien toimituksellista vapautta kunnioittaen ja julkisen keskustelun edistämiseksi.

Tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden turvaaminen

Tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden turvaaminen

Jäsenvaltioiden on varmistettava kansallisten perustuslakien soveltamista rajoittamatta ja noudattaen Euroopan unionin perusoikeuskirjan 11 artiklaa ja muita sen mukaisia perusoikeuksia sekä kunnioittaen sisämarkkinoiden perusvapauksia, että käytössä on asianmukainen oikeudellinen ja hallinnollinen kehys, jolla taataan tiedotusvälineiden tosiasiallinen moniarvoisuus ja riippumattomuus; tässä yhteydessä on otettava huomioon myös käyttäjien näkökulma.

Jäsenvaltioiden on varmistettava kansallisten perustuslakien soveltamista rajoittamatta ja noudattaen Euroopan unionin perusoikeuskirjan 11 artiklaa ja muita sen mukaisia perusoikeuksia sekä kunnioittaen sisämarkkinoiden perusvapauksia, että käytössä on asianmukainen oikeudellinen ja hallinnollinen kehys, jolla taataan tiedotusvälineiden tosiasiallinen moniarvoisuus ja riippumattomuus; tässä yhteydessä on otettava huomioon myös käyttäjien näkökulma.

Perustelu

Perustelu

Tiedonvälityksen vapaus on oikeudellisesti tunnustettu perusoikeus. Se on kuitenkin määriteltävä tarkemmin, ja sitä on punnittava suhteessa muihin oikeudellisiin intresseihin. Lakisääteisen oikeuden soveltamisala on tältä osin epäselvä ja kaipaa tarkempaa oikeudellista määrittelyä. Paikallisen ja alueellisen tarjonnan näkökulmasta vaatimuksen merkityksellisyys sisämarkkinoilla on kyseenalainen.

Jäsenvaltioilla on sen sijaan oikeus ja velvollisuus varmistaa mielipiteiden ja tiedotusvälineiden monipuolisuus ja muokata media-alan sääntelyään sen mukaisesti. Media-alan sääntelyä laatiessaan niiden on kunnioitettava sisämarkkinoiden perusvapauksia, jotka liittyvät mediapalvelujen rajat ylittävään tarjontaan. Kuten Euroopan komissio on oikeusvaltiota koskevissa kertomuksissaan todennut, valtaosalla jäsenvaltioista onkin jo nyt toimivat säännökset monimuotoisesta mediaympäristöstä ja riippumattomista tiedotusvälineistä, jotka ovat eurooppalaisten arvojen, vaatimusten ja tavoitteiden mukaisia. Jäsenvaltioiden tulisi silti pyrkiä edelleen täyttämään velvoitteensa mahdollisimman sitoutuneesti, erityisesti niillä aloilla, joilla on edelleen haasteita, sillä myös puutteita on havaittu ja kehityssuuntaus tiedotusvälineiden riippumattomuudessa ja monimuotoisuudessa on kielteinen.

Säädöksessä olisi sen vuoksi korostettava tätä velvoitetta ja vahvistettava se oikeudellisesti, jotta unioni ja sen jäsenvaltiot pystyvät yhdessä torjumaan järjestelmällisiä puutteita heikentämättä toimivia mediajärjestelmiä.

Muutosehdotus 40

Muutosehdotus 40

4 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Mediapalvelujen tarjoajien oikeudet



  1.   
  Mediapalvelujen tarjoajilla on oikeus
  harjoittaa taloudellista toimintaansa sisämarkkinoilla ilman muita kuin unionin oikeuden nojalla sallittuja rajoituksia. | Tiedotusvälineiden riippumattomuus



  1.   
  Jäsenvaltioiden on säädettävä asianmukaisista toimenpiteistä, jotta mediapalvelujen tarjoajat voivat
  harjoittaa taloudellista toimintaansa sisämarkkinoilla ilman muita kuin unionin oikeuden nojalla sallittuja rajoituksia. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Mediapalvelujen tarjoajien oikeudet

Mediapalvelujen tarjoajien oikeudet

1.   
  Mediapalvelujen tarjoajilla on oikeus
  harjoittaa taloudellista toimintaansa sisämarkkinoilla ilman muita kuin unionin oikeuden nojalla sallittuja rajoituksia.

Tiedotusvälineiden riippumattomuus

Tiedotusvälineiden riippumattomuus

1.   
  Jäsenvaltioiden on säädettävä asianmukaisista toimenpiteistä, jotta mediapalvelujen tarjoajat voivat
  harjoittaa taloudellista toimintaansa sisämarkkinoilla ilman muita kuin unionin oikeuden nojalla sallittuja rajoituksia.

Perustelu

Perustelu

Oikeus, sellaisena kuin se on ilmaistu ehdotetussa asetuksessa, on epämääräinen eikä siksi todennäköisesti ole täytäntöönpantavissa. Jos mediapalvelun tarjoajat voisivat sen pohjalta kuitenkin esittää vaateensa suoraan tuomioistuinten käsiteltäviksi, ne voisivat haastaa minkä tahansa jäsenvaltion toteuttaman toimenpiteen, joka kohdistuu tällaisen palvelun tarjoajaan, vaikka kyse olisi perustelluista sääntelyviranomaisten toimenpiteistä. Mediapalvelujen tarjoajien ja toimittajien oikeudet, jotka on vahvistettu perusoikeuksissa ja -vapauksissa, on määriteltävä tarkemmin, ja ne kuuluvat siis kunkin jäsenvaltion oikeusjärjestelmään, joten olisi vaadittava, että jäsenvaltiot kunnioittavat niitä asianmukaisesti.

Muutosehdotus 41

Muutosehdotus 41

4 artiklan 2 kohdan a alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| a) | puuttua mediapalvelujen tarjoajien toimituksellisiin käytäntöihin ja päätöksiin tai yrittää vaikuttaa niihin suoraan tai välillisesti; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

a)

puuttua mediapalvelujen tarjoajien toimituksellisiin käytäntöihin ja päätöksiin tai yrittää vaikuttaa niihin suoraan tai välillisesti;

| a) | puuttua mediapalvelujen tarjoajien toimituksellisiin käytäntöihin ja päätöksiin tai yrittää vaikuttaa niihin suoraan tai välillisesti;
  tämä ei vaikuta oikeudellisiin vaatimuksiin eikä niiden täytäntöönpanoon, joilla pyritään yleisen edun mukaisiin tavoitteisiin, erityisesti monimuotoisuutta, laitonta sisältöä tai alaikäisten suojelua tiedotusvälineissä koskeviin tavoitteisiin, tai julkisten tiedotusvälineiden julkisen palvelun tehtävän määrittelyyn; |
| --- | --- |

a)

puuttua mediapalvelujen tarjoajien toimituksellisiin käytäntöihin ja päätöksiin tai yrittää vaikuttaa niihin suoraan tai välillisesti;
  tämä ei vaikuta oikeudellisiin vaatimuksiin eikä niiden täytäntöönpanoon, joilla pyritään yleisen edun mukaisiin tavoitteisiin, erityisesti monimuotoisuutta, laitonta sisältöä tai alaikäisten suojelua tiedotusvälineissä koskeviin tavoitteisiin, tai julkisten tiedotusvälineiden julkisen palvelun tehtävän määrittelyyn;

tämä ei vaikuta oikeudellisiin vaatimuksiin eikä niiden täytäntöönpanoon, joilla pyritään yleisen edun mukaisiin tavoitteisiin, erityisesti monimuotoisuutta, laitonta sisältöä tai alaikäisten suojelua tiedotusvälineissä koskeviin tavoitteisiin, tai julkisten tiedotusvälineiden julkisen palvelun tehtävän määrittelyyn;

Perustelu

Perustelu

On syytä täsmentää, ettei kielto vaikuttaa mediapalvelujen tarjoajien toimituksellisiin strategioihin tai päätöksiin kata kansallisten sääntelyelinten toimenpiteitä, joiden päämääränä on laissa määritettyjen vaatimusten ja erityisesti mediapalvelujen tarjoajien tarjontaa koskevien vaatimusten noudattaminen tai täytäntöönpano.

Muutosehdotus 42

Muutosehdotus 42

5 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Julkisten tiedotusvälineiden riippumatonta toimintaa koskevat suojatoimet | Julkiset tiedotusvälineet |
| 1.
     
  Julkisten tiedotusvälineiden on julkisen palvelun tehtävänsä mukaisesti tarjottava yleisöilleen monipuolisia tietoja ja mielipiteitä puolueettomalla tavalla. | 1.
     
  Jäsenvaltioilla voi olla julkisia tiedotusvälineitä, jotka palvelevat niiden demokraattisia, sosiaalisia ja kulttuurisia tarpeita. |
| 2.
     
  Julkisten tiedotusvälineiden johtajat ja johtokunnan jäsenet on nimitettävä läpinäkyvällä, avoimella ja syrjimättömällä menettelyllä ja kansallisessa lainsäädännössä etukäteen vahvistettujen avoimien, puolueettomien, syrjimättömien ja oikeasuhteisten perusteiden mukaisesti. | 2.
     
  Julkisten tiedotusvälineiden rahoituksen on oltava julkisen palvelun tehtävän mukaista, ja siinä on otettava huomioon tehtävän täyttämisen edellyttämät tarpeet. Jäsenvaltioiden onkin huolehdittava mekanismeista, joilla turvataan riittävä rahoitus ennakoitavalla tavalla ja lainsäädännössä määritetty tehtävä huomioon ottaen tai lainsäädännössä vahvistettujen menettelyjen mukaisesti. |
| Heidän toimikautensa kestosta on säädettävä kansallisessa lainsäädännössä, ja sen on oltava riittävä varmistamaan julkisen tiedotusvälineen tosiasiallinen riippumattomuus. Heidät voidaan erottaa ennen toimikautensa päättymistä vain poikkeustapauksissa, jos he eivät enää täytä kansallisessa lainsäädännössä etukäteen säädettyjä, heidän tehtäviensä suorittamiseksi vaadittavia ennalta määrättyjä lakisääteisiä edellytyksiä, tai kansallisessa lainsäädännössä ennalta määriteltyä laitonta toimintaa tai vakavaa virhettä koskevista erityisistä syistä. | |
| Irtisanomispäätökset on perusteltava asianmukaisesti, niistä on ilmoitettava etukäteen asianomaiselle henkilölle, ja päätökset on voitava saattaa tuomioistuimen käsiteltäväksi. Irtisanomisperusteet on julkistettava. | |
| 3.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että julkisilla tiedotusvälineillä on riittävät ja vakaat taloudelliset resurssit niiden julkisen palvelun tehtävän täyttämiseen. Näiden resurssien on turvattava toimituksellinen riippumattomuus. | 3.
     
  Jäsenvaltioiden on toteuttava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että julkisten tiedotusvälineiden palveluissa otetaan huomioon moniarvoisuuden vaalimisen tarve, tämän vaikuttamatta jäsenvaltioiden toimivaltaan osoittaa, määritellä ja järjestää julkisen palvelun tehtävät. Julkisen palvelun tarjoajia on siksi vaadittava eritoten esittämään mahdollisimman monipuolisesti ja tasapuolisesti erilaisia aiheita ja mielipiteitä ja pitämään kiinni raportoinnin objektiivisuuden ja puolueettomuuden periaatteista. |
| 4.
     
  Jäsenvaltioiden on nimettävä yksi tai useampi riippumaton viranomainen tai elin valvomaan 1–3 kohdan noudattamista. | 4.
     
  Jäsenvaltioiden on julkisia tiedotusvälineitä määrittäessään ja organisoidessaan huolehdittava asianmukaisista toimenpiteistä, joilla varmistetaan niiden toimituksellinen riippumattomuus sekä niiden valvontaviranomaisten tai -elinten riippumattomuus. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Julkisten tiedotusvälineiden riippumatonta toimintaa koskevat suojatoimet

Julkisten tiedotusvälineiden riippumatonta toimintaa koskevat suojatoimet

Julkiset tiedotusvälineet

Julkiset tiedotusvälineet

1.
     
  Julkisten tiedotusvälineiden on julkisen palvelun tehtävänsä mukaisesti tarjottava yleisöilleen monipuolisia tietoja ja mielipiteitä puolueettomalla tavalla.

1.
     
  Jäsenvaltioilla voi olla julkisia tiedotusvälineitä, jotka palvelevat niiden demokraattisia, sosiaalisia ja kulttuurisia tarpeita.

2.
     
  Julkisten tiedotusvälineiden johtajat ja johtokunnan jäsenet on nimitettävä läpinäkyvällä, avoimella ja syrjimättömällä menettelyllä ja kansallisessa lainsäädännössä etukäteen vahvistettujen avoimien, puolueettomien, syrjimättömien ja oikeasuhteisten perusteiden mukaisesti.

2.
     
  Julkisten tiedotusvälineiden rahoituksen on oltava julkisen palvelun tehtävän mukaista, ja siinä on otettava huomioon tehtävän täyttämisen edellyttämät tarpeet. Jäsenvaltioiden onkin huolehdittava mekanismeista, joilla turvataan riittävä rahoitus ennakoitavalla tavalla ja lainsäädännössä määritetty tehtävä huomioon ottaen tai lainsäädännössä vahvistettujen menettelyjen mukaisesti.

Heidän toimikautensa kestosta on säädettävä kansallisessa lainsäädännössä, ja sen on oltava riittävä varmistamaan julkisen tiedotusvälineen tosiasiallinen riippumattomuus. Heidät voidaan erottaa ennen toimikautensa päättymistä vain poikkeustapauksissa, jos he eivät enää täytä kansallisessa lainsäädännössä etukäteen säädettyjä, heidän tehtäviensä suorittamiseksi vaadittavia ennalta määrättyjä lakisääteisiä edellytyksiä, tai kansallisessa lainsäädännössä ennalta määriteltyä laitonta toimintaa tai vakavaa virhettä koskevista erityisistä syistä.

Heidän toimikautensa kestosta on säädettävä kansallisessa lainsäädännössä, ja sen on oltava riittävä varmistamaan julkisen tiedotusvälineen tosiasiallinen riippumattomuus. Heidät voidaan erottaa ennen toimikautensa päättymistä vain poikkeustapauksissa, jos he eivät enää täytä kansallisessa lainsäädännössä etukäteen säädettyjä, heidän tehtäviensä suorittamiseksi vaadittavia ennalta määrättyjä lakisääteisiä edellytyksiä, tai kansallisessa lainsäädännössä ennalta määriteltyä laitonta toimintaa tai vakavaa virhettä koskevista erityisistä syistä.

Irtisanomispäätökset on perusteltava asianmukaisesti, niistä on ilmoitettava etukäteen asianomaiselle henkilölle, ja päätökset on voitava saattaa tuomioistuimen käsiteltäväksi. Irtisanomisperusteet on julkistettava.

Irtisanomispäätökset on perusteltava asianmukaisesti, niistä on ilmoitettava etukäteen asianomaiselle henkilölle, ja päätökset on voitava saattaa tuomioistuimen käsiteltäväksi. Irtisanomisperusteet on julkistettava.

3.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että julkisilla tiedotusvälineillä on riittävät ja vakaat taloudelliset resurssit niiden julkisen palvelun tehtävän täyttämiseen. Näiden resurssien on turvattava toimituksellinen riippumattomuus.

3.
     
  Jäsenvaltioiden on toteuttava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että julkisten tiedotusvälineiden palveluissa otetaan huomioon moniarvoisuuden vaalimisen tarve, tämän vaikuttamatta jäsenvaltioiden toimivaltaan osoittaa, määritellä ja järjestää julkisen palvelun tehtävät. Julkisen palvelun tarjoajia on siksi vaadittava eritoten esittämään mahdollisimman monipuolisesti ja tasapuolisesti erilaisia aiheita ja mielipiteitä ja pitämään kiinni raportoinnin objektiivisuuden ja puolueettomuuden periaatteista.

4.
     
  Jäsenvaltioiden on nimettävä yksi tai useampi riippumaton viranomainen tai elin valvomaan 1–3 kohdan noudattamista.

4.
     
  Jäsenvaltioiden on julkisia tiedotusvälineitä määrittäessään ja organisoidessaan huolehdittava asianmukaisista toimenpiteistä, joilla varmistetaan niiden toimituksellinen riippumattomuus sekä niiden valvontaviranomaisten tai -elinten riippumattomuus.

Perustelu

Perustelu

Julkiset tiedotusvälineet toimivat luonnollisesti kansallisella tasolla ja ovat osittain hajautettuja eri jäsenvaltioissa, joten niiden vaikutus sisämarkkinoihin on rajallinen. Niiden sisäinen organisaatio ei juurikaan liity asiaan.

Julkisten tiedotusvälineiden toimialan muokkaaminen ja määrittäminen kuuluu jäsenvaltioille. Säännökset eivät näin ollen ole yhteensopivia Euroopan unionin toimivallan kanssa tai riittävän joustavia siihen, että voidaan ottaa huomioon julkisen palvelun tehtävää hoitaviin mediapalvelujen tarjoajiin kohdistuvien vaatimusten mahdolliset muutokset.

Koska jäsenvaltioilla on oikeus päättää julkisten tiedotusvälineiden rakenteesta, organisoinnista ja rahoituksesta, tässä olisi vahvistettava keskeiset vaatimukset, jotka koskevat julkisten tiedotusvälineiden integroimista sisämarkkinoille ja joita jo sovelletaan julkiseen yleisradiotoimintaan Amsterdamin pöytäkirjan nojalla. Tältä osin olisi täsmennettävä, että jäsenvaltiot voivat vapaasti perustaa ja rahoittaa julkisia tiedotusvälineitä demokraattisten, sosiaalisten ja kulttuuristen tarpeidensa mukaisesti.

Muutosehdotus 43

Muutosehdotus 43

6 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Uutis- ja ajankohtaissisältöä tarjoavien mediapalvelujen tarjoajien
  velvollisuudet | Uutis- ja ajankohtaissisältöä tarjoavien mediapalvelujen tarjoajien
  avoimuusvelvoitteet |
| 1.   
  Uutis
  - ja ajankohtaissisältöä
  tarjoavien
  mediapalvelujen
  tarjoajien on asetettava
  seuraavat tiedot helposti
  ja
  suoraan palvelujensa vastaanottajien saataville: | 1.   
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että uutis
  - ja ajankohtaissisältöä
  tarjoavat
  mediapalvelujen
  tarjoajat asettavat vähintään
  seuraavat tiedot helposti, suoraan
  ja pysyvästi
  palvelujensa vastaanottajien saataville: |
| a) | niiden virallinen nimi ja yhteystiedot; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Uutis- ja ajankohtaissisältöä tarjoavien mediapalvelujen tarjoajien
  velvollisuudet

velvollisuudet

Uutis- ja ajankohtaissisältöä tarjoavien mediapalvelujen tarjoajien
  avoimuusvelvoitteet

avoimuusvelvoitteet

1.   
  Uutis
  - ja ajankohtaissisältöä
  tarjoavien
  mediapalvelujen
  tarjoajien on asetettava
  seuraavat tiedot helposti
  ja
  suoraan palvelujensa vastaanottajien saataville:

1.   
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että uutis
  - ja ajankohtaissisältöä
  tarjoavat
  mediapalvelujen
  tarjoajat asettavat vähintään
  seuraavat tiedot helposti, suoraan
  ja pysyvästi
  palvelujensa vastaanottajien saataville:

a)

niiden virallinen nimi ja yhteystiedot;

| a) | niiden virallinen nimi
  , sijoittautumispaikan maantieteellinen osoite
  ja yhteystiedot
  , ainakin sähköpostiosoite tai verkko-osoite, jotka mahdollistavat nopean, suoran ja tuloksellisen yhteydenoton kyseiseen tarjoajaan
  ; |
| --- | --- |

a)

niiden virallinen nimi
  , sijoittautumispaikan maantieteellinen osoite
  ja yhteystiedot
  , ainakin sähköpostiosoite tai verkko-osoite, jotka mahdollistavat nopean, suoran ja tuloksellisen yhteydenoton kyseiseen tarjoajaan
  ;

, sijoittautumispaikan maantieteellinen osoite

, ainakin sähköpostiosoite tai verkko-osoite, jotka mahdollistavat nopean, suoran ja tuloksellisen yhteydenoton kyseiseen tarjoajaan

| b) | niiden sellaisten suorien tai välillisten omistajien nimet, joiden omistusosuus antaa niille oikeuden vaikuttaa mediapalvelujen tarjoajan toimintaan ja strategiseen päätöksentekoon; |
| --- | --- |

b)

niiden sellaisten suorien tai välillisten omistajien nimet, joiden omistusosuus antaa niille oikeuden vaikuttaa mediapalvelujen tarjoajan toimintaan ja strategiseen päätöksentekoon;

| b) | niiden sellaisten suorien tai välillisten omistajien nimet, joiden omistusosuus antaa niille oikeuden vaikuttaa mediapalvelujen tarjoajan toimintaan ja strategiseen päätöksentekoon; |
| --- | --- |

b)

niiden sellaisten suorien tai välillisten omistajien nimet, joiden omistusosuus antaa niille oikeuden vaikuttaa mediapalvelujen tarjoajan toimintaan ja strategiseen päätöksentekoon;

| c) | direktiivin (EU) 2015/849 3 artiklan 6 alakohdassa tarkoitettujen tosiasiallisten omistajien ja edunsaajien nimet. |
| --- | --- |

c)

direktiivin (EU) 2015/849 3 artiklan 6 alakohdassa tarkoitettujen tosiasiallisten omistajien ja edunsaajien nimet.

| c) | direktiivin (EU) 2015/849 3 artiklan 6 alakohdassa tarkoitettujen tosiasiallisten omistajien ja edunsaajien nimet. |
| --- | --- |

c)

direktiivin (EU) 2015/849 3 artiklan 6 alakohdassa tarkoitettujen tosiasiallisten omistajien ja edunsaajien nimet.

Tämä säännös ei vaikuta direktiivin 2010/13/EU 5 artiklassa tarkoitettuihin täydentäviin toimenpiteisiin.

Tämä säännös ei vaikuta direktiivin 2010/13/EU 5 artiklassa tarkoitettuihin täydentäviin toimenpiteisiin.

Perustelu

Perustelu

Jäsenvaltioiden rooli on tunnustettava asianmukaisesti.

Muutosehdotus 44

Muutosehdotus 44

6 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Uutis- ja ajankohtaissisältöä tarjoavien mediapalvelujen tarjoajien on
  toteutettava
  asianmukaisiksi katsomansa toimenpiteet
  yksittäisten
  toimituksellisten päätösten riippumattomuuden takaamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perusoikeuskirjan mukaisten kansallisten perustuslakien soveltamista.
  Tällaisilla toimenpiteillä on pyrittävä erityisesti










  a) | takaamaan, että päätoimittajilla on vapaus tehdä yksittäisiä toimituksellisia päätöksiä ammattiaan harjoittaessaan; ja |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Uutis- ja ajankohtaissisältöä tarjoavien mediapalvelujen tarjoajien on
  toteutettava
  asianmukaisiksi katsomansa toimenpiteet
  yksittäisten
  toimituksellisten päätösten riippumattomuuden takaamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perusoikeuskirjan mukaisten kansallisten perustuslakien soveltamista.
  Tällaisilla toimenpiteillä on pyrittävä erityisesti

a)

takaamaan, että päätoimittajilla on vapaus tehdä yksittäisiä toimituksellisia päätöksiä ammattiaan harjoittaessaan; ja

| b) | varmistamaan, että kaikki osapuolet, jotka omistavat osuuksia mediapalvelujen tarjoajista, ilmoittavat uutisten ja ajankohtaissisällön tarjontaan mahdollisesti vaikuttavat todelliset tai mahdolliset eturistiriidat. |
| --- | --- |

b)

varmistamaan, että kaikki osapuolet, jotka omistavat osuuksia mediapalvelujen tarjoajista, ilmoittavat uutisten ja ajankohtaissisällön tarjontaan mahdollisesti vaikuttavat todelliset tai mahdolliset eturistiriidat.

2.   Uutis- ja ajankohtaissisältöä tarjoavien mediapalvelujen tarjoajien on
  otettava huomioon
  asianmukaisiksi katsomansa toimenpiteet toimituksellisten päätösten riippumattomuuden takaamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perusoikeuskirjan mukaisten kansallisten perustuslakien soveltamista.

Perustelu

Perustelu

Tiedotusvälineiden sisäisen vapauden takaaminen toimituksellisen vapauden muodossa ei ole ehdoton vaatimus perusoikeuksien nojalla edes erilaisten valtiosääntöperinteiden valossa. Toimittajien riippumattomuutta, joka takaa monimuotoisuuden, on tarkasteltava erilaisista näkökulmista, ja sen sekä yrittämisen vapauden ja tiedotusvälineiden vapauden välillä on ristivetoa. Tärkeimmälle sijalle olisikin nostettava avoimuusvelvoitteet, joiden ansiosta käyttäjät voivat tunnistaa ja luokitella tiettyjen suuntausten mahdolliset taustat. Muut toimituksellisia vapauksia koskevat toimenpiteet olisi jätettävä itsesääntelymekanismien huoleksi.

Muutosehdotus 45

Muutosehdotus 45

7 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Direktiivin 2010/13/EU 30 artiklassa tarkoitetut kansalliset sääntelyviranomaiset tai -elimet vastaavat tämän asetuksen III luvun soveltamisesta. | 1.   Direktiivin 2010/13/EU 30 artiklassa tarkoitetut kansalliset sääntelyviranomaiset tai -elimet vastaavat tämän asetuksen III luvun soveltamisesta
  siltä osin kuin on kyse direktiivin 2010/13/EU 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun audiovisuaalisen mediapalvelun tarjoamisesta tai sisällöstä
  .
  Ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetut kansalliset sääntelyviranomaiset tai -elimet ovat vastuussa tämän asetuksen III luvun soveltamisesta myös muuten, mikäli ja siltä osin kuin jäsenvaltio ei ole nimennyt muita kansallisia sääntelyviranomaisia tai -elimiä tai ottanut käyttöön itsesääntely- tai yhteissääntelyjärjestelmää. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Direktiivin 2010/13/EU 30 artiklassa tarkoitetut kansalliset sääntelyviranomaiset tai -elimet vastaavat tämän asetuksen III luvun soveltamisesta.

1.   Direktiivin 2010/13/EU 30 artiklassa tarkoitetut kansalliset sääntelyviranomaiset tai -elimet vastaavat tämän asetuksen III luvun soveltamisesta
  siltä osin kuin on kyse direktiivin 2010/13/EU 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun audiovisuaalisen mediapalvelun tarjoamisesta tai sisällöstä
  .
  Ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetut kansalliset sääntelyviranomaiset tai -elimet ovat vastuussa tämän asetuksen III luvun soveltamisesta myös muuten, mikäli ja siltä osin kuin jäsenvaltio ei ole nimennyt muita kansallisia sääntelyviranomaisia tai -elimiä tai ottanut käyttöön itsesääntely- tai yhteissääntelyjärjestelmää.

Perustelu

Perustelu

Audiovisuaalisista mediapalveluista annetun direktiivin (2010/13/EU) (2) mukaisen toimivaltaisten viranomaisten toimivallan olisi ulotuttava direktiivissä 2010/13/EU määriteltyjen audiovisuaalisten mediapalvelujen ja käyttäjien tuottamien videoiden sisältöä tai tarjontaa laajemmalle vain siinä tapauksessa ja siinä määrin kuin kansalliselle tasolle ei ole perustettu muita media-aloja varten muita viranomaisia tai elimiä, joihin luetaan myös lehdistössä yleisesti käytössä olevien itsesääntelyjärjestelmien elinten kaltaiset elimet. Asetuksen 7 artiklan 2 kohdassa säädetään, että kaikkien valtion valvontaelinten osalta sovelletaan direktiivin 2010/13/EU vaatimuksia tiedotusvälineiden riippumattomasta valvonnasta sekä riittävän rahoituksen periaatetta.

2

Muutosehdotus 46

Muutosehdotus 46

10 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Lautakunnan rakenne

  1.   Lautakunta koostuu
  direktiivin 2010/13/EU 30 artiklassa
  tarkoitettujen kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten edustajista. | Lautakunnan rakenne

  1.   Lautakunta koostuu
  tämän asetuksen 7 artiklan 1 kohdassa
  tarkoitettujen kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten edustajista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Lautakunnan rakenne

1.   Lautakunta koostuu
  direktiivin 2010/13/EU 30 artiklassa
  tarkoitettujen kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten edustajista.

Lautakunnan rakenne

1.   Lautakunta koostuu
  tämän asetuksen 7 artiklan 1 kohdassa
  tarkoitettujen kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten edustajista.

Perustelu

Perustelu

Elimen on koostuttava kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten edustajista, jotka ovat kansallisen lainsäädännön mukaisesti vastuussa mediapalvelujen tarjoajien valvonnasta. Näin varmistetaan, että mukana eivät ole vain audiovisuaalisesta mediasta vastaavat viranomaiset tai elimet, ja otetaan huomioon erilaiset kansallisten tasojen vastuualueet, jotka saattavat joissain tapauksissa olla jaettuja sekä toiminnallisesti että maantieteellisesti. Kyseeseen voivat joka tapauksessa tulla vain viranomaiset tai julkiset elimet, jotka täyttävät direktiivin 2010/13/EU 30 artiklan vaatimukset.

Muutosehdotus 47

Muutosehdotus 47

10 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3.   Jos jäsenvaltiossa on useampi kuin yksi kansallinen sääntelyviranomainen tai -elin, näiden sääntelyviranomaisten tai -elinten on tarvittaessa tehtävä yhteistyötä ja nimettävä yhteinen edustaja, joka käyttää niiden äänioikeutta. | 3.   Jos jäsenvaltiossa on useampi kuin yksi kansallinen sääntelyviranomainen tai -elin,
  itsesääntely- ja yhteissääntelyjärjestelmät mukaan luettuina,
  näiden sääntelyviranomaisten tai -elinten on tarvittaessa tehtävä yhteistyötä ja nimettävä yhteinen edustaja, joka käyttää niiden äänioikeutta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3.   Jos jäsenvaltiossa on useampi kuin yksi kansallinen sääntelyviranomainen tai -elin, näiden sääntelyviranomaisten tai -elinten on tarvittaessa tehtävä yhteistyötä ja nimettävä yhteinen edustaja, joka käyttää niiden äänioikeutta.

3.   Jos jäsenvaltiossa on useampi kuin yksi kansallinen sääntelyviranomainen tai -elin,
  itsesääntely- ja yhteissääntelyjärjestelmät mukaan luettuina,
  näiden sääntelyviranomaisten tai -elinten on tarvittaessa tehtävä yhteistyötä ja nimettävä yhteinen edustaja, joka käyttää niiden äänioikeutta.

Perustelu

Perustelu

Itse- ja yhteissääntelyelimet on otettava mukaan vastuualueidensa mukaisesti.

Muutosehdotus 48

Muutosehdotus 48

10 artiklan 4 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 4.   Lautakuntaa edustaa sen puheenjohtaja. Lautakunta valitsee jäsentensä keskuudesta puheenjohtajan äänivaltaisten jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä. Puheenjohtajan toimikausi on
  kaksi vuotta
  . | 4.   Lautakuntaa edustaa sen puheenjohtaja. Lautakunta valitsee jäsentensä keskuudesta puheenjohtajan
  ja varapuheenjohtajan
  äänivaltaisten jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä. Puheenjohtajan
  ja varapuheenjohtajan
  toimikausi on
  yksi vuosi
  .
  Puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja voidaan valita uudelleen enintään yhdeksi vuodeksi.




  Jos puheenjohtaja ei voi hoitaa tehtäviään, varapuheenjohtaja käyttää kaikkia puheenjohtajan toimivaltuuksia. Lautakunta määrittää yksityiskohtaiset säännöt työjärjestyksessään. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

4.   Lautakuntaa edustaa sen puheenjohtaja. Lautakunta valitsee jäsentensä keskuudesta puheenjohtajan äänivaltaisten jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä. Puheenjohtajan toimikausi on
  kaksi vuotta
  .

4.   Lautakuntaa edustaa sen puheenjohtaja. Lautakunta valitsee jäsentensä keskuudesta puheenjohtajan
  ja varapuheenjohtajan
  äänivaltaisten jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä. Puheenjohtajan
  ja varapuheenjohtajan
  toimikausi on
  yksi vuosi
  .
  Puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja voidaan valita uudelleen enintään yhdeksi vuodeksi.

Jos puheenjohtaja ei voi hoitaa tehtäviään, varapuheenjohtaja käyttää kaikkia puheenjohtajan toimivaltuuksia. Lautakunta määrittää yksityiskohtaiset säännöt työjärjestyksessään.

Perustelu

Perustelu

Kuten ERGAn tapauksessa, puheenjohtajan toimikauden olisi oltava yksi vuosi ja puheenjohtaja voidaan valita uudelleen yhdeksi vuodeksi. Näin myös pienemmät kansalliset sääntelyelimet pääsevät osallistumaan puheenjohtajuuden kautta.

Lautakunnan toimintakyvyn varmistamiseksi olisi säädettävä varapuheenjohtajan nimittämisestä.

Muutosehdotus 49

Muutosehdotus 49

10 artiklan 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 5.   
  Komissio nimeää lautakuntaan edustajan. Komission edustaja osallistuu kaikkiin lautakunnan toimiin ja kokouksiin ilman äänioikeutta.
  Lautakunnan puheenjohtaja tiedottaa komissiolle lautakunnan meneillään olevista ja suunnitelluista toimista. Lautakunta
  kuulee komissiota
  työohjelmansa ja pääasiallisten suoritteidensa
  valmistelussa
  . | 5.   Lautakunnan puheenjohtaja tiedottaa komissiolle lautakunnan meneillään olevista ja suunnitelluista toimista. Lautakunta
  antaa komissiolle mahdollisuuden osallistua
  työohjelmansa ja pääasiallisten suoritteidensa
  kehittämiseen
  .
  Se raportoi vuosittain jäsenvaltioille. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

5.   
  Komissio nimeää lautakuntaan edustajan. Komission edustaja osallistuu kaikkiin lautakunnan toimiin ja kokouksiin ilman äänioikeutta.
  Lautakunnan puheenjohtaja tiedottaa komissiolle lautakunnan meneillään olevista ja suunnitelluista toimista. Lautakunta
  kuulee komissiota
  työohjelmansa ja pääasiallisten suoritteidensa
  valmistelussa
  .

5.   Lautakunnan puheenjohtaja tiedottaa komissiolle lautakunnan meneillään olevista ja suunnitelluista toimista. Lautakunta
  antaa komissiolle mahdollisuuden osallistua
  työohjelmansa ja pääasiallisten suoritteidensa
  kehittämiseen
  .
  Se raportoi vuosittain jäsenvaltioille.

Perustelu

Perustelu

Lautakunnan riippumattomuuden varmistamiseksi komission ei välttämättä pitäisi osallistua kaikkiin lautakunnan kokouksiin. Sille olisi kuitenkin myönnettävä perusluonteinen oikeus tiedonsaantiin. Lisäksi komissiolla olisi oltava mahdollisuus esittää lautakunnan työohjelmaa koskevia kommentteja ja ehdotuksia. Tietoa lautakunnan työstä olisi asetettava myös jäsenvaltioiden saataville, sillä lautakunnan työ ja havainnot saattavat kiinnostaa jäsenvaltioita niiden kehittäessä kansallista lainsäädäntökehystään.

Muutosehdotus 50

Muutosehdotus 50

10 artiklan 6 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 6.   Lautakunta voi kutsua asiantuntijoita ja tarkkailijoita kokouksiinsa
  yhteisymmärryksessä komission kanssa
  . | 6.   Lautakunta voi kutsua asiantuntijoita
  , komission edustajia
  ja tarkkailijoita kokouksiinsa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

6.   Lautakunta voi kutsua asiantuntijoita ja tarkkailijoita kokouksiinsa
  yhteisymmärryksessä komission kanssa
  .

6.   Lautakunta voi kutsua asiantuntijoita
  , komission edustajia
  ja tarkkailijoita kokouksiinsa.

Perustelu

Perustelu

Lautakunnan olisi voitava käydä keskusteluja kolmansien osapuolten, erityisesti asiantuntijoiden, kanssa ilman komission suostumusta. Lautakunnan olisi myös harkittava komission edustajien kutsumista kokouksiinsa.

Muutosehdotus 51

Muutosehdotus 51

10 artiklan 8 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 8.   Lautakunta vahvistaa työjärjestyksensä äänivaltaisten jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä
  yhteisymmärryksessä komission kanssa
  . | 8.   Lautakunta vahvistaa työjärjestyksensä äänivaltaisten jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä.


  Ennen päätöksen tekemistä lautakunta antaa komissiolle mahdollisuuden esittää huomautuksia. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

8.   Lautakunta vahvistaa työjärjestyksensä äänivaltaisten jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä
  yhteisymmärryksessä komission kanssa
  .

8.   Lautakunta vahvistaa työjärjestyksensä äänivaltaisten jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä.

Ennen päätöksen tekemistä lautakunta antaa komissiolle mahdollisuuden esittää huomautuksia.

Perustelu

Perustelu

Lautakunnan riippumattomuuden varmistamiseksi lautakunnan on ERGAn tavoin vahvistettava oma työjärjestyksensä. Tämän ei pitäisi edellyttää komission hyväksyntää. On kuitenkin kohtuullista antaa komissiolle mahdollisuus esittää etukäteen huomautuksensa menettelysäännöistä.

Muutosehdotus 52

Muutosehdotus 52

11 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Lautakunnan sihteeristö

  1.   Lautakunnalla on sihteeristö, jonka komissio antaa sen käyttöön. | Lautakunnan sihteeristö

  1.   Lautakunnalla on sihteeristö, jonka komissio antaa sen käyttöön
  riittävine henkilöstöresursseineen ja aineellisine resursseineen
  .
  Sihteeristön henkilöstö noudattaa vain puheenjohtajan ohjeita; se ottaa vastaan komission hallinnollisia toimintaohjeita vain siltä osin kuin tämä ei heikennä tehtävien hoitamisen riippumattomuutta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Lautakunnan sihteeristö

1.   Lautakunnalla on sihteeristö, jonka komissio antaa sen käyttöön.

Lautakunnan sihteeristö

1.   Lautakunnalla on sihteeristö, jonka komissio antaa sen käyttöön
  riittävine henkilöstöresursseineen ja aineellisine resursseineen
  .
  Sihteeristön henkilöstö noudattaa vain puheenjohtajan ohjeita; se ottaa vastaan komission hallinnollisia toimintaohjeita vain siltä osin kuin tämä ei heikennä tehtävien hoitamisen riippumattomuutta.

Perustelu

Perustelu

On hyvä asia, että uudella lautakunnalla on sihteeristö tukenaan tehtäviensä hoitamisessa.

Sen toimintakyky voidaan varmistaa vain, jos komissio tarjoaa sihteeristöpalvelun, johon sisältyy riittävästi henkilöstöä ja aineellisia resursseja. Puolueettoman ja valtioista riippumattoman valvonnan turvaamiseksi on varmistettava, että sihteeristön henkilöstö ottaa vastaan ohjeita vain lautakunnan puheenjohtajalta tai tämän poissa ollessa varapuheenjohtajalta. Hallinnollisissa asioissa se ottaa vastaan komission toimintaohjeita vain siltä osin kuin tämä ei heikennä tehtävien hoitamisen riippumattomuutta.

Muutosehdotus 53

Muutosehdotus 53

11 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   
  Sihteeristön päätehtävänä on osallistua lautakunnan tässä asetuksessa ja direktiivissä 2010/13/EU säädettyjen tehtävien hoitamiseen. | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   
  Sihteeristön päätehtävänä on osallistua lautakunnan tässä asetuksessa ja direktiivissä 2010/13/EU säädettyjen tehtävien hoitamiseen.

Perustelu

Perustelu

Täydentävä säännös, joka on toistoa 3 kohdan kanssa ja jonka ei pitäisi tulkita laajentavan siinä määriteltyä itsenäistä tehtävää.

Muutosehdotus 54

Muutosehdotus 54

11 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3.
     Sihteeristö antaa hallinnollista ja organisatorista tukea lautakunnan toiminnalle. Lisäksi sihteeristö avustaa lautakuntaa sen tehtävien suorittamisessa. | 2.
     Sihteeristö antaa hallinnollista ja organisatorista tukea lautakunnan toiminnalle. Lisäksi sihteeristö avustaa lautakuntaa sen tehtävien suorittamisessa
  puheenjohtajan ohjeiden mukaisesti
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3.
     Sihteeristö antaa hallinnollista ja organisatorista tukea lautakunnan toiminnalle. Lisäksi sihteeristö avustaa lautakuntaa sen tehtävien suorittamisessa.

2.
     Sihteeristö antaa hallinnollista ja organisatorista tukea lautakunnan toiminnalle. Lisäksi sihteeristö avustaa lautakuntaa sen tehtävien suorittamisessa
  puheenjohtajan ohjeiden mukaisesti
  .

Perustelu

Perustelu

On tehtävä selväksi, että sihteeristön tehtävänä ja roolina on ainoastaan tukea ja avustaa lautakuntaa.

Muutosehdotus 55

Muutosehdotus 55

12 artiklan ensimmäinen kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Lautakunnan tehtävät
  Lautakunta edistää tämän asetuksen
  sekä direktiivin 2010/13/EU kansalliseksi täytäntöönpanemiseksi annettujen sääntöjen
  tehokasta ja johdonmukaista soveltamista kaikkialla unionissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komissiolle perussopimuksissa annettua toimivaltaa. Lautakunnan tehtävänä on: | Lautakunnan tehtävät
  Lautakunta edistää tämän asetuksen tehokasta ja johdonmukaista soveltamista
  sekä direktiivin 2010/13/EU johdonmukaista täytäntöönpanoa
  kaikkialla unionissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komissiolle perussopimuksissa annettua toimivaltaa. Lautakunnan tehtävänä on: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Lautakunnan tehtävät

Lautakunta edistää tämän asetuksen
  sekä direktiivin 2010/13/EU kansalliseksi täytäntöönpanemiseksi annettujen sääntöjen
  tehokasta ja johdonmukaista soveltamista kaikkialla unionissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komissiolle perussopimuksissa annettua toimivaltaa. Lautakunnan tehtävänä on:

sekä direktiivin 2010/13/EU kansalliseksi täytäntöönpanemiseksi annettujen sääntöjen

Lautakunnan tehtävät

Lautakunta edistää tämän asetuksen tehokasta ja johdonmukaista soveltamista
  sekä direktiivin 2010/13/EU johdonmukaista täytäntöönpanoa
  kaikkialla unionissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komissiolle perussopimuksissa annettua toimivaltaa. Lautakunnan tehtävänä on:

sekä direktiivin 2010/13/EU johdonmukaista täytäntöönpanoa

Perustelu

Perustelu

Jotta ei puututa jäsenvaltioiden toimivaltaan ja jotta voidaan säilyttää jäsenvaltioiden määrittämä olennaisilta osiltaan hajautettu valvonta, lautakunnan ei pitäisi valvoa kansallisia toimenpiteitä suoraan, sillä se edellyttäisi, että lautakunta soveltaa ja tulkitsee kansallista lainsäädäntöä. Lautakunnan tehtävien tulisi audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin (2010/13/EU) yhteydessä rajoittua pikemminkin sen täytäntöönpanoon: tämä vastaa direktiivin 2010/13/EU 30 b artiklan 3 kohtaa, jossa säädetään ”tämän direktiivin johdonmukaisesta täytäntöönpanosta” ERGAn tehtävänä. Tämä lähestymistapa olisi otettava tässäkin käyttöön, ja se olisi siis ilmaistava selkeästi.

Muutosehdotus 56

Muutosehdotus 56

12 artiklan b kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| b) | edistää kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten välistä yhteistyötä ja tehokasta tietojen, kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa mediapalveluihin sovellettavien unionin
  ja kansallisten
  sääntöjen soveltamisesta, mukaan lukien tämä asetus ja direktiivi 2010/13/EU, erityisesti mainitun direktiivin 3, 4 ja 7 artiklan osalta; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

b)

edistää kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten välistä yhteistyötä ja tehokasta tietojen, kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa mediapalveluihin sovellettavien unionin
  ja kansallisten
  sääntöjen soveltamisesta, mukaan lukien tämä asetus ja direktiivi 2010/13/EU, erityisesti mainitun direktiivin 3, 4 ja 7 artiklan osalta;

ja kansallisten

| b) | edistää kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten välistä yhteistyötä ja tehokasta tietojen, kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa mediapalveluihin sovellettavien unionin sääntöjen soveltamisesta, mukaan lukien tämä asetus ja direktiivi 2010/13/EU, erityisesti mainitun direktiivin 3, 4 ja 7 artiklan osalta; |
| --- | --- |

b)

edistää kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten välistä yhteistyötä ja tehokasta tietojen, kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa mediapalveluihin sovellettavien unionin sääntöjen soveltamisesta, mukaan lukien tämä asetus ja direktiivi 2010/13/EU, erityisesti mainitun direktiivin 3, 4 ja 7 artiklan osalta;

Perustelu

Perustelu

Lautakunnan tehtävien olisi rajoituttava EU:n sääntöihin ja niiden täytäntöönpanoon kansallisessa lainsäädännössä eikä niihin pitäisi kuulua kansallisen lainsäädännön soveltamisen arviointi. Tämän pitäisi kuulua yksinomaan kansallisten sääntelyviranomaisten vastuulle.

Muutosehdotus 57

Muutosehdotus 57

12 artiklan c kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| c) | antaa komissiolle
  tämän pyynnöstä
  neuvoja tämän asetuksen johdonmukaiseen soveltamiseen ja direktiivin 2010/13/EU täytäntöönpanoon liittyvissä
  sääntelyllisissä,
  teknisissä tai käytännön näkökohdissa sekä kaikissa muissa sen toimivaltaan kuuluvissa mediapalveluihin liittyvissä kysymyksissä. Jos komissio pyytää lautakunnalta neuvoja tai lausuntoja, se voi asettaa niiden antamiselle määräajan asian kiireellisyys huomioon ottaen; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

c)

antaa komissiolle
  tämän pyynnöstä
  neuvoja tämän asetuksen johdonmukaiseen soveltamiseen ja direktiivin 2010/13/EU täytäntöönpanoon liittyvissä
  sääntelyllisissä,
  teknisissä tai käytännön näkökohdissa sekä kaikissa muissa sen toimivaltaan kuuluvissa mediapalveluihin liittyvissä kysymyksissä. Jos komissio pyytää lautakunnalta neuvoja tai lausuntoja, se voi asettaa niiden antamiselle määräajan asian kiireellisyys huomioon ottaen;

tämän pyynnöstä

sääntelyllisissä,

| c) | antaa komissiolle neuvoja tämän asetuksen johdonmukaiseen soveltamiseen ja direktiivin 2010/13/EU täytäntöönpanoon liittyvissä teknisissä tai käytännön näkökohdissa sekä kaikissa muissa sen toimivaltaan kuuluvissa mediapalveluihin liittyvissä kysymyksissä. Jos komissio pyytää lautakunnalta neuvoja tai lausuntoja, se voi asettaa niiden antamiselle
  kohtuullisen
  määräajan asian kiireellisyys huomioon ottaen
  . Kun lautakunnan havainnot ovat yleisen edun mukaisia, lautakunnan olisi asetettava ne jäsenvaltioiden saataville
  ; |
| --- | --- |

c)

antaa komissiolle neuvoja tämän asetuksen johdonmukaiseen soveltamiseen ja direktiivin 2010/13/EU täytäntöönpanoon liittyvissä teknisissä tai käytännön näkökohdissa sekä kaikissa muissa sen toimivaltaan kuuluvissa mediapalveluihin liittyvissä kysymyksissä. Jos komissio pyytää lautakunnalta neuvoja tai lausuntoja, se voi asettaa niiden antamiselle
  kohtuullisen
  määräajan asian kiireellisyys huomioon ottaen
  . Kun lautakunnan havainnot ovat yleisen edun mukaisia, lautakunnan olisi asetettava ne jäsenvaltioiden saataville
  ;

kohtuullisen

. Kun lautakunnan havainnot ovat yleisen edun mukaisia, lautakunnan olisi asetettava ne jäsenvaltioiden saataville

Perustelu

Perustelu

Sääntelykysymykset kuuluvat lainsäätäjän eivätkä valvontaviranomaisen vastuulle, joten niitä ei pitäisi sisällyttää tässä lautakunnan tehtäviin. Lisäksi sellaiset lautakunnan havainnot, jotka ovat yleisen edun mukaisia, olisi asetettava jäsenvaltioiden saataville, sillä ne voivat olla tärkeitä myös jäsenvaltioille.

Muutosehdotus 58

Muutosehdotus 58

12 artiklan e kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| e) | antaa lausunnot seuraavista aiheista
  yhteisymmärryksessä komission kanssa
  : |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

e)

antaa lausunnot seuraavista aiheista
  yhteisymmärryksessä komission kanssa
  :

yhteisymmärryksessä komission kanssa

| e) | antaa lausunnot seuraavista aiheista: |
| --- | --- |

e)

antaa lausunnot seuraavista aiheista:

| | i) | tämän asetuksen 13 artiklan 7 kohdan mukaiset pyynnöt kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten välisestä yhteistyöstä ja keskinäisestä avunannosta; |
| --- | --- | --- |

i)

tämän asetuksen 13 artiklan 7 kohdan mukaiset pyynnöt kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten välisestä yhteistyöstä ja keskinäisestä avunannosta;

| | i) | tämän asetuksen 13 artiklan 7 kohdan mukaiset pyynnöt kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten välisestä yhteistyöstä ja keskinäisestä avunannosta; |
| --- | --- | --- |

i)

tämän asetuksen 13 artiklan 7 kohdan mukaiset pyynnöt kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten välisestä yhteistyöstä ja keskinäisestä avunannosta;

| | ii) | täytäntöönpanotoimenpiteitä koskevat pyynnöt, jos pyynnön esittävän viranomaisen tai elimen ja pyynnön vastaanottavan viranomaisen tai elimen välillä on erimielisyyttä tämän asetuksen 14 artiklan
  4
  kohdan mukaisesti
  suositelluista toimista
  ; |
| --- | --- | --- |

ii)

täytäntöönpanotoimenpiteitä koskevat pyynnöt, jos pyynnön esittävän viranomaisen tai elimen ja pyynnön vastaanottavan viranomaisen tai elimen välillä on erimielisyyttä tämän asetuksen 14 artiklan
  4
  kohdan mukaisesti
  suositelluista toimista
  ;

4

suositelluista toimista

| | ii) | täytäntöönpanotoimenpiteitä koskevat
  kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten
  pyynnöt, jos pyynnön esittävän viranomaisen tai elimen ja pyynnön vastaanottavan viranomaisen tai elimen välillä on erimielisyyttä, tämän asetuksen 14 artiklan
  3
  kohdan mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

ii)

täytäntöönpanotoimenpiteitä koskevat
  kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten
  pyynnöt, jos pyynnön esittävän viranomaisen tai elimen ja pyynnön vastaanottavan viranomaisen tai elimen välillä on erimielisyyttä, tämän asetuksen 14 artiklan
  3
  kohdan mukaisesti;

kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten

3

| | iii) | unionin ulkopuolelle sijoittautuneita mediapalvelujen tarjoajia koskevat, tämän asetuksen 16 artiklan 2 kohdan mukaiset kansalliset toimenpiteet; |
| --- | --- | --- |

iii)

unionin ulkopuolelle sijoittautuneita mediapalvelujen tarjoajia koskevat, tämän asetuksen 16 artiklan 2 kohdan mukaiset kansalliset toimenpiteet;

| | iii) | unionin ulkopuolelle sijoittautuneita mediapalvelujen tarjoajia koskevat, tämän asetuksen 16 artiklan 2 kohdan mukaiset
  kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten
  kansalliset toimenpiteet; |
| --- | --- | --- |

iii)

unionin ulkopuolelle sijoittautuneita mediapalvelujen tarjoajia koskevat, tämän asetuksen 16 artiklan 2 kohdan mukaiset
  kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten
  kansalliset toimenpiteet;

kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten

| | iv) | tämän asetuksen 21 artiklan 3 kohdan mukaiset tekijät tai, kansallisen sääntelyviranomaisen tai -elimen pyynnöstä, tämän asetuksen 21 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut ilmoitusvelvollisuuden alaisen mediamarkkinoiden keskittymän vaikutukset tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen ja sisämarkkinoiden toimintaan; |
| --- | --- | --- |

iv)

iv)

tämän asetuksen 21 artiklan 3 kohdan mukaiset tekijät tai, kansallisen sääntelyviranomaisen tai -elimen pyynnöstä, tämän asetuksen 21 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut ilmoitusvelvollisuuden alaisen mediamarkkinoiden keskittymän vaikutukset tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen ja sisämarkkinoiden toimintaan;

tämän asetuksen 21 artiklan 3 kohdan mukaiset tekijät tai, kansallisen sääntelyviranomaisen tai -elimen pyynnöstä, tämän asetuksen 21 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut ilmoitusvelvollisuuden alaisen mediamarkkinoiden keskittymän vaikutukset tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen ja sisämarkkinoiden toimintaan;

Perustelu

Perustelu

Valvonnan riippumattomuuden ja poliittisen puolueettomuuden varmistamiseksi lautakunnan olisi voitava toimia omasta aloitteestaan eikä komissiota kuultuaan, kun kyse on yhteistyöstä, täytäntöönpanotoimenpiteistä ja kolmansien maiden palveluntarjoajista. Lisäksi olisi täsmennettävä, että lautakunnan tehtävänä on antaa kansallisille sääntelyviranomaisille ja -elimille neuvoja käytännön asioissa.

Mukautuksia on tehtävä myös asetuksen 14 ja 21 artiklaan tehtyjen muutosten vuoksi.

Muutosehdotus 59

Muutosehdotus 59

12 artiklan f kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| f) | antaa komission pyynnöstä lausuntoja
  seuraavista aiheista: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

f)

antaa komission pyynnöstä lausuntoja
  seuraavista aiheista:

seuraavista aiheista:

| f) | antaa komission pyynnöstä lausuntoja tämän asetuksen 20 artiklan
  2
  kohdan
  mukaisista kansallisten viranomaisten tai elinten toimenpiteistä
  , jotka todennäköisesti vaikuttavat mediapalvelujen sisämarkkinoiden toimintaan; |
| --- | --- |

f)

antaa komission pyynnöstä lausuntoja tämän asetuksen 20 artiklan
  2
  kohdan
  mukaisista kansallisten viranomaisten tai elinten toimenpiteistä
  , jotka todennäköisesti vaikuttavat mediapalvelujen sisämarkkinoiden toimintaan;

2

mukaisista kansallisten viranomaisten tai elinten toimenpiteistä

| | i) | tämän asetuksen 20 artiklan
  4
  kohdan
  mukaiset kansalliset toimenpiteet
  , jotka todennäköisesti vaikuttavat mediapalvelujen sisämarkkinoiden toimintaan; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

tämän asetuksen 20 artiklan
  4
  kohdan
  mukaiset kansalliset toimenpiteet
  , jotka todennäköisesti vaikuttavat mediapalvelujen sisämarkkinoiden toimintaan;

4

mukaiset kansalliset toimenpiteet

| ii) | tämän asetuksen 22 artiklan 1 kohdan mukaiset mediamarkkinoiden keskittymät, jotka todennäköisesti vaikuttavat mediapalvelujen sisämarkkinoiden toimintaan; |
| --- | --- |

ii)

ii)

tämän asetuksen 22 artiklan 1 kohdan mukaiset mediamarkkinoiden keskittymät, jotka todennäköisesti vaikuttavat mediapalvelujen sisämarkkinoiden toimintaan;

tämän asetuksen 22 artiklan 1 kohdan mukaiset mediamarkkinoiden keskittymät, jotka todennäköisesti vaikuttavat mediapalvelujen sisämarkkinoiden toimintaan;

Perustelu

Perustelu

20 artiklaan ehdotetun muutoksen mukaisesti olisi täsmennettävä, että tarkastelun kohteena voivat olla ainoastaan kansallisten sääntelyviranomaisten ja -elinten toimenpiteet eivätkä lainsäädännölliset toimenpiteet.

22 artiklaa ehdotetaan poistettavaksi, joten tästä seuraa muutos f alakohdan ii luetelmakohtaan.

Muutosehdotus 60

Muutosehdotus 60

12 artiklan h kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| h) | avustaa komissiota
  seuraavia seikkoja koskevien suuntaviivojen laatimisessa: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

h)

avustaa komissiota
  seuraavia seikkoja koskevien suuntaviivojen laatimisessa:

seuraavia seikkoja koskevien suuntaviivojen laatimisessa:

| h) | avustaa komissiota
  sen laatiessa suuntaviivoja
  tämän asetuksen 23 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan
  soveltamisesta
  tämän asetuksen 23 artiklan 4 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

h)

avustaa komissiota
  sen laatiessa suuntaviivoja
  tämän asetuksen 23 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan
  soveltamisesta
  tämän asetuksen 23 artiklan 4 kohdan mukaisesti;

sen laatiessa suuntaviivoja

soveltamisesta

| | i) | tämän asetuksen ja direktiivin 2010/13 täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten sääntöjen soveltaminen tämän asetuksen 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

tämän asetuksen ja direktiivin 2010/13 täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten sääntöjen soveltaminen tämän asetuksen 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

tämän asetuksen ja direktiivin 2010/13 täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten sääntöjen soveltaminen tämän asetuksen 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| ii) | tämän asetuksen 21 artiklan 3 kohdan mukaiset tekijät, jotka on otettava huomioon mediamarkkinoiden keskittymien vaikutusten arvioimisen kriteerejä sovellettaessa; |
| --- | --- |

ii)

ii)

tämän asetuksen 21 artiklan 3 kohdan mukaiset tekijät, jotka on otettava huomioon mediamarkkinoiden keskittymien vaikutusten arvioimisen kriteerejä sovellettaessa;

tämän asetuksen 21 artiklan 3 kohdan mukaiset tekijät, jotka on otettava huomioon mediamarkkinoiden keskittymien vaikutusten arvioimisen kriteerejä sovellettaessa;

| iii) | tämän asetuksen 23 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan
  soveltaminen
  tämän asetuksen 23 artiklan 4 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

iii)

iii)

tämän asetuksen 23 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan
  soveltaminen
  tämän asetuksen 23 artiklan 4 kohdan mukaisesti;

soveltaminen

Perustelu

Perustelu

Artiklan h alakohdan i ja ii luetelmakohdat on poistettava asetuksen 15 artiklan 2 kohtaan ja 21 artiklan 3 kohtaan ehdotettujen muutosten mukaisesti.

Muutosehdotus 61

Muutosehdotus 61

13 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Kansallinen sääntelyviranomainen tai -elin, jäljempänä ”pyynnön esittävä viranomainen”, voi milloin tahansa pyytää yhteistyötä tai keskinäistä apua yhdeltä tai useammalta kansalliselta sääntelyviranomaiselta tai -elimeltä, jäljempänä ”pyynnön vastaanottava viranomainen”, tietojen vaihtamiseksi tai sellaisten toimenpiteiden toteuttamiseksi, joilla on merkitystä tämän asetuksen
  tai direktiivin 2010/13/EU täytäntöönpanemiseksi tehtyjen kansallisten toimenpiteiden
  johdonmukaisen ja tehokkaan soveltamisen kannalta. | 1.   Kansallinen sääntelyviranomainen tai -elin, jäljempänä ”pyynnön esittävä viranomainen”, voi milloin tahansa pyytää yhteistyötä tai keskinäistä apua yhdeltä tai useammalta kansalliselta sääntelyviranomaiselta tai -elimeltä, jäljempänä ”pyynnön vastaanottava viranomainen”, tietojen vaihtamiseksi tai sellaisten toimenpiteiden toteuttamiseksi, joilla on merkitystä tämän asetuksen johdonmukaisen ja tehokkaan soveltamisen
  tai direktiivin 2010/13/EU täytäntöönpanon
  kannalta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Kansallinen sääntelyviranomainen tai -elin, jäljempänä ”pyynnön esittävä viranomainen”, voi milloin tahansa pyytää yhteistyötä tai keskinäistä apua yhdeltä tai useammalta kansalliselta sääntelyviranomaiselta tai -elimeltä, jäljempänä ”pyynnön vastaanottava viranomainen”, tietojen vaihtamiseksi tai sellaisten toimenpiteiden toteuttamiseksi, joilla on merkitystä tämän asetuksen
  tai direktiivin 2010/13/EU täytäntöönpanemiseksi tehtyjen kansallisten toimenpiteiden
  johdonmukaisen ja tehokkaan soveltamisen kannalta.

1.   Kansallinen sääntelyviranomainen tai -elin, jäljempänä ”pyynnön esittävä viranomainen”, voi milloin tahansa pyytää yhteistyötä tai keskinäistä apua yhdeltä tai useammalta kansalliselta sääntelyviranomaiselta tai -elimeltä, jäljempänä ”pyynnön vastaanottava viranomainen”, tietojen vaihtamiseksi tai sellaisten toimenpiteiden toteuttamiseksi, joilla on merkitystä tämän asetuksen johdonmukaisen ja tehokkaan soveltamisen
  tai direktiivin 2010/13/EU täytäntöönpanon
  kannalta.

Perustelu

Perustelu

Lautakunnan tehtävänä pitäisi olla avustaa pyynnöstä asioissa, jotka liittyvät audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin (2010/13/EU) täytäntöönpanoon, ei direktiivin täytäntöönpanemiseksi annetun kansallisen lainsäädännön soveltamisessa. Viimeksi mainittu voi olla ainoastaan kansallisten viranomaisten tai elinten vastuulla.

Muutosehdotus 62

Muutosehdotus 62

13 artiklan 4 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 4.   Pyynnön vastaanottava viranomainen voi kieltäytyä käsittelemästä pyyntöä ainoastaan seuraavissa tapauksissa: | 4.   Pyynnön vastaanottava viranomainen voi kieltäytyä käsittelemästä pyyntöä ainoastaan seuraavissa tapauksissa: |
| a) | se ei ole toimivaltainen pyynnön kohteen tai pyydettyjen toimenpiteiden osalta; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

4.   Pyynnön vastaanottava viranomainen voi kieltäytyä käsittelemästä pyyntöä ainoastaan seuraavissa tapauksissa:

4.   Pyynnön vastaanottava viranomainen voi kieltäytyä käsittelemästä pyyntöä ainoastaan seuraavissa tapauksissa:

a)

se ei ole toimivaltainen pyynnön kohteen tai pyydettyjen toimenpiteiden osalta;

| a) | se ei ole toimivaltainen pyynnön kohteen tai pyydettyjen toimenpiteiden osalta; |
| --- | --- |

a)

se ei ole toimivaltainen pyynnön kohteen tai pyydettyjen toimenpiteiden osalta;

| b) | pyynnön täyttäminen rikkoisi tätä asetusta, direktiiviä 2010/13/EU tai muuta unionin lainsäädäntöä tai pyynnön vastaanottaneeseen viranomaiseen sovellettavaa unionin oikeuden mukaista jäsenvaltion lakia. |
| --- | --- |

b)

pyynnön täyttäminen rikkoisi tätä asetusta, direktiiviä 2010/13/EU tai muuta unionin lainsäädäntöä tai pyynnön vastaanottaneeseen viranomaiseen sovellettavaa unionin oikeuden mukaista jäsenvaltion lakia.

| b) | pyynnön täyttäminen rikkoisi tätä asetusta, direktiiviä 2010/13/EU tai muuta unionin lainsäädäntöä tai pyynnön vastaanottaneeseen viranomaiseen sovellettavaa unionin oikeuden mukaista jäsenvaltion lakia. |
| --- | --- |

b)

pyynnön täyttäminen rikkoisi tätä asetusta, direktiiviä 2010/13/EU tai muuta unionin lainsäädäntöä tai pyynnön vastaanottaneeseen viranomaiseen sovellettavaa unionin oikeuden mukaista jäsenvaltion lakia.

Jos pyynnön vastaanottava viranomainen kieltäytyy käsittelemästä pyyntöä, sen on perusteltava kieltäytymisensä.

Jos pyynnön vastaanottava viranomainen kieltäytyy käsittelemästä pyyntöä, sen on perusteltava kieltäytymisensä
  ja ohjattava pyynnön esittäjä tarvittaessa ja mahdollisuuksien mukaan toimivaltaisen viranomaisen puoleen
  .

ja ohjattava pyynnön esittäjä tarvittaessa ja mahdollisuuksien mukaan toimivaltaisen viranomaisen puoleen

Perustelu

Perustelu

Jos pyynnöstä kieltäytyminen johtuu toimivaltasyistä, kieltäytyvän viranomaisen olisi mahdollisuuksien mukaan ilmoitettava, mitä se pitää toimivaltaisena viranomaisena. Näin pyynnön esittänyt viranomainen voi esittää pyyntönsä viipymättä uudelleen.

Muutosehdotus 63

Muutosehdotus 63

13 artiklan 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 5.   Pyynnön vastaanottavan viranomaisen on ilmoitettava pyynnön esittäneelle viranomaiselle
  saavutetuista tuloksista tai
  pyynnön johdosta
  toteutettujen toimenpiteiden
  edistymisestä. | 5.   Pyynnön vastaanottavan viranomaisen on
  ilman aiheetonta viivytystä
  ilmoitettava pyynnön esittäneelle viranomaiselle
  pyynnön käsittelemättä jättämisestä tai
  pyynnön johdosta
  toteutetuista toimenpiteistä sekä
  edistymisestä
  ja saavutetuista tuloksista
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

5.   Pyynnön vastaanottavan viranomaisen on ilmoitettava pyynnön esittäneelle viranomaiselle
  saavutetuista tuloksista tai
  pyynnön johdosta
  toteutettujen toimenpiteiden
  edistymisestä.

5.   Pyynnön vastaanottavan viranomaisen on
  ilman aiheetonta viivytystä
  ilmoitettava pyynnön esittäneelle viranomaiselle
  pyynnön käsittelemättä jättämisestä tai
  pyynnön johdosta
  toteutetuista toimenpiteistä sekä
  edistymisestä
  ja saavutetuista tuloksista
  .

Perustelu

Perustelu

Jotta menettely olisi tehokas, olisi tehtävä selväksi, että pyynnön vastaanottavan viranomaisen on myös ilmoitettava pyynnöstä kieltäytymisestä kohtuullisen ajan kuluessa. Hyödyllisintä olisi tiedottaa ensin pyynnön vastaanottaneen viranomaisen toteuttamista toimenpiteistä. Sen jälkeen voidaan tiedottaa muista asioista.

Muutosehdotus 64

Muutosehdotus 64

13 artiklan 6 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 6.
     
  Pyynnön vastaanottavan viranomaisen on tehtävä kaikkensa käsitelläkseen pyyntö ja vastatakseen siihen ilman aiheetonta viivytystä. Pyynnön vastaanottavan viranomaisen on esitettävä alustavat tulokset 14 kalenteripäivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta ja tiedotettava sen jälkeen säännöllisesti pyynnön täyttämisen edistymisestä. Jos pyyntö koskee nopeutettua yhteistyötä tai keskinäistä avunantoa, pyynnön vastaanottavan viranomaisen on käsiteltävä pyyntö ja vastattava siihen 14 kalenteripäivän kuluessa. | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

6.
     
  Pyynnön vastaanottavan viranomaisen on tehtävä kaikkensa käsitelläkseen pyyntö ja vastatakseen siihen ilman aiheetonta viivytystä. Pyynnön vastaanottavan viranomaisen on esitettävä alustavat tulokset 14 kalenteripäivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta ja tiedotettava sen jälkeen säännöllisesti pyynnön täyttämisen edistymisestä. Jos pyyntö koskee nopeutettua yhteistyötä tai keskinäistä avunantoa, pyynnön vastaanottavan viranomaisen on käsiteltävä pyyntö ja vastattava siihen 14 kalenteripäivän kuluessa.

Perustelu

Perustelu

Artiklan 6 kohdan säännös vaikuttaa tarpeettomalta eikä tuo lisäarvoa verrattuna 5 kohdan säännökseen, jossa jo todetaan, että kieltäytyminen on mahdollista vain tarkkaan määritellyissä tapauksissa. Velvoite ”tehdä kaikkensa” ei ole selkeä eikä vaikuta täytäntöönpanokelpoiselta. Myös aikarajat vaikuttavat liian tiukoilta ja tarpeettomilta sikäli, että ne menevät ”aiheetonta viivytystä” pidemmälle. Kyseenalaistamatta vaatimusta menettelyn tehokkuudesta ja pyynnön kunnollisesta käsittelystä pyynnön vastaanottaneen viranomaisen tai elimen toimesta, olisi varmistettava, että erityisesti sellaiset valvontaviranomaiset, jotka eivät ole rakenteellisesti niin laaja-alaisia, pystyvät hoitamaan tehtävänsä asianmukaisesti.

Muutosehdotus 65

Muutosehdotus 65

13 artiklan 7 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 7.
     Jos pyynnön esittävä viranomainen ei pidä pyynnön vastaanottavan viranomaisen toteuttamia toimenpiteitä riittävinä pyynnön käsittelemiseksi ja siihen vastaamiseksi, sen on ilmoitettava asiasta pyynnön vastaanottavalle viranomaiselle ilman aiheetonta viivytystä ja perusteltava kantansa. Jos pyynnön vastaanottava viranomainen ei yhdy tähän kantaan tai ei vastaa ilmoitukseen, kumpi tahansa viranomainen voi saattaa asian lautakunnan käsiteltäväksi. Lautakunta
  antaa yhteisymmärryksessä komission kanssa asiasta lausunnon, jossa myös suositellaan toimia,
  14 kalenteripäivän kuluessa asian saattamisesta käsiteltäväksi.
  Pyynnön vastaanottavan viranomaisen on pyrittävä huomioimaan lautakunnan lausunto parhaansa mukaan. | 6.
     Jos pyynnön esittävä viranomainen ei pidä pyynnön vastaanottavan viranomaisen toteuttamia toimenpiteitä riittävinä pyynnön käsittelemiseksi ja siihen vastaamiseksi, sen on ilmoitettava asiasta pyynnön vastaanottavalle viranomaiselle ilman aiheetonta viivytystä ja perusteltava kantansa. Jos pyynnön vastaanottava viranomainen ei yhdy tähän kantaan tai ei vastaa ilmoitukseen, kumpi tahansa viranomainen voi saattaa asian lautakunnan käsiteltäväksi. Lautakunta
  pyrkii yhdessä asianomaisten sääntelyviranomaisten tai -elinten kanssa saamaan aikaan sovintoratkaisun
  14 kalenteripäivän kuluessa asian saattamisesta käsiteltäväksi. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

7.
     Jos pyynnön esittävä viranomainen ei pidä pyynnön vastaanottavan viranomaisen toteuttamia toimenpiteitä riittävinä pyynnön käsittelemiseksi ja siihen vastaamiseksi, sen on ilmoitettava asiasta pyynnön vastaanottavalle viranomaiselle ilman aiheetonta viivytystä ja perusteltava kantansa. Jos pyynnön vastaanottava viranomainen ei yhdy tähän kantaan tai ei vastaa ilmoitukseen, kumpi tahansa viranomainen voi saattaa asian lautakunnan käsiteltäväksi. Lautakunta
  antaa yhteisymmärryksessä komission kanssa asiasta lausunnon, jossa myös suositellaan toimia,
  14 kalenteripäivän kuluessa asian saattamisesta käsiteltäväksi.
  Pyynnön vastaanottavan viranomaisen on pyrittävä huomioimaan lautakunnan lausunto parhaansa mukaan.

6.
     Jos pyynnön esittävä viranomainen ei pidä pyynnön vastaanottavan viranomaisen toteuttamia toimenpiteitä riittävinä pyynnön käsittelemiseksi ja siihen vastaamiseksi, sen on ilmoitettava asiasta pyynnön vastaanottavalle viranomaiselle ilman aiheetonta viivytystä ja perusteltava kantansa. Jos pyynnön vastaanottava viranomainen ei yhdy tähän kantaan tai ei vastaa ilmoitukseen, kumpi tahansa viranomainen voi saattaa asian lautakunnan käsiteltäväksi. Lautakunta
  pyrkii yhdessä asianomaisten sääntelyviranomaisten tai -elinten kanssa saamaan aikaan sovintoratkaisun
  14 kalenteripäivän kuluessa asian saattamisesta käsiteltäväksi.

Perustelu

Perustelu

Lautakunnan lausunnon vaikutusta ei voida määritellä selkeästi. Lisäksi lautakunta osallistuisi mahdollisesti menettelyihin, jotka ovat kulloisenkin kansallisen lainsäädännön alaisia. Lautakunnan toimet syrjäyttäisivät kansallisten sääntelyviranomaisten toimivallan. Tästä syystä riitojenratkaisumekanismi vaikuttaisi tarkoituksenmukaisemmalta ja tehokkaammalta. Vastaavasta mekanismista säädetään jo asetetun ehdotuksen 14 artiklan 4 kohdassa.

Muutosehdotus 66

Muutosehdotus 66

14 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Pyynnön vastaanottavan kansallisen viranomaisen tai elimen on ilman aiheetonta viivytystä
  ja 30 kalenteripäivän kuluessa
  ilmoitettava pyynnön esittäneelle kansalliselle viranomaiselle tai elimelle 1 kohdan nojalla toteutetuista tai suunnitelluista toimista. | 2.   Pyynnön vastaanottavan kansallisen viranomaisen tai elimen on ilman aiheetonta viivytystä ilmoitettava pyynnön esittäneelle kansalliselle viranomaiselle tai elimelle 1 kohdan nojalla toteutetuista tai suunnitelluista toimista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Pyynnön vastaanottavan kansallisen viranomaisen tai elimen on ilman aiheetonta viivytystä
  ja 30 kalenteripäivän kuluessa
  ilmoitettava pyynnön esittäneelle kansalliselle viranomaiselle tai elimelle 1 kohdan nojalla toteutetuista tai suunnitelluista toimista.

2.   Pyynnön vastaanottavan kansallisen viranomaisen tai elimen on ilman aiheetonta viivytystä ilmoitettava pyynnön esittäneelle kansalliselle viranomaiselle tai elimelle 1 kohdan nojalla toteutetuista tai suunnitelluista toimista.

Perustelu

Perustelu

Määräaika vaikuttaa liian tiukalta eikä täysin perustellulta verrattuna 13 artiklassa säädettyyn 14 päivän määräaikaan, kun tarkoituksena on varmistaa, että menettely olisi mahdollisimman nopea. Kiinteä määräaika olisi siksi poistettava tästäkin.

Muutosehdotus 67

Muutosehdotus 67

14 artikla 4 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 4.   Jos lautakunnan sovittelun jälkeen ei ole päästy sovintoratkaisuun, pyynnön esittänyt kansallinen viranomainen tai elin tai pyynnön vastaanottanut kansallinen viranomainen tai elin voi pyytää lautakuntaa antamaan lausunnon asiasta. Lautakunta arvioi lausunnossaan, onko pyynnön vastaanottanut viranomainen tai elin noudattanut 1 kohdassa tarkoitettua pyyntöä. Jos lautakunta katsoo, että pyynnön vastaanottanut viranomainen ei ole noudattanut tällaista pyyntöä, lautakunta suosittelee toimia pyynnön noudattamiseksi. Lautakunta antaa lausuntonsa
  yhteisymmärryksessä komission kanssa
  ilman aiheetonta viivytystä. | 4.   Jos lautakunnan sovittelun jälkeen ei ole päästy sovintoratkaisuun, pyynnön esittänyt kansallinen viranomainen tai elin tai pyynnön vastaanottanut kansallinen viranomainen tai elin voi pyytää lautakuntaa antamaan lausunnon asiasta. Lautakunta arvioi lausunnossaan, onko pyynnön vastaanottanut viranomainen tai elin noudattanut 1 kohdassa tarkoitettua pyyntöä. Jos lautakunta katsoo, että pyynnön vastaanottanut viranomainen ei ole noudattanut tällaista pyyntöä, lautakunta suosittelee toimia pyynnön noudattamiseksi. Lautakunta antaa lausuntonsa ilman aiheetonta viivytystä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

4.   Jos lautakunnan sovittelun jälkeen ei ole päästy sovintoratkaisuun, pyynnön esittänyt kansallinen viranomainen tai elin tai pyynnön vastaanottanut kansallinen viranomainen tai elin voi pyytää lautakuntaa antamaan lausunnon asiasta. Lautakunta arvioi lausunnossaan, onko pyynnön vastaanottanut viranomainen tai elin noudattanut 1 kohdassa tarkoitettua pyyntöä. Jos lautakunta katsoo, että pyynnön vastaanottanut viranomainen ei ole noudattanut tällaista pyyntöä, lautakunta suosittelee toimia pyynnön noudattamiseksi. Lautakunta antaa lausuntonsa
  yhteisymmärryksessä komission kanssa
  ilman aiheetonta viivytystä.

4.   Jos lautakunnan sovittelun jälkeen ei ole päästy sovintoratkaisuun, pyynnön esittänyt kansallinen viranomainen tai elin tai pyynnön vastaanottanut kansallinen viranomainen tai elin voi pyytää lautakuntaa antamaan lausunnon asiasta. Lautakunta arvioi lausunnossaan, onko pyynnön vastaanottanut viranomainen tai elin noudattanut 1 kohdassa tarkoitettua pyyntöä. Jos lautakunta katsoo, että pyynnön vastaanottanut viranomainen ei ole noudattanut tällaista pyyntöä, lautakunta suosittelee toimia pyynnön noudattamiseksi. Lautakunta antaa lausuntonsa ilman aiheetonta viivytystä.

Perustelu

Perustelu

Lausunnon koordinoiminen komission kanssa ei lautakunnan puolueettomuuden ja riippumattomuuden turvaamiseksi ole suotavaa. Olisi jätettävä lautakunnan tehtäväksi kehittää sovintoratkaisumenettelyä. Lisäksi olisi säädettävä velvollisuudesta ilmoittaa komissiolle saavutetuista tuloksista ja jatkotoimista.

Muutosehdotus 68

Muutosehdotus 68

14 artiklan 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 5.
     
  Pyynnön vastaanottaneen kansallisen viranomaisen tai elimen on ilman aiheetonta viivytystä ja viimeistään 30 kalenteripäivän kuluessa 4 kohdassa tarkoitetun lausunnon vastaanottamisesta ilmoitettava lautakunnalle, komissiolle ja pyynnön esittäneelle viranomaiselle tai elimelle lausuntoon liittyvistä toteutetuista tai suunnitelluista toimista. | 5.
     
  Lautakunnan on ilmoitettava komissiolle saavutetuista tuloksista ja erityisesti pyynnön vastaanottaneen viranomaisen tai elimen toteuttamista tai suunnittelemista toimista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

5.
     
  Pyynnön vastaanottaneen kansallisen viranomaisen tai elimen on ilman aiheetonta viivytystä ja viimeistään 30 kalenteripäivän kuluessa 4 kohdassa tarkoitetun lausunnon vastaanottamisesta ilmoitettava lautakunnalle, komissiolle ja pyynnön esittäneelle viranomaiselle tai elimelle lausuntoon liittyvistä toteutetuista tai suunnitelluista toimista.

5.
     
  Lautakunnan on ilmoitettava komissiolle saavutetuista tuloksista ja erityisesti pyynnön vastaanottaneen viranomaisen tai elimen toteuttamista tai suunnittelemista toimista.

Perustelu

Perustelu

Sen lisäksi, että komissio osallistuu yleisesti ja sillä on tiedonsaantioikeus, lautakunnan olisi ilmoitettava komissiolle sovittelumenettelyn tuloksista ja erityisesti pyynnön vastaanottaneen viranomaisen toteuttamista tai suunnittelemista toimista. Näin varmistetaan tiedonkulku komissiolle niin, että noudatetaan riippumattomuuden periaatetta ja valtion neutraaliutta tiedotusvälineiden valvonnassa, ja mahdollistetaan samalla se, että komissio voi täyttää tehtävänsä perussopimusten valvojana.

Muutosehdotus 69

Muutosehdotus 69

15 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Lautakunta edistää
  tiiviissä yhteistyössä komission kanssa ja tarvittaessa sidosryhmiä kuullen
  parhaiden käytäntöjen vaihtoa kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten välillä tämän asetuksen
  ja direktiivin 2010/13/EU täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten sääntöjen
  johdonmukaisen ja tehokkaan soveltamisen kannalta merkityksellisistä
  sääntelyllisistä,
  teknisistä tai käytännön näkökohdista. | 1.   Lautakunta edistää parhaiden käytäntöjen vaihtoa kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten välillä tämän asetuksen johdonmukaisen ja tehokkaan soveltamisen
  ja direktiivin 2010/13/EU täytäntöönpanon
  kannalta merkityksellisistä teknisistä tai käytännön näkökohdista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Lautakunta edistää
  tiiviissä yhteistyössä komission kanssa ja tarvittaessa sidosryhmiä kuullen
  parhaiden käytäntöjen vaihtoa kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten välillä tämän asetuksen
  ja direktiivin 2010/13/EU täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten sääntöjen
  johdonmukaisen ja tehokkaan soveltamisen kannalta merkityksellisistä
  sääntelyllisistä,
  teknisistä tai käytännön näkökohdista.

1.   Lautakunta edistää parhaiden käytäntöjen vaihtoa kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten välillä tämän asetuksen johdonmukaisen ja tehokkaan soveltamisen
  ja direktiivin 2010/13/EU täytäntöönpanon
  kannalta merkityksellisistä teknisistä tai käytännön näkökohdista.

Perustelu

Perustelu

On hyödyllistä, että lautakunta edistää käytäntöjen vaihtoa kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten välillä. Komissio voi osallistua tähän vaihtoon. Sillä ei kuitenkaan tarvitse olla ratkaisevaa (yhteis)roolia. Lisäksi lautakunnan tehtävän olisi audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin yhteydessä rajoituttava täytäntöönpanoon, kuten 12 artiklassa. Kansallisen lainsäädännön soveltamisen tulisi olla kansallisten sääntelyviranomaisten ja -elinten asia.

Ei myöskään vaikuta tarpeelliselta, että lautakunta järjestäisi kohdennettuja sidosryhmäkuulemisia tässä yhteydessä. Lautakunta voisi ehdotetun asetuksen 10 artiklan 6 kohdan nojalla vapaasti kuulla asiantuntijoita asioita käsitellessään. Lainsäädännön jatkokehittämisen ei kuitenkaan pitäisi olla lautakunnan tehtävä, sillä se on tiedotusvälineiden sääntelijä ja siten sääntelyn alainen toimeenpanevan hallinnon haaran osa.

Muutosehdotus 70

Muutosehdotus 70

15 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Jos komissio antaa suuntaviivoja, jotka liittyvät tämän asetuksen tai direktiivin 2010/13/EU täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten sääntöjen soveltamiseen, lautakunta avustaa sitä tarjoamalla asiantuntemusta
  sääntelyyn liittyvissä,
  teknisissä tai käytännön näkökohdissa
  erityisesti seuraavien osalta: | 2.   Jos komissio antaa suuntaviivoja, jotka liittyvät tämän asetuksen tai direktiivin 2010/13/EU täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten sääntöjen soveltamiseen, lautakunta avustaa sitä tarjoamalla asiantuntemusta teknisissä tai käytännön näkökohdissa. |
| a) | yleisen edun mukaisten audiovisuaalisten mediapalvelujen asianmukainen korostaminen direktiivin 2010/13/EU 7 a artiklan mukaisesti; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Jos komissio antaa suuntaviivoja, jotka liittyvät tämän asetuksen tai direktiivin 2010/13/EU täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten sääntöjen soveltamiseen, lautakunta avustaa sitä tarjoamalla asiantuntemusta
  sääntelyyn liittyvissä,
  teknisissä tai käytännön näkökohdissa
  erityisesti seuraavien osalta:

2.   Jos komissio antaa suuntaviivoja, jotka liittyvät tämän asetuksen tai direktiivin 2010/13/EU täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten sääntöjen soveltamiseen, lautakunta avustaa sitä tarjoamalla asiantuntemusta teknisissä tai käytännön näkökohdissa.

a)

a)

yleisen edun mukaisten audiovisuaalisten mediapalvelujen asianmukainen korostaminen direktiivin 2010/13/EU 7 a artiklan mukaisesti;

yleisen edun mukaisten audiovisuaalisten mediapalvelujen asianmukainen korostaminen direktiivin 2010/13/EU 7 a artiklan mukaisesti;

| b) | mediapalvelujen tarjoajien omistusrakennetta koskevien tietojen asettaminen saataville direktiivin 2010/13/EU 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti
  . |
| --- | --- |

b)

b)

mediapalvelujen tarjoajien omistusrakennetta koskevien tietojen asettaminen saataville direktiivin 2010/13/EU 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti
  .

mediapalvelujen tarjoajien omistusrakennetta koskevien tietojen asettaminen saataville direktiivin 2010/13/EU 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti

Perustelu

Perustelu

Lautakunnan panoksen olisi liityttävä teknisiin ja käytännön näkökohtiin, samoin kuin ERGAn tapauksessa direktiivin 2010/13/EU 30 b artiklan mukaisesti.

Direktiivin 2010/13/EU 7 a artiklassa sallitaan jäsenvaltioille huomattavaa joustoa niiden määritellessä yleisen edun mukaisen sisällön löydettävyyttä ja siten korostamista koskevia vaatimuksia. Tätä lähestymistapaa ja sen tavoitetta ei saisi heikentää komission ohjaavalla toimivallalla. Lautakunnan olisi enimmillään voitava julkaista (ei-sitovia) lausuntoja kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten kautta kerätyistä empiirisistä tiedoista, ja jäsenvaltiot voisivat käyttää lausuntoja ohjenuorana toimilleen.

Muutosehdotus 71

Muutosehdotus 71

16 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Lautakunta koordinoi kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten toimenpiteitä, jotka liittyvät unionin ulkopuolelle sijoittautuneiden mediapalvelujen tarjoajien tarjoamien mediapalvelujen levittämiseen tai saatavuuteen unionissa, jos tällaiset mediapalvelut vaarantavat tai uhkaavat vaarantaa yleisen turvallisuuden ja puolustuksen muun muassa kolmansien maiden niihin mahdollisesti käyttämän määräysvallan vuoksi. | 1.   Lautakunta koordinoi kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten toimenpiteitä, jotka liittyvät unionin ulkopuolelle sijoittautuneiden
  mutta direktiivin 2010/13/EU 2 artiklan 4 kohdan nojalla jäsenvaltion lainkäyttövallan piiriin kuuluvien
  mediapalvelujen tarjoajien tarjoamien mediapalvelujen levittämiseen tai saatavuuteen unionissa, jos tällaiset mediapalvelut vaarantavat tai uhkaavat vaarantaa yleisen turvallisuuden ja puolustuksen muun muassa kolmansien maiden niihin mahdollisesti käyttämän määräysvallan vuoksi. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Lautakunta koordinoi kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten toimenpiteitä, jotka liittyvät unionin ulkopuolelle sijoittautuneiden mediapalvelujen tarjoajien tarjoamien mediapalvelujen levittämiseen tai saatavuuteen unionissa, jos tällaiset mediapalvelut vaarantavat tai uhkaavat vaarantaa yleisen turvallisuuden ja puolustuksen muun muassa kolmansien maiden niihin mahdollisesti käyttämän määräysvallan vuoksi.

1.   Lautakunta koordinoi kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten toimenpiteitä, jotka liittyvät unionin ulkopuolelle sijoittautuneiden
  mutta direktiivin 2010/13/EU 2 artiklan 4 kohdan nojalla jäsenvaltion lainkäyttövallan piiriin kuuluvien
  mediapalvelujen tarjoajien tarjoamien mediapalvelujen levittämiseen tai saatavuuteen unionissa, jos tällaiset mediapalvelut vaarantavat tai uhkaavat vaarantaa yleisen turvallisuuden ja puolustuksen muun muassa kolmansien maiden niihin mahdollisesti käyttämän määräysvallan vuoksi.

Perustelu

Perustelu

On suotavaa, että kansalliset sääntelyviranomaiset tekevät tiiviimpää yhteistyötä tapauksissa, joissa yleiseen turvallisuuteen ja puolustukseen kohdistuu vakava ja uhkaava vaara. Suunnitellun uuden mekanismin olisi täydennettävä audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin (2010/13/EU) mekanismeja sen tehostamiseksi. Mekanismia olisi sovellettava esimerkiksi silloin, kun on kyse rajat ylittävästä tilanteesta, joka vaikuttaa useisiin jäsenvaltioihin.

Direktiivissä 2010/13/EU säädetään jäsenvaltion lainkäyttövallasta sellaisissa tapauksissa, joissa yritys ei ole sijoittautunut unioniin, kuten tapauksissa, joissa kolmansista maista tulevat signaalit lähetetään EU:n jäsenvaltiossa sijaitsevan teknisen yhteysaseman kautta. Näissä tapauksissa tarvitaan asianmukaista koordinointia kohdejäsenvaltion ja mediapalvelun tarjoajaan lainkäyttövaltaa soveltavan jäsenvaltion välillä.

Lautakunnan ei kuitenkaan pitäisi koordinoida puhtaasti kansallisia kysymyksiä. Kun kyse on sellaisten signaalien rajoittamisesta, jotka kohdistuvat suoraan EU:n jäsenvaltioon EU:n ulkopuolelta, ei tarvita uusia pakollisia yhteistyömekanismeja, koska jäsenvaltiot voivat itse toteuttaa täytäntöönpanotoimenpiteitä tällaisessa tapauksessa sovellettavan markkinapaikkaperiaatteen mukaisesti. Pakollinen turvautuminen yhteistyömekanismiin haittaisi pikemminkin täytäntöönpanoa ja rajoittaisi epäasianmukaisesti jäsenvaltioiden suvereenia toimintaa.

Muutosehdotus 72

Muutosehdotus 72

16 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Lautakunta voi
  yhteisymmärryksessä komission kanssa
  antaa lausuntoja 1 kohdan mukaisista asianmukaisista
  kansallisista
  toimenpiteistä.
  Kaikkien toimivaltaisten kansallisten viranomaisten, mukaan lukien kansalliset sääntelyviranomaiset tai -elimet, on pyrittävä parhaansa mukaan huomioimaan lautakunnan lausunnot. | 2.   Lautakunta voi
  vähintään kahden asianomaisen jäsenvaltion kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten pyynnöstä
  antaa lausuntoja 1 kohdan mukaisista asianmukaisista toimenpiteistä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Lautakunta voi
  yhteisymmärryksessä komission kanssa
  antaa lausuntoja 1 kohdan mukaisista asianmukaisista
  kansallisista
  toimenpiteistä.
  Kaikkien toimivaltaisten kansallisten viranomaisten, mukaan lukien kansalliset sääntelyviranomaiset tai -elimet, on pyrittävä parhaansa mukaan huomioimaan lautakunnan lausunnot.

2.   Lautakunta voi
  vähintään kahden asianomaisen jäsenvaltion kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten pyynnöstä
  antaa lausuntoja 1 kohdan mukaisista asianmukaisista toimenpiteistä.

Perustelu

Perustelu

Lautakunnan pitäisi voida esittää toimintasuosituksia. Niiden ei pitäisi edellyttää koordinointia komission kanssa, jotta voidaan varmistaa, että tiedotusvälineiden valvonta on puolueetonta ja valtioista riippumatonta. Kansalliset sääntelyviranomaiset tai -elimet voivat huomioida lautakunnan suositukset vain sillä edellytyksellä, että soveltuva oikeusperusta on olemassa. Muussa tapauksessa kansallisille sääntelyviranomaisille tai -elimille ei pitäisi asettaa noudattamisvelvoitetta.

Muutosehdotus 73

Muutosehdotus 73

17 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Mediapalvelujen tarjoajien sisältö erittäin suurilla verkkoalustoilla | Mediapalvelujen tarjoajien sisältö erittäin suurilla verkkoalustoilla
  ja erittäin suurissa hakukoneissa |
| 1.
     Erittäin suurten verkkoalustojen tarjoajien on tarjottava toiminto, jonka avulla niiden palvelujen vastaanottajat voivat ilmoittaa, että | 1.
     
  Erittäin suurten verkkoalustojen tarjoajien ja erittäin suurten hakukoneiden tarjoajien on kunnioitettava oikeutta sananvapauteen ja tiedotusvälineiden vapauteen ja edistettävä asianmukaisella tavalla tiedotusvälineiden moniarvoisuutta. |
| a) | ne ovat 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja mediapalvelujen tarjoajia; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Mediapalvelujen tarjoajien sisältö erittäin suurilla verkkoalustoilla

Mediapalvelujen tarjoajien sisältö erittäin suurilla verkkoalustoilla
  ja erittäin suurissa hakukoneissa

ja erittäin suurissa hakukoneissa

1.
     Erittäin suurten verkkoalustojen tarjoajien on tarjottava toiminto, jonka avulla niiden palvelujen vastaanottajat voivat ilmoittaa, että

1.
     
  Erittäin suurten verkkoalustojen tarjoajien ja erittäin suurten hakukoneiden tarjoajien on kunnioitettava oikeutta sananvapauteen ja tiedotusvälineiden vapauteen ja edistettävä asianmukaisella tavalla tiedotusvälineiden moniarvoisuutta.

a)

ne ovat 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja mediapalvelujen tarjoajia;

| b) | ne ovat toimituksellisesti riippumattomia jäsenvaltioista ja kolmansista maista;
  ja |
| --- | --- |

b)

ne ovat toimituksellisesti riippumattomia jäsenvaltioista ja kolmansista maista;
  ja

ja

| c) | niihin sovelletaan toimituksellisen vastuun noudattamista koskevia, sääntelyyn perustuvia vaatimuksia yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa tai ne noudattavat toimituksellisia normeja koskevaa yhteis- tai itsesääntelymekanismia, joka on laajalti tunnustettu ja hyväksytty asianomaisella media-alalla yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

c)

niihin sovelletaan toimituksellisen vastuun noudattamista koskevia, sääntelyyn perustuvia vaatimuksia yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa tai ne noudattavat toimituksellisia normeja koskevaa yhteis- tai itsesääntelymekanismia, joka on laajalti tunnustettu ja hyväksytty asianomaisella media-alalla yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa.

2.
     Jos erittäin suuren verkkoalustan tarjoaja päättää
  keskeyttää verkossa toimivien välityspalvelujensa tarjoamisen
  tämän artiklan
  1
  kohdan mukaisen ilmoituksen antaneen mediapalvelujen tarjoajan sisällön
  osalta
  sillä perusteella, että tällainen sisältö on ristiriidassa sen ehtojen kanssa ilman, että kyseinen sisältö lisää asetuksen (EU) 2022/
  XXX
  [digipalvelusäädös] 26 artiklassa tarkoitettua järjestelmäriskiä, sen on toteutettava kaikki mahdolliset unionin oikeudesta, kuten asetuksesta (EU) 2022/
  XXX
  [digipalvelusäädös], johtuvien velvoitteidensa mukaiset toimenpiteet ilmoittaakseen asianomaiselle mediapalvelujen tarjoajalle kyseiseen päätökseen liittyvät perustelut asetuksen (EU) 2019/1150 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti
  ennen keskeyttämisen voimaantuloa
  .

2.   Erittäin suurten verkkoalustojen
  ja erittäin suurten hakukoneiden
  tarjoajien on tarjottava toiminto, jonka avulla niiden palvelujen vastaanottajat voivat ilmoittaa, että

| a) | ne ovat 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja mediapalvelujen tarjoajia; |
| --- | --- |

a)

ne ovat 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja mediapalvelujen tarjoajia;

| b) | ne ovat toimituksellisesti riippumattomia jäsenvaltioista ja kolmansista maista; |
| --- | --- |

b)

ne ovat toimituksellisesti riippumattomia jäsenvaltioista ja kolmansista maista;

| c) | niihin sovelletaan toimituksellisen vastuun noudattamista koskevia, sääntelyyn perustuvia vaatimuksia yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa tai ne noudattavat toimituksellisia normeja koskevaa yhteis- tai itsesääntelymekanismia, joka on laajalti tunnustettu ja hyväksytty asianomaisella media-alalla yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa
  ; ja |
| --- | --- |

c)

niihin sovelletaan toimituksellisen vastuun noudattamista koskevia, sääntelyyn perustuvia vaatimuksia yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa tai ne noudattavat toimituksellisia normeja koskevaa yhteis- tai itsesääntelymekanismia, joka on laajalti tunnustettu ja hyväksytty asianomaisella media-alalla yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa
  ; ja

; ja

| d) | ne ovat riippumattoman kansallisen sääntelyviranomaisen tai -elimen valvonnan tai itse- tai yhteissääntelymekanismin valvonnan alaisia; niiden on ilmoitettava kyseisen tahon nimi ja yhteystiedot. Erittäin suuren verkkoalustan tarjoaja tai erittäin suuren hakukoneen tarjoaja voi pyytää asianomaista valvojaa vahvistamaan mediapalvelun tarjoajan antamat tiedot
  . |
| --- | --- |

d)

d)

ne ovat riippumattoman kansallisen sääntelyviranomaisen tai -elimen valvonnan tai itse- tai yhteissääntelymekanismin valvonnan alaisia; niiden on ilmoitettava kyseisen tahon nimi ja yhteystiedot. Erittäin suuren verkkoalustan tarjoaja tai erittäin suuren hakukoneen tarjoaja voi pyytää asianomaista valvojaa vahvistamaan mediapalvelun tarjoajan antamat tiedot
  .

ne ovat riippumattoman kansallisen sääntelyviranomaisen tai -elimen valvonnan tai itse- tai yhteissääntelymekanismin valvonnan alaisia; niiden on ilmoitettava kyseisen tahon nimi ja yhteystiedot. Erittäin suuren verkkoalustan tarjoaja tai erittäin suuren hakukoneen tarjoaja voi pyytää asianomaista valvojaa vahvistamaan mediapalvelun tarjoajan antamat tiedot

3.
     Erittäin suurten verkkoalustojen tarjoajien on toteutettava kaikki tarvittavat tekniset ja organisatoriset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tämän artiklan 1 kohdan mukaisen ilmoituksen toimittaneiden mediapalvelujen tarjoajien asetuksen (EU) 2019/1150 11 artiklan nojalla tekemät valitukset käsitellään ja ratkaistaan viipymättä.

3.
     Jos
  ohjelmien tai lehtijulkaisujen levittämisen mahdollistavan
  erittäin suuren verkkoalustan
  tai erittäin suuren hakukoneen
  tarjoaja päättää poistaa tämän artiklan 2 kohdan mukaisen ilmoituksen antaneen mediapalvelujen tarjoajan
  palvelun tai
  sisällön
  , estää pääsyn siihen tai muutoin puuttua siihen
  sillä perusteella, että tällainen
  palvelu tai
  sisältö on ristiriidassa sen ehtojen kanssa ilman, että kyseinen
  palvelu tai
  sisältö lisää asetuksen (EU) 2022/
  2065
  (digipalvelusäädös) 26 artiklassa tarkoitettua järjestelmäriskiä, sen on toteutettava kaikki mahdolliset unionin oikeudesta, kuten asetuksesta (EU) 2022/
  2065
  [digipalvelusäädös], johtuvien velvoitteidensa mukaiset toimenpiteet ilmoittaakseen asianomaiselle mediapalvelujen tarjoajalle
  ja ilmoitetulle toimivaltaiselle valvontaviranomaiselle tai -elimelle
  kyseiseen päätökseen liittyvät perustelut asetuksen (EU) 2019/1150 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

4.
     Jos 1 kohdan mukaisen ilmoituksen antanut mediapalvelujen tarjoaja katsoo, että erittäin suuren verkkoalustan tarjoaja usein
  rajoittaa palvelujensa tarjoamista tai keskeyttää sen
  mediapalvelujen tarjoajan sisällön
  osalta ilman riittäviä perusteita
  , erittäin suuren verkkoalustan tarjoajan on mediapalvelujen tarjoajan pyynnöstä sekä vilpittömässä mielessä ryhdyttävä mielekkääseen ja tulokselliseen vuoropuheluun mediapalvelujen tarjoajan kanssa, jotta voidaan löytää sovintoratkaisu
  perusteettomien rajoitusten tai keskeyttämisten lopettamiseksi ja niiden välttämiseksi tulevaisuudessa
  . Mediapalvelujen tarjoaja voi ilmoittaa tällaisen vuoropuhelun tuloksista lautakunnalle.

4.   
  Jos mediapalvelun tarjoaja antaa erittäin suurelle verkkoalustalle 24 tunnin kuluessa riittävät perusteet katsoa, että kyseinen palvelu tai sisältö ei ole ristiriidassa sen ehtojen kanssa, alusta ei saa panna päätöstään täytäntöön. Jos erittäin suuri verkkoalusta asianmukaisen harkinnan jälkeen edelleen katsoo, että kyseinen palvelu tai sisältö ei ole yhteensopiva sen ehtojen kanssa, sillä on oikeus saattaa asia ilmoitetun toimivaltaisen valvontaviranomaisen tai -elimen käsiteltäväksi, ja tämä päättää ilman aiheetonta viivytystä, onko palveluun tai sisältöön puuttuminen alustan ehtojen perusteella yhteensopivaa sananvapauden ja tiedotusvälineiden vapauden kanssa. Ennen kuin tällainen päätös on tehty, alusta ei saa panna aiottua päätöstään täytäntöön.

Erittäin suurten verkkoalustojen tarjoajien on toteutettava kaikki tarvittavat tekniset ja organisatoriset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tämän artiklan 1 kohdan mukaisen ilmoituksen toimittaneiden mediapalvelujen tarjoajien asetuksen (EU) 2019/1150 11 artiklan nojalla tekemät valitukset käsitellään ja ratkaistaan viipymättä.

5.
     Erittäin suurten verkkoalustojen tarjoajien on vuosittain julkaistava seuraavat tiedot:

| a) | niiden tapausten lukumäärä, joissa ne ovat asettaneet rajoituksia tai keskeyttäneet palvelun tarjoamisen sillä perusteella, että tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoituksen antaneen mediapalvelujen tarjoajan sisältö on ristiriidassa palveluntarjoajan ehtojen kanssa; ja |
| --- | --- |

a)

niiden tapausten lukumäärä, joissa ne ovat asettaneet rajoituksia tai keskeyttäneet palvelun tarjoamisen sillä perusteella, että tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoituksen antaneen mediapalvelujen tarjoajan sisältö on ristiriidassa palveluntarjoajan ehtojen kanssa; ja

| b) | tällaisten rajoitusten asettamisen perusteet. |
| --- | --- |

b)

tällaisten rajoitusten asettamisen perusteet.

5.
     Jos 1 kohdan mukaisen ilmoituksen antanut mediapalvelujen tarjoaja katsoo, että erittäin suuren verkkoalustan tarjoaja usein
  väittää
  mediapalvelujen tarjoajan
  palvelun tai
  sisällön
  olevan ristiriidassa ehtojensa kanssa
  , erittäin suuren verkkoalustan tarjoajan on mediapalvelujen tarjoajan pyynnöstä sekä vilpittömässä mielessä ryhdyttävä mielekkääseen ja tulokselliseen vuoropuheluun mediapalvelujen tarjoajan kanssa, jotta voidaan löytää sovintoratkaisu
  tulevaisuutta varten
  . Mediapalvelujen tarjoaja voi ilmoittaa tällaisen vuoropuhelun tuloksista lautakunnalle.

6.
     Tämän artiklan johdonmukaisen ja tehokkaan täytäntöönpanon helpottamiseksi komissio voi antaa suuntaviivoja, joissa vahvistetaan 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen muoto ja tarkka sisältö.

6.
     Erittäin suurten verkkoalustojen tarjoajien on vuosittain julkaistava seuraavat tiedot:

| a) | niiden tapausten lukumäärä, joissa ne ovat asettaneet rajoituksia tai keskeyttäneet palvelun tarjoamisen sillä perusteella, että tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoituksen antaneen mediapalvelujen tarjoajan
  palvelu tai
  sisältö on ristiriidassa palveluntarjoajan ehtojen kanssa; ja |
| --- | --- |

a)

niiden tapausten lukumäärä, joissa ne ovat asettaneet rajoituksia tai keskeyttäneet palvelun tarjoamisen sillä perusteella, että tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoituksen antaneen mediapalvelujen tarjoajan
  palvelu tai
  sisältö on ristiriidassa palveluntarjoajan ehtojen kanssa; ja

palvelu tai

| b) | tällaisten rajoitusten asettamisen perusteet. |
| --- | --- |

b)

tällaisten rajoitusten asettamisen perusteet.

7.
     Tämän artiklan johdonmukaisen ja tehokkaan täytäntöönpanon helpottamiseksi komissio voi antaa suuntaviivoja, joissa vahvistetaan 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen muoto ja tarkka sisältö.

Perustelu

Perustelu

Kun otetaan huomioon välityspalvelujen kasvava merkitys mediasisällön löydettävyyden ja saatavuuden kannalta ja erityisesti niiden merkitys alueellisten ja paikallisten mediapalvelujen tarjoajien tarjonnan ja sisällön kannalta, erittäin suurten verkkoalustojen ja erittäin suurten hakukoneiden olisi kannettava näihin näkökohtiin liittyvä vastuunsa konkreettisella tavalla.

Niiden merkittävä markkina-asema, yleisesti avoin suuntautuminen, käyttäjien suuri riippuvuus sekä alustojen ylläpitäjien ja muiden kolmansien osapuolten asiaan liittyvät intressit johtavat siihen, että on tarpeen asettaa tietyt rajat niiden oikeudelle päättää käytöstä, sillä tämä merkitsee, että alustalla on oikeus – keskenään ristiriitaisia perusoikeuksia ja osapuolten ja asianomaisten kolmansien osapuolten etuja punnittuaan – vaatia käyttäjiltä tiettyjen, rikoslainsäädännön vaatimuksia pidemmälle menevien viestintänormien noudattamista yleisten ehtojensa mukaisesti. Näinä rajoina pitäisi olla paitsi yhdenvertaisuuden periaate, joka edellyttää, että ainakin kaikkea tarjontaa kohdellaan yhdenvertaisesti, myös tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden takaaminen.

Sitä varten olisi otettava käyttöön mekanismi, jossa otetaan huomioon mediapalvelujen merkittävä rooli ja johon jo olemassa olevat kansalliset valvontaviranomaiset osallistuvat oikeudellisten normien noudattamisen varmistamiseksi.

Muutosehdotus 74

Muutosehdotus 74

19 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Oikeus mukauttaa audiovisuaalisen median tarjontaa

  1.   Käyttäjillä on oltava oikeus muuttaa helposti sellaisen laitteen tai käyttöliittymän oletusasetuksia, joka ohjailee tai hallinnoi pääsyä audiovisuaalisiin mediapalveluihin sekä niiden käyttöä, jotta he voivat lain puitteissa mukauttaa audiovisuaalisen median tarjonnan omien kiinnostuksen kohteidensa tai mieltymystensä mukaiseksi. Tämä säännös ei vaikuta direktiivin 2010/13/EU 7 a artiklan täytäntöönpanemiseksi toteutettaviin kansallisiin toimenpiteisiin. | Oikeus mukauttaa audiovisuaalisen median tarjontaa

  1.   Käyttäjillä on oltava oikeus muuttaa helposti sellaisen laitteen tai käyttöliittymän oletusasetuksia, joka ohjailee tai hallinnoi pääsyä audiovisuaalisiin mediapalveluihin sekä niiden käyttöä, jotta he voivat lain puitteissa mukauttaa audiovisuaalisen median tarjonnan omien kiinnostuksen kohteidensa tai mieltymystensä mukaiseksi. Tämä säännös ei vaikuta direktiivin 2010/13/EU 7 a artiklan täytäntöönpanemiseksi toteutettaviin kansallisiin toimenpiteisiin
  tai muihin kansallisiin toimenpiteisiin, jotka koskevat mediapalvelujen tai sisällön löydettävyyttä tiedotusvälineiden moniarvoisuuden varmistamiseksi
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Oikeus mukauttaa audiovisuaalisen median tarjontaa

1.   Käyttäjillä on oltava oikeus muuttaa helposti sellaisen laitteen tai käyttöliittymän oletusasetuksia, joka ohjailee tai hallinnoi pääsyä audiovisuaalisiin mediapalveluihin sekä niiden käyttöä, jotta he voivat lain puitteissa mukauttaa audiovisuaalisen median tarjonnan omien kiinnostuksen kohteidensa tai mieltymystensä mukaiseksi. Tämä säännös ei vaikuta direktiivin 2010/13/EU 7 a artiklan täytäntöönpanemiseksi toteutettaviin kansallisiin toimenpiteisiin.

Oikeus mukauttaa audiovisuaalisen median tarjontaa

1.   Käyttäjillä on oltava oikeus muuttaa helposti sellaisen laitteen tai käyttöliittymän oletusasetuksia, joka ohjailee tai hallinnoi pääsyä audiovisuaalisiin mediapalveluihin sekä niiden käyttöä, jotta he voivat lain puitteissa mukauttaa audiovisuaalisen median tarjonnan omien kiinnostuksen kohteidensa tai mieltymystensä mukaiseksi. Tämä säännös ei vaikuta direktiivin 2010/13/EU 7 a artiklan täytäntöönpanemiseksi toteutettaviin kansallisiin toimenpiteisiin
  tai muihin kansallisiin toimenpiteisiin, jotka koskevat mediapalvelujen tai sisällön löydettävyyttä tiedotusvälineiden moniarvoisuuden varmistamiseksi
  .

Perustelu

Perustelu

Lisäyksen tarkoituksena on varmistaa, että myös löydettävyyttä koskevat säännöt ovat päteviä ja niitä voidaan kehittää pidemmälle kuin mitä audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin 2010/13/EU 7 a artiklassa säädetään, sillä ne auttavat varmistamaan moniarvoisuuden.

Muutosehdotus 75

Muutosehdotus 75

20 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.
     
  Kaikkiin kansallisiin menettelyihin, joita käytetään 1 kohdassa tarkoitetun sääntely- tai hallinnollisen toimenpiteen valmisteluun tai hyväksymiseen, on sovellettava etukäteen vahvistettuja selkeitä määräaikoja. | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.
     
  Kaikkiin kansallisiin menettelyihin, joita käytetään 1 kohdassa tarkoitetun sääntely- tai hallinnollisen toimenpiteen valmisteluun tai hyväksymiseen, on sovellettava etukäteen vahvistettuja selkeitä määräaikoja.

Perustelu

Perustelu

Säännöksen perusajatus on ymmärrettävä, mutta periaate ei tunnu soveltuvan kaikkiin tapauksiin. Etenkin kun on kyse 1 kohdassa tarkoitetun säädöksen tai hallinnollisen määräyksen valmistelusta tai antamisesta viran puolesta aloitettavassa menettelyssä, tietyn etukäteen vahvistetun määräajan soveltamista ei voida noin vain vaatia.

Muutosehdotus 76

Muutosehdotus 76

20 artiklan 4 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 4.
     Lautakunta laatii komission pyynnöstä lausunnon, jos
  kansallinen lainsäädännöllinen, sääntely- tai hallinnollinen
  toimenpide todennäköisesti vaikuttaa mediapalvelujen sisämarkkinoiden toimintaan.
  Lautakunnan lausunnon saatuaan komissio voi antaa asiasta oman lausuntonsa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perussopimusten mukaista komission toimivaltaa.
  Lautakunnan
  ja tarvittaessa komission
  lausunnot julkaistaan. | 3.
     Lautakunta laatii komission pyynnöstä lausunnon, jos
  kansallisen sääntelyviranomaisen tai -elimen toteuttama
  toimenpide todennäköisesti vaikuttaa mediapalvelujen sisämarkkinoiden toimintaan. Lautakunnan lausunnot julkaistaan. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

4.
     Lautakunta laatii komission pyynnöstä lausunnon, jos
  kansallinen lainsäädännöllinen, sääntely- tai hallinnollinen
  toimenpide todennäköisesti vaikuttaa mediapalvelujen sisämarkkinoiden toimintaan.
  Lautakunnan lausunnon saatuaan komissio voi antaa asiasta oman lausuntonsa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perussopimusten mukaista komission toimivaltaa.
  Lautakunnan
  ja tarvittaessa komission
  lausunnot julkaistaan.

3.
     Lautakunta laatii komission pyynnöstä lausunnon, jos
  kansallisen sääntelyviranomaisen tai -elimen toteuttama
  toimenpide todennäköisesti vaikuttaa mediapalvelujen sisämarkkinoiden toimintaan. Lautakunnan lausunnot julkaistaan.

Perustelu

Perustelu

On epäselvää, miten lainsäädännölliset ja hallinnolliset toimenpiteet erotetaan sääntelytoimenpiteistä. Lautakunta koostuu kansallisten täytäntöönpanoelinten edustajista ja nämä elimet taas ovat kansallisen sääntelyn alaisia, joten lautakunta ei vaikuta soveltuvan arvioimaan lainsäädännöllisiä toimenpiteitä.

Komission olisi pitäydyttävä roolissaan perussopimusten valvojana ja siis kuultava lautakuntaa teknisistä tai muista asiantuntemusta vaativista kysymyksistä. Lautakunnan on näin ollen voitava antaa komission pyynnöstä arvio kansallisten sääntelyelinten toteuttamista toimenpiteistä, jos niillä on vaikutusta sisämarkkinoihin.

Muutosehdotus 77

Muutosehdotus 77

21 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Mediamarkkinoiden keskittymien arviointi

  1.   Jäsenvaltioiden on säädettävä kansallisissa oikeusjärjestelmissään aineellisista ja menettelysäännöistä, joilla varmistetaan
  sellaisten mediamarkkinoiden keskittymien arviointi, joilla voi olla merkittävä vaikutus tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen ja toimitukselliseen riippumattomuuteen
  . Näihin sääntöihin sovelletaan seuraavia vaatimuksia: | Mediamarkkinoiden keskittymien arviointi

  1.   Jäsenvaltioiden on säädettävä kansallisissa oikeusjärjestelmissään aineellisista ja menettelysäännöistä, joilla varmistetaan
  , että mediamarkkinoiden keskittymiä arvioidaan tiedotusvälineiden moniarvoisuuden turvaamista silmällä pitäen, ja joihin sisältyy asianmukaisia toimenpiteitä tiedotusvälineiden moniarvoisuuden varmistamiseksi, vaalimiseksi ja edistämiseksi; tässä yhteydessä on otettava huomioon myös toimituksellisen riippumattomuuden merkitys
  . Näihin sääntöihin sovelletaan seuraavia vaatimuksia: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Mediamarkkinoiden keskittymien arviointi

1.   Jäsenvaltioiden on säädettävä kansallisissa oikeusjärjestelmissään aineellisista ja menettelysäännöistä, joilla varmistetaan
  sellaisten mediamarkkinoiden keskittymien arviointi, joilla voi olla merkittävä vaikutus tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen ja toimitukselliseen riippumattomuuteen
  . Näihin sääntöihin sovelletaan seuraavia vaatimuksia:

Mediamarkkinoiden keskittymien arviointi

1.   Jäsenvaltioiden on säädettävä kansallisissa oikeusjärjestelmissään aineellisista ja menettelysäännöistä, joilla varmistetaan
  , että mediamarkkinoiden keskittymiä arvioidaan tiedotusvälineiden moniarvoisuuden turvaamista silmällä pitäen, ja joihin sisältyy asianmukaisia toimenpiteitä tiedotusvälineiden moniarvoisuuden varmistamiseksi, vaalimiseksi ja edistämiseksi; tässä yhteydessä on otettava huomioon myös toimituksellisen riippumattomuuden merkitys
  . Näihin sääntöihin sovelletaan seuraavia vaatimuksia:

Perustelu

Perustelu

Perusvapauksien rajoitusten välttämiseksi olisi selvennettävä jäsenvaltioiden tehtävää: ne voivat (ja niiden tulee) toteuttaa tiedotusvälineiden moniarvoisuuden turvaamiseen tähtääviä toimenpiteitä tiedotusvälineiden keskittymistä koskevan lainsäädännön puitteissa.

Muutosehdotus 78

Muutosehdotus 78

21 artiklan 1 kohdan b alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| b) | niissä on vaadittava mediamarkkinoiden keskittymän osapuolia, joilla voi olla merkittävä vaikutus tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen
  ja toimitukselliseen riippumattomuuteen
  , ilmoittamaan keskittymästä etukäteen asianomaisille kansallisille viranomaisille tai elimille; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

b)

niissä on vaadittava mediamarkkinoiden keskittymän osapuolia, joilla voi olla merkittävä vaikutus tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen
  ja toimitukselliseen riippumattomuuteen
  , ilmoittamaan keskittymästä etukäteen asianomaisille kansallisille viranomaisille tai elimille;

ja toimitukselliseen riippumattomuuteen

| b) | niissä on vaadittava mediamarkkinoiden keskittymän osapuolia, joilla voi olla merkittävä vaikutus tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen
  , toimituksellinen riippumattomuus mukaan luettuna
  , ilmoittamaan keskittymästä etukäteen asianomaisille kansallisille viranomaisille tai elimille; |
| --- | --- |

b)

niissä on vaadittava mediamarkkinoiden keskittymän osapuolia, joilla voi olla merkittävä vaikutus tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen
  , toimituksellinen riippumattomuus mukaan luettuna
  , ilmoittamaan keskittymästä etukäteen asianomaisille kansallisille viranomaisille tai elimille;

, toimituksellinen riippumattomuus mukaan luettuna

Perustelu

Perustelu

Toimituksellinen vapaus voi olla osa tiedotusvälineiden moniarvoisuuden turvaamista.

Muutosehdotus 79

Muutosehdotus 79

21 artiklan 1 kohdan d alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| d) | niissä on vahvistettava etukäteen
  objektiiviset, syrjimättömät ja oikeasuhteiset
  kriteerit,
  joiden mukaisesti ilmoitetaan mediamarkkinoiden keskittymistä,
  joilla
  voi olla merkittävä vaikutus tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen ja toimitukselliseen riippumattomuuteen, ja
  arvioidaan mediamarkkinoiden keskittymisen vaikutusta tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen
  ja toimitukselliseen riippumattomuuteen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

d)

niissä on vahvistettava etukäteen
  objektiiviset, syrjimättömät ja oikeasuhteiset
  kriteerit,
  joiden mukaisesti ilmoitetaan mediamarkkinoiden keskittymistä,
  joilla
  voi olla merkittävä vaikutus tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen ja toimitukselliseen riippumattomuuteen, ja
  arvioidaan mediamarkkinoiden keskittymisen vaikutusta tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen
  ja toimitukselliseen riippumattomuuteen.

objektiiviset, syrjimättömät ja oikeasuhteiset

joiden mukaisesti ilmoitetaan mediamarkkinoiden keskittymistä,

voi olla merkittävä vaikutus tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen ja toimitukselliseen riippumattomuuteen, ja

ja toimitukselliseen riippumattomuuteen.

| d) | niissä on vahvistettava etukäteen kriteerit, joilla arvioidaan mediamarkkinoiden keskittymisen vaikutusta tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen
  , toimituksellinen riippumattomuus mukaan luettuna; |
| --- | --- |

d)

niissä on vahvistettava etukäteen kriteerit, joilla arvioidaan mediamarkkinoiden keskittymisen vaikutusta tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen
  , toimituksellinen riippumattomuus mukaan luettuna;

, toimituksellinen riippumattomuus mukaan luettuna;

Perustelu

Perustelu

Keskittymistä on ilmoitettava jo artiklan b alakohdan nojalla, ja yleisistä vaatimuksista (”objektiiviset, syrjimättömät, oikeasuhteiset” kriteerit ja niiden avoimuus) säädetään jo a alakohdassa. Toimituksellinen vapaus ei myöskään ole erillinen kriteeri vaan mahdollinen osatekijä tiedotusvälineiden moniarvoisuuden turvaamisessa.

Muutosehdotus 80

Muutosehdotus 80

21 artiklan 1 kohdan e alakohta (uusi alakohta)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | e) | niissä on vahvistettava etukäteen ja 3 artiklan mukaisia periaatteita noudattaen perusteet tai vertailuarvot, joiden pohjalta toimivaltainen kansallinen sääntelyviranomainen tai -elin määrittelee ja vahvistaa kriteerit, joilla keskittymän hyväksyttävyyttä on arvioitava. Päätettäessä keskittymän sallimisesta on otettava huomioon myös se, säilyttäisivätkö hankkivat ja hankinnan kohteena olevat toimijat taloudellisen kannattavuutensa ilman sulautumista ja onko taloudellisen kannattavuuden turvaamiseksi olemassa muita vaihtoehtoja, sekä f alakohdan mukaisten toimien mahdollisuus ja tehokkuus; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

e)

e)

niissä on vahvistettava etukäteen ja 3 artiklan mukaisia periaatteita noudattaen perusteet tai vertailuarvot, joiden pohjalta toimivaltainen kansallinen sääntelyviranomainen tai -elin määrittelee ja vahvistaa kriteerit, joilla keskittymän hyväksyttävyyttä on arvioitava. Päätettäessä keskittymän sallimisesta on otettava huomioon myös se, säilyttäisivätkö hankkivat ja hankinnan kohteena olevat toimijat taloudellisen kannattavuutensa ilman sulautumista ja onko taloudellisen kannattavuuden turvaamiseksi olemassa muita vaihtoehtoja, sekä f alakohdan mukaisten toimien mahdollisuus ja tehokkuus;

niissä on vahvistettava etukäteen ja 3 artiklan mukaisia periaatteita noudattaen perusteet tai vertailuarvot, joiden pohjalta toimivaltainen kansallinen sääntelyviranomainen tai -elin määrittelee ja vahvistaa kriteerit, joilla keskittymän hyväksyttävyyttä on arvioitava. Päätettäessä keskittymän sallimisesta on otettava huomioon myös se, säilyttäisivätkö hankkivat ja hankinnan kohteena olevat toimijat taloudellisen kannattavuutensa ilman sulautumista ja onko taloudellisen kannattavuuden turvaamiseksi olemassa muita vaihtoehtoja, sekä f alakohdan mukaisten toimien mahdollisuus ja tehokkuus;

Perustelu

Perustelu

Jäsenvaltioiden olisi säädettävä etukäteen ja 3 artiklan mukaisia periaatteita noudattaen perusteista tai vertailuarvoista, joiden pohjalta toimivaltainen kansallinen sääntelyviranomainen tai -elin määrittelee ja vahvistaa kriteerit, joilla keskittymän hyväksyttävyyttä on arvioitava.

Päätettäessä keskittymän sallimisesta on otettava huomioon myös se, säilyttäisivätkö hankkivat ja hankinnan kohteena olevat toimijat taloudellisen kannattavuutensa ilman sulautumista, onko taloudellisen kannattavuuden turvaamiseksi olemassa muita vaihtoehtoja ja ovatko f alakohdan mukaiset toimenpiteet mahdollisia ja tehokkaita.

Muutosehdotus 81

Muutosehdotus 81

21 artiklan 1 kohta f alakohta (uusi alakohta)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | f) | niissä on vahvistettava etukäteen toimenpiteet tai vertailuarvot sellaisten toimenpiteiden yksilöimiseksi ja määrittelemiseksi, joita asianomaiseen toimijaan voidaan 3 artiklan nojalla kohdistaa sulautumisen yhteydessä tiedotusvälineiden moniarvoisuuden ja toimituksellisen riippumattomuuden varmistamiseksi, vaalimiseksi ja edistämiseksi. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

f)

f)

niissä on vahvistettava etukäteen toimenpiteet tai vertailuarvot sellaisten toimenpiteiden yksilöimiseksi ja määrittelemiseksi, joita asianomaiseen toimijaan voidaan 3 artiklan nojalla kohdistaa sulautumisen yhteydessä tiedotusvälineiden moniarvoisuuden ja toimituksellisen riippumattomuuden varmistamiseksi, vaalimiseksi ja edistämiseksi.

niissä on vahvistettava etukäteen toimenpiteet tai vertailuarvot sellaisten toimenpiteiden yksilöimiseksi ja määrittelemiseksi, joita asianomaiseen toimijaan voidaan 3 artiklan nojalla kohdistaa sulautumisen yhteydessä tiedotusvälineiden moniarvoisuuden ja toimituksellisen riippumattomuuden varmistamiseksi, vaalimiseksi ja edistämiseksi.

Perustelu

Perustelu

Jäsenvaltioiden olisi säädettävä etukäteen myös toimenpiteistä tai perusteista sellaisten toimenpiteiden määrittelemiseksi, joita asianomaiseen toimijaan voidaan 3 artiklan nojalla kohdistaa sulautumisen yhteydessä tiedotusvälineiden moniarvoisuuden ja riippumattomuuden varmistamiseksi, vaalimiseksi ja edistämiseksi. Päätettäessä keskittymän sallimisesta olisi otettava huomioon myös se, säilyttäisivätkö hankkivat ja hankinnan kohteena olevat toimijat taloudellisen kannattavuutensa ilman sulautumista ja onko taloudellisen kannattavuuden turvaamiseksi olemassa muita vaihtoehtoja.

Muutosehdotus 82

Muutosehdotus 82

21 artiklan 1 kohdan viimeinen kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tässä kohdassa
  tarkoitetun arvioinnin
  on
  oltava erillinen
  kilpailulainsäädännön
  mukaisista arvioinneista
  , kuten yrityskeskittymien valvontaa koskevien sääntöjen
  mukaisista arvioinneista
  .
  Se ei
  rajoita asetuksen (EY) N:o 139/2004 21 artiklan 4 kohdan soveltamista tarvittaessa. | Tässä kohdassa
  tarkoitettujen arviointien ja toimenpiteiden
  on
  mentävä
  kilpailulainsäädännön, kuten yrityskeskittymien valvontaa koskevien sääntöjen
  , mukaisia arviointeja pidemmälle
  .
  Ne eivät
  rajoita asetuksen (EY) N:o 139/2004 21 artiklan 4 kohdan soveltamista tarvittaessa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tässä kohdassa
  tarkoitetun arvioinnin
  on
  oltava erillinen
  kilpailulainsäädännön
  mukaisista arvioinneista
  , kuten yrityskeskittymien valvontaa koskevien sääntöjen
  mukaisista arvioinneista
  .
  Se ei
  rajoita asetuksen (EY) N:o 139/2004 21 artiklan 4 kohdan soveltamista tarvittaessa.

tarkoitetun arvioinnin

oltava erillinen

mukaisista arvioinneista

mukaisista arvioinneista

Se ei

Tässä kohdassa
  tarkoitettujen arviointien ja toimenpiteiden
  on
  mentävä
  kilpailulainsäädännön, kuten yrityskeskittymien valvontaa koskevien sääntöjen
  , mukaisia arviointeja pidemmälle
  .
  Ne eivät
  rajoita asetuksen (EY) N:o 139/2004 21 artiklan 4 kohdan soveltamista tarvittaessa.

tarkoitettujen arviointien ja toimenpiteiden

mentävä

, mukaisia arviointeja pidemmälle

Ne eivät

Perustelu

Perustelu

On epäselvää, miten nämä arvioinnit, joiden välillä tehdään tässä yhteydessä ero, suhteutuvat toisiinsa. Ehdotetun muutoksen avulla tuodaan esiin, että tässä tarkoitettu, moniarvoisuuden takaamiseen tähtääviä elementtejä sisältävä arviointi on kilpailuoikeudellista valvontaa laaja-alaisempaa ja voi siten saada sitä merkittävämmän aseman, tarvittaessa myös tulosten osalta.

Muutosehdotus 83

Muutosehdotus 83

21 artiklan 2 kohdan ensimmäinen kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa arvioinnissa
  on
  otettava huomioon seuraavat seikat: | 2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa arvioinnissa
  olisi
  otettava huomioon
  erityisesti
  seuraavat seikat: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa arvioinnissa
  on
  otettava huomioon seuraavat seikat:

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa arvioinnissa
  olisi
  otettava huomioon
  erityisesti
  seuraavat seikat:

Perustelu

Perustelu

Asetuksen 21 artiklassa säädetyissä arviointikriteereissä olisi keskityttävä monimuotoisuuden turvaamiseen liittyviin näkökohtiin. Arvioinnin yhteydessä olisi tarkasteltava myös sitä, voidaanko rajoituksia tai uhkia, joita tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen saattaa keskittymän seurauksena kohdistua, torjua täydentävien suojatoimenpiteiden avulla ja mitä vaihtoehtoja tätä varten on olemassa.

Muutosehdotus 84

Muutosehdotus 84

21 artiklan 2 kohdan a alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| a) | keskittymisen vaikutus tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen,
  mukaan lukien
  sen vaikutukset yleisen mielipiteen muodostumiseen
  ja
  media-alan toimijoiden monimuotoisuuteen markkinoilla, ottaen huomioon verkkoympäristö ja osapuolten edut, yhteydet tai toiminta muissa tiedotusvälineissä tai muissa kuin media-alan yrityksissä; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

a)

keskittymisen vaikutus tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen,
  mukaan lukien
  sen vaikutukset yleisen mielipiteen muodostumiseen
  ja
  media-alan toimijoiden monimuotoisuuteen markkinoilla, ottaen huomioon verkkoympäristö ja osapuolten edut, yhteydet tai toiminta muissa tiedotusvälineissä tai muissa kuin media-alan yrityksissä;

mukaan lukien

ja

| a) | keskittymisen vaikutus tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen
  EU:n, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla
  ,
  erityisesti
  sen vaikutukset yleisen mielipiteen
  vapaaseen
  muodostumiseen, media-alan toimijoiden
  ja sisällön
  monimuotoisuuteen markkinoilla,
  muun muassa palveluntarjoajien taloudelliseen ja toimitukselliseen riippumattomuuteen ja monimuotoisuuteen, sekä palvelujen ja sisällön saatavuuteen
  , ottaen huomioon verkkoympäristö ja osapuolten edut, yhteydet tai toiminta muissa tiedotusvälineissä tai muissa kuin media-alan yrityksissä; |
| --- | --- |

a)

keskittymisen vaikutus tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen
  EU:n, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla
  ,
  erityisesti
  sen vaikutukset yleisen mielipiteen
  vapaaseen
  muodostumiseen, media-alan toimijoiden
  ja sisällön
  monimuotoisuuteen markkinoilla,
  muun muassa palveluntarjoajien taloudelliseen ja toimitukselliseen riippumattomuuteen ja monimuotoisuuteen, sekä palvelujen ja sisällön saatavuuteen
  , ottaen huomioon verkkoympäristö ja osapuolten edut, yhteydet tai toiminta muissa tiedotusvälineissä tai muissa kuin media-alan yrityksissä;

EU:n, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla

erityisesti

vapaaseen

ja sisällön

muun muassa palveluntarjoajien taloudelliseen ja toimitukselliseen riippumattomuuteen ja monimuotoisuuteen, sekä palvelujen ja sisällön saatavuuteen

Perustelu

Perustelu

Olisi tehtävä selväksi, että on huomioitava eri hallintotasot (ei pelkästään unionitaso). Niille ei pitäisi lähtökohtaisesti antaa erilaista painoarvoa. Kohdassa olisi korostettava mielipiteenmuodostuksen vapautta ja tuotava lisäksi esiin, että palvelujen monimuotoisuuden ohella on turvattava myös sisällön monimuotoisuus ja että on kiinnitettävä erityistä huomiota saatavuuteen ja löydettävyyteen, jotka muodostavat monimuotoisuuden varmistamisessa oman haasteensa ennen kaikkea verkkoympäristössä.

Muutosehdotus 85

Muutosehdotus 85

21 artiklan 2 kohdan c alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| c) | hankkivan ja hankinnan kohteena olevan toimijan mahdollisuudet taloudellisesti kestävän toiminnan jatkamiseen ilman keskittymää ja mahdolliset muut vaihtoehdot niiden taloudellisen kestävyyden varmistamiseksi. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

c)

c)

hankkivan ja hankinnan kohteena olevan toimijan mahdollisuudet taloudellisesti kestävän toiminnan jatkamiseen ilman keskittymää ja mahdolliset muut vaihtoehdot niiden taloudellisen kestävyyden varmistamiseksi.

hankkivan ja hankinnan kohteena olevan toimijan mahdollisuudet taloudellisesti kestävän toiminnan jatkamiseen ilman keskittymää ja mahdolliset muut vaihtoehdot niiden taloudellisen kestävyyden varmistamiseksi.

Perustelu

Perustelu

Taloudellinen kestävyys ei kuulu ensisijaisiin kysymyksiin arvioitaessa keskittymää monimuotoisuuden turvaamisen näkökulmasta. Kun tavoitteena on monimuotoisuuden johdonmukainen varmistaminen, on keskityttävä journalistiseen kilpailuun ja siihen, voidaanko ja miten sitä voidaan vaalia tai tukea tiedotusvälineiden monimuotoisuuden turvaamiseen tähtäävin toimenpitein. Keskittymä ei ole moniarvoisuuden varmistamisen näkökulmasta välttämättä perusteltu, vaikka asianomainen yritys ei ilman sitä olisi enää taloudellisesti kannattava eikä muuta vaihtoehtoa siis ole. Se olisi kuitenkin perusteltu, jos markkinoiden moniarvoisuus muutoin kärsisi (entistä enemmän).

Muutosehdotus 86

Muutosehdotus 86

21 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3.   
  Komissio
  voi antaa
  lautakunnan avustuksella suuntaviivoja
  tekijöistä,
  jotka kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten on otettava huomioon soveltaessaan perusteita
  ,
  joilla
  arvioidaan mediamarkkinoiden keskittymisen vaikutusta tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen
  ja toimitukselliseen riippumattomuuteen
  . | 3.   
  Lautakunta
  voi antaa
  lausuntoja
  tekijöistä,
  joilla voi olla merkitystä otettaessa 2 kohdassa tarkoitettuja seikkoja huomioon
  ,
  kun
  arvioidaan
  sisämarkkinoiden kannalta merkityksellisten
  mediamarkkinoiden keskittymien vaikutusta tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3.   
  Komissio
  voi antaa
  lautakunnan avustuksella suuntaviivoja
  tekijöistä,
  jotka kansallisten sääntelyviranomaisten tai -elinten on otettava huomioon soveltaessaan perusteita
  ,
  joilla
  arvioidaan mediamarkkinoiden keskittymisen vaikutusta tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen
  ja toimitukselliseen riippumattomuuteen
  .

3.   
  Lautakunta
  voi antaa
  lausuntoja
  tekijöistä,
  joilla voi olla merkitystä otettaessa 2 kohdassa tarkoitettuja seikkoja huomioon
  ,
  kun
  arvioidaan
  sisämarkkinoiden kannalta merkityksellisten
  mediamarkkinoiden keskittymien vaikutusta tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen.

Perustelu

Perustelu

Komission ei pitäisi ryhtyä sellaisiin konkretisoiviin toimiin, jotka rajoittavat jäsenvaltioiden mahdollisuuksia reagoida kansallisiin, alueellisiin ja paikallisiin tarpeisiin, kun ne ottavat kohdassa tarkoitettuja tekijöitä huomioon ja pohtivat niiden painoarvoa.

Lautakunnan lausunnot voisivat antaa kansallisille sääntelyviranomaisille osviittaa siitä, miten ne voivat vastata valtio-, alue- ja paikallistason tarpeisiin oman toimivaltansa puitteissa ja miten näiden tasojen tarpeet voidaan ottaa huomioon kansallisia toimenpiteitä suunniteltaessa. Olisi tehtävä selväksi, että lautakunnan lausunnot liittyvät vain 2 kohdassa esitettyihin seikkoihin eikä niissä siis käsitellä tiedotusvälineiden keskittymien arviointia tyhjentävästi. Tämä antaisi kansallisille viranomaisille mahdollisuuden tukeutua tarvittaviin lisäkriteereihin arviointeja tehdessään.

Muutosehdotus 87

Muutosehdotus 87

21 artiklan 4 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 4.   Kansallisen sääntelyviranomaisen tai -elimen on
  kuultava lautakuntaa
  etukäteen
  kaikista lausunnoista tai päätöksistä, joiden perusteella se aikoo arvioida
  mediamarkkinoiden
  keskittymän vaikutuksia tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen ja toimitukselliseen riippumattomuuteen
  , jos tällaiset keskittymät voivat vaikuttaa sisämarkkinoiden toimintaan. | 4.   Kansallisen sääntelyviranomaisen tai -elimen on
  ilmoitettava lautakunnalle
  etukäteen mediamarkkinoiden
  keskittymistä
  , jos tällaiset keskittymät voivat vaikuttaa sisämarkkinoiden toimintaan.


  Kansallinen sääntelyviranomainen tai -elin voi ennen päätöksen tekemistä tai toimen toteuttamista pyytää lautakunnalta lausunnon ilmoitusvelvollisuuden alaisen mediamarkkinoiden keskittymän vaikutuksista tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen ja sisämarkkinoiden toimintaan. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

4.   Kansallisen sääntelyviranomaisen tai -elimen on
  kuultava lautakuntaa
  etukäteen
  kaikista lausunnoista tai päätöksistä, joiden perusteella se aikoo arvioida
  mediamarkkinoiden
  keskittymän vaikutuksia tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen ja toimitukselliseen riippumattomuuteen
  , jos tällaiset keskittymät voivat vaikuttaa sisämarkkinoiden toimintaan.

4.   Kansallisen sääntelyviranomaisen tai -elimen on
  ilmoitettava lautakunnalle
  etukäteen mediamarkkinoiden
  keskittymistä
  , jos tällaiset keskittymät voivat vaikuttaa sisämarkkinoiden toimintaan.

Kansallinen sääntelyviranomainen tai -elin voi ennen päätöksen tekemistä tai toimen toteuttamista pyytää lautakunnalta lausunnon ilmoitusvelvollisuuden alaisen mediamarkkinoiden keskittymän vaikutuksista tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen ja sisämarkkinoiden toimintaan.

Perustelu

Perustelu

Sääntelyvalta huomioon ottaen ainoastaan ne sulautumat tai keskittymät, jotka ovat merkittäviä sisämarkkinoiden kannalta, olisi vapautettava 21 artiklan mukaisista sitovista vaatimuksista eivätkä vaatimukset saisi muilta osin mennä suosituksia pidemmälle.

Kansallisella sääntelyviranomaisella tai -elimellä ei pitäisi olla velvollisuutta kuulla lautakuntaa. Näin voidaan yhtäältä turvata kansallisten viranomaisten toimivalta ja toisaalta välttää menettelyjen viivästymistä kansallisella tasolla. Toimivaltaisen kansallisen sääntelyviranomaisen olisi kuitenkin ilmoitettava lautakunnalle merkityksellisistä tapauksista, jotta tämä pysyy ajan tasalla. Lautakunnalla olisi myös oltava oikeus ottaa kantaa kaikkiin tapauksiin, joilla se toteaa olevan merkitystä sisämarkkinoiden kannalta.

Muutosehdotus 88

Muutosehdotus 88

21 artiklan 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 5.   
  Lautakunta
  laatii
  14 kalenteripäivän kuluessa 4 kohdassa tarkoitetun kuulemispyynnön vastaanottamisesta
  lausunnon
  sille toimitetusta kansallisen lausunnon tai päätöksen luonnoksesta
  2 kohdassa tarkoitetut seikat huomioiden ja toimittaa
  lausunnon
  kuulemispyynnön esittäneelle viranomaiselle ja komissiolle. | 5.   
  Kun lautakunnalta pyydetään lausuntoa, se
  laatii lausunnon
  viipymättä
  2 kohdassa tarkoitetut seikat huomioiden ja toimittaa
  sen
  kuulemispyynnön esittäneelle viranomaiselle ja komissiolle. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

5.   
  Lautakunta
  laatii
  14 kalenteripäivän kuluessa 4 kohdassa tarkoitetun kuulemispyynnön vastaanottamisesta
  lausunnon
  sille toimitetusta kansallisen lausunnon tai päätöksen luonnoksesta
  2 kohdassa tarkoitetut seikat huomioiden ja toimittaa
  lausunnon
  kuulemispyynnön esittäneelle viranomaiselle ja komissiolle.

5.   
  Kun lautakunnalta pyydetään lausuntoa, se
  laatii lausunnon
  viipymättä
  2 kohdassa tarkoitetut seikat huomioiden ja toimittaa
  sen
  kuulemispyynnön esittäneelle viranomaiselle ja komissiolle.

Perustelu

Perustelu

Määräaika vaikuttaa joustamattomalta ja saattaa olla monimutkaisissa tapauksissa liian lyhyt.

Muutosehdotus 89

Muutosehdotus 89

21 artiklan 6 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 6.   
  Edellä 4 kohdassa tarkoitetun kansallisen sääntelyviranomaisen tai -elimen on otettava 5 kohdassa tarkoitettu lausunto mahdollisimman tarkasti huomioon. Jos kyseinen viranomainen ei noudata lausuntoa kokonaan tai osittain, sen on 30 kalenteripäivän kuluessa lausunnon vastaanottamisesta toimitettava lautakunnalle ja komissiolle perustelut, joissa se selvittää kantansa.
  Komissio voi antaa asiasta oman lausuntonsa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perussopimusten mukaista komission toimivaltaa. | 6.   Komissio voi antaa asiasta oman lausuntonsa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perussopimusten mukaista komission toimivaltaa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

6.   
  Edellä 4 kohdassa tarkoitetun kansallisen sääntelyviranomaisen tai -elimen on otettava 5 kohdassa tarkoitettu lausunto mahdollisimman tarkasti huomioon. Jos kyseinen viranomainen ei noudata lausuntoa kokonaan tai osittain, sen on 30 kalenteripäivän kuluessa lausunnon vastaanottamisesta toimitettava lautakunnalle ja komissiolle perustelut, joissa se selvittää kantansa.
  Komissio voi antaa asiasta oman lausuntonsa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perussopimusten mukaista komission toimivaltaa.

6.   Komissio voi antaa asiasta oman lausuntonsa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perussopimusten mukaista komission toimivaltaa.

Perustelu

Perustelu

Komissiolla olisi oltava mahdollisuus vastata lausuntoon. Toimivaltaiseen kansalliseen viranomaiseen kohdistuva sitova vaikutus ei tunnu tässä yhteydessä asianmukaiselta, sillä keskittymää on viime kädessä arvioitava kansallisen oikeuden puitteissa. Komissio voi perussopimusten valvojana vapaasti todentaa asianmukaisten sääntöjen olemassaolon ja varmistaa, että niitä sovelletaan unionin oikeuden mukaisesti.

Muutosehdotus 90

Muutosehdotus 90

21 artiklan 7 kohta (uusi kohta)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | 7.
     
  Lautakunnan ja tarvittaessa komission lausunnot julkaistaan. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

7.
     
  Lautakunnan ja tarvittaessa komission lausunnot julkaistaan.

Perustelu

Perustelu

Sisällytetään 22 artiklan 3 kohta tähän 22 artiklaan ehdotettujen muutosten vuoksi.

Muutosehdotus 91

Muutosehdotus 91

22 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Lausunnot mediamarkkinoiden keskittymisestä

  1.   Jos 21 artiklan mukaista arviointia tai kuulemista ei toteuteta, lautakunta laatii
  komission pyynnöstä
  lausunnon mediamarkkinoiden keskittymisen vaikutuksesta tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen ja toimitukselliseen riippumattomuuteen, jos mediamarkkinoiden keskittyminen todennäköisesti vaikuttaa mediapalvelujen sisämarkkinoiden toimintaan. Lautakunta perustaa lausuntonsa 21 artiklan 2 kohdassa esitettyihin seikkoihin. Lautakunta voi ilmoittaa komissiolle sellaisista mediamarkkinoiden keskittymistä, jotka todennäköisesti vaikuttavat mediapalvelujen sisämarkkinoiden toimintaan. | Lausunnot mediamarkkinoiden keskittymisestä

  1.   Jos 21 artiklan mukaista arviointia tai kuulemista ei toteuteta, lautakunta laatii lausunnon mediamarkkinoiden keskittymisen vaikutuksesta tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen ja toimitukselliseen riippumattomuuteen, jos mediamarkkinoiden keskittyminen todennäköisesti vaikuttaa mediapalvelujen sisämarkkinoiden toimintaan. Lautakunta perustaa lausuntonsa 21 artiklan 2 kohdassa esitettyihin seikkoihin. Lautakunta voi ilmoittaa komissiolle sellaisista mediamarkkinoiden keskittymistä, jotka todennäköisesti vaikuttavat mediapalvelujen sisämarkkinoiden toimintaan. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Lausunnot mediamarkkinoiden keskittymisestä

1.   Jos 21 artiklan mukaista arviointia tai kuulemista ei toteuteta, lautakunta laatii
  komission pyynnöstä
  lausunnon mediamarkkinoiden keskittymisen vaikutuksesta tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen ja toimitukselliseen riippumattomuuteen, jos mediamarkkinoiden keskittyminen todennäköisesti vaikuttaa mediapalvelujen sisämarkkinoiden toimintaan. Lautakunta perustaa lausuntonsa 21 artiklan 2 kohdassa esitettyihin seikkoihin. Lautakunta voi ilmoittaa komissiolle sellaisista mediamarkkinoiden keskittymistä, jotka todennäköisesti vaikuttavat mediapalvelujen sisämarkkinoiden toimintaan.

Lausunnot mediamarkkinoiden keskittymisestä

1.   Jos 21 artiklan mukaista arviointia tai kuulemista ei toteuteta, lautakunta laatii lausunnon mediamarkkinoiden keskittymisen vaikutuksesta tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen ja toimitukselliseen riippumattomuuteen, jos mediamarkkinoiden keskittyminen todennäköisesti vaikuttaa mediapalvelujen sisämarkkinoiden toimintaan. Lautakunta perustaa lausuntonsa 21 artiklan 2 kohdassa esitettyihin seikkoihin. Lautakunta voi ilmoittaa komissiolle sellaisista mediamarkkinoiden keskittymistä, jotka todennäköisesti vaikuttavat mediapalvelujen sisämarkkinoiden toimintaan.

Perustelu

Perustelu

Lautakunnan olisi voitava laatia lausunto itsenäisesti ilman komission lausuntopyyntöä.

Muutosehdotus 92

Muutosehdotus 92

24 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Viranomaisten, kuten kansallisten, liittovaltion tai alueellisten hallitusten, sääntelyviranomaisten tai -elinten sekä valtion omistamien yritysten tai muiden valtion määräysvallassa olevien kansallisen tai alueellisen tason tahojen tai yli
  miljoonan
  asukkaan alueellisten yhteisöjen paikallishallintojen, on julkaistava tarkat, kattavat, ymmärrettävät, yksityiskohtaiset ja vuosittaiset tiedot mediapalvelujen tarjoajille jakamistaan mainos- ja viestintämenoista, ja julkaistujen tietojen on sisällettävä vähintään seuraavat tiedot: | 2.   Viranomaisten, kuten
  EU:n
  , kansallisten, liittovaltion tai alueellisten hallitusten, sääntelyviranomaisten tai -elinten sekä valtion omistamien yritysten tai muiden valtion määräysvallassa olevien kansallisen tai alueellisen tason tahojen tai yli
  100 000
  asukkaan alueellisten yhteisöjen
  (asukaslukukriteeri on otettava huomioon yhdessä vuotuisille menoille määriteltävän kynnysarvon kanssa)
  paikallishallintojen, on julkaistava tarkat, kattavat, ymmärrettävät, yksityiskohtaiset ja vuosittaiset tiedot mediapalvelujen tarjoajille jakamistaan mainos- ja viestintämenoista, ja julkaistujen tietojen on sisällettävä vähintään seuraavat tiedot: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Viranomaisten, kuten kansallisten, liittovaltion tai alueellisten hallitusten, sääntelyviranomaisten tai -elinten sekä valtion omistamien yritysten tai muiden valtion määräysvallassa olevien kansallisen tai alueellisen tason tahojen tai yli
  miljoonan
  asukkaan alueellisten yhteisöjen paikallishallintojen, on julkaistava tarkat, kattavat, ymmärrettävät, yksityiskohtaiset ja vuosittaiset tiedot mediapalvelujen tarjoajille jakamistaan mainos- ja viestintämenoista, ja julkaistujen tietojen on sisällettävä vähintään seuraavat tiedot:

2.   Viranomaisten, kuten
  EU:n
  , kansallisten, liittovaltion tai alueellisten hallitusten, sääntelyviranomaisten tai -elinten sekä valtion omistamien yritysten tai muiden valtion määräysvallassa olevien kansallisen tai alueellisen tason tahojen tai yli
  100 000
  asukkaan alueellisten yhteisöjen
  (asukaslukukriteeri on otettava huomioon yhdessä vuotuisille menoille määriteltävän kynnysarvon kanssa)
  paikallishallintojen, on julkaistava tarkat, kattavat, ymmärrettävät, yksityiskohtaiset ja vuosittaiset tiedot mediapalvelujen tarjoajille jakamistaan mainos- ja viestintämenoista, ja julkaistujen tietojen on sisällettävä vähintään seuraavat tiedot:

Perustelu

Perustelu

Muutos vastaa 2 artiklassa esitettyyn valtion mainonnan määritelmään ehdotettua muutosta.

Muutosehdotus 93

Muutosehdotus 93

25 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Komissio varmistaa
  mediapalvelujen
  sisämarkkinoiden riippumattoman seurannan
  , joka kattaa myös niiden toiminnan ja häiriönsietokyvyn kehityksen sekä näihin kohdistuvat riskit
  . Lautakuntaa kuullaan seurannan tuloksista. | 1.   Komissio varmistaa sisämarkkinoiden
  sekä niiden toiminnan ja häiriönsietokyvyn kehityksen ja näihin kohdistuvien riskien
  riippumattoman seurannan
  mediapalvelujen osalta
  . Lautakuntaa kuullaan seurannan tuloksista. |
| 2.   Komissio määrittelee 1 kohdassa tarkoitetussa seurannassa käytettävät keskeiset tulosindikaattorit lautakuntaa kuullen. | 2.   Komissio määrittelee 1 kohdassa tarkoitetussa seurannassa käytettävät keskeiset tulosindikaattorit lautakuntaa kuullen. |
| 3.   Seurantaan sisältyy | 3.   Seurantaan sisältyy |
| a) | yksityiskohtainen analyysi kaikkien jäsenvaltioiden mediamarkkinoiden häiriönsietokyvystä, mukaan lukien tiedotusvälineiden keskittymisaste
  ja riski ulkomaisesta tiedonmanipuloinnista ja häirinnästä
  ; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Komissio varmistaa
  mediapalvelujen
  sisämarkkinoiden riippumattoman seurannan
  , joka kattaa myös niiden toiminnan ja häiriönsietokyvyn kehityksen sekä näihin kohdistuvat riskit
  . Lautakuntaa kuullaan seurannan tuloksista.

1.   Komissio varmistaa sisämarkkinoiden
  sekä niiden toiminnan ja häiriönsietokyvyn kehityksen ja näihin kohdistuvien riskien
  riippumattoman seurannan
  mediapalvelujen osalta
  . Lautakuntaa kuullaan seurannan tuloksista.

2.   Komissio määrittelee 1 kohdassa tarkoitetussa seurannassa käytettävät keskeiset tulosindikaattorit lautakuntaa kuullen.

2.   Komissio määrittelee 1 kohdassa tarkoitetussa seurannassa käytettävät keskeiset tulosindikaattorit lautakuntaa kuullen.

3.   Seurantaan sisältyy

3.   Seurantaan sisältyy

a)

yksityiskohtainen analyysi kaikkien jäsenvaltioiden mediamarkkinoiden häiriönsietokyvystä, mukaan lukien tiedotusvälineiden keskittymisaste
  ja riski ulkomaisesta tiedonmanipuloinnista ja häirinnästä
  ;

ja riski ulkomaisesta tiedonmanipuloinnista ja häirinnästä

| a) | yksityiskohtainen analyysi kaikkien jäsenvaltioiden mediamarkkinoiden häiriönsietokyvystä, mukaan lukien tiedotusvälineiden keskittymisaste; |
| --- | --- |

a)

yksityiskohtainen analyysi kaikkien jäsenvaltioiden mediamarkkinoiden häiriönsietokyvystä, mukaan lukien tiedotusvälineiden keskittymisaste;

| b) | yleiskatsaus ja ennakoiva arviointi koko mediapalvelujen sisämarkkinoiden häiriönsietokyvystä; |
| --- | --- |

b)

b)

yleiskatsaus ja ennakoiva arviointi koko mediapalvelujen sisämarkkinoiden häiriönsietokyvystä;

| b) | yleiskatsaus ja ennakoiva arviointi koko mediapalvelujen sisämarkkinoiden häiriönsietokyvystä. |
| --- | --- |

b)

yleiskatsaus ja ennakoiva arviointi koko mediapalvelujen sisämarkkinoiden häiriönsietokyvystä.

| c) | yleiskatsaus toimenpiteistä, joita mediapalvelujen tarjoajat ovat toteuttaneet yksittäisten toimituksellisten päätösten riippumattomuuden takaamiseksi
  . |
| --- | --- |

c)

c)

yleiskatsaus toimenpiteistä, joita mediapalvelujen tarjoajat ovat toteuttaneet yksittäisten toimituksellisten päätösten riippumattomuuden takaamiseksi
  .

yleiskatsaus toimenpiteistä, joita mediapalvelujen tarjoajat ovat toteuttaneet yksittäisten toimituksellisten päätösten riippumattomuuden takaamiseksi

4.   Seuranta toteutetaan vuosittain ja sen tulokset julkaistaan.

4.   Seuranta toteutetaan vuosittain ja sen tulokset julkaistaan.

Perustelu

Perustelu

Komission toimet olisi sen toimivallan mukaisesti suunnattava koko sisämarkkinoita koskeviin näkökohtiin. Tässä yhteydessä myös kansallisten markkinoiden tarkastelu voi olla tärkeä osa arviointia.

Muutosehdotus 94

Muutosehdotus 94

28 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Tätä asetusta sovelletaan [
  6
  kuukauden kuluttua sen voimaantulosta]. | 2.   Tätä asetusta sovelletaan [
  20
  kuukauden kuluttua sen voimaantulosta]. |
| Sen
  7–12 ja 27 artiklaa sovelletaan kuitenkin [kolmen kuukauden kuluttua asetuksen voimaantulosta] ja
  19 artiklan 2 kohtaa [48 kuukauden kuluttua asetuksen voimaantulosta]. | Sen 19 artiklan 2 kohtaa
  sovelletaan kuitenkin
  [48 kuukauden kuluttua asetuksen voimaantulosta]. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Tätä asetusta sovelletaan [
  6
  kuukauden kuluttua sen voimaantulosta].

2.   Tätä asetusta sovelletaan [
  20
  kuukauden kuluttua sen voimaantulosta].

Sen
  7–12 ja 27 artiklaa sovelletaan kuitenkin [kolmen kuukauden kuluttua asetuksen voimaantulosta] ja
  19 artiklan 2 kohtaa [48 kuukauden kuluttua asetuksen voimaantulosta].

7–12 ja 27 artiklaa sovelletaan kuitenkin [kolmen kuukauden kuluttua asetuksen voimaantulosta] ja

Sen 19 artiklan 2 kohtaa
  sovelletaan kuitenkin
  [48 kuukauden kuluttua asetuksen voimaantulosta].

sovelletaan kuitenkin

Perustelu

Perustelu

Soveltamisen alkamisajankohta olisi siirrettävä myöhäisemmäksi, sillä jäsenvaltioiden on vielä toteutettava täytäntöönpanotoimia.

II   POLIITTISET SUOSITUKSET

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA (AK),

| 1. | tukee voimakkaasti pyrkimyksiä turvata tiedotusvälineiden vapaus, moniarvoisuus ja riippumattomuus sekä toimittajien turvallisuus, sillä ne ovat välttämättömiä eurooppalaisen informaatioympäristön eheyden säilyttämiseksi ja eurooppalaisen demokratian toimivuuden varmistamiseksi kaikilla tasoilla: alue-, paikallis-, jäsenvaltio- ja unionitasolla. Komitea panee tähän liittyen merkille tavoitteet, jotka on esitetty komission ehdottamassa asetuksessa mediapalvelujen yhteisestä kehyksestä sisämarkkinoilla ja siihen liittyvässä, toimituksellista riippumattomuutta ja omistussuhteiden läpinäkyvyyttä koskevista sisäisistä suojatoimista media-alalla annetussa suosituksessa. |
| --- | --- |

1.

tukee voimakkaasti pyrkimyksiä turvata tiedotusvälineiden vapaus, moniarvoisuus ja riippumattomuus sekä toimittajien turvallisuus, sillä ne ovat välttämättömiä eurooppalaisen informaatioympäristön eheyden säilyttämiseksi ja eurooppalaisen demokratian toimivuuden varmistamiseksi kaikilla tasoilla: alue-, paikallis-, jäsenvaltio- ja unionitasolla. Komitea panee tähän liittyen merkille tavoitteet, jotka on esitetty komission ehdottamassa asetuksessa mediapalvelujen yhteisestä kehyksestä sisämarkkinoilla ja siihen liittyvässä, toimituksellista riippumattomuutta ja omistussuhteiden läpinäkyvyyttä koskevista sisäisistä suojatoimista media-alalla annetussa suosituksessa.

| 2. | pitää ensiarvoisen tärkeänä varmistaa, että Euroopan mediakentillä toimii vahvoja, moniarvoisia, taloudellisesti kannattavia, innovatiivisia, riippumattomia ja luotettavia tiedotusvälineitä, jotka pystyvät tavoittamaan kaikki yhteiskuntaryhmät. Tämä on erittäin tähdellistä sekä Euroopan unionin ja sen demokraattisten yhteiskuntien että kansalaisten, kuluttajien ja yritysten kannalta. |
| --- | --- |

2.

pitää ensiarvoisen tärkeänä varmistaa, että Euroopan mediakentillä toimii vahvoja, moniarvoisia, taloudellisesti kannattavia, innovatiivisia, riippumattomia ja luotettavia tiedotusvälineitä, jotka pystyvät tavoittamaan kaikki yhteiskuntaryhmät. Tämä on erittäin tähdellistä sekä Euroopan unionin ja sen demokraattisten yhteiskuntien että kansalaisten, kuluttajien ja yritysten kannalta.

| 3. | korostaa tarvetta asettaa tiukkoja sitovia avoimuusvaatimuksia, jotka koskevat valtion mainonnan jakautumista. Vaatimuksiin sovellettavaa poikkeusta, joka koskee yli miljoonan asukkaan alueellisia yhteisöjä, ei kuitenkaan sovellettaisi useissa pienemmissä EU:n jäsenvaltioissa, mikä jättää sääntöihin tosiasiallisen porsaanreiän ja mahdollistaa avoimuudesta laistamisen. Komitea kehottaakin alentamaan raja-arvoa huomattavasti ja laskemaan sen 100 000 asukkaaseen. Lisäksi komitea kehottaa komissiota ottamaan asukaslukukriteerin huomioon yhdessä vuotuisille menoille määriteltävän kynnysarvon kanssa. |
| --- | --- |

3.

korostaa tarvetta asettaa tiukkoja sitovia avoimuusvaatimuksia, jotka koskevat valtion mainonnan jakautumista. Vaatimuksiin sovellettavaa poikkeusta, joka koskee yli miljoonan asukkaan alueellisia yhteisöjä, ei kuitenkaan sovellettaisi useissa pienemmissä EU:n jäsenvaltioissa, mikä jättää sääntöihin tosiasiallisen porsaanreiän ja mahdollistaa avoimuudesta laistamisen. Komitea kehottaakin alentamaan raja-arvoa huomattavasti ja laskemaan sen 100 000 asukkaaseen. Lisäksi komitea kehottaa komissiota ottamaan asukaslukukriteerin huomioon yhdessä vuotuisille menoille määriteltävän kynnysarvon kanssa.

| 4. | toteaa jälleen painokkaasti, että subsidiariteetti, suhteellisuus ja monitasoinen hallinto ovat EU:n toimintaan ja demokraattiseen vastuuvelvollisuuteen olennaisesti kuuluvia periaatteita ja piirteitä. Komitea korostaa, että direktiivi palvelisi säädösmuotona paremmin näiden periaatteiden toteutumista ja sen avulla saavutettaisiin silti aloitteelle asetetut tavoitteet. |
| --- | --- |

4.

toteaa jälleen painokkaasti, että subsidiariteetti, suhteellisuus ja monitasoinen hallinto ovat EU:n toimintaan ja demokraattiseen vastuuvelvollisuuteen olennaisesti kuuluvia periaatteita ja piirteitä. Komitea korostaa, että direktiivi palvelisi säädösmuotona paremmin näiden periaatteiden toteutumista ja sen avulla saavutettaisiin silti aloitteelle asetetut tavoitteet.

| 5. | painottaa, että alueilla on monissa jäsenvaltioissa oma roolinsa media- ja kulttuurialojen sääntelyssä ja tukemisessa, ja pitää valitettavana, että asetusehdotuksessa ei tunnusteta tätä toimivaltaa suorasanaisesti. |
| --- | --- |

5.

painottaa, että alueilla on monissa jäsenvaltioissa oma roolinsa media- ja kulttuurialojen sääntelyssä ja tukemisessa, ja pitää valitettavana, että asetusehdotuksessa ei tunnusteta tätä toimivaltaa suorasanaisesti.

| 6. | varoittaa, että ylisääntelyllä voi olla kielteisiä vaikutuksia niiden EU:n jäsenvaltioiden vakiintuneisiin mediajärjestelmiin, joissa tiedotusvälineiden vapaus ja moniarvoisuus on taattu. Useimmissa jäsenvaltioissa on toimivat mediajärjestelmät, eikä näille saisi koitua haittaa, kun tiedotusvälineiden monimuotoisuutta ja riippumattomuutta pyritään parantamaan esitetyn lainsäädäntöaloitteen avulla. |
| --- | --- |

6.

varoittaa, että ylisääntelyllä voi olla kielteisiä vaikutuksia niiden EU:n jäsenvaltioiden vakiintuneisiin mediajärjestelmiin, joissa tiedotusvälineiden vapaus ja moniarvoisuus on taattu. Useimmissa jäsenvaltioissa on toimivat mediajärjestelmät, eikä näille saisi koitua haittaa, kun tiedotusvälineiden monimuotoisuutta ja riippumattomuutta pyritään parantamaan esitetyn lainsäädäntöaloitteen avulla.

| 7. | kehottaa tähän liittyen varovaisuuteen sellaisissa aloitteissa, joiden tavoitteena on yhdenmukaistaa media-alan sääntelyä ja keskittää se unionitasolle. Tämä koskee niin toimivaltajakoa kuin kulttuurisen monimuotoisuuden vaalimista Euroopan unionissa ja myös mahdollisia vaikutuksia, joita tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen saattaa kohdistua erityisesti alue- ja paikallistasolla, jos asiaa lähestytään puhtaasti sisämarkkinoiden näkökulmasta. |
| --- | --- |

7.

kehottaa tähän liittyen varovaisuuteen sellaisissa aloitteissa, joiden tavoitteena on yhdenmukaistaa media-alan sääntelyä ja keskittää se unionitasolle. Tämä koskee niin toimivaltajakoa kuin kulttuurisen monimuotoisuuden vaalimista Euroopan unionissa ja myös mahdollisia vaikutuksia, joita tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen saattaa kohdistua erityisesti alue- ja paikallistasolla, jos asiaa lähestytään puhtaasti sisämarkkinoiden näkökulmasta.

| 8. | pitää lisäksi kyseenalaisena, onko mediajärjestelmiä asianmukaista säännellä yksistään SEUT-sopimuksen 114 artiklan mukaisen sisämarkkinoita koskevan toimivallan pohjalta, kun otetaan huomioon, että mediapalveluilla on markkinaulottuvuuden lisäksi tärkeä tehtävä kulttuurialalla, koulutuksessa, sosiaalisen osallisuuden edistämisessä ja sananvapauden suojelussa. |
| --- | --- |

8.

pitää lisäksi kyseenalaisena, onko mediajärjestelmiä asianmukaista säännellä yksistään SEUT-sopimuksen 114 artiklan mukaisen sisämarkkinoita koskevan toimivallan pohjalta, kun otetaan huomioon, että mediapalveluilla on markkinaulottuvuuden lisäksi tärkeä tehtävä kulttuurialalla, koulutuksessa, sosiaalisen osallisuuden edistämisessä ja sananvapauden suojelussa.

| 9. | kehottaakin tekemään selväksi, että tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden turvaaminen on jäsenvaltioiden vastuulla ja että olisi tunnustettava, että näissä tavoitteissa ei ole kysymys pelkästään sisämarkkinoiden toiminnan edistämisestä. |
| --- | --- |

9.

kehottaakin tekemään selväksi, että tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden turvaaminen on jäsenvaltioiden vastuulla ja että olisi tunnustettava, että näissä tavoitteissa ei ole kysymys pelkästään sisämarkkinoiden toiminnan edistämisestä.

| 10. | varoittaa rajoittamasta jäsenvaltioiden mahdollisuuksia soveltaa muita tai tiukempia sääntöjä asetuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla. On edelleen voitava ottaa käyttöön pidemmälle meneviä tai yksityiskohtaisempia säännöksiä tiedotusvälineiden monimuotoisuuden turvaamiseksi jäsenvaltioiden valtiosääntöperinteiden mukaisesti, ja nämä olisi epäselvissä tapauksissa asetettava etusijalle markkinatalousnäkökohtiin nähden. |
| --- | --- |

10.

varoittaa rajoittamasta jäsenvaltioiden mahdollisuuksia soveltaa muita tai tiukempia sääntöjä asetuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla. On edelleen voitava ottaa käyttöön pidemmälle meneviä tai yksityiskohtaisempia säännöksiä tiedotusvälineiden monimuotoisuuden turvaamiseksi jäsenvaltioiden valtiosääntöperinteiden mukaisesti, ja nämä olisi epäselvissä tapauksissa asetettava etusijalle markkinatalousnäkökohtiin nähden.

| 11. | tähdentää, että tiedotusvälineiden moniarvoisuuden turvaamiseen liittyvä valvonta on hoidettava toimivaltarakennetta kunnioittaen. Jos valvonta koskee aloja, jotka eivät liity pelkästään sisämarkkinoihin, jäsenvaltioiden kulttuurinen itsemääräämisoikeus on otettava riittävällä tavalla huomioon. |
| --- | --- |

11.

tähdentää, että tiedotusvälineiden moniarvoisuuden turvaamiseen liittyvä valvonta on hoidettava toimivaltarakennetta kunnioittaen. Jos valvonta koskee aloja, jotka eivät liity pelkästään sisämarkkinoihin, jäsenvaltioiden kulttuurinen itsemääräämisoikeus on otettava riittävällä tavalla huomioon.

| 12. | korostaa lisäksi, ettei tiedotusvälineiden moniarvoisuuden turvaamisessa, toimituksellisen riippumattomuuden turvaaminen mukaan luettuna, pidä harjoittaa päällekkäistä EU-tason valvontaa vaan jäsenvaltioiden velvollisuus taata tiedotusvälineiden moniarvoisuus on pantava tehokkaasti täytäntöön. On myös varmistettava, että noudatetaan periaatetta riippumattomasta tiedotusvälineiden valvonnasta, joka on poliittisen vaikutusvallan ulottumattomissa. |
| --- | --- |

12.

korostaa lisäksi, ettei tiedotusvälineiden moniarvoisuuden turvaamisessa, toimituksellisen riippumattomuuden turvaaminen mukaan luettuna, pidä harjoittaa päällekkäistä EU-tason valvontaa vaan jäsenvaltioiden velvollisuus taata tiedotusvälineiden moniarvoisuus on pantava tehokkaasti täytäntöön. On myös varmistettava, että noudatetaan periaatetta riippumattomasta tiedotusvälineiden valvonnasta, joka on poliittisen vaikutusvallan ulottumattomissa.

| 13. | myöntää media-alan sääntelyviranomaisten tiiviimmän yhteistyön olevan tarpeen mutta kehottaa kiinnittämään asianmukaista huomiota siihen, että ehdotettu eurooppalainen mediapalvelulautakunta on riippumaton poliittisesta ja elinkeinoelämän vaikutusvallasta. Lisäksi komitea pyytää, että lautakunnan kokoonpano heijastaisi eri jäsenvaltioiden sääntelyrakenteita ja -perinteitä. |
| --- | --- |

13.

myöntää media-alan sääntelyviranomaisten tiiviimmän yhteistyön olevan tarpeen mutta kehottaa kiinnittämään asianmukaista huomiota siihen, että ehdotettu eurooppalainen mediapalvelulautakunta on riippumaton poliittisesta ja elinkeinoelämän vaikutusvallasta. Lisäksi komitea pyytää, että lautakunnan kokoonpano heijastaisi eri jäsenvaltioiden sääntelyrakenteita ja -perinteitä.

| 14. | kehottaa asettamaan erittäin suurille verkkoalustoille konkreettisia velvoitteita, jotka menevät pidemmälle kuin perustelujen esittäminen ennen rajoitusten käyttöönottoa. Näin voidaan suojella journalistista ja toimituksellista sisältöä verkkoviestintäalalla. |
| --- | --- |

14.

kehottaa asettamaan erittäin suurille verkkoalustoille konkreettisia velvoitteita, jotka menevät pidemmälle kuin perustelujen esittäminen ennen rajoitusten käyttöönottoa. Näin voidaan suojella journalistista ja toimituksellista sisältöä verkkoviestintäalalla.

| 15. | toteaa jälleen kerran olevansa sitoutunut jatkamaan toimia demokratian selviytymiskyvyn, oikeusvaltioperiaatteen ja perusoikeuksien turvaamiseksi, erityisesti kun otetaan huomioon, että Euroopan demokraattiseen järjestykseen kohdistuu yhä suurempi häirinnän uhka, ja tukee vakaasti kaikkia pyrkimyksiä varmistaa avoin, oikeudenmukainen ja moniarvoinen poliittinen keskustelu. |
| --- | --- |

15.

toteaa jälleen kerran olevansa sitoutunut jatkamaan toimia demokratian selviytymiskyvyn, oikeusvaltioperiaatteen ja perusoikeuksien turvaamiseksi, erityisesti kun otetaan huomioon, että Euroopan demokraattiseen järjestykseen kohdistuu yhä suurempi häirinnän uhka, ja tukee vakaasti kaikkia pyrkimyksiä varmistaa avoin, oikeudenmukainen ja moniarvoinen poliittinen keskustelu.

Bryssel 16. maaliskuuta 2023.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(50)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/34/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, tietyntyyppisten yritysten vuositilinpäätöksistä, konsernitilinpäätöksistä ja niihin liittyvistä kertomuksista, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY muuttamisesta ja neuvoston direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY kumoamisesta (EUVL L 182, 29.6.2013, s. 19).

50

(50)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/34/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, tietyntyyppisten yritysten vuositilinpäätöksistä, konsernitilinpäätöksistä ja niihin liittyvistä kertomuksista, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY muuttamisesta ja neuvoston direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY kumoamisesta (EUVL L 182, 29.6.2013, s. 19).

50

(55)  Neuvoston asetus (EY) N:o 139/2004, annettu 20 päivänä tammikuuta 2004, yrityskeskittymien valvonnasta (EY:n sulautuma-asetus) (EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1).

55

(55)  Neuvoston asetus (EY) N:o 139/2004, annettu 20 päivänä tammikuuta 2004, yrityskeskittymien valvonnasta (EY:n sulautuma-asetus) (EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1).

55

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/2065, annettu 19 päivänä lokakuuta 2022, digitaalisten palvelujen sisämarkkinoista ja direktiivin 2000/31/EY muuttamisesta (digipalvelusäädös) (EUVL L 277, 27.10.2022, s. 1).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/13/EU, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2010, audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) (EUVL L 95, 15.4.2010, s. 1).

2

---