# Europeiska unionens C 177/17 m

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 177 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 66 årgången17 maj 2023 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 177

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

66 årgången17 maj 2023

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2022–2023Sammanträdena den 12–15 december 2022ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2022–2023Sammanträdena den 12–15 december 2022ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag, 13 december 2022 |
| 2023/C 177/01 | Europaparlamentets resolution av den 13 december 2022 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull A5547-127 (ACS-GMØØ6-4) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D084951/01 – 2022/2930(RSP)) | 2 |
| 2023/C 177/02 | Europaparlamentets resolution av den 13 december 2022 om utkastet till kommissionens genomförandeförordning om beviljande av ett unionsgodkännande för biocidproduktfamiljen lösningsmedelsbaserad CMIT/MIT i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (D084293/01 – 2022/2929(RSP)) | 9 |
| 2023/C 177/03 | Europaparlamentets resolution av den 13 december 2022 om lika rättigheter för personer med funktionsnedsättning (2022/2026(INI)) | 13 |
| 2023/C 177/04 | Europaparlamentets resolution av den 13 december 2022 om en långsiktig vision för EU:s landsbygdsområden – för starkare, sammanlänkade, resilienta och välmående landsbygdsområden 2040 (2021/2254(INI)) | 35 |
| 2023/C 177/05 | Europaparlamentets resolution av den 13 december 2022 om en handlingsplan för att stärka långväga och gränsöverskridande persontrafik på järnväg (2022/2022(INI)) | 48 |
| 2023/C 177/06 | Europaparlamentets resolution av den 13 december 2022 om den digitala klyftan: de sociala skillnader som digitaliseringen ger upphov till (2022/2810(RSP)) | 57 |
| | Onsdagen, 14 december 2022 |
| 2023/C 177/07 | Europaparlamentets resolution av den 14 december 2022 om genomförandet av EU:s associeringsavtal med Georgien (2021/2236(INI)) | 63 |
| 2023/C 177/08 | Europaparlamentets resolution av den 14 december 2022 om utsikterna till en tvåstatslösning för Israel och Palestina (2022/2949(RSP)) | 73 |
| 2023/C 177/09 | Europaparlamentets resolution av den 14 december 2022 om genomförande av den nya europeiska agendan för kultur och EU-strategin för internationella kulturella förbindelser (2022/2047(INI)) | 78 |
| | Torsdagen, 15 december 2022 |
| 2023/C 177/10 | Europaparlamentets resolution av den 15 december 2022 om den kinesiska regeringens tillslag mot de fredliga protesterna runtom i Folkrepubliken Kina (2022/2992(RSP)) | 95 |
| 2023/C 177/11 | Europaparlamentets resolution av den 15 december 2022 om militärjuntans tillslag mot fredliga demonstrationer i Tchad (2022/2993(RSP)) | 101 |
| 2023/C 177/12 | Europaparlamentets resolution av den 15 december 2022 om fallet med människorättsförsvararen Abdulhadi Al-Khawaja i Bahrain (2022/2994(RSP)) | 105 |
| 2023/C 177/13 | Europaparlamentets resolution av den 15 december 2022 om misstankar mot Qatar angående korruption och det generella behovet av transparens och ansvarsskyldighet i EU:s institutioner (2022/3012(RSP)) | 109 |
| 2023/C 177/14 | Europaparlamentets resolution av den 15 december 2022 om 90 år efter holodomor: erkännande av att massmordet genom svält var ett folkmord (2022/3001(RSP)) | 112 |
| 2023/C 177/15 | Europaparlamentets resolution av den 15 december 2022 om uppskalningen av den fleråriga budgetramen 2021–2027: en resilient EU-budget som är anpassad till nya utmaningar (2022/2046(INI)) | 115 |
| 2023/C 177/16 | Europaparlamentets resolution av den 15 december 2022 om resultatet av överläggningarna i utskottet för framställningar under året 2021 (2022/2024(INI)) | 129 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdag, 13 december 2022

2023/C 177/01

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2022 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull A5547-127 (ACS-GMØØ6-4) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D084951/01 – 2022/2930(RSP))

2

2023/C 177/02

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2022 om utkastet till kommissionens genomförandeförordning om beviljande av ett unionsgodkännande för biocidproduktfamiljen lösningsmedelsbaserad CMIT/MIT i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (D084293/01 – 2022/2929(RSP))

9

2023/C 177/03

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2022 om lika rättigheter för personer med funktionsnedsättning (2022/2026(INI))

13

2023/C 177/04

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2022 om en långsiktig vision för EU:s landsbygdsområden – för starkare, sammanlänkade, resilienta och välmående landsbygdsområden 2040 (2021/2254(INI))

35

2023/C 177/05

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2022 om en handlingsplan för att stärka långväga och gränsöverskridande persontrafik på järnväg (2022/2022(INI))

48

2023/C 177/06

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2022 om den digitala klyftan: de sociala skillnader som digitaliseringen ger upphov till (2022/2810(RSP))

57

Onsdagen, 14 december 2022

2023/C 177/07

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2022 om genomförandet av EU:s associeringsavtal med Georgien (2021/2236(INI))

63

2023/C 177/08

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2022 om utsikterna till en tvåstatslösning för Israel och Palestina (2022/2949(RSP))

73

2023/C 177/09

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2022 om genomförande av den nya europeiska agendan för kultur och EU-strategin för internationella kulturella förbindelser (2022/2047(INI))

78

Torsdagen, 15 december 2022

2023/C 177/10

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2022 om den kinesiska regeringens tillslag mot de fredliga protesterna runtom i Folkrepubliken Kina (2022/2992(RSP))

95

2023/C 177/11

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2022 om militärjuntans tillslag mot fredliga demonstrationer i Tchad (2022/2993(RSP))

101

2023/C 177/12

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2022 om fallet med människorättsförsvararen Abdulhadi Al-Khawaja i Bahrain (2022/2994(RSP))

105

2023/C 177/13

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2022 om misstankar mot Qatar angående korruption och det generella behovet av transparens och ansvarsskyldighet i EU:s institutioner (2022/3012(RSP))

109

2023/C 177/14

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2022 om 90 år efter holodomor: erkännande av att massmordet genom svält var ett folkmord (2022/3001(RSP))

112

2023/C 177/15

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2022 om uppskalningen av den fleråriga budgetramen 2021–2027: en resilient EU-budget som är anpassad till nya utmaningar (2022/2046(INI))

115

2023/C 177/16

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2022 om resultatet av överläggningarna i utskottet för framställningar under året 2021 (2022/2024(INI))

129

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag, 13 december 2022 |
| 2023/C 177/17 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 december 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av direktiv 2003/87/EG vad gäller anmälan av kompensation i samband med en global marknadsbaserad åtgärd för luftfartygsoperatörer som är baserade i unionen (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD)) | 139 |
| 2023/C 177/18 | P9_TA(2022)0429Transport: upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1108/70 och kommissionens förordning (EG) nr 851/2006Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 december 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1108/70 om införande av ett redovisningssystem för infrastrukturkostnader för transporter på järnväg, väg och inre vattenvägar, och av kommissionens förordning (EG) nr 851/2006 om vilka uppgifter som skall tas upp under de olika rubrikerna i blanketterna för redovisning i bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 1108/70 (COM(2022)0381 – C9-0294/2022 – 2022/0232(COD))P9_TC1-COD(2022)0232Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 december 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/... om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1108/70 om införande av ett redovisningssystem för infrastrukturkostnader för transporter på järnväg, väg och inre vattenvägar, och om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 851/2006 om vilka uppgifter som skall tas upp under de olika rubrikerna i blanketterna för redovisning i bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 1108/70 | 140 |
| 2023/C 177/19 | P9_TA(2022)0430Civil luftfart: upphävande av rådets direktiv 89/629/EEGEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 december 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om upphävande av rådets direktiv 89/629/EEG (COM(2022)0465 – C9-0310/2022 – 2022/0282(COD))P9_TC1-COD(2022)0282Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 december 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2023/...om upphävande av rådets direktiv 89/629/EEG | 141 |
| 2023/C 177/20 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 december 2022 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 389/2012 vad gäller utbyte av information i de elektroniska registren över ekonomiska aktörer som flyttar punktskattepliktiga varor mellan medlemsstater för kommersiella ändamål (COM(2022)0539 – C9-0367/2022 – 2022/0331(CNS)) | 142 |
| 2023/C 177/21 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 december 2022 om förslaget till rådets förordning om tillämpningen av artiklarna 93, 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på vissa slag av statligt stöd till sektorerna för järnvägstransporter, transporter på inre vattenvägar och multimodala transporter (COM(2022)0327 – C9-0290/2022 – 2022/0209(NLE)) | 143 |
| | Onsdagen, 14 december 2022 |
| 2023/C 177/22 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2022 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett instrument för stöd till Ukraina under 2023 (makroekonomiskt stöd +) (15727/2022 – C9-0424/2022 – 2022/0371(COD)) | 144 |
| 2023/C 177/23 | Europaparlamentets resolution av den 14 december 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ianspråktagande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att ge stöd till Tyskland, Belgien, Nederländerna, Österrike, Luxemburg, Spanien och Grekland med anledning av naturkatastrofer som ägde rum i dessa länder under 2021 (COM(2022)0665 – C9-0350/2022 – 2022/0337(BUD)) | 145 |
| 2023/C 177/24 | Europaparlamentets ändringar antagna den 14 december 2022 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv (EU) 2018/2001 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor, direktiv 2010/31/EU om byggnaders energiprestanda och direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (COM(2022)0222 – C9-0184/2022 – 2022/0160(COD))[Ändring 1 om inget annat anges] | 148 |

III   Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdag, 13 december 2022

2023/C 177/17

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 december 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av direktiv 2003/87/EG vad gäller anmälan av kompensation i samband med en global marknadsbaserad åtgärd för luftfartygsoperatörer som är baserade i unionen (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD))

139

2023/C 177/18

P9_TA(2022)0429Transport: upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1108/70 och kommissionens förordning (EG) nr 851/2006Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 december 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1108/70 om införande av ett redovisningssystem för infrastrukturkostnader för transporter på järnväg, väg och inre vattenvägar, och av kommissionens förordning (EG) nr 851/2006 om vilka uppgifter som skall tas upp under de olika rubrikerna i blanketterna för redovisning i bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 1108/70 (COM(2022)0381 – C9-0294/2022 – 2022/0232(COD))P9_TC1-COD(2022)0232Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 december 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/... om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1108/70 om införande av ett redovisningssystem för infrastrukturkostnader för transporter på järnväg, väg och inre vattenvägar, och om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 851/2006 om vilka uppgifter som skall tas upp under de olika rubrikerna i blanketterna för redovisning i bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 1108/70

140

2023/C 177/19

P9_TA(2022)0430Civil luftfart: upphävande av rådets direktiv 89/629/EEGEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 december 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om upphävande av rådets direktiv 89/629/EEG (COM(2022)0465 – C9-0310/2022 – 2022/0282(COD))P9_TC1-COD(2022)0282Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 december 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2023/...om upphävande av rådets direktiv 89/629/EEG

141

2023/C 177/20

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 december 2022 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 389/2012 vad gäller utbyte av information i de elektroniska registren över ekonomiska aktörer som flyttar punktskattepliktiga varor mellan medlemsstater för kommersiella ändamål (COM(2022)0539 – C9-0367/2022 – 2022/0331(CNS))

142

2023/C 177/21

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 december 2022 om förslaget till rådets förordning om tillämpningen av artiklarna 93, 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på vissa slag av statligt stöd till sektorerna för järnvägstransporter, transporter på inre vattenvägar och multimodala transporter (COM(2022)0327 – C9-0290/2022 – 2022/0209(NLE))

143

Onsdagen, 14 december 2022

2023/C 177/22

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2022 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett instrument för stöd till Ukraina under 2023 (makroekonomiskt stöd +) (15727/2022 – C9-0424/2022 – 2022/0371(COD))

144

2023/C 177/23

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ianspråktagande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att ge stöd till Tyskland, Belgien, Nederländerna, Österrike, Luxemburg, Spanien och Grekland med anledning av naturkatastrofer som ägde rum i dessa länder under 2021 (COM(2022)0665 – C9-0350/2022 – 2022/0337(BUD))

145

2023/C 177/24

Europaparlamentets ändringar antagna den 14 december 2022 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv (EU) 2018/2001 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor, direktiv 2010/31/EU om byggnaders energiprestanda och direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (COM(2022)0222 – C9-0184/2022 – 2022/0160(COD))[Ändring 1 om inget annat anges]

148

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

17.5.2023

| 17.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2022–2023

Sammanträdena den 12–15 december 2022

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdag, 13 december 2022

| 17.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/2

---

P9_TA(2022)0433

Den genetiskt modifierade sojabönan A5547-127 (ACS-GMØØ6-4)

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2022 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull A5547-127 (ACS-GMØØ6-4) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D084951/01 – 2022/2930(RSP))

(2023/C 177/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan A5547-127 (ACS-GMØØ6-4) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D084951/01, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan A5547-127 (ACS-GMØØ6-4) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D084951/01,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 11.3 och 23.3, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 11.3 och 23.3,

| — | med beaktande av omröstningen den 27 oktober 2022 i den ständiga kommitté för växter, djur, livsmedel och foder som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, där inget yttrande avgavs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av omröstningen den 27 oktober 2022 i den ständiga kommitté för växter, djur, livsmedel och foder som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, där inget yttrande avgavs,

| — | med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2),

| — | med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 4 maj 2022, och som offentliggjordes den 20 juni 2022 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 4 maj 2022, och som offentliggjordes den 20 juni 2022 (3),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet har invänt mot godkännande av genetiskt modifierade organismer (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet har invänt mot godkännande av genetiskt modifierade organismer (4),

| — | med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl:

| A. | Genom kommissionens genomförandebeslut 2012/81/EU (5) godkändes utsläppande på marknaden av livsmedel och foder som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan A5547-127. Godkännandet gällde också utsläppande på marknaden av andra produkter (än livsmedel och foder) som innehåller eller består av den genetiskt modifierade sojabönan, för samma användningsområden som all annan slags sojaböna, med undantag av odling. |
| --- | --- |

A.

Genom kommissionens genomförandebeslut 2012/81/EU (5) godkändes utsläppande på marknaden av livsmedel och foder som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan A5547-127. Godkännandet gällde också utsläppande på marknaden av andra produkter (än livsmedel och foder) som innehåller eller består av den genetiskt modifierade sojabönan, för samma användningsområden som all annan slags sojaböna, med undantag av odling.

| B. | Den 10 december 2020 lämnade Tysklandsbaserade BASF SE in en ansökan till kommissionen om förlängning av detta godkännande, på uppdrag av BASF Agricultural Solutions Seed US LLC, baserat i Förenta staterna. |
| --- | --- |

B.

Den 10 december 2020 lämnade Tysklandsbaserade BASF SE in en ansökan till kommissionen om förlängning av detta godkännande, på uppdrag av BASF Agricultural Solutions Seed US LLC, baserat i Förenta staterna.

| C. | Den 4 maj 2022 antog Efsa ett positivt yttrande om godkännandet av den genetiskt modifierade sojabönan, vilket offentliggjordes den 20 juni 2022. |
| --- | --- |

C.

Den 4 maj 2022 antog Efsa ett positivt yttrande om godkännandet av den genetiskt modifierade sojabönan, vilket offentliggjordes den 20 juni 2022.

| D. | Den genetiskt modifierade sojabönan ger tolerans mot herbicider som innehåller glufosinatammonium. |
| --- | --- |

D.

Den genetiskt modifierade sojabönan ger tolerans mot herbicider som innehåller glufosinatammonium.

Bristande bedömning av den kompletterande herbiciden

| E. | Enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 503/2013 (6) krävs det en bedömning av huruvida de förväntade jordbruksmetoderna påverkar resultatet av de studerade parametrarna (endpoints). Enligt den genomförandeförordningen är detta särskilt relevant för herbicidtoleranta växter. |
| --- | --- |

E.

Enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 503/2013 (6) krävs det en bedömning av huruvida de förväntade jordbruksmetoderna påverkar resultatet av de studerade parametrarna (endpoints). Enligt den genomförandeförordningen är detta särskilt relevant för herbicidtoleranta växter.

| F. | Flera studier visar att herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor leder till en ökad användning av kompletterande herbicider, till stor del på grund av att det uppstår herbicidtolerant ogräs (7). Till följd av detta måste man räkna med att den genetiskt modifierade sojabönan kommer att exponeras för både högre och upprepade doser av glyfosinat, och att det således kan finnas högre resthalter och nedbrytningsprodukter (metaboliter) i skörden. |
| --- | --- |

F.

Flera studier visar att herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor leder till en ökad användning av kompletterande herbicider, till stor del på grund av att det uppstår herbicidtolerant ogräs (7). Till följd av detta måste man räkna med att den genetiskt modifierade sojabönan kommer att exponeras för både högre och upprepade doser av glyfosinat, och att det således kan finnas högre resthalter och nedbrytningsprodukter (metaboliter) i skörden.

| G. | Glufosinat klassificeras som ett reproduktionstoxiskt ämne i kategori 1B och omfattas därför av uteslutningskriterierna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (8). Godkännandet av glufosinat för användning i unionen löpte ut den 31 juli 2018 (9). |
| --- | --- |

G.

Glufosinat klassificeras som ett reproduktionstoxiskt ämne i kategori 1B och omfattas därför av uteslutningskriterierna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (8). Godkännandet av glufosinat för användning i unionen löpte ut den 31 juli 2018 (9).

| H. | Bedömning av herbicidrester och deras metaboliter på genetiskt modifierade växter omfattas inte av behörighetsområdet för Efsas panel för genetiskt modifierade organismer och utförs därför inte som en del i godkännandeförfarandet för genetiskt modifierade organismer. Detta är problematiskt, eftersom det sätt på vilket kompletterande herbicider bryts ned av den genetiskt modifierade växten i fråga samt metaboliternas sammansättning och därmed deras toxicitet kan påverkas av själva den genetiska modifieringen. |
| --- | --- |

H.

Bedömning av herbicidrester och deras metaboliter på genetiskt modifierade växter omfattas inte av behörighetsområdet för Efsas panel för genetiskt modifierade organismer och utförs därför inte som en del i godkännandeförfarandet för genetiskt modifierade organismer. Detta är problematiskt, eftersom det sätt på vilket kompletterande herbicider bryts ned av den genetiskt modifierade växten i fråga samt metaboliternas sammansättning och därmed deras toxicitet kan påverkas av själva den genetiska modifieringen.

Medlemsstaternas synpunkter

| I. | Medlemsstaterna lämnade in synpunkter till Efsa under den tre månader långa samrådsperioden (10). Dessa kritiska kommentarer inbegriper det faktum att man saknar de uppgifter för den toxikologiska bedömningen och den fenotypiska beskrivning som krävs för att slutföra miljöriskbedömningen, att det finns svagheter i den toxikologiska bedömningen, till exempel när det gäller oklar behandling av herbicider och avsaknad av uppgifter om kontaminering med främmande genetiskt material, och att övervakningsrapporterna om den genetiskt modifierade sojabönan för godkännandeperioden har grundläggande brister. |
| --- | --- |

I.

Medlemsstaterna lämnade in synpunkter till Efsa under den tre månader långa samrådsperioden (10). Dessa kritiska kommentarer inbegriper det faktum att man saknar de uppgifter för den toxikologiska bedömningen och den fenotypiska beskrivning som krävs för att slutföra miljöriskbedömningen, att det finns svagheter i den toxikologiska bedömningen, till exempel när det gäller oklar behandling av herbicider och avsaknad av uppgifter om kontaminering med främmande genetiskt material, och att övervakningsrapporterna om den genetiskt modifierade sojabönan för godkännandeperioden har grundläggande brister.

Upprätthållande av unionens internationella åtaganden

| J. | En rapport från 2017 från FN:s särskilda rapportör om rätten till mat visar att farliga pesticider har katastrofala hälsoeffekter, särskilt i utvecklingsländerna (11). FN:s mål 3.9 för hållbar utveckling strävar efter att man senast 2030 avsevärt ska ha minskat antalet dödsfall och sjukdomar som orsakas av farliga kemikalier samt förorening och kontaminering av luft, vatten och mark (12). Om man tillät import av genetiskt modifierade sojabönor skulle följden bli ökad efterfrågan på denna gröda som är utformad för att behandlas med glufosinat, och därmed skulle arbetstagare och miljön i tredjeländer i högre grad exponeras. Risken för ökad exponering för arbetstagare och miljön är särskilt oroande när det gäller herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor med tanke på de större mängder herbicider som används. |
| --- | --- |

J.

En rapport från 2017 från FN:s särskilda rapportör om rätten till mat visar att farliga pesticider har katastrofala hälsoeffekter, särskilt i utvecklingsländerna (11). FN:s mål 3.9 för hållbar utveckling strävar efter att man senast 2030 avsevärt ska ha minskat antalet dödsfall och sjukdomar som orsakas av farliga kemikalier samt förorening och kontaminering av luft, vatten och mark (12). Om man tillät import av genetiskt modifierade sojabönor skulle följden bli ökad efterfrågan på denna gröda som är utformad för att behandlas med glufosinat, och därmed skulle arbetstagare och miljön i tredjeländer i högre grad exponeras. Risken för ökad exponering för arbetstagare och miljön är särskilt oroande när det gäller herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor med tanke på de större mängder herbicider som används.

| K. | Användningen av glufosinat har visserligen inte varit tillåten i unionen sedan slutet av juli 2018, men siffror visar att glufosinat sedan 2020 har exporterats från unionen till Brasilien, Argentina, Förenta staterna, Kanada och Japan (13), som alla har godkänt odling av den genetiskt modifierade sojabönan (14). |
| --- | --- |

K.

Användningen av glufosinat har visserligen inte varit tillåten i unionen sedan slutet av juli 2018, men siffror visar att glufosinat sedan 2020 har exporterats från unionen till Brasilien, Argentina, Förenta staterna, Kanada och Japan (13), som alla har godkänt odling av den genetiskt modifierade sojabönan (14).

| L. | Avskogning är en starkt bidragande orsak till att den biologiska mångfalden minskar. Utsläpp från markanvändning och förändrad markanvändning, främst på grund av avskogning, är den näst största orsaken till klimatförändringarna efter förbränning av fossila bränslen (15). FN:s mål 15 för hållbar utveckling inbegriper delmålet att stoppa avskogningen senast 2020 (16). Skogen spelar en mångfunktionell roll som stöder uppnåendet av de flesta av FN:s mål för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

L.

Avskogning är en starkt bidragande orsak till att den biologiska mångfalden minskar. Utsläpp från markanvändning och förändrad markanvändning, främst på grund av avskogning, är den näst största orsaken till klimatförändringarna efter förbränning av fossila bränslen (15). FN:s mål 15 för hållbar utveckling inbegriper delmålet att stoppa avskogningen senast 2020 (16). Skogen spelar en mångfunktionell roll som stöder uppnåendet av de flesta av FN:s mål för hållbar utveckling.

| M. | Sojaproduktionen är en av de viktigaste drivkrafterna bakom avskogningen i Amazonas, Cerrado och Gran Chaco i Sydamerika. 97 respektive 100 procent av den soja som odlas i Brasilien och Argentina är genetiskt modifierad soja (17). Den stora majoriteten av genetiskt modifierade sojabönor som är godkända för odling i Brasilien och Argentina är också godkända för import till unionen. |
| --- | --- |

M.

Sojaproduktionen är en av de viktigaste drivkrafterna bakom avskogningen i Amazonas, Cerrado och Gran Chaco i Sydamerika. 97 respektive 100 procent av den soja som odlas i Brasilien och Argentina är genetiskt modifierad soja (17). Den stora majoriteten av genetiskt modifierade sojabönor som är godkända för odling i Brasilien och Argentina är också godkända för import till unionen.

| N. | Unionen har såsom part i FN:s konvention om biologisk mångfald ansvar för att säkerställa att verksamhet inom dess jurisdiktion eller kontroll inte orsakar skador på miljön i andra stater (18). |
| --- | --- |

N.

Unionen har såsom part i FN:s konvention om biologisk mångfald ansvar för att säkerställa att verksamhet inom dess jurisdiktion eller kontroll inte orsakar skador på miljön i andra stater (18).

| O. | I förordning (EG) nr 1829/2003 fastställs det att genetiskt modifierade livsmedel eller foder inte får ha negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller på miljön och att kommissionen vid utarbetandet av sitt beslut ska ta hänsyn till alla relevanta bestämmelser i unionsrätten och andra berättigade faktorer som har betydelse för den aktuella frågan. Sådana berättigade faktorer bör inbegripa unionens skyldigheter enligt FN:s mål för hållbar utveckling, Parisavtalet om klimatförändringar och FN:s konvention om biologisk mångfald. |
| --- | --- |

O.

I förordning (EG) nr 1829/2003 fastställs det att genetiskt modifierade livsmedel eller foder inte får ha negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller på miljön och att kommissionen vid utarbetandet av sitt beslut ska ta hänsyn till alla relevanta bestämmelser i unionsrätten och andra berättigade faktorer som har betydelse för den aktuella frågan. Sådana berättigade faktorer bör inbegripa unionens skyldigheter enligt FN:s mål för hållbar utveckling, Parisavtalet om klimatförändringar och FN:s konvention om biologisk mångfald.

Odemokratisk beslutsprocess

| P. | Vid omröstningen den 27 oktober 2022 i ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder avgavs inget yttrande, vilket innebar att godkännandet inte stöddes av en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

P.

Vid omröstningen den 27 oktober 2022 i ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder avgavs inget yttrande, vilket innebar att godkännandet inte stöddes av en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna.

| Q. | Kommissionen erkänner att det är problematiskt att den fortsätter att anta beslut om godkännande av genetiskt modifierade organismer utan stöd från en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna, vilket i allra högsta grad tillhör undantagen för produktgodkännanden i allmänhet, men som har blivit norm för beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder. |
| --- | --- |

Q.

Kommissionen erkänner att det är problematiskt att den fortsätter att anta beslut om godkännande av genetiskt modifierade organismer utan stöd från en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna, vilket i allra högsta grad tillhör undantagen för produktgodkännanden i allmänhet, men som har blivit norm för beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder.

| R. | Under den åttonde valperioden antog Europaparlamentet sammanlagt 36 resolutioner med invändningar mot utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade organismer för livsmedel och foder (33 resolutioner) och mot odling av genetiskt modifierade organismer i unionen (tre resolutioner). Under den nionde valperioden har parlamentet redan antagit 29 invändningar mot utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade organismer. Det fanns ingen kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna till stöd för godkännande av någon av dessa genetiskt modifierade organismer. Orsakerna till att medlemsstater inte stöder godkännandena är bland annat bristande respekt för försiktighetsprincipen i godkännandeförfarandet och vetenskapliga farhågor i samband med riskbedömningen. |
| --- | --- |

R.

Under den åttonde valperioden antog Europaparlamentet sammanlagt 36 resolutioner med invändningar mot utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade organismer för livsmedel och foder (33 resolutioner) och mot odling av genetiskt modifierade organismer i unionen (tre resolutioner). Under den nionde valperioden har parlamentet redan antagit 29 invändningar mot utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade organismer. Det fanns ingen kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna till stöd för godkännande av någon av dessa genetiskt modifierade organismer. Orsakerna till att medlemsstater inte stöder godkännandena är bland annat bristande respekt för försiktighetsprincipen i godkännandeförfarandet och vetenskapliga farhågor i samband med riskbedömningen.

| S. | Trots att kommissionen själv erkänner de demokratiska bristerna, och trots det bristande stödet från medlemsstaterna och parlamentets invändningar, fortsätter kommissionen att godkänna genetiskt modifierade organismer. |
| --- | --- |

S.

Trots att kommissionen själv erkänner de demokratiska bristerna, och trots det bristande stödet från medlemsstaterna och parlamentets invändningar, fortsätter kommissionen att godkänna genetiskt modifierade organismer.

| T. | Det krävs ingen ändring av lagstiftningen för att kommissionen ska kunna avstå från att godkänna genetiskt modifierade organismer när det inte finns stöd av en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna i omprövningskommittén (19). |
| --- | --- |

T.

Det krävs ingen ändring av lagstiftningen för att kommissionen ska kunna avstå från att godkänna genetiskt modifierade organismer när det inte finns stöd av en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna i omprövningskommittén (19).

| 1. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EG) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut inte överensstämmer med unionsrätten, eftersom det inte är förenligt med syftet med förordning (EG) nr 1829/2003, nämligen att, i enlighet med de allmänna principerna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (20), skapa en grund för att säkerställa ett gott skydd för människors liv och hälsa, djurs hälsa och välbefinnande samt miljö- och konsumentintressena med avseende på genetiskt modifierade livsmedel och foder, och att samtidigt sörja för att den inre marknaden fungerar på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt utkast till genomförandebeslut och att lägga fram ett nytt utkast för kommittén. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar än en gång med eftertryck kommissionen att beakta unionens skyldigheter enligt internationella avtal, såsom Parisavtalet om klimatförändringar, FN:s konvention om biologisk mångfald och FN:s mål för hållbar utveckling. Parlamentet upprepar sin begäran om att utkasten till genomförandeakter ska åtföljas av en motivering som förklarar hur de upprätthåller principen om att inte vålla skada (21). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i en skrivelse av den 11 september 2020 till ledamöterna slutligen erkände nödvändigheten av att ta hänsyn till hållbarhet när det gäller beslut om godkännande av genetiskt modifierade organismer (22). Parlamentet uttrycker dock sin djupa besvikelse över att kommissionen sedan dess har fortsatt att godkänna genetiskt modifierade organismer för import till unionen, trots att parlamentet har fortsatt med sina invändningar och en majoritet av medlemsstaterna har röstat emot det. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte tillåta import av herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor på grund av den ökade användningen av kompletterande herbicider och tillhörande risker för den biologiska mångfalden, livsmedelssäkerheten och arbetstagarnas hälsa. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen så snart som möjligt och i god tid under denna valperiod infriar sitt åtagande (23) att lägga fram ett förslag för att säkerställa att farliga kemikalier som är förbjudna i unionen inte produceras för export. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart avbryta importen av genetiskt modifierade sojabönor som odlas i Brasilien och Argentina, vid behov med hjälp av artikel 53 i förordning (EG) nr 178/2002, till dess att ändamålsenliga rättsligt bindande mekanismer har införts för att förhindra att produkter som är kopplade till avskogning och därav följande människorättskränkningar släpps ut på unionens marknad. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet framhåller att det i de ändringar som Europaparlamentet antog den 17 december 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 182/2011 (24), som antogs i parlamentet som grund för förhandlingarna med rådet, anges att kommissionen inte ska godkänna genetiskt modifierade organismer om det inte finns stöd av en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna för detta. Parlamentet insisterar på att kommissionen ska respektera denna ståndpunkt, och uppmanar rådet att fortsätta sitt arbete och snarast anta en allmän riktlinje i detta ärende. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  Vetenskapligt yttrande från Efsas panel för genetiskt modifierade organismer över bedömningen av den genetiskt modifierade sojabönan A5547-127 för förnyat godkännande i enlighet med förordning (EG) nr 1829/2003 (ansökan EFSA-GMO-RX-020), EFSA Journal, vol. 20(2022): 6, artikelnr 7340, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2022.7340

(4)  Under sin åttonde valperiod antog parlamentet 36 resolutioner med invändningar mot godkännandet av genetiskt modifierade organismer. Dessutom har parlamentet under sin nionde valperiod antagit följande resolutioner:

| — | Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (
  EUT C 202, 28.5.2021, s. 11
  ). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (
  EUT C 202, 28.5.2021, s. 11
  ).

| — | Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (
  EUT C 202, 28.5.2021, s. 15
  ). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (
  EUT C 202, 28.5.2021, s. 15
  ).

| — | Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda transformationshändelserna MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 och DAS-40278-9 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (
  EUT C 202, 28.5.2021, s. 20
  ). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda transformationshändelserna MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 och DAS-40278-9 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (
  EUT C 202, 28.5.2021, s. 20
  ).

| — | Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 208, 1.6.2021, s. 2). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 208, 1.6.2021, s. 2).

| — | Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 89788 (MON-89788-1) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 208, 1.6.2021, s. 7). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 89788 (MON-89788-1) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 208, 1.6.2021, s. 7).

| — | Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och klyvningsprodukterna MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och NK603 × DAS-40278-9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 208, 1.6.2021, s. 12). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och klyvningsprodukterna MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och NK603 × DAS-40278-9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 208, 1.6.2021, s. 12).

| — | Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre, fyra eller fem av de enskilda transformationshändelserna Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 och GA21 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 208, 1.6.2021, s. 18). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre, fyra eller fem av de enskilda transformationshändelserna Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 och GA21 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 208, 1.6.2021, s. 18).

| — | Europaparlamentets resolution av den 14 maj 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 323, 11.8.2021, s. 7). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 14 maj 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 323, 11.8.2021, s. 7).

| — | Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda tranformationshändelserna MON 87427, MON 89034, MIR162 och NK603, och om upphävande av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1111 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 415, 13.10.2021, s. 2). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda tranformationshändelserna MON 87427, MON 89034, MIR162 och NK603, och om upphävande av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1111 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 415, 13.10.2021, s. 2).

| — | Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 415, 13.10.2021, s. 8). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 415, 13.10.2021, s. 8).

| — | Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda tranformationshändelserna MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 och NK603 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 415, 13.10.2021, s. 15). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda tranformationshändelserna MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 och NK603 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 415, 13.10.2021, s. 15).

| — | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 445, 29.10.2021, s. 36). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 445, 29.10.2021, s. 36).

| — | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda transformationshändelserna MON 87427, MON 89034, MIR162 och MON 87411, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 445, 29.10.2021, s. 43.). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda transformationshändelserna MON 87427, MON 89034, MIR162 och MON 87411, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 445, 29.10.2021, s. 43.).

| — | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 445, 29.10.2021, s. 49). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 445, 29.10.2021, s. 49).

| — | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 88017 (MON-88Ø17-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 445, 29.10.2021, s. 56). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 88017 (MON-88Ø17-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 445, 29.10.2021, s. 56).

| — | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 (MON-89Ø34-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 445, 29.10.2021, s. 63). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 (MON-89Ø34-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 445, 29.10.2021, s. 63).

| — | Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade bomullen GHB614 × T304-40 × GHB119 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 474, 24.11.2021, s. 66). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade bomullen GHB614 × T304-40 × GHB119 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 474, 24.11.2021, s. 66).

| — | Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 474, 24.11.2021, s. 74). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 474, 24.11.2021, s. 74).

| — | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-81419-2 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 99, 1.3.2022, s. 45). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-81419-2 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 99, 1.3.2022, s. 45).

| — | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-81419-2 ×DAS–44406–6 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 99, 1.3.2022, s. 52). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-81419-2 ×DAS–44406–6 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 99, 1.3.2022, s. 52).

| — | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda transformationshändelserna 1507, MIR162, MON810 and NK603, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 99, 1.3.2022, s. 59). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda transformationshändelserna 1507, MIR162, MON810 and NK603, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 99, 1.3.2022, s. 59).

| — | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt 11 (SYN-BTØ11-1) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 99, 1.3.2022, s. 66). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt 11 (SYN-BTØ11-1) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 99, 1.3.2022, s. 66).

| — | Europaparlamentets resolution av den 15 februari 2022 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan GMB151 (BCS-GM151-6) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (
  EUT C 342, 6.9.2022, s. 22
  ). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 15 februari 2022 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan GMB151 (BCS-GM151-6) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (
  EUT C 342, 6.9.2022, s. 22
  ).

| — | Europaparlamentets resolution av den 15 februari 2022 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull GHB614 (BCS-GHØØ2-5) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (
  EUT C 342, 6.9.2022, s. 29
  ). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 15 februari 2022 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull GHB614 (BCS-GHØØ2-5) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (
  EUT C 342, 6.9.2022, s. 29
  ).

| — | Europaparlamentets resolution av den 9 mars 2022 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull GHB811 (BCS-GH811-4) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (
  EUT C 347, 9.9.2022, s. 48
  ). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 9 mars 2022 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull GHB811 (BCS-GH811-4) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (
  EUT C 347, 9.9.2022, s. 48
  ).

| — | Europaparlamentets resolution av den 9 mars 2022 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade rapsen 73496 (DP-Ø73496-4) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (
  EUT C 347, 9.9.2022, s. 55
  ). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 9 mars 2022 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade rapsen 73496 (DP-Ø73496-4) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (
  EUT C 347, 9.9.2022, s. 55
  ).

| — | Europaparlamentets resolution av den 6 april 2022 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87769 × MON 89788, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (
  EUT C 434, 15.11.2022, s. 42
  ). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 6 april 2022 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87769 × MON 89788, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (
  EUT C 434, 15.11.2022, s. 42
  ).

| — | Europaparlamentets resolution av den 23 juni 2022 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda transformationshändelserna DP4114, MON 810, MIR604 and NK603, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2022)0257) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 23 juni 2022 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda transformationshändelserna DP4114, MON 810, MIR604 and NK603, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2022)0257)

| — | Europaparlamentets resolution av den 23 juni 2022 om kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/797 av den 19 maj 2022 vad gäller godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs NK603 × T25 × DAS-40278-9 och dess klyvningsprodukt T25 × DAS-40278-9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2022)0258) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 23 juni 2022 om kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/797 av den 19 maj 2022 vad gäller godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs NK603 × T25 × DAS-40278-9 och dess klyvningsprodukt T25 × DAS-40278-9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2022)0258)

(5)  Kommissionens genomförandebeslut 2012/81/EU av den 10 februari 2012 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan A5547-127 (ACS-GMØØ6-4) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT L 40, 14.2.2012, s. 10).

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 503/2013 av den 3 april 2013 om ansökningar om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 och om ändring av kommissionens förordningar (EG) nr 641/2004 och (EG) nr 1981/2006 (EUT L 157, 8.6.2013, s. 1).

(7)  Se t.ex. Bonny, S., Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact, Environmental Management, januari 2016/57(1), s. 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 och Benbrook, C.M., Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years, Environmental Sciences Europe, 28 september 2012, Vol. 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1).

(9)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/start/screen/active-substances

(10)  Medlemsstaternas synpunkter finns tillgängliga via Efsas portal OpenEFSA: https://open.efsa.europa.eu/

(11)  https://www.ohchr.org/en/calls-for-input/report-pesticides-and-human-rights

(12)  https://indicators.report/targets/3-9/

(13)  Uppgifter som hittas när man söker på ”glufosinat” här: https://echa.europa.eu/information-on-chemicals/pic/export-notifications?p_p_id=exportnotifications_WAR_echapicportlet&p_p_lifecycle=0&p_p_state=normal&p_p_mode=view&_exportnotifications_WAR_echapicportlet_summaryDetails=summaryTab&_exportnotifications_WAR_echapicportlet_viewTab=searchTab

(14)  https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/event/default.asp?EventID=166

(15)  Kommissionens meddelande av den 23 juli 2019Intensifiera EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar, (COM(2019)0352), s. 1.

(16)  Se mål 15.2: https://www.un.org/sustainabledevelopment/biodiversity/

(17)  International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications, Global status of Commercialized Biotech/GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years, ISAAA Brief nr 53 (2017), s. 16 och 21, https://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf

(18)  FN:s konvention om biologisk mångfald, artikel 3: https://www.cbd.int/convention/articles/?a=cbd-03

(19)  Kommissionen ”får”, snarare än ”ska”, gå vidare med godkännandet om det inte finns någon kvalificerad majoritet av medlemsstater som är för i omprövningskommittén, enligt förordning (EU) nr 182/2011 (artikel 6.3).

(20)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1).

(21)  Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (EUT C 270, 7.7.2021, s. 2), punkt 102.

(22)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(23)  Enligt bilagan till kommissionens meddelande av den 14 oktober 2020Kemikaliestrategi för hållbarhet, COM(2020)0667, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=COM%3A2020%3A667%3AFIN#document2.

(24)  EUT C 445, 29.10.2021, s. 257.

---

| 17.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/9

---

P9_TA(2022)0434

Biocidproduktfamiljen ”lösningsmedelsbaserad CMIT/MIT”

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2022 om utkastet till kommissionens genomförandeförordning om beviljande av ett unionsgodkännande för biocidproduktfamiljen ”lösningsmedelsbaserad CMIT/MIT” i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (D084293/01 – 2022/2929(RSP))

(2023/C 177/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandeförordning om beviljande av ett unionsgodkännande för biocidproduktfamiljen ”lösningsmedelsbaserad CMIT/MIT” i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (D084293/01, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandeförordning om beviljande av ett unionsgodkännande för biocidproduktfamiljen ”lösningsmedelsbaserad CMIT/MIT” i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (D084293/01,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (1), särskilt artikel 44.5 första stycket, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (1), särskilt artikel 44.5 första stycket,

| — | med beaktande av yttrandet av den 26 september 2022 från ständiga kommittén för biocidprodukter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet av den 26 september 2022 från ständiga kommittén för biocidprodukter,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1021 av den 20 juni 2019 om långlivade organiska föroreningar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1021 av den 20 juni 2019 om långlivade organiska föroreningar (2),

| — | med beaktande av artikel 11 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 11 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (3),

| — | med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl:

| A. | I utkastet till kommissionens genomförandeförordning föreskrivs att ett unionsgodkännande med godkännandenummer EU-0023657–0000 beviljas Nutrition & Biosciences Netherlands B.V. för tillhandahållande på marknaden och användning av biocidproduktfamiljen ”lösningsmedelsbaserad CMIT/MIT” av produkttyp 6, såsom den beskrivs i bilaga V till förordning (EU) nr 528/2012, för bevarande av avvattnad råolja och raffinerade produkter (medeltunga och lätta destillerade bränslen). |
| --- | --- |

A.

I utkastet till kommissionens genomförandeförordning föreskrivs att ett unionsgodkännande med godkännandenummer EU-0023657–0000 beviljas Nutrition & Biosciences Netherlands B.V. för tillhandahållande på marknaden och användning av biocidproduktfamiljen ”lösningsmedelsbaserad CMIT/MIT” av produkttyp 6, såsom den beskrivs i bilaga V till förordning (EU) nr 528/2012, för bevarande av avvattnad råolja och raffinerade produkter (medeltunga och lätta destillerade bränslen).

| B. | Kommissionen har förbundit sig till en ambition om nollförorening för att uppnå en giftfri miljö, i syfte att bidra till att bättre skydda medborgarna och miljön mot farliga kemikalier och uppmuntra innovation som kan leda till utveckling av säkra och hållbara alternativ. |
| --- | --- |

B.

Kommissionen har förbundit sig till en ambition om nollförorening för att uppnå en giftfri miljö, i syfte att bidra till att bättre skydda medborgarna och miljön mot farliga kemikalier och uppmuntra innovation som kan leda till utveckling av säkra och hållbara alternativ.

| C. | Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar (4) (Stockholmskonventionen) och Århusprotokollet om långlivade organiska föroreningar (5) har som mål att skydda människors hälsa och miljön mot långlivade organiska föroreningar. Förordning (EU) 2019/1021 antogs för att fullgöra unionens skyldigheter enligt konventionen och protokollet. |
| --- | --- |

C.

Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar (4) (Stockholmskonventionen) och Århusprotokollet om långlivade organiska föroreningar (5) har som mål att skydda människors hälsa och miljön mot långlivade organiska föroreningar. Förordning (EU) 2019/1021 antogs för att fullgöra unionens skyldigheter enligt konventionen och protokollet.

| D. | Yttrandet av den 5 mars 2020 (6) från kommittén för biocidprodukter vid Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) innehöll ett minoritetsyttrande från Tyskland där man drog slutsatsen att användningen av biocidproduktfamiljen ”lösningsmedelsbaserad CMIT/MIT” som konserveringsmedel i bränslen strider mot den nationella lagstiftningen i den medlemsstaten (10:e federala förordningen om utsläppskontroll, § 2, artiklarna 1 och 2), som förbjuder bränslen för motorfordon på väg att innehålla tillsatser med klor eller bromföreningar, och förbjuder utsläppande på marknaden av tillsatser som innehåller klor eller bromin, eftersom dessa föreningar orsakar bildning av dioxiner vid förbränning av bränsle. Denna biocidproduktfamilj innehåller halogenerade organiska föreningar (CMIT-MIT) som kan leda till att dioxiner bildas vid förbränning av bränsle. |
| --- | --- |

D.

Yttrandet av den 5 mars 2020 (6) från kommittén för biocidprodukter vid Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) innehöll ett minoritetsyttrande från Tyskland där man drog slutsatsen att användningen av biocidproduktfamiljen ”lösningsmedelsbaserad CMIT/MIT” som konserveringsmedel i bränslen strider mot den nationella lagstiftningen i den medlemsstaten (10:e federala förordningen om utsläppskontroll, § 2, artiklarna 1 och 2), som förbjuder bränslen för motorfordon på väg att innehålla tillsatser med klor eller bromföreningar, och förbjuder utsläppande på marknaden av tillsatser som innehåller klor eller bromin, eftersom dessa föreningar orsakar bildning av dioxiner vid förbränning av bränsle. Denna biocidproduktfamilj innehåller halogenerade organiska föreningar (CMIT-MIT) som kan leda till att dioxiner bildas vid förbränning av bränsle.

| E. | Dioxiner och furaner (PCDD/PCDF) tillhör den kategori långlivade organiska föroreningar som omfattas av Stockholmskonventionen och som ingår som ämnen som omfattas av bestämmelser om utsläppsminskningar i bilaga III till förordning (EU) 2019/1021. Människors exponering för dioxiner och dioxinliknande ämnen har förknippats med en rad toxiska effekter, däribland karcinogenicitet, klorakne, reproduktions-, utvecklings- och neuroutvecklingskonsekvenser, immunotoxicitet och effekter på sköldkörtelhormoner, lever och tandutveckling (7). |
| --- | --- |

E.

Dioxiner och furaner (PCDD/PCDF) tillhör den kategori långlivade organiska föroreningar som omfattas av Stockholmskonventionen och som ingår som ämnen som omfattas av bestämmelser om utsläppsminskningar i bilaga III till förordning (EU) 2019/1021. Människors exponering för dioxiner och dioxinliknande ämnen har förknippats med en rad toxiska effekter, däribland karcinogenicitet, klorakne, reproduktions-, utvecklings- och neuroutvecklingskonsekvenser, immunotoxicitet och effekter på sköldkörtelhormoner, lever och tandutveckling (7).

| F. | I januari 2019 offentliggjorde unionen sin tredje genomförandeplan för att ta itu med långlivade organiska föroreningar (8). Enligt denna genomförandeplan ska utsläpp av oavsiktligt framställda biprodukter som anges i bilaga C (dioxiner, furaner, PCB, HCB, PeCB och från december 2016 polyklorerade naftalener – PCN) vara föremål för fortsatt minimering med det slutliga målet att helt eliminera dem, där så är möjligt. |
| --- | --- |

F.

I januari 2019 offentliggjorde unionen sin tredje genomförandeplan för att ta itu med långlivade organiska föroreningar (8). Enligt denna genomförandeplan ska utsläpp av oavsiktligt framställda biprodukter som anges i bilaga C (dioxiner, furaner, PCB, HCB, PeCB och från december 2016 polyklorerade naftalener – PCN) vara föremål för fortsatt minimering med det slutliga målet att helt eliminera dem, där så är möjligt.

| G. | Kommissionen beslutade att ta itu med farhågorna om dioxinbildning genom att begära ett yttrande från Echa, i enlighet med artikel 75.1 andra stycket g i förordning (EU) nr 528/2012, för att uppskatta mängden dioxiner som bildas och det totala bidraget till utsläppen av dioxiner till följd av användningen av biocidproduktfamiljen ”lösningsmedelsbaserad CMIT/MIT” i bränslen som används för väg- och sjötransporter, och för att klargöra nivån på riskerna för människors hälsa och miljön vid exponering för dioxiner via miljön till följd av användningen av biocidproduktfamiljen, i syfte att avgöra om riskerna kan anses godtagbara eller inte. |
| --- | --- |

G.

Kommissionen beslutade att ta itu med farhågorna om dioxinbildning genom att begära ett yttrande från Echa, i enlighet med artikel 75.1 andra stycket g i förordning (EU) nr 528/2012, för att uppskatta mängden dioxiner som bildas och det totala bidraget till utsläppen av dioxiner till följd av användningen av biocidproduktfamiljen ”lösningsmedelsbaserad CMIT/MIT” i bränslen som används för väg- och sjötransporter, och för att klargöra nivån på riskerna för människors hälsa och miljön vid exponering för dioxiner via miljön till följd av användningen av biocidproduktfamiljen, i syfte att avgöra om riskerna kan anses godtagbara eller inte.

| H. | I sitt mandat med en begäran om ett yttrande från Echa understryker kommissionen behovet av att klargöra huruvida godkännande av biocidproduktfamiljen skulle vara i linje med de mål som fastställs i förordning (EU) 2019/1021. |
| --- | --- |

H.

I sitt mandat med en begäran om ett yttrande från Echa understryker kommissionen behovet av att klargöra huruvida godkännande av biocidproduktfamiljen skulle vara i linje med de mål som fastställs i förordning (EU) 2019/1021.

| I. | I sitt yttrande av den 5 juli 2021 (9) om begäran enligt artikel 75.1 andra stycket g konstaterade Echa att det på grundval av den nuvarande kunskapsnivån om användningen av C(M)IT/MIT som konserveringsmedel i olja och bränsle inte är möjligt att dra några slutsatser om omfattningen av det potentiella bidraget från användningen av C(M)IT/MIT i bränslen med avseende på dioxinutsläpp och dioxinexponering, eller om de risker för människors hälsa och miljön som är förknippade med användningen av klortillsatser såsom C(M)IT/MIT i bränslen. |
| --- | --- |

I.

I sitt yttrande av den 5 juli 2021 (9) om begäran enligt artikel 75.1 andra stycket g konstaterade Echa att det på grundval av den nuvarande kunskapsnivån om användningen av C(M)IT/MIT som konserveringsmedel i olja och bränsle inte är möjligt att dra några slutsatser om omfattningen av det potentiella bidraget från användningen av C(M)IT/MIT i bränslen med avseende på dioxinutsläpp och dioxinexponering, eller om de risker för människors hälsa och miljön som är förknippade med användningen av klortillsatser såsom C(M)IT/MIT i bränslen.

| J. | Trots Echas konstaterande anser kommissionen att ett avslag på ansökan om unionsgodkännande för biocidproduktfamiljen ”lösningsmedelsbaserad CMIT/MIT” inte skulle leda till någon betydande minskning av dioxinutsläppen jämfört med ett beviljande, och att detta godkännande därför skulle vara förenligt med unionens skyldigheter enligt Stockholmskonventionen och förordning (EU) 2019/1021. |
| --- | --- |

J.

Trots Echas konstaterande anser kommissionen att ett avslag på ansökan om unionsgodkännande för biocidproduktfamiljen ”lösningsmedelsbaserad CMIT/MIT” inte skulle leda till någon betydande minskning av dioxinutsläppen jämfört med ett beviljande, och att detta godkännande därför skulle vara förenligt med unionens skyldigheter enligt Stockholmskonventionen och förordning (EU) 2019/1021.

| K. | Kommissionens resonemang är att till följd av ambitionerna i den europeiska gröna given (10) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 (11) om att uppnå klimatneutralitet senast 2050, förväntas den totala mängden bränsle som potentiellt kan behandlas med biocidproduktfamiljen och förbrännas i motorer eller värmesystem minska avsevärt under de kommande årtiondena, vilket i sin tur skulle leda till att dioxinbildningen i samband med användningen av biocidproduktfamiljen ”lösningsmedelsbaserad CMIT/MIT” minskar i motsvarande grad. |
| --- | --- |

K.

Kommissionens resonemang är att till följd av ambitionerna i den europeiska gröna given (10) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 (11) om att uppnå klimatneutralitet senast 2050, förväntas den totala mängden bränsle som potentiellt kan behandlas med biocidproduktfamiljen och förbrännas i motorer eller värmesystem minska avsevärt under de kommande årtiondena, vilket i sin tur skulle leda till att dioxinbildningen i samband med användningen av biocidproduktfamiljen ”lösningsmedelsbaserad CMIT/MIT” minskar i motsvarande grad.

| L. | Echa angav i sitt yttrande av den 5 juli 2021 att det inte råder något tvivel om att motorfordon som drivs med bränslen som innehåller klor är källor till dioxin- och furanutsläpp och att – i motsats till kommissionens resonemang i skäl K – även om de fortfarande är mindre jämfört med de nuvarande dominerande källorna, är det sannolikt att det relativa bidraget från icke-industriella diffusa källor till dioxin- och furanutsläpp, inklusive transporter, sannolikt kommer att öka. |
| --- | --- |

L.

Echa angav i sitt yttrande av den 5 juli 2021 att det inte råder något tvivel om att motorfordon som drivs med bränslen som innehåller klor är källor till dioxin- och furanutsläpp och att – i motsats till kommissionens resonemang i skäl K – även om de fortfarande är mindre jämfört med de nuvarande dominerande källorna, är det sannolikt att det relativa bidraget från icke-industriella diffusa källor till dioxin- och furanutsläpp, inklusive transporter, sannolikt kommer att öka.

| M. | Echa anger också i sitt yttrande av den 5 juli 2021 att även om utsläppen från trafiken är små jämfört med de nuvarande dominerande källorna, bör det noteras att deras relativa betydelse när det gäller relativ mänsklig exponering kan vara större på grund av deras geografiska spridning i tätbefolkade stadsområden, nära människor och livsmiljöer och med mindre utspädning av utsläpp. |
| --- | --- |

M.

Echa anger också i sitt yttrande av den 5 juli 2021 att även om utsläppen från trafiken är små jämfört med de nuvarande dominerande källorna, bör det noteras att deras relativa betydelse när det gäller relativ mänsklig exponering kan vara större på grund av deras geografiska spridning i tätbefolkade stadsområden, nära människor och livsmiljöer och med mindre utspädning av utsläpp.

| N. | Den vetenskapliga osäkerheten om nivån på riskerna för människors hälsa och miljön till följd av exponering för dioxiner via miljön till följd av användningen av biocidproduktfamiljen ”lösningsmedelsbaserad CMIT/MIT” gör det omöjligt att dra någon slutsats om huruvida godkännandet av biocidproduktfamiljen skulle vara förenligt med Stockholmskonventionen och förordning (EU) 2019/1021. |
| --- | --- |

N.

Den vetenskapliga osäkerheten om nivån på riskerna för människors hälsa och miljön till följd av exponering för dioxiner via miljön till följd av användningen av biocidproduktfamiljen ”lösningsmedelsbaserad CMIT/MIT” gör det omöjligt att dra någon slutsats om huruvida godkännandet av biocidproduktfamiljen skulle vara förenligt med Stockholmskonventionen och förordning (EU) 2019/1021.

| O. | Danmark och Belgien har i enlighet med artikel 44.5 andra stycket i förordning (EU) nr 528/2012 riktat en begäran till kommissionen om att unionsgodkännandet av biocidproduktfamiljen ”lösningsmedelsbaserad CMIT/MIT” inte ska gälla inom deras respektive territorier, på de grunder som anges i artikel 37.1 a och c i den förordningen, eftersom förekomsten av halogenerade organiska föreningar, såsom C(M)IT/MIT, i bränsle kan leda till att dioxiner bildas vid förbränning av bränsle. Tyskland har i enlighet med samma bestämmelse begärt att kommissionen ska anpassa villkoren för detta godkännande inom sitt territorium på samma grunder för att inte tillåta att det används för att konservera bränslen för icke-järnvägsbundna motorfordon på väg, utom för forsknings-, utvecklings- eller analysändamål. |
| --- | --- |

O.

Danmark och Belgien har i enlighet med artikel 44.5 andra stycket i förordning (EU) nr 528/2012 riktat en begäran till kommissionen om att unionsgodkännandet av biocidproduktfamiljen ”lösningsmedelsbaserad CMIT/MIT” inte ska gälla inom deras respektive territorier, på de grunder som anges i artikel 37.1 a och c i den förordningen, eftersom förekomsten av halogenerade organiska föreningar, såsom C(M)IT/MIT, i bränsle kan leda till att dioxiner bildas vid förbränning av bränsle. Tyskland har i enlighet med samma bestämmelse begärt att kommissionen ska anpassa villkoren för detta godkännande inom sitt territorium på samma grunder för att inte tillåta att det används för att konservera bränslen för icke-järnvägsbundna motorfordon på väg, utom för forsknings-, utvecklings- eller analysändamål.

| P. | Kommissionen anser att Danmarks, Belgiens och Tysklands begäranden är berättigade med hänsyn till skyddet av miljön och skyddet av människors hälsa och liv i enlighet med artikel 37.1 a och c i förordning (EU) nr 528/2012, eftersom förekomsten av halogenerade organiska föreningar, såsom C(M)IT/MIT, i bränsle kan leda till dioxinbildning vid förbränning av bränsle. |
| --- | --- |

P.

Kommissionen anser att Danmarks, Belgiens och Tysklands begäranden är berättigade med hänsyn till skyddet av miljön och skyddet av människors hälsa och liv i enlighet med artikel 37.1 a och c i förordning (EU) nr 528/2012, eftersom förekomsten av halogenerade organiska föreningar, såsom C(M)IT/MIT, i bränsle kan leda till dioxinbildning vid förbränning av bränsle.

| Q. | Det finns en uppenbar motsägelse mellan kommissionens beslut att bevilja ett godkännande för biocidproduktfamiljen ”lösningsmedelsbaserad CMIT/MIT”, med tanke på att godkännandet är förenligt med målen i Stockholmskonventionen och förordning (EU) 2019/1021, såsom anges i skäl 9 i utkastet till kommissionens genomförandeförordning, och att samtidigt inte tillämpa eller anpassa godkännandet i vissa medlemsstater på grund av dess potentiella negativa effekter på människors hälsa och på miljön till följd av dioxinbildning enligt skälen 10–14 i utkastet till kommissionens genomförandeförordning. |
| --- | --- |

Q.

Det finns en uppenbar motsägelse mellan kommissionens beslut att bevilja ett godkännande för biocidproduktfamiljen ”lösningsmedelsbaserad CMIT/MIT”, med tanke på att godkännandet är förenligt med målen i Stockholmskonventionen och förordning (EU) 2019/1021, såsom anges i skäl 9 i utkastet till kommissionens genomförandeförordning, och att samtidigt inte tillämpa eller anpassa godkännandet i vissa medlemsstater på grund av dess potentiella negativa effekter på människors hälsa och på miljön till följd av dioxinbildning enligt skälen 10–14 i utkastet till kommissionens genomförandeförordning.

| R. | Danmarks, Belgiens och Tysklands begäranden, i enlighet med artikel 44.5 andra stycket i förordning (EU) nr 528/2012, om att unionsgodkännande av biocidproduktfamiljen ”lösningsmedelsbaserad CMIT/MIT” inte ska gälla eller att villkoren för godkännandet ska anpassas inom deras respektive territorier gjordes också på grund av att det finns alternativ till bränslekonservering utan halogenerade föreningar (12). |
| --- | --- |

R.

Danmarks, Belgiens och Tysklands begäranden, i enlighet med artikel 44.5 andra stycket i förordning (EU) nr 528/2012, om att unionsgodkännande av biocidproduktfamiljen ”lösningsmedelsbaserad CMIT/MIT” inte ska gälla eller att villkoren för godkännandet ska anpassas inom deras respektive territorier gjordes också på grund av att det finns alternativ till bränslekonservering utan halogenerade föreningar (12).

| S. | I artikel 5 c i Stockholmskonventionen föreskrivs att för att minska de totala utsläppen från antropogena källor av var och en av de kemikalier som förtecknas i bilaga C till den konventionen, med målet att kontinuerligt minimera och, där så är möjligt, fullständigt eliminera dem, ska varje part åtminstone, där den anser det lämpligt, kräva att ersättningsmaterial eller modifierade material, produkter och processer används för att förhindra bildande och utsläpp av de kemikalier som förtecknas i den bilagan. |
| --- | --- |

S.

I artikel 5 c i Stockholmskonventionen föreskrivs att för att minska de totala utsläppen från antropogena källor av var och en av de kemikalier som förtecknas i bilaga C till den konventionen, med målet att kontinuerligt minimera och, där så är möjligt, fullständigt eliminera dem, ska varje part åtminstone, där den anser det lämpligt, kräva att ersättningsmaterial eller modifierade material, produkter och processer används för att förhindra bildande och utsläpp av de kemikalier som förtecknas i den bilagan.

| T. | Enligt artikel 6.2 i förordning (EU) 2019/1021 är medlemsstaterna skyldiga att vidta åtgärder för att kartlägga, beskriva och minimera, så snart som möjligt och när det är genomförbart, de totala utsläppen av de ämnen som förtecknas i bilaga III till den förordningen och, där det anses lämpligt, kräva användning av alternativa eller modifierade ämnen, blandningar, varor och processer för att förhindra bildande och utsläpp av de ämnen som förtecknas i den bilagan. |
| --- | --- |

T.

Enligt artikel 6.2 i förordning (EU) 2019/1021 är medlemsstaterna skyldiga att vidta åtgärder för att kartlägga, beskriva och minimera, så snart som möjligt och när det är genomförbart, de totala utsläppen av de ämnen som förtecknas i bilaga III till den förordningen och, där det anses lämpligt, kräva användning av alternativa eller modifierade ämnen, blandningar, varor och processer för att förhindra bildande och utsläpp av de ämnen som förtecknas i den bilagan.

| U. | Enligt yttrandet av den 5 mars 2020 från kommittén för biocidprodukter identifierades ett av tillsatsämnena i biocidproduktfamiljen ”lösningsmedelsbaserad CMIT/MIT” som potentiellt hormonstörande. Det var dock inte möjligt att dra någon slutsats om huruvida detta tillsatsämne uppfyller de vetenskapliga kriterierna för att fastställa hormonstörande egenskaper enligt kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/2100 (13). När det gäller det tillsatsämne som identifierats ha potentiellt hormonstörande egenskaper kommer en process enligt Reach att inledas av eCA (Frankrike) i enlighet med punkt 31 b i meddelandet CA-March18-Doc.7.3.b-final med titeln ”Tillämpningen av vetenskapliga kriterier för att fastställa hormonstörande egenskaper i samband med godkännande av biocidprodukter”. |
| --- | --- |

U.

Enligt yttrandet av den 5 mars 2020 från kommittén för biocidprodukter identifierades ett av tillsatsämnena i biocidproduktfamiljen ”lösningsmedelsbaserad CMIT/MIT” som potentiellt hormonstörande. Det var dock inte möjligt att dra någon slutsats om huruvida detta tillsatsämne uppfyller de vetenskapliga kriterierna för att fastställa hormonstörande egenskaper enligt kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/2100 (13). När det gäller det tillsatsämne som identifierats ha potentiellt hormonstörande egenskaper kommer en process enligt Reach att inledas av eCA (Frankrike) i enlighet med punkt 31 b i meddelandet CA-March18-Doc.7.3.b-final med titeln ”Tillämpningen av vetenskapliga kriterier för att fastställa hormonstörande egenskaper i samband med godkännande av biocidprodukter”.

| 1. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandeförordning överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EU) nr 528/2012. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandeförordning inte överensstämmer med unionslagstiftningen, eftersom det inte är förenligt med syftet med och innehållet i förordning (EU) 2019/1021 och kraven i Stockholmskonventionen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandeförordning om beviljande av ett unionsgodkännande för biocidproduktfamiljen ”lösningsmedelsbaserad CMIT/MIT” inte är proportionerligt mot bakgrund av






  a) | den vetenskapliga osäkerheten om nivåerna på riskerna för människors hälsa och miljön till följd av exponering för dioxiner via miljön vid användningen av biocidproduktfamiljen ”lösningsmedelsbaserad CMIT/MIT”, |
| --- | --- | --- |

3.

a)

den vetenskapliga osäkerheten om nivåerna på riskerna för människors hälsa och miljön till följd av exponering för dioxiner via miljön vid användningen av biocidproduktfamiljen ”lösningsmedelsbaserad CMIT/MIT”,

| b) | tillgången till alternativ för bränslekonservering utan halogenerade föreningar, och |
| --- | --- |

b)

tillgången till alternativ för bränslekonservering utan halogenerade föreningar, och

| c) | de oacceptabla risker som exponering för dioxiner utgör för människors hälsa och miljön och de otillräckliga uppgifterna för att man ska kunna dra en slutsats om huruvida detta godkännande skulle vara förenligt med målen och bestämmelserna i Stockholmskonventionen och förordning (EU) 2019/1021. |
| --- | --- |

c)

de oacceptabla risker som exponering för dioxiner utgör för människors hälsa och miljön och de otillräckliga uppgifterna för att man ska kunna dra en slutsats om huruvida detta godkännande skulle vara förenligt med målen och bestämmelserna i Stockholmskonventionen och förordning (EU) 2019/1021.

| 4. | Europaparlamentet anser därför att kommissionen inte borde ha beviljat ett godkännande för biocidproduktfamiljen ”lösningsmedelsbaserad CMIT/MIT” eller den borde åtminstone ha krävt att sökanden skulle lämna fler uppgifter om mängden dioxiner som bildas och det totala bidraget till utsläppen av dioxiner till följd av användningen av biocidproduktfamiljen i bränslen som används för väg- och sjötransporter, och att sökanden borde ha klargjort nivån på riskerna för människors hälsa och miljön till följd av exponering för dioxiner via miljön vid användningen av biocidproduktfamiljen, så att kommissionen skulle ha kunnat avgöra om riskerna kan anses godtagbara mot bakgrund av Stockholmskonventionens syften. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt utkast till genomförandeförordning och att lägga fram ett nytt utkast för kommittén. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  EUT L 167, 27.6.2012, s. 1.

(2)  EUT L 169, 25.6.2019, s. 45.

(3)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(4)  EUT L 209, 31.7.2006, s. 3.

(5)  EUT L 81, 19.3.2004, s. 37.

(6)  Yttrande från kommittén för biocidprodukter av den 5 mars 2020 om unionsgodkännande av biocidproduktfamiljen: ”lösningsmedelsbaserad CMIT/MIT”, produkttyp: 6, ECHA/BPC/246/2020.

(7)  Världshälsoorganisationen (2019): Preventing disease through healthy environments: Exposure to dioxins and dioxin-like substances: a major public health concern, https://www.who.int/publications/i/item/WHO-CED-PHE-EPE-19.4.4

(8)  Kommissionens rapport av den 4 januari 2019 om översynen och uppdateringen av Europeiska unionens andra genomförandeplan i enlighet med artikel 8.4 i förordning (EG) nr 850/2004 om långlivade organiska föroreningar, COM(2018)0848, https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2018/EN/COM-2018-848-F1-EN-MAIN-PART-1.PDF

(9)  Yttrande från kommittén för biocidprodukter av den av den 5 juli 2021 om en begäran enligt artikel 75.1 g i förordning (EU) nr 528/2012 om utvärdering av dioxinutsläpp från användningen av biocidproduktfamiljen ”lösningsmedelsbaserad CMIT/MIT” i bränslen som används vid väg- och fartygstransporter (ECHA/BPC/283/2021).

(10)  Meddelande från kommissionen av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019)0640).

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag) (EUT L 243, 9.7.2021, s. 1).

(12)  Exempelvis: glutaraldehyd och dimorpholinometan är godkända för produkttyp 6; reaktionsprodukter av paraformaldehyd och 2-hydroxipropylamin (förhållande 3:2) (MBO), 1,2-Benzisotiazol-3 (2H) -one (BIT), etylendioxi) dimetanol, 2-oktyl-2H-isotiazol-3-one (OIT), 2-metyl-2H-isotiazol-3-one (MIT), zinkpyrition, 2,2’, 2’’ – (hexahydro- 1,3,5-triazin- 1,3,5-triyl) trietanol, pyridin-2-tiol 1-oxid, natriumsalt ingår i granskningsprogrammet.

(13)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/2100 av den 4 september 2017 om vetenskapliga kriterier för att fastställa hormonstörande egenskaper enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (EUT L 301, 17.11.2017, s. 1).

---

| 17.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/13

---

P9_TA(2022)0435

Lika rättigheter för personer med funktionsnedsättning

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2022 om lika rättigheter för personer med funktionsnedsättning (2022/2026(INI))

(2023/C 177/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 3.3 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 2, 10, 19, 48, 67.4, 153, 165, 168, 174 och 216.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 3.3 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 2, 10, 19, 48, 67.4, 153, 165, 168, 174 och 216.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), särskilt artiklarna 3, 6, 14, 15, 20, 21, 23, 24, 25, 26, 34, 35, 40, 41 och 47, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), särskilt artiklarna 3, 6, 14, 15, 20, 21, 23, 24, 25, 26, 34, 35, 40, 41 och 47,

| — | med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, särskilt principerna 1 om utbildning och livslångt lärande, 2 om jämställdhet, 3 om lika möjligheter, 4 om aktiva arbetsmarknadsåtgärder, 5 om trygg och anpassningsbar anställning, 6 om lön, 10 om hälsosam, säker och välanpassad arbetsmiljö samt dataskydd, 11 om barnomsorg och stöd för barn, 14 om minimiinkomst och 17 om inkludering av personer med funktionsnedsättning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, särskilt principerna 1 om utbildning och livslångt lärande, 2 om jämställdhet, 3 om lika möjligheter, 4 om aktiva arbetsmarknadsåtgärder, 5 om trygg och anpassningsbar anställning, 6 om lön, 10 om hälsosam, säker och välanpassad arbetsmiljö samt dataskydd, 11 om barnomsorg och stöd för barn, 14 om minimiinkomst och 17 om inkludering av personer med funktionsnedsättning,

| — | med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och dess ikraftträdande den 21 januari 2011, i enlighet med rådets beslut 2010/48/EG av den 26 november 2009 om ingående från Europeiska gemenskapens sida av Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och dess ikraftträdande den 21 januari 2011, i enlighet med rådets beslut 2010/48/EG av den 26 november 2009 om ingående från Europeiska gemenskapens sida av Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (1),

| — | med beaktande av de allmänna kommentarerna från FN:s kommitté för rättigheter för personer med funktionsnedsättning som auktoritativ vägledning om genomförandet av konventionen, i synnerhet den allmänna kommentaren nr 2 av den 22 maj 2014 om tillgänglighet, den allmänna kommentaren nr 3 av den 25 november 2016 om kvinnor och flickor med funktionsnedsättning, nr 4 av den 25 november 2016 om rätten till inkluderande utbildning, den allmänna kommentaren nr 5 av den 27 oktober 2017 om rätten att leva självständigt och att delta i samhället, samt den allmänna kommentaren nr 6 av den 26 april 2018 om jämlikhet och icke-diskriminering och nr 7 av den 9 november 2018 om deltagande av personer med funktionsnedsättning, inklusive barn med funktionsnedsättning, genom de organisationer som företräder dem, i genomförandet och övervakningen av konventionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de allmänna kommentarerna från FN:s kommitté för rättigheter för personer med funktionsnedsättning som auktoritativ vägledning om genomförandet av konventionen, i synnerhet den allmänna kommentaren nr 2 av den 22 maj 2014 om tillgänglighet, den allmänna kommentaren nr 3 av den 25 november 2016 om kvinnor och flickor med funktionsnedsättning, nr 4 av den 25 november 2016 om rätten till inkluderande utbildning, den allmänna kommentaren nr 5 av den 27 oktober 2017 om rätten att leva självständigt och att delta i samhället, samt den allmänna kommentaren nr 6 av den 26 april 2018 om jämlikhet och icke-diskriminering och nr 7 av den 9 november 2018 om deltagande av personer med funktionsnedsättning, inklusive barn med funktionsnedsättning, genom de organisationer som företräder dem, i genomförandet och övervakningen av konventionen,

| — | med beaktande av uppförandekoden mellan rådet, medlemsstaterna och kommissionen om interna arrangemang för EU:s genomförande och representation i samband med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uppförandekoden mellan rådet, medlemsstaterna och kommissionen om interna arrangemang för EU:s genomförande och representation i samband med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (2),

| — | med beaktande av de avslutande iakttagelserna av den 2 oktober 2015 från FN:s kommitté för rättigheter för personer med funktionsnedsättning om EU:s första rapport, och den förteckning över frågor som kommittén lämnade den 20 april 2022, före inlämningen av Europeiska unionens andra och tredje periodiska rapport, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de avslutande iakttagelserna av den 2 oktober 2015 från FN:s kommitté för rättigheter för personer med funktionsnedsättning om EU:s första rapport, och den förteckning över frågor som kommittén lämnade den 20 april 2022, före inlämningen av Europeiska unionens andra och tredje periodiska rapport,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna),

| — | med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter,

| — | med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och delmålen inom dess mål för hållbar utveckling, i synnerhet de uttryckliga hänvisningar till funktionsnedsättning som finns med i mål 1 och 2 om att utrota fattigdom och hunger, mål 3 om hälsa och välbefinnande, mål 4 om utbildning, mål 8 om tillväxt och sysselsättning, mål 10 om minskad ojämlikhet, mål 11 om tillgängliga städer och samhällen och mål 17 om uppgiftsinsamling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och delmålen inom dess mål för hållbar utveckling, i synnerhet de uttryckliga hänvisningar till funktionsnedsättning som finns med i mål 1 och 2 om att utrota fattigdom och hunger, mål 3 om hälsa och välbefinnande, mål 4 om utbildning, mål 8 om tillväxt och sysselsättning, mål 10 om minskad ojämlikhet, mål 11 om tillgängliga städer och samhällen och mål 17 om uppgiftsinsamling,

| — | med beaktande av rapporterna från UN Women om kvinnor och flickor med funktionsnedsättning, särskilt dess rapport av den 1 juli 2021Covid-19, gender, and disability checklist: preventing and addressing gender-based violence against women, girls, and gender non-conforming persons with disabilities during the COVID-19 pandemic (3) (inte översatt till svenska) (Checklista för covid-19, kön och funktionsnedsättning: förebygga och motverka könsbaserat våld mot kvinnor, flickor och könsnormbrytare med funktionsnedsättning under covid-19-pandemin), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från UN Women om kvinnor och flickor med funktionsnedsättning, särskilt dess rapport av den 1 juli 2021Covid-19, gender, and disability checklist: preventing and addressing gender-based violence against women, girls, and gender non-conforming persons with disabilities during the COVID-19 pandemic (3) (inte översatt till svenska) (Checklista för covid-19, kön och funktionsnedsättning: förebygga och motverka könsbaserat våld mot kvinnor, flickor och könsnormbrytare med funktionsnedsättning under covid-19-pandemin),

| — | med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen),

| — | med beaktande av Europeiska ombudsmannens strategiska undersökning av hur kommissionen säkerställer att personer med funktionsnedsättning kan få tillgång till dess webbplatser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ombudsmannens strategiska undersökning av hur kommissionen säkerställer att personer med funktionsnedsättning kan få tillgång till dess webbplatser,

| — | med beaktande av rådsakten om inrättande av den reviderade mekanismen på EU-nivå i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 33.2 i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådsakten om inrättande av den reviderade mekanismen på EU-nivå i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 33.2 i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs rapport av den 20 mars 2019Verkliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning att rösta vid val till Europaparlamentet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs rapport av den 20 mars 2019Verkliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning att rösta vid val till Europaparlamentet (4),

| — | med beaktande av Europeiska ombudsmannens strategiska undersökning om hur kommissionen övervakar EU-medel som används för att stödja rätten till självständigt boende för personer med funktionsnedsättning och äldre, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ombudsmannens strategiska undersökning om hur kommissionen övervakar EU-medel som används för att stödja rätten till självständigt boende för personer med funktionsnedsättning och äldre,

| — | med beaktande av rapporten om grundläggande rättigheter 2021 och 2022 från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om grundläggande rättigheter 2021 och 2022 från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 december 2019 med titeln Utformningen av EU:s agenda för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2020–2030 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 december 2019 med titeln Utformningen av EU:s agenda för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2020–2030 (5),

| — | med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets jämställdhetsindex 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets jämställdhetsindex 2021,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1371/2007 av den 23 oktober 2007 om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1371/2007 av den 23 oktober 2007 om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/818 av den 20 maj 2021 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2021–2027) och om upphävande av förordning (EU) nr 1295/2013 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/818 av den 20 maj 2021 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2021–2027) och om upphävande av förordning (EU) nr 1295/2013 (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (8),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2102 av den 26 oktober 2016 om tillgänglighet avseende offentliga myndigheters webbplatser och mobila applikationer (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2102 av den 26 oktober 2016 om tillgänglighet avseende offentliga myndigheters webbplatser och mobila applikationer (9),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1808 av den 14 november 2018 om ändring av direktiv 2010/13/EU om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktivet om audiovisuella medietjänster) mot bakgrund av ändrade marknadsförhållanden (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1808 av den 14 november 2018 om ändring av direktiv 2010/13/EU om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktivet om audiovisuella medietjänster) mot bakgrund av ändrade marknadsförhållanden (10),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1972 av den 11 december 2018 om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1972 av den 11 december 2018 om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation (11),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/882 av den 17 april 2019 om tillgänglighetskrav för produkter och tjänster (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/882 av den 17 april 2019 om tillgänglighetskrav för produkter och tjänster (12),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare (13),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (14),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation (EU) 2019/786 av den 8 maj 2019 om byggnadsrenovering (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation (EU) 2019/786 av den 8 maj 2019 om byggnadsrenovering (15),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 2 december 2020Digitalisation of justice in the European Union – A toolbox of opportunities (SWD(2020)0540) (inte översatt till svenska – om en verktygslåda för möjligheter i fråga om digitaliseringen av rättssystem i Europeiska unionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 2 december 2020Digitalisation of justice in the European Union – A toolbox of opportunities (SWD(2020)0540) (inte översatt till svenska – om en verktygslåda för möjligheter i fråga om digitaliseringen av rättssystem i Europeiska unionen),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 oktober 2020 med titeln En jämlikhetsunion: EU:s strategiska ram för romers jämlikhet, inkludering och deltagande (COM(2020)0620), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 oktober 2020 med titeln En jämlikhetsunion: EU:s strategiska ram för romers jämlikhet, inkludering och deltagande (COM(2020)0620),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 november 2020En jämlikhetsunion: Jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer 2020–2025 (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 november 2020En jämlikhetsunion: Jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer 2020–2025 (COM(2020)0698),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2021En jämlikhetsunion: strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 (COM(2021)0101), i synnerhet dess sex flaggskeppsinitiativ, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2021En jämlikhetsunion: strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 (COM(2021)0101), i synnerhet dess sex flaggskeppsinitiativ,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 maj 2022Resultattavlan för rättskipningen i EU (COM(2022)0234), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 maj 2022Resultattavlan för rättskipningen i EU (COM(2022)0234),

| — | med beaktande av den reviderade europeiska sociala stadgan, särskilt artikel 15 om rätten för personer med funktionsnedsättning till oberoende, social integrering och deltagande i samhällslivet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den reviderade europeiska sociala stadgan, särskilt artikel 15 om rätten för personer med funktionsnedsättning till oberoende, social integrering och deltagande i samhällslivet,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (COM(2008)0426), och parlamentets ståndpunkt av den 2 april 2009 om detta (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (COM(2008)0426), och parlamentets ståndpunkt av den 2 april 2009 om detta (16),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 4 juni 1998 om parkeringstillstånd för personer med funktionshinder (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 4 juni 1998 om parkeringstillstånd för personer med funktionshinder (17),

| — | med beaktande av rådets rekommendation (EU) 2021/1004 av den 14 juni 2021 om inrättande av en europeisk barngaranti (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation (EU) 2021/1004 av den 14 juni 2021 om inrättande av en europeisk barngaranti (18),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 5 december 2019 om inkluderande arbetsmarknader: förbättrad sysselsättning för personer i en utsatt position på arbetsmarknaden (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 5 december 2019 om inkluderande arbetsmarknader: förbättrad sysselsättning för personer i en utsatt position på arbetsmarknaden (19),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 9 december 2021 Bygga upp en ekonomi som fungerar för människor: en handlingsplan för den sociala ekonomin (SWD(2021)0373), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 9 december 2021 Bygga upp en ekonomi som fungerar för människor: en handlingsplan för den sociala ekonomin (SWD(2021)0373),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 23 juni 2022 över genomförandet av inkluderingsåtgärder inom Erasmus+ 2014–2020 (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 23 juni 2022 över genomförandet av inkluderingsåtgärder inom Erasmus+ 2014–2020 (20),

| — | med beaktande av Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 maj 2022 om förslaget till rådets förordning om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet och om upphävande av rådets beslut (76/787/EKSG, EEG, Euratom) och den akt om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet som utgör en bilaga till det beslutet (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 maj 2022 om förslaget till rådets förordning om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet och om upphävande av rådets beslut (76/787/EKSG, EEG, Euratom) och den akt om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet som utgör en bilaga till det beslutet (21),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 april 2022 om EU:s skydd av barn och ungdomar som flyr på grund av kriget i Ukraina (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 april 2022 om EU:s skydd av barn och ungdomar som flyr på grund av kriget i Ukraina (22),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2022 om de sociala och ekonomiska konsekvenserna för EU av Rysslands krig i Ukraina – förstärkning av EU:s handlingsförmåga (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2022 om de sociala och ekonomiska konsekvenserna för EU av Rysslands krig i Ukraina – förstärkning av EU:s handlingsförmåga (23),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 juni 2021 om situationen för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i EU, inom ramen för kvinnors hälsa (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 juni 2021 om situationen för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i EU, inom ramen för kvinnors hälsa (24),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 december 2021 med rekommendationer till kommissionen om bekämpning av könsrelaterat våld: nätvåld (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 december 2021 med rekommendationer till kommissionen om bekämpning av könsrelaterat våld: nätvåld (25),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2021 om situationen för kulturarbetare och den kulturella återhämtningen i EU (26), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2021 om situationen för kulturarbetare och den kulturella återhämtningen i EU (26),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2021 om skyddet av personer med funktionsnedsättning genom framställningar – erfarenheter (27), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2021 om skyddet av personer med funktionsnedsättning genom framställningar – erfarenheter (27),

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 april 2021 om den europeiska barngarantin (28), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 april 2021 om den europeiska barngarantin (28),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2021 om genomförandet av rådets direktiv 2000/78/EG om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet i ljuset av konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (29), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2021 om genomförandet av rådets direktiv 2000/78/EG om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet i ljuset av konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (29),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 juli 2020 om rättigheter för personer med intellektuell funktionsnedsättning och deras familjer under covid-19-krisen (30), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 juli 2020 om rättigheter för personer med intellektuell funktionsnedsättning och deras familjer under covid-19-krisen (30),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (31), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (31),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 18 juni 2020 om EU:s handikappstrategi efter 2020 (32), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 18 juni 2020 om EU:s handikappstrategi efter 2020 (32),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 oktober 2017 om kriminalvårdssystem och fängelseförhållanden (33), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 oktober 2017 om kriminalvårdssystem och fängelseförhållanden (33),

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 november 2018 om situationen för kvinnor med funktionsnedsättning (34), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 november 2018 om situationen för kvinnor med funktionsnedsättning (34),

| — | med beaktande av studien European Structural and Investment Funds and People with Disabilities in the European Union (om de europeiska struktur- och investeringsfonderna och personer med funktionsnedsättning), som offentliggjordes av generaldirektoratet för unionens interna politik den 3 november 2016 (35), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien European Structural and Investment Funds and People with Disabilities in the European Union (om de europeiska struktur- och investeringsfonderna och personer med funktionsnedsättning), som offentliggjordes av generaldirektoratet för unionens interna politik den 3 november 2016 (35),

| — | med beaktande av studien Inclusive education for learners with disabilities (inkluderande utbildning för inlärare med funktionsnedsättning), som offentliggjordes av generaldirektoratet för intern politik den 15 september 2017 (36), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien Inclusive education for learners with disabilities (inkluderande utbildning för inlärare med funktionsnedsättning), som offentliggjordes av generaldirektoratet för intern politik den 15 september 2017 (36),

| — | med beaktande av studien The protection role of the Committee on Petitions in the context of the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities, som offentliggjordes av generaldirektoratet för intern politik den 9 oktober 2015 (37), samt dess uppdateringar från 2016, 2017 och 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien The protection role of the Committee on Petitions in the context of the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities, som offentliggjordes av generaldirektoratet för intern politik den 9 oktober 2015 (37), samt dess uppdateringar från 2016, 2017 och 2018,

| — | med beaktande av djupanalysen The European Accessibility Act (Den europeiska rättsakten om tillgänglighet), som offentliggjordes av generaldirektoratet för intern politik den 15 augusti 2016 (38), |
| --- | --- |

—

med beaktande av djupanalysen The European Accessibility Act (Den europeiska rättsakten om tillgänglighet), som offentliggjordes av generaldirektoratet för intern politik den 15 augusti 2016 (38),

| — | med beaktande av studien Transport and tourism for persons with disabilities and persons with reduced mobility, som offentliggjordes av generaldirektoratet för intern politik den 8 maj 2018 (39), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien Transport and tourism for persons with disabilities and persons with reduced mobility, som offentliggjordes av generaldirektoratet för intern politik den 8 maj 2018 (39),

| — | med beaktande av studien The Post-2020 European Disability Strategy, som offentliggjordes av generaldirektoratet för intern politik den 15 juli 2020 (40), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien The Post-2020 European Disability Strategy, som offentliggjordes av generaldirektoratet för intern politik den 15 juli 2020 (40),

| — | med beaktande av sin studie The implementation of the 2015 final Observations of the CRPD Committee by the EU (om EU:s genomförande av 2015 års avslutande iakttagelser från CRPD-kommittén) av den 2 december 2021 (41), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin studie The implementation of the 2015 final Observations of the CRPD Committee by the EU (om EU:s genomförande av 2015 års avslutande iakttagelser från CRPD-kommittén) av den 2 december 2021 (41),

| — | med beaktande av det uppdrag som utförts av Europaparlamentets ad hoc-delegation till den 15:e konventionsstatskonferensen för konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning den 14 och 16 juni 2022 i New York åt utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för framställningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det uppdrag som utförts av Europaparlamentets ad hoc-delegation till den 15:e konventionsstatskonferensen för konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning den 14 och 16 juni 2022 i New York åt utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för framställningar,

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport 10/2021 av den 26 maj 2021Jämställdhetsintegrering i EU:s budget: dags att gå från ord till handling (42), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport 10/2021 av den 26 maj 2021Jämställdhetsintegrering i EU:s budget: dags att gå från ord till handling (42),

| — | med beaktande av Europa 2020-strategins fattigdomsmål, Porto-förklaringen, kommissionens meddelande av den 4 mars 2021Den europeiska pelaren för sociala rättigheter – handlingsplan (COM(2021)0102) och dess mål inför 2030 avseende kampen mot fattigdom och socialt utanförskap, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europa 2020-strategins fattigdomsmål, Porto-förklaringen, kommissionens meddelande av den 4 mars 2021Den europeiska pelaren för sociala rättigheter – handlingsplan (COM(2021)0102) och dess mål inför 2030 avseende kampen mot fattigdom och socialt utanförskap,

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (43), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (43),

| — | med beaktande av förordningar som fastställer allmänna bestämmelser för EU:s finansieringsprogram inom den fleråriga budgetramen, särskilt Europeiska socialfonden, ungdomssysselsättningsinitiativet, Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, Erasmusprogrammet och Fonden för en rättvis omställning, som alla ger ekonomiskt stöd från EU för att förbättra situationen för personer med funktionsnedsättning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förordningar som fastställer allmänna bestämmelser för EU:s finansieringsprogram inom den fleråriga budgetramen, särskilt Europeiska socialfonden, ungdomssysselsättningsinitiativet, Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, Erasmusprogrammet och Fonden för en rättvis omställning, som alla ger ekonomiskt stöd från EU för att förbättra situationen för personer med funktionsnedsättning,

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation (EU) 2018/951 av den 22 juni 2018 om standarder för jämlikhetsorgan (44), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation (EU) 2018/951 av den 22 juni 2018 om standarder för jämlikhetsorgan (44),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 november 2010EU:s handikappstrategi 2010–2020: Nya åtgärder för ett hinderfritt samhälle i EU (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 november 2010EU:s handikappstrategi 2010–2020: Nya åtgärder för ett hinderfritt samhälle i EU (COM(2010)0636),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet av den 2 februari 2017 från kommissionens avdelningar med en lägesrapport för genomförandet av EU:s handikappstrategi 2010–2020 (SWD(2017)0029), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet av den 2 februari 2017 från kommissionens avdelningar med en lägesrapport för genomförandet av EU:s handikappstrategi 2010–2020 (SWD(2017)0029),

| — | med beaktande av kommissionens pilotprojektsinitiativ i åtta medlemsstater från 2016–2018 om ett EU-intyg om funktionsnedsättning, och undersökningen från maj 2021 om genomförandet av pilotprojektet om EU-intyget om funktionsnedsättning och därtill hörande förmåner, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens pilotprojektsinitiativ i åtta medlemsstater från 2016–2018 om ett EU-intyg om funktionsnedsättning, och undersökningen från maj 2021 om genomförandet av pilotprojektet om EU-intyget om funktionsnedsättning och därtill hörande förmåner,

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 20 november 2020, Evaluation of the European Disability Strategy 2010–2020 (SWD(2020)0289), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 20 november 2020, Evaluation of the European Disability Strategy 2010–2020 (SWD(2020)0289),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 19 mars 2021 om tillämpningen av rådets direktiv 2000/43/EG om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (”direktivet om likabehandling oavsett ras eller etniskt ursprung”) och av rådets direktiv 2000/78/EG om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (”direktivet om likabehandling i arbetslivet”) (COM(2021)0139), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 19 mars 2021 om tillämpningen av rådets direktiv 2000/43/EG om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (”direktivet om likabehandling oavsett ras eller etniskt ursprung”) och av rådets direktiv 2000/78/EG om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (”direktivet om likabehandling i arbetslivet”) (COM(2021)0139),

| — | med beaktande av policydokumentet från Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) av den 21 mars 2022People with disability and the COVID-19 pandemic: Findings from the Living, working and COVID-19 e-survey, |
| --- | --- |

—

med beaktande av policydokumentet från Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) av den 21 mars 2022People with disability and the COVID-19 pandemic: Findings from the Living, working and COVID-19 e-survey,

| — | med beaktande av Eurofounds forskningsrapport av den 19 april 2021Funktionsnedsättning och integration på arbetsmarknaden: Politiska trender och stödåtgärder i EU:s medlemsstater, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurofounds forskningsrapport av den 19 april 2021Funktionsnedsättning och integration på arbetsmarknaden: Politiska trender och stödåtgärder i EU:s medlemsstater,

| — | med beaktande av Eurofounds publikation av den 30 november 2018Social and employment situation of people with disabilities, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurofounds publikation av den 30 november 2018Social and employment situation of people with disabilities,

| — | med beaktande av rådets rekommendation (EU) 2021/1004 av den 14 juni 2021 om inrättande av en europeisk barngaranti (45), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation (EU) 2021/1004 av den 14 juni 2021 om inrättande av en europeisk barngaranti (45),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för framställningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för framställningar,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för kultur och utbildning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för kultur och utbildning,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0284/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0284/2022), och av följande skäl:

| A. | Enligt tillgängliga uppgifter har omkring 87 miljoner personer någon form av funktionsnedsättning i EU, däribland över 24 miljoner personer med allvarliga funktionsnedsättningar. |
| --- | --- |

A.

Enligt tillgängliga uppgifter har omkring 87 miljoner personer någon form av funktionsnedsättning i EU, däribland över 24 miljoner personer med allvarliga funktionsnedsättningar.

| B. | Enligt EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 är det över en miljon barn och vuxna under 65 år med funktionsnedsättning, och över två miljoner på 65 år och uppåt, som bor på institutioner. Det finns en koppling mellan ökningen av antalet personer med funktionsnedsättning och den åldrande europeiska befolkningen, och detta bör beaktas i EU:s politik. |
| --- | --- |

B.

Enligt EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 är det över en miljon barn och vuxna under 65 år med funktionsnedsättning, och över två miljoner på 65 år och uppåt, som bor på institutioner. Det finns en koppling mellan ökningen av antalet personer med funktionsnedsättning och den åldrande europeiska befolkningen, och detta bör beaktas i EU:s politik.

| C. | Enligt EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 är det 50,8 % av alla personer med funktionsnedsättning som har arbete, att jämföra med 75 % av dem som är utan funktionsnedsättning. Enligt EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 ”identifierades sysselsättning som en av de fem viktigaste politiska prioriteringarna för framtida insatser” vid utvärderingen av handikappstrategin 2010–2020. |
| --- | --- |

C.

Enligt EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 är det 50,8 % av alla personer med funktionsnedsättning som har arbete, att jämföra med 75 % av dem som är utan funktionsnedsättning. Enligt EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 ”identifierades sysselsättning som en av de fem viktigaste politiska prioriteringarna för framtida insatser” vid utvärderingen av handikappstrategin 2010–2020.

| D. | Personer med funktionsnedsättning som bor i EU råkar fortfarande ut för diskriminering, däribland genom nekad skälig anpassning, trakasserier och många och tvärgående former av diskriminering i alla områden av sin tillvaro, inbegripet socioekonomiska nackdelar, social isolering, dålig behandling och våld inklusive könsrelaterat våld, påtvingad sterilisering och abort, bristande tillgång till samhällstjänster, bostäder av låg kvalitet, institutionalisering, otillräcklig hälso- och sjukvård samt nekad möjlighet att bidra till och engagera sig aktivt i samhället (46). |
| --- | --- |

D.

Personer med funktionsnedsättning som bor i EU råkar fortfarande ut för diskriminering, däribland genom nekad skälig anpassning, trakasserier och många och tvärgående former av diskriminering i alla områden av sin tillvaro, inbegripet socioekonomiska nackdelar, social isolering, dålig behandling och våld inklusive könsrelaterat våld, påtvingad sterilisering och abort, bristande tillgång till samhällstjänster, bostäder av låg kvalitet, institutionalisering, otillräcklig hälso- och sjukvård samt nekad möjlighet att bidra till och engagera sig aktivt i samhället (46).

| E. | Endast 22 av 27 medlemsstater har undertecknat och ratificerat det valfria protokollet till konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (47). Parlamentet har i flera resolutioner övervakat, främjat och efterlyst att FN:s konvention om rättigheter för personer mad funktionsnedsättning genomförs fullt ut och att medvetenheten höjs om rättigheterna där. Parlamentet har vidare betonat att det fakultativa protokollet till konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning behöver ratificeras, både av de medlemsstater som ännu inte har gjort det och av EU, eftersom det är en möjlighet att se över enskilda eller systematiska fall av diskriminering. |
| --- | --- |

E.

Endast 22 av 27 medlemsstater har undertecknat och ratificerat det valfria protokollet till konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (47). Parlamentet har i flera resolutioner övervakat, främjat och efterlyst att FN:s konvention om rättigheter för personer mad funktionsnedsättning genomförs fullt ut och att medvetenheten höjs om rättigheterna där. Parlamentet har vidare betonat att det fakultativa protokollet till konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning behöver ratificeras, både av de medlemsstater som ännu inte har gjort det och av EU, eftersom det är en möjlighet att se över enskilda eller systematiska fall av diskriminering.

| F. | Grunden för ett tillgängligt och funktionsnedsättningsinkluderande EU är en union vars samtliga medlemsstater erkänner en persons funktionsnedsättningsstatus, och låter personer med funktionsnedsättning fullt ut få åtnjuta sin rörelsefrihet. Personer med funktionsnedsättning i all deras mångfald har rätt att åtnjuta sina grundläggande rättigheter på lika villkor. Att personer med funktionsnedsättning deltar fullständigt och effektivt inom alla livsområden och i samhället är avgörande för att de ska kunna åtnjuta sina grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

F.

Grunden för ett tillgängligt och funktionsnedsättningsinkluderande EU är en union vars samtliga medlemsstater erkänner en persons funktionsnedsättningsstatus, och låter personer med funktionsnedsättning fullt ut få åtnjuta sin rörelsefrihet. Personer med funktionsnedsättning i all deras mångfald har rätt att åtnjuta sina grundläggande rättigheter på lika villkor. Att personer med funktionsnedsättning deltar fullständigt och effektivt inom alla livsområden och i samhället är avgörande för att de ska kunna åtnjuta sina grundläggande rättigheter.

| G. | Kommissionen har inte vidtagit effektiva åtgärder för att säkerställa rättslig harmonisering med konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Det har hittills inte gjorts någon översyn av befintlig lagstiftning och politik och ingen översyn av riktlinjerna för konsekvensbedömningar innan ett lagstiftningsförslag läggs fram. |
| --- | --- |

G.

Kommissionen har inte vidtagit effektiva åtgärder för att säkerställa rättslig harmonisering med konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Det har hittills inte gjorts någon översyn av befintlig lagstiftning och politik och ingen översyn av riktlinjerna för konsekvensbedömningar innan ett lagstiftningsförslag läggs fram.

| H. | Avsaknaden av en gemensam EU-definition av funktionsnedsättning är ett stort hinder mot att kodifiera bedömningen av funktionsnedsättning och ömsesidigt erkänna nationella beslut i funktionsnedsättningsfrågor, särskilt när det gäller behörighet att få tillgång till specifika inrättningar och tjänster på den sociala trygghetens område. |
| --- | --- |

H.

Avsaknaden av en gemensam EU-definition av funktionsnedsättning är ett stort hinder mot att kodifiera bedömningen av funktionsnedsättning och ömsesidigt erkänna nationella beslut i funktionsnedsättningsfrågor, särskilt när det gäller behörighet att få tillgång till specifika inrättningar och tjänster på den sociala trygghetens område.

| I. | Det finns mycket begränsade tillförlitliga och disaggregerade data om personer med funktionsnedsättning tillgängliga på EU-nivå. |
| --- | --- |

I.

Det finns mycket begränsade tillförlitliga och disaggregerade data om personer med funktionsnedsättning tillgängliga på EU-nivå.

| J. | Kommissionen har lagt fram en ambitiös agenda inom ramen för strategin för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030. |
| --- | --- |

J.

Kommissionen har lagt fram en ambitiös agenda inom ramen för strategin för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030.

| K. | Enligt Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter saknar den befintliga EU-lagstiftningen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning ett effektivt genomförande och en effektiv tillämpning. Flera och intersektionella former av diskriminering omfattas inte av EU-lagstiftningen, och det finns fortfarande luckor i övervakningen av fall av diskriminering. |
| --- | --- |

K.

Enligt Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter saknar den befintliga EU-lagstiftningen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning ett effektivt genomförande och en effektiv tillämpning. Flera och intersektionella former av diskriminering omfattas inte av EU-lagstiftningen, och det finns fortfarande luckor i övervakningen av fall av diskriminering.

| L. | EU-institutionerna bör stärka den strukturerade processen för samråd med personer med funktionsnedsättning och deras representativa organisationer genom att säkra rätten till information och tillgången till sådana processer i form av digital tillgång till onlineplattformar, tidsramar för återkoppling och säkerställande av att synpunkter inhämtas i de skeden av lagstiftningsprocessen då dessa fortfarande kan spela en roll. Det saknas fortfarande insyn i hur dessa synpunkter behandlas och återspeglas i de slutliga förslagen. Medlemsstaterna och länder utanför EU, i synnerhet kandidatländer, bör också göra mer i detta avseende. |
| --- | --- |

L.

EU-institutionerna bör stärka den strukturerade processen för samråd med personer med funktionsnedsättning och deras representativa organisationer genom att säkra rätten till information och tillgången till sådana processer i form av digital tillgång till onlineplattformar, tidsramar för återkoppling och säkerställande av att synpunkter inhämtas i de skeden av lagstiftningsprocessen då dessa fortfarande kan spela en roll. Det saknas fortfarande insyn i hur dessa synpunkter behandlas och återspeglas i de slutliga förslagen. Medlemsstaterna och länder utanför EU, i synnerhet kandidatländer, bör också göra mer i detta avseende.

| M. | Personer med funktionsnedsättning som förvägrats sin rättskapacitet eller fått den begränsad kan kanske inte utöva sina grundläggande rättigheter, däribland rätten till tillgång till rättssystemet, rätten att rösta och ställa upp i val, rätten att bestämma var man ska bo och rätten att underteckna alla typer av avtal. |
| --- | --- |

M.

Personer med funktionsnedsättning som förvägrats sin rättskapacitet eller fått den begränsad kan kanske inte utöva sina grundläggande rättigheter, däribland rätten till tillgång till rättssystemet, rätten att rösta och ställa upp i val, rätten att bestämma var man ska bo och rätten att underteckna alla typer av avtal.

| N. | Tillgång till rättssystemet är ett oumbärligt inslag i rättsstatsprincipen och en grundläggande rättighet och är en förutsättning för åtnjutandet av andra mänskliga rättigheter såsom likhet inför lagen och iakttagande av ett korrekt rättsförfarande. Enligt artikel 13 i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning är staterna skyldiga att säkerställa att personer med funktionsnedsättning har ”effektiv tillgång till rättssystemet [...] på lika villkor som för andra [...] genom att erbjuda dem processuella [...] anpassningar” och ”främja ändamålsenlig utbildning för dem som arbetar inom rättsväsendet”. |
| --- | --- |

N.

Tillgång till rättssystemet är ett oumbärligt inslag i rättsstatsprincipen och en grundläggande rättighet och är en förutsättning för åtnjutandet av andra mänskliga rättigheter såsom likhet inför lagen och iakttagande av ett korrekt rättsförfarande. Enligt artikel 13 i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning är staterna skyldiga att säkerställa att personer med funktionsnedsättning har ”effektiv tillgång till rättssystemet [...] på lika villkor som för andra [...] genom att erbjuda dem processuella [...] anpassningar” och ”främja ändamålsenlig utbildning för dem som arbetar inom rättsväsendet”.

| O. | Att en person har en funktionsnedsättning är inte i sig ett skäl till att denna person ska förvägras rättskapacitet. Alla åtgärder för att begränsa personens rättskapacitet måste anpassas efter de personliga omständigheterna och efter det som är nödvändigt och får bara ske på specifika villkor i enlighet med fastställda garantier. |
| --- | --- |

O.

Att en person har en funktionsnedsättning är inte i sig ett skäl till att denna person ska förvägras rättskapacitet. Alla åtgärder för att begränsa personens rättskapacitet måste anpassas efter de personliga omständigheterna och efter det som är nödvändigt och får bara ske på specifika villkor i enlighet med fastställda garantier.

| P. | Enligt Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs rapport från 2019 om verkliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning att rösta vid val till Europaparlamentet berövades runt 800 000 EU-medborgare sin rätt att rösta i valet till Europaparlamentet på grund av en funktionsnedsättning eller psykiska hälsoproblem, och miljontals EU-medborgare kan inte lägga sin röst vid val till Europaparlamentet som en följd av tekniska hinder eller brist på korrekta organisatoriska arrangemang som gör att de behov som uppstår genom en eller flera funktionsnedsättningar inte tillgodoses. |
| --- | --- |

P.

Enligt Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs rapport från 2019 om verkliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning att rösta vid val till Europaparlamentet berövades runt 800 000 EU-medborgare sin rätt att rösta i valet till Europaparlamentet på grund av en funktionsnedsättning eller psykiska hälsoproblem, och miljontals EU-medborgare kan inte lägga sin röst vid val till Europaparlamentet som en följd av tekniska hinder eller brist på korrekta organisatoriska arrangemang som gör att de behov som uppstår genom en eller flera funktionsnedsättningar inte tillgodoses.

| Q. | I 14 medlemsstater förvägras personer med funktionsnedsättning som står under förvaltarskap eller godmanskap rätten att rösta (48). Sin rätt att kandidera i val till Europaparlamentet kan de endast utöva i sju medlemsstater. Detta står klart i strid med artiklarna 39 och 40 i Europeiska unionens stadga. Många tillgänglighetshinder hindrar fortfarande personer med funktionsnedsättning från att delta i val. |
| --- | --- |

Q.

I 14 medlemsstater förvägras personer med funktionsnedsättning som står under förvaltarskap eller godmanskap rätten att rösta (48). Sin rätt att kandidera i val till Europaparlamentet kan de endast utöva i sju medlemsstater. Detta står klart i strid med artiklarna 39 och 40 i Europeiska unionens stadga. Många tillgänglighetshinder hindrar fortfarande personer med funktionsnedsättning från att delta i val.

| R. | Pandemin har haft särskilt kännbara konsekvenser för det psykiska välmåendet hos barn och ungdomar, framför allt hos dem med funktionsnedsättning. Covid-19-pandemin har även drabbat personer med funktionsnedsättning på institutioner mer än andra, med tanke på de vanligt förekommande besöksförbuden på sådana institutioner. Medlemsstaterna behöver öka sina insatser för att förbättra levnadsvillkoren för personer med funktionsnedsättning under framtida pandemier. |
| --- | --- |

R.

Pandemin har haft särskilt kännbara konsekvenser för det psykiska välmåendet hos barn och ungdomar, framför allt hos dem med funktionsnedsättning. Covid-19-pandemin har även drabbat personer med funktionsnedsättning på institutioner mer än andra, med tanke på de vanligt förekommande besöksförbuden på sådana institutioner. Medlemsstaterna behöver öka sina insatser för att förbättra levnadsvillkoren för personer med funktionsnedsättning under framtida pandemier.

| S. | EU bör bli bättre på att ta garantera funktionsnedsattas rättigheter och behov i sin hälso- och sjukvårdspolitik, såsom covid-19-politiken, strategierna för psykisk hälsa och Europas plan mot cancer. |
| --- | --- |

S.

EU bör bli bättre på att ta garantera funktionsnedsattas rättigheter och behov i sin hälso- och sjukvårdspolitik, såsom covid-19-politiken, strategierna för psykisk hälsa och Europas plan mot cancer.

| T. | Sendai-ramverket för katastrofriskreducering 2015–2030 återspeglar en människorättsbaserad agenda för hållbar utveckling som inkluderar, och är tillgänglig för, personer med funktionsnedsättning. Där krävs att alla strategier för katastrofriskreducering integrerar ett funktionsnedsättningsperspektiv och främjar ett inkluderande riskbaserat beslutsfattande baserat på spridning av information som är uppdelad efter funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

T.

Sendai-ramverket för katastrofriskreducering 2015–2030 återspeglar en människorättsbaserad agenda för hållbar utveckling som inkluderar, och är tillgänglig för, personer med funktionsnedsättning. Där krävs att alla strategier för katastrofriskreducering integrerar ett funktionsnedsättningsperspektiv och främjar ett inkluderande riskbaserat beslutsfattande baserat på spridning av information som är uppdelad efter funktionsnedsättning.

| U. | Teknik för artificiell intelligens (AI) har potential att framför allt förenkla vardagslivet för personer med syn- eller hörselnedsättning, motorisk funktionsnedsättning och inlärningssvårigheter genom att underlätta deras tillgång till kultur, konst, idrott, arbete och sociala aktiviteter och göra det möjligt för dem att leva mer självständigt. |
| --- | --- |

U.

Teknik för artificiell intelligens (AI) har potential att framför allt förenkla vardagslivet för personer med syn- eller hörselnedsättning, motorisk funktionsnedsättning och inlärningssvårigheter genom att underlätta deras tillgång till kultur, konst, idrott, arbete och sociala aktiviteter och göra det möjligt för dem att leva mer självständigt.

| V. | Det är minst tre gånger vanligare att personer med funktionsnedsättning är med om fysiskt, sexuellt och emotionellt våld än personer utan funktionsnedsättning. Kvinnor och flickor med funktionsnedsättning löper högre risk för könsrelaterat våld. Det är tio gånger större sannolikhet att kvinnor med funktionsnedsättning tvingas uppleva sexuellt våld (49), däribland tvångssterilisering, och EU:s jämställdhetslagstiftning tar inte full hänsyn till deras rättigheter och behov. |
| --- | --- |

V.

Det är minst tre gånger vanligare att personer med funktionsnedsättning är med om fysiskt, sexuellt och emotionellt våld än personer utan funktionsnedsättning. Kvinnor och flickor med funktionsnedsättning löper högre risk för könsrelaterat våld. Det är tio gånger större sannolikhet att kvinnor med funktionsnedsättning tvingas uppleva sexuellt våld (49), däribland tvångssterilisering, och EU:s jämställdhetslagstiftning tar inte full hänsyn till deras rättigheter och behov.

| W. | För att anta inkluderande åtgärdsstrategier är det nödvändigt att erkänna den skärningspunkt mellan våld, kön och funktionsnedsättning som är aktuell för kvinnor och flickor med funktionsnedsättning. Många personer med funktionsnedsättning kanske också saknar tillgång till sexualundervisning, något som annars skulle kunna hjälpa dem att identifiera och förebygga övergrepp, och stöter på fler hinder mot att få tillgång till rättssystemet och rapportera våld. Kvinnor med funktionsnedsättning löper större risk för fattigdom och isolering än män med funktionsnedsättning eller personer utan funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

W.

För att anta inkluderande åtgärdsstrategier är det nödvändigt att erkänna den skärningspunkt mellan våld, kön och funktionsnedsättning som är aktuell för kvinnor och flickor med funktionsnedsättning. Många personer med funktionsnedsättning kanske också saknar tillgång till sexualundervisning, något som annars skulle kunna hjälpa dem att identifiera och förebygga övergrepp, och stöter på fler hinder mot att få tillgång till rättssystemet och rapportera våld. Kvinnor med funktionsnedsättning löper större risk för fattigdom och isolering än män med funktionsnedsättning eller personer utan funktionsnedsättning.

| X. | Fångar med funktionsnedsättning får fortfarande sina grundläggande rättigheter kränkta i åtskilliga medlemsstater. Fångar med funktionsnedsättning vars funktionsnedsättning inte erkänns eller inte bemöts med tillräckligt stor hänsyn upplever skamliga förhållanden som frihetsberövade. Medlemsstaterna kränker alltför ofta de grundläggande rättigheterna för fångar med funktionsnedsättning genom att inte ta hänsyn till deras behov. |
| --- | --- |

X.

Fångar med funktionsnedsättning får fortfarande sina grundläggande rättigheter kränkta i åtskilliga medlemsstater. Fångar med funktionsnedsättning vars funktionsnedsättning inte erkänns eller inte bemöts med tillräckligt stor hänsyn upplever skamliga förhållanden som frihetsberövade. Medlemsstaterna kränker alltför ofta de grundläggande rättigheterna för fångar med funktionsnedsättning genom att inte ta hänsyn till deras behov.

| Y. | Kulturskapare – t.ex. författare, skådespelare och konstnärer – med funktionsnedsättning har svårare att få tillgång till professionella och icke-professionella konstnärs- och kulturaktiviteter och även färre tillfällen att utveckla långsiktiga karriärer i de kulturella och kreativa sektorerna. De utesluts ofta från policybeslut och finansiering inom de kulturella och kreativa sektorerna på grund av bristande hänsyn till t.ex. nedsatt rörelseförmåga eller svårigheter att hantera byråkratiska finansieringsförfaranden. |
| --- | --- |

Y.

Kulturskapare – t.ex. författare, skådespelare och konstnärer – med funktionsnedsättning har svårare att få tillgång till professionella och icke-professionella konstnärs- och kulturaktiviteter och även färre tillfällen att utveckla långsiktiga karriärer i de kulturella och kreativa sektorerna. De utesluts ofta från policybeslut och finansiering inom de kulturella och kreativa sektorerna på grund av bristande hänsyn till t.ex. nedsatt rörelseförmåga eller svårigheter att hantera byråkratiska finansieringsförfaranden.

| Z. | Unionen behöver ge barn med funktionsnedsättning som flytt undan krig extra stöd för att tillgodose deras behov. Enligt dess i april 2022 antagna resolution om EU:s skydd av barn och ungdomar som flyr på grund av kriget i Ukraina är över 100 000 barn i institutionsvård och på internatskolor i Ukraina, och hälften av dem har funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

Z.

Unionen behöver ge barn med funktionsnedsättning som flytt undan krig extra stöd för att tillgodose deras behov. Enligt dess i april 2022 antagna resolution om EU:s skydd av barn och ungdomar som flyr på grund av kriget i Ukraina är över 100 000 barn i institutionsvård och på internatskolor i Ukraina, och hälften av dem har funktionsnedsättning.

| AA. | Eurofounds forskning visar att skillnaden när det gäller högre utbildning mellan personer med och utan funktionsnedsättning ökade mellan 2011 och 2016 från 7 % till 9 %. Endast 29,4 % av alla personer med funktionsnedsättning erhåller en akademisk examen, jämfört med 43,8 % av dem utan funktionsnedsättning. Begränsningarna när det gäller tillgång till utbildning för personer med funktionsnedsättning leder till ett lägre deltagande i utbildning och en risk för social och ekonomisk utestängning. |
| --- | --- |

AA.

Eurofounds forskning visar att skillnaden när det gäller högre utbildning mellan personer med och utan funktionsnedsättning ökade mellan 2011 och 2016 från 7 % till 9 %. Endast 29,4 % av alla personer med funktionsnedsättning erhåller en akademisk examen, jämfört med 43,8 % av dem utan funktionsnedsättning. Begränsningarna när det gäller tillgång till utbildning för personer med funktionsnedsättning leder till ett lägre deltagande i utbildning och en risk för social och ekonomisk utestängning.

| AB. | EU, dess institutioner och dess medlemsstater är parter i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och är skyldiga att fullt ut genomföra de grundläggande rättigheterna i denna, däribland artikel 27 om arbete och sysselsättning. De rättigheter som fastställs i konventionen är långt ifrån en realitet för miljontals personer med funktionsnedsättning i EU, inte minst på grund av bristerna i direktivet om likabehandling i arbetslivet. |
| --- | --- |

AB.

EU, dess institutioner och dess medlemsstater är parter i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och är skyldiga att fullt ut genomföra de grundläggande rättigheterna i denna, däribland artikel 27 om arbete och sysselsättning. De rättigheter som fastställs i konventionen är långt ifrån en realitet för miljontals personer med funktionsnedsättning i EU, inte minst på grund av bristerna i direktivet om likabehandling i arbetslivet.

| AC. | I konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning erkänns rätten för personer med funktionsnedsättning att arbeta på lika villkor med andra, inbegripet möjligheten att försörja sig på ett arbete som de väljer fritt och i en öppen, inkluderande och tillgänglig miljö. Alla har rätt till individanpassat stöd i rätt tid för att förbättra sina utsikter till anställning eller egenföretagande, inbegripet rätten att få hjälp med att söka arbete, utbilda eller omskola sig, i enlighet med princip 4 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Personer med funktionsnedsättning är till övervägande del uteslutna från den öppna arbetsmarknaden och förvägras sin rätt att arbeta på samma villkor som andra eller har stora svårigheter att få lika tillgång till och lika förutsättningar på arbetsmarknaden. Eurofounds forskning har visat att de främsta hindren för sysselsättning för personer med funktionsnedsättning bland annat är stereotyper kring funktionsnedsättning, byråkratiska svårigheter att komma åt tillgängliga tjänster, avsaknad av strategiska visioner i förvaltningen, otillräcklig övervakning av det politiska genomförandet, begränsade utbildningsresurser för arbetsgivare och brist på specialiststöd. |
| --- | --- |

AC.

I konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning erkänns rätten för personer med funktionsnedsättning att arbeta på lika villkor med andra, inbegripet möjligheten att försörja sig på ett arbete som de väljer fritt och i en öppen, inkluderande och tillgänglig miljö. Alla har rätt till individanpassat stöd i rätt tid för att förbättra sina utsikter till anställning eller egenföretagande, inbegripet rätten att få hjälp med att söka arbete, utbilda eller omskola sig, i enlighet med princip 4 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Personer med funktionsnedsättning är till övervägande del uteslutna från den öppna arbetsmarknaden och förvägras sin rätt att arbeta på samma villkor som andra eller har stora svårigheter att få lika tillgång till och lika förutsättningar på arbetsmarknaden. Eurofounds forskning har visat att de främsta hindren för sysselsättning för personer med funktionsnedsättning bland annat är stereotyper kring funktionsnedsättning, byråkratiska svårigheter att komma åt tillgängliga tjänster, avsaknad av strategiska visioner i förvaltningen, otillräcklig övervakning av det politiska genomförandet, begränsade utbildningsresurser för arbetsgivare och brist på specialiststöd.

| AD. | Personer med funktionsnedsättning bör ha tillgång till individualiserat stöd och anpassningar på arbetsplatsen. Personer med funktionsnedsättning har rätt till inkomststöd som säkerställer deras förmåga att leva ett värdigt liv, tjänster som hjälper dem att delta på arbetsmarknaden och i samhället samt en arbetsmiljö som är anpassad efter deras behov. Personer med funktionsnedsättning missgynnas på långt fler områden än inom enbart sysselsättning. Den sociala och ekonomiska situationen för personer med funktionsnedsättning i EU är betydligt sämre än för personer utan funktionsnedsättning och är liktydig med en strukturell eller utbildningsmässig nackdel och diskriminering. Stödåtgärder som fokuserar på andra områden än sysselsättning – exempelvis fattigdomsminskning, tillgång till bostäder och barnomsorg, tillgänglig kollektivtrafik och personlig assistans – spelar också en viktig roll för att ge personer med funktionsnedsättning möjlighet att få tillgång till och stanna kvar i arbetslivet. |
| --- | --- |

AD.

Personer med funktionsnedsättning bör ha tillgång till individualiserat stöd och anpassningar på arbetsplatsen. Personer med funktionsnedsättning har rätt till inkomststöd som säkerställer deras förmåga att leva ett värdigt liv, tjänster som hjälper dem att delta på arbetsmarknaden och i samhället samt en arbetsmiljö som är anpassad efter deras behov. Personer med funktionsnedsättning missgynnas på långt fler områden än inom enbart sysselsättning. Den sociala och ekonomiska situationen för personer med funktionsnedsättning i EU är betydligt sämre än för personer utan funktionsnedsättning och är liktydig med en strukturell eller utbildningsmässig nackdel och diskriminering. Stödåtgärder som fokuserar på andra områden än sysselsättning – exempelvis fattigdomsminskning, tillgång till bostäder och barnomsorg, tillgänglig kollektivtrafik och personlig assistans – spelar också en viktig roll för att ge personer med funktionsnedsättning möjlighet att få tillgång till och stanna kvar i arbetslivet.

| AE. | I EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 föreslås att ett EU-intyg om funktionsnedsättning ska inrättas i slutet av 2023 för erkännande i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

AE.

I EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 föreslås att ett EU-intyg om funktionsnedsättning ska inrättas i slutet av 2023 för erkännande i alla medlemsstater.

| AF. | Tekniska innovationer, såsom etiska och människocentrerade AI-system, har potential att utveckla effektiva, tillgängliga och icke-diskriminerande anställningsprocesser, men icke-inkluderade teknisk utveckling kan utgöra en risk för att det skapas nya hinder för, och former av diskriminering mot, personer med funktionsnedsättning. Enligt artikel 9 i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning krävs tillgänglig information och tillgång på samma villkor som andra till kommunikationsteknik och -system. 64,3 % av alla personer med funktionsnedsättning i åldern 16 år eller äldre har en internetuppkoppling i hemmet, jämfört med 87,9 % av dem utan funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

AF.

Tekniska innovationer, såsom etiska och människocentrerade AI-system, har potential att utveckla effektiva, tillgängliga och icke-diskriminerande anställningsprocesser, men icke-inkluderade teknisk utveckling kan utgöra en risk för att det skapas nya hinder för, och former av diskriminering mot, personer med funktionsnedsättning. Enligt artikel 9 i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning krävs tillgänglig information och tillgång på samma villkor som andra till kommunikationsteknik och -system. 64,3 % av alla personer med funktionsnedsättning i åldern 16 år eller äldre har en internetuppkoppling i hemmet, jämfört med 87,9 % av dem utan funktionsnedsättning.

| AG. | Eurofounds forskning visar att stöd till entreprenörskap och egenföretagande i form av vägledning, utbildning och ekonomiskt stöd kan ge möjligheter för personer med funktionsnedsättning att vara aktiva på den öppna arbetsmarknaden och ge incitament till att inte vara helt beroende av invaliditetsersättning. Sådant stöd måste vara välriktat och ges tillräckliga resurser. |
| --- | --- |

AG.

Eurofounds forskning visar att stöd till entreprenörskap och egenföretagande i form av vägledning, utbildning och ekonomiskt stöd kan ge möjligheter för personer med funktionsnedsättning att vara aktiva på den öppna arbetsmarknaden och ge incitament till att inte vara helt beroende av invaliditetsersättning. Sådant stöd måste vara välriktat och ges tillräckliga resurser.

| AH. | Covid-19-pandemin har förvärrat de befintliga hindren och orättvisorna för alla personer med funktionsnedsättning. Eurofounds forskning från pandemin har visat att i genomsnitt 71 % av respondenterna med funktionsnedsättning riskerade att drabbas av depression, och 25 % av respondenterna med funktionsnedsättning uppgav att de inte hade tillgång till psykisk hälso- och sjukvård, vilket var dubbelt så mycket som personer utan funktionsnedsättning. Eurofounds forskning har visat att nedstängningarna och restriktionerna till följd av covid-19-pandemin särskilt påverkade ungdomar med funktionsnedsättning mellan 18 och 29 år, och 51 % av de respondenterna sade sig vara ensamma, 19 % fler än ungdomar utan funktionsnedsättning. Planer för återvändande till arbetsplatsen är avgörande för arbetstagare som lider av psykiska hälsoproblem. |
| --- | --- |

AH.

Covid-19-pandemin har förvärrat de befintliga hindren och orättvisorna för alla personer med funktionsnedsättning. Eurofounds forskning från pandemin har visat att i genomsnitt 71 % av respondenterna med funktionsnedsättning riskerade att drabbas av depression, och 25 % av respondenterna med funktionsnedsättning uppgav att de inte hade tillgång till psykisk hälso- och sjukvård, vilket var dubbelt så mycket som personer utan funktionsnedsättning. Eurofounds forskning har visat att nedstängningarna och restriktionerna till följd av covid-19-pandemin särskilt påverkade ungdomar med funktionsnedsättning mellan 18 och 29 år, och 51 % av de respondenterna sade sig vara ensamma, 19 % fler än ungdomar utan funktionsnedsättning. Planer för återvändande till arbetsplatsen är avgörande för arbetstagare som lider av psykiska hälsoproblem.

| AI. | Ett årtionde efter att EU blev part i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning är institutionaliseringsnivån fortfarande oförändrad. I hela Europa är minst 1,4 miljoner personer fortfarande instängda på institutioner – en siffra som har varit oförändrad sedan konventionen antogs. Enligt enkäten från European Network on Independent Living från 2020 om självständigt boende har 24 av de 43 länder som är representerade i Europarådet ingen strategi för avinstitutionalisering, och för de 18 länder som har en sådan beskrev 88 % av respondenterna att strategin antingen är otillräcklig eller i behov av förbättring. |
| --- | --- |

AI.

Ett årtionde efter att EU blev part i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning är institutionaliseringsnivån fortfarande oförändrad. I hela Europa är minst 1,4 miljoner personer fortfarande instängda på institutioner – en siffra som har varit oförändrad sedan konventionen antogs. Enligt enkäten från European Network on Independent Living från 2020 om självständigt boende har 24 av de 43 länder som är representerade i Europarådet ingen strategi för avinstitutionalisering, och för de 18 länder som har en sådan beskrev 88 % av respondenterna att strategin antingen är otillräcklig eller i behov av förbättring.

| AJ. | 33 länder i Europarådet tillhandahåller någon form av personlig assistans, och 97 % av respondenterna uppgav att tillgången antingen är otillräcklig eller behöver förbättras. |
| --- | --- |

AJ.

33 länder i Europarådet tillhandahåller någon form av personlig assistans, och 97 % av respondenterna uppgav att tillgången antingen är otillräcklig eller behöver förbättras.

| AK. | I den nuvarande rättsliga ramen fastställs ingen skyldighet för medlemsstaterna att utse ett jämlikhetsorgan som ska skydda offer för diskriminering på grund av funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

AK.

I den nuvarande rättsliga ramen fastställs ingen skyldighet för medlemsstaterna att utse ett jämlikhetsorgan som ska skydda offer för diskriminering på grund av funktionsnedsättning.

| AL. | År 2008 lade kommissionen fram ett förslag om att utvidga skyddet mot diskriminering till andra områden än sysselsättning enligt vad som föreskrivs i direktivet om likabehandling i arbetslivet, som förbjuder diskriminering på grund av funktionsnedsättning, ålder, sexuell läggning, religion eller övertygelse inom arbetslivet. Det nya direktivet skulle göra likabehandlingsprincipen tillämplig i fråga om utbildning, tillgång till varor och tjänster och socialt skydd, inbegripet social trygghet och hälso- och sjukvård. Detta förslag har ännu inte antagits och är sedan 14 år blockerat i rådet, där det krävs enhällighet för att det ska antas. |
| --- | --- |

AL.

År 2008 lade kommissionen fram ett förslag om att utvidga skyddet mot diskriminering till andra områden än sysselsättning enligt vad som föreskrivs i direktivet om likabehandling i arbetslivet, som förbjuder diskriminering på grund av funktionsnedsättning, ålder, sexuell läggning, religion eller övertygelse inom arbetslivet. Det nya direktivet skulle göra likabehandlingsprincipen tillämplig i fråga om utbildning, tillgång till varor och tjänster och socialt skydd, inbegripet social trygghet och hälso- och sjukvård. Detta förslag har ännu inte antagits och är sedan 14 år blockerat i rådet, där det krävs enhällighet för att det ska antas.

| AM. | Alla EU-medlemsstater har ratificerat FN-konventionen om barnets rättigheter och därigenom förbundit sig att följa den. I artikel 3.3 i EU-fördraget fastställs att EU har som mål att främja skydd av barnets rättigheter. I stadgan om de grundläggande rättigheterna garanteras att EU:s institutioner och medlemsstaterna måste skydda barnets rättigheter när de tillämpar EU-rätten. Parlamentet antog med stor majoritet sin resolution om en europeisk barngaranti, där det med eftertryck begärde att alla barn ska garanteras tillgång till inkluderande utbildning från tidig barndom till tonåren, inbegripet romska barn, barn med funktionsnedsättning, statslösa barn, migrerande barn och barn som lever i humanitära nödsituationer. |
| --- | --- |

AM.

Alla EU-medlemsstater har ratificerat FN-konventionen om barnets rättigheter och därigenom förbundit sig att följa den. I artikel 3.3 i EU-fördraget fastställs att EU har som mål att främja skydd av barnets rättigheter. I stadgan om de grundläggande rättigheterna garanteras att EU:s institutioner och medlemsstaterna måste skydda barnets rättigheter när de tillämpar EU-rätten. Parlamentet antog med stor majoritet sin resolution om en europeisk barngaranti, där det med eftertryck begärde att alla barn ska garanteras tillgång till inkluderande utbildning från tidig barndom till tonåren, inbegripet romska barn, barn med funktionsnedsättning, statslösa barn, migrerande barn och barn som lever i humanitära nödsituationer.

| AN. | Tillgång till sysselsättning av god kvalitet, utbildning, hälso- och sjukvård, socialt skydd, också över gränserna, lämplig bostad, stöd för självständigt boende samt lika möjligheter att delta i fritidsverksamhet och samhällsliv är avgörande för livskvaliteten för personer med funktionsnedsättning och för att minska fattigdomen och sårbarheten och stödja inkluderande och hållbar tillväxt. Nationella system för minimiinkomst bör säkerställa lika tillgång för personer med funktionsnedsättning. Personer med funktionsnedsättning bör också ha tillgång till riktat stöd för sina merkostnader kopplade till funktionsnedsättning, så att dessa kostnader inte bara täcks av inkomster. |
| --- | --- |

AN.

Tillgång till sysselsättning av god kvalitet, utbildning, hälso- och sjukvård, socialt skydd, också över gränserna, lämplig bostad, stöd för självständigt boende samt lika möjligheter att delta i fritidsverksamhet och samhällsliv är avgörande för livskvaliteten för personer med funktionsnedsättning och för att minska fattigdomen och sårbarheten och stödja inkluderande och hållbar tillväxt. Nationella system för minimiinkomst bör säkerställa lika tillgång för personer med funktionsnedsättning. Personer med funktionsnedsättning bör också ha tillgång till riktat stöd för sina merkostnader kopplade till funktionsnedsättning, så att dessa kostnader inte bara täcks av inkomster.

Leva självständigt och delta i samhället

| 1. | Europaparlamentet påminner om att personer med funktionsnedsättning, såsom fastställs i artikel 19 i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, har rätt att leva självständigt och få del av lämplig samhällsservice. Parlamentet anser att denna rättighet kan garanteras till fullo endast genom att politik och lagstiftning som erbjuder alternativ till institutioner utvecklas på nationell, regional och lokal nivå och vägleds av europeiska standarder. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fasa ut institutionell vård för personer med funktionsnedsättning så snart som möjligt, såsom fastställs i allmän kommentar nr 5 från kommittén för konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, och att åstadkomma en övergång från institutionella och andra segregerade miljöer till ett system som möjliggör socialt deltagande och där tjänster tillhandahålls i en tillgänglig samhällsmiljö, med fullt beaktande av behoven, önskemålen och preferenserna hos personer med funktionsnedsättning, inklusive samhällsbaserad omsorg, såsom föreslås i kommissionen EU:s handikappstrategi 2010–2020. Parlamentet understryker att stereotyper, funkofobi och missuppfattningar som hindrar personer med funktionsnedsättning från att leva självständigt måste utplånas och att deras bidrag till samhället måste lyftas fram. Parlamentet understryker att det är avgörande med tillgång till arbetsmarknaden för att personer med funktionsnedsättning ska kunna leva ett självständigt liv och delta fullt ut i samhället. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta strategier för avinstitutionalisering och se till att deras lagstiftning, politik och program för avinstitutionalisering överensstämmer med begreppet självständigt boende enligt konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda riktmärken för att mäta framstegen i detta avseende. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att leva upp till sitt åtagande i EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 att senast 2023 ge vägledning till medlemsstaterna om förbättringar i fråga om självständigt boende och inkludering i samhället. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inkludera specifika mål med en fastställd tidsram i sina avinstitutionaliseringsstrategier, finansiera dem tillräckligt och ta fram mekanismer för att säkerställa effektiv samordning mellan relevanta myndigheter inom olika administrativa sektorer och nivåer. Parlamentet beklagar bristen på tillgängliga och ekonomiskt överkomliga bostäder, vilket är ett stort hinder för självständigt boende. Parlamentet understryker att samhällsbaserat, självständigt boende måste stärkas och åstadkommas som ett alternativ till institutionella ramar i linje med allmän kommentar nr 5 till konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning . |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att samhällsbaserade stödtjänster och arrangemang för stödboende ger bättre livskvalitet för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa en personcentrerad ansats och sådant lämpligt stöd som behövs för en fullständig inkludering av personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att arbeta för att utveckla ömsesidiga definitioner av centrala begrepp i samband med genomförandet av konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, såsom ”tillgänglighet”, ”deltagande” och ”samhällsbaserat boende”, som ett sätt att öka samstämmigheten mellan medlemsstaterna och förbättra rörligheten inom EU för personer med funktionsnedsättning, samt att ömsesidigt erkänna avinstitutionalisering och dess genomförandemetoder. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Eurostat att ta itu med skillnaderna i tillgänglighet, tillförlitlighet och jämförbarhet när det gäller uppgifter om levnadsvillkor för personer med funktionsnedsättning i Europa, bland annat med avseende på sysselsättnings- och löneskillnader. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet insisterar på att relevanta EU-medel bör syfta till att främja inkluderande och tillgängliga miljöer, tjänster, metoder och anordningar som utgår från tanken om universell design och som främjar avinstitutionalisering, bland annat med starkt stöd till personlig assistans och ett självständigt boende. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska revisionsrättens tillkännagivande av en kommande revision om effektiviteten i EU:s ekonomiska bidrag till säkerställandet av jämlikhet för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att förbättra sin övervakning av användningen av EU-medel på detta politikområde, bland annat genom att överväga att hålla inne, dra tillbaka och återkräva betalningar om skyldigheten att respektera de grundläggande rättigheterna åsidosätts. Parlamentet betonar att segregerade miljöer, oavsett storlek, inte bör finansieras med EU-medel och att dessa medel alltid bör vara tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet uppmanar vidare med kraft kommissionen att säkerställa lämplig uppföljning av de slutsatser och rekommendationer som revisionsrätten tillhandahåller i sin särskilda rapport om jämställdhetsbudgetering. Parlamentet betonar att jämställdhetsbudgetering enligt den rapporten är ett sätt att uppnå jämställdhet och att åtgärder för att uppnå jämställdhet måste beakta diskrimineringens orsaker, däribland funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påminner om att det i förordningen om gemensamma bestämmelser för 2021–2027 (50) anges att Europeiska socialfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden måste användas på ett sätt som är förenligt med EU:s politik för social inkludering. Parlamentet efterlyser därför striktare villkor som förbjuder att EU-medel investeras i institutionella vårdmiljöer. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska ombudsmannens undersökning på eget initiativ av hur kommissionen övervakar EU-medel som används för att främja rätten till självständigt boende för personer med funktionsnedsättning och äldre. Parlamentet framhåller att Europeiska ombudsmannen i slutsatserna uppmanar kommissionen att ge medlemsstaterna och sin egen personal tydligare vägledning om behovet av att främja avinstitutionalisering och hur detta kan uppnås i samband med användning av EU-medel. |
| --- | --- |

9.

Jämlikhet och icke-diskriminering: brådskande behov av ett övergripande direktiv mot diskriminering

| 10. | Europaparlamentet framhåller att EU enligt konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning bör integrera ett funktionsnedsättningsperspektiv i all politik, alla program och alla strategier. Parlamentet stöder rekommendationerna i konventionen och uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att öka sina insatser för att se till att de följs ordentligt. Parlamentet anser att en harmonisering av EU-rätten med konventionen är grundläggande för att säkerställa jämlikhet och icke-diskriminering. Parlamentet framhåller den roll som EU:s ram för konventionen spelar i denna process. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar det arbete som Europeiska ombudsmannen, som en del av EU-ramen för konventionen, bedriver för att skydda, främja och övervaka EU-institutionernas genomförande av konventionen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar de EU-medlemsstater som ännu inte har undertecknat och ratificerat det valfria protokollet till konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning att göra detta. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka sina insatser för att främja lika rättigheter för personer med funktionsnedsättning utanför EU, särskilt i kandidatländer. Parlamentet framhåller i detta sammanhang behovet av att unionen tar upp frågan om reformer för att förbättra situationen för personer med funktionsnedsättning under anslutningsförhandlingar. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppdatera förslaget till ett EU-direktiv om likabehandling baserat på parlamentets ståndpunkt genom att även ta upp frågan om intersektionell diskriminering och uttryckligen förbjuda diskriminering som sker genom en kombination av grunder som anges i stadgan. Parlamentet uppmanar rådets ordförandeskap att prioritera detta direktiv och att diskutera det på högsta politiska nivå. Parlamentet framhåller behovet av konkreta åtgärder för att verka för ett antagande av direktivet och, om det inte antas, behovet av alternativa lagstiftningsåtgärder för att ta upp diskriminering. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens antagande av den ambitiösa strategin för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 och uppmanar kommissionen att övervaka och säkerställa medlemsstaternas genomförande av denna. Parlamentet framhåller behovet av att EU:s ram för konventionen har en tydlig roll i översynen av strategin och av att personer med funktionsnedsättning och deras representativa organisationer på EU-nivå samt nationell, regional och lokal nivå blir systematiskt och aktivt involverade i en sådan översyn. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram dessa åtgärder i samordning och dialog med personer med funktionsnedsättning och alla berörda organisationer, med början i parlamentets nätverk för konventionen. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, i samarbete med medlemsstaterna och i överensstämmelse med EU:s standarder och tillhörande nationell lagstiftning, samla in uppdelade och tillförlitliga uppgifter och statistik – och bland annat se till att EU-omfattande statistik innehåller uppgifter som är uppdelade på typer av funktionsnedsättning och uppgifter om antalet personer som bor på institutioner – i syfte att utveckla lämpliga och effektiva strategier för att säkerställa ett tillgängligt, inkluderande och jämlikt samhälle för alla personer med funktionsnedsättning i EU, oavsett vilken typ av område de bor i – stadsområden, landsbygdsområden eller avlägsna områden. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka medvetenheten, i synnerhet bland barn och ungdomar, och genomföra tydligt strukturerade samråd där de direkt berörda personerna och de civilsamhällesorganisationer som företräder dem deltar och medverkar för att få en verklig förståelse av funktionsnedsättning på alla nivåer i samhället. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet anser att det behövs utbyte av god praxis på europeisk nivå avseende lyckade projekt för inkludering av personer med funktionsnedsättning på alla områden samt offentliga informationskampanjer om hur detta ska åstadkommas, i linje med artikel 27 i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta vederbörlig hänsyn till den unika situationen för författare, skådespelare och konstnärer med funktionsnedsättning när de utarbetar relevanta politiska strategier, finansieringsprogram och verksamheter, och att undanröja alla hinder mot säkerställandet av lika rättigheter och lika möjligheter för alla i de kulturella och kreativa sektorerna, i synnerhet genom att införa åtgärder som möjliggör lika tillgång, deltagande och representation för alla kulturskapare. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att framtida EU-lagstiftning om AI innehåller ett så brett spektrum av användare som möjligt och gör AI-system lättillgängliga för personer med funktionsnedsättning i enlighet med den europeiska rättsakten om tillgänglighet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om FN:s mål 11.7 för hållbar utveckling, vars syfte är att senast 2030 tillhandahålla universell tillgång till säkra, inkluderande och tillgängliga grönområden och offentliga platser, i synnerhet för barn och kvinnor, personer med funktionsnedsättning och äldre personer. |
| --- | --- |

21.

De mest riskutsatta personerna med funktionsnedsättning

| 22. | Europaparlamentet är kritiskt till att vissa personer med funktionsnedsättning löper större risk att utsättas för någon form av diskriminering och våld, såsom kvinnor och flickor, barn, äldre, personer som upplever hemlöshet, fångar, migranter och flyktingar, rasifierade personer och personer med annan etnisk bakgrund såsom romer, samt hbtqi+-personer. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta itu med dessa personers särskilda utmaningar, rättigheter och behov genom riktade åtgärder för att säkerställa tillgång till rättssystemet samt assistans och stöd- och skyddstjänster för offren och undanröja hindren för att anmäla diskriminering och våld. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet understryker att personer med funktionsnedsättning, särskilt kvinnor med funktionsnedsättning, fortfarande utsätts för multipel och intersektionell diskriminering på grund av sin funktionsnedsättning och på grund av kön, ras, etniskt ursprung, ålder, religion eller övertygelse, sexuell läggning, migrationsstatus eller socioekonomisk bakgrund. Parlamentet betonar att kvinnor och flickor med funktionsnedsättning är särskilt utsatta för könsrelaterat våld och att det könsrelaterade våld som kvinnor och flickor med funktionsnedsättning är med om kan innefatta fysiskt, sexuellt, psykologiskt och ekonomiskt våld. Parlamentet oroas av att kvinnor med funktionsnedsättning ofta utsätts för könsrelaterat våld av partner eller familjemedlemmar. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att mekanismer för att rapportera våld mot personer med funktionsnedsättning, plus stödtjänster för offren, finns inrättade och tillgängliga. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet inser omsorgsgivares viktiga roll i funktionsnedsattas liv och de hinder de stöter på i sitt arbete. Parlamentet betonar att den rättsliga, ekonomiska och sociala beroendeställning som personer med funktionsnedsättning, särskilt kvinnor, befinner sig i gentemot sina omsorgsgivare sätter dem i en mer utsatt situation. Parlamentet oroas av de rapporterade fall där personer med funktionsnedsättning utsätts för våld av dem som ska ta hand om dem, antingen i hemmet eller inom institutionsvård. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet noterar att kommissionen i EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 åtagit sig att ägna särskild uppmärksamhet åt kvinnor med funktionsnedsättning, som löper två till fem gånger större risk att utsättas för våld än andra kvinnor (51). Parlamentet uppmanar kommissionen att integrera och beakta situationen för kvinnor med funktionsnedsättning i alla EU:s strategier och åtgärder. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet är djupt oroat över att kvinnor och flickor med funktionsnedsättning alltför ofta nekas tillgång till tjänster inom sexuell och reproduktiv hälsa, särskilt gynekologiska tjänster, och ofta även nekas möjlighet till informerat samtycke beträffande användning av preventivmedel och till och med riskerar tvångssterilisering (52). Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta lagstiftningsåtgärder för att skydda fysisk integritet, valfrihet och sexuellt och reproduktivt självbestämmande för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag till direktiv om bekämpande av våld mot kvinnor och våld i hemmet samt åtagandena och åtgärderna från vissa medlemsstater i detta avseende. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta fler konkreta åtgärder för att bekämpa könsrelaterat våld, bland annat riktat stöd till personer med funktionsnedsättning. Parlamentet uppmanar vidare med kraft kommissionen och medlemsstaterna att ordna särskilda utbildningar och medvetandehöjande aktiviteter inriktade på åtgärdssystem mot könsrelaterat våld, där det bör säkerställas att kvinnor med funktionsnedsättning deltar och får information om sina rättigheter. Parlamentet anser att kommissionen och medlemsstaterna måste utforska den unika överlappningen mellan kön och funktionsnedsättning mer ingående för att komplexiteten i det könsrelaterade våldet mot kvinnor och flickor med funktionsnedsättning ska kunna förstås och behandlas på rätt sätt. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att tilldela tillräckliga mänskliga och ekonomiska resurser till den mekanism som fastställs i artikel 33.2 i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning för att säkerställa att nationella jämlikhetsorgan fullgör sina uppgifter ändamålsenligt och effektivt. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att tillhandahålla det stöd som behövs för detta. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar och stöder kommissionens kommande lagstiftningsinitiativ om minimistandarder för jämlikhetsorgan, vilket skulle uppmuntra medlemsstaterna att utöka jämlikhetsorganens mandat för att skydda personer som utsätts för diskriminering på grund av funktionsnedsättning. Kommissionen uppmanas att lägga fram ett ambitiöst förslag utan dröjsmål. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet att slutföra EU:s ratificering av Istanbulkonventionen på grundval av en bred anslutning utan begränsningar och att verka för att alla medlemsstater ska ratificera den, då det är ett viktigt verktyg för att hantera våld mot kvinnor och flickor med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att förebygga isolering bland kvinnor med funktionsnedsättning i all deras mångfald genom tvärgående och strukturella åtgärder såsom utbildning och medvetandehöjande aktiviteter bland såväl kvinnor med funktionsnedsättning som deras familjer och omsorgsgivare. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet är bekymrat över situationen för fångar med funktionsnedsättning i medlemsstaterna, oberoende av deras funktionsnedsättning. Parlamentet beklagar djupt att den utsatta situationen för fångar med funktionsnedsättning inte beaktas fullt ut i vissa medlemsstater. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att fångar med funktionsnedsättning förses med nödvändig infrastruktur, däribland tillgodoseende av deras särskilda behov och säkerställande av tillgänglig och rimlig anpassning. Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna och EU-institutionerna att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa respekten och skyddet för de grundläggande rättigheterna för fångar, särskilt för dem som är i utsatta situationer såsom psykiskt sjuka och personer med funktionsnedsättning, bland annat genom att anta gemensamma europeiska normer för frihetsberövande i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera rätten till utbildning för alla barn med funktionsnedsättning och säkerställa att de har lika tillgång till en inkluderande undervisning av hög kvalitet, från tidig barndom till tonåren, särskilt genom inrättande av skräddarsydd infrastruktur och specialutbildning för deras lärare och assistenter. Parlamentet framhåller att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att skoltjänster för barn med funktionsnedsättning är tillgängliga. Parlamentet framhåller att barn med funktionsnedsättning fortfarande är oproportionerligt representerade i institutionsvården, stannar kvar på institutioner under lång tid eller permanent och utsätts för omfattande diskriminering och vanvård. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet framhåller att personer med funktionsnedsättning löper större risk att utsättas för hatretorik och hatbrott. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag att utöka förteckningen över EU-brott till att omfatta hatretorik och hatbrott. |
| --- | --- |

34.

Likhet inför lagen

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta brådskande åtgärder för att avskaffa de begränsningar i rättskapaciteten som hindrar personer med funktionsnedsättning att åtnjuta sina fördragsenliga rättigheter, bland annat genom åtgärder för att ersätta ställföreträdande beslutsfattande med stödjande beslutsfattande i hela EU, med respekt för personens självständighet, önskemål och preferenser. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa särskilda program som möjliggör ett skifte så att personer med psykosocial funktionsnedsättning inte berövas sin rättskapacitet utan i stället omfattas av system för stödjande beslutsfattande. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet välkomnar att 2022 års resultattavla för rättskipningen i EU för första gången har beaktat de särskilda behoven hos personer med funktionsnedsättning vad gäller deras tillgång till rättssystemet. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att undanröja alla de hinder, inbegripet kulturella hinder, som personer med funktionsnedsättning möter när det gäller att få tillgång till rättslig prövning, genom att ta itu med bristen på medvetenhet om funktionsnedsättning och konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning inom rättssystemet, bland annat genom att anslå tillräckliga medel för utbildning av personal inom rättsväsendet, för att göra informationen mer tillgänglig och för att ge professionellt stöd till offer med funktionsnedsättning, särskilt i de fall där offret är rättsligt, ekonomiskt och socialt beroende av förövaren. Parlamentet noterar att både rättsliga och utomrättsliga klagomålsmekanismer bör göras mer tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen och medlemsstaterna att inkludera medvetenhet om funktionsnedsättning och om multipel och intersektionell diskriminering i rekryteringskriterierna för personal, i synnerhet rättslig personal och fängelsepersonal, som hanterar personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet understryker att faciliteter och tjänster måste vara tillgängliga för att garantera lika tillgång till rättslig prövning och lämpligt stöd till dem som har svårt att utöva sin rättskapacitet. Parlamentet påminner om att kommunikationssvårigheter kan få allvarliga konsekvenser när det gäller tillgång för fångar med funktionsnedsättning till information i tillgängliga format och aktiviteter som är lämpade för deras funktionsnedsättningar. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att garantera personer med funktionsnedsättning prismässigt överkomlig, säker och ändamålsenlig tillgång till rättslig prövning och att säkerställa att assistans och tillgänglig kommunikation och information tillhandahålls i alla skeden av förfarandet. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet påminner om att upprepade förflyttningar och bristande kontinuitet i vården, samt bristen på rätts- och fängelsepersonal inklusive sjukvårdspersonal med lämplig utbildning i att assistera fångar med funktionsnedsättning, förvärrar dessa fångars utsatthet och isolering. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett program för att finansiera omkostnaderna för rättsliga förfaranden med rättegångar där regeringar i medlemsstaterna står anklagade för diskriminering av personer med funktionsnedsättning. Parlamentet föreslår att denna finansiering tas från den befintliga Europeiska socialfonden+ (ESF+). |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Eurofound att samla in solida uppgifter och omfattande forskning om hur restriktioner av rättskapaciteten påverkar tillvaron för personer med funktionsnedsättning, däribland personer med psykosocial funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

42.

Deltagande i det politiska och offentliga livet: ”Inget om oss utan oss” (”Nothing About Us Without Us”)

| 43. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att ändra såväl EU:s vallag som relevant nationell lagstiftning så att det säkerställs att samtliga personer med funktionsnedsättning får rösta och kandidera i val på samma villkor som andra. Parlamentet betonar att beslut om förlorad rättskapacitet på grund av funktionsnedsättning som fattats av ursprungsmedlemsstaten inte bör diskvalificera unionsmedborgare från att kandidera i den medlemsstat där de är bosatta ifall lagen i den medlemsstaten upprätthåller rätten för alla personer med funktionsnedsättning utan några begränsningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att, särskilt inför nästa val till Europaparlamentet 2024, samarbeta med medlemsstaterna för att garantera rätten att rösta självständigt och i hemlighet och för att säkerställa att personer med funktionsnedsättning har lika möjligheter att föra valkampanj. Parlamentet betonar att det i många fall inte finns någon infrastruktur för personer med funktionsnedsättning att utöva sin demokratiska rösträtt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i detta avseende säkerställa att vallokalerna är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet upprepar i detta sammanhang bestämmelserna i parlamentets lagstiftningsresolution av den 3 maj 2022 om politiska rättigheter för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att involvera personer med funktionsnedsättning – i all deras mångfald och med alla slags bakgrunder – i EU:s beslutsfattande. Parlamentet anser att ledarskap för personer med funktionsnedsättning bör förbättras ytterligare genom större investeringar i organisationer för personer med funktionsnedsättning, för att göra det lättare för dem att meningsfullt delta i och i högre grad påverka beslutsfattandet. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar de europeiska, nationella, regionala och lokala politiska partierna att se till att personer med funktionsnedsättning blir bättre representerade i röstlängder. Parlamentet uppmanar medlemsstaternas utsedda valmyndigheter att samla in uppgifter om tillgängligheten i vallokalerna, däribland indikationer på om de är anpassade för personer med funktionsnedsättning och deras behov, och att rapportera detta till kommissionen, rådet och Europaparlamentet senast ett år efter att det hållits val till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet är fast övertygat om att undanröjande av hinder genom att främja och anta tillgänglighetsåtgärder och särskilda kommunikationsformat, såsom lättläst språk, blindskrift och teckenspråk, skulle vara ett viktigt steg mot att göra det möjligt för personer med funktionsnedsättning att verkligen delta i det politiska och offentliga livet. Parlamentet betonar att digitala tjänster behöver göras mer tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet erkänner utvecklingen av ny teknik och dess potential för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att investera i att utveckla tillämpningar inom informations- och kommunikationsteknik (IKT) som gör det möjligt att kommunicera på och översätta teckenspråk och blindskrift. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare utöka och främja inslag i programmet Kreativa Europa som främjar inkludering, i syfte att öka det kulturella deltagandet i hela unionen som ett led i utvecklingen mot ett mer inkluderande samhälle, särskilt för personer med funktionsnedsättning, så att man uppmuntrar deras aktiva deltagande i kreativa processer och publikutveckling. |
| --- | --- |

48.

Behovet av en genomförandeplan för katastrofriskhantering som inkluderar personer med funktionsnedsättning på EU-nivå

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka deltagandet av personer med funktionsnedsättning och de organisationer som företräder dem i beslutsprocessen för utformning, förvaltning, resurstilldelning och genomförande av strategier och program för katastrofriskreducering. Parlamentet efterlyser att personer med funktionsnedsättning får sina perspektiv integrerade i unionens krishanteringsåtgärder. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet anser att dessa program bör inbegripa integrering mellan olika sektorer och förvaltningsnivåer och fastställa specifika mål och tidsfrister för att utarbeta en handlingsplan för katastrofriskreducering som omfattar personer med funktionsnedsättning i syfte att uppnå Sendai-ramverket. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet understryker att EU:s politik och program måste stödjas av disaggregerade och evidensbaserade data. Parlamentet betonar behovet av att stödja och finansiera forskning för att bättre förstå katastrofeffekterna på personer med funktionsnedsättning och deras förmåga att hantera dem. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att förbättra sin kriskommunikation och säkerställa användningen av format som gör det möjligt för personer med funktionsnedsättning att få tillgång till relevant information. Parlamentet noterar med oro slutsatserna från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter om de avsevärda bristerna på detta område under covid-19-pandemin |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet noterar att personer med funktionsnedsättning tillhör de mest marginaliserade och utsatta befolkningsgrupperna i alla krisdrabbade samhällen. Parlamentet betonar vidare att människor med funktionsnedsättning, till följd av krig och i situationer med väpnade konflikter, utsätts för våldsamma attacker och tvångsförflyttning och fortlöpande försummas i samband med humanitära insatser för civila som fastnat i striderna, och att de ofta överges i sina bostäder eller i övergivna byar i flera dagar eller veckor, med dålig tillgång till mat och vatten. Parlamentet påminner i detta hänseende om vikten av EU:s strategi för barnets rättigheter, barngarantin, EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 samt EU:s alla befintliga rättsliga instrument när det gäller att stödja medlemsstaterna och hjälpa dem att hantera de särskilda behoven hos flyktingar med funktionsnedsättning, inbegripet direktivet om tillfälligt skydd (53). |
| --- | --- |

53.

Fri rörlighet och ömsesidigt erkännande: Behovet av att utöka förmånerna med EU-intyget om funktionsnedsättning

| 54. | Europaparlamentet betonar det oumbärliga behovet av en ömsesidig definition, diagnos och erkännande av funktionsnedsättningsstatus på alla områden i hela EU, och uppmanar med kraft kommissionen att påskynda sitt arbete i detta avseende för att garantera erkännandet av funktionsnedsättningsstatus vid förflyttning inom EU och för att säkerställa den fria rörligheten för personer med funktionsnedsättning i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens tillkännagivande i dess avsiktsförklaring 2022 till parlamentet om att den 2023 skulle lägga fram ett lagstiftningsförslag om ett EU-intyg om funktionsnedsättning, vilket också ingår i kommissionens arbetsprogram 2023. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet är fast övertygat om att EU-intyget om funktionsnedsättning bör bygga på bindande EU-rättsakt som bör omfatta en rad olika områden utöver kultur, fritid och idrott. Parlamentet betonar att intyget om funktionsnedsättning bör som standard även kunna användas för nationella, regionala och lokala offentliga tjänster såsom kollektivtrafik, ha en särskild EU-webbplats och en åtkomlig onlinedatabas som är tillgänglig på alla EU-språk, inbegripet särskilda kommunikationsformat såsom lättläst språk, blindskrift och teckenspråk. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att förvaltningen av genomförandet av EU-intyget om funktionsnedsättning finansieras genom ESF+. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet är fast övertygat om att personer med funktionsnedsättning och de organisationer som företräder dem måste vara ordentligt delaktiga i genomförandet av och kommunikationen avseende EU-intyget om funktionsnedsättning. Parlamentet anser att detta först och främst kräver en översyn av nuvarande lagstiftning och politik, och att det måste backas upp av kraftfulla insatser för att öka medvetenheten, åtföljas av särskilda konsekvensanalyser grundade på disaggregerade data samt leda till konkreta genomförandeåtgärder. |
| --- | --- |

57.

Främja allmänna inkluderande utbildningsmiljöer och säkerställa tillgänglig hälso- och sjukvård av god kvalitet

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att underlätta tillgången till och åtnjutandet av inkluderande utbildning av god kvalitet för alla studerande med funktionsnedsättning, däribland i e-lärande och livslångt lärande, i linje med konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, och att inkludera särskilda indikatorer för funktionsnedsättning från Europa 2020-strategin i arbetet med att uppnå utbildningsmålet. Parlamentet understryker betydelsen av att säkerställa elevers och studenters lika tillgång till utbildning i klassrummen, inbegripet inom förskoleverksamhet, oavsett om de har funktionsnedsättning eller inte. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka investeringarna i Erasmus+ och utnyttja de finansieringsmöjligheter som programmet erbjuder. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet beklagar vissa medlemsstaters bristfälliga investeringar i strukturer för personer med funktionsnedsättning som behöver särskild omvårdnad av specialiserade yrkespersoner, vilket ibland innebär att dessa personer, särskilt unga i skolåldern, tvingas lämna sin familj för att få tillgång till lämpliga strukturer i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att digitala miljöer är tillgängliga för alla. Parlamentet betonar att textning i realtid, lättläst information, teckenspråkstolkning och tillgängliga webbplatser är avgörande för att tillhandahålla personer med funktionsnedsättning utbildning och information. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att vidta snabba åtgärder för att se till att personer med funktionsnedsättning, inbegripet psykosociala funktionsnedsättningar, tillhandahålls samma utbud, kvalitet och standarder av kostnadsfri eller överkomlig hälso- och sjukvård och program som erbjuds andra personer, däribland tillgång till tjänster och initiativ för sexuell och reproduktiv hälsa enligt EU:s plan mot cancer. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet rekommenderar starkt att EU-fonderna stöder utvecklingen av sjukdomsrelaterade tjänster som inkluderar personer med funktionsnedsättning i medlemsstaterna. Parlamentet föreslår att kommissionen överväger att ta fram tillgänglighetsstandarder för screeningutrustning. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet anser att tillgängliga folkhälsokampanjer och tillgänglig kommunikation om förebyggande, screening och behandling av sjukdomar måste inkludera personer med funktionsnedsättning och spridas i olika tillgängliga format, såsom teckenspråk, blindskrift och lättläst språk. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera kontinuitet i omsorgen och stödet, som ofta upphör efter skolgången, vilket leder till svårigheter med övergången till arbetsmarknaden, avbrott i möjligheterna att få tillgång till sysselsättningsstöd och avbrott i kapaciteten till självständigt boende. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att personer med funktionsnedsättning har lika möjligheter på arbetsmarknaden, tillgång till inkluderande ordinarie utbildning och hälso- och sjukvårdstjänster samt lika tillgång till transporter genom att undanröja de grundläggande hindren för ett socialt liv och genom att integrera principer om universell utformning inom infrastrukturinvesteringar och digitala investeringar i hela EU. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en omfattande och sektorsövergripande europeisk strategi för psykisk hälsa som en lämplig uppföljning av den europeiska ramen för åtgärder för psykisk hälsa och att förbättra EU:s kompass för insatser för psykisk hälsa och välbefinnande. Parlamentet noterar att syftet med denna strategi bör vara att ställa krav på medlemsstaterna att införliva psykisk hälso- och sjukvård med fysisk vård, mot bakgrund av det nära sambandet mellan dem båda, med särskilt fokus på personer med funktionsnedsättning, för att tillhandahålla ändamålsenlig vård baserad på faktaunderlag och mänskliga rättigheter, och öka antalet tjänster som erbjuds så att fler människor kan få tillgång till behandling. Parlamentet uppmanar i synnerhet medlemsstaterna att inom ramen för sin relevanta EU-finansiering anslå medel för att förbättra de neuropsykiatriska tjänsterna för de barn och ungdomar som har lidit mest av de åtgärder som vidtagits till följd av pandemin och som har lett till en ökning av sociala problem, fattigdom och psykiskt lidande, med dramatiska konsekvenser. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över direktivet om gränsöverskridande hälso- och sjukvård för att anpassa det till konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och garantera effektiv tillgång till gränsöverskridande hälso- och sjukvård av god kvalitet för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

67.

Främjande av inkluderande sysselsättning

| 68. | Europaparlamentet framhåller att utövandet av rätten till arbete för personer med funktionsnedsättning (54) nära är kopplat till åtgärder för att bekämpa direkt och indirekt diskriminering, fattigdom och hinder vad gäller hälsa, utbildning, bostäder, vård, stöd, personlig rörlighet, den bebyggda miljön, segregation och institutionalisering. Parlamentet uppmuntrar därför kommissionen och medlemsstaterna att vidta effektiva och konkreta åtgärder för att främja jämlikhet, mångfald och horisontell inkludering för personer med funktionsnedsättning och deras familjer i alla delar av samhället, bland annat genom personlig assistans, självständigt boende, socialt skydd, ökad medvetenhet och en hinderfri miljö. Parlamentet påminner om integreringen av personer med funktionsnedsättning på arbetsmarknaden inte bara är nödvändig för den sociala inkluderingen och lika möjligheter utan också erbjuder betydande ekonomiska möjligheter till ekonomisk självständighet för personer med funktionsnedsättning och gynnar ekonomin i stort. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska arbetsmyndigheten att samarbeta med nationella yrkesinspektioner för att genomföra den befintliga lagstiftningen. Parlamentet rekommenderar att arbetsmiljöinspektörer övervakar offentliga och privata arbetsgivare för att säkerställa att arbetstagarnas rättigheter efterlevs för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anta en politisk strategi för hela livscykeln för att främja förebyggande av diskriminering och säkerställa att personer med funktionsnedsättning stannar kvar och integreras på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fullt ut genomföra och integrera konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning i alla lagstiftningsåtgärder, politiska åtgärder och finansieringsåtgärder, särskilt när det gäller social inkludering och integrering på arbetsmarknaden av personer med funktionsnedsättning. Parlamentet uppmanar EU och alla medlemsstater att ratificera det fakultativa protokollet till konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet välkomnar den politiska debatt som hölls den 16 juni 2022 mellan arbetsmarknadsministrar och socialministrar om anställning av personer med funktionsnedsättning, undanröjande av hinder för att anställa personer med funktionsnedsättning och åtgärder för att främja deras integration på arbetsmarknaden. Parlamentet ser fram emot konkreta uppföljande åtgärder från medlemsstaternas sida. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet understryker behovet av att särskilt uppmärksamma sysselsättningssituationen för personer med funktionsnedsättning som tillhör etniska minoriteter, såsom migranter, flyktingar, romer och människor av afrikanskt ursprung. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet betonar att en människorättsbaserad strategi måste inrättas som den ram inom vilken samhället diskuterar funktionsnedsättningar, och att funktionsnedsättningsbidraget måste anpassas i enlighet med det. Parlamentet framhåller vikten av en övergripande definition och tillämpning av tillgänglighet och värdet av tillgänglighet som en oumbärlig grund för att personer med funktionssättning ska få lika möjligheter i enlighet med konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och i linje med den allmänna kommentaren nr 2 till denna, där man tar hänsyn till mångfalden bland behoven hos personer med funktionsnedsättning och främjar universell utformning som en EU-princip (55). |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt inleda översynen av direktivet om likabehandling, särskilt när det gäller harmoniserade minimistandarder för skäliga anpassningar för arbetstagare med funktionsnedsättning, för att fullt ut harmonisera det med bestämmelserna i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och genomföra en inkluderande process som ska säkerställa direkt och fullständigt deltagande av organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet betonar vikten av att aktivt involvera personer med funktionsnedsättning, deras familjer och deras organisationer i utvecklingen och genomförandet av alla åtgärder som påverkar dem. Parlamentet betonar vikten av att integrera hänsyn till funktionshinder på arbetsplatsen och betydelsen av social dialog och utbildning för arbetsgivare i detta avseende. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta aktiva åtgärder för att garantera icke-diskriminering för alla och att se till att personer med funktionsnedsättning kan utöva sina arbetstagar- och fackföreningsrättigheter på samma villkor som andra. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet betonar att trakasserier på arbetsplatsen, inbegripet sexuella trakasserier samt repressalier för att man säger ifrån, försvårar tillgången till arbete och anställning och gör det svårare att behålla ett arbete och erbjudas lika karriärmöjligheter, särskilt för kvinnor med funktionsnedsättning (56), och att särskilda åtgärder behövs i medlemsstaterna för att förebygga, bekämpa och bestraffa trakasserier mot personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet anser att inkomststödsystem, handikapprelaterat bistånd och aktivt sysselsättningsstöd är ömsesidigt kompletterade genom att främja ett fullständigt och effektivt deltagande av personer med funktionsnedsättning på arbetsmarknaden, eftersom löner inte är en ersättning för att täcka merutgifter som hör samman med funktionsnedsättningar. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att dela upp inkomststöd och aktivt sysselsättningsstöd och handikapprelaterat bistånd (57) för att säkerställa att reglerna för stödberättigande är så inkluderande som möjligt, och täcka ytterligare handikapprelaterade utgifter, bekämpa fattigdomen i arbete och säkerställa jämlikhet, värdighet och autonomi för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att införa liknande lösningar för omsorgsgivare av personer med funktionsnedsättning så att de kan få en inkomst utöver sina omsorgsrelaterade förmåner. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att säkerställa att medlemsstaterna respekterar principen om likabehandling och lika lön för lika arbete för alla arbetstagare. Parlamentet insisterar även på att personer med funktionsnedsättning som arbetar i skyddade verkstäder åtminstone garanteras de rättigheter och den status som är likvärdig med de arbetstagarrättigheter som människor på den öppna arbetsmarknaden har. Parlamentet anser att dessa verkstäder bör ha en individualiserad strategi och i så stor utsträckning som möjligt endast användas som tillfälliga alternativ för personer med funktionsnedsättning i deras arbetsliv. Parlamentet anser vidare att verkstäderna bör syfta till att främja kompetensutveckling och stödja en övergång till den öppna arbetsmarknaden. Parlamentet insisterar på att personer med funktionsnedsättning som arbetar i sådana miljöer bör skyddas av befintliga rättsliga ramar som rör socialt skydd och arbetsvillkor, inbegripet minimilöneskydd, på lika villkor som andra i enlighet med artikel 27 i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla inkluderande modeller för skyddad anställning med stöd, med respekt för de rättigheter som personer med funktionsnedsättning har, som fungerar som åtgärder för effektiv inkludering och senare en övergång till den öppna arbetsmarknaden. Parlamentet betonar att det är viktigt för personer med funktionsnedsättning att hitta sysselsättning av god kvalitet som matchar deras kompetens och ambitioner och att fortbildning, kompetenshöjning och omskolning av personer med funktionsnedsättning bör ge verkliga förmågor och färdigheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bedöma effektiviteten hos befintliga skyddade verkstäder när det gäller att ge personer med funktionsnedsättning färdigheter att hitta sysselsättning på den öppna arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka denna process. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet konstaterar att covid-19-krisen har till ökat distansarbete och att distansarbete skulle kunna bidra till att främja sysselsättningen för personer med funktionsnedsättning som en anpassningsåtgärd och som ett verktyg för att uppnå en bättre balans mellan arbete och privatliv och minska smärt- och trötthetsrelaterade hinder för att delta på arbetsmarknaden. Parlamentet avråder dock arbetsgivare från att använda distansarbete för att undvika att vidta rimliga anpassningsåtgärder eller att skapa inkluderande arbetsplatskulturer för arbetstagare med funktionsnedsättning (58), eftersom det kan isolera dem och påverka deras psykiska hälsa. Parlamentet betonar att framtida strategier för distansarbete bör tas fram med utgångspunkt i handikapprättigheter och att personer med funktionsnedsättning bör involveras i utformningen av dem samt när nya kollektivavtal förhandlas fram om distansarbete och när företag ser över sin politik för distansarbete för att säkerställa att de är anpassade till personer med funktionsnedsättning. Parlamentet påminner om att lika tillgång till utbildning och fortbildning för personer med funktionsnedsättning, deras förvärv av digitala färdigheter och tillgänglig tillhörande digital infrastruktur, både i städer, på landsbygden och i avlägsna områden, behövs för att personer ska kunna gynnas av de nya sysselsättningsmöjligheter som skapas av digitaliseringen. Parlamentet belyser att skälig anpassning är en rätt för arbetstagare med funktionsnedsättning och anser att medvetenhetshöjande åtgärder och program för färdigheter och förmågor hos personer med funktionsnedsättning samt privata och offentliga arbetsgivares kunskaper om skäliga anpassningar bör främjas av offentliga myndigheter för att ta itu med funkofobi och se till att de ansvariga har verktyg för att anställa, stödja och behålla arbetstagare med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet noterar att främjandet av äldre personers rättigheter är nära kopplat till uppnåendet av lika rättigheter för personer med funktionsnedsättning, eftersom äldre personer har en högre risk för funktionsnedsättning och mer än 46 % av de som är 60 år och äldre har funktionsnedsättningar. Parlamentet betonar, mot bakgrund av demografiska förändringar och särskilt en åldrande befolkning, behovet av att ta itu med nya utmaningar som har att göra med att funktionsnedsättningar blivit vanligare då arbetskraften har åldrats och allt fler arbetstagare har kroniska sjukdomar. Parlamentet betonar vikten av att utforma strategier, inbegripet flexibla arbetsscheman, för att hjälpa arbetstagare med funktionsnedsättning att bättre integreras på arbetsmarknaden, samt omsorgstjänster för personer med funktionsnedsättning, inbegripet fortbildningsstandarder för personal och standarder för personlig assistans. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att övervaka efterlevnaden av principerna nr 2 och 3 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter som föreskriver lika behandling av och lika möjligheter för män och kvinnor när det gäller deltagande på arbetsmarknaden, anställningsvillkor och karriärutveckling, oavsett ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Parlamentet efterlyser övervakning av antagandet av åtgärder inom ramen för konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla skräddarsytt stöd för personer med funktionsnedsättning när det gäller tillgång till färdighetsutveckling, yrkesutbildning och sysselsättning för att säkerställa en inkluderande och aktiv arbetsmarknadspolitik. Parlamentet uppmuntrar arbetsförmedlingar och de offentliga och privata sektorerna att införa personanpassade åtgärder för att förbättra anställbarheten hos och kvarhållandet av personer med funktionsnedsättning på arbetsmarknaden, i syfte att uppfylla kraven i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och utbyta bästa praxis för anställning av personer med funktionsnedsättning genom nätverket för offentliga arbetsförmedlingar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla vägledning, fortbildning och ekonomiskt bidrag för att stödja nya arbetstillfällen, rekrytering, entreprenörskap och egenföretagande för personer med funktionsnedsättning, bland annat genom ESF+. Parlamentet understryker den positiva roll som den sociala ekonomin kan spela för sysselsättningen bland personer med funktionsnedsättning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att skapa incitament för att uppmuntra personer med funktionsnedsättning att skapa enheter inom den sociala ekonomin och att starta inkomstbringande verksamheter. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet anser att arbetsmarknadsstödjande åtgärder måste ta hänsyn till funktionsnedsättning och skräddarsydda politiska åtgärder för att stödja inkludering av personer med funktionsnedsättning i arbetslivet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja jobbmatchning, yrkesprofilering, utbildning under pågående anställning, stöd till arbetsinskolning, arbetsplatsanknuten utbildning, karriärutveckling och mentorskap samt inkluderande och tillgänglig yrkesutbildning för att stödja den nödvändiga integreringen och kvarhållandet av personer med funktionsnedsättning på arbetsplatsen. Parlamentet betonar att åtgärder för att förbättra inkluderingen av och sysselsättningen för personer med funktionsnedsättning inte kommer att bli verkligt effektiva om man inte också tar itu med de stereotyper och stigman kring funktionsnedsättning som finns i arbetslivet och samhället i stort. Parlamentet betonar i detta avseende vikten av kunskapshöjande åtgärder och utbildning för utbildare, arbetsgivare och anställda samt allmänheten för att bekämpa funkofobi, förändra attityderna och säkerställa verkligt inkluderande samhällen. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet betonar att det låga arbetskraftsdeltagandet bland personer med funktionsnedsättning hindrar socioekonomisk inkludering och måste förbättras genom europeiska och nationella program som syftar till att aktivera och utbilda personer som lämnats utanför arbetsmarknaden. Parlamentet betonar att det är ytterst viktigt att stödja och främja deltagandet på arbetsmarknaden bland personer med funktionsnedsättning, men att man också måste inrätta lämpliga och inkluderande mekanismer för socialt skydd, för att säkerställa att alla personer med funktionsnedsättning har tillgång till stöd. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och medlemsstaterna att bedöma de viktigaste tendenserna för framtidens arbete ur ett funktionsnedsättningsperspektiv, i syfte att identifiera och vidta särskilda åtgärder för att göra arbetsmarknaden mer inkluderande och minska den digitala klyftan. Parlamentet understryker vikten av att bättre utnyttja innovativ teknik för att skapa lika villkor och undanröja hinder för utbildning, fortbildning och sysselsättning, särskilt på den digitala arbetsmarknaden, och för att hjälpa personer med funktionsnedsättning att få tillgång till digitala verktyg och programvara som är nödvändiga för att de ska kunna leva självständigt. Parlamentet betonar behovet av att skydda personer med funktionsnedsättning från AI-baserad diskriminering vid beslut som rör rekrytering, urval, befordran och uppsägning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra räckvidden för utbildningskurser i digitala färdigheter för grupper av personer som riskerar utestängning, bland annat personer med funktionsnedsättning och äldre, för att integrera dem bättre i samhällslivet och på arbetsmarknaden, och ge dem bättre tillgång till e-tjänster och administration. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet stöder starkt forskning, sociala investeringar och riktade initiativ på EU-nivå när det gäller program och tjänster som har visat sig vara effektiva för att stödja den långsiktiga integreringen på arbetsmarknaden av personer med funktionsnedsättning, med särskild uppmärksamhet på personer på autismspektrumet. Parlamentet föreslår att medlemsstaterna bör beställa forskning inom modeller och program där ingen evidensbas ännu finns, samt finansiera innovation inom tillhandahållande av tjänster, exempelvis artificiell intelligens tillämpad på tekniska hjälpmedel (59). |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, särskilt de nationella samordnarna, att i sina fleråriga nationella strategier inom ramen för den europeiska barngarantin, rikta särskild uppmärksamhet mot behoven hos barn med funktionsnedsättning och säkerställa effektiv och fri tillgång till tjänster av god kvalitet, särskilt inkluderande utbildning. Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att erbjuda effektiv tillgång till sund kost och lämpligt boende för alla flyktingbarn med funktionsnedsättning på samma villkor som barn i värdländerna, i linje med rådets rekommendation (EU) 2021/1004 för att säkerställa att nationella integrerade åtgärder tar hänsyn till intersektionella nackdelar. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna och kommissionen att skyndsamt öka finansieringen för den europeiska barngarantin med en särskild budget på minst 20 miljarder euro. Parlamentet uppmuntrar alla medlemsstater att i detta avseende avsätta mer än de minsta resurserna från ESF+ under delad förvaltning till stöd för aktiviteter inom ramen för den europeiska barngarantin. Parlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna att tillämpa den förstärkta ungdomsgarantin för att garantera anställningserbjudanden av hög kvalitet, inbegripet skälig lön, tillgång till socialt skydd samt arbetsmiljöer som är anpassade till behoven hos personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra direktivet om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare, genom vilket det införs en möjlighet till fem arbetsdagars betald ledighet för vård av anhörig per år. Parlamentet insisterar på att särskilda arrangemang när det gäller ledighet för omsorgsgivare, pappaledighet, föräldraledighet och flexibla arbetstider bör övervägas för föräldrar i särskilt utsatta situationer, såsom föräldrar med funktionsnedsättning eller föräldrar till barn med funktionsnedsättning eller kroniska sjukdomar, utan att detta får några påföljder från arbetsgivarens sida. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa bättre arbets- och levnadsvillkor, bland annat genom lämpliga minimilöner och åtgärder för insyn i lönesättningen, för att minska den löneklyfta som beror på funktionsnedsättning och uppnå en inkluderande och hållbar tillväxt på arbetsmarknaden. Parlamentet betonar vikten av ett snabbt antagande av direktivet om minimilöner och insyn i lönesättningen, vilket fullt ut ska tillämpas på personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta och främja en europeisk rättslig ram för inkluderande företag i syfte att skapa permanent sysselsättning för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

90.

o

o o

| 91. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

91.

---

(1)  EUT L 23, 27.1.2010, s. 35.

(2)  EUT C 340, 15.12.2010, s. 11.

(3)  https://reliefweb.int/report/world/covid-19-gender-and-disability-checklist-preventing-and-addressing-gender-based

(4)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-02-19-153-en-n.pdf

(5)  EUT C 97, 24.3.2020, s. 41.

(6)  EUT L 315, 3.12.2007, s. 14.

(7)  EUT L 189, 28.5.2021, s. 34.

(8)  EUT L 315, 14.11.2012, s. 57.

(9)  EUT L 327, 2.12.2016, s. 1.

(10)  EUT L 303, 28.11.2018, s. 69.

(11)  EUT L 321, 17.12.2018, s. 36.

(12)  EUT L 151, 7.6.2019, s. 70.

(13)  EUT L 188, 12.7.2019, s. 79.

(14)  EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(15)  EUT L 127, 16.5.2019, s. 34.

(16)  EUT C 137 E, 27.5.2010, s. 68.

(17)  EGT L 167, 12.6.1998, s. 25.

(18)  EUT L 223, 22.6.2021, s. 14.

(19)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14646-2019-INIT/sv/pdf

(20)  Antagna texter, P9_TA(2022)0265.

(21)  Antagna texter, P9_TA(2022)0129.

(22)  EUT C 434, 15.11.2022, s. 50.

(23)  Antagna texter, P9_TA(2022)0219.

(24)  EUT C 81, 18.2.2022, s. 43.

(25)  EUT C 251, 30.6.2022, s. 2.

(26)  EUT C 184, 5.5.2022, s. 88.

(27)  EUT C 132, 24.3.2022, s. 129.

(28)  EUT C 506, 15.12.2021, s. 94.

(29)  EUT C 474, 24.11.2021, s. 48.

(30)  EUT C 371, 15.9.2021, s. 6.

(31)  EUT C 316, 6.8.2021, s. 2.

(32)  EUT C 362, 8.9.2021, s. 8.

(33)  EUT C 346, 27.9.2018, s. 94.

(34)  EUT C 363, 28.10.2020, s. 164.

(35)  Studie – European Structural and Investment Funds and People with Disabilities in the European Union, Europaparlamentet, generaldirektoratet för unionens interna politik, utredningsavdelning C – medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor, den 3 november 2016.

(36)  Studie – Inclusive education for learners with disabilities, Europaparlamentet, generaldirektoratet för unionens interna politik, utredningsavdelning C – medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor, 15 september 2017.

(37)  Studie – The protection role of the Committee on petitions in the context of the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities, Europaparlamentet, generaldirektoratet för unionens interna politik, utredningsavdelning C – medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor, 9 oktober 2015.

(38)  Djupanalys – The European Accessibility Act (Den europeiska rättsakten om tillgänglighet), Europaparlamentet, generaldirektoratet för unionens interna politik, utredningsavdelning C – medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor, 15 augusti 2016.

(39)  Studie – Transport and tourism for persons with disabilities and persons with reduced mobility, Europaparlamentet, generaldirektoratet för unionens interna politik, utredningsavdelning B – struktur- och sammanhållningspolitik, 8 maj 2018.

(40)  Studie – The Post-2020 European Disability Strategy, Europaparlamentet, generaldirektoratet för unionens interna politik, utredningsavdelning C – medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor, 15 juli 2020.

(41)  Studie – The implementation of the 2015 Concluding Observations of the CRPD Committee by the EU, Europaparlamentet, generaldirektoratet för inre politik, utredningsavdelning C – medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor, 2 december 2021.

(42)  https://www.eca.europa.eu/sv/Pages/DocItem.aspx?did=58678

(43)  EGT L 180, 19.7.2000, s. 22.

(44)  EUT L 167, 4.7.2018, s. 28.

(45)  EUT L 223, 22.6.2021, s. 14.

(46)  Gemensam information till FN:s kommitté för rättigheter för personer med funktionsnedsättning om översynen av EU:s genomförande av konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, tillgänglig på https://equineteurope.org/wp-content/uploads/2022/02/02-14-Joint-Briefing-CRPD-Equality-and-intersectional-issues-faced-by-persons-with-disabilities-in-the-European-Union.pdf

(47)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=sv&catId=1138

(48)  Europeiskt handikappforums rapport om mänskliga rättigheter i Europa för 2022.

(49)  FN:s befolkningsfond (UNFPA) och Women Enabled International, ”2Women and Young Persons with Disabilities: Guidelines for Providing Rights-Based, Gender-Responsive Services to Address Gender-Based Violence and Sexual and Reproductive Health and Rights”, 2018, https://www.unfpa.org/sites/default/files/pub-pdf/UNFPA-WEI_Guidelines_Disability_GBV_SRHR_FINAL_19-11-18_0.pdf.

(50)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (EUT L 231, 30.6.2021, s. 159).

(51)  EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 (COM(2021)0101), s. 16.

(52)  https://www.edf-feph.org/content/uploads/2022/09/Final-Forced-Sterilisarion-Report-2022-European-Union-copia_compressed.pdf

(53)  Rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta (EGT L 212, 7.8.2001, s. 12).

(54)  Artikel 27 i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning.

(55)  I artikel 2 i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning definieras universell utformning som ”sådan utformning av produkter, miljöer, program och tjänster att de ska kunna användas av alla i största möjliga utsträckning utan behov av anpassning eller specialutformning”. Universell utformning ska inte utesluta hjälpmedel för enskilda grupper av personer med funktionsnedsättning där så behövs.

(56)  Europe 2020 data & People with disabilities – tables (EU SILC 2017), framställd av Stefanos Grammenos, Centre for European Social and Economic Policy, 27 december 2019.

(57)  FN:s särskilda rapportör för rättigheter för personer med funktionsnedsättning, Rapport från den särskilda rapportören om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som lades fram vid FN:s generalförsamlings 70:e session den 7 augusti 2015.

(58)  Schur, L.A., Ameri, M. and Kruse, D., ”Telework After COVID: A ’Silver Lining’ for Workers with Disabilities?”, Journal of Occupational Rehabilitation, vol. 30, nr 4, 2020, s. 521–536.

(59)  European Platform for Rehabilitation, ”Artificial intelligence and service provision for people with disabilities – An analytical paper”, 2022.

---

| 17.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/35

---

P9_TA(2022)0436

En långsiktig vision för EU:s landsbygdsområden

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2022 om en långsiktig vision för EU:s landsbygdsområden – för starkare, sammanlänkade, resilienta och välmående landsbygdsområden 2040 (2021/2254(INI))

(2023/C 177/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 juni 2021En långsiktig vision för EU:s landsbygdsområden – för starkare, sammanlänkade, resilienta och välmående landsbygdsområden 2040 (COM(2021)0345), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 juni 2021En långsiktig vision för EU:s landsbygdsområden – för starkare, sammanlänkade, resilienta och välmående landsbygdsområden 2040 (COM(2021)0345),

| — | med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och av målen för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och av målen för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av Parisavtalet som ingicks vid den 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisavtalet som ingicks vid den 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar,

| — | med beaktande av artiklarna 39 och 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 39 och 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag) (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 av den 2 december 2021 om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som ska upprättas av medlemsstaterna inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (strategiska GJP-planer) och finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu), och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 av den 2 december 2021 om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som ska upprättas av medlemsstaterna inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (strategiska GJP-planer) och finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu), och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013 (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 av den 2 december 2021 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av förordning (EU) nr 1306/2013 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 av den 2 december 2021 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av förordning (EU) nr 1306/2013 (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa fonder och för Asyl- migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa fonder och för Asyl- migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 av den 29 april 2021 om inrättande av programmet för ett digitalt Europa (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 av den 29 april 2021 om inrättande av programmet för ett digitalt Europa (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 oktober 2016 om hur den gemensamma jordbrukspolitiken kan öka sysselsättningen på landsbygden (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 oktober 2016 om hur den gemensamma jordbrukspolitiken kan öka sysselsättningen på landsbygden (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 april 2017 om kvinnor och deras roller i landsbygdsområden (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 april 2017 om kvinnor och deras roller i landsbygdsområden (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2017 om en handlingsplan för naturen, människorna och näringslivet (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2017 om en handlingsplan för naturen, människorna och näringslivet (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 30 maj 2018 om framtiden för livsmedel och jordbruk (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 30 maj 2018 om framtiden för livsmedel och jordbruk (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2018 om att hantera de särskilda behoven i landsbygdsområden, bergsområden och avlägsna områden (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2018 om att hantera de särskilda behoven i landsbygdsområden, bergsområden och avlägsna områden (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2022 om sammanhållningspolitikens roll för att främja innovativ och smart omställning och regional IKT-konnektivitet (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2022 om sammanhållningspolitikens roll för att främja innovativ och smart omställning och regional IKT-konnektivitet (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2020 om den europeiska skogsstrategin – vägen framåt (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2020 om den europeiska skogsstrategin – vägen framåt (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2021 om från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2021 om från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2021 om EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030: Ge naturen större plats i våra liv (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2021 om EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030: Ge naturen större plats i våra liv (15),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020)0381),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 november 2021Beredskapsplan för att trygga livsmedelstillgången och livsmedelsförsörjningen under kristider (COM(2021)0689), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 november 2021Beredskapsplan för att trygga livsmedelstillgången och livsmedelsförsörjningen under kristider (COM(2021)0689),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 juli 2021Ny EU-skogsstrategi för 2030 (COM(2021)0572), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 juli 2021Ny EU-skogsstrategi för 2030 (COM(2021)0572),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 februari 2022 om den åttonde sammanhållningsrapporten: Sammanhållning i Europa på väg mot 2050 (COM(2022)0034), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 februari 2022 om den åttonde sammanhållningsrapporten: Sammanhållning i Europa på väg mot 2050 (COM(2022)0034),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 17 juni 2020 om de demografiska förändringarnas konsekvenser (COM(2020)0241), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 17 juni 2020 om de demografiska förändringarnas konsekvenser (COM(2020)0241),

| — | med beaktande av kommissionens grönbok om åldrande av den 27 januari 2021Främja solidaritet och ansvar mellan generationerna (COM(2021)0050), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok om åldrande av den 27 januari 2021Främja solidaritet och ansvar mellan generationerna (COM(2021)0050),

| — | med beaktande av Cork 2.0-förklaringen om ett bättre liv i landsbygdsområden (A Better Life in Rural Areas), som antogs av parterna vid Europeiska konferensen om landsbygdsutveckling i Cork 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cork 2.0-förklaringen om ett bättre liv i landsbygdsområden (A Better Life in Rural Areas), som antogs av parterna vid Europeiska konferensen om landsbygdsutveckling i Cork 2016,

| — | med beaktande av Bled-förklaringen om en smartare framtid för landsbygdsområdena i EU, som undertecknades den 13 april 2018 i Bled i Slovenien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Bled-förklaringen om en smartare framtid för landsbygdsområdena i EU, som undertecknades den 13 april 2018 i Bled i Slovenien,

| — | med beaktande av FN:s förklaring om jordbrukares och andra lantarbetares rättigheter, som antogs av människorättsrådet den 28 september 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring om jordbrukares och andra lantarbetares rättigheter, som antogs av människorättsrådet den 28 september 2018,

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 maj 2022 om EU:s handlingsplan för ekologiskt jordbruk (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 maj 2022 om EU:s handlingsplan för ekologiskt jordbruk (16),

| — | med beaktande av allmän rekommendation nr 34 (2016) från FN:s kommitté för avskaffande av diskriminering av kvinnor om landsbygdskvinnors rättigheter, som antogs den 7 mars 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av allmän rekommendation nr 34 (2016) från FN:s kommitté för avskaffande av diskriminering av kvinnor om landsbygdskvinnors rättigheter, som antogs den 7 mars 2016,

| — | med beaktande av princip 20 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av princip 20 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter,

| — | med beaktande av den studie om den europeiska jordbruksmodellen som beställts av parlamentets utskott för jordbruk och landsbygdens utveckling The future of the European Farming Model: Socio-economic and territorial impacts of the decline in the number of farms and farmers in the EU, som offentliggjordes av utredningsavdelningen för struktur- och sammanhållningspolitik i april 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den studie om den europeiska jordbruksmodellen som beställts av parlamentets utskott för jordbruk och landsbygdens utveckling The future of the European Farming Model: Socio-economic and territorial impacts of the decline in the number of farms and farmers in the EU, som offentliggjordes av utredningsavdelningen för struktur- och sammanhållningspolitik i april 2022,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 mars 2021 om en handlingsplan för utvecklingen av ekologisk produktion (COM(2021)0141), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 mars 2021 om en handlingsplan för utvecklingen av ekologisk produktion (COM(2021)0141),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2022 om behovet av en brådskande EU-handlingsplan för att trygga livsmedelsförsörjningen inom och utanför EU efter Rysslands invasion av Ukraina (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2022 om behovet av en brådskande EU-handlingsplan för att trygga livsmedelsförsörjningen inom och utanför EU efter Rysslands invasion av Ukraina (17),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 8 april 2021Evaluation of the impact of the CAP on generational renewal, local development and jobs in rural areas (SWD(2021)0078), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 8 april 2021Evaluation of the impact of the CAP on generational renewal, local development and jobs in rural areas (SWD(2021)0078),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska regionkommittén av den 26 januari 2022En långsiktig vision för EU:s landsbygdsområden (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska regionkommittén av den 26 januari 2022En långsiktig vision för EU:s landsbygdsområden (18),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 23 mars 2022En långsiktig vision för EU:s landsbygdsområden (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 23 mars 2022En långsiktig vision för EU:s landsbygdsområden (19),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för regional utveckling och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för regional utveckling och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A9-0269/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A9-0269/2022), och av följande skäl:

| A. | Uppskattningsvis 83 procent av EU:s territorium är landsbygdsområden, och där bor ungefär 137 miljoner människor (30 procent av EU:s befolkning). EU:s landsbygdsområden är mycket viktiga som platser för livsmedelsproduktion, skogar och energiproduktion, särskilt förnybar energi, samt för att uppnå målen i den europeiska gröna given, klimatneutralitet och målen för hållbar utveckling. Landsbygdsområden, särskilt avlägsna och mindre utvecklade landsbygdsområden, bergsområden, öar och yttersta randområden, har särskilda utmaningar som är olösta sedan länge, och deras unika potential för utveckling och innovation erkänns inte i tillräcklig utsträckning. |
| --- | --- |

A.

Uppskattningsvis 83 procent av EU:s territorium är landsbygdsområden, och där bor ungefär 137 miljoner människor (30 procent av EU:s befolkning). EU:s landsbygdsområden är mycket viktiga som platser för livsmedelsproduktion, skogar och energiproduktion, särskilt förnybar energi, samt för att uppnå målen i den europeiska gröna given, klimatneutralitet och målen för hållbar utveckling. Landsbygdsområden, särskilt avlägsna och mindre utvecklade landsbygdsområden, bergsområden, öar och yttersta randområden, har särskilda utmaningar som är olösta sedan länge, och deras unika potential för utveckling och innovation erkänns inte i tillräcklig utsträckning.

| B. | Den totala befolkningsandelen i landsbygdsområden har minskat något på EU-nivå under de senaste tio åren, och minskat kraftigt under de senaste 50 åren, på grund av åldrande och utflyttning (urbanisering). Andelen personer över 65 år är i allmänhet störst i landsbygdsområden och förväntas öka i framtiden. Fram till 2050 kommer befolkningen sannolikt att krympa i fyra av fem landsbygdsområden i EU, och avlägset belägna områden förväntas förlora ännu fler invånare. |
| --- | --- |

B.

Den totala befolkningsandelen i landsbygdsområden har minskat något på EU-nivå under de senaste tio åren, och minskat kraftigt under de senaste 50 åren, på grund av åldrande och utflyttning (urbanisering). Andelen personer över 65 år är i allmänhet störst i landsbygdsområden och förväntas öka i framtiden. Fram till 2050 kommer befolkningen sannolikt att krympa i fyra av fem landsbygdsområden i EU, och avlägset belägna områden förväntas förlora ännu fler invånare.

| C. | Enligt artikel 174 i EUF-fördraget måste unionen sträva efter att minska skillnaderna mellan de olika regionernas utvecklingsnivåer, med särskild uppmärksamhet på vissa regioner, särskilt landsbygdsområden. För att uppnå hållbar utveckling måste landsbygdsområdena få tillräckligt ekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

C.

Enligt artikel 174 i EUF-fördraget måste unionen sträva efter att minska skillnaderna mellan de olika regionernas utvecklingsnivåer, med särskild uppmärksamhet på vissa regioner, särskilt landsbygdsområden. För att uppnå hållbar utveckling måste landsbygdsområdena få tillräckligt ekonomiskt stöd.

| D. | Den genomsnittliga sysselsättningsgraden i EU:s landsbygdsområden utvecklades positivt 2012–2020, men med skillnader mellan medlemsstaterna och med varierande kvalitet på sysselsättningsutbudet. Andelen av befolkningen som riskerar fattigdom eller social utestängning är större i landsbygdsområden än i städer. |
| --- | --- |

D.

Den genomsnittliga sysselsättningsgraden i EU:s landsbygdsområden utvecklades positivt 2012–2020, men med skillnader mellan medlemsstaterna och med varierande kvalitet på sysselsättningsutbudet. Andelen av befolkningen som riskerar fattigdom eller social utestängning är större i landsbygdsområden än i städer.

| E. | Arbetsvillkoren för en betydande andel av arbetstagarna inom EU:s jordbrukssektor är extremt hårda och osäkra och kännetecknas av låga löner, långa arbetstider, odeklarerat arbete, hög förekomst av olyckor och sjukdomar samt dåliga bostadsförhållanden. |
| --- | --- |

E.

Arbetsvillkoren för en betydande andel av arbetstagarna inom EU:s jordbrukssektor är extremt hårda och osäkra och kännetecknas av låga löner, långa arbetstider, odeklarerat arbete, hög förekomst av olyckor och sjukdomar samt dåliga bostadsförhållanden.

| F. | Tillgång till vattentjänster, sanitet, vägförbindelser, hälso- och sjukvård, utbildning, bredbandsinternet och andra grundläggande tjänster är avgörande för landsbygdsområdenas utveckling. I vissa landsbygdsområden har hushållen fortfarande inte tillgång till grundläggande tjänster, särskilt vatten- och sanitetstjänster, samtidigt som det fortfarande finns skillnader mellan medlemsstaterna (20). Medborgarna identifierade transportinfrastrukturer och transportförbindelser som de viktigaste behoven i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

F.

Tillgång till vattentjänster, sanitet, vägförbindelser, hälso- och sjukvård, utbildning, bredbandsinternet och andra grundläggande tjänster är avgörande för landsbygdsområdenas utveckling. I vissa landsbygdsområden har hushållen fortfarande inte tillgång till grundläggande tjänster, särskilt vatten- och sanitetstjänster, samtidigt som det fortfarande finns skillnader mellan medlemsstaterna (20). Medborgarna identifierade transportinfrastrukturer och transportförbindelser som de viktigaste behoven i landsbygdsområden.

| G. | Endast en av sex invånare på landsbygden har tillgång till ultrasnabba bredbandsanslutningar. Det är betydande skillnad mellan landsbygd och städer när det gäller grundläggande digital kompetens, där 28 procent av de vuxna på landet hade grundläggande digital kompetens eller mer, jämfört med 62 procent av de vuxna som bor i städer (2019). Det är fortfarande stora skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller internetanslutningar; upp till 25 procent av hushållen på landsbygden har fortfarande inte tillgång till internet i vissa medlemsstater (21). |
| --- | --- |

G.

Endast en av sex invånare på landsbygden har tillgång till ultrasnabba bredbandsanslutningar. Det är betydande skillnad mellan landsbygd och städer när det gäller grundläggande digital kompetens, där 28 procent av de vuxna på landet hade grundläggande digital kompetens eller mer, jämfört med 62 procent av de vuxna som bor i städer (2019). Det är fortfarande stora skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller internetanslutningar; upp till 25 procent av hushållen på landsbygden har fortfarande inte tillgång till internet i vissa medlemsstater (21).

| H. | Jämställdhet är en av EU:s grundläggande värderingar, och erkänns i fördragen och i stadgan om de grundläggande rättigheterna. Det råder fortfarande stor ojämlikhet mellan könen på landsbygden. Arbetslöshet, otrygga anställningsavtal och informella arbetsvillkor är vanligare bland kvinnor, som också är underrepresenterade i beslutsfattande organ såsom jordbrukskooperativ, fackföreningar och kommunala myndigheter. |
| --- | --- |

H.

Jämställdhet är en av EU:s grundläggande värderingar, och erkänns i fördragen och i stadgan om de grundläggande rättigheterna. Det råder fortfarande stor ojämlikhet mellan könen på landsbygden. Arbetslöshet, otrygga anställningsavtal och informella arbetsvillkor är vanligare bland kvinnor, som också är underrepresenterade i beslutsfattande organ såsom jordbrukskooperativ, fackföreningar och kommunala myndigheter.

| I. | Antalet jordbruksföretag i EU-27 minskade med 32 procent mellan 2003 och 2016, med den största minskningen bland små jordbruksföretag under fem hektar (38 procent). År 2016 fanns det 10,5 miljoner jordbruksföretag i EU, varav majoriteten (92 procent) var familjejordbruk. Fram till 2040 kan EU förlora ytterligare 6,4 miljoner jordbruk, vilket leder till ett återstående antal på omkring 3,9 miljoner jordbruk i hela EU, en exceptionell minskning på 62 procent jämfört med 2016. |
| --- | --- |

I.

Antalet jordbruksföretag i EU-27 minskade med 32 procent mellan 2003 och 2016, med den största minskningen bland små jordbruksföretag under fem hektar (38 procent). År 2016 fanns det 10,5 miljoner jordbruksföretag i EU, varav majoriteten (92 procent) var familjejordbruk. Fram till 2040 kan EU förlora ytterligare 6,4 miljoner jordbruk, vilket leder till ett återstående antal på omkring 3,9 miljoner jordbruk i hela EU, en exceptionell minskning på 62 procent jämfört med 2016.

| J. | År 2016 fanns det för varje jordbrukare under 35 år fler än sex jordbrukare över 65 år (22), vilket gör stigande ålder bland EU:s jordbrukare till en av de största utmaningarna för landsbygdsområdena. Andelen unga kvinnliga jordbrukare är särskilt låg. |
| --- | --- |

J.

År 2016 fanns det för varje jordbrukare under 35 år fler än sex jordbrukare över 65 år (22), vilket gör stigande ålder bland EU:s jordbrukare till en av de största utmaningarna för landsbygdsområdena. Andelen unga kvinnliga jordbrukare är särskilt låg.

| K. | EU:s djurhållningsföretag sysselsätter omkring 4 miljoner människor och är den största mottagaren av stöd från den gemensamma jordbrukspolitikens (GJP) andra pelare till jordbruksföretag i missgynnade områden, som står för 50 procent av den utnyttjade jordbruksarealen i EU. |
| --- | --- |

K.

EU:s djurhållningsföretag sysselsätter omkring 4 miljoner människor och är den största mottagaren av stöd från den gemensamma jordbrukspolitikens (GJP) andra pelare till jordbruksföretag i missgynnade områden, som står för 50 procent av den utnyttjade jordbruksarealen i EU.

| L. | De tematiska grupperna i det europeiska nätverket för landsbygdsutveckling har visat sig vara ett effektivt verktyg för offentlig-privata territoriella partnerskap. Dessa grupper har dessutom lyckats bli ett samlingsforum för frågor som rör territoriell förnyelse, innovation, nedifrån och upp-strategier och integrerade strategier inom jordbruk och landsbygdsutveckling, decentraliserad förvaltning, nätverksintegration och samarbete. |
| --- | --- |

L.

De tematiska grupperna i det europeiska nätverket för landsbygdsutveckling har visat sig vara ett effektivt verktyg för offentlig-privata territoriella partnerskap. Dessa grupper har dessutom lyckats bli ett samlingsforum för frågor som rör territoriell förnyelse, innovation, nedifrån och upp-strategier och integrerade strategier inom jordbruk och landsbygdsutveckling, decentraliserad förvaltning, nätverksintegration och samarbete.

| M. | Ett av GJP-målen för den innevarande programperioden är att främja sysselsättning, tillväxt, jämställdhet, inbegripet kvinnors deltagande i jordbruk, social delaktighet och lokal utveckling i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

M.

Ett av GJP-målen för den innevarande programperioden är att främja sysselsättning, tillväxt, jämställdhet, inbegripet kvinnors deltagande i jordbruk, social delaktighet och lokal utveckling i landsbygdsområden.

| N. | Oro har uttryckts över gruvverksamheters negativa påverkan på vatten, skyddade områden och miljön och de potentiella ekologiska skadorna för omgivningen och andra försörjningskällor, vilket kan påverka människors inkomster, hälsa och livskvalitet (23). |
| --- | --- |

N.

Oro har uttryckts över gruvverksamheters negativa påverkan på vatten, skyddade områden och miljön och de potentiella ekologiska skadorna för omgivningen och andra försörjningskällor, vilket kan påverka människors inkomster, hälsa och livskvalitet (23).

Utmaningar och möjligheter för starkare, resilienta och inkluderande landsbygdsområden

| 1. | Europaparlamentet betonar den historiska, geografiska, ekonomiska och sociala mångfalden i EU:s landsbygdsområden. Parlamentet påminner om att landsbygdsområden nära städer, kustområden, gränsöverskridande områden eller bergsområden, i de yttersta randområdena och i glesbefolkade områden har olika utmaningar som kräver skräddarsydda riktade lösningar som bör genomföras i samarbete med lokala intressenter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att politik och åtgärder på EU-nivå i kombination med nationella, regionala och lokala platsbaserade strategier är avgörande för att trygga välståndet och välbefinnandet för EU-medborgarna på landsbygden och för att ta itu med deras utmaningar, nämligen minskande och åldrande befolkning, högre risk för fattigdom och social utestängning och färre arbetstillfällen av god kvalitet. Parlamentet påpekar att landsbygdsområdena har en BNP per capita som ligger betydligt under EU:s genomsnitt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar vidare att landsbygdsområden saknar tillgång till allmänna tjänster av god kvalitet, såsom vattentjänster, sanitet, vägförbindelser, hälso- och sjukvård, barnomsorg och utbildning av god kvalitet, och att de har dåliga förbindelser, med begränsade transportalternativ och brist på höghastighetsbredband, samt andra grundläggande tjänster såsom post och bank, utöver problem med för dåliga och för få bostäder, klimat- och miljöpåfrestningar, jämställdhetsklyftan och begränsade möjligheter till innovation och tillgång till teknisk utveckling. Parlamentet påpekar att avlägsen belägenhet markant förvärrar svårigheterna i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att demografisk nedgång och åldrande kommer att påverka alla regioner, men framför allt landsbygdsområden, på grund av att folk flyttar till stadsområden, särskilt ungdomar, vilket kommer att inverka negativt på tillväxtpotentialen, livskvaliteten, kompetensutvecklingen och tillgången till tjänster. Parlamentet konstaterar att offentlig politik inte har kunnat vända trenden med avfolkning i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar den centrala roll som landsbygdsområden kan spela när det gäller att hantera sociala, ekonomiska och miljörelaterade utmaningar genom att tillhandahålla ekosystemtjänster för att mildra klimatförändringar och miljöförstöring, säkerställa hållbar och tillräcklig livsmedelsproduktion, inbegripet ekologiska livsmedel, bevara det fysiska och det immateriella kulturarvet på landsbygden, främja naturskyddet och den biologiska mångfalden, tillhandahålla unika kulturlandskap för fritids- och rekreationsändamål samt utveckla den cirkulära ekonomin och bidra till en rättvis grön och digital omställning. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar i detta sammanhang synergierna mellan landsbygdssamhällen, miljöskydd, livsmedelstrygghet och medvetenhet om djurens välbefinnande. Parlamentet betonar behovet av att ge adekvat stöd till jordbrukarna och kompensera dem för tillhandahållandet av kollektiva nyttigheter och ekosystemtjänster, för att bidra till landsbygdsområdenas ekonomiska bärkraft. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmärksammar det växande missnöjet bland landsbygdsbefolkningar som anser att deras behov inte beaktas tillräckligt i det politiska beslutsfattandet och som känner sig underrepresenterade, vilket skapar en grogrund för minskat medborgerligt och politiskt engagemang, vilket i sin tur måste uppmärksammas och skulle kunna leda till att olika former av demokratiskt utanförskap. Parlamentet hävdar att en allt kraftigare klyfta mellan landsbygd och städer, geografiskt avlägset läge och brist på grundläggande tjänster ackumuleras och ökar detta missnöje. Parlamentet anser att ungdomars deltagande i det lokala samhällslivet kan bidra till att bromsa migrationen av ungdomar från landsbygdsområden. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet noterar att EU-medborgarna fortfarande har ett starkt förtroende för regionala och lokala myndigheter, vilket framgår av Eurobarometerundersökningar, och betonar vikten av dessa förvaltningsnivåers engagemang för att stödet till det europeiska projektet ska kunna blomma upp igen på landsbygden. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att landsbygdsområden är särskilt sårbara för effekterna av kriser såsom covid-19-pandemin, kriget i Ukraina och klimatförändringar, men också kan erbjuda nya möjligheter och lösningar som svar på sådana kriser och spela en viktig roll för att trygga livsmedelsförsörjningen, livsmedelsoberoendet liksom oberoende av fossila bränslen eller energiimport, om de rätta stödramarna finns på plats. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar att covid-19-pandemin resulterade i nya beteenden inom boende, arbete och interaktion, exempelvis distansarbete, som skapar nya möjligheter med många positiva externa effekter för ny kraft i landsbygdsområden. Parlamentet noterar att medborgarna har insett att landsbygdsområden kan erbjuda lösningar på denna kris. |
| --- | --- |

10.

En långsiktig vision för EU:s landsbygdsområden

| 11. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om en långsiktig vision för EU:s landsbygdsområden. Parlamentet instämmer i meddelandets allmänna mål och anser att det erbjuder en mycket värdefull möjlighet till samordnade och förstärkta åtgärder för landsbygdsområdenas nuvarande och framtida situation, med nya möjligheter till social, ekonomisk och miljömässig förnyelse. Parlamentet betonar vikten av att se till att EU:s fonder och politik kompletterar varandra för att stödja landsbygdsområden och att information finns tillgänglig för lokala aktörer. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att utvecklingen av landsbygdsområden måste fortsätta att stå högt upp på EU:s dagordning och uppmanar de kommande ordförandeskapen för Europeiska unionens råd att fullt ut fullfölja denna ambition och i sina slutsatser uttrycka behovet av att agera för landsbygdsområdena. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet noterar förslaget till en handlingsplan för landsbygden, som bör utvecklas till ett dynamiskt verktyg för framtida åtgärder med konkreta resultat, till stöd för integrerade strategier för hållbar utveckling i linje med partnerskapsprincipen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ge högsta prioritet åt dess förverkligande, fastställa tydliga mätbara bindande delmål, säkerställa att den åtföljs av nödvändiga resurser för effektivt genomförande och uppnå det övergripande målet om starkare, mer sammanlänkade, resilienta och välmående landsbygdsområden 2040. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet håller med om att det finns behov av en gemensam, EU-omfattande definition av funktionella landsbygdsområden, som gör åtskillnad mellan landsbygdsområden och stadsnära områden och erkänner komplexiteten, mångfalden och särdragen i dessa områden. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att i samarbete med nationella, regionala och lokala aktörer snabbt utveckla och börja tillämpa en sådan definition. Parlamentet anser att denna definition skulle kunna användas för att jämföra utvecklingen av europeiska landsbygdsområden och leda till ett mer målinriktat genomförande av politik och åtgärder inom dessa territorier. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en gemensam metod och samtidigt ge tillräcklig flexibilitet för att tillgodose medlemsstaternas särdrag och behov. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet stöder utvecklingen av en landsbygdspakt och betonar vikten av att lokala, regionala och nationella aktörer deltar i styrningen av den, inbegripet det civila samhället, för att initiativet ska ge bra resultat. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet anser att landsbygdspakten behöver konkreta slutmål, delmål, flernivåstyrning och övervakningssystem plus tydliga institutionella ansvarsområden. Parlamentet anser att landsbygdspakten bör fungera som en plattform för utbyte av god praxis mellan landsbygdsområden och stödja dem när det gäller att använda tillgängliga verktyg, bidra till synergier, komplementaritet och samstämmighet i EU:s insatser och underlätta EU:s strategiska oberoende. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar tillkännagivandet av ett observationsorgan för landsbygden för att förbättra insamlingen och analysen av uppgifter om landsbygdsområden. Parlamentet anser att observationsorganet är ett bra instrument för att ge input, utforma och övervaka en bättre offentlig politik samt för att följa upp arbetet med att genomföra den långsiktiga visionen och EU:s framtida politik och landsbygdsstrategier, inbegripet EU:s handlingsplan för landsbygden. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet anser att observationsorganet för landsbygden bör vara ett tillfälle att identifiera uppgiftsluckor och förbättra databaser, särskilt vad gäller könsuppdelade data, för att främja en mer detaljerad statistisk strategi och ta fram indikatorer på lämplig geografisk nivå för att fånga upp befolkningens behov. Parlamentet betonar behovet av tillräcklig finansiering och tillräckliga resurser, öppenhet och en tydlig färdplan med tidsramar och mål. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet betonar vikten av att införa en mekanism för landsbygdssäkring för EU-initiativ, i syfte att bedöma EU-politikens koherens och komplementaritet och dess potentiella inverkan på landsbygdsområden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja utveckling och inrättande av effektiva mekanismer för landsbygdssäkring på nationell nivå och bedöma hur föreslagen lagstiftning påverkar landsbygden för att se till att den är ändamålsenlig, och uppmanar kommissionen att vid behov bistå medlemsstaterna med detta. Parlamentet anser att mekanismen för landsbygdssäkring bör göras obligatorisk och understryker vikten av att involvera lokala och regionala myndigheter i fastställandet och genomförandet av mekanismer för landsbygdssäkring samt i deras styrning på både europeisk och nationell nivå. |
| --- | --- |

20.

En väg för landsbygdsområdenas framtid 2040

| 21. | Europaparlamentet insisterar på att medborgare i landsbygdsområden, liksom alla andra medborgare, måste ges rättvisa möjligheter att uppnå sina yrkesmässiga, sociala och personliga mål, med särskild hänsyn till mer utsatta grupper, och insisterar på att den europeiska pelaren för sociala rättigheter måste tillämpas. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar att landsbygdssamhällen måste ha lika tillgång till tjänster av allmänt intresse för att säkerställa inkluderande och rättvisa levnadsvillkor och välbefinnande, särskilt hälso- och sjukvårdstjänster, utbildning, kompetenshöjning, omskolning, livslångt lärande, social omsorg, barn- och äldreomsorg, konnektivitet och rörlighet samt bostäder, post- och banktjänster, platser för sociala möten och kulturell verksamhet och infrastruktur. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar i detta avseende vikten av offentliga investeringar och offentliga partnerskap samt av att förbättra det gränsöverskridande samarbetet och samarbetet mellan landsbygd och städer. Parlamentet påpekar potentialen hos decentraliserade och multifunktionella servicecentrum och hos skräddarsydda renoverade byggnader med nya användningsområden samt innovativa metoder för tillhandahållande av tjänster. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt utsatta grupper som bor på landsbygden, såsom personer med funktionsnedsättning, äldre och migranter, särskilt säsongsarbetare, för att se till att deras särskilda behov tillgodoses samtidigt som social delaktighet främjas. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare harmonisera praxis mellan medlemsstaterna när det gäller inkludering av personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar att riktade insatser till stöd för ungdomar, och för att se till att generationsskiften verkligen äger rum, bör prioriteras för att främja ungdomars permanenta närvaro på landsbygden och motverka den demografiska nedgången. Parlamentet betonar att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att övervinna de största utmaningarna och undanröja befintliga hinder, såsom tillgång till högre utbildning och kunskapsöverföring, sysselsättningsmöjligheter, förvärv av företagskompetens och tillgång till mark och kapital. Parlamentet betonar behovet av högkvalitativa jordbruksutbildningssystem för utbildning av unga yrkesverksamma. Parlamentet betonar i detta avseende den viktiga roll som unga jordbrukare spelar för att modernisera EU:s jordbruk och skapa fler möjligheter i landsbygdsområden. Parlamentet betonar behovet av stöd så att de lyckas etablera sig, särskilt genom att underlätta köp och arrende av jordbruksmark, och noterar i detta avseende att inkubatorer för jordbruksföretag har god potential. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla och stärka åtgärder, i enlighet med den europeiska pelaren för sociala rättigheter, för bättre rättigheter, arbetsvillkor, säkerhet, hälsa och social trygghet för arbetstagare i landsbygdsområden, inbegripet levnads- och arbetsvillkor för säsongsarbetare och migrerande arbetstagare, samtidigt som man säkrar koherensen mellan olika politikområden som inverkar på dessa frågor. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet understryker att den europeiska gröna given, inbegripet från jord till bord-strategin och den digitala omställningen, kan skapa nya möjligheter i landsbygdsområden, en ny dynamik för en mer motståndskraftig framtid och möjligheter till hållbara arbetstillfällen. Parlamentet påpekar behovet av att säkerställa en rättvis och inkluderande omställning, främja ekonomisk livskraft på landsbygden och territoriell och social sammanhållning, och att tillhandahålla lämpligt stöd och tillräckliga resurser för att möta utmaningarna i detta avseende, särskilt mot bakgrund av den rådande krisen. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet understryker den centrala roll som jordbruket, den jordbruksbaserade livsmedelssektorn och det hållbara skogsbruket spelar i landsbygdsområden när det gäller att skapa arbetstillfällen och säkerställa livsmedel av många olika slag och av hög kvalitet samt hållbart producerad biomassa. Parlamentet insisterar på att ett socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbart jordbruk, inbegripet agroekologi och ekologiskt jordbruk, som ger jordbrukarna skäliga inkomster är avgörande för områdenas livskraft. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmärksammar den viktiga roll som små och medelstora jordbruksföretag och familjejordbruk spelar när det gäller att hålla kvar befolkningen på landsbygden och bevara markförvaltning och landskap, och anser att de bör få stöd för att säkerställa tillräckliga levnadsvillkor och mildra minskningen av antalet jordbruksföretag. Parlamentet betonar att jordbrukare i avlägsna områden och landsbygdsområden, särskilt småbrukare, fortfarande inte har tillräcklig tillgång till teknik. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet erkänner vikten av att stödja samarbetsinitiativ inom jordbruket och den sociala ekonomin som ett verktyg för landsbygdsutveckling. Parlamentet uppmärksammar den roll som livsmedelskooperativ spelar för den miljömässiga, ekonomiska och sociala hållbarheten i landsbygdsområden, genom att ge mervärde åt produkterna, skapa sysselsättning och diversifiera den lokala ekonomin. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra och främja kooperativ på landsbygden. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet betonar vikten av att främja EU:s kvalitetssystem, särskilt geografiska beteckningar, som ett sätt att höja kvaliteten och uppnå en rättvisare fördelning av det ekonomiska värdet inom livsmedelskedjorna och i slutändan hålla uppe befolkningsantalet på landsbygden i EU. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar att otillbörliga handelsmetoder fortfarande är ett allvarligt problem inom jordbrukssektorn och betonar att ytterligare åtgärder krävs för att säkerställa en bättre fördelning av värdet längs kedjan. Parlamentet påminner om att korta försörjningskedjor har god potentialen att föra konsumenter och producenter närmare varandra, vilket ger jordbrukarna bättre betalt och minskar utsläppen av växthusgaser från livsmedelsproduktionscykeln. Parlamentet betonar att frihandelsavtalens inverkan på landsbygden bör beaktas. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet konstaterar att det behövs en rättvis fördelning av direktstöd för att säkerställa en balanserad utveckling av regioner och landsbygdsområden. Parlamentet understryker betydelsen av GJP-stöd till områden med naturbetingade begränsningar för att bevara hållbar verksamhet i dessa områden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja starka territoriella nätverk för landsbygdsutveckling inom GJP för samordning av alla aktörer inom landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet påpekar att permanent djuruppfödning på gräsmarker, på bete i kombination med träd eller i extensiv form, ofta med betesmarker med högt miljövärde och utrotningshotade arter och raser, särskilt i avlägsna bergsområden, är centrala inslag i Europas landsbygdsområden, som måste stödjas och uppmuntras. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet påpekar att tillgången till skräddarsydda investeringar, forskning och innovation är viktig för ett hållbart jordbruk. Parlamentet noterar framgångarna med det europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket och efterlyser en fortsättning och utvidgning av denna innovativa nedifrån-och-upp-strategi för att tillhandahålla skräddarsydda lösningar som utformats av lokala aktörer, samt andra multiaktörsbaserade innovationspartnerskap och innovationsnav på landsbygden. Parlamentet konstaterar att innovationen måste vara kompatibel med traditionella metoder och traditionell kunskap, i synnerhet de som har anpassats till särdrag inom varje område. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet påminner om att stora rovdjur, särskilt vargar, kan påverka jordbrukets livskraft, särskilt i vissa typer av extensivt förvaltade jordbruksmarker med rik biologisk mångfald. Parlamentet noterar att detta belyser behovet av att säkerställa en balanserad samexistens mellan människor och dessa djur på landsbygden. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen och medlemsstaterna att vidta konkreta åtgärder för att säkerställa denna samexistens, så att landsbygdsområdenas hållbara utveckling och dynamik inte äventyras, och i synnerhet för att skydda traditionella jordbruksmetoder såsom betesbruk. Parlamentet påminner om kommissionens ansvar att bedöma framstegen med att uppnå bevarandestatus och, när så är lämpligt, att ändra arternas skyddsstatus, om den önskade bevarandestatusen uppnås. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra till en diskussion om stora rovdjur med aktörer på landsbygden, att ge information om finansieringsmöjligheter för förebyggande åtgärder mot angrepp på boskap och att främja samordnade strategier i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet betonar att diversifiering och innovation i landsbygdsekonomin, med en mer territorialt präglad strategi på grundval av lokal potential och lokala särdrag, är avgörande för att utnyttja de möjligheter som den digitala och gröna omställningen medför. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att stödja en rättvis omställning och diversifiering av landsbygdsekonomin samt att stödja skapandet av arbetstillfällen av god kvalitet i landsbygdsområden. Parlamentet betonar den potential som biodistrikt, ekoregioner, kolinlagrande jordbruk och ekoturism har för diversifieringen av landsbygdsekonomin. Parlamentet påminner om att jordbruk, skogsbruk och fiske även kan ge möjligheter för företagsdiversifiering i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet påpekar att turismen kan vara en viktig inkomstkälla för landsbygdssamhällen och framhäver potentialen hos diversifierade modeller för hållbar turism. Parlamentet påpekar att fritidsfisket och sportfisketurismen ofta är underutnyttjad vad gäller att locka turister under hela året. Parlamentet efterlyser insatser för att stärka landsbygdsturismen, exempelvis vinturism, i strategier för att diversifiera landsbygdsekonomin, parallellt med jordbruks- och livsmedelssektorerna. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet erkänner vikten av hållbar viltförvaltning för landsbygdsområdenas framtid när det gäller samhälle, ekonomi, kultur och bevarande av den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att omgående agera för att utarbeta och genomföra åtgärder som syftar till att bekämpa könsklyftor, särskilt vad gäller lön och pensioner. Parlamentet betonar att jämställdhetsintegrering bör tillämpas på alla nivåer av det politiska beslutsfattandet, så att genomförandet av EU:s jämställdhetsstrategi 2020–2025 säkerställs, särskilt i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet beklagar att landsbygdskvinnornas arbete fortfarande inte får tillbörligt erkännande, särskilt inom jordbruket. Parlamentet påpekar att kvinnor på landsbygden i högre grad är berörda av dold arbetslöshet och deltagande i den informella ekonomin, vilket bidrar till att unga kvinnor oftare flyttar ut. Parlamentet betonar behovet av riktade åtgärder för att övervinna deras specifika utmaningar på arbetsmarknaden och förbättra deras tillgång till adekvata tjänster, inbegripet allmän hälso- och sjukvård, med särskilt fokus på inkludering av de mest utsatta grupperna. Parlamentet upprepar vikten av en positiv balans mellan arbete och privatliv och välkomnar i detta avseende den kommande europeiska omsorgsstrategin. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet insisterar på behovet av att förbättra kvinnors deltagande i beslutsfattande och politiskt deltagande i landsbygdsområden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja jämställdhet och lika deltagande i alla organisationer, sammanslutningar och offentliga institutioner på landsbygden, vad gäller beslutsfattande positioner, företagsägande och tillgång till arbetstillfällen av god kvalitet. Parlamentet betonar behovet av riktad utbildning och kompetensutveckling samt av en gynnsam miljö, bättre tillgång till ekonomiska resurser och främjande av kvinnors företagande i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja kvinnors delaktighet i jordbruket, särskilt genom att undersöka möjligheten att stödja samägande av europeiska jordbruk. Parlamentet efterlyser erkännande av kvinnors arbete i jordbruksverksamhet, i synnerhet det arbete som utförs av medhjälpande makar och partner inom jordbruket, genom att ge rättlig status och full tillgång till rättigheter inom det sociala trygghetssystemet. Parlamentet understryker kvinnornas roll för att föra landsbygdsområdena i riktning mot ett hållbart jordbruk och för den gröna omställningen. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet betonar landsbygdsområdenas centrala roll i omställningen till en koldioxidneutral och cirkulär ekonomi, inbegripet en hållbar bioekonomi och hållbart skogsbruk. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att möjliggöra användning av lokala aktörers initiativ, exempelvis energisamfälligheter på landsbygden, och bidra till större acceptans för förnybara energikällor lokalt. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet betonar att initiativ i landsbygdsområden, såsom utveckling av infrastruktur för förnybar energi, konkret måste bidra till den ekonomiska, sociala och miljömässiga livskraften i dessa områden och beakta behovet av social acceptans lokalt. Parlamentet insisterar på att målen för livsmedelsproduktion och skydd av områden med högt miljövärde, såsom Natura 2000-områden, bör prioriteras. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ytterligare stödja landsbygdsområden när det gäller att utöka hållbar produktion av förnybar energi, bland annat genom att undanröja befintliga hinder, decentralisera produktions- och lagringssystem, stärka energinäten och utbilda kvalificerad personal, samt att främja användningen av förnybara energikällor som ett sätt att bidra till energioberoende, inkomstdiversifiering och kampen mot energifattigdom och klimatförändringar. Parlamentet noterar vikten av att öka jordbrukets cirkularitet. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet noterar betydelsen av mikrogenerering på gårdar. Parlamentet betonar att jordbrukarna inte får missgynnas av att de levererar el till nätet till följd av användningen av offentliga bidrag, inbegripet GJP. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet betonar att landsbygdsområden löper större risk att drabbas av social utestängning och energifattigdom på grund av längre avstånd och begränsningar gällande rörlighet i många landsbygdsområden. Parlamentet betonar vidare att dessa risker är kopplade till både infrastruktur och tjänster. Parlamentet påpekar att lösningar och investeringar för tillgänglig, offentlig, grön och innovativ rörlighet på landsbygden behövs för att uppnå rättvis tillväxt och territoriell sammanhållning i harmoni med en hållbar energiomställning. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet efterlyser inkluderande infrastrukturplanering som inte lämnar någon region på efterkälken, nämligen genom att stärka de offentliga investeringarna och genom att snabbt använda de EU-medel och nationella medel som bidrar till konnektivitet i landsbygdsområden, stödja och utveckla integrerade och intermodala transportsystem och prioritera isolerade och bortkopplade områden i det transeuropeiska transportnätet. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet betonar att den digitala omställningen ger landsbygdsområdena nya möjligheter, som bara kan utnyttjas om det finns tillräcklig, stabil, snabb och tillgänglig bredbandstäckning, vilket inte är fallet i alla landsbygdsområden. Parlamentet betonar att den digitala utvecklingen ökar landsbygdsområdenas attraktionskraft, minskar de problem som beror på den avlägsna belägenheten, förbättrar tillgången till tjänster och underlättar digitaliseringen av jordbruket. Parlamentet efterlyser inrättandet av lokalt baserade ”digitala höghastighetsnav” för distansarbete. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet varnar för riskerna för att den digitala klyftan ökar i landsbygdsområden till följd av bristande 5G-täckning, och uppmanar medlemsstaterna att utnyttja alla tillgängliga instrument för att förbättra utbyggnaden av 5G-nät och undanröja administrativa hinder, i synnerhet med stöd av EU:s sammanhållningspolitiska medel och medlemsstaternas planer för återhämtning och resiliens, men även privata investeringar. Parlamentet betonar behovet av en snabb översyn av de relevanta riktlinjerna för statligt stöd till landsbygdsområden som inte betjänas av marknaden. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmärksammar att den relativa bristen på digital kompetens i landsbygdsområden kan hindra landsbygdssamhällen från att dra nytta av digitaliseringens möjligheter och hindra små och medelstora företag från att utvecklas. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet efterlyser åtgärder på EU-nivå samt på nationell, regional och lokal nivå som säkerställer digital inkludering, särskilt mot bakgrund av den åldrande befolkningen, och främjar anpassad digital kompetens, samtidigt som man stöder en gynnsam miljö för innovation och utveckling av skräddarsydda digitala lösningar. Parlamentet framhåller potentialen hos digitala verktyg för hållbart jordbruk och smart jordbruk, för utveckling av lokala korta leveranskedjor och för att göra jordbrukssektorn mer attraktiv för unga jordbrukare. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet anser att smarta byar bör betraktas som ett flaggskeppsprojekt i EU:s handlingsplan för landsbygden för att bättre främja dess utveckling efter 2020. Parlamentet understryker vikten av balanserade offentlig-privata partnerskap i detta sammanhang. Parlamentet framhåller potentialen hos teknik för smarta städer, som bör få tillräcklig finansiering, och anser att den digitala plattformen Marknadsplats för smarta städer (24) skulle kunna fungera som modell för vidareutveckling av ekosystemet för smarta byar. Parlamentet betonar att Leader-metoden för ekonomi och utveckling på landsbygden respektive finansieringsverktygen inom lokalt ledd utveckling också bör användas för vidareutveckling av smarta byar. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet noterar att landsbygdssamhällen fortfarande har utmaningar när det gäller tillgång till grundläggande tjänster och ekonomiska möjligheter och präglas av viss inkonsekvens i planeringen vad gäller klyftan mellan stad och landsbygd. Parlamentet betonar att investeringar i miljöskydd, landsbygdsinfrastruktur och hälsa och utbildning på landsbygden är avgörande för en hållbar landsbygdsutveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fastställa minimikriterier för social omsorg som bör säkerställas för befolkningen i vissa områden. |
| --- | --- |

55.

De första stegen för att fastställa en vision och strategi för landsbygdsområden

| 56. | Europaparlamentet beklagar att kommissionens meddelande kommer så sent, vilket har hindrat dess fullständiga integrering i rättsakter och nuvarande programplanering. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att den integrerade och lokalt ledda territoriella landsbygdsdimensionen vederbörligen beaktas av alla medlemsstater, och att utvärdera dess tillämpning och inverkan i de strategiska planerna för den gemensamma jordbrukspolitiken, de sammanhållningspolitiska programmen, de program som finansieras genom Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden och planerna för återhämtning och resiliens. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta hänsyn till de specifika utmaningarna för landsbygdsområdena och deras befolkningar under genomförandet av programmen inom den nuvarande fleråriga budgetramen, och tillhandahålla och underlätta tillgången till nödvändiga investeringar för social delaktighet, ekonomiska och miljömässiga resultat och nya jobb i syfte att stimulera konkurrenskraften, möjliggöra en rättvis digital och grön omställning och göra det mer lockande att leva på landet, med ökad livskvalitet. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka indikatorerna i EU-programmen och utvärdera deras överensstämmelse med målen i den långsiktiga visionen för EU:s landsbygdsområden. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet välkomnar REPowerEU-planen, som kan spela en nyckelroll när det gäller att minska beroendet av fossila bränslen, särskilt av ryskt ursprung, och framhåller de många möjligheter som kan uppstå för landsbygdsområden i detta avseende, men är djupt oroat över förslagen om att avsevärt öka möjligheten att överföra medel från fonder med delad förvaltning, vilket kan få negativa konsekvenser för den politiska planeringen på medellång och lång sikt i riktning mot en rättvis grön och digital omställning, även för landsbygdsområden. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att verkligen utnyttja de olika finansieringsmöjligheterna för att även förbättra de små och medelstora företagens framtidsutsikter, med tanke på deras viktiga roll när det gäller att skapa sysselsättning i landsbygdsområden, och uppmanar kommissionen att övervaka och bedöma huruvida stödet når landsbygdsområden och gynnar befolkningen där. Parlamentet betonar vikten av stöd till entreprenörskap, social ekonomi och social innovation, inklusive silverekonomin, särskilt när det gäller att bidra till att genomföra den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bättre utnyttja alla tillgängliga verktyg för att stödja landsbygdsområden, inbegripet skatteincitament för enskilda personer och företag som vill etablera sig i landsbygdsområden, i syfte att underlätta jobbskapande och uppmuntra nya invånare att slå sig ner, samt att uppmuntra privata företag att främja distansarbete, i syfte att aktivt bekämpa avfolkning. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga andra stödmöjligheter inom ramen för statligt stöd i landsbygdsområden med mycket låg befolkningstäthet. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet noterar värdet med flerfondsgreppet och beklagar att denna metod möts av ihållande hinder som försvårar genomförandet av integrationsstrategier i landsbygdsområden, och efterlyser tydliga riktlinjer för flerfondsgenomförandet. Parlamentet uppmanar kommissionen att i början av 2023 lägga fram ett lagförslag om att utöka möjligheterna inom ramen för strategin med en ”samordnande fond” för insatser som samfinansieras av fler än en fond med delad förvaltning, samt att ytterligare förenkla den genom att specificera att den samordnande fondens regler ska gälla i sin helhet. Parlamentet uppmanar samtidigt kommissionen att undersöka alternativ till flerfondslösningar för integrerad territoriell utveckling. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra synergierna och samordningen mellan EU:s finansieringsinstrument, exempelvis sammanhållningspolitiken, den gemensamma jordbrukspolitiken och återhämtningsinstrumentet NextGenerationEU, samt med nationella instrument, för en framgångsrik landsbygdsutveckling i EU. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att i början av 2023 lägga fram ett riktat lagstiftningsförslag för att möjliggöra överföring av resurser mellan alla fonder med delad förvaltning i samband med stöd till territoriella strategier för landsbygden och för att förbättra synergierna mellan fonder och program. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att sträva efter ytterligare förenkling och minska de administrativa bördorna, genom att samordna sina interna förvaltningar för att undvika dubbelarbete, särskilt när det gäller mindre projekt och mikrofinansiering, som är avgörande för landsbygdsområden. Parlamentet konstaterar att vissa landsbygdsområden inte kan dra nytta av de finansieringsmöjligheter som finns tillgängliga på grund av informationsbrist och kapacitetsproblem, och att de behöver stöd för att åtgärda detta. Parlamentet anser att tillämpningen av förenklade kostnadsalternativ är en effektiv åtgärd för att uppnå administrativ förenkling. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet betonar den roll som all EU-politik och alla EU-fonder, under såväl delad som direkt förvaltning, måste spela för att stödja landsbygdsområden genom att införliva en landsbygdsdimension när deras åtgärder och insatser utformas och understryker vikten av konsekvens mellan olika politikområden. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en mekanism för att bedöma och övervaka varje fonds bidrag till landsbygdsområdena. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt genomförandet av artikel 174 i EU-fördraget och säkerställa att all EU-politik tillämpar principen om att inte orsaka skada för sammanhållningen, särskilt i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet påminner om att EU:s sammanhållningspolitik, som syftar till att främja den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i unionen, är livsviktig för landsbygdsområdena, i synnerhet för dem som behöver särskild uppmärksamhet. Parlamentet konstaterar att EU, i enlighet med bestämmelserna i sammanhållningspolitiken, måste ägna särskild uppmärksamhet åt att ta itu med utmaningarna i missgynnade regioner och områden. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet betonar kommissionsstudiens slutsatser om Leader-programmets effektivitet när det gäller att leverera lösningar för att hantera ekonomiska, sociala och utvecklingsmässiga utmaningar och möjligheter på lokal nivå och bidra till lösningar för hållbar landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja lokalt ledd utveckling, inbegripet Leader, genom att uppmuntra deltagande i lokala aktionsgrupper och samtidigt underlätta och främja flerfondsstrategier och säkerställa faktisk autonomi för lokala aktionsgrupper när det gäller deras sammansättning och beslutsfattande. Parlamentet anser att lämplig öronmärkning av stöd till lokalt ledd utveckling inom alla relevanta fonder på EU-nivå, i likhet med det som finns i Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu), skulle bidra till starkare integrerade strategier och hållbarare och resilient landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

68.

Partnerskapsprincipen, styrning och egenmakt till landsbygdsområden

| 69. | Europaparlamentet betonar att egenmakt till landsbygdssamhällen, särskilt i de mest avlägsna områdena, på öar och i glesbefolkade områden, kommer att främja större social sammanhållning, innovation, entreprenörskap och en starkare känsla av tillhörighet och identitet, och att det kommer att krävas kraftfullare insatser för kapacitetsuppbyggnad för att inrätta och genomföra projekt. Parlamentet betonar att landsbygdssamhällen är avgörande för EU:s sammanhållning och bör därför stödjas för att främja en balanserad socioekonomisk utveckling. Parlamentet påminner om de yttersta randområdenas särdrag enligt artikel 349 i EUF-fördraget och betonar att landsbygdsområdena i de yttersta randområdena har ytterligare svårigheter, även i detta avseende. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet efterlyser en faktisk tillämpning av subsidiaritetsprincipen, med mer lokalt förankrade och decentraliserade nedifrån och upp-strategier och stödåtgärder som involverar lokala aktörer, däribland jordbrukare och lokala organisationer, myndigheter och det civila samhället, och insisterar därför på att de måste spela en aktiv roll i politiken, från beslutsfattande till utveckling, genomförande och utvärdering, för att på bästa sätt identifiera varje territoriums behov. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet noterar att EU-lagstiftningen visserligen förskriver metoder med flernivåstyrning och partnerskap, men att det finns ett motstånd mot att dessa tillämpas på ett meningsfullt sätt i vissa medlemsstater. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja dessa strategier genom att tilldela ansvar på lämplig förvaltningsnivå samt säkerställa politiskt egenansvar och stark samordning av politik och investeringar på alla förvaltningsnivåer. Parlamentet uppmanar kommissionen att föra en direkt och strukturerad dialog med de olika styrningsnivåer som deltar i förvaltningen av sådan EU-politik som i hög grad påverkar landsbygdsområdena. |
| --- | --- |

71.

Att utforma framtiden efter 2027

| 72. | Europaparlamentet noterar kommissionens avsikt att senast i mitten av 2023 utvärdera de åtgärder som EU och medlemsstaterna vidtagit för landsbygdsområdena och att på grundval av detta utarbeta en offentlig rapport i början av 2024. Parlamentet anser att denna utvärdering skulle kunna spela en avgörande roll, särskilt genom att identifiera de områden där det fortfarande behövs mer stöd och finansiering, och skulle kunna bana väg för en landsbygdsstrategi från halvtidsöversynen och en handlingsplan för landsbygden under programperioden 2028–2034. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att direkt involvera alla berörda parter och förvaltningsmyndigheter i denna utvärdering. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka alternativa politiska strategier och metoder för finansieringslösningar under nästa programperiod, bland annat genom att undersöka alternativet med en nationell strategi, i samordning med de regionala och lokala myndigheterna, och en förordning för alla fonder med delad förvaltning, samt nya sätt att stärka partnerskapsprincipen och flernivåstyret, för att främja en verkligt integrerad territoriell utveckling i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet efterlyser en stark landsbygdsdimension i framtida förordningar om sammanhållningspolitiken, som bör inkludera särskilda ekonomiska medel för detta ändamål. Parlamentet föreslår att kommissionen, efter ett offentligt samråd, inleder en studie om möjligheten att öronmärka en del av medlen från Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden till landsbygdsområden, utöver andra stödinvesteringar, med särskilt fokus på regioner med specifika geografiska särdrag, som bergsområden, avlägset belägna områden, öar och de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet påminner om att landsbygdsområdenas framtid och välstånd är av största vikt för Europas livsmedelstrygghet, autonomi och resiliens, samt för en hållbar energimix som bidrar till EU:s energioberoende, vilket nyligen har framgått tydligt i samband med covid-19-pandemin och den ryska invasionen av Ukraina. Parlamentet betonar att jordbruksbaserade livsmedelssystem har möjliggjort kontinuerlig tillgång till livsmedel av hög kvalitet under dessa kriser, samtidigt som nya möjligheter har öppnats för att förkorta livsmedelsförsörjningskedjorna och för lokal livsmedels- och foderproduktion, särskilt av proteingrödor. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet anser att den långsiktiga visionen bör utvecklas till en konkret och mätbar verklig landsbygdsstrategi på EU-nivå, inbegripet en strategisk dialog om samarbete med stadsområden, och att man bör samordna bidraget från alla EU:s fonder och strategier till landsbygdsområden. Parlamentet betonar att denna strategi måste integreras fullt ut i framtida programperioder. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta fram landsbygdsstrategier på nationell och regional nivå och fastställa de metoder och medel som behövs för att ta itu med landsbygdsområdenas problem. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i god tid bedöma de potentiella effekterna av att Ejflu avskiljs från de gemensamma bestämmelserna för fonder med delad förvaltning, som fastställs i förordning (EU) 2021/1060, när det gäller utvecklingen av integrerade territoriella strategier i landsbygdsområden och att bedöma det helhetsgrepp som krävs för landsbygdsutveckling och dra lärdom till nästa programperiod vad gäller eventuellt införlivande av dessa. |
| --- | --- |

77.

Landsbygdsområden utanför EU

| 78. | Europaparlamentet anser att EU har ett starkt intresse av att bygga inte bara gränsöverskridande partnerskap utan också partnerskap utanför sina egna gränser för att främja mer välmående landsbygdssamhällen och landsbygdsekonomier med långsiktiga ömsesidiga fördelar. Parlamentet betonar att det inte bara är viktigt med samarbete och kunskapsutbyte i denna process, utan att lika villkor också måste säkerställas. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet betonar vikten av de strategiska samarbetskopplingarna mellan Afrika, Latinamerika och Europa, som bygger vidare på de framsteg som gjorts inom handlingsplanen för omvandling av landsbygden Afrika-EU, och som innehåller initiativ avsedda för att på ett hållbart sätt stärka Afrikas jordbruksbaserade livsmedelssektor och landsbygdsområden. Parlamentet understryker i detta sammanhang att det kommer att fortsätta att hålla ögonen på Kinas ändrade roll och ökade strategiska inflytande på den afrikanska kontinenten, i enlighet med parlamentets resolution av den 16 september 2021 om en ny EU–Kina-strategi (25). |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet framhåller vikten av att dra lärdomar av varandra och ytterligare utnyttja potentialen i framgångsrika exempel från vissa landsbygdsområden. Parlamentet efterlyser därför fler utbytesmöjligheter och införande av plattformar i och mellan landsbygdsområden för att främja sammanhållning, solidaritet och EU-övergripande utbyten. |
| --- | --- |

80.

o

o o

| 81. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

81.

---

(1)  EUT L 433, 22.12.2020, s. 11.

(2)  EUT L 243, 9.7.2021, s. 1.

(3)  EUT L 435, 6.12.2021, s. 1.

(4)  EUT L 435, 6.12.2021, s. 187.

(5)  EUT L 231, 30.6.2021, s. 159.

(6)  EUT L 166, 11.5.2021, s. 1.

(7)  EUT C 215, 19.6.2018, s. 228.

(8)  EUT C 298, 23.8.2018, s. 14.

(9)  EUT C 356, 4.10.2018, s. 38.

(10)  EUT C 76, 9.3.2020, s. 62.

(11)  EUT C 11, 13.1.2020, s. 15.

(12)  EUT C 347, 9.9.2022, s. 37.

(13)  EUT C 395, 29.9.2021, s. 37.

(14)  EUT C 184, 5.5.2022, s. 2.

(15)  EUT C 67, 8.2.2022, s. 25.

(16)  Antagna texter, P9_TA(2022)0136.

(17)  EUT C 361, 20.9.2022, s. 2.

(18)  EUT C 270, 13.7.2022, s. 18.

(19)  EUT C 290, 29.7.2022, s. 137.

(20)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=SDG_6_-_Clean_water_and_sanitation#Sanitation

(21)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/ISOC_CI_IN_H__custom_2784346/default/table?lang=en

(22)  De särskilda målen för den gemensamma jordbrukspolitiken – Strukturförändringar och generationsskifte, https://agriculture.ec.europa.eu/system/files/2019-11/cap-briefs-7-structural-change_en_0.pdf

(23)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2022/729156/IPOL_STU(2022)729156_EN.pdf

(24)  https://smart-cities-marketplace.ec.europa.eu/?lang=sv

(25)  EUT C 117, 11.3.2022, s. 40.

---

| 17.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/48 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/48

---

P9_TA(2022)0437

Handlingsplan för att stärka långväga och gränsöverskridande persontrafik på järnväg

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2022 om en handlingsplan för att stärka långväga och gränsöverskridande persontrafik på järnväg (2022/2022(INI))

(2023/C 177/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den gröna given och det efterföljande 55 %-paketet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gröna given och det efterföljande 55 %-paketet,

| — | med beaktande av det fjärde järnvägspaketet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det fjärde järnvägspaketet,

| — | med beaktande av vitboken Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem, (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

med beaktande av vitboken Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem, (COM(2011)0144),

| — | med beaktande av kommissionens grönbok från 1995 För en rättvis och effektiv prissättning inom transportsektorn: Politiska alternativ vid internalisering av de externa kostnaderna för transporter inom Europeiska unionen COM(1995)0691, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok från 1995 För en rättvis och effektiv prissättning inom transportsektorn: Politiska alternativ vid internalisering av de externa kostnaderna för transporter inom Europeiska unionen COM(1995)0691,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/882 av den 17 april 2019 om tillgänglighetskrav för produkter och tjänster (1) (europeiska rättsakten om tillgänglighet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/882 av den 17 april 2019 om tillgänglighetskrav för produkter och tjänster (1) (europeiska rättsakten om tillgänglighet),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 december 2020Strategi för hållbar och smart mobilitet – att sätta EU-transporterna på rätt spår för framtiden (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 december 2020Strategi för hållbar och smart mobilitet – att sätta EU-transporterna på rätt spår för framtiden (COM(2020)0789),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU av den 21 november 2012 om inrättande av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU av den 21 november 2012 om inrättande av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 av den 11 december 2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet och om upphävande av beslut nr 661/2010/EU (3) (TEN-T-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 av den 11 december 2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet och om upphävande av beslut nr 661/2010/EU (3) (TEN-T-förordningen),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2021/1187 av den 7 juli 2021 om rationaliseringsåtgärder för att påskynda förverkligandet av det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2021/1187 av den 7 juli 2021 om rationaliseringsåtgärder för att påskynda förverkligandet av det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 20 januari 2021 om revideringen av riktlinjerna för det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 20 januari 2021 om revideringen av riktlinjerna för det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om järnvägssäkerhet och trafikstyrning för tåg: en bedömning av hur det går med införandet av det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om järnvägssäkerhet och trafikstyrning för tåg: en bedömning av hur det går med införandet av det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS) (6),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020En ny industristrategi för EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020En ny industristrategi för EU,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2021/2316 av den 22 december 2021 om ett Europaår för ungdomar (2022) (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2021/2316 av den 22 december 2021 om ett Europaår för ungdomar (2022) (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/782 av den 29 april 2021 om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer (8) (förordningen om tågresenärers rättigheter), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/782 av den 29 april 2021 om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer (8) (förordningen om tågresenärers rättigheter),

| — | med beaktande av kommissionens studie från oktober 2021 Long-distance cross-border passenger rail services, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens studie från oktober 2021 Long-distance cross-border passenger rail services,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A9-0242/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A9-0242/2022), och av följande skäl:

| A. | I den nya strategin för hållbar och smart mobilitet fastställs som delmål en fördubbling av höghastighetstrafiken på järnväg senast 2030 samt en tredubbling av höghastighetstrafiken på järnväg senast 2050. |
| --- | --- |

A.

I den nya strategin för hållbar och smart mobilitet fastställs som delmål en fördubbling av höghastighetstrafiken på järnväg senast 2030 samt en tredubbling av höghastighetstrafiken på järnväg senast 2050.

| B. | Andelen resenärer på höghastighetståg nästan fördubblades mellan 2001 och 2018, vilket visar att det finns en efterfrågan på höghastighetsjärnväg när den tillhandahålls (9). |
| --- | --- |

B.

Andelen resenärer på höghastighetståg nästan fördubblades mellan 2001 och 2018, vilket visar att det finns en efterfrågan på höghastighetsjärnväg när den tillhandahålls (9).

| C. | Det förekommer en betydande ökning av antalet förseningar (10) på EU:s flygplatser, och en betydande kapacitetsbrist (ca 1,5 miljoner flygningar 2040) förutspås om inga akuta motåtgärder vidtas. (11) Vägträngseln kostar EU ca 110 miljarder euro om året (1 % av EU:s BNP) (12). |
| --- | --- |

C.

Det förekommer en betydande ökning av antalet förseningar (10) på EU:s flygplatser, och en betydande kapacitetsbrist (ca 1,5 miljoner flygningar 2040) förutspås om inga akuta motåtgärder vidtas. (11) Vägträngseln kostar EU ca 110 miljarder euro om året (1 % av EU:s BNP) (12).

| D. | Höghastighetståg innebär många fördelar, såsom färre dödsfall, mindre trafikträngsel och färre utsläpp, och får positiva ekonomiska effekter genom att tillgängligheten förbättras, restiderna minskar och arbetstillfällen skapas. |
| --- | --- |

D.

Höghastighetståg innebär många fördelar, såsom färre dödsfall, mindre trafikträngsel och färre utsläpp, och får positiva ekonomiska effekter genom att tillgängligheten förbättras, restiderna minskar och arbetstillfällen skapas.

| E. | Viktiga lagstiftningsåtgärder har vidtagits för att slutföra det gemensamma europeiska järnvägsområdet. |
| --- | --- |

E.

Viktiga lagstiftningsåtgärder har vidtagits för att slutföra det gemensamma europeiska järnvägsområdet.

| F. | Finansieringen av ett markbaserat och fordonsbaserat trafikstyrningssystem för tåg (ERTMS) spelar en viktig roll för att säkerställa en högre genomförandegrad och ökad säkerhet och driftskompatibilitet i hela TEN-T, samtidigt som genomförandet av ett verkligt driftskompatibelt europeiskt järnvägsområde främjas. |
| --- | --- |

F.

Finansieringen av ett markbaserat och fordonsbaserat trafikstyrningssystem för tåg (ERTMS) spelar en viktig roll för att säkerställa en högre genomförandegrad och ökad säkerhet och driftskompatibilitet i hela TEN-T, samtidigt som genomförandet av ett verkligt driftskompatibelt europeiskt järnvägsområde främjas.

| G. | Färdigställandet av TEN-T – samtidigt som man bevarar kapaciteten för att utveckla sekundära nät – är mycket viktigt för att man ska kunna komma framåt i arbetet med mer hållbara transportsätt, särskilt järnvägstransporter, och för att främja den multimodala konnektiviteten mellan städer, regioner, avlägsna områden och öar inom EU. |
| --- | --- |

G.

Färdigställandet av TEN-T – samtidigt som man bevarar kapaciteten för att utveckla sekundära nät – är mycket viktigt för att man ska kunna komma framåt i arbetet med mer hållbara transportsätt, särskilt järnvägstransporter, och för att främja den multimodala konnektiviteten mellan städer, regioner, avlägsna områden och öar inom EU.

| H. | Det finns fortfarande tekniska hinder för driftskompatibiliteten mellan tågen i olika EU-länder. |
| --- | --- |

H.

Det finns fortfarande tekniska hinder för driftskompatibiliteten mellan tågen i olika EU-länder.

| I. | Smart multimodal biljettförsäljning är ett viktigt instrument för att uppmuntra till ökad användning av hållbara järnvägstransporter och multimodala transporter. Järnvägsnätet och järnvägsstationerna kan få stor betydelse när det gäller att integrera andra transportsätt på den första eller sista transportsträckan. |
| --- | --- |

I.

Smart multimodal biljettförsäljning är ett viktigt instrument för att uppmuntra till ökad användning av hållbara järnvägstransporter och multimodala transporter. Järnvägsnätet och järnvägsstationerna kan få stor betydelse när det gäller att integrera andra transportsätt på den första eller sista transportsträckan.

| J. | Europaåret för järnvägen 2021 var ett tillfälle att övergå till att främja järnvägen som ryggraden i persontrafiken i hela unionen, betjäna medborgarna bättre och utveckla TEN-T-nätet i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

J.

Europaåret för järnvägen 2021 var ett tillfälle att övergå till att främja järnvägen som ryggraden i persontrafiken i hela unionen, betjäna medborgarna bättre och utveckla TEN-T-nätet i medlemsstaterna.

| K. | Europaåret för ungdomar 2022 är ett tillfälle att stärka denna dynamik genom åtgärder som riktar sig till ungdomar. |
| --- | --- |

K.

Europaåret för ungdomar 2022 är ett tillfälle att stärka denna dynamik genom åtgärder som riktar sig till ungdomar.

| L. | Urbana knutpunkter är i dagsläget inte tillräckligt integrerade i det nuvarande TEN-T-nätet. Det saknas en betydande mängd infrastruktur för den sista transportsträckan för gods och multimodala förbindelser för resenärer. |
| --- | --- |

L.

Urbana knutpunkter är i dagsläget inte tillräckligt integrerade i det nuvarande TEN-T-nätet. Det saknas en betydande mängd infrastruktur för den sista transportsträckan för gods och multimodala förbindelser för resenärer.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens handlingsplan och stöder de föreslagna målen att göra järnvägstransporterna mer attraktiva, konkurrenskraftiga och effektiva. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar de huvudmål som eftersträvas inom ramen för denna handlingsplan, särskilt följande:






  a) | Att erkänna järnvägens viktiga roll när det gäller att minska koldioxidutsläppen vid rörlighet i EU och ta initiativ till att göra det gemensamma europeiska järnvägsområdet till en förutsättning för den nödvändiga trafikomställningen (13). |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Att erkänna järnvägens viktiga roll när det gäller att minska koldioxidutsläppen vid rörlighet i EU och ta initiativ till att göra det gemensamma europeiska järnvägsområdet till en förutsättning för den nödvändiga trafikomställningen (13).

| b) | Att bidra till inrättandet av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde, vilket kommer att medverka till att förbättra EU:s inre marknad, tillgodose EU-medborgarnas behov när det gäller rörlighet och främja den socioekonomiska sammanhållningen i unionen. |
| --- | --- |

b)

Att bidra till inrättandet av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde, vilket kommer att medverka till att förbättra EU:s inre marknad, tillgodose EU-medborgarnas behov när det gäller rörlighet och främja den socioekonomiska sammanhållningen i unionen.

| c) | Att främja förbindelserna i hela Europa, inbegripet landsbygdsområden, avlägsna regioner, öar, bergsområden och glesbefolkade områden. |
| --- | --- |

c)

Att främja förbindelserna i hela Europa, inbegripet landsbygdsområden, avlägsna regioner, öar, bergsområden och glesbefolkade områden.

| d) | Att stärka konnektiviteten med utvidgningsländerna och länderna inom det östliga partnerskapet, särskilt Ukraina och Moldavien. |
| --- | --- |

d)

Att stärka konnektiviteten med utvidgningsländerna och länderna inom det östliga partnerskapet, särskilt Ukraina och Moldavien.

| e) | Att förbättra transporttjänsternas effektivitet och säkerställa en hög kvalitet på dem och samtidigt tillhandahålla tillräcklig transportkapacitet och minska restiderna i kombination med lämpliga biljettpriser. |
| --- | --- |

e)

Att förbättra transporttjänsternas effektivitet och säkerställa en hög kvalitet på dem och samtidigt tillhandahålla tillräcklig transportkapacitet och minska restiderna i kombination med lämpliga biljettpriser.

| f) | Att säkerställa rättvis konkurrens mellan järnvägsoperatörer och skapa både lika konkurrensvillkor och komplementaritet mellan transportsätt. |
| --- | --- |

f)

Att säkerställa rättvis konkurrens mellan järnvägsoperatörer och skapa både lika konkurrensvillkor och komplementaritet mellan transportsätt.

| g) | Att säkerställa samma skyddsnivå inom alla olika transportsätt och ytterligare stärka resenärernas rättigheter, vilket kommer att göra det attraktivare att resa med tåg, särskilt för unga, och garantera lika tillgång för alla genom att fullt ut genomföra den europeiska rättsakten om tillgänglighet. |
| --- | --- |

g)

Att säkerställa samma skyddsnivå inom alla olika transportsätt och ytterligare stärka resenärernas rättigheter, vilket kommer att göra det attraktivare att resa med tåg, särskilt för unga, och garantera lika tillgång för alla genom att fullt ut genomföra den europeiska rättsakten om tillgänglighet.

| h) | Att säkerställa och främja utbildning, kompetenshöjning, omskolning och certifiering av lokförare och järnvägspersonal i överensstämmelse med framtida behov. |
| --- | --- |

h)

Att säkerställa och främja utbildning, kompetenshöjning, omskolning och certifiering av lokförare och järnvägspersonal i överensstämmelse med framtida behov.

| i) | Att skapa en ram för att bana väg för ökade investeringar i konkurrenskraftig persontrafik på järnväg på långa sträckor. |
| --- | --- |

i)

Att skapa en ram för att bana väg för ökade investeringar i konkurrenskraftig persontrafik på järnväg på långa sträckor.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av gränsöverskridande pilottjänster och uppmanar kommissionen att så snart som möjligt fastställa resurser för detta ändamål och en tydlig tidsram med lämpliga delmål och mål. |
| --- | --- |

3.

Bättre genomförande av unionens regelverk för järnvägar och snabbare driftskompatibilitet

| 4. | Europaparlamentet välkomnar det påskyndade arbetet med att säkerställa ett fullständigt genomförande av det fjärde järnvägspaketet och de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet (TSD). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att ett fullständigt införande av ERTMS med hjälp av målen i det ändrade lagstiftningsförslaget för TEN-T-förordningen kommer att bidra till att skapa ett digitalt gemensamt europeiskt järnvägsområde som säkerställer den fortsatta utvecklingen av ökad nätkapacitet, säkra, trygga, snabba och effektiva järnvägstransporttjänster för långväga och gränsöverskridande förbindelser. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet framhåller att främjandet av långväga järnvägstransporter måste åtföljas av en integrering av dem i olika interregionala, regionala, urbana och stadsnära järnvägsnät samt med andra transportsätt och TEN-T, i syfte att förbättra rörligheten från dörr till dörr. Parlamentet betonar att detta kommer att vara avgörande för att göra järnvägstransporttjänster och multimodala persontransporttjänster mer attraktiva. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet understryker att det är viktigt att påskynda anläggningen av nya järnvägslinjer och att ytterligare främja färdigställandet av infrastrukturprojekt, inbegripet broar som förbinder öar med fastlandet, i syfte att åtgärda befintliga felande länkar och förbättra integreringen av öar med sjömotorvägar. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att påskynda införandet i hela unionen av ERTMS i samband med översynen av TEN-T-förordningen, samtidigt som man fastställer en tidsfrist för avvecklingen av äldre system av klass B. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att förutsägbarhet i lagstiftningen, inbegripet för tekniska specifikationer för driftskompatibilitet, är en viktig faktor när det gäller att främja nödvändiga investeringar från offentliga och privata berörda parter för att uppfylla målen för utbyggnaden av ERTMS och driftskompatibilitet på EU-nivå och nationell nivå. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet understryker att det är viktigt att säkerställa en synkroniserad utbyggnad av markbaserade system och fordonsbaserade enheter och att styrningen av ERMTS behöver förbättras för att säkerställa denna synkroniserade utbyggnad på både nationell nivå och EU-nivå, inbegripet genom att effektivisera och påskynda förfaranden. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar behovet av att säkerställa snabb, tillräcklig och effektiv finansiering och medel för att stödja investeringar, som bör involvera de behöriga myndigheterna, för att möjliggöra en så snabb utbyggnad som möjligt av fordonsbaserade ERTMS-enheter och andra TSD-standarder (14) inom offentliga tjänster. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet lovordar betydelsen av Europeiska unionens järnvägsbyrå (ERA), som är en av pelarna i Europeiska unionens järnvägspolitik. Parlamentet påpekar att ERA måste få tillräcklig finansiering så att den kan stödja målen för fullbordandet av TEN-T, särskilt på gränsöverskridande sträckor. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta lämpliga initiativ för att göra det ännu mer attraktivt att investera i ERTMS. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet efterlyser insatser för att utvidga de samordnade tidtabeller som redan har införts i vissa medlemsstater till EU-nivå, så att det blir enklare och smidigare att resa över gränserna för alla EU-medborgare. |
| --- | --- |

14.

Stärkt infrastruktur för persontrafik på järnväg

| 15. | Europaparlamentet anser att ett snabbt färdigställande av de multimodala, heltäckande TEN-T-stomnätskorridorerna senast 2030 kommer att bli ett första steg mot ytterligare nätintegrering, är absolut nödvändigt och måste inbegripa undanröjande av flaskhalsar och felande länkar samt slutförande av gränsöverskridande sträckor. Parlamentet stöder färdigställandet av de planerade höghastighetstågförbindelserna i det utvidgade stomnätet senast 2040. Parlamentet anser att prioriterade investeringar även bör inriktas på utveckling av långväga, gränsöverskridande järnvägsförbindelser för höghastighetståg, särskilt i områden där det för närvarande saknas infrastruktur för höghastighetståg. Parlamentet understryker att det i samband med översynen av TEN-T-riktlinjerna är viktigt att förbinda EU:s huvudstäder med överkomliga och effektiva höghastighetståg och förbättra infrastrukturens kvalitet. Parlamentet betonar att nya höghastighetslinjer är ett effektivt verktyg för att öka järnvägstransporternas konkurrenskraft. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet understryker att det är mycket viktigt att bygga ny infrastruktur för att tillgodose efterfrågan på höghastighetsjärnväg. Parlamentet påminner om att en fördubbling av höghastighetstrafiken på järnväg fram till 2030 kommer att kräva en ökning med minst 75 % av den nuvarande nätlängden på 11 526 km (15). |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar den roll som TEN-T, kvalitetsjärnvägsförbindelser och multimodala transporter spelar för att stödja ekonomisk tillväxt och inkluderande, framför allt i isolerade regioner och i områden med avsevärda strukturella brister. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att vidta åtgärder och anta projekt för att stödja en förbättring av konnektivitet hos lokala och hållbara multimodala järnvägstransporter i rand- och kustområden med lägre utvecklingsmarginaler. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet beklagar den begränsade EU-finansiering som finns tillgänglig genom Fonden för ett sammanlänkat Europa 2021–2027 (CEF II) och som endast täcker ca 5 % av de totala investeringar som behövs för att färdigställa TEN-T-stomnätet (16). |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet understryker behovet av att förbättra användningen av EU-medel utöver Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Sammanhållningsfonderna, inbegripet FSE, NextGenerationEU, faciliteten för återhämtning och resiliens, programmet för återhämtningsstöd för sammanhållning och till Europas regioner (React-EU) eller finansiering från Europeiska investeringsbanken (EIB), för att säkerställa stora investeringar av hög kvalitet i hållbar och effektiv transportinfrastruktur, inbegripet höghastighetstågförbindelser som saknas. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet understryker att med tanke på att endast 44 % av invånarna i EU:s gränsområden i dagsläget har tillgång till järnvägstjänster (17) och att det ofta inte finns några lämpliga multimodala transportlösningar för att TEN-T ska kunna få betydelse när det gäller att främja socioekonomisk och territoriell sammanhållning på EU:s inre marknad behövs smart konnektivitet till TEN-T-stomnätet och ytterligare integrering av olika nationella nät måste utvecklas, inbegripet landsbygdsområden, avlägsna områden, öområden, randområden och andra missgynnade områden, för att främja deras socioekonomiska utveckling. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet understryker betydelsen av gränsöverskridande järnvägsförbindelser till västra Balkan, Ukraina och Moldavien. Parlamentet konstaterar att ett effektivt och snabbt system för gränspassage vid EU:s yttre gränser är avgörande för att säkerställa smidiga järnvägsförbindelser för persontrafik mellan EU och utvidgningsländerna och länderna inom det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar de lovande alternativ som vätgas- och batteridrivna tåg erbjuder när elektrifiering av en järnvägssträcka inte är möjlig. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet stöder kommissionens fokus på att fullborda multimodala knutpunkter för den första och sista transportsträckan i urbana knutpunkter för att på så sätt stärka järnvägsförbindelserna med luft-, sjö- och vägtransporter. Parlamentet påminner dock om att mindre urbana knutpunkter med mindre befolkning bör ha effektiva anslutningar till multimodala knutpunkter och terminaler inom rimliga avstånd. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka järnvägsstationernas strategiska roll i ett integrerat och hållbart rörlighetssystem, särskilt genom att stödja moderniseringen av små stationer. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar att ERA:s roll stärks när det gäller certifiering och godkännande av rullande materiel för att säkerställa smidiga och snabba processer, särskilt för gränsöverskridande förbindelser, samt konsolidering och minskning av antalet nationella regler. Parlamentet uppmuntrar vidare både ERA och medlemsstaterna att påskynda sitt samarbete om specifikationerna för rullande materiel som kan användas överallt. |
| --- | --- |

25.

Tillräcklig tillgång på rullande materiel

| 26. | Europaparlamentet efterlyser ett förtydligande och en förenkling av reglerna för statligt stöd när det gäller offentlig finansiering av driftskompatibel rullande materiel för gränsöverskridande transporter och tillhörande serviceinfrastruktur samt för järnvägsinfrastrukturtjänster i de reviderade järnvägsriktlinjerna, inbegripet de tillgängliga instrumenten för finansiering av sådana fordon och genomförandet av Luxemburgjärnvägsprotokollet. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar järnvägsföretagen att planera tillräckligt med beställningar av rullande materiel för höghastighetståg i överensstämmelse med kommissionens mål att fördubbla höghastighetstrafiken på järnväg senast 2040. Parlamentet påpekar även att rullande materiel för nattågstrafik fordrar planering i god tid för att underlätta för en renässans för nattågen. Parlamentet uppmärksammar vidare att man behöver säkerställa att det finns tillräckligt med rullande materiel för det kommande planerade återupprättandet av regionala gränsöverskridande järnvägsförbindelser. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet vidhåller att bättre säkerhet på järnvägsspåren bör motsvaras av en lika hög nivå på teknisk och mekanisk säkerhet för de tåg som dagligen används för person- och godstransporter. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmuntrar mot bakgrund av sina uttalade avsikter kommissionen att ytterligare undersöka och bedöma möjligheten att inrätta en europeisk reserv för rullande materiel och att fortsätta diskussionerna om hur detta ska genomföras med EIB. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet betonar behovet av tydliga driftskompatibla krav och specifikationer för driftskompatibilitet och ytterligare investeringar i rullande materiel. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet understryker att dessa investeringar är särskilt viktiga när den rullande materielen eftermonteras med multisystemtillämpningar som är nödvändiga för att möjliggöra gränsöverskridande och internationell verksamhet i mer än ett land. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet beklagar att utarbetandet av specifikationerna för rullande materiel som kan användas överallt har flyttats fram till nästa översyn av TSD, vilket har lett till en försening på tre år. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att prioritera samarbete med ERA för att främja utvecklingen av specifikationerna för rullande materiel som kan användas överallt. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet påminner om att den investeringsplattform för grön järnväg som nyligen lanserades av EIB är ett viktigt initiativ för att stödja och främja offentliga och privata investeringar i järnvägsprojekt. Parlamentet uppmuntrar järnvägsoperatörer, infrastrukturförvaltare, transportmyndigheter och andra berörda parter att använda plattformen för att tillgodose särskilda marknadsbehov. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet efterlyser innovativa initiativ till stöd för små och medelstora företag och mikroföretag. Parlamentet framhåller också att det är viktigt att ta hänsyn till de lokala, regionala och nationella behoven för att stärka och stimulera företagsklimatet för små och medelstora företag och koppla det till den nya industripolitiken på EU-nivå. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka genomförandet av cykelvagnar i gränsöverskridande persontåg såsom föreskrivs i förordningen om tågresenärers rättigheter. |
| --- | --- |

35.

Anpassning av utbildning och behörighetsprövning av lokförare och järnvägspersonal till framtida behov

| 36. | Europaparlamentet understryker att bristen på harmonisering av certifieringen av lokförare kan hämma deras rörlighet mellan medlemsstaterna och utvecklingen av långväga persontrafik, särskilt på gränsöverskridande sträckor. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet noterar att språkfrågan är viktig för lokförare som företar gränsöverskridande resor, och uppmanar kommissionen att främja utvecklingen av digitala språkverktyg som en överkomlig lösning för att övervinna språkbarriärer och överbrygga de befintliga klyftorna. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet framhåller vidare behovet av att främja ett gemensamt arbetsspråk i hela EU, nämligen engelska, för lokförare som arbetar på långväga och gränsöverskridande persontrafiklinjer och som inte talar de språk som talas i de medlemsstater som resan går igenom. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet stöder språkutbildning för järnvägspersonal för att säkerställa att de kan betjäna alla resenärer på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet understryker vikten av en tydlig europeisk kompetensstrategi för att undanröja kvarstående tekniska och driftsmässiga barriärer som hindrar gränsöverskridande trafik. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet understryker betydelsen av den nya industristrategin för Europa när det gäller att stödja omskolning och kompetenshöjning av lokförare, särskilt avseende nya digitala färdigheter. Parlamentet betonar dessutom att det är viktigt att säkerställa sysselsättningsgrad och lika möjligheter för alla. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet påminner om att direktiv (EU) 2016/798 (18) om järnvägssäkerhet föreskriver specifik certifiering av den medföljande personalen. Parlamentet anser att kvalificerad personal behövs inte bara för att förbättra tågservicen utan framför allt för att i alla avseenden garantera järnvägstransportens säkerhet. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet efterlyser ytterligare initiativ för att uppmuntra kvinnor att jobba inom järnvägssektorn. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet efterlyser ytterligare initiativ för att ge ungdomar och de små och medelstora företagens arbetskraft relevanta färdigheter och kunskaper. |
| --- | --- |

44.

Effektivare utnyttjande av näten

| 45. | Europaparlamentet understryker vikten av att säkerställa att nätet utnyttjas på ett bättre sätt, särskilt längs TEN-T, och efterlyser åtgärder för att underlätta passagerarflödet, inbegripet inrättandet av transit- och terminalknutpunkter längs höghastighetslinjerna, och för att göra nattågen attraktivare. Parlamentet påpekar att dessa åtgärder kräver ett nära samarbete om linjer med blandad trafik vid utformningen av passagerar- och godstrafik för att förhindra flaskhalsar och överbelastning av spåren, något som undergräver hela nätets prestanda. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet framhåller att tillgången till kapacitet och avsaknaden av flaskhalsar är avgörande för ett effektivt utnyttjande av nätet och för att öka järnvägarnas transportandel. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att tillhandahålla ett flerårigt perspektiv på finansieringen av sin infrastruktur för att möjliggöra underhåll och utveckling av infrastruktur som är planerad och internationellt samordnad, minska tillfälliga kapacitetsbegränsningar och förbättra tillförlitligheten för internationell järnvägstrafik. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att använda det konnektivitetsindex som den för närvarande håller på att utveckla för att exakt identifiera de infrastrukturinvesteringar som behövs för att säkerställa nätverkseffekten. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av digitalisering, behovet av tillräckligt hög cybersäkerhet och bättre samordning, särskilt för gränsöverskridande järnvägstrafik. Parlamentet understryker i detta avseende behovet av bättre samordning av förvaltningen av kapaciteten mellan medlemsstaternas nätverk, i syfte att förbättra utnyttjandet av tillgänglig kapacitet. Parlamentet efterlyser därför en högre grad av harmonisering av förfaranden och kriterier för kapacitetsplanering och kapacitetstilldelning samt fullständig interoperabilitet för digitala verktyg. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga inrättandet av samordningssystem för att integrera gränsöverskridande järnvägstrafik bättre i den nationella trafiken och därmed uppnå en effektivare förvaltning av järnvägskapaciteten för både passagerar- och godståg. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Parlamentet insisterar på att det behövs en effektivare gränsöverskridande tilldelning av järnvägsspår. |
| --- | --- |

50.

Lämplig prissättning för tillträde till järnvägsspår

| 51. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens kommande planer på att offentliggöra riktlinjer för fastställande av avgifter för tillträde till järnvägsspår och att uppmuntra sänkta avgifter för tillträde till järnvägsspår i samband med inrättandet av gränsöverskridande tjänster och insyn i beräkningen av dem. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet upprepar att avgifter för tillträde till järnvägsspår är viktiga som en avgörande faktor som påverkar järnvägsmarknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå rekommendationer om särskilda infrastrukturavgifter för nattåg i de kommande riktlinjerna. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet betonar vikten av en rättvis och lämplig prissättning för tillträde till järnvägsspår för alla operatörer, samtidigt som man säkerställer likabehandling för etablerade operatörer och nya aktörer och ser till att infrastrukturnäten får tillräcklig finansiering. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet betonar att avgifter för tillträde till järnvägsspår är ett relevant inkomstflöde för infrastrukturförvaltare och påminner om att en beräkning av spåravgifter bygger på begränsad tillgång som orsakas av bristen på tillräcklig infrastrukturkapacitet (19). |
| --- | --- |

54.

Användarvänlig biljettförsäljning och tillgång till järnvägssystemet

| 55. | Europaparlamentet konstaterar att för att göra långväga persontrafik på järnväg mer attraktiv krävs följande:






  a) | Mer tillgänglig smart biljettförsäljning för att underlätta multimodal reseplanering: Resenärerna bör få en smidig användarupplevelse när de söker, väljer ut och köper sina järnvägstjänster genom opartisk biljettförsäljning, vilket innebär att alla järnvägsoperatörers biljetter säljs via alla biljettförsäljningskanaler. För att uppnå en smidig biljettförsäljning bör ett direktbiljettsystem, som redan är utformat för att möjliggöra ett slutligt införande av ett försäljningssystem för kombinerade biljetter, övervägas och främjas. |
| --- | --- | --- |

55.

a)

Mer tillgänglig smart biljettförsäljning för att underlätta multimodal reseplanering: Resenärerna bör få en smidig användarupplevelse när de söker, väljer ut och köper sina järnvägstjänster genom opartisk biljettförsäljning, vilket innebär att alla järnvägsoperatörers biljetter säljs via alla biljettförsäljningskanaler. För att uppnå en smidig biljettförsäljning bör ett direktbiljettsystem, som redan är utformat för att möjliggöra ett slutligt införande av ett försäljningssystem för kombinerade biljetter, övervägas och främjas.

| b) | Lämpligt skydd för resenärer vid förseningar eller missade anslutningar: Oavsett om resenärerna har bokat en direktbiljett eller separata biljetter bör de åtminstone kunna fortsätta resan, vilket är en viktig faktor när de väljer transportsätt. |
| --- | --- |

b)

Lämpligt skydd för resenärer vid förseningar eller missade anslutningar: Oavsett om resenärerna har bokat en direktbiljett eller separata biljetter bör de åtminstone kunna fortsätta resan, vilket är en viktig faktor när de väljer transportsätt.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar att det på tågbiljetter tydligt ska upplysas om den bokade resans koldioxidavtryck, som redan är allmänt tillgängligt (t.ex. på webbplatser som EcoPassenger), för att ytterligare uppmuntra till byte av transportslag genom välinformerad planering av rörligheten. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet ser fram emot kommissionens kommande förslag om multimodala digitala mobilitetstjänster i syfte att ytterligare förbättra åtkomsten till, tillgängligheten och utbytet av reseuppgifter och att underlätta ingåendet av rättvisa handelsavtal, där båda principerna är avgörande för alla marknadsaktörer. Parlamentet framhåller behovet av samarbete mellan järnvägsföretag och biljettutfärdare för att förbättra biljettdistributionen och fastställa rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande villkor för utbyte av uppgifter via maskinläsbara format som bygger på öppna standarder genom programmeringsgränssnitt (API:er) med särskilda bestämmelser för störningar och/eller inställda tjänster. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet understryker att det är viktigt att säkerställa rättvisa, lättillgängliga, överkomliga och fördelaktiga biljettpriser för alla kategorier av resenärer, inbegripet de mest utsatta, samt tillgängligheten till perronger och biljettleverantörer, särskilt för äldre resenärer och personer med nedsatt rörlighet. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet framhåller att det behövs en övergripande strategi med tydliga delmål för genomförandet för att uppnå lättare åtkomst till multimodala förbindelser, som bygger på ändamålsenliga, driftskompatibla lösningar. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta övervaka efterlevnaden av den nya förordningen om tågresenärers rättigheter. |
| --- | --- |

60.

Lika villkor i förhållande till andra transportsätt

| 61. | Europaparlamentet anser att alla möjliga vägar bör undersökas för att säkerställa lika villkor i förhållande till andra transportsätt. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att undersöka möjligheten till momsbefrielse för internationell tågtrafik i hela EU och översynen och förenklingen av reglerna för statligt stöd. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet understryker att resenärerna bör ha tillgång till öppen information, så att de kan göra mer hållbara val, och att ”Count Emission EU”-initiativet kan bidra till att fastställa en ram för jämförelser av utsläpp. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att optimera användningen av offentliga medel för att förbättra kollektivtrafiken, t.ex. järnvägstrafiken, som kan transportera ett stort antal resenärer och tillgodose den ständigt ökande efterfrågan på transporter. |
| --- | --- |

63.

Skyldighet att tillhandahålla allmännyttiga tjänster för att främja hållbar gränsöverskridande och/eller multimodal kollektivtrafik

| 64. | Europaparlamentet framhåller den avgörande roll som järnvägstransporterna spelar när det gäller att se till att transporterna fungerar även i krissituationer, eftersom de hanterar enorma tillströmningar av resenärer på kort tid. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet betonar att avtal om allmän trafik tillsammans med en klar förbättring av en icke-diskriminerande marknadsram för kommersiellt drivna tjänster kan få stor betydelse när det gäller att främja kontinuiteten för gränsöverskridande tjänster för unionsmedborgare och förbättra förbindelserna till intressanta destinationer, såsom turistmål och historiska resmål, genom att man tillhandahåller järnvägstjänster som bidrar till att upprätthålla ett järnvägsnätverk som är tätt, regelbundet, pålitligt och av god kvalitet, inbegripet till mindre attraktiva destinationer. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet anser att skyldighet att tillhandahålla allmännyttiga tjänster vid sidan av en förbättrad och rättvis marknadsram kan främja användningen av järnvägen, även när det gäller långväga persontrafik, särskilt i händelse av marknadsmisslyckanden på gränsöverskridande sträckor, framför allt på de sista transportsträckorna, eventuellt i kombination med andra lönsamma delar av nätet. |
| --- | --- |

66.

Fokus på ungdomarna

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att upprätthålla dynamiken i Europaåret för järnvägen 2021 under Europaåret för ungdomar 2022 genom att uppmuntra ungdomar att resa med tåg och locka dem till yrken inom järnvägssektorn, som till följd av innovation och digitalisering står inför kompetensbrist, genom att säkerställa skäliga lönenivåer och arbetsvillkor. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet anser att ett gemensamt europeiskt järnvägsnät för höghastighetståg är viktigt för att sammanföra människor, inbegripet ungdomar. Parlamentet vidhåller att tillgången till utbildning och sysselsättning kommer att förbättra sammanhållningen i Europa. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens planerade initiativ för att underlätta tillhandahållandet av gränsöverskridande nattågtjänster, och uppmuntrar vidare järnvägsföretagen att förverkliga nattågens fulla potential. |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  EUT L 151, 7.6.2019, s. 70.

(2)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 32.

(3)  EUT L 348, 20.12.2013, s. 1.

(4)  EUT L 258, 20.7.2021, s. 1.

(5)  EUT C 456, 10.11.2021, s. 47.

(6)  EUT C 99, 1.3.2022, s. 2.

(7)  EUT L 462, 28.12.2021, s. 1.

(8)  EUT L 172, 17.5.2021, s. 1.

(9)  Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för transport och rörlighet, EU transport in figures – Statistical Pocketbook 2021 (EU:s transporter i siffror – statistik i pocketutgåva 2021), Publikationsbyrån, 2021.

(10)  https://www.eurocontrol.int/press-release/european-aviation-facing-serious-capacity-challenges-now-and-future

(11)  https://www.eurocontrol.int/sites/default/files/2020-01/eurocontrol-nm-user-forum-2020-airport-perspective-schiphol.pdf

(12)  https://www.eca.europa.eu/lists/ecadocuments/ap19_07/ap_urban_mobility_en.pdf

(13)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Den europeiska gröna given (COM(2019)0640).

(14)  De tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet (TSD) fastställer tekniska och operativa standarder för att säkerställa att Europeiska unionens järnvägssystem är driftskompatibelt. TSD:n för delsystemet Telematikapplikationer för persontrafik avser tillämpningar för persontrafik, inbegripet system som förser resenärerna med information före och under resan, boknings- och betalningssystem, bagagehantering och hantering av anslutningar mellan tåg och med andra transportsätt.

(15)  Europeiska järnvägsgemenskapens (CER) faktablad A TEN-T to make modal shift and the European Green Deal a reality, Bryssel, december 2021.

(16)  Ibid.

(17)  Medeiros, E. m.fl., Boosting cross-border regions through better cross-border transport services. The European case, Case Studies on Transport Policy, 9 (2021), mars 2021.

(18)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/798 av den 11 maj 2016 om järnvägssäkerhet (omarbetning) (EUT L 138, 26.5.2016, s. 102).

(19)  Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för transport och rörlighet, Long-distance cross-border passenger rail services – final report, Europeiska unionens publikationsbyrå, 2021.

---

| 17.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/57 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/57

---

P9_TA(2022)0438

Den digitala klyftan: de sociala skillnader som skapats genom digitaliseringen

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2022 om den digitala klyftan: de sociala skillnader som digitaliseringen ger upphov till (2022/2810(RSP))

(2023/C 177/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3.3 och 6 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3.3 och 6 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 9, 10, 12, 14, 16, 19, 26, 36, 67.4, 114.3, 153, 165 169.1 och 174, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 9, 10, 12, 14, 16, 19, 26, 36, 67.4, 114.3, 153, 165 169.1 och 174,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 3, 8, 11, 21, 26, 34, 38 och 52, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 3, 8, 11, 21, 26, 34, 38 och 52,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna, särskilt artikel 14, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna, särskilt artikel 14,

| — | med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, och särskilt dess principer 3, 17 och 20, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, och särskilt dess principer 3, 17 och 20,

| — | med beaktande av OECD:s (Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling) definition av ”digital klyfta”, som hänvisar till klyftan mellan individer, hushåll, företag och geografiska områden på olika socioekonomiska nivåer, både när det gäller deras möjligheter att få tillgång till informations- och kommunikationsteknik (IKT) och deras användning av internet för många olika verksamheter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s (Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling) definition av ”digital klyfta”, som hänvisar till klyftan mellan individer, hushåll, företag och geografiska områden på olika socioekonomiska nivåer, både när det gäller deras möjligheter att få tillgång till informations- och kommunikationsteknik (IKT) och deras användning av internet för många olika verksamheter (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 november 2014 om stöd till konsumenters rättigheter på den digitala inre marknaden (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 november 2014 om stöd till konsumenters rättigheter på den digitala inre marknaden (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2366 av den 25 november 2015 om betaltjänster på den inre marknaden (3) (PSD2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2366 av den 25 november 2015 om betaltjänster på den inre marknaden (3) (PSD2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2102 av den 26 oktober 2016 om tillgänglighet avseende offentliga myndigheters webbplatser och mobila applikationer (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2102 av den 26 oktober 2016 om tillgänglighet avseende offentliga myndigheters webbplatser och mobila applikationer (4),

| — | med beaktande av kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/389 av den 27 november 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2366 vad gäller tekniska tillsynsstandarder för sträng kundautentisering och gemensamma och säkra öppna kommunikationsstandarder (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/389 av den 27 november 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2366 vad gäller tekniska tillsynsstandarder för sträng kundautentisering och gemensamma och säkra öppna kommunikationsstandarder (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/882 av den 17 april 2019 om tillgänglighetskrav för produkter och tjänster (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/882 av den 17 april 2019 om tillgänglighetskrav för produkter och tjänster (6),

| — | med beaktande av Europeiska centralbankens (ECB) studie från 2020 om konsumenternas betalningsattityder i euroområdet (SPACE), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska centralbankens (ECB) studie från 2020 om konsumenternas betalningsattityder i euroområdet (SPACE),

| — | med beaktande av artikeln i ECB:s Economic Bulletin nr 5/2022 med titeln Guaranteeing freedom of payment choice: access to cash in the euro area, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikeln i ECB:s Economic Bulletin nr 5/2022 med titeln Guaranteeing freedom of payment choice: access to cash in the euro area,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 mars 2021 med titeln Digital kompass 2030: den europeiska vägen in i det digitala decenniet (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 mars 2021 med titeln Digital kompass 2030: den europeiska vägen in i det digitala decenniet (COM(2021)0118),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut av den 15 september 2021 om inrättade av 2030-policyprogrammet ”En färdväg för det digitala decenniet” (COM(2021)0574), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut av den 15 september 2021 om inrättade av 2030-policyprogrammet ”En färdväg för det digitala decenniet” (COM(2021)0574),

| — | med beaktande av rapporten från maj 2022 om slutresultatet av konferensen om Europas framtid, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från maj 2022 om slutresultatet av konferensen om Europas framtid,

| — | med beaktande av de överläggningar om framställning nr 1123/2021 som fördes vid sammanträdet i utskottet för framställningar den 17 maj 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de överläggningar om framställning nr 1123/2021 som fördes vid sammanträdet i utskottet för framställningar den 17 maj 2022,

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2021 om skyddet av personer med funktionsnedsättning genom framställningar – erfarenheter (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2021 om skyddet av personer med funktionsnedsättning genom framställningar – erfarenheter (7),

| — | med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, som efter att ha uppfyllts kommer att innebära en minskning av den digitala klyftan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, som efter att ha uppfyllts kommer att innebära en minskning av den digitala klyftan,

| — | med beaktande av artikel 227.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 227.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Utskottet för framställningar har mottagit en framställning i vilken berättigad oro uttrycks över att det är omöjligt att få tillgång till grundläggande banktjänster, såsom att bekräfta en betalning eller få tillgång till ett personligt bankkonto, utan att ha en mobiltelefon, trots att det inte finns någon rättslig skyldighet att inneha en sådan enhet. Det finns en klyfta mellan de personer som i allt högre grad använder digitala betalningsmedel och andra som inte kan eller är ovilliga att använda dem. Denna framställning tar upp den bredare frågan om digitaliseringens inverkan på medborgare, kunder och användare av offentliga och privata tjänster. |
| --- | --- |

A.

Utskottet för framställningar har mottagit en framställning i vilken berättigad oro uttrycks över att det är omöjligt att få tillgång till grundläggande banktjänster, såsom att bekräfta en betalning eller få tillgång till ett personligt bankkonto, utan att ha en mobiltelefon, trots att det inte finns någon rättslig skyldighet att inneha en sådan enhet. Det finns en klyfta mellan de personer som i allt högre grad använder digitala betalningsmedel och andra som inte kan eller är ovilliga att använda dem. Denna framställning tar upp den bredare frågan om digitaliseringens inverkan på medborgare, kunder och användare av offentliga och privata tjänster.

| B. | Kontanter är det betalningsinstrument som oftast används i euroområdet. Enligt aktuella uppgifter från ECB minskade det totala antalet uttagsautomater i euroområdet med 4,2 % till 0,28 miljoner under 2021 (8). Det har skett en parallell minskning av antalet bankkontor per invånare i euroområdet. 127 miljarder euro har öronmärkts för digitala reformer och investeringar i de nationella planerna för återhämtning och resiliens (9). Medlemsstaterna har gjort framsteg med sina digitaliseringsinsatser under covid-19-pandemin, men de kämpar fortfarande för att minska klyftorna när det gäller digitala färdigheter och små och medelstora företags digitala omvandling. |
| --- | --- |

B.

Kontanter är det betalningsinstrument som oftast används i euroområdet. Enligt aktuella uppgifter från ECB minskade det totala antalet uttagsautomater i euroområdet med 4,2 % till 0,28 miljoner under 2021 (8). Det har skett en parallell minskning av antalet bankkontor per invånare i euroområdet. 127 miljarder euro har öronmärkts för digitala reformer och investeringar i de nationella planerna för återhämtning och resiliens (9). Medlemsstaterna har gjort framsteg med sina digitaliseringsinsatser under covid-19-pandemin, men de kämpar fortfarande för att minska klyftorna när det gäller digitala färdigheter och små och medelstora företags digitala omvandling.

| C. | Utskottet för framställningar har tagit emot en framställning, i vilken oro uttrycks över att de flesta tjänsteleverantörer endast tillhandahåller information online och ofta via kanaler som endast är kompatibla med smarttelefoner, vilket missgynnar äldre, personer med funktionsnedsättning, låginkomsttagare, digitalt okvalificerade personer och personer med begränsad tillgång till internet. |
| --- | --- |

C.

Utskottet för framställningar har tagit emot en framställning, i vilken oro uttrycks över att de flesta tjänsteleverantörer endast tillhandahåller information online och ofta via kanaler som endast är kompatibla med smarttelefoner, vilket missgynnar äldre, personer med funktionsnedsättning, låginkomsttagare, digitalt okvalificerade personer och personer med begränsad tillgång till internet.

| D. | Även om digitalisering och en lämplig användning av digitala verktyg har medfört många ekonomiska och samhälleliga fördelar och möjligheter har det uppstått ett antal etiska, rättsliga och sysselsättningsrelaterade utmaningar som kan orsaka allvarliga nackdelar eller skada för enskilda personer och samhället som helhet. Potentialen med ny teknik är ambivalent, eftersom den, beroende på hur den används och regleras, antingen kan bidra till att skapa ett mer inkluderande samhälle och minska ojämlikheter eller förvärra befintliga ojämlikheter och skapa nya former av diskriminering. |
| --- | --- |

D.

Även om digitalisering och en lämplig användning av digitala verktyg har medfört många ekonomiska och samhälleliga fördelar och möjligheter har det uppstått ett antal etiska, rättsliga och sysselsättningsrelaterade utmaningar som kan orsaka allvarliga nackdelar eller skada för enskilda personer och samhället som helhet. Potentialen med ny teknik är ambivalent, eftersom den, beroende på hur den används och regleras, antingen kan bidra till att skapa ett mer inkluderande samhälle och minska ojämlikheter eller förvärra befintliga ojämlikheter och skapa nya former av diskriminering.

| E. | Digitaliseringen har en djupgående inverkan på det dagliga sociala, ekonomiska, politiska och kulturella livet för medborgare, arbetstagare och konsumenter och påverkar alla delar av samhället. Digitaliseringen ligger till grund för ett antal sociala skillnader, och en ny digital klyfta håller på att uppstå, inte bara mellan väl uppkopplade stadsområden och landsbygdsområden och avlägsna områden, utan också mellan de personer som fullt ut kan dra nytta av ett berikat, tillgängligt och säkert digitalt utrymme med ett brett utbud av tjänster, och de som inte kan göra det. Den allt vanligare användningen av digitala betalningar, däribland kort, digitala plånböcker eller mobilappar, leder till att vissa detaljhandlare inte längre tar emot kontanter. |
| --- | --- |

E.

Digitaliseringen har en djupgående inverkan på det dagliga sociala, ekonomiska, politiska och kulturella livet för medborgare, arbetstagare och konsumenter och påverkar alla delar av samhället. Digitaliseringen ligger till grund för ett antal sociala skillnader, och en ny digital klyfta håller på att uppstå, inte bara mellan väl uppkopplade stadsområden och landsbygdsområden och avlägsna områden, utan också mellan de personer som fullt ut kan dra nytta av ett berikat, tillgängligt och säkert digitalt utrymme med ett brett utbud av tjänster, och de som inte kan göra det. Den allt vanligare användningen av digitala betalningar, däribland kort, digitala plånböcker eller mobilappar, leder till att vissa detaljhandlare inte längre tar emot kontanter.

| F. | En minskad användning av kontanttransaktioner kan leda till en försämring av kontantinfrastrukturen och därmed minska människors tillgång till kontanter. Det är nödvändigt att utan dröjsmål ta itu med bristerna i tillgången till kontanter och att ge valfrihet för betalningar. |
| --- | --- |

F.

En minskad användning av kontanttransaktioner kan leda till en försämring av kontantinfrastrukturen och därmed minska människors tillgång till kontanter. Det är nödvändigt att utan dröjsmål ta itu med bristerna i tillgången till kontanter och att ge valfrihet för betalningar.

| G. | Överdriven användning av teknisk utrustning kan förvärra psykiska och fysiska hälsofenomen, såsom isolering, teknikrelaterade beroendeproblem, sömnbrist, känslomässig utmattning, ångest och utbrändhet. |
| --- | --- |

G.

Överdriven användning av teknisk utrustning kan förvärra psykiska och fysiska hälsofenomen, såsom isolering, teknikrelaterade beroendeproblem, sömnbrist, känslomässig utmattning, ångest och utbrändhet.

| H. | Digitaliseringen kan inverka negativt på personer som saknar tillräckliga digitala färdigheter eller inte har tillgång till en internetuppkoppling eller till digitala enheter. Den kan förstärka de sociala skillnaderna genom att minska vissa arbetstagares möjligheter till sysselsättning av god kvalitet. Det är nödvändigt att ta upp frågan om de negativa konsekvenserna av digitaliseringen av offentliga och privata tjänster för arbetstagare och personer, såsom äldre och personer med funktionsnedsättning, låginkomsttagare, socialt missgynnade eller arbetslösa medborgare, migranter och flyktingar eller människor på landsbygden och i avlägsna områden. |
| --- | --- |

H.

Digitaliseringen kan inverka negativt på personer som saknar tillräckliga digitala färdigheter eller inte har tillgång till en internetuppkoppling eller till digitala enheter. Den kan förstärka de sociala skillnaderna genom att minska vissa arbetstagares möjligheter till sysselsättning av god kvalitet. Det är nödvändigt att ta upp frågan om de negativa konsekvenserna av digitaliseringen av offentliga och privata tjänster för arbetstagare och personer, såsom äldre och personer med funktionsnedsättning, låginkomsttagare, socialt missgynnade eller arbetslösa medborgare, migranter och flyktingar eller människor på landsbygden och i avlägsna områden.

| I. | EU:s indikator för digitala färdigheter uppgår för närvarande endast till 56 %. EU:s digitala mål syftar till att öka denna färdighetsindikator till 80 % senast 2030 (10). Pandemin har förvärrat befintliga ojämlikheter, inbegripet den digitala klyftan, vilket gör det absolut nödvändigt att se till att alla europeiska medborgare och företag kan dra nytta av den digitala omvandlingen för ett bättre, säkrare och mer välmående liv. Pandemin har visat effekterna av den digitala klyftan inom utbildning, med vissa lärare och elever som hamnade utanför eftersom de saknar tillräcklig teknik och digitala färdigheter och tillgång till utrustning. |
| --- | --- |

I.

EU:s indikator för digitala färdigheter uppgår för närvarande endast till 56 %. EU:s digitala mål syftar till att öka denna färdighetsindikator till 80 % senast 2030 (10). Pandemin har förvärrat befintliga ojämlikheter, inbegripet den digitala klyftan, vilket gör det absolut nödvändigt att se till att alla europeiska medborgare och företag kan dra nytta av den digitala omvandlingen för ett bättre, säkrare och mer välmående liv. Pandemin har visat effekterna av den digitala klyftan inom utbildning, med vissa lärare och elever som hamnade utanför eftersom de saknar tillräcklig teknik och digitala färdigheter och tillgång till utrustning.

| J. | 87 miljoner människor i EU uppskattas ha någon form av funktionsnedsättning (11). Tillgången till onlineformulär försummas ofta, så att användare som förlitar sig på en skärmläsare kanske inte ens kan upptäcka ”skicka” knappen. Webbtillgänglighet bör säkerställas så att alla, inbegripet personer med funktionsnedsättning, ska kunna uppfatta, förstå, navigera på och interagera med internet. |
| --- | --- |

J.

87 miljoner människor i EU uppskattas ha någon form av funktionsnedsättning (11). Tillgången till onlineformulär försummas ofta, så att användare som förlitar sig på en skärmläsare kanske inte ens kan upptäcka ”skicka” knappen. Webbtillgänglighet bör säkerställas så att alla, inbegripet personer med funktionsnedsättning, ska kunna uppfatta, förstå, navigera på och interagera med internet.

| K. | Ett effektivt skydd av personuppgifter, integritet och tillgångar, säkerhet för nät och elektronik samt medborgarnas uppfattning att deras uppgifter, integritet och tillgångar är skyddade och säkra är grundläggande för att säkerställa medborgarnas förtroende och göra det möjligt för dem att övervinna sin ovilja att använda digitala tjänster. |
| --- | --- |

K.

Ett effektivt skydd av personuppgifter, integritet och tillgångar, säkerhet för nät och elektronik samt medborgarnas uppfattning att deras uppgifter, integritet och tillgångar är skyddade och säkra är grundläggande för att säkerställa medborgarnas förtroende och göra det möjligt för dem att övervinna sin ovilja att använda digitala tjänster.

| L. | I förslaget till en europeisk förklaring om digitala rättigheter och principer av den 26 januari 2022(COM(2022)0027) understryks att alla på ett effektivt sätt bör kunna välja vilka digitala tjänster som ska användas på grundval av objektiv, transparent och tillförlitlig information. |
| --- | --- |

L.

I förslaget till en europeisk förklaring om digitala rättigheter och principer av den 26 januari 2022(COM(2022)0027) understryks att alla på ett effektivt sätt bör kunna välja vilka digitala tjänster som ska användas på grundval av objektiv, transparent och tillförlitlig information.

| M. | Konferensen om Europas framtid tog upp digital utbildning och rekommenderade att EU anstränger sig för att göra tekniken mer tillgänglig för den äldre generationen genom att främja program och initiativ, till exempel i form av kurser som är anpassade till deras behov. EU bör garantera rätten att använda digitalisering för dem som så önskar och föreslå alternativ för dem som inte gör det. |
| --- | --- |

M.

Konferensen om Europas framtid tog upp digital utbildning och rekommenderade att EU anstränger sig för att göra tekniken mer tillgänglig för den äldre generationen genom att främja program och initiativ, till exempel i form av kurser som är anpassade till deras behov. EU bör garantera rätten att använda digitalisering för dem som så önskar och föreslå alternativ för dem som inte gör det.

| N. | 5,3 % av barnen i skolåldern i Europa är digitalt missgynnade, med stora skillnader mellan EU-länderna (12), och barn vars familjer lever i fattigdom eller allvarlig materiell fattigdom och som inte har råd med en dator och/eller en internetuppkoppling drabbas hårdast. |
| --- | --- |

N.

5,3 % av barnen i skolåldern i Europa är digitalt missgynnade, med stora skillnader mellan EU-länderna (12), och barn vars familjer lever i fattigdom eller allvarlig materiell fattigdom och som inte har råd med en dator och/eller en internetuppkoppling drabbas hårdast.

| 1. | Europaparlamentet är oroat över den ihållande digitala klyftan, som fortfarande är långt ifrån åtgärdad och innebär stora utmaningar dels i fråga om användandet av internet och mobiltelefoner, dels när det gäller offentliga och privata tjänster som endast tillhandahålls via digitala kanaler. Parlamentet påminner om att digitaliseringen kan skapa socioekonomiska skillnader mellan människor och mellan länder, eftersom den kräver investeringar och infrastruktur som är mycket kostsamma för mindre utvecklade regioner och landsbygdsområden. Parlamentet efterlyser en noggrann undersökning av människors behov, särskilt hos utsatta grupper, när det gäller digital utveckling och innovation för att bedöma hur de kan dra nytta av denna nya teknik. Parlamentet understryker att den digitala omställningen måste ske på ett sätt som gynnar alla. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet beklagar att många människor antingen inte regelbundet använder digitala tjänster eller känner osäkerhet inför att genomföra onlinetransaktioner, eftersom detta kan få betydande negativa konsekvenser för deras privatliv, ekonomiska och sociala situation och deras grundläggande rättigheter, inbegripet skyddet av deras personuppgifter och andra frågor som rör cybersäkerhet. Parlamentet beklagar att det föreligger hinder, särskilt för utsatta medborgare, personer med lägre utbildningsnivå, äldre personer, personer med funktionsnedsättning, personer med inlärningssvårigheter och låginkomsttagare, att fullt ut delta i en värld där grundläggande tjänster såsom banktjänster eller administrativa tjänster är digitala, eftersom de riskerar att utestängas från samhället och gå miste om ekonomiska möjligheter. Parlamentet betonar vikten av att ge alla människor möjlighet att anpassa sig till de förändringar som digitaliseringen innebär, särskilt genom tidig digital utbildning, uppdaterade läroplaner för digital utbildning, livslångt lärande eller omskolning och kompetenshöjning, för att komma tillrätta med det digitala utanförskapet, överbrygga den digitala klyftan i samhället och möjliggöra inkludering av alla medborgare. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker att användningen av olika betaltjänster varierar avsevärt inom EU och inom de enskilda medlemsstaterna. Parlamentet konstaterar att många medborgare fortfarande förlitar sig på kontanter som sitt enda betalningsalternativ. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet erkänner att kontantlösa betalningar och PSD2 har medfört ett antal fördelar för den inre marknaden, bland annat en minskning av bedrägerier, ekonomiska vinster för småföretag och ett större produktutbud. Parlamentet uppmanar kommissionen att under den omfattande översynen av tillämpningen och effekterna av PSD2 undersöka hur man ytterligare kan öka säkerheten för digitala betalningar och bekämpa betalningsbedrägerier, däribland nätbedrägerier, samt säkerställa konsumentskyddet, samtidigt som man tar hänsyn till medborgarnas särskilda behov och garanterar att alla erbjuds olika betalningssätt. Parlamentet betonar vikten av skyddet av personuppgifter och integritet, särskilt för personer som inte är förtrogna med datasäkerhet online. Parlamentet understryker att bestämmelser måste införas för att garantera användarvänliga programvarugränssnitt för digitala betalningsalternativ, höga standarder för dataskydd och datainteroperabilitet, bekvämlighet för kunderna och effektiv tillgång till kontanter. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet understryker att EU:s regelverk måste säkerställa att digitaliseringen är människocentrerad och att de grundläggande rättigheterna respekteras fullt ut i den digitala ekonomin, särskilt för arbetstagare. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att det demokratiska livet och offentliga tjänster på nätet måste vara inkluderande och fullt tillgängliga för alla och att teknisk diskriminering är en form av fattigdom och socialt utanförskap som berövar vissa medborgare de resurser som är nödvändiga för utveckling och skapande av välstånd. Parlamentet betonar att alla ska kunna dra nytta av en digital miljö av högsta kvalitet med användarvänliga, effektiva och individanpassade tjänster och verktyg med höga standarder för säkerhet och integritet, samtidigt som skyddet mot eventuell diskriminering i fråga om tillgång till grundläggande tjänster, som kräver digitala färdigheter, säkerställs. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar att många tjänster som används dagligen bör erbjuda en icke-digital lösning för att tillgodose behoven hos de medborgare som inte har de färdigheter eller kunskaper som krävs för att använda onlinetjänster, som vill använda tjänster offline eller som inte har tillgång till digitala enheter och applikationer. Parlamentet insisterar i detta avseende på att likvärdiga förutsättningar upprätthålls mellan den digitala och icke-digitala världen. Parlamentet uppmanar offentliga förvaltningar och företag att vara inkluderande och utforma sina onlinetjänster på ett begripligt sätt så att de är åtkomliga och kan användas av människor i alla åldrar och med olika utbildningsnivå, i syfte att bidra till överbryggandet av de samhällsklyftor som fortfarande finns kvar på grund av ojämlik tillgång till teknik. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar behovet av att hantera den digitala klyftan och det ekonomiska utanförskapet bland utsatta samhällsgrupper så att den digitala omställningen inte lämnar någon på efterkälken. I synnerhet de personer där risken är störst att de saknar sådana digitala färdigheter som krävs för att på bästa sätt utnyttja potentialen i digitaliseringen av offentliga och privata tjänster, så att alla medborgare kan inkluderas i det digitala samhället, oavsett inkomst, social situation, geografisk belägenhet, hälsotillstånd eller ålder. Parlamentet betonar att eftersom människor som befinner sig i utsatta situationer är som mest benägna att förlita sig på administrativa förfaranden, för att utnyttja sina ekonomiska rättigheter, bör fler initiativ införas för att underlätta tillgången till teknik, såsom program för att stärka den digitala kompetensen. Parlamentet upprepar vikten av utbildning och fortbildning för att utveckla de färdigheter som behövs i den digitala tidsåldern och motverka digitalt utanförskap. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet är oroat över de offentliga tjänsternas minskade fysiska närvaro, särskilt på landsbygden och i städernas utkanter. Parlamentet understryker att det är ytterst viktigt att fysiska lokaler för alla offentliga tjänster finns kvar, utöver utvecklingen av onlinetjänster. Parlamentet efterlyser åtgärder för att främja ett särskilt skydd för allas tillgång till grundläggande tjänster, utan diskriminering på grund av otillräcklig teknisk kompetens. Parlamentet förespråkar en människocentrerad kundtjänstmodell som inte lämnar någon på efterkälken. När det gäller tillgången till offentliga tjänster i digital form betonar parlamentet att det är viktigt att frångå den strategi som innebär att en del av det administrativa arbetet överförs till användaren och att denna omfördelning åtföljs av ett överfört ansvar och en överförd skyldighet på användaren att lära sig hur han eller hon ska använda digital teknik, vara oberoende och uppfylla administrationens förväntningar på en prototypisk användare. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet efterlyser en modell för tillhandahållande av offentliga tjänster som bygger på varje användares frihet att välja hur de förhåller sig till administrationen, och betonar behovet av förbättringsåtgärder för utformningen och tillämpningen av offentliga webbplatser för att övervinna tillgänglighetsproblem och tillhandahålla det rättsliga, tekniska och administrativa stöd som användarna behöver för att självständigt kunna använda dessa webbplatser. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet inser att genomförandet av denna modell för offentliga tjänster kräver mänskliga, tekniska och ekonomiska resurser, och påminner om att EU-medel, särskilt medel från NextGenerationEU, skulle kunna vara en stor möjlighet för genomförandet av denna omställning. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet är medvetet om effekterna av stark kundautentisering för användare som inte har en mobiltelefon. Parlamentet begär att denna autentisering utvidgas till att inbegripa andra sätt, såsom e-post, telefonsamtal eller personlig betjäning på plats. Parlamentet beklagar att PSD2 inte ger konsumenterna någon direkt rätt att begära alternativa autentiseringsmetoder. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till diskrimineringsrisken av äldre och andra utsatta grupper i sin bedömning av PSD2-bestämmelserna. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar vikten av en gemensam europeisk strategi när det gäller de etiska aspekterna av digitaliseringen. Parlamentet välkomnar EU:s utkast till förklaring om digitala rättigheter och principer för det digitala decenniet från januari 2022 och understryker att kommissionen och medlemsstaterna bör säkerställa att tekniska lösningar respekterar människors rättigheter och att den digitala omställningen inte lämnar någon på efterkälken, då det övergripande målet är att utrota den digitala klyftan. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att sociodemografiska faktorer i hög grad påverkar vilka digitala färdigheter användarna har. Till exempel besitter över två tredjedelar av unga vuxna, personer med hög formell utbildning och studenter inom högre utbildning åtminstone grundläggande digitala färdigheter. Parlamentet noterar samtidigt att endast omkring en tredjedel av alla personer i åldersgruppen 55–74 år, pensionärer och personer som står utanför arbetsmarknaden har åtminstone grundläggande digitala färdigheter. Parlamentet konstaterar vidare att klyftan fortfarande är stor när det kommer till skillnaden i digitala färdigheter hos människor som bor på landsbygden jämfört med i städerna (13). Parlamentet noterar att digital konnektivitet är en nyckelfaktor för att hantera och minska den digitala klyftan mellan tätbefolkade och glest befolkade områden, och uppmanar kommissionen att i en uppdaterad sammanhållningspolitik snarast bemöta den befintliga digitala klyftan. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar vikten av att överbrygga den digitala klyftan, särskilt genom att främja grundläggande och specialiserade färdigheter med särskilt fokus på de mest utsatta befolkningsgrupperna, och att utveckla utbildningssystem, däribland livslångt lärande, omskolning och kompetenshöjning. Parlamentet påminner om att alla inte kan bli digitalt kompetenta och betonar att det inte får förekomma någon diskriminering grundat på människors digitala färdigheter. Parlamentet upprepar att principen om digital effektivitet inte får innebära att människor utestängs från grundläggande tjänster. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet efterlyser insatser för att se till att den digitala omställningen garanterar nya digitala rättigheter för alla, som uppstått på grund av behovet av tillgång till digitala medier inom alla områden. Dessa syftar till att motverka digitala klyftor mellan territorier, människor från olika områden, bakgrunder och åldrar, särskilt med hänsyn till klyftan mellan kvinnor och män och behoven hos äldre personer som, till skillnad från ungdomar, ofta är mindre förtrogna med användningen av ny teknik. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet anser att ny teknik kan bidra till att överbrygga den digitala klyfta som påverkar de omkring 87 miljoner européer med någon form av funktionsnedsättning och stödja deras integrering i ekonomin samt deras tillgång till grundläggande tjänster. Parlamentet är övertygat om att användningen av digital teknik kan minska svårigheterna att komma in på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättningar, exempelvis när det kommer till genomförandet av arbetsuppgifter, kommunikation, interaktion eller flexibilitet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att den digitala klyftan har betydande konsekvenser för invandrare, eftersom diskriminering kan förvärras av att tillgången till offentliga och privata onlinetjänster och digitala medier är ofullständig eller otillräcklig (14). |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  OECD, Understanding the Digital Divide, 2001.

(2)  EUT C 289, 9.8.2016, s. 65.

(3)  EUT L 337, 23.12.2015, s. 35.

(4)  EUT L 327, 2.12.2016, s. 1.

(5)  EUT L 69, 13.3.2018, s. 23.

(6)  EUT L 151, 7.6.2019, s. 70.

(7)  EUT C 132, 24.3.2022, s. 129.

(8)  ECB:s statistik för 2021 om kontantlösa betalningar.

(9)  Digital Economy and Society Index (DESI), rapport 2022.

(10)  Digital Economy and Society Index 2021.

(11)  Eurostat, Functional and activity limitations statistics. Se också https://ec.europa .eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Functional_and_activity_limitations _statistics

(12)  DigiGen, The impact of technological transformations on the Digital Generation, 2021.

(13)  Digital Economy and Society Index (DESI) 2022:
  Human Capital.

(14)  Divides – Impact of the digital divide on the foreign population, 2018.

---

Onsdagen, 14 december 2022

| 17.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/63 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/63

---

P9_TA(2022)0442

Den årliga genomföranderapporten om EU:s associeringsavtal med Georgien

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2022 om genomförandet av EU:s associeringsavtal med Georgien (2021/2236(INI))

(2023/C 177/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av artikel 8 och avdelning V, särskilt artiklarna 21, 22, 36 och 37, i fördraget om Europeiska unionen, och femte delen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 8 och avdelning V, särskilt artiklarna 21, 22, 36 och 37, i fördraget om Europeiska unionen, och femte delen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Georgien, å andra sidan (1), som till fullo trädde i kraft den 1 juli 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Georgien, å andra sidan (1), som till fullo trädde i kraft den 1 juli 2016,

| — | med beaktande av kommissionens yttrande av den 17 juni 2022 över Georgiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (COM(2022)0405), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens yttrande av den 17 juni 2022 över Georgiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (COM(2022)0405),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 23–24 juni 2022 om Ukrainas, Republiken Moldaviens och Georgiens ansökningar om medlemskap i EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 23–24 juni 2022 om Ukrainas, Republiken Moldaviens och Georgiens ansökningar om medlemskap i EU,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Georgien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Georgien,

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 8 juni 2022 till rådet och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik efter det ryska aggressionskriget mot Ukraina (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 8 juni 2022 till rådet och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik efter det ryska aggressionskriget mot Ukraina (2),

| — | med beaktande av det avtal som nåddes mellan de georgiska politiska krafterna den 19 april 2021, vilken hade medlats fram av Europeiska rådets ordförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det avtal som nåddes mellan de georgiska politiska krafterna den 19 april 2021, vilken hade medlats fram av Europeiska rådets ordförande,

| — | med beaktande av rapporten om genomförandet av Georgiens associering av den 10 augusti 2022 (SWD(2022)0215), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om genomförandet av Georgiens associering av den 10 augusti 2022 (SWD(2022)0215),

| — | med beaktande av associeringsagendan mellan Europeiska unionen och Georgien för 2021–2027, som antogs den 16 augusti 2022 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av associeringsagendan mellan Europeiska unionen och Georgien för 2021–2027, som antogs den 16 augusti 2022 (3),

| — | med beaktande av resultatet från det sjunde mötet i associeringsrådet mellan EU och Georgien den 6 september 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet från det sjunde mötet i associeringsrådet mellan EU och Georgien den 6 september 2022,

| — | med beaktande av den ekonomiska planen och investeringsplanen för det östliga partnerskapet, som anges i bilaga I till arbetsdokumentet av den 2 juli 2021 om återhämtning, resiliens och reform: prioriteringar för det östliga partnerskapet efter 2020 (SWD(2021)0186), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ekonomiska planen och investeringsplanen för det östliga partnerskapet, som anges i bilaga I till arbetsdokumentet av den 2 juli 2021 om återhämtning, resiliens och reform: prioriteringar för det östliga partnerskapet efter 2020 (SWD(2021)0186),

| — | med beaktande av 2022 års globala pressfrihetsindex från Reportrar utan gränser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2022 års globala pressfrihetsindex från Reportrar utan gränser,

| — | med beaktande av det brådskande yttrandet från Europarådets Venedigkommission av den 26 augusti 2022 om utkastet till lag om ändringar av straffprocesslagstiftningen som antogs av Georgiens parlament den 7 juni 2022, dess yttrande av den 20 juni 2022 om ändringarna i den grundläggande lagstiftningen om allmänna domstolar i december 2021, dess brådskande yttrande av den 2 juli 2021 om ändringarna i den grundläggande lagstiftningen om allmänna domstolar, dess brådskande gemensamma yttrande av den 5 juli 2022 om de reviderade utkasten till ändringar av vallagen, dess yttrande av den 8 oktober 2020 om utkastet till lag om ändring av den grundläggande lagstiftningen om allmänna domstolar och dess brådskande yttrande av den 16 april 2019 om urval och utnämning av domare i Georgiens högsta domstol, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det brådskande yttrandet från Europarådets Venedigkommission av den 26 augusti 2022 om utkastet till lag om ändringar av straffprocesslagstiftningen som antogs av Georgiens parlament den 7 juni 2022, dess yttrande av den 20 juni 2022 om ändringarna i den grundläggande lagstiftningen om allmänna domstolar i december 2021, dess brådskande yttrande av den 2 juli 2021 om ändringarna i den grundläggande lagstiftningen om allmänna domstolar, dess brådskande gemensamma yttrande av den 5 juli 2022 om de reviderade utkasten till ändringar av vallagen, dess yttrande av den 8 oktober 2020 om utkastet till lag om ändring av den grundläggande lagstiftningen om allmänna domstolar och dess brådskande yttrande av den 16 april 2019 om urval och utnämning av domare i Georgiens högsta domstol,

| — | med beaktande av yttrandet från OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) av den 18 februari 2022 över lagändringar avseende Georgiens statliga tillsynstjänst och dess slutrapport av den 23 augusti 2021 om nominering och utnämning av domare vid Högsta domstolen i Georgien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) av den 18 februari 2022 över lagändringar avseende Georgiens statliga tillsynstjänst och dess slutrapport av den 23 augusti 2021 om nominering och utnämning av domare vid Högsta domstolen i Georgien,

| — | med beaktade av artikel 54 i arbetsordningen och artikel 1.1 e i och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, |
| --- | --- |

—

med beaktade av artikel 54 i arbetsordningen och artikel 1.1 e i och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för internationell handel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för internationell handel,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0274/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0274/2022), och av följande skäl:

| A. | Georgien lämnade in sin ansökan om medlemskap i EU den 3 mars 2022 mot bakgrund av ett fortsatt starkt offentligt stöd för Georgiens europeiska ambitioner samt den nya geopolitiska situationen till följd av Rysslands anfallskrig mot Ukraina. |
| --- | --- |

A.

Georgien lämnade in sin ansökan om medlemskap i EU den 3 mars 2022 mot bakgrund av ett fortsatt starkt offentligt stöd för Georgiens europeiska ambitioner samt den nya geopolitiska situationen till följd av Rysslands anfallskrig mot Ukraina.

| B. | I sina slutsatser av den 23–24 juni 2022 erkände Europeiska rådet Georgiens europeiska perspektiv och uttryckte sin beredvillighet att bevilja landet status som kandidatland när de prioriteringar som anges i kommissionens yttrande över Georgiens ansökan har åtgärdats. |
| --- | --- |

B.

I sina slutsatser av den 23–24 juni 2022 erkände Europeiska rådet Georgiens europeiska perspektiv och uttryckte sin beredvillighet att bevilja landet status som kandidatland när de prioriteringar som anges i kommissionens yttrande över Georgiens ansökan har åtgärdats.

| C. | Ryska federationen fortsätter sin olagliga ockupation av de georgiska regionerna Abchazien och Tschinvaliregionen/Sydossetien i strid med Georgiens suveränitet och territoriella integritet samt det avtal om eldupphör som EU medlade fram den 12 augusti 2008. |
| --- | --- |

C.

Ryska federationen fortsätter sin olagliga ockupation av de georgiska regionerna Abchazien och Tschinvaliregionen/Sydossetien i strid med Georgiens suveränitet och territoriella integritet samt det avtal om eldupphör som EU medlade fram den 12 augusti 2008.

| D. | Ryska federationen och dess ockupationsregimer hindrar avsiktligt internflyktingar och andra flyktingar från att återvända på ett säkert och värdigt sätt, efter att de tvångsutvisats till följd av etnisk rensning från de ryskockuperade georgiska regionerna Abchazien och Tschinvaliregionen/Sydossetien. |
| --- | --- |

D.

Ryska federationen och dess ockupationsregimer hindrar avsiktligt internflyktingar och andra flyktingar från att återvända på ett säkert och värdigt sätt, efter att de tvångsutvisats till följd av etnisk rensning från de ryskockuperade georgiska regionerna Abchazien och Tschinvaliregionen/Sydossetien.

| E. | Ryska federationen fortsätter sin ”smygande” process för annektering av Georgiens ockuperade områden, bland annat genom sin avsikt att hålla en ”folkomröstning” i Tschinvaliregionen om ”anslutning” till Ryssland, överföringen av egendomskomplexet ”Pitsunda” och det omgivande området till Ryska federationen samt det ytterligare införlivandet av de georgiska regionerna Abchazien och Tschinvali/Sydossetien i Ryska federationens militära, ekonomiska, rättsliga, sociala och övriga sektorer. |
| --- | --- |

E.

Ryska federationen fortsätter sin ”smygande” process för annektering av Georgiens ockuperade områden, bland annat genom sin avsikt att hålla en ”folkomröstning” i Tschinvaliregionen om ”anslutning” till Ryssland, överföringen av egendomskomplexet ”Pitsunda” och det omgivande området till Ryska federationen samt det ytterligare införlivandet av de georgiska regionerna Abchazien och Tschinvali/Sydossetien i Ryska federationens militära, ekonomiska, rättsliga, sociala och övriga sektorer.

| F. | Den fortsatta etniska diskrimineringen och andra allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna för georgier i de ryskockuperade territorierna i Georgien, uppförandet av taggtrådsstängsel och andra konstgjorda barriärer, den utdragna stängningen av så kallade gränsövergångar längs ockupationslinjen och de ryska ockupationsstyrkornas olagliga frihetsberövanden och kidnappningar av georgiska medborgare destabiliserar situationen i hela landet. |
| --- | --- |

F.

Den fortsatta etniska diskrimineringen och andra allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna för georgier i de ryskockuperade territorierna i Georgien, uppförandet av taggtrådsstängsel och andra konstgjorda barriärer, den utdragna stängningen av så kallade gränsövergångar längs ockupationslinjen och de ryska ockupationsstyrkornas olagliga frihetsberövanden och kidnappningar av georgiska medborgare destabiliserar situationen i hela landet.

| G. | Sedan Rysslands anfallskrig mot Ukraina inleddes har tusentals ryssar anlänt till Georgien för att undkomma västerländska sanktioner och den mobilisering som beordrats av Putin, liksom även många belarusier, bland annat belarusier som försöker fly undan förföljelsen. |
| --- | --- |

G.

Sedan Rysslands anfallskrig mot Ukraina inleddes har tusentals ryssar anlänt till Georgien för att undkomma västerländska sanktioner och den mobilisering som beordrats av Putin, liksom även många belarusier, bland annat belarusier som försöker fly undan förföljelsen.

| H. | Ryssland fortsätter att använda desinformation, cyberattacker och andra hybridmetoder för att undergräva Georgiens samhälleliga och institutionella motståndskraft. |
| --- | --- |

H.

Ryssland fortsätter att använda desinformation, cyberattacker och andra hybridmetoder för att undergräva Georgiens samhälleliga och institutionella motståndskraft.

| I. | Georgien fortsätter att delta i civila och militära krishanteringsinsatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) och har bidragit med 32 trupper till EU:s militära utbildningsuppdrag i Centralafrikanska republiken och en officer till EU:s utbildningsuppdrag i Mali. |
| --- | --- |

I.

Georgien fortsätter att delta i civila och militära krishanteringsinsatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) och har bidragit med 32 trupper till EU:s militära utbildningsuppdrag i Centralafrikanska republiken och en officer till EU:s utbildningsuppdrag i Mali.

| J. | Georgiens före detta president, Michail Saakasjvili, vars hälsa enligt färska rapporter fortsatt försämras, får fortfarande inte ordentlig vård, vilket ger anledning till oro för hans liv. |
| --- | --- |

J.

Georgiens före detta president, Michail Saakasjvili, vars hälsa enligt färska rapporter fortsatt försämras, får fortfarande inte ordentlig vård, vilket ger anledning till oro för hans liv.

| K. | I en toxikologisk rapport från David E. Smith, M.D. & Associates konstaterade man att undersökningar av hår- och nagelprover från Michail Saakasjvili hade påvisat förekomsten av tungmetaller och andra ämnen, bland annat kvicksilver och arsenik, och att många av de patologiska symtom som Michail Saakasjvili uppvisade är resultatet av förgiftning av tungmetaller, vilket bidrar till hans snabbt försämrade hälsa. |
| --- | --- |

K.

I en toxikologisk rapport från David E. Smith, M.D. & Associates konstaterade man att undersökningar av hår- och nagelprover från Michail Saakasjvili hade påvisat förekomsten av tungmetaller och andra ämnen, bland annat kvicksilver och arsenik, och att många av de patologiska symtom som Michail Saakasjvili uppvisade är resultatet av förgiftning av tungmetaller, vilket bidrar till hans snabbt försämrade hälsa.

| L. | Georgien och EU har, i det associeringsavtal som har varit i kraft sedan den 1 juli 2016, åtagit sig att främja en politisk associering och ekonomisk integration på grundval av gemensamma värderingar och principer när det gäller demokrati, rättsstatsprincipen, goda styrelseformer, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. |
| --- | --- |

L.

Georgien och EU har, i det associeringsavtal som har varit i kraft sedan den 1 juli 2016, åtagit sig att främja en politisk associering och ekonomisk integration på grundval av gemensamma värderingar och principer när det gäller demokrati, rättsstatsprincipen, goda styrelseformer, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter.

| M. | Georgien fortsätter att göra framsteg i genomförandet av associeringsavtalet och det djupgående och omfattande frihandelsområdet, och fortsätter sin anpassning till EU:s regelverk och EU:s normer. Även om EU är Georgiens viktigaste handelspartner har potentialen i detta samarbete ännu inte utnyttjats fullt ut. |
| --- | --- |

M.

Georgien fortsätter att göra framsteg i genomförandet av associeringsavtalet och det djupgående och omfattande frihandelsområdet, och fortsätter sin anpassning till EU:s regelverk och EU:s normer. Även om EU är Georgiens viktigaste handelspartner har potentialen i detta samarbete ännu inte utnyttjats fullt ut.

| N. | Ett antal avgörande lagar, bland annat om rättsväsendets funktion och viktiga utnämningsförfaranden, förfaranden för hemlig övervakning och upplösningen av den statliga tillsynstjänsten, hastades igenom det georgiska parlamentet utan nödvändiga samråd eller analyser av efterlevnaden av EU:s eller Europarådets standarder, vilket noterades i kommissionens rapport om genomförandet av Georgiens associering 2022. |
| --- | --- |

N.

Ett antal avgörande lagar, bland annat om rättsväsendets funktion och viktiga utnämningsförfaranden, förfaranden för hemlig övervakning och upplösningen av den statliga tillsynstjänsten, hastades igenom det georgiska parlamentet utan nödvändiga samråd eller analyser av efterlevnaden av EU:s eller Europarådets standarder, vilket noterades i kommissionens rapport om genomförandet av Georgiens associering 2022.

| O. | I avtalet av den 19 april 2021, som medlades fram av Europeiska rådets ordförande, betonades behovet av att uppmärksamma frågan om uppfattningen om politiserad rättvisa genom en reform av rättsväsendet för att öka rättsväsendets oberoende, transparens och ansvarighet. |
| --- | --- |

O.

I avtalet av den 19 april 2021, som medlades fram av Europeiska rådets ordförande, betonades behovet av att uppmärksamma frågan om uppfattningen om politiserad rättvisa genom en reform av rättsväsendet för att öka rättsväsendets oberoende, transparens och ansvarighet.

| P. | Selektiva utredningar och åtal riktade mot dem som är kritiska mot den nuvarande regeringen undergräver allmänhetens förtroende, inte bara för rättsliga institutioner utan även för de georgiska myndigheterna. |
| --- | --- |

P.

Selektiva utredningar och åtal riktade mot dem som är kritiska mot den nuvarande regeringen undergräver allmänhetens förtroende, inte bara för rättsliga institutioner utan även för de georgiska myndigheterna.

| Q. | Situationen när det gäller yttrandefrihet, mediefrihet och journalisters säkerhet, dvs. hörnstenarna i en fungerande demokrati, fortsätter att försämras, och under 2022 föll Georgien från 60:e till 89:e plats av 180 i det internationella pressfrihetsindexet. Allmänhetens förtroende för medierna är mycket lågt i Georgien. |
| --- | --- |

Q.

Situationen när det gäller yttrandefrihet, mediefrihet och journalisters säkerhet, dvs. hörnstenarna i en fungerande demokrati, fortsätter att försämras, och under 2022 föll Georgien från 60:e till 89:e plats av 180 i det internationella pressfrihetsindexet. Allmänhetens förtroende för medierna är mycket lågt i Georgien.

| R. | Nika Gvaramia, direktör för tv-kanalen Mtavari, har dömts till tre och ett halvt års fängelse efter tvivelaktiga anklagelser om penningtvätt, mutor och förfalskning av handlingar. |
| --- | --- |

R.

Nika Gvaramia, direktör för tv-kanalen Mtavari, har dömts till tre och ett halvt års fängelse efter tvivelaktiga anklagelser om penningtvätt, mutor och förfalskning av handlingar.

| S. | Propaganda och desinformation mot
  väst
  har ökat avsevärt på senare tid i georgiska medier och sociala nätverk. Medlemmar i det styrande partiet fortsätter att använda ett polariserande och fientligt språk när de hänvisar till EU-institutionerna och deras företrädare. |
| --- | --- |

S.

Propaganda och desinformation mot
  väst
  har ökat avsevärt på senare tid i georgiska medier och sociala nätverk. Medlemmar i det styrande partiet fortsätter att använda ett polariserande och fientligt språk när de hänvisar till EU-institutionerna och deras företrädare.

| T. | Jämställdheten är fortfarande en utmaning, vilket påvisas av Georgien halkat lägre ner i Världsekonomiskt forums globala jämställdhetsindex – från 49:e plats av 154 länder 2021 till 55:e plats av 146 länder 2022, vilket tyder på försämringar när det gäller utbildningsnivå, hälsa och överlevnad samt politisk egenmakt. Problemen med könsrelaterat våld och våld i hemmet och diskriminering av hbtqi+-personer ger fortfarande anledning till oro. |
| --- | --- |

T.

Jämställdheten är fortfarande en utmaning, vilket påvisas av Georgien halkat lägre ner i Världsekonomiskt forums globala jämställdhetsindex – från 49:e plats av 154 länder 2021 till 55:e plats av 146 länder 2022, vilket tyder på försämringar när det gäller utbildningsnivå, hälsa och överlevnad samt politisk egenmakt. Problemen med könsrelaterat våld och våld i hemmet och diskriminering av hbtqi+-personer ger fortfarande anledning till oro.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets beslut att erkänna Georgiens europeiska perspektiv inom landets internationellt erkända gränser. Parlamentet konstaterar att detta beslut är en stark signal om politiskt stöd för det georgiska folkets europeiska strävanden, och uppmanar därför Georgien att ta vara på denna historiska möjlighet. Parlamentet upprepar att för att kunna beviljas status som kandidatland måste Georgien framgångsrikt åtgärda de 12 nyckelprioriteringar som kommissionen anger i sitt yttrande över Georgiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen och som stöds av Europeiska rådet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar de georgiska myndigheterna att upprätthålla de högsta standarderna för demokrati, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, och att beslutsamt fullfölja de reformprioriteringar som fastställdes i kommissionens yttrande och som återspeglar det avtal som förhandlades fram den 19 april 2021 för att otvetydigt visa sin politiska beslutsamhet att förverkliga det georgiska folkets ambitiösa europeiska strävanden, vilket kommer till uttryck i den ansökan om medlemskap i EU som Georgien lämnade in den 3 mars 2022. Parlamentet välkomnar de omedelbara åtgärder som Georgien vidtagit för att inleda arbetsprocessen för att ta itu med dessa prioriteringar, och uppmuntrar de georgiska myndigheterna att leda denna process på ett inkluderande och transparent sätt. Parlamentet uppmanar alla georgiska politiska krafter att på ett konstruktivt sätt delta i och bidra till dessa insatser, och uppmanar de georgiska myndigheterna att beakta förslag från organisationer i det civila samhället, i syfte att säkerställa ett meningsfullt och trovärdigt deltagande av det civila samhället i beslutsprocesser på alla nivåer, särskilt när det gäller dessa viktiga reformer. Parlamentet betonar att Georgiens ansökan om anslutning till EU även i fortsättningen kommer att bedömas utifrån landets egna meriter och framgång med att uppfylla Köpenhamnskriterierna för EU-medlemskap, i synnerhet när det gäller demokratiska reformer. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmuntrar Georgien att fortsätta sitt fördjupade samarbete med Ukraina och Republiken Moldavien på alla förvaltningsnivåer, att utbyta bästa praxis för att uppfylla EU:s medlemskapskriterier inför den framtida anslutningsprocessen och att främja det regionala samarbetet inom det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

3.

Territoriell integritet och säkerhet

| 4. | Europaparlamentet understryker att Rysslands anfallskrig mot Ukraina kräver enighet och solidaritet från det internationella samfundets sida, eftersom detta också kommer att vara avgörande för återställandet av Georgiens territoriella integritet, något som det internationella samfundet inte försvarade med tillräcklig styrka under 2008. Parlamentet välkomnar det georgiska samhällets kraftfulla reaktion till stöd för Ukraina. Parlamentet hyllar soldaterna i den georgiska legionen i Ukraina, som har kämpat mot de ryska angriparna sedan 2014. Parlamentet uppmanar de georgiska myndigheterna att anpassa sig till relevanta uttalanden från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik på EU:s vägnar och till rådets beslut, i linje med landets europeiska ambitioner. Parlamentet uppmanar myndigheterna att ansluta sig till EU:s sanktioner och att se till att internationella sanktioner i samband med Rysslands anfallskrig mot Ukraina inte kringgås via Georgien. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet är oroat över rapporter om att ryska personer och enheter påstås använda Georgien för att kringgå västerländska sanktioner. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna att ytterligare undersöka dessa påståenden, särskilt olika rapporter, däribland en från Ukrainas nationella byrå för förebyggande av korruption, om Bidzina Ivanishvilis kopplingar till Ryssland. Om dessa påståenden skulle bekräftas kräver parlamentet att personliga sanktioner ska införas mot honom och hans närmaste medarbetare. Parlamentet påminner om att medlemmar av Ivanishvilis familj och hans nära medarbetare har sanktionerats av Ukraina för deras kopplingar till Kreml, som ligger bakom den nuvarande georgiska regeringens tvetydiga ståndpunkt gentemot Ryssland. Parlamentet välkomnar i detta avseende antagandet av det åttonde sanktionspaketet mot Ryssland, som omfattar ett nytt kriterium för upptagande i förteckningen som kommer att göra det möjligt för EU att sanktionera personer som underlättar överträdelser av förbudet att kringgå sanktioner. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet upprepar sitt orubbliga stöd för Georgiens suveränitet och territoriella integritet inom dess internationellt erkända gränser. Parlamentet efterlyser fortsatta insatser för att nå en framförhandlad fredlig lösning på konflikten och få ett slut på Rysslands ockupation av georgiskt territorium. Parlamentet erkänner den utmanande situationen men uppmuntrar Georgien att fortsätta att föra en konstruktiv dialog med befolkningarna i de georgiska regionerna Abchazien och Tschhinvali/Sydossetien för att bygga upp tillit och förtroende för en hållbar konfliktlösning. Parlamentet uppmanar EU att fortsätta sitt engagemang för en fredlig lösning av konflikten mellan Ryssland och Georgien genom att effektivt använda alla tillgängliga instrument, inbegripet den särskilda representanten för Sydkaukasien och krisen i Georgien, de internationella diskussionerna i Genève, mekanismen för incidentförebyggande och motåtgärder, EU:s övervakningsuppdrag (EUMM) i Georgien och dess politik för icke-erkännande och engagemang. Parlamentet välkomnar förlängningen av mandatet för EUMM i Georgien till den 14 december 2024 i syfte att ge övervakningsuppdraget möjlighet att fullgöra sina uppgifter för att stabilisera och normalisera situationen och bygga upp förtroende mellan parterna i konflikten i en alltmer spänd säkerhetsmiljö. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Parlamentet fördömer kraftfullt Ryska federationens olagliga ockupation av de georgiska regionerna Abchazien och Tschinvali/Sydossetien och den fortsatta olagliga ”gränsuppbyggnadsverksamheten” i dessa regioner. Parlamentet uttrycker oro över den förfärliga säkerhetssituationen, humanitära situationen och människorättssituationen i Georgiens ockuperade områden, och fördömer kraftfullt diskrimineringen av etniska georgier i distrikten Gali och Akhalgori, kränkningen av deras rätt till tillgång till utbildning på sitt modersmål, de olagliga frihetsberövandena och kidnappningarna samt inskränkningarna av den fria rörligheten längs den administrativa gränslinjen och kränkningen av rättigheten för internflyktingar och flyktingar som tvångsutvisats från Georgiens ockuperade territorier, även till följd av etnisk rensning, att återvända till sina hem med säkerhet och värdighet. Parlamentet understryker vikten av direkta personkontakter och förtroendeskapande åtgärder mellan de samhällen som är delade av konflikten. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Ryska federationen att fullgöra sina internationella skyldigheter enligt det av EU frammedlade avtalet om eldupphör av den 12 augusti 2008, särskilt att dra tillbaka all militär personal och säkerhetspersonal från Georgiens ockuperade territorier och tillåta inrättandet av internationella säkerhetsmekanismer i dessa, för att ge EUMM obehindrat tillträde till Georgiens hela territorium i enlighet med dess mandat. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker Georgiens roll som en tillförlitlig säkerhetspartner till EU genom dess betydande bidrag till EU:s GSFP-insatser. Parlamentet uppmanar rådet och Europeiska utrikestjänsten att samarbeta ytterligare med Georgien avseende den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, särskilt med tanke på Georgiens intresse av att delta i projekt inom permanent strukturerat samarbete och att utveckla samarbete med berörda EU-organ. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet efterlyser ökat bistånd till Georgien och förbättrat partnerskap på säkerhets- och försvarsområdet i enlighet med EU:s strategiska kompass, bland annat genom den europeiska fredsfaciliteten. Parlamentet välkomnar EU:s åtagande och beslutsamhet att stödja Georgien i kampen mot hybridhot och välkomnar dess erkännande av att sjöfartsskyddet i Svarta havet är av avgörande betydelse för EU:s säkerhet. |
| --- | --- |

10.

Politisk dialog och val

| 11. | Europaparlamentet beklagar att en djup polarisering fortsätter att vara ett tydligt kännetecken för Georgiens politiska miljö. Parlamentet uppmanar alla politiska aktörer att avstå från splittrande och aggressiv retorik och att förena sina krafter för att undvika att äventyra det centrala målet om Georgiens EU-medlemskap genom att genomföra ambitiösa demokratiska och rättsliga reformer samt reformer för att bekämpa korruption. Parlamentet betonar behovet av att bygga upp och öka förtroendet bland alla politiska och institutionella aktörer samt mellan dem och det georgiska folket. Parlamentet understryker dock att det styrande partiet har de flesta av verktygen och huvudansvaret för att uppnå detta. Parlamentet upprepar att de centrala bestämmelserna i det av EU framförhandlade avtalet av den 19 april 2021 fortfarande erbjuder en väg mot att stärka demokratin och rättsstatsprincipen och minska polariseringen i Georgien och återspeglas därför i associeringsagendan mellan EU och Georgien för 2021–2027. Parlamentet beklagar att regeringspartiet ”Georgiska drömmen” dragit sig ur avtalet av den 19 april och uppmanar alla politiska krafter att uppfylla de åtaganden som gjorts inom ramen för avtalet. Parlamentet konstaterar att domstolens beslut att döma ledarna för partiet Lelo för Georgien, Mamuka Khazaradze och Badri Japaridze, och att använda domstolens dom för att beröva Japaridze hans parlamentariska mandat, är ett tydligt bevis på ett fall av politiserad rättvisa. Parlamentet betonar att ytterligare fällande domar mot politiska ledare kommer att strida mot de uttalade avsikterna att minska polariseringen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar georgiska politiska ledare att upphöra med aggressiva verbala angrepp mot ledamöter av Europaparlamentet och andra företrädare för euroatlantiska partner, såsom EU eller Förenta staterna, samt den grundlösa och skadliga retorik som hävdar internationella partners påstådda avsikt att ”dra i Georgien i kriget”. Parlamentet noterar med oro den ökande antivästliga propagandan, desinformation och retoriken i Georgien, som strider mot det ominskade och exceptionellt höga offentliga stödet för landets euroatlantiska integration. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar de georgiska myndigheterna att slutföra landets valreform och åtgärda de ihållande bristerna i valkampanjerna och valgenomförandet i god tid före parlamentsvalet 2024 och i linje med rekommendationerna från OSSE/ODIHR, särskilt när det gäller offentliga tjänstemäns och valaktörers påtryckningar på väljare och kandidater och påståenden om hot, tvång och röstköp, och när det gäller missbruk av administrativa resurser under valprocessen. Parlamentet välkomnar att de georgiska myndigheterna har lämnat in förslagen till ändringar av vallagen till OSSE/ODIHR och Venedigkommissionen för yttrande, och uppmanar myndigheterna att fullt ut genomföra de kommande rekommendationerna från dessa organ innan förslagen till ändringar antas. Parlamentet uppmuntrar de georgiska myndigheterna att ta upp frågan om rösträtten för georgiska medborgare som bor utomlands. Parlamentet beklagar att det internationella samfundet för rättvisa val och demokrati (International Society for Fair Elections and Democracy) har uteslutits från den parlamentariska arbetsgruppen för valreformer, och begär att det ska inkluderas i processen. Parlamentet påminner de georgiska myndigheterna om deras löfte att sänka valtröskeln för parlamentsval. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet understryker behovet av att undanröja det överdrivna inflytandet av egenintressen i det ekonomiska, politiska och offentliga livet, som en av de prioriteringar som kommissionen fastställt och som ska behandlas innan Georgien beviljas status som kandidatland. Parlamentet rekommenderar att man åtgärdar det överdrivna inflytandet av egenintressen, särskilt från oligarken Bidzina Ivanishvili, före detta premiärminister, på ett systematiskt sätt genom struktur- och lagstiftningsreformer på olika områden av landets politiska, ekonomiska och offentliga liv. Parlamentet upprepar sin uppmaning till rådet och demokratiska partner att vidta lämpliga åtgärder, bland annat att införa personliga sanktioner mot Ivanishvili och alla de personer som möjliggör och bär ansvaret för försämringen av den demokratiska politiska processen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar samrådet med Venedigkommissionen om det nyligen framlagda lagförslaget om övergång bort från oligarki. Parlamentet uppmanar med kraft Georgiens parlament att ta vederbörlig hänsyn till Venedigkommissionens kommande yttrande och att se till att ett eventuellt lagförslag i frågan ligger i linje med Venedigkommissionens rekommendationer när det antas och att det bygger på målet att eliminera allt överdrivet inflytande från egenintressen i det ekonomiska, politiska och offentliga livet genom en systematisk strategi. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över den toxikologiska rapporten från David E. Smith, M.D. & Associates, där det konstaterades att många av de patologiska symtom som Mikheil Saakasjvili uppvisade är ett resultat av förgiftning av tungmetaller, vilket bidrar till hans snabbt försämrade hälsa. Parlamentet upprepar att den georgiska regeringen bär det fulla ansvaret för den tidigare presidentens hälsa och välbefinnande och måste ställas till svars om något skulle hända honom. Parlamentet uppmanar Georgiens president att använda sina konstitutionella befogenheter för att lösa denna fråga. Parlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att aktivt delta i arbetet med att säkerställa att den tidigare presidenten friges. Parlamentet upprepar sin uppmaning till de georgiska myndigheterna att frige den före detta presidenten Michail Saakasjvili och låta honom söka adekvat läkarvård utomlands i enlighet med artikel 283 i Georgiens straffprocessordning, av humanitära skäl och som ett sätt att minska den politiska polariseringen. |
| --- | --- |

16.

Rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning och mediefrihet

| 17. | Europaparlamentet understryker vikten av att genomföra en ambitiös, genuin och grundlig reform av rättsväsendet på grundval av en transparent och effektiv strategi och handlingsplan för reform av rättsväsendet efter 2021 genom en bred, inkluderande och partiöverskridande samrådsprocess. Parlamentet beklagar att reformen av rättsväsendet har stagnerat och till och med försämrats på flera nyckelområden. Parlamentet uppmanar myndigheterna att åtgärda de brister som Venedigkommissionen konstaterat när det gäller nominering och utnämning av domare på alla nivåer, i synnerhet till Högsta domstolen, och av riksåklagaren, i syfte att bringa processen i full överensstämmelse med europeiska standarder. Parlamentet välkomnar åtgärderna för att anpassa utnämningen av riksåklagaren till Venedigkommissionens rekommendationer. Parlamentet efterlyser en grundlig reform av det högsta rättsliga rådet, vilken bör genomföras innan dess återstående ledamöter utses, och förfarandet för detta bör vara transparent, meritbaserat och i linje med europeiska standarder. Parlamentet understryker den ömsesidigt överenskomna associeringsagendan mellan EU och Georgien för 2021–2027 och de georgiska myndigheternas relevanta åtaganden i detta sammanhang, särskilt vad gäller det högsta rättsliga rådet och riksåklagaren. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar att förhastade och icke-transparenta åtgärder i samband med viktiga utnämningar eller institutionella förändringar leder till en ytterligare politisering av rättsväsendet, något som brådskande måste hanteras. Parlamentet beklagar i detta avseende särskilt att domarna vid Högsta domstolen utnämndes för livslånga perioder innan de brister i nomineringsprocessen som identifierats av ODIHR och Venedigkommissionen hade åtgärdats och trots upprepade uppmaningar om att stoppa processen och anpassa utnämningsförfarandet till europeiska standarder. Parlamentet upprepar att bristen på framsteg med reformen av rättsväsendet innebar att villkoren för att få del av EU:s makroekonomiska stöd på 75 miljoner euro före september 2021 inte var uppfyllda. Parlamentet betonar att alla utnämningar måste vara transparenta och helt i linje med europeiska standarder och göras på grundval av integritet, oberoende, opartiskhet och kompetens. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uttrycker oro över fortsatt statskapning och stagnation i kampen mot korruption. Parlamentet upprepar sin uppmaning till de georgiska myndigheterna att intensifiera kampen mot korruption och organiserad brottslighet. Parlamentet noterar antagandet av lagändringarna för inrättande av en ny byrå för korruptionsbekämpning, och uppmanar de georgiska myndigheterna att överlämna dem till Venedigkommissionen för yttrande och att fullt ut genomföra de kommande rekommendationerna, särskilt så att den nya byrån för korruptionsbekämpning kan vidta stränga åtgärder mot korruptionsfall på hög nivå, och att ge den tillräckliga resurser och resurser för att fullt ut kunna utöva sitt mandat. Parlamentet uppmanar vidare de georgiska myndigheterna att arbeta för efterlevnad av såväl de rättsliga normerna för förebyggande av korruption som principerna om integritet och intressekonflikter i den offentliga förvaltningen, och att se till att eventuella överträdelser upptäcks. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar de georgiska myndigheterna att effektivt utreda den massiva olagliga avlyssning som avslöjades i september 2021 och som omfattade samtal som förts av chefen för EU:s delegation i Georgien. Parlamentet är bekymrat över de ändringar av Georgiens straffprocesslag som innebär en ökning av antalet brott för vilka hemliga utredningsåtgärder är tillåtna och över varaktigheten av dessa åtgärder, dvs. de åtgärder som antogs av Georgiens parlament den 7 juni 2022 och mot vilka presidenten lade in veto den 22 juni 2022. Parlamentet uppmanar de georgiska myndigheterna att följa Venedigkommissionens rekommendationer som utfärdades den 26 augusti 2022, särskilt för att säkerställa en transparent, rationell och inkluderande lagstiftningsprocess genom att inkludera relevanta intressenter och det civila samhället. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet understryker den tonvikt som kommissionen i sitt yttrande lägger vid flernivåstyre, decentraliseringsprocessen och reformer av den offentliga förvaltningen för att inrätta ett framgångsrikt lokalt självstyre av europeisk standard och förhindra maktkoncentration på central nivå. Parlamentet insisterar på den viktiga roll som det decentraliserade samarbetet mellan EU och Georgien spelar. Parlamentet understryker vikten av att ytterligare stärka den administrativa kapaciteten på central och lokal myndighetsnivå. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uttrycker allvarlig oro över att det trots Georgiens rättsliga ram för att garantera yttrandefrihet och mediefrihet skedde en försämring av mediemiljön och journalisters säkerhet under 2021. Parlamentet fördömer fall av skrämseltaktik, hot och våld mot journalister och förföljelser av journalister, inbegripet ett ökande antal brottsutredningar mot mediearbetare och medieägare. Parlamentet uppmanar de georgiska myndigheterna att snabbt och effektivt utreda anklagelser om olaglig inblandning och maktmissbruk gentemot medierepresentanter samt att införa lagar om mediefrihet, såsom lagen om elektronisk kommunikation, i linje med internationella standarder och rekommendationer från Venedigkommissionen. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar Georgien att säkerställa mediefrihet, vilket innebär redaktionellt oberoende, transparent medieägande och pluralistisk, opartisk och icke-diskriminerande täckning av politiska åsikter i programplaneringen vid privata och i synnerhet offentliga programföretag, särskilt under valkampanjer, och obehindrad tillgång till information som ska vara offentligt tillgänglig, samt säkerställa journalisters och andra mediearbetares säkerhet, skydd och egenmakt. Parlamentet uppmanar alla företrädare för de georgiska myndigheterna att avstå från aggressiv retorik och diskriminerande behandling av medierepresentanter i Georgien och att i sina offentliga uttalanden förespråka en tolerant strategi som respekterar de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar de georgiska myndigheterna att ställa in politiskt motiverade brottmål och att se över de pågående brottmålen mot mediearbetare och ägare av medieföretag som är kritiska mot regeringen och deras nära anhöriga. Parlamentet påminner i detta sammanhang om fallet Nika Gvaramia, direktör för Mtavari TV, och fallet med direktörer och grundare av andra mediekanaler, såsom Formula TV och Pirveli TV. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över att appellationsdomstolen i Tbilisi den 2 november 2022 fastställde domen mot Nika Gvaramia på tvivelaktiga grunder, trots de betydande frågor som tagits upp om målet, särskilt när det gäller tidpunkten och åtalspunkterna. Parlamentet uppmanar Georgiens president Salome Zourabichvili att benåda Nika Gvaramia. Parlamentet påminner om de centrala prioriteringar som kommissionen angav i sitt yttrande av den 17 juni 2022, däribland uppmaningen till georgiska myndigheter att se till att straffrättsliga förfaranden mot medieägare uppfyller högsta rättsliga standarder. Parlamentet noterar uttalandet från Georgiens offentliga försvarare av den 7 december 2022, som uppmanar Georgiens president att använda sig av benådningsmekanismen i Nika Gvaramias fall, eftersom fallet saknar rättslig motivering och inte uppfyller de grundläggande straffrättsliga principerna. Parlamentet förväntar sig att Europeiska utrikestjänsten och EU-delegationerna i Georgien fortsätter att övervaka alla rättegångar på plats i Georgien som gäller politiskt motiverade fall. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet förväntar sig att den georgiska regeringen och myndigheterna tar sin skyldighet på allvar vad gäller att garantera säkerhet för dem som söker skydd från auktoritära regimer, efter rapporter om att icke-georgiska journalister upplevt trakasserier och statlig inblandning vid den georgiska gränsen. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet påminner om att Georgien är kraftigt exponerat för rysk propaganda och ryska desinformationskampanjer. Parlamentet betonar vikten av kontinuerliga insatser för att öka det georgiska samhällets motstånd mot sådana kampanjer och försök att påverka Georgiens politik och allmänna åsikter, bland annat genom att skydda mediernas mångfald och oberoende och förbättra mediekompetensen. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att fortsätta att stärka samarbetet med relevanta georgiska institutioner för att hantera rysk desinformation och dess konsekvenser. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Parlamentet noterar att den ryska propagandan använder det totalitära förflutna och personkulten kring totalitära kommunistiska ledare som ett verktyg för inflytande i Georgien. Parlamentet betonar att förhärligandet av Stalin, bland annat genom uppförande av nya statyer, förvränger kommunismens blodiga och grymma arv och är en kränkning av de miljontals offren för stalinistisk terror. Parlamentet lovordar det civila samhället för att det bekämpar desinformation, bland annat genom initiativ såsom Sovlab (SovLab). |
| --- | --- |

27.

Respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter

| 28. | Europaparlamentet fördömer våldet mot fredliga demonstranter under prideparaden i Tbilisi den 5 juli 2021 samt mot journalister som bevakade evenemanget. Parlamentet fördömer skarpt att inga omsorgsfulla utredningar gjorts av de ansvariga för våldet eller att inga åtal väckts mot dem. Parlamentet noterar att sex våldsförövare dömdes till högst fem års fängelse i april 2022, men uppmanar Georgiens offentliga försvarare att genomföra en omfattande och effektiv utredning av alla hjärnor bakom och alla förövare av våldet mot bakgrund av den överväldigande mängden bevis som samlats in av medierna, det civila samhället och Georgiens offentliga försvarare. Parlamentet noterar att de händelser som planerats för Tbilisi Pride 2022 ägde rum inomhus och att polisen reagerade i tid för att förhindra inblandning och våld från grupper som motsätter sig Pride-evenemangen. Parlamentet uppmanar den georgiska regeringen att upprätthålla rätten till fredliga sammankomster och yttrandefrihet, och uppmanar de georgiska myndigheterna att säkerställa demonstranters säkerhet. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Parlamentet uppmanar myndigheterna att säkerställa skyddet av de mänskliga rättigheterna, särskilt för kvinnor och andra utsatta grupper, såsom hbtqi+-personer och etniska minoriteter, och att fullt ut genomföra människorätts- och antidiskrimineringslagstiftningen i praktiken och effektivt bekämpa straffrihet för alla former av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, särskilt för allvarliga kränkningar. Parlamentet yrkar eftertryckligen på att strategin för mänskliga rättigheter 2021–2030 och handlingsplanen ska antas. Parlamentet lovordar den georgiska regeringen för inrättandet av en samordningskommitté mellan olika byråer med ansvar för genomförandet av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, under premiärministerns överinseende. Parlamentet uppmanar de georgiska myndigheterna att arbeta med sin strategi och handlingsplan för avinstitutionalisering i linje med kraven i lagen om barnets rättigheter, eftersom våld mot barn i familjesammanhang och i boendevård, fosterhem och utbildningsinstitutioner fortfarande är ett stort problem. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar de georgiska myndigheterna att ytterligare förbättra kvinnors representation och likabehandling på alla nivåer av det politiska, ekonomiska och samhälleliga livet och att utrota ojämlikheten på arbetsmarknaden och råda bot på löneklyftan mellan kvinnor och män. Parlamentet uppmanar den georgiska regeringen och de georgiska myndigheterna att anta och effektivt genomföra lagstiftning mot könsrelaterat våld och våld i hemmet och kvinnomord, öka stödet till överlevande och genomföra rehabiliteringsprogram för förövare och informationskampanjer, särskilt på lokal nivå. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet fördömer den fortsatta diskrimineringen av hbtqi+-grupper och hbtqi+-personer, inbegripet inom arbetsrättsliga, hälso- och sjukvårdsrelaterade, sociala och ekonomiska områden, samt att de görs till måltavla för ultranationalistiska hatgrupper. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet upprepar vikten av en oberoende tillsyn över Georgiens statliga institutioner. Parlamentet uttrycker i detta avseende djup oro över nedmonteringen av den statliga tillsynstjänsten i strid med ODIHR:s rekommendationer och utan meningsfulla föregående samråd. Parlamentet framhåller den positiva roll som Georgiens offentliga försvarare Nino Lomjaria har när det gäller att skydda de mänskliga rättigheterna, främja god samhällsstyrning, stärka rättsstatsprincipen, skydda mediefriheten och övervaka att den verkställande maktens politik och åtgärder uppfyller internationella människorättsnormer. Parlamentet fördömer de regelbundet återkommande försöken, även från myndigheters sida, att undergräva Georgiens offentliga försvarares oberoende och att ifrågasätta kontorets och dess personals integritet. Parlamentet välkomnar inrättandet av en oberoende nämnd för att bedöma kandidaterna till ämbetet som offentlig försvarare, och uppmanar den parlamentariska majoriteten att utan dröjsmål välja en av de tre oberoende toppkandidater som föreslagits av nämnden. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar den avgörande roll som organisationer i det civila samhället spelar för den demokratiska tillsynen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillhandahålla politiskt, tekniskt och finansiellt stöd till det civila samhället och oberoende medier och att tillhandahålla grundläggande finansiering för det civila samhället för att främja kapacitetsuppbyggnad och expertis. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar Georgien att begränsa användningen av strategiska rättsprocesser för att hindra offentlig debatt som riktar sig mot människorättsförsvarare och medierepresentanter och därmed hindrar deras kritiska och oberoende arbete. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uttrycker oro över antalet georgiska asylsökande i EU och uppmanar de georgiska myndigheterna att öka samarbetet med sina europeiska partner och vidta ytterligare åtgärder för att ta itu med denna fråga. |
| --- | --- |

35.

Ekonomiska förbindelser och handelsförbindelser

| 36. | Europaparlamentet välkomnar Georgiens goda resultat när det gäller att tillnärma sin lagstiftning och bygga upp en fullt fungerande marknadsekonomi. Parlamentet anser att de möjligheter som den ekonomiska planen och investeringsplanen erbjuder bör utnyttjas för att bygga upp en dynamisk och motståndskraftig ekonomi som är redo att integreras i EU:s inre marknad. Parlamentet välkomnar vidare att EU är Georgiens ledande handelspartner, i och med att omkring 21 % av Georgiens totala handel sker med EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över det djupgående och omfattande frihandelsavtalets potential att öka handelsvolymerna mellan EU och Georgien genom samordnat bistånd, med fokus på stöd till små och medelstora företag och strukturreformer, inbegripet utveckling av kvalitetsinfrastruktur, såsom laboratorier i Georgien för EU-certifiering av sanitära och fytosanitära handelsnormer och tekniska handelshinder. Parlamentet välkomnar Georgiens ansökan om att ansluta sig till det gemensamma eurobetalningsområdet. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmuntrar de georgiska myndigheterna att öka små och medelstora företags deltagande i det djupgående och omfattande frihandelsavtalet, särskilt genom att öka kommunikationen om de möjligheter som står till förfogande för dem, genom att förbättra tillgången till exportanläggningar och genom att på bästa möjliga sätt utnyttja kommissionens befintliga program Enpard (programmet för europeiskt grannskapsstöd till jordbruk och landsbygdsutveckling) Georgien och EU4Business. |
| --- | --- |

37.

Sektorssamarbete

| 38. | Europaparlamentet upprepar att associeringsavtalet, det djupgående och omfattande frihandelsavtalet och associeringsagendan för 2021–2027 utgör en solid ram för att föra Georgien närmare EU genom en stegvis integrering i EU:s inre marknad och ökat sektorssamarbete. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att etablera en förstärkt och strukturerad dialog med Georgien och andra kandidatländer och potentiella kandidatländer för att påskynda ytterligare ekonomisk integration och harmonisering av lagstiftningen. Parlamentet anser att denna dialog bör inbegripa möten, i anslutning till Europeiska rådets möten, med ledare för de berörda länderna, och att deras representanter regelbundet bör delta i mötena i Europeiska rådets arbetsgrupper och kommittéer på strukturerad basis, och att dessa länder bör inkluderas som observatörer i arbetet i de kommittéer som inrättats i enlighet med artikel 291 i EUF-fördraget och förordning (EU) nr 182/2011 (4), för att stärka ländernas reforminriktning och administrativa kunskaper. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet understryker vikten av förbättrad konnektivitet på transportområdet, energiområdet och det digitala området som ett sätt att fullt ut utnyttja Georgiens geografiska och ekonomiska potential på alla nivåer, särskilt i små och medelstora kommuner och i landsbygdskommuner. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar Georgien att stärka sin energisektor och förbättra sin konnektivitet, och att samtidigt säkra miljömässig hållbarhet, öka bekämpningen av klimatförändringarna och förbättra skyddet av miljön, bland annat genom att bevara den biologiska mångfalden och skyddade områden, även genom ytterligare anpassning av lagstiftningen till EU:s regelverk och den europeiska gröna given samt genom att stärka Georgiens förvaltning för att möjliggöra den gröna omställningen. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar de georgiska myndigheterna att vidta avgörande åtgärder för åtskillnad och certifiering av de systemansvariga för el- och gasöverföringssystemen för att påskynda den gröna omställningen och undvika energiberoende av Ryssland i linje med REPowerEU-planen. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen, det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen och Georgien att bedöma möjligheten att synkronisera det georgiska elnätet med det europeiska kontinentala nätet och att införliva Georgien i det kontinentaleuropeiska synkronområdet. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar den georgiska regeringen att öka sina ansträngningar för att öka och upprätthålla den socioekonomiska utvecklingen i syfte att säkerställa stigande inkomstnivåer och regional utveckling. Parlamentet upprepar sitt stöd för utvecklingen av humankapitalet genom att stärka den privata sektorns roll i förvaltningen av yrkesutbildningssystemet och åtgärda kompetensglapp för att förbättra sysselsättningsutsikterna. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar starkt kommissionen, medlemsstaterna och Georgien att utöka samarbetet på området för folkhälsans motståndskraft, bland annat samarbete mellan folkhälsomyndigheter, och på området för forskningsanläggningar och krishanteringskapacitet, samt att utbyta bästa metoder och samarbeta med det civila samhället för att inrätta epidemistrategier som är inriktade på de mest utsatta grupperna, även äldre, hemlösa, säsongsarbetare och migranter. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet välkomnar det snabba antagande av Georgiens övergripande nationella strategi för folkhälsa för 2022–2030 och den åtföljande handlingsplanen, samt den nya strategin för mental hälsa för 2022–2030 och den åtföljande handlingsplanen. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet välkomnar Georgiens fortsatta insatser för att stärka sitt internationella brottsbekämpande samarbete med Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol), inbegripet undertecknandet av ett nytt samarbetsavtal mellan Cepol och Georgien den 22 juni 2022, vilket kommer att förbättra utbytet av kunskap, expertis, bästa praxis och samordnade strategier för lärande. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av arbetsrättsliga reformer och uppmanar Georgiens regering att ytterligare förbättra Georgiens ram för skydd av arbetstagares rättigheter, bland annat genom att säkerställa ett effektivt arbetsinspektionssystem med tillräcklig kompetens, kapacitet och resurser, förbättra den grundläggande arbetslagstiftningen för att göra den helt förenlig med Internationella arbetsorganisationens standarder och EU:s förordningar, införa en minimilön i samråd med arbetsmarknadens parter och arbetsrättsorganisationer, utveckla effektiva sociala trygghetssystem för arbetstagare och utarbeta en handlingsplan för formaliseringen av den informella sektorn. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja inrättandet av ett gemensamt roamingområde mellan Georgien och EU genom samordnat stöd med fokus på en gradvis minskning av de internationella roamingavgifterna mellan Georgien och EU i linje med EU:s förordningar, och därmed bidra till att skydda konsumenternas rättigheter, samt bistå Georgien att gradvis anpassa sig till EU:s regelverk och bidra till Georgiens europeiska integrationsprocess. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja Georgiens insatser för att positionera sig själv som ett regionalt nav för digital konnektivitet och digitala tjänster och främja dess digitala suveränitet genom att utveckla strategisk internationell konnektivitet och digitala transportkorridorer mellan Europa och olika delar av Asien via Georgien. Parlamentet välkomnar EU:s biståndsprogram till stöd för digitalisering, som t.ex. EU4Digital och EaP Connect, men betonar också behovet av tillgänglig digital konnektivitet, särskilt i landsbygdsområden, och de insatser som gjorts till förmån för denna konnektivitet. Parlamentet välkomnar investeringsinitiativet för snabbt bredband för bosättningar på landsbygden. Parlamentet välkomnar antagandet av den nationella strategin och handlingsplanen för cybersäkerhet 2021–2024. Parlamentet uppmanar de georgiska myndigheterna att samarbeta med EU för att stärka landets cyberresiliens i linje med EU:s bästa praxis och lagstiftning, särskilt EU-direktivet om säkerhet i nätverks- och informationssystem (5). |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Georgien att överväga att öka antalet projekt inom det transeuropeiska transportnätet i Georgien. Parlamentet framhåller de negativa säkerhetskonsekvenserna av kinesiska investeringar i strategisk infrastruktur. Parlamentet beklagar de fortsatta förseningarna i utvecklingen av djuphamnen i Anaklia efter att den georgiska regeringen annullerade projektavtalet med Anaklia Development Consortium 2020. Parlamentet hoppas att Georgien kommer att påskynda bygget av djuphamnen, i linje med Georgiens strategiska euroatlantiska mål. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet välkomnar Georgiens associering till Horisont Europa, EU:s forsknings- och innovationsprogram för 2021–2027, som öppnar nya möjligheter för det georgiska forsknings- och innovationssamfundet, och välkomnar Georgiens åtagande att inleda processen med att bli ett associerat tredje land till programmet Erasmus+. |
| --- | --- |

52.

Institutionella bestämmelser

| 53. | Europaparlamentet bekräftar sitt åtagande att genom kapacitetsutveckling stödja Georgiens parlamentariska demokrati. Parlamentet beklagar att Europaparlamentets erbjudande till Georgiens parlament om att inrätta en Jean Monnet-dialog inte har godtagits. |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Georgiens regering och parlament. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  EUT L 261, 30.8.2014, s. 4.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2022)0235.

(3)  EUT L 218, 23.8.2022, s. 40.

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 av den 6 juli 2016 om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen (EUT L 194, 19.7.2016, s. 1).

---

| 17.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/73 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/73

---

P9_TA(2022)0443

Utsikterna till en tvåstatslösning för Israel och Palestina

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2022 om utsikterna till en tvåstatslösning för Israel och Palestina (2022/2949(RSP))

(2023/C 177/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om fredsprocessen i Mellanöstern, särskilt resolutionen av den 18 maj 2017 om att nå en tvåstatslösning i Mellanöstern (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om fredsprocessen i Mellanöstern, särskilt resolutionen av den 18 maj 2017 om att nå en tvåstatslösning i Mellanöstern (1),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 18 januari 2016 och den 20 juni 2016 om fredsprocessen i Mellanöstern, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 18 januari 2016 och den 20 juni 2016 om fredsprocessen i Mellanöstern,

| — | med beaktande av mötet i associeringsrådet EU–Israel, som ägde rum den 3 oktober 2022, och dess slutsatser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av mötet i associeringsrådet EU–Israel, som ägde rum den 3 oktober 2022, och dess slutsatser,

| — | med beaktande av Europeiska unionens rapport från 2021 om israeliska bosättningar på den ockuperade Västbanken, inbegripet östra Jerusalem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens rapport från 2021 om israeliska bosättningar på den ockuperade Västbanken, inbegripet östra Jerusalem,

| — | med beaktande av EU:s terroristförteckning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s terroristförteckning,

| — | med beaktande av relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd,

| — | med beaktande av Genèvekonventionen från 1949, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Genèvekonventionen från 1949,

| — | med beaktande av Osloavtalen från 1993 och 1995, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Osloavtalen från 1993 och 1995,

| — | med beaktande av det arabiska fredsinitiativet från 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det arabiska fredsinitiativet från 2002,

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU har gång på gång bekräftat sitt stöd för tvåstatslösningen med två suveräna, demokratiska stater som lever sida vid sida i fred och garanterad säkerhet, med Jerusalem som huvudstad för båda staterna. |
| --- | --- |

A.

EU har gång på gång bekräftat sitt stöd för tvåstatslösningen med två suveräna, demokratiska stater som lever sida vid sida i fred och garanterad säkerhet, med Jerusalem som huvudstad för båda staterna.

| B. | FN:s säkerhetsråd har antagit åtskilliga resolutioner i frågan, däribland resolution 2334 (2016). EU-27 hänvisade i sitt uttalande efter det senaste mötet i associeringsrådet EU–Israel till dessa resolutioner och till behovet av att de respekteras. |
| --- | --- |

B.

FN:s säkerhetsråd har antagit åtskilliga resolutioner i frågan, däribland resolution 2334 (2016). EU-27 hänvisade i sitt uttalande efter det senaste mötet i associeringsrådet EU–Israel till dessa resolutioner och till behovet av att de respekteras.

| C. | Enligt 2021 års rapport från kontoret för Europeiska unionens representant ökade antalet bosättningar i de ockuperade palestinska territorierna (22 030) ytterligare förra året, särskilt i östra Jerusalem där antalet nya bostäder mer än fördubblades jämfört med 2020 (från 6 288 till 14 894), som en del av den trend mot en fortsatt utbyggnad av israeliska bosättningar. |
| --- | --- |

C.

Enligt 2021 års rapport från kontoret för Europeiska unionens representant ökade antalet bosättningar i de ockuperade palestinska territorierna (22 030) ytterligare förra året, särskilt i östra Jerusalem där antalet nya bostäder mer än fördubblades jämfört med 2020 (från 6 288 till 14 894), som en del av den trend mot en fortsatt utbyggnad av israeliska bosättningar.

| D. | Våld, terrorism, däribland attacker mot civila, och uppvigling till våld förvärras av provokativa åtgärder och provocerande retorik och är helt oförenligt med en fredlig lösning på konflikten. Unionen framför sina kondoleanser till alla offrens familjer. |
| --- | --- |

D.

Våld, terrorism, däribland attacker mot civila, och uppvigling till våld förvärras av provokativa åtgärder och provocerande retorik och är helt oförenligt med en fredlig lösning på konflikten. Unionen framför sina kondoleanser till alla offrens familjer.

| E. | Både israeler och palestinier har rätt att leva i säkerhet. Detta innefattar rätten att skydda sitt territorium och försvara sina legitima säkerhetsintressen. |
| --- | --- |

E.

Både israeler och palestinier har rätt att leva i säkerhet. Detta innefattar rätten att skydda sitt territorium och försvara sina legitima säkerhetsintressen.

| F. | Rysslands anfallskrig mot Ukraina har förvärrat instabiliteten och de geopolitiska spänningarna i regionen, med en drastisk ökning av den osäkra livsmedelsförsörjningen. |
| --- | --- |

F.

Rysslands anfallskrig mot Ukraina har förvärrat instabiliteten och de geopolitiska spänningarna i regionen, med en drastisk ökning av den osäkra livsmedelsförsörjningen.

| G. | Den 11 maj 2022 dödades journalisten Shireen Abu Akleh under en israelisk militärräd i Jenin på den ockuperade Västbanken. Trots att flera krav framförts på en oberoende utredning av mordet så har detta inte gjorts, vilket innebär att förövarna av detta brott fortfarande inte har ställts till svars. |
| --- | --- |

G.

Den 11 maj 2022 dödades journalisten Shireen Abu Akleh under en israelisk militärräd i Jenin på den ockuperade Västbanken. Trots att flera krav framförts på en oberoende utredning av mordet så har detta inte gjorts, vilket innebär att förövarna av detta brott fortfarande inte har ställts till svars.

| H. | Domstolen antog den 12 november 2019 ett beslut avseende EU:s riktlinjer om differentiering av den handel som härrör från Staten Israels territorium och de ockuperade palestinska territorierna (2). EU måste tillämpa beslutet i enlighet med detta. |
| --- | --- |

H.

Domstolen antog den 12 november 2019 ett beslut avseende EU:s riktlinjer om differentiering av den handel som härrör från Staten Israels territorium och de ockuperade palestinska territorierna (2). EU måste tillämpa beslutet i enlighet med detta.

| I. | Israel är en demokratisk stat som höll sitt senaste parlamentsval den 1 november 2022. Det senaste palestinska parlamentsvalet hölls 2006 och den av EU terrorstämplade organisationen Hamas i Gaza vann valet. Det senaste palestinska presidentvalet hölls i januari 2005. |
| --- | --- |

I.

Israel är en demokratisk stat som höll sitt senaste parlamentsval den 1 november 2022. Det senaste palestinska parlamentsvalet hölls 2006 och den av EU terrorstämplade organisationen Hamas i Gaza vann valet. Det senaste palestinska presidentvalet hölls i januari 2005.

| J. | Blockaden av Gazaremsan har pågått i 15 år med två miljoner invånare som är instängda i ett område som är 40 gånger 11 kvadratkilometer stort. Enligt FN:s kontor för samordning av humanitära frågor (Unocha) lever 53 % av Gazas befolkning under fattigdomsgränsen. |
| --- | --- |

J.

Blockaden av Gazaremsan har pågått i 15 år med två miljoner invånare som är instängda i ett område som är 40 gånger 11 kvadratkilometer stort. Enligt FN:s kontor för samordning av humanitära frågor (Unocha) lever 53 % av Gazas befolkning under fattigdomsgränsen.

| K. | Det internationella samfundet har kontinuerligt krävt att kvarlevorna av Hadar Goldin och Oron Shaul ska återsändas till Israel eftersom de, i strid med internationell humanitär rätt, fortfarande är kvar i Gaza, och det internationella samfundet har uttryckt en enhällig solidaritet med familjerna Goldin och Shaul. |
| --- | --- |

K.

Det internationella samfundet har kontinuerligt krävt att kvarlevorna av Hadar Goldin och Oron Shaul ska återsändas till Israel eftersom de, i strid med internationell humanitär rätt, fortfarande är kvar i Gaza, och det internationella samfundet har uttryckt en enhällig solidaritet med familjerna Goldin och Shaul.

| L. | De israeliska myndigheterna har förstört central infrastruktur som finansieras av internationella givare för att tillhandahålla grundläggande tjänster. För närvarande har det för flera EU-finansierade eller medlemsstatsfinansierade strukturer utfärdats beslut om byggstopp eller rivning. |
| --- | --- |

L.

De israeliska myndigheterna har förstört central infrastruktur som finansieras av internationella givare för att tillhandahålla grundläggande tjänster. För närvarande har det för flera EU-finansierade eller medlemsstatsfinansierade strukturer utfärdats beslut om byggstopp eller rivning.

| M. | I oktober 2021 utfärdade det israeliska försvarsministeriet en militär order genom vilken sex palestinska icke-statliga organisationer stämplades som ”olagliga föreningar” (terroristorganisationer). I augusti 2022 gjordes räder mot dessa organisationers kontor, handlingar beslagtogs och utrustning förstördes av israeliska styrkor. |
| --- | --- |

M.

I oktober 2021 utfärdade det israeliska försvarsministeriet en militär order genom vilken sex palestinska icke-statliga organisationer stämplades som ”olagliga föreningar” (terroristorganisationer). I augusti 2022 gjordes räder mot dessa organisationers kontor, handlingar beslagtogs och utrustning förstördes av israeliska styrkor.

| N. | Det civila samhället i regionen, närmare bestämt i Israel, på Västbanken och i Gaza, spelar en nyckelroll när det gäller att bygga broar i samhället och främja en atmosfär av fred, tolerans och icke-våld. |
| --- | --- |

N.

Det civila samhället i regionen, närmare bestämt i Israel, på Västbanken och i Gaza, spelar en nyckelroll när det gäller att bygga broar i samhället och främja en atmosfär av fred, tolerans och icke-våld.

Allmänna principer

| 1. | Europaparlamentet upprepar sitt orubbliga stöd för en framförhandlad tvåstatslösning, grundad på gränserna från 1967, med två suveräna, demokratiska stater som lever sida vid sida i fred och garanterad säkerhet, med Jerusalem som huvudstad för båda staterna och med full respekt för internationell rätt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet efterlyser ett slut på den utdragna konflikten mellan Israel och Palestina och ockupationen av palestinska territorier, genom återupptagande av verkliga fredssamtal mellan båda sidor på grundval av de fastställda parametrarna för tvåstatslösningen, med stöd av det internationella samfundet, vilket leder till ett framförhandlat slutligt statusavtal och ömsesidigt erkännande. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar med kraft båda parter att bekräfta sitt engagemang för tvåstatslösningen. Parlamentet uppmanar nästa israeliska regering att göra ett tydligt åtagande till förmån för en tvåstatslösning. Parlamentet uppmanar israeliska och palestinska ledare att avstå från provokativa handlingar och provokativ retorik, samt ensidiga beslut. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet beklagar djupt bristen på konkreta resultat i fredsprocessen i Mellanöstern under de senaste årtiondena, vilket har lett till fortsatt våld och terrorism, en ständigt försämrad situation på plats i de ockuperade palestinska territorierna, ökad frustration i det palestinska samhället, ökade spänningar och osäkerhet i Israel samt terrorist- och extremistgruppers utnyttjande av konflikten. |
| --- | --- |

4.

Hinder för en tvåstatslösning

| 5. | Europaparlamentet påminner om att bosättningar är olagliga enligt internationell rätt, efterfrågar ett omedelbart slut på utbyggnaden av dem och betonar att de senaste besluten att bygga nya bosättningar ytterligare undergräver utsikterna till en hållbar tvåstatslösning, särskilt i E1-området och på Västbanken. Parlamentet fördömer våld från bosättarnas sida och efterlyser ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar Israel att uppfylla sina förpliktelser och skyldigheter som ockupationsmakt enligt internationell rätt, och respektera palestiniernas mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet fördömer skarpt den fortsatta terrorismen mot Israel och påminner om Israels rätt att existera och försvara sig. Parlamentet erkänner till fullo Israels legitima säkerhetsintressen och de utmaningar landet står inför. Parlamentet upprepar Israels fulla rätt att bekämpa våldshandlingar och landets rätt att skydda sin civilbefolkning. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet fördömer och kräver ett omedelbart slut på alla våldshandlingar mellan israeler och palestinier, inbegripet de israeliska försvarsstyrkornas oproportionerliga användning av våld i militära operationer, terroristattacker mot oskyldiga civila och mot civil infrastruktur, ökande våld från bosättarnas sida och de urskillningslösa attackerna, däribland raketattacker, som utförs av palestinska EU-stämplade terroristorganisationer, däribland Hamas, Palestinska islamiska Jihad och Folkfronten för Palestinas befrielse. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet framhåller att det är absolut nödvändigt att EU arbetar tillsammans med Israel, den palestinska myndigheten, Förenta staterna och arabiska partner i regionen för att förhindra att terroristgrupper i Gaza och på Västbanken kommer över nya vapen och smugglar vapen, tillverkar raketer eller bygger tunnlar. Parlamentet betonar återigen det överväldigande behovet av att alla terroristgrupper i Gaza avväpnas, i enlighet med rådets (utrikes frågor) tidigare slutsatser. Parlamentet fördömer den oacceptabla verksamhet som bedrivs av de facto-myndigheterna i Gaza och upprepar i detta sammanhang att den palestinska myndigheten måste ta kontrollen över Gazaremsan. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet kräver att förövarna av dessa våldshandlingar ställs till svars, i enlighet med internationell rätt. Parlamentet påminner om att staters och icke-statliga aktörers efterlevnad av internationell humanitär rätt och internationell människorättslagstiftning, inbegripet ansvarsskyldighet för deras handlingar, utgör en hörnsten för fred och säkerhet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet bekräftar åter sitt engagemang för de relevanta resolutionerna från FN:s säkerhetsråd, däribland den senaste, resolution 2334 (2016), och framhåller vikten av att de respekteras, vilket EU-27 upprepade i sitt uttalande efter det senaste mötet i associeringsrådet EU–Israel. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att demokratin i Palestina bör få ytterligare stöd, och uppmanar det internationella samfundet att fördubbla sina insatser för att stärka dess institutioner i syfte att uppnå enhet mellan palestinier, som en viktig faktor för att nå en tvåstatslösning. Parlamentet uppmanar eftertryckligen alla palestinska parter att utan dröjsmål återuppta arbetet för försoning, i synnerhet genom att hålla de kraftigt försenade president- och parlamentsvalen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet efterfrågar öppna, trovärdiga och inkluderande val i Palestina. Parlamentet uttrycker djup oro över att personer som är knutna till de terroristorganisationer som finns med på EU:s förteckning, kandiderar eller försöker kandidera till palestinska politiska uppdrag. Parlamentet uppmanar Israel att låta dessa val äga rum i östra Jerusalem. Parlamentet insisterar återigen på att EU och parlamentet måste kunna övervaka dessa val, på inbjudan. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet fördömer de systematiska försök som den palestinska myndigheten och de facto-myndigheterna i Gaza har gjort för att tysta oliktänkande, bland annat genom att godtyckligt gripa kritiker och motståndare, som sedan ofta utsätts för tortyr eller annan misshandel, och begränsa yttrande-, förenings- och mötesfriheten. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Israel att upphöra med sin utbredda praxis med administrativa frihetsberövanden av palestinier, inbegripet minderåriga, utan rättegång, och begär att rätten till ett korrekt rättsförfarande ska respekteras. Parlamentet fördömer palestinska militanta gruppers användning av minderåriga som självmordsbombare. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar att det palestinska folket har rätt att använda sina egna naturresurser, inbegripet vattenresurser, energiresurser och jordbruksmark på sitt eget territorium. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet framför sitt deltagande till de anhöriga till de israeliska soldaterna Hadar Goldin och Oron Shaul. Parlamentet beklagar djupt Hamas vägran att lämna tillbaka deras kvarlevor till Israel för att begravas. Parlamentet kräver att alla ansträngningar görs för att omedelbart återsända deras kvarlevor. Parlamentet kräver vidare att de israeliska medborgarna Avraham Mengistu och Hisham Al-Sayed omedelbart friges, eftersom de inte har begått något brott eller någon förseelse som motiverar att de hålls fångna av Hamas i Gazaremsan. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar Israel att tillåta att humanitärt bistånd når de mest utsatta, både på Västbanken och i Gaza. Parlamentet upprepar sitt krav på ett omedelbart slut på blockaden och på en minskning av den humanitära krisen på Gazaremsan, samtidigt som nödvändiga säkerhetsgarantier måste ges för att förhindra våld mot Israel. Parlamentet upprepar att EU-finansiering måste gå till specifika projekt i Gaza, i linje med trepartsmekanismen för ekonomiskt stöd till civila. Parlamentet efterlyser obehindrat tillträde till Gazaremsan för Europaparlamentets ledamöter. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet efterlyser ett omedelbart slut på rivningarna av palestinska bostäder. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att kräva ersättning för rivningen av all EU-finansierad infrastruktur på de ockuperade palestinska territorierna. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet är oroat över det krympande utrymmet för det civila samhället i Israel och i de ockuperade palestinska territorierna, och uppmanar EU att sätta denna fråga högt upp på dagordningen för sin politiska dialog med den israeliska regeringen och den palestinska myndigheten. |
| --- | --- |

20.

EU:s roll

| 21. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och EU:s särskilda representant för fredsprocessen i Mellanöstern att inrätta ett europeiskt fredsinitiativ för att återupprätta en politisk horisont för en rättvis, omfattande och varaktig fred mellan Israel och Palestina. Parlamentet begär därför att mandatet för EU:s särskilda representant för fredsprocessen i Mellanöstern förlängs till dess att denna långvariga konflikt har fått en verklig lösning. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet begär att detta initiativ ska ta formen av en internationell konferens, som ett första steg i en multilateral ram som syftar till att uppnå detta mål. Parlamentet välkomnar initiativ såsom Münchenformatet och uppmuntrar Europeiska utrikestjänsten och EU:s medlemsstater att ta initiativ på europeisk nivå för att föra tvåstatslösningen framåt. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar EU att tillsammans med de berörda arabländerna undersöka hur deras respektive normaliseringsavtal med Israel skulle kunna bidra till tvåstatslösningen och den ekonomiska utvecklingen i regionen. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stödja alla initiativ för att upprätthålla ansvarsskyldighet för kränkningar av internationell humanitär rätt och människorättslagstiftning. Parlamentet understryker i detta avseende Internationella brottmålsdomstolens arbete. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar rådets (utrikes frågor) beslut att återuppta associeringsrådet med Israel. Parlamentet anser att det bör stärka partnerskapet mellan EU och Israel, diskutera frågor som rör konflikten mellan Israel och Palestina och sträva efter att blåsa nytt liv i fredsprocessen i Mellanöstern. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet anser att EU:s finansiering till det civila samhället utgör ett konstruktivt engagemang för att bygga broar mellan israeler och palestinier. Parlamentet efterlyser EU-program för att stärka de direkta personkontakterna mellan olika etniska och religiösa minoriteter, människorättsförsvarare, journalister och kvinnoorganisationer. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet understryker att EU och dess medlemsstater måste stödja gemensamma initiativ inom de sociala och ekonomiska sektorerna, inbegripet vatten och energi, för att främja välstånd och socialt utbyte mellan de båda territorierna. Parlamentet upprepar sitt stöd för Global Gateway-strategin, som i synergi med den ekonomiska planen och investeringsplanen för det södra grannskapet kommer att utveckla handelsförbindelser i regionen. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet erkänner den roll som FN:s hjälporganisation för palestinska flyktingar spelar för att förse palestinska flyktingar med livsnödvändiga tjänster. Parlamentet upprepar vikten av utbildning för att skapa utsikter till en tvåstatslösning. Parlamentet upprepar att hat, uppvigling till våld och antisemitism står i konflikt med EU:s värden och utgör ett stort hinder för en lösning av konflikten. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt att alla läroböcker och läromedel som stöds med unionsmedel måste vara förenliga med Unescos normer för fred, tolerans, samexistens och icke-våld. Parlamentet understryker att EU-finansieringen måste avbrytas om tydliga och underbyggda bevis för missbruk läggs fram.. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet påminner om att alla utbildningsplaner som finansieras av EU måste överensstämma med Unescos normer för fred, tolerans, samexistens och icke-våld och fördömer starkt den hatretorik, det våld och den antisemitism som fortfarande förekommer i den palestinska myndighetens utbildningsplaner. |
| --- | --- |

29.

o

o o

| 30. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, EU:s särskilda representant för fredsprocessen i Mellanöstern, FN:s generalsekreterare, Arabförbundets generalsekreterare, Knesset och Israels regering, den palestinska myndighetens president och det palestinska lagstiftande rådet. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  EUT C 307, 30.8.2018, s. 113.

(2)  Dom av den 12 november 2019, Organisation juive européenne och Vignoble Psagot Ltd mot Ministre de l’Économie et des Finances, C-363/18, ECLI:EU:C:2019:954.

---

| 17.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/78 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/78

---

P9_TA(2022)0444

Genomförande av den nya europeiska agendan för kultur och EU-strategin för internationella kulturella förbindelser

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2022 om genomförande av den nya europeiska agendan för kultur och EU-strategin för internationella kulturella förbindelser (2022/2047(INI))

(2023/C 177/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål 17 för hållbar utveckling om att revitalisera det globala partnerskapet för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål 17 för hållbar utveckling om att revitalisera det globala partnerskapet för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av den slutförklaring som antogs av Unescos världskonferens om kulturpolitik och hållbar utveckling – Mondiacult 2022, som ägde rum i Mexico City den 28–30 september 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den slutförklaring som antogs av Unescos världskonferens om kulturpolitik och hållbar utveckling – Mondiacult 2022, som ägde rum i Mexico City den 28–30 september 2022,

| — | med beaktande av den förklaring som antogs till följd av det informella sammanträdet den 3 maj 2019 i Paris mellan ministrarna i EU:s medlemsstater med ansvar för kultur och EU-frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den förklaring som antogs till följd av det informella sammanträdet den 3 maj 2019 i Paris mellan ministrarna i EU:s medlemsstater med ansvar för kultur och EU-frågor,

| — | med beaktande av Europarådets resolution av den 8 december 2010 om inrättande av ett utvidgat delavtal om kulturvägar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets resolution av den 8 december 2010 om inrättande av ett utvidgat delavtal om kulturvägar,

| — | med beaktande av rapporten från den öppna samordningsmetodens arbetsgrupp med experter från medlemsstaterna av den 4 maj 2017, How culture and the arts can promote intercultural dialogue in the context of the migratory and refugee crisis, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från den öppna samordningsmetodens arbetsgrupp med experter från medlemsstaterna av den 4 maj 2017, How culture and the arts can promote intercultural dialogue in the context of the migratory and refugee crisis,

| — | med beaktande av rapporten från den öppna samordningsmetodens arbetsgrupp med experter från medlemsstaterna av den 17 december 2019, Sustainable cultural tourism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från den öppna samordningsmetodens arbetsgrupp med experter från medlemsstaterna av den 17 december 2019, Sustainable cultural tourism,

| — | med beaktande av rapporten från den öppna samordningsmetodens arbetsgrupp med experter från medlemsstaterna av den 4 juni 2021, Towards gender equality in the cultural and creative sectors, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från den öppna samordningsmetodens arbetsgrupp med experter från medlemsstaterna av den 4 juni 2021, Towards gender equality in the cultural and creative sectors,

| — | med beaktande av rapporten från den öppna samordningsmetodens arbetsgrupp med experter från medlemsstaterna av den 5 september 2022, Strengthening cultural heritage resilience for climate change, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från den öppna samordningsmetodens arbetsgrupp med experter från medlemsstaterna av den 5 september 2022, Strengthening cultural heritage resilience for climate change,

| — | med beaktande av rapporten från den öppna samordningsmetodens arbetsgrupp med experter från medlemsstaterna av den 22 september 2022, Stormy Times. Nature and Humans: Cultural Courage for Change, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från den öppna samordningsmetodens arbetsgrupp med experter från medlemsstaterna av den 22 september 2022, Stormy Times. Nature and Humans: Cultural Courage for Change,

| — | med beaktande av konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning,

| — | med beaktande av den Romförklaring som G20-ländernas kulturministrar utfärdade den 30 juli 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den Romförklaring som G20-ländernas kulturministrar utfärdade den 30 juli 2021,

| — | med beaktande av artikel 8.2 i Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 8.2 i Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen,

| — | med beaktande av Europarådets konvention om brott med anknytning till kulturegendom (Nicosiakonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om brott med anknytning till kulturegendom (Nicosiakonventionen),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 maj 2018En ny europeisk agenda för kultur (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 maj 2018En ny europeisk agenda för kultur (COM(2018)0267),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 8 juni 2016Mot en EU-strategi för internationella kulturella förbindelser (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 8 juni 2016Mot en EU-strategi för internationella kulturella förbindelser (JOIN(2016)0029),

| — | med beaktande av den globala strategin Delade visioner, gemensamma åtgärder: Ett starkare Europa – en global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, som vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik lade fram den 28 juni 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den globala strategin Delade visioner, gemensamma åtgärder: Ett starkare Europa – en global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, som vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik lade fram den 28 juni 2016,

| — | med beaktande av de gemensamma riktlinjerna från Europeiska utrikestjänsten och EU:s nationella kulturinstitut, som offentliggjordes i januari 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de gemensamma riktlinjerna från Europeiska utrikestjänsten och EU:s nationella kulturinstitut, som offentliggjordes i januari 2021,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 oktober 2018 om genomförandet, resultaten och den allmänna bedömningen av Europaåret för kulturarv 2018 (COM(2019)0548), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 oktober 2018 om genomförandet, resultaten och den allmänna bedömningen av Europaåret för kulturarv 2018 (COM(2019)0548),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 september 2021Det nya europeiska Bauhaus: Vackert, hållbart, tillsammans (COM(2021)0573), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 september 2021Det nya europeiska Bauhaus: Vackert, hållbart, tillsammans (COM(2021)0573),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 29 juni 2022 om arbetsplanen för kultur 2019–2022 (COM(2022)0317), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 29 juni 2022 om arbetsplanen för kultur 2019–2022 (COM(2022)0317),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 15 november 2018 om arbetsplanen för kultur 2019–2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 15 november 2018 om arbetsplanen för kultur 2019–2022,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 7 juni 2019 om EU:s strategiska förhållningssätt till internationella kulturella förbindelser och en ram för insatser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 7 juni 2019 om EU:s strategiska förhållningssätt till internationella kulturella förbindelser och en ram för insatser,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 22 januari 2018 om den integrerade strategin för konflikter och kriser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 22 januari 2018 om den integrerade strategin för konflikter och kriser,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 21 juni 2021 om EU:s strategi för kulturarv vid konflikter och kriser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 21 juni 2021 om EU:s strategi för kulturarv vid konflikter och kriser,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 18 maj 2021 om de kulturella och kreativa näringarnas återhämtning, resiliens och hållbarhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 18 maj 2021 om de kulturella och kreativa näringarnas återhämtning, resiliens och hållbarhet,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 8 juni 2018 om behovet att framhäva kulturarvet i EU:s politik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 8 juni 2018 om behovet att framhäva kulturarvet i EU:s politik,

| — | med beaktande av Romförklaringen av den 25 mars 2017, som godkändes av ledarna för 27 medlemsstater och av Europeiska rådet, Europaparlamentet och kommissionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romförklaringen av den 25 mars 2017, som godkändes av ledarna för 27 medlemsstater och av Europeiska rådet, Europaparlamentet och kommissionen,

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 december 2018 om den nya europeiska agendan för kultur (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 december 2018 om den nya europeiska agendan för kultur (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2017 om en EU-strategi för internationella kulturella förbindelser (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2017 om en EU-strategi för internationella kulturella förbindelser (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 januari 2021 om uppnående av långvariga politiska effekter för Europaåret för kulturarv (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 januari 2021 om uppnående av långvariga politiska effekter för Europaåret för kulturarv (3),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 7 juni 2007 om konstnärers sociala ställning (4) och av den 20 oktober 2021 om situationen för kulturarbetare och den kulturella återhämtningen i EU (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 7 juni 2007 om konstnärers sociala ställning (4) och av den 20 oktober 2021 om situationen för kulturarbetare och den kulturella återhämtningen i EU (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2022 om kulturens, utbildningens, mediernas och idrottens roll i kampen mot rasism (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2022 om kulturens, utbildningens, mediernas och idrottens roll i kampen mot rasism (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 september 2020 om kulturell återhämtning i Europa (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 september 2020 om kulturell återhämtning i Europa (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 september 2022 om det nya europeiska Bauhaus (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 september 2022 om det nya europeiska Bauhaus (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 september 2020 om effektiva åtgärder för att göra Erasmus+, Kreativa Europa och Europeiska solidaritetskåren grönare (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 september 2020 om effektiva åtgärder för att göra Erasmus+, Kreativa Europa och Europeiska solidaritetskåren grönare (9),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/818 av den 20 maj 2021 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2021–2027) (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/818 av den 20 maj 2021 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2021–2027) (10),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/817 av den 20 maj 2021 om inrättande av Erasmus+: Unionens program för utbildning, ungdom och idrott (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/817 av den 20 maj 2021 om inrättande av Erasmus+: Unionens program för utbildning, ungdom och idrott (11),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/888 av den 20 maj 2021 om inrättande av programmet för Europeiska solidaritetskåren (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/888 av den 20 maj 2021 om inrättande av programmet för Europeiska solidaritetskåren (12),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2021/2316 av den 22 december 2021 om ett Europaår för ungdomar (2022) (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2021/2316 av den 22 december 2021 om ett Europaår för ungdomar (2022) (13),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2020/2229 av den 23 december 2020 om ändring av beslut nr 445/2014/EU om inrättande av en unionsinsats för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad för åren 2020–2033 (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2020/2229 av den 23 december 2020 om ändring av beslut nr 445/2014/EU om inrättande av en unionsinsats för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad för åren 2020–2033 (14),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2017/864 av den 17 maj 2017 om ett Europaår för kulturarv (2018) (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2017/864 av den 17 maj 2017 om ett Europaår för kulturarv (2018) (15),

| — | med beaktande av Unescos konvention från 2005 om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unescos konvention från 2005 om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, särskilt artikel 27 om rätten att delta i kulturlivet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, särskilt artikel 27 om rätten att delta i kulturlivet,

| — | med beaktande av 2022 års rapport från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling, The Culture Fix: Creative people, places and industries, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2022 års rapport från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling, The Culture Fix: Creative people, places and industries,

| — | med beaktande av den förberedande åtgärden för kultur i EU:s yttre förbindelser och dess rekommendationer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den förberedande åtgärden för kultur i EU:s yttre förbindelser och dess rekommendationer,

| — | med beaktande av EU:s handlingsplan mot olaglig handel med kulturföremål, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s handlingsplan mot olaglig handel med kulturföremål,

| — | med beaktande av Europarådets Santiago de Compostela-deklaration av den 23 oktober 1987 i samband med att vandringslederna till Santiago de Compostela utsågs till den första europeiska kulturvägen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets Santiago de Compostela-deklaration av den 23 oktober 1987 i samband med att vandringslederna till Santiago de Compostela utsågs till den första europeiska kulturvägen,

| — | med beaktande av artikel 3.3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3.3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 6 och 167 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 6 och 167 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen samt artikel 1.1 e i och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen samt artikel 1.1 e i och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A9-0279/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A9-0279/2022), och av följande skäl:

| A. | Kommissionens meddelande från 2018 En ny europeisk agenda för kultur (COM(2018)0267) och det gemensamma meddelandet från 2016 Mot en EU-strategi för internationella kulturella förbindelser (JOIN(2016)0029) har spelat en avgörande roll för utformningen av EU:s och medlemsstaternas kulturpolitik, både dess nationella och internationella dimension. |
| --- | --- |

A.

Kommissionens meddelande från 2018 En ny europeisk agenda för kultur (COM(2018)0267) och det gemensamma meddelandet från 2016 Mot en EU-strategi för internationella kulturella förbindelser (JOIN(2016)0029) har spelat en avgörande roll för utformningen av EU:s och medlemsstaternas kulturpolitik, både dess nationella och internationella dimension.

| B. | Rådets arbetsplan för kultur 2023–2026 kommer att fungera som den huvudsakliga färdplanen för samordningen av EU:s kulturpolitik under de kommande åren, och kommer att utgöra en möjlighet att utlösa ett paradigmskifte som gör det möjligt för de kulturella och kreativa sektorerna att anpassa sig till ett nytt normalläge efter pandemin och utveckla motståndskraft mot eventuella framtida utmaningar. |
| --- | --- |

B.

Rådets arbetsplan för kultur 2023–2026 kommer att fungera som den huvudsakliga färdplanen för samordningen av EU:s kulturpolitik under de kommande åren, och kommer att utgöra en möjlighet att utlösa ett paradigmskifte som gör det möjligt för de kulturella och kreativa sektorerna att anpassa sig till ett nytt normalläge efter pandemin och utveckla motståndskraft mot eventuella framtida utmaningar.

| C. | Kultur är en allmän nyttighet, och de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna bör stödjas med ambitiösa politiska ramar, tillräcklig offentlig och privat finansiering och en gynnsam miljö för arbetstagare inom de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna samt för publikens tillgång till kultur. Den nya europeiska agendan för kultur bör syfta till att bevara, utvidga och sprida en levande och varierad europeisk kulturscen där alla kan delta och ingen hamnar utanför. |
| --- | --- |

C.

Kultur är en allmän nyttighet, och de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna bör stödjas med ambitiösa politiska ramar, tillräcklig offentlig och privat finansiering och en gynnsam miljö för arbetstagare inom de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna samt för publikens tillgång till kultur. Den nya europeiska agendan för kultur bör syfta till att bevara, utvidga och sprida en levande och varierad europeisk kulturscen där alla kan delta och ingen hamnar utanför.

| D. | Kulturellt skapande är ett viktigt sätt att förmedla åsikter, däribland kritiska åsikter om makthavare, och därför är det mycket viktigt att garantera yttrandefriheten inom kulturen, inklusive yttrandefrihet i medierna. |
| --- | --- |

D.

Kulturellt skapande är ett viktigt sätt att förmedla åsikter, däribland kritiska åsikter om makthavare, och därför är det mycket viktigt att garantera yttrandefriheten inom kulturen, inklusive yttrandefrihet i medierna.

| E. | Europa är en kulturell gemenskap som baseras på gemensamma värden och en gemensam historia samt på fortsatt integration. Kulturen och kulturarvet, däribland de europeiska kulturvägarna, har stor potential att främja EU:s värden, stärka dess olika identiteter och bidra till att uppnå dess mål på global nivå samt till att lösa globala utmaningar. |
| --- | --- |

E.

Europa är en kulturell gemenskap som baseras på gemensamma värden och en gemensam historia samt på fortsatt integration. Kulturen och kulturarvet, däribland de europeiska kulturvägarna, har stor potential att främja EU:s värden, stärka dess olika identiteter och bidra till att uppnå dess mål på global nivå samt till att lösa globala utmaningar.

| F. | Genom Europaåret för kulturarv 2018 stöddes och främjades kultur och kulturarv som ”en gemensam europeisk källa till hågkomst, förståelse, identitet, dialog, samarbete och kreativitet”. De allmänna målen med Europaåret var att ”främja och stödja unionens, medlemsstaternas och de regionala och lokala myndigheternas insatser, i samarbete med kulturarvssektorn och det bredare civila samhället, för att skydda, bevara, återanvända, stärka, värdesätta och främja Europas kulturarv” (16). Att bevara, skydda och främja kulturarvet i alla dess former kan fungera som en katalysator för att stärka interkulturella förbindelser, fred, demokrati, långsiktig hållbar ekonomisk återhämtning, hållbar turism och regional utveckling samt försoning och kulturell samexistens, vilket ökar lokalsamhällenas engagemang, både på europeisk och internationell nivå. |
| --- | --- |

F.

Genom Europaåret för kulturarv 2018 stöddes och främjades kultur och kulturarv som ”en gemensam europeisk källa till hågkomst, förståelse, identitet, dialog, samarbete och kreativitet”. De allmänna målen med Europaåret var att ”främja och stödja unionens, medlemsstaternas och de regionala och lokala myndigheternas insatser, i samarbete med kulturarvssektorn och det bredare civila samhället, för att skydda, bevara, återanvända, stärka, värdesätta och främja Europas kulturarv” (16). Att bevara, skydda och främja kulturarvet i alla dess former kan fungera som en katalysator för att stärka interkulturella förbindelser, fred, demokrati, långsiktig hållbar ekonomisk återhämtning, hållbar turism och regional utveckling samt försoning och kulturell samexistens, vilket ökar lokalsamhällenas engagemang, både på europeisk och internationell nivå.

| G. | Kulturen skapar sociala och ekonomiska fördelar, både inom och utanför unionen, och har en viktig funktion i ekonomin och sysselsättningen. De kulturella och kreativa sektorerna och näringarna står för minst 4,4 % av EU:s BNP och sysselsätter omkring 7,6 miljoner människor, och har därmed potential att vara en drivkraft för lokal och regional utveckling. De kulturella och kreativa sektorerna och näringarna har en hög grad av fragmentering. Över 90 % av företagen i de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna är små och medelstora företag, och 33 % är egenföretagare (17) och har atypiska arbetsformer. De kulturella och kreativa sektorerna och näringarna får bara tillbaka en minimal andel av det ekonomiska värde de skapar, vilket inverkar negativt på deras arbetstagare. |
| --- | --- |

G.

Kulturen skapar sociala och ekonomiska fördelar, både inom och utanför unionen, och har en viktig funktion i ekonomin och sysselsättningen. De kulturella och kreativa sektorerna och näringarna står för minst 4,4 % av EU:s BNP och sysselsätter omkring 7,6 miljoner människor, och har därmed potential att vara en drivkraft för lokal och regional utveckling. De kulturella och kreativa sektorerna och näringarna har en hög grad av fragmentering. Över 90 % av företagen i de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna är små och medelstora företag, och 33 % är egenföretagare (17) och har atypiska arbetsformer. De kulturella och kreativa sektorerna och näringarna får bara tillbaka en minimal andel av det ekonomiska värde de skapar, vilket inverkar negativt på deras arbetstagare.

| H. | Covid-19-pandemins inverkan på de europeiska kulturella och kreativa sektorerna och näringarna har varit dramatisk men ojämn mellan sektorerna, och har förvärrat de utmaningar som sektorerna står inför och konstnärernas och kulturarbetarnas ofta atypiska arbetsvillkor. Platsbaserad verksamhet har drabbats hårt av nedstängningar, reserestriktioner och andra nödvändiga folkhälsorelaterade åtgärder, medan sektorer med starkare digital kapacitet hade bättre förutsättningar att hantera krisen. Vissa kulturella vanor som försvann under pandemin har inte systematiskt återvänt inom vissa sektorer. |
| --- | --- |

H.

Covid-19-pandemins inverkan på de europeiska kulturella och kreativa sektorerna och näringarna har varit dramatisk men ojämn mellan sektorerna, och har förvärrat de utmaningar som sektorerna står inför och konstnärernas och kulturarbetarnas ofta atypiska arbetsvillkor. Platsbaserad verksamhet har drabbats hårt av nedstängningar, reserestriktioner och andra nödvändiga folkhälsorelaterade åtgärder, medan sektorer med starkare digital kapacitet hade bättre förutsättningar att hantera krisen. Vissa kulturella vanor som försvann under pandemin har inte systematiskt återvänt inom vissa sektorer.

| I. | Investeringarna i faciliteten för återhämtning och resiliens återspeglar inte den enorma ekonomiska och sociala betydelsen av de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna, vilket gör att dessa sektorer är betydligt underrepresenterade i EU:s övergripande insatser för att stödja den europeiska ekonomins återhämtning och resiliens efter pandemin. Europaparlamentet efterlyste ett investeringsmål på 2 % från faciliteten till de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna, och upprepade vikten av lämpliga investeringar i EU:s agenda för kultur (18). Endast 16 medlemsstater har inkluderat kultur i sina nationella planer för återhämtning och resiliens, och även om målet på 2 % har uppnåtts i genomsnitt på EU-nivå har majoriteten av medlemsstaterna legat långt under denna siffra. |
| --- | --- |

I.

Investeringarna i faciliteten för återhämtning och resiliens återspeglar inte den enorma ekonomiska och sociala betydelsen av de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna, vilket gör att dessa sektorer är betydligt underrepresenterade i EU:s övergripande insatser för att stödja den europeiska ekonomins återhämtning och resiliens efter pandemin. Europaparlamentet efterlyste ett investeringsmål på 2 % från faciliteten till de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna, och upprepade vikten av lämpliga investeringar i EU:s agenda för kultur (18). Endast 16 medlemsstater har inkluderat kultur i sina nationella planer för återhämtning och resiliens, och även om målet på 2 % har uppnåtts i genomsnitt på EU-nivå har majoriteten av medlemsstaterna legat långt under denna siffra.

| J. | I sina resolutioner av den 7 juni 2007 och den 20 oktober 2021 efterlyste parlamentet en förbättring av arbetsvillkoren inom de europeiska kulturella och kreativa sektorerna och näringarna och inrättandet av en europeisk yrkesstatus för konstnärer som en gemensam ram för arbetsvillkor och miniminormer för alla EU-länder. |
| --- | --- |

J.

I sina resolutioner av den 7 juni 2007 och den 20 oktober 2021 efterlyste parlamentet en förbättring av arbetsvillkoren inom de europeiska kulturella och kreativa sektorerna och näringarna och inrättandet av en europeisk yrkesstatus för konstnärer som en gemensam ram för arbetsvillkor och miniminormer för alla EU-länder.

| K. | Kulturellt deltagande kan vara avsett både som passiv medverkan och som aktivt skapande, oavsett på vilken nivå – amatör eller yrkesutövare – verksamheten bedrivs. Både aktivt och passivt kulturellt deltagande har många ekonomiska, sociala och hälsomässiga fördelar. |
| --- | --- |

K.

Kulturellt deltagande kan vara avsett både som passiv medverkan och som aktivt skapande, oavsett på vilken nivå – amatör eller yrkesutövare – verksamheten bedrivs. Både aktivt och passivt kulturellt deltagande har många ekonomiska, sociala och hälsomässiga fördelar.

| L. | I kommissionens meddelande av den 22 maj 2018En ny europeisk agenda för kultur (COM(2018)0267) betonades kulturens och konstens betydelse för integrationen av flyktingar och andra migranter. |
| --- | --- |

L.

I kommissionens meddelande av den 22 maj 2018En ny europeisk agenda för kultur (COM(2018)0267) betonades kulturens och konstens betydelse för integrationen av flyktingar och andra migranter.

| M. | Det har länge erkänts av Världshälsoorganisationen (WHO) (19) att konst och kulturella aktiviteter är gynnsamma för hälsan, inklusive den psykiska hälsan, och för individernas och samhällets välmående, särskilt tack vare deras mångfacetterade karaktär och inslag, däribland social interaktion, sensorisk aktivering, känslomässiga uttryck, kognitiv stimulans och fysisk aktivitet, samt deras förmåga att stimulera flera olika psykologiska, beteendemässiga och sociala processer. Konst och kultur har visat sig ovärderlig för samhällenas motståndskraft i kristider. |
| --- | --- |

M.

Det har länge erkänts av Världshälsoorganisationen (WHO) (19) att konst och kulturella aktiviteter är gynnsamma för hälsan, inklusive den psykiska hälsan, och för individernas och samhällets välmående, särskilt tack vare deras mångfacetterade karaktär och inslag, däribland social interaktion, sensorisk aktivering, känslomässiga uttryck, kognitiv stimulans och fysisk aktivitet, samt deras förmåga att stimulera flera olika psykologiska, beteendemässiga och sociala processer. Konst och kultur har visat sig ovärderlig för samhällenas motståndskraft i kristider.

| N. | Konst och konstnärliga ämnen är viktiga delar och möjliggörare av såväl den formella, informella och icke-formella utbildningen som den personliga utvecklingen. Lärande genom och om konst och konstnärliga ämnesområden bidrar till att utveckla färdigheter och kompetens, såsom kreativt tänkande och andra överförbara färdigheter. Dessa bitar utvecklas inte tillräckligt i de nationella läroplanerna. Genom att stärka naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap, konstnärliga ämnen och matematik (Steam-ämnena) kan medlemsstaterna främja en kultur av innovation och kreativitet redan från ung ålder i ett perspektiv av livslångt lärande. |
| --- | --- |

N.

Konst och konstnärliga ämnen är viktiga delar och möjliggörare av såväl den formella, informella och icke-formella utbildningen som den personliga utvecklingen. Lärande genom och om konst och konstnärliga ämnesområden bidrar till att utveckla färdigheter och kompetens, såsom kreativt tänkande och andra överförbara färdigheter. Dessa bitar utvecklas inte tillräckligt i de nationella läroplanerna. Genom att stärka naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap, konstnärliga ämnen och matematik (Steam-ämnena) kan medlemsstaterna främja en kultur av innovation och kreativitet redan från ung ålder i ett perspektiv av livslångt lärande.

| O. | Konstnärlig forskning bör omfattas av en sakkunnigdialog med andra forskningsdiscipliner och finansieras som en sådan, både på grund av dess egenvärde och dess avgörande bidrag till att skapa innovation. |
| --- | --- |

O.

Konstnärlig forskning bör omfattas av en sakkunnigdialog med andra forskningsdiscipliner och finansieras som en sådan, både på grund av dess egenvärde och dess avgörande bidrag till att skapa innovation.

| P. | EU:s program Kreativa Europa för de kulturella och kreativa sektorerna spelar en nyckelroll när det gäller att främja konst, kultur och audiovisuellt innehåll och stödja medier av hög kvalitet, särskilt genom att stödja gräsrotsprojekt, småföretag och enskilda konstnärer. Det bidrar till unionens strategi för internationella kulturförbindelser med målet att säkerställa dess långsiktiga effekter genom en mellanmänsklig strategi som omfattar kulturella nätverk, det civila samhället och lokala organisationer. De flesta av målen i rådets arbetsplan för kultur 2019–2022 har uppnåtts genom åtgärder som tagits fram av detta program. |
| --- | --- |

P.

EU:s program Kreativa Europa för de kulturella och kreativa sektorerna spelar en nyckelroll när det gäller att främja konst, kultur och audiovisuellt innehåll och stödja medier av hög kvalitet, särskilt genom att stödja gräsrotsprojekt, småföretag och enskilda konstnärer. Det bidrar till unionens strategi för internationella kulturförbindelser med målet att säkerställa dess långsiktiga effekter genom en mellanmänsklig strategi som omfattar kulturella nätverk, det civila samhället och lokala organisationer. De flesta av målen i rådets arbetsplan för kultur 2019–2022 har uppnåtts genom åtgärder som tagits fram av detta program.

| Q. | Kulturella förbindelser definieras vanligen (20) som ömsesidiga, icke-tvingande transnationella interaktioner mellan två eller flera kulturer och omfattar en rad verksamheter som bedrivs av både statliga och icke-statliga aktörer inom ramen för det kulturella och civila samhället. De övergripande resultaten av kulturella förbindelser är ökad sammankoppling, bättre ömsesidig förståelse, fler och djupare förbindelser, ömsesidigt fördelaktiga transaktioner och en ökad hållbar dialog mellan stater, folkslag, icke-statliga aktörer och kulturer, vilket därmed skapar mer motståndskraftiga samhällen. |
| --- | --- |

Q.

Kulturella förbindelser definieras vanligen (20) som ömsesidiga, icke-tvingande transnationella interaktioner mellan två eller flera kulturer och omfattar en rad verksamheter som bedrivs av både statliga och icke-statliga aktörer inom ramen för det kulturella och civila samhället. De övergripande resultaten av kulturella förbindelser är ökad sammankoppling, bättre ömsesidig förståelse, fler och djupare förbindelser, ömsesidigt fördelaktiga transaktioner och en ökad hållbar dialog mellan stater, folkslag, icke-statliga aktörer och kulturer, vilket därmed skapar mer motståndskraftiga samhällen.

| R. | Kulturdiplomati innebär att stater samarbetar med andra stater eller med deras folk genom kultur, från ett perspektiv som domineras av statligt och ensidigt förespråkande framför perspektivet av ömsesidiga fördelar och dialog. Kulturdiplomatin påverkas av utrikespolitikens inneboende politik, står under relevanta statliga institutioners ansvar och kan användas för att stödja politiska mål (21). |
| --- | --- |

R.

Kulturdiplomati innebär att stater samarbetar med andra stater eller med deras folk genom kultur, från ett perspektiv som domineras av statligt och ensidigt förespråkande framför perspektivet av ömsesidiga fördelar och dialog. Kulturdiplomatin påverkas av utrikespolitikens inneboende politik, står under relevanta statliga institutioners ansvar och kan användas för att stödja politiska mål (21).

| S. | EU:s insatser inom internationella kulturella förbindelser och kulturdiplomati, som är värdefulla delar av dess diplomatiska verktygslåda, bör sträva efter att främja värden såsom solidaritet och broderskap, med deltagande av aktörer på alla nivåer inom offentliga institutioner och det civila samhället. En tilldelning av särskilda ekonomiska resurser för internationella kulturella förbindelser till dessa aktörer skulle avsevärt öka deras förmåga att frigöra deras potential. |
| --- | --- |

S.

EU:s insatser inom internationella kulturella förbindelser och kulturdiplomati, som är värdefulla delar av dess diplomatiska verktygslåda, bör sträva efter att främja värden såsom solidaritet och broderskap, med deltagande av aktörer på alla nivåer inom offentliga institutioner och det civila samhället. En tilldelning av särskilda ekonomiska resurser för internationella kulturella förbindelser till dessa aktörer skulle avsevärt öka deras förmåga att frigöra deras potential.

| T. | Tredjeländers diasporor i EU och europeiska diasporor i tredjeländer kan vara viktiga aktörer när det gäller att stärka de kulturella förbindelserna mellan EU och andra länder. |
| --- | --- |

T.

Tredjeländers diasporor i EU och europeiska diasporor i tredjeländer kan vara viktiga aktörer när det gäller att stärka de kulturella förbindelserna mellan EU och andra länder.

| U. | EU inrättade 1993 ett särskilt system kallat ”kulturellt undantag” för att skydda kulturella varor och tjänster från frihandelsregler, eftersom kultur inte bör ses som en handelsvara och inte bör vara föremål för marknadens behov. |
| --- | --- |

U.

EU inrättade 1993 ett särskilt system kallat ”kulturellt undantag” för att skydda kulturella varor och tjänster från frihandelsregler, eftersom kultur inte bör ses som en handelsvara och inte bör vara föremål för marknadens behov.

| V. | FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och FN:s mål för hållbar utveckling räcker inte till när det gäller att uttryckligen ta upp kulturfrågor, trots att kultur är en global kollektiv nyttighet som både utgör en övergripande dimension av hållbar utveckling och ett mål i sig, vilket tydliggörs genom globala kampanjer såsom #Culture2030Goal. |
| --- | --- |

V.

FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och FN:s mål för hållbar utveckling räcker inte till när det gäller att uttryckligen ta upp kulturfrågor, trots att kultur är en global kollektiv nyttighet som både utgör en övergripande dimension av hållbar utveckling och ett mål i sig, vilket tydliggörs genom globala kampanjer såsom #Culture2030Goal.

| W. | Den digitala tekniken påverkar alla aspekter av kulturlivet, liksom konstnärers, kulturarbetares, organisationers och institutioners arbete, och kan hjälpa dem att främja samspelet med olika målgrupper och öka tillgången till deras arbete. EU har olika finansieringsprogram och initiativ som stöder sektorns digitala omställning, särskilt Horisont Europa, Erasmus+, Kreativa Europa och det nya europeiska Bauhaus (NEB). Digitaliseringen har en enorm potential och har förändrat det sätt på vilket man inom de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna skapar, producerar och delar innehåll, vilket skapar fler möjligheter att växa och öka det kulturella deltagandet. Digitaliseringen medför också utmaningar när det gäller mångfald, skälig ersättning och tillgång till kultur, och förvärrar ojämlikheten, bland annat till följd av bristen på tillräckliga digitala färdigheter. |
| --- | --- |

W.

Den digitala tekniken påverkar alla aspekter av kulturlivet, liksom konstnärers, kulturarbetares, organisationers och institutioners arbete, och kan hjälpa dem att främja samspelet med olika målgrupper och öka tillgången till deras arbete. EU har olika finansieringsprogram och initiativ som stöder sektorns digitala omställning, särskilt Horisont Europa, Erasmus+, Kreativa Europa och det nya europeiska Bauhaus (NEB). Digitaliseringen har en enorm potential och har förändrat det sätt på vilket man inom de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna skapar, producerar och delar innehåll, vilket skapar fler möjligheter att växa och öka det kulturella deltagandet. Digitaliseringen medför också utmaningar när det gäller mångfald, skälig ersättning och tillgång till kultur, och förvärrar ojämlikheten, bland annat till följd av bristen på tillräckliga digitala färdigheter.

| 1. | Europaparlamentet erkänner det totalt sett tillfredsställande genomförandet av den nya europeiska agendan för kultur och det gemensamma meddelandet Mot en EU-strategi för internationella kulturella förbindelser. Parlamentet noterar dock att bedömningen av genomförandet av den nya europeiska agendan för kultur har tydliggjort brister, främst när det gäller prioriteringar. Parlamentet betonar att trots att de två dokumenten har stått emot utmaningarna till följd av oförutsedda kriser såsom covid-19-pandemin måste deras strategiska ram uppdateras för att fastställa de övergripande målen för EU:s kulturpolitik samt de praktiska verktyg som ska användas för att genomföra dem, bland annat genom att klargöra hur rådets arbetsplan för kultur och EU:s strategi för internationella kulturella förbindelser bidrar till att omsätta den uppdaterade nya europeiska agendan för kultur i praktiken. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet erkänner att rådets arbetsplan för kultur 2023–2026 är ett viktigt verktyg för att styra medlemsstaternas strategier när det gäller att ta itu med de frågor som är relevanta för de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna i Europa. I detta avseende bör rådets arbetsplan för kultur 2023–2026 inriktas på följande när det gäller prioriteringar:






  i. | De kulturella och kreativa sektorernas och näringarnas återhämtning och resiliens genom att ytterligare stärka deras förmåga att reagera på framtida chocker. |
| --- | --- | --- |

2.

i.

De kulturella och kreativa sektorernas och näringarnas återhämtning och resiliens genom att ytterligare stärka deras förmåga att reagera på framtida chocker.

| ii. | Kultur och hållbarhet genom att beskriva kultur som en drivkraft för hållbar utveckling, välbefinnande och social rättvisa. |
| --- | --- |

ii.

Kultur och hållbarhet genom att beskriva kultur som en drivkraft för hållbar utveckling, välbefinnande och social rättvisa.

| iii. | Status, arbetsvillkor och sociala villkor för yrkesverksamma i de kulturella och kreativa sektorerna. |
| --- | --- |

iii.

Status, arbetsvillkor och sociala villkor för yrkesverksamma i de kulturella och kreativa sektorerna.

| iv. | Skydd och främjande av kulturarvet. |
| --- | --- |

iv.

Skydd och främjande av kulturarvet.

| v. | Stärka och säkerställa en ändamålsenlig utveckling och ett ändamålsenligt genomförande av strategier för internationella kulturella förbindelser. |
| --- | --- |

v.

Stärka och säkerställa en ändamålsenlig utveckling och ett ändamålsenligt genomförande av strategier för internationella kulturella förbindelser.

| 3. | Europaparlamentet betonar att rådets arbetsplan 2023–2026 bör öka det kulturpolitiska samarbetet och inbegripa utvärderingsramar som en metod för övervakning av genomförandet. Parlamentet påpekar att de arbetsmetoder som anges i rådets arbetsplan bör ses över i syfte att göra dem förfarandemässigt smidigare och effektivare, och att man bör överväga att inrätta riktade arbetsgrupper. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att rådets arbetsplan för kultur 2023–2026 utgör en möjlighet att röra sig i riktning mot en mer övergripande kulturpolitik på EU-nivå. Parlamentet betonar att denna ambition kräver en finansiering som står i proportion till detta. Parlamentet påminner om att de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna endast får tillbaka en minimal andel av det ekonomiska värde de skapar, och att de behöver nya, alternativa och stabila finansieringskällor. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar förstärkningen av programmet Kreativa Europa 2021–2027, särskilt fördubblingen av budgeten jämfört med dess föregångare, och den starkare betoningen på kulturell mångfald, inkludering, rörlighet, transnationellt skapande och politiskt samarbete samt digitaliseringen och miljöanpassningen av samt motståndskraften hos de europeiska kulturella och kreativa sektorerna och näringarna. Parlamentet är dock djupt oroat över att programmet Kreativa Europa fortfarande är kraftigt underfinansierat när det gäller att uppnå sina mål och att eventuella årliga budgetnedskärningar i programmet allvarligt kommer att skada återhämtningen av de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna. Parlamentet insisterar därför på att man måste säkerställa en tillräcklig finansiering av Kreativa Europa genom en kommande översyn av den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut utnyttja den potential som EU:s finansiering, program och politik erbjuder på kulturområdet och deras synergier med lämpliga program, särskilt Horisont Europa, Erasmus+, det nya europeiska Bauhaus med flera. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att fortsatt utnyttja dessa synergier i syfte att maximera deras positiva effekter, både när det gäller innehåll och tillgång till finansiering i såväl deras interna som externa dimension. Parlamentet insisterar på att kultur och kulturarv bör integreras horisontellt i all EU-politik, särskilt politiken för den gröna och den digital omställningen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja utvecklingen av kultur och teknisk forskning och att skydda naturarvet och det historiska och konstnärliga arvet, även till förmån för framtida generationer. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet är medvetet om att den öppna samordningsmetoden för kultur saknar konkreta och institutionaliserade uppföljningsmekanismer. Parlamentet rekommenderar därför att särskilda tidsramar och indikatorer införs som kan möjliggöra uppföljningsåtgärder eller utvärdering av medlemsstaternas resultat. Parlamentet efterlyser ett utökat samarbete med tredjeländer i arbetsgrupper inom ramen för den öppna samordningsmetoden eftersom detta har visat sig vara fördelaktigt. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet beklagar att rapporter som utarbetas på nivån för den öppna samordningsmetoden har en begränsad direkt inverkan på beslutsfattandet på nationell, regional och lokal nivå på grund av bristen på lämplig spridning och sammankoppling mellan deltagande länder och nationella ministerier. Parlamentet rekommenderar därför att rapporter utarbetas med tydliga och konkreta politiska rekommendationer med en mer evidensbaserad strategi som stöd. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att med digitala medel se till att information om resultaten av den öppna samordningsmetoden får omfattande spridning på nationell nivå och EU-nivå på så många språk som möjligt. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av den strukturerade dialogen Voices of Culture, som tillhandahåller en plattform som gör det möjligt för det civila samhällets organisationer i kultursektorn att samarbeta med kommissionen och genom den öppna samordningsmetoden. Parlamentet noterar att den strukturerade dialogen med det civila samhället har främjat sektorsövergripande samarbeten, nätverkande och utbyten. Parlamentet betonar dock det otillräckliga samspelet mellan den öppna samordningsmetoden och de strukturerade dialogplattformarna, och uppmuntrar därför till mer frekventa och systematiska utbyten mellan medlemmarna av den strukturerade dialogen och den öppna samordningsmetoden samt till ett utökat deltagande för att inkludera alla delsektorer. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att regelbundet följa upp de rekommendationer som läggs fram i slutrapporter, på konferenser, i workshoppar och alla andra evenemang som anordnas inom ramen för den öppna samordningsmetoden och den strukturerade dialogen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att följa upp dessa rekommendationer med konkreta politiska ändringar och handlingsplaner. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar pilotprojektet ”Inrättande av ett europeiskt kulturarvsnav som stöd för en holistisk och kostnadseffektiv uppföljning av Europaåret för kulturarv”, i linje med sin resolution om uppnående av långvariga politiska effekter för Europaåret för kulturarv (22). Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja inrättandet av fler partnerskap med privata, offentliga och ideella sektorer för att bevara kulturarvet, i full överensstämmelse med additionalitetsprincipen, och att se över och uppdatera den europeiska ramen för åtgärder för kulturarv för att säkerställa skyddet av kulturarvet i Europa efter pandemin. Parlamentet betonar att det är viktigt att fortsätta bygga vidare på dessa långvariga effekter med lämpliga resurser. Parlamentet upprepar betydelsen av det europeiska kulturarvsmärket som ett projekt för att öka medvetenheten om EU:s kulturella och historiska rötter på ett innovativt sätt. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att till fullo tillämpa den princip som fastslås i artikel 27 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och erkänna att rätten till ett liv med kultur, konst och vetenskap och relaterade kulturella rättigheter är en universell mänsklig rättighet genom att göra det möjligt för alla människor att delta i det lokala kulturlivet, ta del av konst och åtnjuta de fördelar som följer av detta. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta alla lämpliga åtgärder för att undanröja alla hinder för utövandet av dessa rättigheter, inbegripet men inte begränsat till hinder kopplade till socioekonomiska särdrag, inkomst och fysisk tillgänglighet, och att säkerställa de nödvändiga förutsättningarna för att alla fritt ska kunna delta i kulturell verksamhet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet insisterar på att konstnärlig yttrandefrihet är en viktig del av kreativitet och kulturell produktion, eftersom den säkerställer att konstnärliga verk återspeglar mångfalden och rikedomen i våra samhällen, och att den därför fortsatt måste tryggas för alla upphovspersoner. Parlamentet uppmanar kommissionen att integrera den konstnärliga yttrandefriheten som en självständig indikator på respekten för rättsstatsprincipen i sina årsrapporter. Parlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att undersöka konkreta vägar för att upprätthålla den konstnärliga yttrandefriheten för konstnärer som är utsatta för risk, särskilt som en följd av krig och geopolitisk instabilitet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet bekräftar sitt starka jämställdhetsengagemang och har jämställdhetsintegrering som en av sina strategier för att uppnå jämställdhet. Parlamentet upprepar den roll som kultur kan spela för att främja jämställdhet samt kvinnors och könsminoriteters ekonomiska och kulturella egenmakt. Parlamentet uppmanar kommissionen att gå längre än sitt förslag att införa urvalskriterier som belönar projekt som garanterar jämställdhet i deras organisation, så att man inför övervaknings- och utvärderingsmekanismer för att erhålla tillräckliga uppgifter om jämställdhet och jämställdhetsintegrering hos mottagarna av de olika EU-programmen och i de möjliga förbättringsåtgärderna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att underlätta tillgången till de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna, inbegripet till entreprenörskap, för kvinnor och könsminoriteter. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar att datainsamling bör betraktas som en viktig övergripande prioritering i rådets arbetsplan för kultur 2023–2026. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att arbeta mer med att samla in uppdaterade och jämförbara uppgifter om kultur, bland annat genom att kartlägga och riktmärka god praxis och strukturellt involvera experter, berörda parter och offentliga myndigheter samt publiken, inte bara från kultursektorn utan även från alla ekonomiska sektorer. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar behovet av en strängare övervakning och utvärdering av genomförandet av alla åtgärder inom ramen för den nya europeiska agendan för kultur och 2016 års gemensamma meddelande Mot en EU-strategi för internationella kulturella förbindelser, både på strategisk nivå och projektnivå, på grundval av både kvantitativa och kvalitativa mål, och för en systematisk rapportering av hög standard. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram fler indikatorer och ett bredare perspektiv när det gäller utvärderingen av projektresultat, med beaktande även av kvalitativa resultat såsom samhällsbyggande och lärdomar från avbrutna projekt. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa EU-finansierade kulturprojekts och kulturinitiativs hållbarhet över tid. |
| --- | --- |

15.

Den sociala dimensionen

| 16. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att främja och investera i ett både aktivt och passivt deltagande av människor i kulturella och konstnärliga verksamheter, inte bara genom kommunikations- och informationskampanjer, utan också och huvudsakligen genom enhetliga, övergripande politiska åtgärder och incitament för att identifiera och undanröja administrativa, finansiella och språkliga hinder för deltagande, särskilt hinder kopplade till socioekonomiska särdrag, inkomst och fysisk tillgänglighet och för marginaliserade, missgynnade och utsatta grupper, med särskild inriktning på förortsområden, landsbygdsområden och isolerade områden samt områden som riskerar avfolkning. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja befintliga kulturella och konstnärliga verksamheter och erbjuda ytterligare möjligheter till aktivt deltagande, att öka förmågan att nå nya målgrupper, att integrera målen för kulturellt deltagande i beslutsfattandet bortom kulturpolitiken, och att anta en strategi för kulturella rättigheter som går från en snäv inriktning på tillgång till ett meningsfullt deltagande, utan att någon lämnas utanför. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet beklagar i detta avseende att de senaste tillgängliga uppgifter som samlats in av Eurostat om kulturellt deltagande är från 2015. Mot bakgrund av den drastiska förändring som de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna har genomgått sedan dess, särskilt på grund av covid-19-pandemin och den innovativa tekniska utvecklingen, uppmanar Europaparlamentet kommissionen att upprätta en Eurostat-undersökning om kulturellt deltagande och kulturtrender i EU, med insamling och analys av statistiska uppgifter på olika territoriella nivåer (nationell, regional osv.), med särskild tonvikt på deltagande i förorts-, landsbygds- och randområden samt inom marginaliserade socioekonomiska grupper och missgynnade grupper. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet erkänner kommissionens arbete för att ta tillvara den inneboende styrkan hos kultur och kulturell mångfald för social sammanhållning, välfärd och deltagande samt för förstärkning av övergripande medborgarskap, kunskap om EU:s rättigheter och värden och demokratin. Parlamentet framhåller kulturens roll i kristider och efterlyser en utvärdering av vilka kulturstrategier och vilken kulturpolitik som har visat sig vara effektiva när det gäller att påverka den sociala delaktigheten, sysselsättningsmöjligheterna och den ekonomiska utvecklingen på ett positivt sätt. Parlamentet rekommenderar fortsatt arbete i detta syfte och att man bygger vidare på resultaten och lärdomarna från alla relevanta projekt och workshoppar, såsom workshoppen för EU-medlemsstaternas experter om kultur för social sammanhållning, som hölls i november 2020, och från Porto Santo-stadgan om kulturell demokrati. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att de mest marginaliserade och underrepresenterade grupperna inkluderas i kulturella aktiviteter och initiativ, inte bara som passiva mottagare utan även som aktiva skapare av dessa aktiviteter, för att främja en känsla av tillhörighet gemensam framtid bland alla människor. Parlamentet välkomnar i detta avseende inledandet av en oberoende studie med titeln ”Vikten av medborgarnas deltagande i kultur för samhällsengagemang och demokrati – politiska lärdomar från internationell forskning”, och ser fram emot dess offentliggörande i november 2022. Parlamentet uppmanar kommissionen att dela med sig av resultaten av studien och vidta lämpliga uppföljningsåtgärder. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet understryker vikten av kulturprogram för att integrera flyktingar och migranter i de europeiska samhällena, och uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att främja de åtgärder som anges i den nya europeiska agendan för kultur rörande integration av flyktingar och andra migranter. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att erkänna konstens och kulturens roll i främjandet av en hälsosam livsstil, psykisk hälsa och individers och samhällets välmående. Parlamentet betonar vikten av kulturella och konstnärliga initiativ som syftar till att förbättra hälsan och livskvaliteten för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet beklagar den skada som orsakats av avbrottet i sådan verksamhet under covid-19-pandemin. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att inkludera konst och kultur som en del av ett fullständigt psykosocialt stöd för de mest utsatta och missgynnade grupperna och samhällena. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet understryker kulturens grundläggande betydelse för utvecklingen av identiteter och individuella uttryck, särskilt för dem som ofta utsätts för diskriminering, till exempel kvinnor, etniska och andra minoriteter, personer med funktionsnedsättning och hbtqi+-personer, samt för att utveckla en förståelse för samhället och interkulturell kompetens, bidra till att bekämpa hat och rasism och bygga upp fredliga samhällen. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar kulturens betydelse för livslångt lärande för människor i alla åldrar. Parlamentet uttrycker oro över den allmänna inskränkningen av skolornas läroplaner, som tenderar att förpassa konst och konstnärliga ämnesområden till en mer marginell position jämfört med andra ämnen. Parlamentet påminner om vikten av omfattande och välstrukturerade läroplaner, som omfattar alla konstformer och konstnärliga inriktningar, i syfte att stärka individens ansvar och förmåga att delta i kulturella aktiviteter, och insisterar på behovet av att främja relevanta färdigheter. Parlamentet uppmanar därför eftertryckligen medlemsstaterna att anslå lämpliga ekonomiska och mänskliga resurser och ge incitament till konst och konstnärliga ämnen till aktiviteter både inom ramen för och utanför läroplanen i alla utbildningsstadier, samt genom att utbilda lärare om kulturens betydelse och styrka för samhället och det allmänna välbefinnandet. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att ta steget vidare från en Stem-strategi (naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik) och i stället fullt ut anta en Steam-strategi (naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap, konstnärliga ämnen och matematik). |
| --- | --- |

24.

| 25. | Parallellt med arbetet med den fortsatta professionaliseringen av de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna, vill Europaparlamentet se att det utarbetas strategier till stöd för de många amatörkonstnärerna i Europa. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet påminner om att gränsöverskridande rörlighet fortsatt är ett viktigt inslag i konstnärers och kulturarbetares yrkesutövning, även för konstnärer och kulturarbetare som är tredjelandsmedborgare. Parlamentet betonar därför vikten av ömsesidigt erkännande och gränsöverskridande portabilitet vad gäller konstnärlig kompetens och kreativa färdigheter och kvalifikationer som underlättar detta. Parlamentet påminner om att finansieringsinstrument som stöder och ökar möjligheterna till internationell rörlighet också bör främja balansen mellan arbete och privatliv för konstnärer och kulturarbetare och i så hög grad som möjligt stimulera en miljömässigt och socialt hållbar rörlighet. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet betonar vikten av rörlighet för studenter och unga yrkesverksamma inom de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna för att möjliggöra en bredare och mer mångsidig utbildning, ge konkretare och attraktivare karriärmöjligheter och erbjuda ett brett och mångsidigt utbud av kulturella verksamheter. Parlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa bättre möjligheter till rörlighet i detta syfte, bland annat genom Erasmus+-programmet och andra europeiska och nationella initiativ. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, mot bakgrund av det framgångsrika initiativet med ett gratis Interrailkort för ungdomar, ”DiscoverEU”, att undersöka möjligheten att inrätta en åtgärd inom ramen för Erasmus+-programmet för att europeiska ungdomar ska få ett värdebevis för att kunna resa till och upptäcka vandringslederna till Santiago de Compostela och övriga europeiska kulturvägar. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet påminner kommissionen och medlemsstaterna om de åtaganden som gjorts genom EU:s ratificering av Unescos konvention från 2005 om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, särskilt när det gäller utbyten över gränserna och underlättande av resor till medlemsstaterna i enlighet med förmånlig behandling av konstnärer och andra kulturarbetare och kulturella yrkesutövare samt kulturella varor och tjänster från utvecklingsländer. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå sätt att främja rörligheten för kulturarbetare från tredjeländer, särskilt de som kommer från det globala syd, genom en lämplig institutionell och rättslig ram, inklusive viseringslättnader. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av rörlighetsprogrammet Culture Moves Europe för yrkesverksamma inom kulturella och kreativa sektorer och näringar inom ramen för Kreativa Europa. Parlamentet understryker att den fulla potentialen av detta system kommer att kunna utnyttjas om det stöds av en adekvat budget i framtiden och om det kan nå en bredare publik. Parlamentet beklagar dock att det fortfarande finns administrativa, finansiella och språkliga hinder för rörligheten, och uppmanar till att man i detta system avskaffar bestående strukturella hinder för konstnärlig och kulturell rörlighet. Parlamentet vill att man främjar gränsöverskridande strategier för kultur och söker efter europeiska partner för att skapa större europeiska och internationella kulturella samproduktioner och gästprogram, i syfte att främja konstnärernas och upphovspersonernas rörlighet genom att stärka samarbetet mellan alla berörda aktörer och utbyta bästa praxis, inklusive med tredjeländer. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka sina insatser för att tillhandahålla information av god kvalitet om rörlighet och utbytesprogram för konstnärer och andra kulturarbetare och kulturella yrkesutövare, samt materiellt stöd för att ta itu med alla typer av hinder för rörlighet inom de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna, inbegripet administrativa, finansiella och språkliga hinder, samt hinder kopplade till funktionsnedsättningar. |
| --- | --- |

31.

Den ekonomiska dimensionen

| 32. | Europaparlamentet anser att arbetstagare inom kulturella och kreativa sektorer och näringar, som drabbats allvarligt av covid-19-pandemin, måste kunna dra nytta av en verklig och riktad europeisk återhämtning, särskilt med tanke på att denna sektor främst består av enskilda personer, små- och mikroorganisationer och -företag, som arbetar på basis av atypiska, deltids- eller projektbaserade anställningssystem och som är beroende av oregelbundna inkomster och saknar långsiktig ekonomisk förutsägbarhet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att avsätta 2 % av sin budget till kulturen, något som det har efterlyst flera gånger. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens stöd till medlemsstaterna för att säkerställa en skälig ersättning till och förbättra de socioekonomiska villkoren för konstnärer och upphovspersoner genom allmänna och sektorsspecifika dialoger. Parlamentet understryker att stödet från faciliteten för återhämtning och resiliens – förutom för åtgärder till stöd för den ekonomiska återhämtningen inom de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna – i synnerhet bör användas för att förbättra arbetsvillkoren, utbildningen, kompetenshöjningen och omskolningen för yrkesverksamma inom de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna i syfte att hålla jämna steg med de pågående strukturella förändringarna inom dessa sektorer. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet påminner dock om att de stora skillnaderna i offentliga investeringar gör att återhämtningstakten för de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna blir ojämn, vilket leder till större skillnader inom EU:s kulturella ekosystem, som är i behov av en stabil och tillförlitlig struktur och finansiering, och till slut utgör ett hot mot Europas kulturella mångfald. Parlamentet understryker att återhämtningen av de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna måste ta hänsyn till de pågående insatserna för ökad hållbarhet och digitalisering samt förbättra arbets- och lönevillkoren för sektorns arbetstagare i syfte att övervinna de strukturella problem som fanns redan före covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet påminner kommissionen om parlamentets upprepade krav på att en europeisk yrkesstatus för konstnärer ska föreslås, som skulle fastställa en gemensam ram för adekvata, rättvisa och transparenta arbetsvillkor och miniminormer som är gemensam för alla EU-länder, inklusive skälig ersättning, med full respekt för medlemsstaternas och EU:s ansvar när det gäller arbetsmarknad och kulturpolitik, i syfte att förbättra de socioekonomiska villkoren för alla yrkesverksamma inom de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna i samtliga medlemsstater och värna om de underliggande förhållanden som faktiskt garanterar verklig kreativitet och yttrandefrihet. Parlamentet ser fram emot den relevanta rapporten från arbetsgruppen för den öppna samordningsmetoden, som förväntas offentliggöras i mitten av 2023. Parlamentet begär att synpunkterna från relevanta organisationer i det civila samhället, inbegripet arbetsmarknadens parter i frågor som rör socialt skydd, vederbörligen beaktas i syfte att säkerställa en lämplig uppföljning i denna fråga. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmuntrar dessutom alla medlemsstater att genomföra direktiv (EU) 2019/790 om upphovsrätt på den digitala inre marknaden (23), och uppmanar de medlemsstater som ännu inte har införlivat direktivet i sin nationella lagstiftning att göra det för att garantera en skälig, lämplig och proportionell ersättning till upphovspersoner och utövande konstnärer. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja insatserna för införlivande och genomförande. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet beklagar att förfarandena för att ansöka om EU-finansiering, inklusive förfarandena för programmet Kreativa Europa, fortfarande ofta är alltför betungande och skapar onödiga hinder för alla potentiella stödmottagare, särskilt små- och mikroorganisationer inom de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna, vars administrativa kapacitet är begränsad, och att detta gäller organisationer både i Europa och i tredjeländer. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att arbeta för en ökad medvetenhet om de olika finansieringsmöjligheterna och ytterligare förenkla dessa förfaranden för att göra det möjligt för en bredare och mer varierad grupp organisationer, inbegripet små och medelstora organisationer i de mest missgynnade områdena, att få tillgång till EU-finansiering. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillämpa principen om flerspråkighet och kulturell mångfald när dessa förfaranden förenklas, och möjliggöra ansökningar på fler språk, inte minst de europeiska språken, för att ge organisationer och enskilda som inte har kapacitet eller resurser att översätta till engelska en rättvis chans. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar den senaste tidens införande av ”kaskadfinansiering” som ett sätt att bättre nå alla stödmottagare, särskilt enskilda personer och små och medelstora organisationer. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidareutveckla dessa system inom alla program som är relevanta för de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna. När kommissionen inrättar dessa system med deltagande av förmedlande organisationer, råder parlamentet den att överväga frågor om potentiella intressekonflikter mellan förmedlaren och slutmottagarna, omkostnader för förmedlare i samband med logistiken för och förvaltningen av bidragen, kriterier för urval och slutliga utvärderingar av bidragen. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att EU:s och medlemsstaternas kulturpolitik och kulturinitiativ stöds av tillräcklig finansiering, enklare tillgång till kredit, och kapacitet, särskilt i tider av allvarliga ekonomiska svårigheter, för att ta steget vidare från en krishanteringsstrategi och i stället anta en långsiktig strategi för kulturpolitiken. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet påminner om kommissionens centrala mål att följa utvecklingen av kreativa partnerskap mellan de kulturella sektorerna och andra sektorer. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet framhåller framgången med initiativet Europeisk kulturhuvudstad för utvecklingen av städer och regioner i EU och associerade länder. Parlamentet betonar behovet av ytterligare finansiering av de europeiska kulturhuvudstäderna, eftersom covid-19-pandemin följt av stigande inflation avsevärt har förvärrat ramvillkoren för genomförandet av de europeiska kulturhuvudstäderna. Parlamentet välkomnar kommissionens projekt för bevakning av kulturella och kreativa städer, som utarbetats av det gemensamma forskningscentret och som bidrar till en objektiv bedömning av regioners och städers kulturella och naturliga tillgångar, på grundval av kopplingen mellan kultur och turism. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att följa upp det politiska projektet Kulturella och kreativa forum och städer för att främja kulturell delaktighet samt social och urban förnyelse. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet rekommenderar kommissionen och medlemsstaterna att bygga vidare på rekommendationerna i rapporten från den öppna samordningsmetodens arbetsgrupp om hållbar kulturturism för att säkerställa att rätt balans uppnås mellan å ena sidan skyddet och bevarandet av kulturarvet och å andra sidan förbättringen av besökares tillgång och besöksanläggningar. Samtidigt uppmanar parlamentet eftertryckligen medlemsstaterna att fortsätta att vara vaksamma på riskerna med massturism för kulturarvet och de naturliga ekosystemen, och betonar behovet av att hitta en balans mellan turismsektorns tillväxt och utveckling i städer som är kända för sin konst och på turistmål och de permanenta invånarnas livskvalitet. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet erkänner det viktiga bidraget från initiativet om ett nytt europeiskt Bauhaus som ett kreativt och mellan- och tvärvetenskapligt initiativ, som syftar till att uppnå EU:s mål i den gröna nya given genom att förena de naturvetenskapliga, tekniska, konstnärliga och kulturella områdena och integrera miljömässig hållbarhet i all EU-politik. Parlamentet påminner om att detta initiativ bör baseras på innovation på alla nivåer och ett aktivt deltagande och meningsfullt engagemang av alla människor, inklusive från socialt missgynnade bakgrunder, och lokalsamhällen. Parlamentet betonar att rådets nya arbetsplan för kultur bör återspegla relevansen hos initiativet om ett nytt europeiskt Bauhaus, inklusive dess externa dimension, med tydliga målresultat. Parlamentet uppmanar återigen kommissionen att så snart som möjligt lägga fram ett förslag för att göra ett nytt europeiskt Bauhaus till ett nytt fristående, nyfinansierat EU-program inom nästa fleråriga budgetram. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet betonar konstens och kulturens avsevärda bidrag till att öka medvetenheten kring miljö-, klimat- och hållbarhetsfrågor och deras sociala dimension och att inspirera till positiva beteendeförändringar. Parlamentet påminner särskilt om att traditionell kunskap, som utgör en del av kulturarvet, är avgörande för att förbättra insatserna för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att samarbeta närmare med medlemsstaterna, det civila samhället och nationella och lokala organisationer för att öka medborgarnas medvetenhet om denna fråga och att anslå specifika medel till sådana kulturella initiativ genom synergier med andra EU-program, andra EU-fonder och annan EU-politik. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna att utforma sina kulturprogram i enlighet med principerna om miljömässig hållbarhet och kampen mot klimatkrisen, och att bedöma miljökonsekvenserna av alla EU-finansierade projekt under hela deras livscykel. Parlamentet rekommenderar berörda parter och mottagare av EU-finansiering att försöka finna de mest miljövänliga metoderna och strategierna för utformning, planering och genomförande av sina projekt. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet välkomnar den öppna samordningsmetodens arbetsgrupps rapport Strengthening Cultural Heritage Resilience for Climate Change – Where the European Green Deal meets Cultural Heritage, och uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att aktivt följa upp rekommendationerna och använda sig av exemplen på god praxis. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet påpekar att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt hållbarhetsfrågor under restaureringen av kulturarvet och traditionella byggnader. Parlamentet erkänner den potential som ett nytt europeiskt Bauhaus har när det gäller att bidra till att skydda och restaurera städer och deras kulturarv i händelse av naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människan. Parlamentet betonar behovet av ytterligare utbyten av bästa praxis mellan medlemsstaterna och med tredjeländer om skyddet, bevarandet och restaureringen av kulturarvet, inbegripet innovativa åtgärder för att förbättra energieffektiviteten i befintliga byggnader, samtidigt som deras arkitektoniska intresse eller historiska karaktär bevaras. Särskild hänsyn ska tas till äkthet och kvalitet vad gäller restaureringens resultat, för att undvika att påverka den fysiska integriteten, den arkitektoniska enhetligheten, den historiska karaktären hos eller värdet på historiska eller konstnärliga byggnader eller historiska stadskärnor, i enlighet med relevanta nationella bestämmelser om bevarande och Venedigstadgan från 1964 för bevarande och restaurering av monument och platser. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet påminner om artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen, som föreskriver att EU måste ”sörja för att det europeiska kulturarvet skyddas och utvecklas”. Parlamentet insisterar på att upprätthållandet av den nödvändiga skyddsnivån för människors hälsa och miljön inte strider mot bevarandet av det europeiska kulturarvet. Parlamentet påpekar att det i rapporten om att stärka kulturarvets motståndskraft mot klimatförändringar från experter från kommissionen och medlemsstaterna, som offentliggjordes 2022, tydligt påpekas att klimatkrisen inte kan lösas med hjälp av en kulturarvskris. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att ta hänsyn till dessa kriterier i sitt beslut om vad som ska tas med på förteckningen över ämnen som omfattas av krav på godkännande i bilaga XIV till förordningen om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) om dessa ämnen är nödvändiga för kulturarvsrestaurering. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sådana fall noggrant väga de samhällsekonomiska fördelarna med användningen av sådana ämnen mot riskerna för människors hälsa eller miljön, så att båda intressena värnas på lämpligt sätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att även ta i beaktande lämpliga alternativa ämnen eller tekniker, i linje med artiklarna 60 och 58.2 (och andra relevanta artiklar) i Reach-förordningen. Parlamentet betonar att kulturarvssektorn har vidtagit föredömliga åtgärder när det gäller rättsliga krav för att skydda hantverkare och konstarbetare i deras yrkesverksamhet. Parlamentet efterlyser undantag och specialregler från ovannämnda förordning för kultursektorn och kulturarvsrelaterad verksamhet, när så är lämpligt, för att undvika nedläggning eller utlokalisering av många hantverksföretag och eventuella negativa konsekvenser för restaureringen, underhållet och bevarandet av EU:s omfattande kulturarv. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna att samråda med och involvera kulturarvssektorn i alla inledande diskussioner om reglerings- eller lagstiftningsändringar som har en direkt inverkan på deras verksamhet. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att utöka samarbetet med Europarådet, särskilt i fråga om kulturvägar, i syfte att lyfta fram grundläggande värden såsom kulturell mångfald, skapa en interkulturell dialog och främja hållbar territoriell utveckling på mindre kända resmål och samtidigt bevara, skydda och återställa det gemensamma kultur- och naturarvet på dessa platser. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet erkänner att digitaliseringen är ett sätt att dra största möjliga nytta av kulturarv. Parlamentet betonar de utmaningar som digitaliseringen medför för de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna och deras behov av att ständigt ompröva och omforma affärsmodeller samt att omskola sina anställda. Parlamentet betonar vikten av garanterad finansiering för hållbar digitalisering, bevarande och tillgänglighet online för kulturellt och kreativt innehåll och det europeiska kulturarvet. Parlamentet påminner om vikten av att investera i digital kompetens för alla, även som ett sätt att njuta av kultur. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att, när de tar sig an digitaliseringen av kulturarvet, ta hänsyn till utvecklingen när det gäller metaversum, genom att bevara det europeiska kulturarvet när det återges virtuellt eller på något sätt överförs till metaversum. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet noterar särskilt det positiva bidraget från EU:s digitala innovationsknutpunkter och kreativa innovationslaboratorier, som stöder de europeiska kreativa och kulturella sektorerna och näringarnas innovationskapacitet på de digitala och audiovisuella områdena. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet välkomnar införandet av klustret ”Kultur, kreativa och inkluderande samhällen” inom ramen för Horisont Europa och ökningen av förslagsinfordringar för forskning och innovation på kulturarvsområdet och inom de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna, och välkomnar den lansering som nyligen gjordes av den nya kunskaps- och innovationsgruppen vid Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) om kultur och kreativitet. Parlamentet ser fram emot resultaten av dessa förslagsinfordringar, särskilt hur forskning och innovation kan bidra till utvecklingen av europeiska internationella kulturella förbindelser. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet erkänner den avgörande betydelse som immateriella tillgångar och immaterialrättsintensiva branscher har för EU:s ekonomiska tillväxt samt dess kulturella motståndskraft och synlighet, och betonar den avgörande roll som immateriella rättigheter redan spelar i Europas digitala omvandling. Parlamentet understryker behovet av att stärka det rättsliga skyddet för dessa tillgångar och branscher i tillräcklig omfattning, så att alla upphovsmän till kulturella och kreativa verk kan dra nytta av sina immateriella rättigheter. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att vidta alla nödvändiga åtgärder för att skydda de immateriella äganderättigheterna till det digitaliserade europeiska landskapet. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet beklagar att det blir mer och mer sällsynt att kulturellt material ges ut på papper och de konsekvenser som detta innebär för utgivningsbranschen, i synnerhet för små och medelstora förlag och bokaffärer. |
| --- | --- |

56.

Den externa dimensionen och internationella kulturella förbindelser

| 57. | Europaparlamentet anser att kultur och interkulturell dialog på ett avgörande sätt bidrar till att främja ömsesidig förståelse inom ett samhälle och mellan olika samhällen och till att återupprätta kommunikationen bortom språkgränserna på den internationella arenan i utmanande globala sammanhang, samt till att visa värdet av, respektera och stödja kulturell mångfald och mänskliga rättigheter. Parlamentet framhåller EU:s roll när det gäller att främja en kontinuerlig dialog om kulturpolitik mellan medlemsstaterna och tredjeländer, och uppmanar medlemsstaterna att säkerställa tillräcklig finansiering till detta, i syfte att stärka EU:s internationella kapacitet på kulturområdet och göra det möjligt för europeiska kulturella och kreativa sektorer och näringar, inbegripet mindre organisationer och konstnärer, att bli aktiva internationellt. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet fördömer att i synnerhet auktoritära regeringar använder kultur, bland annat genom sina kultur- och utbildningsinstitutioner, på ett sätt som försöker omdefiniera internationella regler och värden genom att utmana deras universalitet och utöva sitt politiska inflytande genom att kränka konstnärlig och akademisk frihet. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet betonar potentialen hos EU:s internationella kulturella förbindelser för att motverka desinformation i tredjeländer och utländska ingripanden mot EU, och de fientliga narrativen mot EU i illiberala och auktoritära regimer. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att analysera förekomsten och inflytandet av illasinnade statliga aktörer i europeiska internationella kulturella förbindelser där EU är involverat. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet framhåller skillnaden när det gäller beslutsprocesser, utformning och genomförande av program samt övergripande filosofi mellan ”EU:s kulturella förbindelser” och ”EU:s kulturdiplomati”. Parlamentet understryker att strategierna kan samexistera och komplettera varandra, men att var strategi har sitt eget syfte. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet beklagar avsaknaden av en tydlig och sammanhängande EU-strategi för internationella kulturella förbindelser. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen och utrikestjänsten att regelbundet utbyta praxis och lärdomar och att i samarbete med klustren inom Europeiska unionens nationella kulturinstitut (Eunic) och civilsamhällesorganisationer i tredjeländer utarbeta enhetliga strategier som bygger på en gemensam förståelse av vad som utgör internationella kulturella förbindelser, inbegripet åtgärder för deras genomförande och skräddarsydda riktlinjer för verksamhet för kulturella förbindelser som ska genomföras av EU:s delegationer i tredjeländer och medlemsstaternas diplomatiska representationer. Parlamentet rekommenderar att man inom ramen för dessa strategier inkluderar investeringar i synlighet och strategisk kommunikation om EU:s gemensamma kulturarv och dess bidrag till främjandet av demokrati och värden. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet betonar att EU måste engagera sig i internationella kulturella förbindelser med hjälp av sina egna instrument för att visa upp en kulturell bild av EU på den globala arenan som är mer än summan av dess delar, och på så sätt komplettera det arbete som utförs av medlemsstaternas kulturinstitut utomlands. Parlamentet efterlyser en utveckling av EU:s egen självständiga verktygslåda för internationella kulturella förbindelser och kulturdiplomati, med utgångspunkt i erfarenheterna av och partnerskapen med Eunic och medlemsstaternas kulturinstitut utomlands, liksom det civila samhället och kultursektorerna i tredjeländer. Parlamentet betonar att en sådan verktygslåda bör användas för att genomföra verksamhet både för att främja europeisk kultur utomlands och för att förse de kulturella och kreativa sektorerna i tredjeländer med teknisk och materiell kapacitetsuppbyggnad och ekonomiskt stöd, och bör därför backas upp av tillräckliga egna resurser och medel. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att genomföra en studie för att bedöma om det är genomförbart att antingen införa ett särskilt kapitel för internationella kulturella förbindelser i instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen, eller stärka Kreativa Europas externa dimension, eventuellt genom att inrätta en del som är avsedd för finansiering av projekt på detta område. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen och utrikestjänsten att ställa nya medel till förfogande för detta ändamål, för att se till att eventuella nya åtgärder inte finansieras på bekostnad av de befintliga programmen. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att öka sina ansträngningar för att uppnå gemensamma EU-ståndpunkter i multilaterala forum och nätverk och, när så är lämpligt, tala med en röst i frågor som påverkar internationella kulturella förbindelser. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet betonar att EU måste vara fullt närvarande vid kulturella evenemang över hela världen, särskilt sådana som är globala, såsom världsutställningen. Parlamentet begär att EU ska ges möjlighet att stå värd för en världsutställning, som skulle kunna äga rum i olika medlemsstater. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet välkomnar de rekommendationer som offentliggjorts av den strukturerade dialogen Voices of Culture om internationella kulturella förbindelser, och uppmanar kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna att ta vederbörlig hänsyn till dessa när de utarbetar sina strategier för internationella kulturella förbindelser. Parlamentet uppmanar eftertryckligen i synnerhet kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna att tillämpa en människorättscentrerad nedifrån-och-upp-strategi som bygger på direkta personkontakter när de utvecklar kulturella förbindelser med tredjeländer, och att utforma och genomföra sin strategi och projektplanering för internationella kulturella förbindelser på ett sätt som tar hänsyn till sina partnerländers och lokalsamhällens behov och krav, samtidigt som dessa behandlas som jämlika partner. Parlamentet betonar att sådana strategier bör tillgodose behoven hos och den särskilda politiska och socioekonomiska situationen i varje partnerland eller partnerregion i stället för att utformas enligt tillvägagångssättet att samma lösning passar alla. Parlamentet efterlyser lämplig finansiering av internationella kulturella förbindelser i de nuvarande programmen för kultur och utbildning, genom instrumentet Europa i världens geografiska såväl som tematiska program. Parlamentet konstaterar att samarbete med lokala organisationer, inbegripet interkulturella och interreligiösa aktörer, är avgörande för att stärka förbindelser som bygger på gemensamma värden, såsom fred, tolerans och ömsesidig förståelse, och för att säkerställa långsiktig hållbarhet för EU-finansierade projekt. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet lovordar det arbete som utförts av medlemsstaternas kulturinstitut och kulturorganisationer och av Eunic-klustren i tredjeländer. Parlamentet uppmuntrar till ytterligare samarbete mellan dessa och till utveckling av deras nätverk med lokala organisationer i det civila samhället, med särskild uppmärksamhet riktad mot mindre medlemsstater och medlemsstater med begränsad eller ingen kulturell synlighet utomlands, och deras kulturella representationsbehov. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att flera kommissions- och utrikestjänstenheter ägnar sig åt övergripande arbete med internationella kulturella förbindelser. Parlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att förbättra samordningen mellan de berörda enheterna, bland annat genom att skapa mer enhetliga och rationaliserade arbetsmetoder, för att maximera effektiviteten, undvika överlappande åtgärder och säkerställa den institutionella erfarenheten. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av kulturella kontaktpunkter i EU:s delegationer. Parlamentet uppmuntrar EU:s delegationer att stärka deras roll, förbättra deras färdigheter och integrera dem i sina politiska grupper i stället för i sina kommunikations- och evenemangsgrupper. Parlamentet efterlyser en fördelning av nödvändiga budget- och personalresurser till EU:s grupper som arbetar med internationella kulturella förbindelser och kulturdiplomati vid kommissionens och utrikestjänstens huvudkontor samt i EU:s delegationer för att underlätta och stärka det kulturella samarbetet med alla relevanta lokala aktörer, inklusive offentliga institutioner, civilsamhällesorganisationer och den akademiska världen i tredjeländer. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och utrikestjänsten att integrera kulturpolitik, internationella kulturella förbindelser och kulturdiplomati i utbildningen av all sin diplomatiska personal, i syfte att öka medvetenheten bland diplomater om internationella kulturella förbindelser som ett centralt och oberoende område inom offentlig diplomati och bygga upp lämpliga politiska och strategiska kompetenser inom området för internationella kulturella förbindelser och kulturdiplomati. Parlamentet ser fram emot resultaten av den nyligen inrättade europeiska diplomatakademin, som bygger på ett pilotprojekt från Europaparlamentet, och offentliggörandet i november av den genomförbarhetsstudie som utrikestjänsten beställt. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet välkomnar de första resultaten av den förberedande åtgärden European Spaces of Culture. Parlamentet understryker de positiva resultaten av de innovativa samarbetsmodeller som genomförts av projektpartnerna, på grundval av en efterlysning av idéer som skapats tillsammans med lokala intressenter i en anda av jämlikt partnerskap. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att finansiera denna mycket framgångsrika åtgärd. Parlamentet uppmuntrar kulturaktörer i EU och tredjeländer att undersöka fler samarbetsformer, såsom gemensamt skapande av gemensamma konstverk och internationella samproduktioner, i syfte att främja ömsesidig språk- och gränsöverskridande förståelse. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet betonar att EU har potential att stärka sina internationella partnerskap om kultursamarbete genom de yttersta randområdena och de utomeuropeiska länderna och territorierna, som ligger vid geografiska, kulturella och språkliga korsvägar runtom i världen. Parlamentet uppmanar EU att utforma internationella projekt för kultursamarbete som involverar de yttersta randområdena och de utomeuropeiska länderna och territorierna i syfte att främja regional integration och bygga nya partnerskap med partnerländerna. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet insisterar på behovet av att intensifiera kampen mot olaglig handel med kulturföremål. Parlamentet välkomnar kommissionens senaste samråd inför utarbetandet av en ny handlingsplan för att tillhandahålla en tydlig, övergripande och effektiv ram för EU:s bidrag till kampen mot olaglig handel med kulturföremål, i syfte att störa brottslig verksamhet och skydda kulturarvet på den inre marknaden, som en del av EU:s strategi mot organiserad brottslighet. Parlamentet efterlyser ett bättre samarbete mellan EU och tredjeländer för att bevara och skydda kulturarvet och bekämpa den olagliga handeln med kulturföremål. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet påminner om att arkeologiska arv och kulturarv utgör en integrerad del av ett folks identitet. Parlamentet fördömer därför det olagliga bortförandet av och handeln med kulturföremål. Parlamentet välkomnar de ansträngningar som gjorts av vissa medlemsstater för att återföra kulturella verk och föremål till deras ursprungsplatser som en del av sin utrikespolitiska strategi och för att främja ömsesidig förståelse av varandras kulturarv och stödja utvecklingen av en självständig kulturpolitik i tredjeländer. Parlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att aktivt stödja dessa medlemsstater i deras förhandlingsprocesser med tredjeländer med ett helhetsperspektiv och att aktivt stödja alla medlemsstaters insatser för att skydda och reparera sitt kulturarv och historiska arv, i linje med Mondiacult-förklaringen från 2022. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet påminner om vikten av att verka för kultur som ett sätt att främja hållbar utveckling, vilket ger stor potential för social och ekonomisk tillväxt. Parlamentet uppmanar kommissionen att underlätta kulturaktörernas och civilsamhällesorganisationernas bidrag till hållbar utveckling genom deras aktiva deltagande i regelbunden dialog, professionella nätverk och flerpartspartnerskap samt genom åtgärder som finansieras genom instrumentet Europa i världen på kulturområdet. Parlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att övervaka och regelbundet rapportera till parlamentet om läget i genomförandet av åtgärder för internationellt kulturellt samarbete och de resultat som uppnåtts genom instrumentet i detta avseende. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet påminner om att främjande och skydd av kultur inom ramen för målen för hållbar utveckling både är ett mål i sig, som fastslås i delmålen 4.7, 8.9 och 11.4, och ett viktigt bidrag till genomförandet av FN:s Agenda 2030. Parlamentet betonar kulturens och kulturprojektens övergripande karaktär, som gör att de kan bidra positivt till att uppnå alla målen för hållbar utveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen, EU:s delegationer till tredjeländer och medlemsstaterna att ytterligare undersöka kopplingarna mellan kulturen och kulturpolitiken och uppnåendet av alla mål för hållbar utveckling, bland annat genom konstnärers och kulturarbetares deltagande i inkluderande dialog, yrkesnätverk, utbyten och flerpartspartnerskap samt stöd till organisationer i det civila samhället. Parlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att anordna fler genomgångar och utbyten av åsikter och praxis för att säkerställa ett korrekt genomförande av dessa gemensamma prioriteringar. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet betonar kulturens och det materiella och immateriella kulturarvets potential som en vektor för kommunikation, utbyte och fred, som främjar försoning och konfliktförebyggande. Parlamentet uppmuntrar i detta sammanhang till ökat samarbete med Unesco för att skydda kulturarvet och genomföra undersökningsuppdrag. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att med kraft fördöma det faktum att historiska, konstnärliga och kulturella arv har förstörts under den senaste tidens konflikter, liksom den systematiska förstörelsen av historiska, konstnärliga och kulturella arv samt utrotningen av suveräna staters, befolkningars och minoriteters identiteter och kulturer, inbegripet Azerbajdzjans ständiga policy att utplåna och förneka det armeniska kulturarvet i och omkring Nagorno-Karabach och det medvetna förstörandet av kulturplatser i Ukraina som ett resultat av det oprovocerade och lagvidriga ryska angreppskriget. Parlamentet påminner om att förstörelsen av kulturarvet kan utgöra ett krigsbrott och en kränkning av de mänskliga rättigheterna, och påminner i detta sammanhang om skyldigheten att skydda som medlemsstaterna har förbundit sig till, bland annat när det gäller skydd av kulturarvet både efter och under väpnade konflikter. Parlamentet vill att skyddet av kulturarvet inkluderas i EU:s uppdrag och insatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken genom att tillhandahålla stöd och utbildning till lokala partner i hanteringen av de säkerhetsutmaningar som påverkar kulturarvet. Parlamentet efterlyser riktade sanktioner mot personer och enheter som är ansvariga för att förstöra, vandalisera eller bedriva olaglig handel med kulturarvet som ett viktigt steg för att fastställa avskräckande åtgärder och säkerställa ansvarsskyldighet för sådana handlingar. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att ge tekniskt och materiellt stöd till partner i medlemsstaterna och tredjeländer för att öka medvetenheten och utveckla de färdigheter och kunskaper som krävs för att bevara och förvalta kulturarvet, bland annat genom samarbete med ungdomsorganisationer och utbildningsinstitutioner i tredjeländer. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, utrikestjänsten, EU:s delegationer i tredjeländer och medlemsstaterna att inte låta den EU-finansierade restaureringen av krigshärjade kulturarvsplatser i tredjeländer gynna krigförande parter som anklagas för människorättskränkningar, legitimera auktoritära regimer eller normalisera förbindelserna med dessa. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta vederbörlig hänsyn till parlamentets ståndpunkt när den godkänner arbetsplanen för kultur 2023–2026. |
| --- | --- |

81.

o

o o

| 82. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten. |
| --- | --- |

82.

---

(1)  EUT C 388, 13.11.2020, s. 30.

(2)  EUT C 334, 19.9.2018, s. 112.

(3)  EUT C 456, 10.11.2021, s. 24.

(4)  EUT C 125 E, 22.5.2008, s. 223.

(5)  EUT C 184, 5.5.2022, s. 88.

(6)  EUT C 347, 9.9.2022, s. 15.

(7)  EUT C 385, 22.9.2021, s. 152.

(8)  Antagna texter, P9_TA(2022)0319.

(9)  EUT C 385, 22.9.2021, s. 2.

(10)  EUT L 189, 28.5.2021, s. 34.

(11)  EUT L 189, 28.5.2021, s. 1.

(12)  EUT L 202, 8.6.2021, s. 32.

(13)  EUT L 462, 28.12.2021, s. 1.

(14)  EUT L 437, 28.12.2020, s. 116.

(15)  EUT L 131, 20.5.2017, s. 1.

(16)  EUT L 131, 20.5.2017, s. 1.

(17)  Ernst & Young, Rebuilding Europe: The cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis, januari 2021.

(18)  Europaparlamentets resolution av den 17 september 2020 om kulturell återhämtning i Europa (EUT C 385, 22.9.2021, s. 152) och av den 20 oktober 2021 om situationen för kulturarbetare och den kulturella återhämtningen i EU (EUT C 184, 5.5.2022, s. 88).

(19)  Fancourt, D. och Finn, S., What is the evidence on the role of the arts in improving health and well-being? A scoping review, WHO:s regionkontor för Europa (Health Evidence Networks (HEN) sammanfattande rapport 67), Köpenhamn, 2019.

(20)  British Council och Goethe-institutet, Cultural Value – Cultural Relations in Societies in Transition: A Literature Review, 2018, s. 7.

(21)  Rivera, T., Distinguishing Cultural Relations From Cultural Diplomacy: The British Council’s Relationship With Her Majesty’s Government, Figueroa Press, Los Angeles, 2015, s. 9–10.

(22)  EUT C 456, 10.11.2021, s. 24.

(23)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/790 av den 17 april 2019 om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden och om ändring av direktiven 96/9/EG och 2001/29/EG (EUT L 130, 17.5.2019, s. 92).

---

Torsdagen, 15 december 2022

| 17.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/95 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/95

---

P9_TA(2022)0445

Den kinesiska regeringens tillslag mot de fredliga protesterna runtom i Folkrepubliken Kina

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2022 om den kinesiska regeringens tillslag mot de fredliga protesterna runtom i Folkrepubliken Kina (2022/2992(RSP))

(2023/C 177/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kina, särskilt resolutionerna av den 9 juni 2022 om människorättssituationen i Xinjiang, inbegripet polisärendena i Xinjiang (1), och resolutionerna av den 20 januari 2022 om kränkningar av de grundläggande friheterna i Hongkong (2), och resolutionerna av den 16 september 2021 om en ny EU–Kina-strategi (3), av den 20 maj 2021 om kinesiska motåtgärder mot EU-enheter, ledamöter av Europaparlamentet och parlamentsledamöter (4), av den 21 januari 2021 om tillslagen mot den demokratiska oppositionen i Hongkong (5), av den 12 september 2018 om läget i förbindelserna mellan EU och Kina (6) och av den 16 december 2015 om förbindelserna mellan EU och Kina (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kina, särskilt resolutionerna av den 9 juni 2022 om människorättssituationen i Xinjiang, inbegripet polisärendena i Xinjiang (1), och resolutionerna av den 20 januari 2022 om kränkningar av de grundläggande friheterna i Hongkong (2), och resolutionerna av den 16 september 2021 om en ny EU–Kina-strategi (3), av den 20 maj 2021 om kinesiska motåtgärder mot EU-enheter, ledamöter av Europaparlamentet och parlamentsledamöter (4), av den 21 januari 2021 om tillslagen mot den demokratiska oppositionen i Hongkong (5), av den 12 september 2018 om läget i förbindelserna mellan EU och Kina (6) och av den 16 december 2015 om förbindelserna mellan EU och Kina (7),

| — | med beaktande av toppmötet mellan EU och Kina den 1 april 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av toppmötet mellan EU och Kina den 1 april 2022,

| — | med beaktande av de avslutande iakttagelserna från FN:s kommitté för mänskliga rättigheter om den särskilda administrativa regionen Hongkong i Kina och den särskilda administrativa regionen Macao i Kina om deras genomförande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter som antogs den 27 juli 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de avslutande iakttagelserna från FN:s kommitté för mänskliga rättigheter om den särskilda administrativa regionen Hongkong i Kina och den särskilda administrativa regionen Macao i Kina om deras genomförande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter som antogs den 27 juli 2022,

| — | med beaktande av den kinesisk-brittiska gemensamma förklaringen från 1984 och den kinesisk-portugisiska gemensamma förklaringen från 1987, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den kinesisk-brittiska gemensamma förklaringen från 1984 och den kinesisk-portugisiska gemensamma förklaringen från 1987,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 12 mars 2019 från kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik EU och Kina – En strategisk hållning (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 12 mars 2019 från kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik EU och Kina – En strategisk hållning (JOIN(2019)0005),

| — | med beaktande av att 2019 års Sacharovpris tilldelades Ilham Tohti, en uigurisk ekonom som kämpar på fredlig väg för den uiguriska minoritetens rättigheter i Kina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att 2019 års Sacharovpris tilldelades Ilham Tohti, en uigurisk ekonom som kämpar på fredlig väg för den uiguriska minoritetens rättigheter i Kina,

| — | med beaktande av rådets beslut av den 5 december 2022 om att förlänga de åtgärder som vidtagits enligt rådets förordning (EU) 2020/1998 av den 7 december 2020 om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut av den 5 december 2022 om att förlänga de åtgärder som vidtagits enligt rådets förordning (EU) 2020/1998 av den 7 december 2020 om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna (8),

| — | med beaktande av rådets ordförande Charles Michels kommentarer efter mötet med Kinas president Xi Jinping den 1 december 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ordförande Charles Michels kommentarer efter mötet med Kinas president Xi Jinping den 1 december 2022,

| — | med beaktande av pressmeddelandet från Europeiska utrikestjänsten av den 2 december 2022EU-U.S.: Consultations between the U.S. Deputy Secretary of State Wendy Sherman and European External Action Service Secretary General Stefano Sannino (EU–USA: Samråd mellan USA:s biträdande utrikesminister Wendy Sherman och Europeiska utrikestjänstens generalsekreterare Stefano Sannino) |
| --- | --- |

—

med beaktande av pressmeddelandet från Europeiska utrikestjänsten av den 2 december 2022EU-U.S.: Consultations between the U.S. Deputy Secretary of State Wendy Sherman and European External Action Service Secretary General Stefano Sannino (EU–USA: Samråd mellan USA:s biträdande utrikesminister Wendy Sherman och Europeiska utrikestjänstens generalsekreterare Stefano Sannino)

| — | med beaktande av den 11:e strategiska dialogen mellan EU och Kina, vilken hölls den 28 september 2021, mellan vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Josep Borrell, och Kinas statsråd/utrikesminister Wang Yi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den 11:e strategiska dialogen mellan EU och Kina, vilken hölls den 28 september 2021, mellan vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Josep Borrell, och Kinas statsråd/utrikesminister Wang Yi,

| — | med beaktande av artikel 35 i Folkrepubliken Kinas konstitution, där det fastställs att medborgare i Folkrepubliken Kina måste åtnjuta yttrandefrihet, pressfrihet, mötesfrihet, föreningsfrihet, processionsfrihet och demonstrationsfrihet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 35 i Folkrepubliken Kinas konstitution, där det fastställs att medborgare i Folkrepubliken Kina måste åtnjuta yttrandefrihet, pressfrihet, mötesfrihet, föreningsfrihet, processionsfrihet och demonstrationsfrihet,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter av den 16 december 1966, som Kina undertecknade 1998 men aldrig har ratificerat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter av den 16 december 1966, som Kina undertecknade 1998 men aldrig har ratificerat,

| — | med beaktande av EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2020–2024 och EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2020–2024 och EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare,

| — | med beaktande av rapporten om Xinjiang från kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, som offentliggjordes den 31 augusti 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om Xinjiang från kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, som offentliggjordes den 31 augusti 2022,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Främjandet av och respekten för de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstaten bör stå i centrum för EU:s förbindelser med Kina, i överensstämmelse med EU:s åtagande att upprätthålla dessa värden i sina yttre åtgärder och Kinas åtagande att följa dem i sin egen utveckling och i sitt internationella samarbete. |
| --- | --- |

A.

Främjandet av och respekten för de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstaten bör stå i centrum för EU:s förbindelser med Kina, i överensstämmelse med EU:s åtagande att upprätthålla dessa värden i sina yttre åtgärder och Kinas åtagande att följa dem i sin egen utveckling och i sitt internationella samarbete.

| B. | Kina har sedan 2020 fört en mycket strikt nolltoleranspolitik mot covid-19 med masscreening och tillfälliga och långvariga nedstängningar som allvarligt inskränker människors frihet och rättigheter. |
| --- | --- |

B.

Kina har sedan 2020 fört en mycket strikt nolltoleranspolitik mot covid-19 med masscreening och tillfälliga och långvariga nedstängningar som allvarligt inskränker människors frihet och rättigheter.

| C. | Dessa kraftiga restriktioner har lett till vanligt förekommande och utdragna nedstängningar, omfattande och systematiska testkrav och karantän, samt oproportionerliga och allvarliga begränsningar av den fria rörligheten inom Kina. Dessa restriktioner har också lett till brist på nödvändiga varor, däribland livsmedel, begränsad tillgång till hälso- och sjukvård och ökad ungdomsarbetslöshet i Folkrepubliken Kina. |
| --- | --- |

C.

Dessa kraftiga restriktioner har lett till vanligt förekommande och utdragna nedstängningar, omfattande och systematiska testkrav och karantän, samt oproportionerliga och allvarliga begränsningar av den fria rörligheten inom Kina. Dessa restriktioner har också lett till brist på nödvändiga varor, däribland livsmedel, begränsad tillgång till hälso- och sjukvård och ökad ungdomsarbetslöshet i Folkrepubliken Kina.

| D. | Under dagarna och veckorna innan de omfattande protesterna bröt ut hade stora spänningar uppstått i vissa fabriker, såsom i Foxconns fabriker, där arbetstagarna flydde i stor omfattning för att undkomma radikala totala nedstängningar i fabrikerna efter covid-19-utbrotten i produktionsanläggningarna och i protester mot den återkommande uteblivna utbetalningen av bonusar under nedstängningarna. Fabriksprotesterna blev våldsamma och videoklipp på sociala medier visade arbetstagare som misshandlades av polisen. |
| --- | --- |

D.

Under dagarna och veckorna innan de omfattande protesterna bröt ut hade stora spänningar uppstått i vissa fabriker, såsom i Foxconns fabriker, där arbetstagarna flydde i stor omfattning för att undkomma radikala totala nedstängningar i fabrikerna efter covid-19-utbrotten i produktionsanläggningarna och i protester mot den återkommande uteblivna utbetalningen av bonusar under nedstängningarna. Fabriksprotesterna blev våldsamma och videoklipp på sociala medier visade arbetstagare som misshandlades av polisen.

| E. | På grund av det strikta genomförandet av nedstängningarna spärrades ibland hela byggnader av, inklusive nödutgångar. Den 24 november 2022 bröt en brand ut i ett bostadshus i Urumqi i Xinjiang, en stad där en kontinuerlig nedstängning hade pågått i över 100 dagar, och i denna brand miste minst tio människor livet. Lokala källor och många inlägg i sociala medier tyder på ett mycket högre dödstal (9) på upp till 40 dödsoffer. Invånarna i denna byggnad förmodas ha låsts in i sina lägenheter och brandkåren försenades, sannolikt på grund av de restriktioner som infördes genom nolltoleranspolitiken mot covid-19. |
| --- | --- |

E.

På grund av det strikta genomförandet av nedstängningarna spärrades ibland hela byggnader av, inklusive nödutgångar. Den 24 november 2022 bröt en brand ut i ett bostadshus i Urumqi i Xinjiang, en stad där en kontinuerlig nedstängning hade pågått i över 100 dagar, och i denna brand miste minst tio människor livet. Lokala källor och många inlägg i sociala medier tyder på ett mycket högre dödstal (9) på upp till 40 dödsoffer. Invånarna i denna byggnad förmodas ha låsts in i sina lägenheter och brandkåren försenades, sannolikt på grund av de restriktioner som infördes genom nolltoleranspolitiken mot covid-19.

| F. | Den 26 november 2022 gick människor, för första gången sedan protesterna på Himmelska fridens torg 1989, ut på gatorna i Peking, Shanghai och i andra större kinesiska städer och kommuner, och enligt uppgift på över 100 universitet, för att protestera mot Kinas nolltoleranspolitik mot covid-19 och fördöma det kinesiska kommunistpartiets auktoritära styre. De protesterande antog snabbt ett tomt pappersblad som en symbol för att uttrycka sin oro över att yttrandefriheten undertrycks. |
| --- | --- |

F.

Den 26 november 2022 gick människor, för första gången sedan protesterna på Himmelska fridens torg 1989, ut på gatorna i Peking, Shanghai och i andra större kinesiska städer och kommuner, och enligt uppgift på över 100 universitet, för att protestera mot Kinas nolltoleranspolitik mot covid-19 och fördöma det kinesiska kommunistpartiets auktoritära styre. De protesterande antog snabbt ett tomt pappersblad som en symbol för att uttrycka sin oro över att yttrandefriheten undertrycks.

| G. | Efter att inledningsvis ha visat återhållsamhet började polisen snabbt att bryta upp folkmassor och genomföra omfattande gripanden i flera städer. I Shanghai använde polisen till exempel pepparsprej för att skingra omkring 300 demonstranter som hade samlats. Inlägg om protesterna på Kinas sociala medieplattformar raderades omedelbart i ett försök att undertrycka kritik. Kinesiska statliga medier har hittills helt enkelt undvikit att bevaka protesterna. |
| --- | --- |

G.

Efter att inledningsvis ha visat återhållsamhet började polisen snabbt att bryta upp folkmassor och genomföra omfattande gripanden i flera städer. I Shanghai använde polisen till exempel pepparsprej för att skingra omkring 300 demonstranter som hade samlats. Inlägg om protesterna på Kinas sociala medieplattformar raderades omedelbart i ett försök att undertrycka kritik. Kinesiska statliga medier har hittills helt enkelt undvikit att bevaka protesterna.

| H. | Vissa demonstranter kräver att president Xi Jinping avgår, vilket utgör en aldrig tidigare skådad utmaning för landets nuvarande ledarskap. |
| --- | --- |

H.

Vissa demonstranter kräver att president Xi Jinping avgår, vilket utgör en aldrig tidigare skådad utmaning för landets nuvarande ledarskap.

| I. | Kvinnor har gått i bräschen för dessa protester. Kvinnors rättigheter i Kina har försämrats under de senaste åren. Studier har visat att nedstängningar ökar risken för könsrelaterat våld i hemmet. |
| --- | --- |

I.

Kvinnor har gått i bräschen för dessa protester. Kvinnors rättigheter i Kina har försämrats under de senaste åren. Studier har visat att nedstängningar ökar risken för könsrelaterat våld i hemmet.

| J. | Det har rapporterats om en stark polisnärvaro och ingripanden som lett till många gripanden av fredliga demonstranter. Enligt olika människorättsorganisationer har myndigheterna också kränkt demonstranternas rätt till juridiskt ombud, och vissa advokater har varnats av lokala myndigheter för att inte ta upp fall. |
| --- | --- |

J.

Det har rapporterats om en stark polisnärvaro och ingripanden som lett till många gripanden av fredliga demonstranter. Enligt olika människorättsorganisationer har myndigheterna också kränkt demonstranternas rätt till juridiskt ombud, och vissa advokater har varnats av lokala myndigheter för att inte ta upp fall.

| K. | I artikel 35 i Folkrepubliken Kinas konstitution fastställs att ”medborgare i Folkrepubliken Kina åtnjuter yttrandefrihet, pressfrihet, mötesfrihet, föreningsfrihet, processionsfrihet och demonstrationsfrihet”. De friheter som fastställs i denna artikel kränks ständigt. |
| --- | --- |

K.

I artikel 35 i Folkrepubliken Kinas konstitution fastställs att ”medborgare i Folkrepubliken Kina åtnjuter yttrandefrihet, pressfrihet, mötesfrihet, föreningsfrihet, processionsfrihet och demonstrationsfrihet”. De friheter som fastställs i denna artikel kränks ständigt.

| L. | Sedan president Xi Jinping kom till makten i mars 2013 har människorättssituationen i Kina drastiskt försämras. Den kinesiska regeringen har ökat sin fientlighet mot de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen. Kinas olagliga massövervakning och övervakning av landets medborgare har utökats. |
| --- | --- |

L.

Sedan president Xi Jinping kom till makten i mars 2013 har människorättssituationen i Kina drastiskt försämras. Den kinesiska regeringen har ökat sin fientlighet mot de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen. Kinas olagliga massövervakning och övervakning av landets medborgare har utökats.

| M. | Under de senaste åren har de kinesiska myndigheterna skärpt censuren på nätet, särskilt sedan covid-19-utbrottet. Kinesiska myndigheter och polis har sammanställt ett av världens mest sofistikerade övervakningssystem genom tillgång till kraftfull programvara och teknik för ansiktsigenkänning, för att kraftigt begränsa de grundläggande friheterna på ett allmänt sätt eller till och med kraftigt kränka de mänskliga rättigheterna. Det finns farhågor om att säkerhetsapparaten med hjälp av denna teknik för massövervakning och ansiktsigenkänning kommer att kunna åtala demonstranter vid en senare tidpunkt. |
| --- | --- |

M.

Under de senaste åren har de kinesiska myndigheterna skärpt censuren på nätet, särskilt sedan covid-19-utbrottet. Kinesiska myndigheter och polis har sammanställt ett av världens mest sofistikerade övervakningssystem genom tillgång till kraftfull programvara och teknik för ansiktsigenkänning, för att kraftigt begränsa de grundläggande friheterna på ett allmänt sätt eller till och med kraftigt kränka de mänskliga rättigheterna. Det finns farhågor om att säkerhetsapparaten med hjälp av denna teknik för massövervakning och ansiktsigenkänning kommer att kunna åtala demonstranter vid en senare tidpunkt.

| N. | Enligt färska rapporter har de kinesiska myndigheterna genomfört den högsta nivån av ”nödberedskap” avseende mediacensur i samband med den senaste tidens protestutbrott. Sociala medieplattformar har spelat en aktiv och avgörande roll när det gäller att sprida innehållet i hela landet. Säkerhetsstyrkorna har också stoppat medborgare på gatan, inspekterat deras elektroniska utrustning och tvingat dem att radera vissa appar, visst innehåll och foton med anknytning till protesterna. Efter protesternas utbrott började de kinesiska myndigheterna omedelbart att i stor skala spåra meddelandeappar, sociala medier och mobiltelefonuppgifter som de anser vara misstänkta, samt användningen av virtuella privata nätverk, för att identifiera, skrämma och trakassera personer som påstås organisera och delta i protesterna. |
| --- | --- |

N.

Enligt färska rapporter har de kinesiska myndigheterna genomfört den högsta nivån av ”nödberedskap” avseende mediacensur i samband med den senaste tidens protestutbrott. Sociala medieplattformar har spelat en aktiv och avgörande roll när det gäller att sprida innehållet i hela landet. Säkerhetsstyrkorna har också stoppat medborgare på gatan, inspekterat deras elektroniska utrustning och tvingat dem att radera vissa appar, visst innehåll och foton med anknytning till protesterna. Efter protesternas utbrott började de kinesiska myndigheterna omedelbart att i stor skala spåra meddelandeappar, sociala medier och mobiltelefonuppgifter som de anser vara misstänkta, samt användningen av virtuella privata nätverk, för att identifiera, skrämma och trakassera personer som påstås organisera och delta i protesterna.

| O. | Under de senaste åren har de kinesiska myndigheterna avvecklat grupper i det civila samhället och fängslat många oberoende aktivister, vilket gjort storskaliga protester extremt svåra att genomföra. Under de senaste månaderna har sporadiska protester ägt rum som svar på covid-19-politiken, ekonomiska svårigheter, censur och president Xis utvidgade makt inom Kina och mot kinesiska medborgare utanför landet. |
| --- | --- |

O.

Under de senaste åren har de kinesiska myndigheterna avvecklat grupper i det civila samhället och fängslat många oberoende aktivister, vilket gjort storskaliga protester extremt svåra att genomföra. Under de senaste månaderna har sporadiska protester ägt rum som svar på covid-19-politiken, ekonomiska svårigheter, censur och president Xis utvidgade makt inom Kina och mot kinesiska medborgare utanför landet.

| P. | Kina ägnar sig åt gränsöverskridande förtryck och övervakning genom olika verksamheter, från spionage, cyberattacker, fysiska attacker och utfärdande av röda meddelanden via Interpol till utlandsbaserade polisstationer på EU:s territorium. |
| --- | --- |

P.

Kina ägnar sig åt gränsöverskridande förtryck och övervakning genom olika verksamheter, från spionage, cyberattacker, fysiska attacker och utfärdande av röda meddelanden via Interpol till utlandsbaserade polisstationer på EU:s territorium.

| Q. | I en nationellt samordnad åtgärd skickades studenter hem från universiteten en månad i förväg för att hindra dem från att fortsätta att delta i organiserade protester. |
| --- | --- |

Q.

I en nationellt samordnad åtgärd skickades studenter hem från universiteten en månad i förväg för att hindra dem från att fortsätta att delta i organiserade protester.

| R. | Vissa kinesiska diplomater har varit inblandade i våld och hot mot kinesiska studenter och oppositionella utomlands och krävt att de ska ”stå emot en snedvridning och misskreditering av Kinas politik för förebyggande och kontroll av epidemin”. |
| --- | --- |

R.

Vissa kinesiska diplomater har varit inblandade i våld och hot mot kinesiska studenter och oppositionella utomlands och krävt att de ska ”stå emot en snedvridning och misskreditering av Kinas politik för förebyggande och kontroll av epidemin”.

| S. | Kina har fortsatt den systematiska förföljelsen av det uiguriska folket och andra etniska minoriteter, människorättsförsvarare, sociala aktivister, religiösa grupper, journalister och personer som protesterat mot orättvisor, samt det ständigt ökande förtrycket av alla avvikande åsikter och oppositionsröster. Förlusten av människoliv i branden i Urumqi lägger ytterligare en tragedi till de grova människorättsbrott som äger rum i den Uiguriska autonoma regionen Xinjiang. |
| --- | --- |

S.

Kina har fortsatt den systematiska förföljelsen av det uiguriska folket och andra etniska minoriteter, människorättsförsvarare, sociala aktivister, religiösa grupper, journalister och personer som protesterat mot orättvisor, samt det ständigt ökande förtrycket av alla avvikande åsikter och oppositionsröster. Förlusten av människoliv i branden i Urumqi lägger ytterligare en tragedi till de grova människorättsbrott som äger rum i den Uiguriska autonoma regionen Xinjiang.

| 1. | Europaparlamentet fördömer skarpt den kinesiska regeringens reaktion på de fredliga protesterna och förföljelsen av fredliga demonstranter i hela Folkrepubliken Kina. Parlamentet uttrycker sitt deltagande och sin solidaritet med offren för branden i Urumqi och deras familjemedlemmar. Parlamentet uppmanar den kinesiska regeringen att agera transparent när det gäller antalet offer och under vilka omständigheter de har dött. Parlamentet efterlyser en snabb, effektiv och grundlig utredning av branden i Urumqi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med Kinas folk i dess kamp för grundläggande friheter. Parlamentet fördömer förföljelsen av de fredliga demonstranterna. Parlamentet uppmanar alla polisstyrkor att handla i linje med internationella standarder, inbegripet FN:s grundläggande principer om användning av våld och vapen av tjänstemän inom brottsbekämpande myndigheter. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker allvarlig oro över kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Kina, bland annat inom ramen för landets nolltoleranspolitik mot covid-19. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att alla offer för branden i Urumqi är av uigurisk etnicitet (10), vilket förvärrar tragedin för denna etniska grupp som fallit offer för systematiska, grova människorättsbrott i Uiguriska autonoma regionen Xinjiang, vilka Europaparlamentet har erkänt som brott mot mänskligheten och brott där det föreligger en allvarlig risk för folkmord (11). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag att yttrandefriheten, mötesfriheten, pressfriheten och friheten för de sociala medierna är kraftigt begränsade i Kina. Parlamentet uppmanar den kinesiska regeringen att säkerställa yttrande-, förenings-, mötes-, press- och mediefriheten, i enlighet med den kinesiska konstitutionen och internationell människorättslagstiftning |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet fördömer skarpt det våldsamma angreppet mot och frihetsberövandet av en utländsk journalist som bevakade dessa protester. Parlamentet påminner om att pressfriheten är en grundläggande princip och en grundpelare för alla demokratier. Parlamentet uppmanar Kina att se till att alla journalister kan utföra sitt arbete fritt och utan hinder eller rädsla för repressalier, i enlighet med vad som föreskrivs i kinesisk lag. Parlamentet betonar att pressfrihet och mediefrihet bör garanteras. Parlamentet uppmanar med kraft de kinesiska myndigheterna att upphöra med att störa, trakassera och skrämma advokater och rättstillämpare, människorättsförsvarare och andra som öppet uttrycker oro över demonstranterna eller som försvarar rätten till fredliga protester. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Kina att omedelbart sätta stopp för förtrycket och skrämseltaktiken mot fredliga demonstranter och att garantera grundläggande rättigheter för alla. Parlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att omedelbart frige alla demonstranter som olagligen frihetsberövats. Parlamentet kräver att alla uppgifter som nyligen samlats in om fredliga demonstranter raderas och inte används i några framtida mål. Parlamentet begär att familjemedlemmar till alla frihetsberövade ska underrättas om var de frihetsberövade befinner sig och om anklagelserna mot dem. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet erkänner utmaningen med att planera covid-19-politiken så att rätt balans nås mellan å ena sidan att skydda folkhälsan och å andra sidan att skydda rättigheter och friheter. Parlamentet påminner om vikten av proportionalitet. Parlamentet noterar att några av de mest förtryckande covid-19-restriktionerna i Kina nyligen lyfts. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet noterar att proteströrelsen har förenat människor med mycket olika bakgrund och har ägt rum i hela landet. Parlamentet betonar att det är anmärkningsvärt att olika etniska grupper visat solidaritet med offren för branden i Xinjiang, eftersom den hankinesiska befolkningen inte tidigare har reagerat nämnvärt på uigurernas fruktansvärda öde under de senaste sex åren. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar de kinesiska och lokala myndigheterna att sätta stopp för förtrycket av uigurer, och påminner om att uigurerna i regionen har utsatts för intensiv övervakning, tvångsarbete, ofrivillig sterilisering och åtgärder mot barnafödande, vid sidan av andra kränkningar av deras rättigheter, vilket utgör brott mot mänskligheten och innebär att det föreligger en allvarlig risk för folkmord. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens förslag till förordning om förbud mot produkter som tillverkats med tvångsarbete på EU:s marknad. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet fördömer skarpt den omfattande användningen av massövervakning och den nuvarande censuren på de sociala nätverken. Parlamentet uppmanar med kraft de kinesiska myndigheterna att sätta stopp för dessa kränkningar av de grundläggande rättigheterna till integritet och yttrandefrihet, och för manipuleringen av information på de sociala nätverken. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet fördömer det faktum att de kinesiska teknikföretagen TikTok och Tencent samarbetar med den kinesiska regeringen för att samla in bevis på demonstranternas identitet så att de kan gripas, och censurerar internet. Parlamentet uppmanar europeiska pensionsfonder att sluta investera i kinesiska företag som undergräver de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över Apple Incs agerande i Kina under protesterna, eftersom Apple Inc. i själva verket arbetade tätt med det kinesiska kommunistpartiet för att undertrycka spridningen av bilder av de fredliga protesterna mot nedstängningen genom att avaktivera AirDrop-funktionen på dess enheter i Kina. Parlamentet noterar att denna funktion hade gjort det möjligt för demonstranterna att dela bilder och organisera protesterna utan att använda wifi, som står under ständig övervakning och kontroll av det kinesiska kommunistpartiet. Parlamentet betonar att det faktum att företag kan hållas som gisslan av det kinesiska kommunistpartiet och möjliggöra hänsynslösa kränkningar av de mänskliga rättigheterna bör vara en väckarklocka för västerländska regeringar att lägga fram lagstiftning som skulle uppmuntra västliga företag att intensifiera sina ansträngningar att återföra produktionen från Kina. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet upprepar sin oro över att de kinesiska myndigheterna inte gav FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter Michelle Bachelet, under hennes besök i Kina, full möjlighet att träffa oberoende organisationer i det civila samhället och människorättsförsvarare. Parlamentet upprepar sin uppmaning till de kinesiska myndigheterna att tillåta samma fria, meningsfulla och obehindrade tillträde för oberoende journalister, internationella observatörer och undersökande organ, särskilt mandatinnehavarna i de särskilda förfarandena inom FN:s råd för mänskliga rättigheter och EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter. Parlamentet stöder uppmaningen från 50 FN-experter på mänskliga rättigheter om att det bör inrättas ett särskilt mandat inom FN:s råd för mänskliga rättigheter för att övervaka och rapportera om människorättssituationen i hela Kina. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att fortsätta att samarbeta med likasinnade partner för att inrätta en utredningsmekanism i FN:s råd för mänskliga rättigheter för att övervaka, bedöma och offentligt rapportera om allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i hela Kina. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och medlemsstaterna att tillhandahålla skydd och stöd till människorätts- och demokratiaktivister i Kina, i synnerhet genom att nå ut till de lokala och nationella myndigheterna och fullt ut tillämpa EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare och andra relevanta EU-strategier, inbegripet EU:s nya handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet välkomnar den fortsatta bilaterala dialogen mellan EU och USA om Kina, särskilt uttalandet att Förenta staterna och Europeiska unionen aldrig tidigare har varit lika överens om de strategiska bedömningarna. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar EU och andra internationella organisationer att övervaka och bedöma hur Kinas reaktioner på dessa protester är förenliga med internationella människorättsnormer och landets skyldigheter enligt internationell människorättslagstiftning. Parlamentet betonar vikten av att EU:s delegation i Peking fortsätter att övervaka frihetsberövandet av fredliga demonstranter och alla rättegångar mot dem som åtalas för att ha utövat sin rätt att fritt delta i fredliga sammankomster och rätt till yttrandefrihet, och att i detta sammanhang till fullo tillämpa EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare och annan relevant EU-politik. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Josep Borrell, att med konkreta åtgärder följa upp de diskussioner som nyligen förts inom Europeiska rådet genom att intensifiera diskussionerna mellan medlemsstaternas utrikesministrar. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att inleda en permanent diskussion om Kina inom ramen för arbetsgruppen för Asien och Oceanien. Parlamentet välkomnar beslutet att förlänga sanktionerna till och med den 8 december 2023 som en reaktion på kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Xinjiang. Parlamentet upprepar sitt krav på ytterligare EU-sanktioner mot kinesiska tjänstemän och enheter som är ansvariga för brott mot mänskligheten. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att överväga att lagföra kinesiska tjänstemän som bedöms ansvariga för brott mot mänskligheten på basis av principen om universell jurisdiktion. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den senaste tidens avslöjanden om kinesiska polisstationer i utlandet som finns i många EU-medlemsstater och i övriga världen. Parlamentet uppmanar kommissionen, rådet och de nationella brottsbekämpande organen att snarast säkerställa en god samordning för att belysa denna praxis, vidta lämpliga åtgärder och stänga alla kinesiska polisstationer i utlandet. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att i samordning med likasinnade partner identifiera och stoppa alla kanaler som underlättar Kinas förföljelsekampanjer i utlandet, särskilt mot personer i diasporan. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att avsluta alla sina utlämningsavtal med Kina och Hongkong. Parlamentet uppmanar vidare med kraft medlemsstaterna att vara försiktiga när de samarbetar i forum för internationell brottsbekämpning, såsom Interpol och FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå. Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att på lämpligt sätt garantera säkerheten för de kinesiska flyktingar som lyder under deras jurisdiktion i syfte att hindra att de grips, ”övertalas att återvända” eller luras in i ett icke EU-land från vilket de lätt skulle kunna repatrieras till Kina. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemmar av det internationella samfundet och alla berörda parter att ta upp frågan om yttrandefrihet i kontakterna med Folkrepubliken Kina. Parlamentet välkomnar att Europeiska rådets ordförande Charles Michel tog upp frågan om protesterna med Xi Jinping. Parlamentet efterlyser en ovillkorlig beredskap att återuppta människorättsdialogen mellan EU och Kina, vilken inte har ägt rum på mer än tre år. Parlamentet noterar också att alla europeiska ledare tydligt bör underrätta de kinesiska myndigheterna om EU:s beslutsamhet att reagera på en upptrappning av förtrycket mot demonstranter genom att ta upp frågan i internationella organisationer och eventuellt införa ytterligare sanktioner om så behövs. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Förenta nationernas generalsekreterare, Förenta nationernas högkommissarie för mänskliga rättigheter, Folkrepubliken Kinas regering och parlament, samt alla ambassadörer för Folkrepubliken Kina i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2022)0237.

(2)  EUT C 336, 2.9.2022, s. 2.

(3)  EUT C 117, 11.3.2022, s. 40.

(4)  EUT C 15, 12.1.2022, s. 170.

(5)  EUT C 456, 10.11.2021, s. 242.

(6)  EUT C 433, 23.12.2019, s. 103.

(7)  EUT C 399, 24.11.2017, s. 92.

(8)  EUT L 410 I, 7.12.2020, s. 1.

(9)  https://edition.cnn.com/2022/12/01/china/china-protests-urumqi-fire-deaths-covid-dst-intl-hnk/index.html.

(10)  https://www.rfa.org/english/news/uyghur/urumqi-fire-12022022172846.html.

(11)  Antagna texter, P9_TA(2022)0237.

---

| 17.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/101 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/101

---

P9_TA(2022)0446

Militärjuntans tillslag mot fredliga demonstrationer i Tchad

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2022 om militärjuntans tillslag mot fredliga demonstrationer i Tchad (2022/2993(RSP))

(2023/C 177/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 20 maj 2021 om situationen i Tchad (1) och av den 16 september 2020 om säkerhetssamarbete mellan EU och Afrika i Sahelregionen, Västafrika och Afrikas horn (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 20 maj 2021 om situationen i Tchad (1) och av den 16 september 2020 om säkerhetssamarbete mellan EU och Afrika i Sahelregionen, Västafrika och Afrikas horn (2),

| — | med beaktande av uttalandet från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 20 april 2021 om president Idriss Déby Itnos död, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 20 april 2021 om president Idriss Déby Itnos död,

| — | med beaktande av uttalandet av den 19 oktober 2022 från EU:s delegation i Tchad, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 19 oktober 2022 från EU:s delegation i Tchad,

| — | med beaktande av uttalandet av den 20 april 2021 från talespersonen för FN:s generalsekreterare om Tchad, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 20 april 2021 från talespersonen för FN:s generalsekreterare om Tchad,

| — | med beaktande av uppdragsrapporten från det informationsuppdrag till Tchad som Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd genomförde den 29 april–6 maj 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uppdragsrapporten från det informationsuppdrag till Tchad som Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd genomförde den 29 april–6 maj 2021,

| — | med beaktande av den multinationella gemensamma insatsstyrkan (MNJTF) mot Boko Haram, på uppdrag av Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd och med stöd av EU:s fredsbevarande resurs för Afrika, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den multinationella gemensamma insatsstyrkan (MNJTF) mot Boko Haram, på uppdrag av Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd och med stöd av EU:s fredsbevarande resurs för Afrika,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2359 (2017) om utplaceringen av den gemensamma G5 Sahel-styrkan (FC-G5S), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2359 (2017) om utplaceringen av den gemensamma G5 Sahel-styrkan (FC-G5S),

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från Europeiska rådets medlemmar och medlemsstaterna i G5 Sahel av den 28 april 2020 om säkerhet, stabilitet och utveckling i Sahel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från Europeiska rådets medlemmar och medlemsstaterna i G5 Sahel av den 28 april 2020 om säkerhet, stabilitet och utveckling i Sahel,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 16 april 2021 om Europeiska unionens integrerade strategi i Sahel, där betydelsen av ett starkt och långvarigt partnerskap mellan EU och Sahel bekräftades, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 16 april 2021 om Europeiska unionens integrerade strategi i Sahel, där betydelsen av ett starkt och långvarigt partnerskap mellan EU och Sahel bekräftades,

| — | med beaktande av Europeiska utvecklingsfondens nationella vägledande program för Tchad 2014–2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska utvecklingsfondens nationella vägledande program för Tchad 2014–2020,

| — | med beaktande av Tchads konstitution, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Tchads konstitution,

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS), å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (3) (Cotonouavtalet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS), å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (3) (Cotonouavtalet),

| — | med beaktande av den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter som antogs den 27 juni 1981 och trädde i kraft den 21 oktober 1986, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter som antogs den 27 juni 1981 och trädde i kraft den 21 oktober 1986,

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning som antogs den 30 januari 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning som antogs den 30 januari 2007,

| — | med beaktande av Tchads reviderade övergångsstadga, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Tchads reviderade övergångsstadga,

| — | med beaktande av rapporten Global Terrorism Index 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten Global Terrorism Index 2019,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den tidigare presidenten Idriss Déby Itno avled i april 2021 och sedan dess har Tchad letts av hans son Mahamat Idriss Déby Itno. Det militära övergångsrådet hade tidigare upphävt konstitutionen och upplöst regeringen och nationalförsamlingen. |
| --- | --- |

A.

Den tidigare presidenten Idriss Déby Itno avled i april 2021 och sedan dess har Tchad letts av hans son Mahamat Idriss Déby Itno. Det militära övergångsrådet hade tidigare upphävt konstitutionen och upplöst regeringen och nationalförsamlingen.

| B. | Det militära övergångsrådet lovade att hålla demokratiska val inom 18 månader efter det att man tagit över makten. Den 1 oktober 2022 antogs åtgärder formellt av den nationella dialogen, som tillkännagav att valet skulle skjutas upp ytterligare två år. Afrikanska unionen utfärdade villkor, bland annat avvisades en förlängning av den ursprungliga 18 månader långa tidsplanen för övergången, och krävde respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

B.

Det militära övergångsrådet lovade att hålla demokratiska val inom 18 månader efter det att man tagit över makten. Den 1 oktober 2022 antogs åtgärder formellt av den nationella dialogen, som tillkännagav att valet skulle skjutas upp ytterligare två år. Afrikanska unionen utfärdade villkor, bland annat avvisades en förlängning av den ursprungliga 18 månader långa tidsplanen för övergången, och krävde respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

| C. | En nationell dialog inleddes för att bestämma övergångsprocessen. Det var inte alla oppositionsgrupper som deltog i denna process. Dialogen avslutades med rekommendationer om att skjuta upp övergångsprocessen och att inte utesluta någon, särskilt inte den nuvarande presidenten, från att ställa upp i framtida val. |
| --- | --- |

C.

En nationell dialog inleddes för att bestämma övergångsprocessen. Det var inte alla oppositionsgrupper som deltog i denna process. Dialogen avslutades med rekommendationer om att skjuta upp övergångsprocessen och att inte utesluta någon, särskilt inte den nuvarande presidenten, från att ställa upp i framtida val.

| D. | Civila samhällsorganisationer i Tchad har utarbetat en övergångsplan för att få ett slut på krisen. Vissa civila samhällsorganisationer i Tchad har rekommenderat att internationellt stöd bör ges i form av en stabiliseringsmekanism vars syfte ska vara att återupprätta den konstitutionella ordningen och stödja övergångsplanen. |
| --- | --- |

D.

Civila samhällsorganisationer i Tchad har utarbetat en övergångsplan för att få ett slut på krisen. Vissa civila samhällsorganisationer i Tchad har rekommenderat att internationellt stöd bör ges i form av en stabiliseringsmekanism vars syfte ska vara att återupprätta den konstitutionella ordningen och stödja övergångsplanen.

| E. | Mellan den 13 mars och den 8 augusti 2022 sammankallade Tchads regering 53 politiska militära rörelser, varav endast sex var äkta, i Doha för att förhandla fram ett fredsavtal. |
| --- | --- |

E.

Mellan den 13 mars och den 8 augusti 2022 sammankallade Tchads regering 53 politiska militära rörelser, varav endast sex var äkta, i Doha för att förhandla fram ett fredsavtal.

| F. | Det militära övergångsrådet samlade över 1 300 delegater i N’Djamena, varav i princip alla utsågs direkt av regeringen för att delta i den så kallade nationella inkluderande och suveräna dialogen. |
| --- | --- |

F.

Det militära övergångsrådet samlade över 1 300 delegater i N’Djamena, varav i princip alla utsågs direkt av regeringen för att delta i den så kallade nationella inkluderande och suveräna dialogen.

| G. | Dessa två evenemang bojkottades av de viktigaste politiska partierna, civila samhällsorganisationer och verkliga politiska militära grupper. |
| --- | --- |

G.

Dessa två evenemang bojkottades av de viktigaste politiska partierna, civila samhällsorganisationer och verkliga politiska militära grupper.

| H. | Den 20 oktober 2022 protesterade tusentals människor runt om i Tchad och krävde en omedelbar återgång till demokratiskt styre. Ministern för allmän säkerhet föregrep denna protest och utfärdade den 19 oktober 2022 ett förbud mot alla demonstrationer i landet. Polisen svarade på protesterna genom att skjuta skarp ammunition och tårgas mot fredliga demonstranter som en del i ett fortsatt och utbrett förtryck i hela landet. |
| --- | --- |

H.

Den 20 oktober 2022 protesterade tusentals människor runt om i Tchad och krävde en omedelbar återgång till demokratiskt styre. Ministern för allmän säkerhet föregrep denna protest och utfärdade den 19 oktober 2022 ett förbud mot alla demonstrationer i landet. Polisen svarade på protesterna genom att skjuta skarp ammunition och tårgas mot fredliga demonstranter som en del i ett fortsatt och utbrett förtryck i hela landet.

| I. | Myndigheterna meddelade också att sju politiska gruppers verksamhet tillfälligt skulle läggas ned. De förklarade dessutom att viktiga oppositionsgruppers verksamhet och verksamheten i koalitionen för det civila samhället ”Wakit Tamma” skulle förbjudas i hela landet. Flera städer och bostadsområden drabbades av internetrestriktioner. |
| --- | --- |

I.

Myndigheterna meddelade också att sju politiska gruppers verksamhet tillfälligt skulle läggas ned. De förklarade dessutom att viktiga oppositionsgruppers verksamhet och verksamheten i koalitionen för det civila samhället ”Wakit Tamma” skulle förbjudas i hela landet. Flera städer och bostadsområden drabbades av internetrestriktioner.

| J. | Vid mötet i FN:s kommitté mot tortyr den 4 november 2022 uppskattade föredraganden Sébastien Touzé att 50–150 personer hade dött, 150–184 hade försvunnit, 1 369 hade gripits och 600–1 100 hade förts till Koro Toros högsäkerhetsfängelse i öknen, cirka 600 kilometer från huvudstaden som en konsekvens av protesterna mot regeringen. |
| --- | --- |

J.

Vid mötet i FN:s kommitté mot tortyr den 4 november 2022 uppskattade föredraganden Sébastien Touzé att 50–150 personer hade dött, 150–184 hade försvunnit, 1 369 hade gripits och 600–1 100 hade förts till Koro Toros högsäkerhetsfängelse i öknen, cirka 600 kilometer från huvudstaden som en konsekvens av protesterna mot regeringen.

| K. | Inom fyra dagar hade 400 av de frihetsberövade fått sin dom, utan närvaro av en försvarsadvokat. Den 5 december 2022 dömdes 262 frihetsberövade demonstranter till upp till tre års fängelse, 80 till villkorliga domar och 59 frikändes. |
| --- | --- |

K.

Inom fyra dagar hade 400 av de frihetsberövade fått sin dom, utan närvaro av en försvarsadvokat. Den 5 december 2022 dömdes 262 frihetsberövade demonstranter till upp till tre års fängelse, 80 till villkorliga domar och 59 frikändes.

| L. | Rättegångarna hölls utan insyn eller någon offentlig information. Demonstranter nekades tillgång till rättslig prövning. Tchads advokatsamfund kallade rättegången en ”parodi på rättvisan” och har överklagat domstolens beslut och samfundets advokater bojkottade därför rättegångarna. |
| --- | --- |

L.

Rättegångarna hölls utan insyn eller någon offentlig information. Demonstranter nekades tillgång till rättslig prövning. Tchads advokatsamfund kallade rättegången en ”parodi på rättvisan” och har överklagat domstolens beslut och samfundets advokater bojkottade därför rättegångarna.

| M. | FN:s kommitté mot tortyr drog utifrån sin iakttagelse slutsatsen att förekomsten av våld i fängelserna, inbegripet fängelsepersonalens våld mot fångar, var alarmerande och uppmanade de statliga myndigheterna att utreda alla dödsfall i häkten och alla anklagelser om tortyr och misshandel som fängelsepersonal gjort sig skyldiga till. |
| --- | --- |

M.

FN:s kommitté mot tortyr drog utifrån sin iakttagelse slutsatsen att förekomsten av våld i fängelserna, inbegripet fängelsepersonalens våld mot fångar, var alarmerande och uppmanade de statliga myndigheterna att utreda alla dödsfall i häkten och alla anklagelser om tortyr och misshandel som fängelsepersonal gjort sig skyldiga till.

| N. | Säkerhetssituationen i Sahelregionen har försämrats avsevärt under de senaste åren och utgör ett allvarligt hot mot den regionala och internationella säkerheten. Människorättskränkningar och massmord är vanligt och den alltmer osäkra livsmedelsförsörjningen, korruptionen, den extrema fattigdomen och översvämningarna har bidragit till den osäkra situationen. Sahel var den region där våldsam extremistverksamhet ökade snabbast under 2019. |
| --- | --- |

N.

Säkerhetssituationen i Sahelregionen har försämrats avsevärt under de senaste åren och utgör ett allvarligt hot mot den regionala och internationella säkerheten. Människorättskränkningar och massmord är vanligt och den alltmer osäkra livsmedelsförsörjningen, korruptionen, den extrema fattigdomen och översvämningarna har bidragit till den osäkra situationen. Sahel var den region där våldsam extremistverksamhet ökade snabbast under 2019.

| O. | I sin integrerade strategi för Sahel, antagen av rådet den 16 april 2021, åtog sig EU att bistå under avgörande demokratiska skeden i regionen, att ägna särskild politisk uppmärksamhet åt insatser på områdena för samhällsstyrning och rättsstatsprincipen och att fortsätta att kräva en mer central roll för de interna säkerhetsstyrkorna i stärkandet av förtroendet mellan befolkningen och staten. |
| --- | --- |

O.

I sin integrerade strategi för Sahel, antagen av rådet den 16 april 2021, åtog sig EU att bistå under avgörande demokratiska skeden i regionen, att ägna särskild politisk uppmärksamhet åt insatser på områdena för samhällsstyrning och rättsstatsprincipen och att fortsätta att kräva en mer central roll för de interna säkerhetsstyrkorna i stärkandet av förtroendet mellan befolkningen och staten.

| P. | Enligt FN har Tchad tagit emot över 577 000 flyktingar, bland annat från Darfur, Centralafrikanska republiken, Nigeria och Kamerun, utöver de 381 000 interna flyktingarna. Tchads stabilitet är avgörande för Sahel och för norra och östra Afrika. |
| --- | --- |

P.

Enligt FN har Tchad tagit emot över 577 000 flyktingar, bland annat från Darfur, Centralafrikanska republiken, Nigeria och Kamerun, utöver de 381 000 interna flyktingarna. Tchads stabilitet är avgörande för Sahel och för norra och östra Afrika.

| Q. | Tchad ligger i en strategisk region och står inför allvarliga säkerhetsutmaningar med tanke på landets närhet till starka regionala militanta fästen, särskilt kring Tchadsjön, där provinsen Islamiska staten i Västafrika och Boko Haram, en Nigeria-baserad islamistisk militant grupp, är verksamma. Tchad spelar en nyckelroll i regionala fredsbevarande insatser då de ingår i den gemensamma G5 Sahel-styrkan och den multinationella gemensamma insatsstyrkan. |
| --- | --- |

Q.

Tchad ligger i en strategisk region och står inför allvarliga säkerhetsutmaningar med tanke på landets närhet till starka regionala militanta fästen, särskilt kring Tchadsjön, där provinsen Islamiska staten i Västafrika och Boko Haram, en Nigeria-baserad islamistisk militant grupp, är verksamma. Tchad spelar en nyckelroll i regionala fredsbevarande insatser då de ingår i den gemensamma G5 Sahel-styrkan och den multinationella gemensamma insatsstyrkan.

| 1. | Europaparlamentet beklagar djupt det dödliga våld och förtryck som demonstranterna för demokrati utsattes för under protesterna i oktober 2022, och beklagar djupt förlusten av människoliv. Parlamentet upprepar sitt fördömande av den militärkupp som det militära övergångsrådet genomförde den 20 april 2021 och det upphävande av Tchads konstitution som följde, liksom upplösningen av nationalförsamlingen och regeringen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet fördömer att den grundläggande rätten att demonstrera begränsats och att våld används mot demonstranter och det civila samhället i Tchad. Parlamentet beklagar djupt att dessa åtgärder från regeringens sida riskerar att undergräva den pågående processen i riktning mot demokrati. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att fullt ut respektera landets nationella och internationella åtaganden, särskilt rätten till frihet att delta i fredliga sammankomster samt till föreningsfrihet samt rätten till fysisk integritet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar FN och Afrikanska unionen att inleda en oberoende och opartisk utredning av det rapporterade våldet, inbegripet av rapporterna om tortyr i Tchads fängelser, för att åtala förövarna av våldet mot enskilda personer och det civila samhället. Parlamentet kräver att de ansvariga för våldet och morden ska ställas till svars och uppmanar med kraft Tchads myndigheter att se till att Tchads militär, gendarmer och polis utbildas i och följer FN:s uppförandekod för tjänstemän inom brottsbekämpande myndigheter och grundläggande principer om användning av våld och vapen av tjänstemän inom brottsbekämpande myndigheter. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet fördömer åtalen mot demokrativänliga demonstranter i massrättegångar som inte respekterade internationella normer för öppenhet och tillgång till rättslig prövning. Parlamentet kräver att domarna upphävs och att demonstranterna friges. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar med kraft regeringen att se till att alla som åtalats till följd av protesterna den 20 oktober 2022 har full tillgång till rättsligt skydd. Parlamentet understryker att EU kommer att följa de fortsatta rättsliga förfarandena mycket nära och att resultatet också kommer att vara en avgörande faktor för de framtida förbindelserna mellan EU och Tchad. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet beklagar djupt att regimen misslyckats med att fullgöra sitt åtagande om en demokratisk övergång. Parlamentet upprepar vikten av en snabb återgång till en konstitutionell ordning och av en tidsbunden civilt ledd övergång som garanterar respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter och erinrar om att ett meningsfullt utbyte med alla civila och politiska aktörer är avgörande för att garantera trovärdigheten och legitimiteten i den pågående processen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet kräver nya öppna, inkluderande och trovärdiga parlaments- och presidentval anordnas så snart som möjligt, med full respekt för den nationella konstitutionen och internationella normer för val, bland annat genom att möjliggöra ett fullt deltagande av oppositionspartier. Parlamentet noterar betydelsen av en oberoende och transparent nationell valkommission och av samarbete med internationella partner i detta avseende. Parlamentet beklagar djupt att de styrande myndigheterna bortser från det tydliga direktivet från Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd som bygger på Afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning och det militära övergångsrådets tidigare offentliga åtagande att dess ledare inte skulle kandidera i kommande val. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påminner om att en verklig demokratisk övergång och reform måste vara civilt ledd och möjliggöra ett fullständigt och aktivt deltagande av civila samhällsorganisationer, oppositionspartier, kvinnor och ungdomar samt en fri press, som måste kunna verka utan rädsla för våld, hot eller restriktioner. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet beklagar djupt det fortsatta våldet och terroristattackerna i Tchad. Parlamentet upprepar sin oro över den utdragna krisen i landet och den instabila säkerhetssituationen i norr, och fördömer kraftfullt de upprepade kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och av folkrätten och humanitär rätt. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar regeringen att begära stöd från nationella och internationella medlare, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Afrikanska unionen, EU:s särskilda representant för Sahel, Centralafrikanska staternas ekonomiska gemenskap och andra internationella organisationer, för att häva det nuvarande dödläget och främja den nationella dialogen och den demokratiska övergångsprocessen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet är extremt oroat över den fortsatt mycket utbredda korruptionen och straffriheten i Tchad. Parlamentet konstaterar att bristen på åtgärder mot straffrihet för kränkningar av de mänskliga rättigheterna bidrar till att de kan fortsätta och till att allmänhetens förtroende för statliga institutioner försvagas. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att öka sitt stöd för oberoende icke-statliga organisationer, människorättsförsvarare och oberoende medier som är aktiva i Tchad, bland annat genom finansiering och stöd till dem i behov av skydd. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att ta upp dessa människorättsfrågor med Tchads myndigheter, att ge tekniskt stöd till Tchad under hela övergångsperioden och att överväga att inleda ett förfarande enligt artikel 96 i Cotonouavtalet, vilket som en sista utväg kan leda till att EU:s utvecklingssamarbete med Tchad avbryts tills den legitima konstitutionella ordningen har återupprättats. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att klimatförändring, osäker livsmedelsförsörjning, befolkningstillväxt, exploatering av naturresurser, fattigdom och brist på utbildningsmöjligheter och ekonomiska möjligheter är bakomliggande orsaker till instabilitet, våld och rekrytering av terrorister i hela Sahel. Parlamentet betonar att en samordning av säkerhetsstöd, utvecklingsstöd, humanitärt bistånd och demokratistöd behövs för att säkerställa en varaktig hållbar utveckling i hela regionen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar att regionalt samarbete och regionala initiativ som omfattar Afrikanska unionen och G5 Sahel-gruppen är avgörande för att stödja en Afrikaledd strategi som kommer till rätta med terrorism och instabilitet i Sahel. Parlamentet understryker sitt stöd för den europeiska fredsfaciliteten och dess samarbete med den multinationella gemensamma insatsstyrkan. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar regionaliseringen av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken i Sahelregionen, som syftar till att göra EU:s arbete i regionen mer regionalt baserad för att stödja gränsöverskridande samarbete i Sahel och mellan regionala samarbetsstrukturer, och för att stärka G5 Sahel-ländernas nationella kapacitet. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att snabbt genomföra förslaget om ett Team Europe-initiativ för Tchad om samhällsstyrning, demokratisering, fred och säkerhet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar EU, dess medlemsstater och det internationella samfundet att snabbt förbättra den humanitära situation som uppstått till följd av människorättssituationen i Tchad och att ge landet nödvändigt stöd för att snabbt kunna tillgodose sina akuta behov av skydd för internflyktingar och flyktingar. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Afrikanska unionen och dess institutioner samt Tchads regering och nationella församling. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  EUT C 15, 12.1.2022, s. 166.

(2)  EUT C 385, 22.9.2021, s. 24.

(3)  EUT L 317, 15.12.2000, s. 3.

---

| 17.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/105 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/105

---

P9_TA(2022)0447

Fallet med människorättsförsvararen Abdulhadi Al-Khawaja i Bahrain

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2022 om fallet med människorättsförsvararen Abdulhadi Al-Khawaja i Bahrain (2022/2994(RSP))

(2023/C 177/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Bahrain, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Bahrain,

| — | med beaktande av rapporten från november 2011 från Bahrains oberoende undersökningskommission, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från november 2011 från Bahrains oberoende undersökningskommission,

| — | med beaktande av uttalandet av den 22 september 2022 från FN:s särskilda rapportör för människorättsförsvarare om den fängslade människorättsförsvararen Abdulhadi Al-Khawaja, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 22 september 2022 från FN:s särskilda rapportör för människorättsförsvarare om den fängslade människorättsförsvararen Abdulhadi Al-Khawaja,

| — | med beaktande av Danmarks inlägg vid människorättsrådets 51:a möte, där landet begärde att människorättsförsvararen Abdulhadi Al-Khawaja skulle försättas på fri fot, och med beaktande av de senaste uttalandena från det danska utrikesministeriet, särskilt av den 29 september 2022 och den 7 november 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Danmarks inlägg vid människorättsrådets 51:a möte, där landet begärde att människorättsförsvararen Abdulhadi Al-Khawaja skulle försättas på fri fot, och med beaktande av de senaste uttalandena från det danska utrikesministeriet, särskilt av den 29 september 2022 och den 7 november 2022,

| — | med beaktande av det samarbetsavtal mellan EU och Bahrain som undertecknades den 10 februari 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det samarbetsavtal mellan EU och Bahrain som undertecknades den 10 februari 2022,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 18 maj 2022 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen om ett strategiskt partnerskap med Gulfstaterna (JOIN(2022)0013) och rådets slutsatser av den 20 juni 2022 om detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 18 maj 2022 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen om ett strategiskt partnerskap med Gulfstaterna (JOIN(2022)0013) och rådets slutsatser av den 20 juni 2022 om detta,

| — | med beaktande av Europeiska unionens riktlinjer om människorättsförsvarare, om dödsstraff, om tortyr, om yttrandefrihet, om människorättsdialoger med tredjeländer och om yttrandefrihet online och offline, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens riktlinjer om människorättsförsvarare, om dödsstraff, om tortyr, om yttrandefrihet, om människorättsdialoger med tredjeländer och om yttrandefrihet online och offline,

| — | med beaktande av FN:s allmänna återkommande utvärdering av Bahrain av den 7 november 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s allmänna återkommande utvärdering av Bahrain av den 7 november 2022,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/821 av den 20 maj 2021 om upprättande av en unionsordning för kontroll av export, förmedling, transitering och överföring av samt teknisk assistans för produkter med dubbla användningsområden (omarbetning) (1) (förordningen om dubbla användningsområden), samt tidigare omarbetningar, särskilt förordning Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1232/2011 av den 16 november 2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 428/2009 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/821 av den 20 maj 2021 om upprättande av en unionsordning för kontroll av export, förmedling, transitering och överföring av samt teknisk assistans för produkter med dubbla användningsområden (omarbetning) (1) (förordningen om dubbla användningsområden), samt tidigare omarbetningar, särskilt förordning Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1232/2011 av den 16 november 2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 428/2009 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden (2),

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning samt den arabiska stadgan om mänskliga rättigheter, vilka Bahrain har ratificerat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning samt den arabiska stadgan om mänskliga rättigheter, vilka Bahrain har ratificerat,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Människorättsförsvararen Abdulhadi Al-Khawaja, en dansk-bahrainsk medborgare och en av grundarna av Bahrains centrum för mänskliga rättigheter och Gulfcentrumet för mänskliga rättigheter samt vinnare av Martin Ennals-priset 2022, avtjänar för närvarande sitt elfte år i fängelse efter en livstidsdom för sin ledande roll i protester med krav på demokratiska reformer under det folkliga upproret i Bahrain 2011. |
| --- | --- |

A.

Människorättsförsvararen Abdulhadi Al-Khawaja, en dansk-bahrainsk medborgare och en av grundarna av Bahrains centrum för mänskliga rättigheter och Gulfcentrumet för mänskliga rättigheter samt vinnare av Martin Ennals-priset 2022, avtjänar för närvarande sitt elfte år i fängelse efter en livstidsdom för sin ledande roll i protester med krav på demokratiska reformer under det folkliga upproret i Bahrain 2011.

| B. | Efter sitt gripande blev Abdulhadi Al-Khawaja misshandlad och torterad och dömdes i en orättvis rättegång som inte var förenlig med Bahrains straffrätt eller internationella miniminormer för en rättvis rättegång. Abdulhadi Al-Khawaja dömdes efter påhittade anklagelser om ”finansiering av och deltagande i terrorism med avsikt att störta regeringen och spionage för främmande makt”. |
| --- | --- |

B.

Efter sitt gripande blev Abdulhadi Al-Khawaja misshandlad och torterad och dömdes i en orättvis rättegång som inte var förenlig med Bahrains straffrätt eller internationella miniminormer för en rättvis rättegång. Abdulhadi Al-Khawaja dömdes efter påhittade anklagelser om ”finansiering av och deltagande i terrorism med avsikt att störta regeringen och spionage för främmande makt”.

| C. | FN:s arbetsgrupp mot godtyckliga frihetsberövanden kom i juli 2012 fram till att Abdulhadi Al-Khawajas gripande var godtyckligt, eftersom det gjordes till följd av hans utövande av de grundläggande rättigheterna yttrandefrihet, frihet att delta i fredliga sammankomster och föreningsfrihet, och krävde att han skulle friges. |
| --- | --- |

C.

FN:s arbetsgrupp mot godtyckliga frihetsberövanden kom i juli 2012 fram till att Abdulhadi Al-Khawajas gripande var godtyckligt, eftersom det gjordes till följd av hans utövande av de grundläggande rättigheterna yttrandefrihet, frihet att delta i fredliga sammankomster och föreningsfrihet, och krävde att han skulle friges.

| D. | Abdulhadi Al-Khawaja är föremål för nya trakasserier från rättsväsendet genom ett antal ytterligare, separata rättegångar. Den 28 november 2022 dömdes han av en straffrättslig underrätt i Bahrain efter ytterligare åtal på grund av att han skulle ha slagit sönder en stol i fängelse och verbalt förolämpat en polis som inte lät honom ringa till sin familj. Abdulhadi Al-Khawaja förvägrades rätten att närvara vid domstolsförhandlingarna och rätten till juridiskt ombud, trots ett domstolsbeslut undertecknat av den straffrättsliga underrättens ordförande, som instruerade generalsekreteraren för generaldirektoratet för kriminalvård att ge den tilltalade tillgång till ombud. Detta var en kränkning av människorättsförsvararens rätt till en rättvis rättegång och juridisk rådgivning. |
| --- | --- |

D.

Abdulhadi Al-Khawaja är föremål för nya trakasserier från rättsväsendet genom ett antal ytterligare, separata rättegångar. Den 28 november 2022 dömdes han av en straffrättslig underrätt i Bahrain efter ytterligare åtal på grund av att han skulle ha slagit sönder en stol i fängelse och verbalt förolämpat en polis som inte lät honom ringa till sin familj. Abdulhadi Al-Khawaja förvägrades rätten att närvara vid domstolsförhandlingarna och rätten till juridiskt ombud, trots ett domstolsbeslut undertecknat av den straffrättsliga underrättens ordförande, som instruerade generalsekreteraren för generaldirektoratet för kriminalvård att ge den tilltalade tillgång till ombud. Detta var en kränkning av människorättsförsvararens rätt till en rättvis rättegång och juridisk rådgivning.

| E. | Abdulhadi Al-Khawaja är medborgare i Danmark och har tvingats leva åtskild från sin familj sedan 2011. |
| --- | --- |

E.

Abdulhadi Al-Khawaja är medborgare i Danmark och har tvingats leva åtskild från sin familj sedan 2011.

| F. | Som en direkt följd av att ha fängslats, torterats och nekats tillgång till läkarvård lider Abdulhadi Al-Khawaja av ett antal kroniska och degenerativa hälsoproblem, bland annat extrem ryggsmärta och nedsatt syn, och är i behov av akut läkarhjälp. De många hungerstrejker som Abdulhadi Al-Khawaja har genomfört i protest mot sin dåliga behandling har förvärrat hans hälsotillstånd. Fängelsemyndigheterna han nekat honom adekvat medicinsk behandling. |
| --- | --- |

F.

Som en direkt följd av att ha fängslats, torterats och nekats tillgång till läkarvård lider Abdulhadi Al-Khawaja av ett antal kroniska och degenerativa hälsoproblem, bland annat extrem ryggsmärta och nedsatt syn, och är i behov av akut läkarhjälp. De många hungerstrejker som Abdulhadi Al-Khawaja har genomfört i protest mot sin dåliga behandling har förvärrat hans hälsotillstånd. Fängelsemyndigheterna han nekat honom adekvat medicinsk behandling.

| G. | De nya åtalen kommer efter att Abdulhadi Al-Khawajas fall fått betydande uppmärksamhet i både FN och EU; bland annat togs fallet upp i september 2022 i FN:s generalsekreterares årsrapport om repressalier, i oktober 2022 i människorättsdialogen mellan EU och Bahrain och i november 2022 i FN:s allmänna återkommande utvärdering av Bahrain. Den danska regeringen har i över ett årtionde förlitat sig på privat diplomati tillsammans med den bahrainska regeringen för att få Abdulhadi Al-Khawaja frigiven, utan att ha fått gehör för sitt krav. |
| --- | --- |

G.

De nya åtalen kommer efter att Abdulhadi Al-Khawajas fall fått betydande uppmärksamhet i både FN och EU; bland annat togs fallet upp i september 2022 i FN:s generalsekreterares årsrapport om repressalier, i oktober 2022 i människorättsdialogen mellan EU och Bahrain och i november 2022 i FN:s allmänna återkommande utvärdering av Bahrain. Den danska regeringen har i över ett årtionde förlitat sig på privat diplomati tillsammans med den bahrainska regeringen för att få Abdulhadi Al-Khawaja frigiven, utan att ha fått gehör för sitt krav.

| H. | Bahrains regering fortsätter med sitt hårdföra kväsande av rätten till yttrande- och föreningsfrihet och rätten till fredliga sammankomster. Människorättsförsvarare, advokater, journalister och politiska aktivister utsätts för allvarliga åtal, gripanden, hot om fängelse eller tortyr, skrämselmetoder, reseförbud och indragna medborgarskap. De bahrainska myndigheterna har gripit, kvarhållit, förhört och åtalat människorättsförsvarare och politiska aktivister. |
| --- | --- |

H.

Bahrains regering fortsätter med sitt hårdföra kväsande av rätten till yttrande- och föreningsfrihet och rätten till fredliga sammankomster. Människorättsförsvarare, advokater, journalister och politiska aktivister utsätts för allvarliga åtal, gripanden, hot om fängelse eller tortyr, skrämselmetoder, reseförbud och indragna medborgarskap. De bahrainska myndigheterna har gripit, kvarhållit, förhört och åtalat människorättsförsvarare och politiska aktivister.

| I. | Abdulhadi Al-Khawaja är en av flera människorättsförsvarare som är föremål för långa och godtyckliga fängelsestraff i Bahrain. Bland övriga politiska fångar som just nu sitter fängslade i landet återfinns högprofilerade politiska oppositionsledare, aktivister, bloggare och människorättsförsvarare som dömts till livstids fängelse för sin roll i demokratiprotesterna 2011. Människorättsaktivisten Naji Fateel greps i maj 2013 och dömdes till 15 års fängelse i maj 2014. Naji Fateel har torterats, hållits i hemligt förvar, förbjudits att ta emot telefonsamtal och besök från sin familj och advokat och hållits i isoleringscell. Människorättsförsvararen Abduljalil Al-Singace greps i augusti 2010, frigavs kort under 21 dagar i februari–mars 2011, greps på nytt den 17 mars 2011 och dömdes till livstids fängelse i juni 2011. Bahrainska människorättsförsvarare och deras familjemedlemmar utsätts för trakasserier, skrämselmetoder och åtal. Vissa har gått i exil och många har godtyckligt berövats sitt medborgarskap. Nabeel Rajab, en av Bahrains mest framstående människorättsförsvarare, släpptes ur fängelse den 9 juni 2020 för att avtjäna resten av sitt femåriga straff enligt lagen om alternativa påföljder. |
| --- | --- |

I.

Abdulhadi Al-Khawaja är en av flera människorättsförsvarare som är föremål för långa och godtyckliga fängelsestraff i Bahrain. Bland övriga politiska fångar som just nu sitter fängslade i landet återfinns högprofilerade politiska oppositionsledare, aktivister, bloggare och människorättsförsvarare som dömts till livstids fängelse för sin roll i demokratiprotesterna 2011. Människorättsaktivisten Naji Fateel greps i maj 2013 och dömdes till 15 års fängelse i maj 2014. Naji Fateel har torterats, hållits i hemligt förvar, förbjudits att ta emot telefonsamtal och besök från sin familj och advokat och hållits i isoleringscell. Människorättsförsvararen Abduljalil Al-Singace greps i augusti 2010, frigavs kort under 21 dagar i februari–mars 2011, greps på nytt den 17 mars 2011 och dömdes till livstids fängelse i juni 2011. Bahrainska människorättsförsvarare och deras familjemedlemmar utsätts för trakasserier, skrämselmetoder och åtal. Vissa har gått i exil och många har godtyckligt berövats sitt medborgarskap. Nabeel Rajab, en av Bahrains mest framstående människorättsförsvarare, släpptes ur fängelse den 9 juni 2020 för att avtjäna resten av sitt femåriga straff enligt lagen om alternativa påföljder.

| J. | Enligt rapporter har de bahrainska myndigheterna ökat repressionen mot onlinemediers och sociala mediers verksamhet och åtalat kritiker för att de fredligt uttryckt sina åsikter. Det finns rapporter som hävdar att covid-19-pandemin användes som förevändning för att ytterligare begränsa yttrandefriheten i kungadömet. |
| --- | --- |

J.

Enligt rapporter har de bahrainska myndigheterna ökat repressionen mot onlinemediers och sociala mediers verksamhet och åtalat kritiker för att de fredligt uttryckt sina åsikter. Det finns rapporter som hävdar att covid-19-pandemin användes som förevändning för att ytterligare begränsa yttrandefriheten i kungadömet.

| K. | För närvarande är 26 personer dödsdömda i Bahrain, och de står alla inför en nära förestående avrättning efter att ha uttömt alla rättsmedel. |
| --- | --- |

K.

För närvarande är 26 personer dödsdömda i Bahrain, och de står alla inför en nära förestående avrättning efter att ha uttömt alla rättsmedel.

| L. | Den digitala övervakningen i Bahrain har ökat avsevärt på senare år med avläsning av textmeddelanden, djup paketinspektion och övervakning av sociala medier och samtal med hjälp av NSO:s programvara Pegasus, allt enligt tidningen Guardian och Amnesty International. Europeiska företag hör till dem som har försett de bahrainska myndigheterna med avlyssnings- och avläsningsteknik. Bahrain använder övervakningsteknik för att avlyssna och avläsa människorättsaktivisters kommunikation, vilket leder till att de grips. |
| --- | --- |

L.

Den digitala övervakningen i Bahrain har ökat avsevärt på senare år med avläsning av textmeddelanden, djup paketinspektion och övervakning av sociala medier och samtal med hjälp av NSO:s programvara Pegasus, allt enligt tidningen Guardian och Amnesty International. Europeiska företag hör till dem som har försett de bahrainska myndigheterna med avlyssnings- och avläsningsteknik. Bahrain använder övervakningsteknik för att avlyssna och avläsa människorättsaktivisters kommunikation, vilket leder till att de grips.

| M. | Exportkontroll för övervakningsteknik infördes i 2011 års översyn av förordning (EG) nr 428/2009. Omarbetningen 2021 av den förordningen antogs för att ytterligare skärpa dessa åtgärder. |
| --- | --- |

M.

Exportkontroll för övervakningsteknik infördes i 2011 års översyn av förordning (EG) nr 428/2009. Omarbetningen 2021 av den förordningen antogs för att ytterligare skärpa dessa åtgärder.

| N. | Europeiska unionen och Bahrain höll sin sjätte människorättsdialog i Manama den 27 oktober 2022. Människorättsdialogen omfattar en lång rad frågor, såsom yttrande- och föreningsfrihet, rättsstatens principer, däribland rätten till en rättvis rättegång och frågan om dödsstraff, kvinnors rättigheter och jämställdhet, arbetstagarrättigheter och religions- och trosfrihet. |
| --- | --- |

N.

Europeiska unionen och Bahrain höll sin sjätte människorättsdialog i Manama den 27 oktober 2022. Människorättsdialogen omfattar en lång rad frågor, såsom yttrande- och föreningsfrihet, rättsstatens principer, däribland rätten till en rättvis rättegång och frågan om dödsstraff, kvinnors rättigheter och jämställdhet, arbetstagarrättigheter och religions- och trosfrihet.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Bahrain att omedelbart och villkorslöst försätta Abdulhadi Al-Khawaja på fri fot. Parlamentet framhåller att alla landets samvetsfångar bör friges, däribland Abduljalil al-Singace, Naji Fateel, Abdulwahab Hussain, Ali Hajee, Sheikh Ali Salman och Hassan Mshaima, som har frihetsberövats och dömts enbart för att de utövat sin rätt till yttrandefrihet. Parlamentet begär att alla anklagelser mot dem dras tillbaka. Parlamentet välkomnar frigivningen av Nabeel Rajab under 2020 med stöd av lagen om alternativa påföljder, men uppmanar med kraft Bahrains myndigheter att häva hans reseförbud. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker bestörtning över behandlingen av Abdulhadi Al-Khawaja och andra politiska fångar. Parlamentet upprepar sitt starka fördömande av de rättsliga trakasserierna, skrämselmetoderna, tortyren och frånvaron av korrekta förfaranden, som han och andra politiska fångar och deras familjer fortsätter att utsättas för. Parlamentet begär att de bahrainska myndigheterna fullgör sina skyldigheter enligt FN:s tortyrkonvention och upphör med bruket av tortyr och annan misshandel samt att de slutar att använda uttalanden som gjorts under tortyr som bevis i domstolsförfaranden. Parlamentet uppmanar de bahrainska myndigheterna att ta itu med straffrihetskulturen genom att utreda alla anklagelser om tortyr, ställa förövarna till svars och säkerställa effektiva mekanismer för att offren ska kunna få rättvisa och upprättelse, bland annat i fallet med Abdulhadi Al-Khawaja. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de bahrainska myndigheterna att garantera ett rättvist och korrekt förfarande och ett upprätthållande av rättigheterna för fångar, däribland Abdulhadi Al-Khawaja. Parlamentet uppmanar Bahrain att säkerställa att de grundläggande principerna för behandling av fångar tillämpas till fullo. Parlamentet understryker att rättigheterna för fångar alltid måste garanteras, däribland möjligheten att få adekvat läkarvård och fullständig tillgång till familjer och advokater som de själva väljer. Parlamentet uppmanar Bahrain att granska oberoendet och effektiviteten hos interna organ som övervakar övergrepp begångna av säkerhets- och fängelsepersonal, däribland dess ombudsman, enheten för specialutredningar och kommissionen för fångars och andra frihetsberövades rättigheter. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Bahrain att ge tillbaka medborgarskap i landet till de närmare 300 personer som har fråntagits det. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uttrycker sin allra djupaste oro över att de bahrainska myndigheterna fortsätter att kränka och begränsa befolkningens rättigheter och friheter, särskilt den enskildes rätt till fredliga protester, yttrandefrihet och digitala frihet, såväl online som offline. Parlamentet uppmanar de bahrainska myndigheterna att garantera ett säkert utrymme för det civila samhällets organisationer och oberoende medier och att säkerställa att rätten till yttrandefrihet kan utövas. Parlamentet fördömer Bahrains upprepade användning av lagar mot terrorism för att kringskära yttrandefriheten. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet beklagar djupt hävandet 2017 av det sjuåriga de facto-moratoriet för avrättningar. Parlamentet bekräftar åter sitt starka motstånd mot dödsstraffet. Parlamentet upprepar sin uppmaning till Hans majestät Sheikh Hamad bin Isa Al Khalifa att återinföra ett moratorium för avrättningar i syfte att avskaffa dödsstraffet och att omedelbart frige Mohamed Ramadan, Husain Ali Moosa, Maher Abbas al-Khabbaz, Salman Isa Ali Salman, Hussein Abdullah Khalil Ebrahim, Mohammad Radhi Abdulla Hassan, Sayed Ahmed Fuad Abbas Isa Ahmed Al-Abar, Hussein Ali Mahdi Jasim Mohamed, Hussein Ebrahim Ali Hussein Marzooq, Moosa Abdallah Moosa Jafaar, Hussain Abdullah Marhoon Rashid och Zuhair Ebrahim Jasim Abdullah. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar regeringen i Bahrain att till fullo samarbeta med FN:s organ, att gå ut med en stående inbjudan till alla särskilda förfaranden vid FN:s råd för mänskliga rättigheter och att samarbeta proaktivt med dem. Parlamentet uppmanar den bahrainska regeringen att låta EU-företrädare, oberoende observatörer och människorättsgrupper besöka fängelser i Bahrain. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Josep Borrell, Europeiska utrikestjänsten och alla EU-företrädare som besöker Bahrain, samt EU:s medlemsstater, särskilt Danmarks regering, att fortsätta att ta upp fallet Abdulhadi Al-Khawaja och fallen med alla andra människorättsförsvarare i landet både offentligt och privat och att begära deras ovillkorliga frigivning. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar med kraft alla företrädare för EU och för EU:s medlemsstater som besöker Bahrain att besöka fängelserna och träffa människorättsförsvarare och att uttryckligen begära besök hos Abdulhadi Al-Khawaja, Naji Fateel och Abduljalil Al-Singace. Parlamentet beklagar djupt att Abdulhadi Al-Khawajas familj har tillåtits göra ett enda besök under de senaste två åren. Parlamentet uppmanar därför med kraft Bahrain att upprätthålla besöksrätten för alla fångars familjer. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, utrikestjänsten, rådet och medlemsstaterna att systematiskt ta upp farhågor om människorättskränkningar i Bahrain och att ta upp fall bilateralt och i alla internationella forum, bland annat i FN:s råd för mänskliga rättigheter och inom ramen för samarbetsavtalet mellan EU och Bahrain. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar EU:s delegation i Riyadh och alla medlemsstaters diplomatiska beskickningar som omfattar Bahrain att närvara vid framtida domstolsförhandlingar om Abdulhadi Al-Khawaja och att bevaka utvecklingen i dessa förhandlingar. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att stärka sitt skydd för och stöd till människorättsförsvarare och samvetsfångar i Bahrain, bland annat genom nödbidrag. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet fördömer starkt användningen av övervakningsteknik mot bahrainska människorättsförsvarare. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att strikt genomdriva den uppdaterade förordningen om dubbla användningsområden, som på ett övergripande sätt inbegriper teknik som används för övervakning, och att hindra företag från att exportera, sälja, uppdatera eller underhålla övervakningsteknik som kan användas för att kväsa fredliga oppositionsröster i Bahrain. Parlamentet beklagar djupt att europeiska företag visat sig kränka de mänskliga rättigheterna genom att sälja teknik för dubbla användningsområden. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmuntrar Europeiska unionen och dess medlemsstater att stärka människorättsdialogen med Bahrain. Parlamentet anser att en frigivning av Abdulhadi Al-Khawaja och alla andra människorättsförsvarare skulle vara ett viktigt steg för att förbättra förbindelserna mellan EU och Bahrain. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet fördömer i skarpast möjliga ordalag all otillbörlig påverkan på parlamentets arbete, både direkt av andra länder och indirekt via regeringskontrollerade icke-statliga organisationer. Parlamentet uppmanar med kraft alla EU-institutioner att förstärka öppenhetsregistret ytterligare genom att anta strängare regler och att tillsätta en oberoende etisk kommitté för alla EU-institutioner. Parlamentet erinrar om rekommendationerna i sin resolution av den 9 mars 2022 om utländsk inblandning i alla demokratiska processer i Europeiska unionen, inbegripet desinformation (3), särskilt om hur EU:s bemötande av utländsk inblandning i EU:s demokratiska process ska förstärkas. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att utarbeta en studie om förekomsten av och inflytandet från illasinnade statliga aktörer inom europeiska institutioner, tankesmedjor, universitet, religiösa organisationer och medieinstitutioner. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Konungariket Bahrains regering och parlament samt medlemmarna av Gulfstaternas samarbetsråd. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  EUT L 206, 11.6.2021, s. 1.

(2)  EUT L 326, 8.12.2011, s. 26.

(3)  EUT C 347, 9.9.2022, s. 61.

---

| 17.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/109 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/109

---

P9_TA(2022)0448

Misstankar mot Qatar angående korruption och det generella behovet av transparens och ansvarsskyldighet i EU:s institutioner

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2022 om misstankar mot Qatar angående korruption och det generella behovet av transparens och ansvarsskyldighet i EU:s institutioner (2022/3012(RSP))

(2023/C 177/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sitt beslut av den 27 april 2021 om ingående av ett interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om ett obligatoriskt öppenhetsregister (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut av den 27 april 2021 om ingående av ett interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om ett obligatoriskt öppenhetsregister (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 september 2021 om förstärkt transparens och integritet i EU:s institutioner genom inrättande av ett oberoende EU-organ för etiska frågor (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 september 2021 om förstärkt transparens och integritet i EU:s institutioner genom inrättande av ett oberoende EU-organ för etiska frågor (2),

| — | med beaktande av den rättsliga principen om oskuldspresumtion, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den rättsliga principen om oskuldspresumtion,

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2022 om utländsk inblandning i alla demokratiska processer i Europeiska unionen, inbegripet desinformation (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2022 om utländsk inblandning i alla demokratiska processer i Europeiska unionen, inbegripet desinformation (3),

| — | med beaktande av artiklarna 10 och 11 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 10 och 11 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den belgiska federala åklagarmyndigheten har inlett en pågående utredning av påståenden om penningtvätt, korruption och deltagande i en kriminell organisation. Flera gripanden och husrannsakningar har ägt rum sedan den 9 december 2022, och har berört både nuvarande och före detta ledamöter av Europaparlamentet samt personal. |
| --- | --- |

A.

Den belgiska federala åklagarmyndigheten har inlett en pågående utredning av påståenden om penningtvätt, korruption och deltagande i en kriminell organisation. Flera gripanden och husrannsakningar har ägt rum sedan den 9 december 2022, och har berört både nuvarande och före detta ledamöter av Europaparlamentet samt personal.

| B. | Flera misstänkta har redan åtalats för penningtvätt, korruption och deltagande i en kriminell organisation. Vid husrannsakan beslagtog polisen betydande belopp i de misstänktas ägo. |
| --- | --- |

B.

Flera misstänkta har redan åtalats för penningtvätt, korruption och deltagande i en kriminell organisation. Vid husrannsakan beslagtog polisen betydande belopp i de misstänktas ägo.

| C. | Förtroendet för parlamentets integritet och rättsstatsprincipen är av största vikt för att den europeiska demokratin ska fungera. Det är viktigt att säkerställa att demokratiska processer inte infiltreras av privata och externa intressen och att medborgarnas rättigheter respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

C.

Förtroendet för parlamentets integritet och rättsstatsprincipen är av största vikt för att den europeiska demokratin ska fungera. Det är viktigt att säkerställa att demokratiska processer inte infiltreras av privata och externa intressen och att medborgarnas rättigheter respekteras fullt ut.

| D. | Möjligheterna för företrädare för intressegrupper att påverka beslutsfattandet i parlamentet genom att argumentera för sin sak är en viktig del av den europeiska demokratin. Otillbörliga sätt att påverka, mutor och andra brott är däremot oacceptabelt. |
| --- | --- |

D.

Möjligheterna för företrädare för intressegrupper att påverka beslutsfattandet i parlamentet genom att argumentera för sin sak är en viktig del av den europeiska demokratin. Otillbörliga sätt att påverka, mutor och andra brott är däremot oacceptabelt.

| E. | Parlamentet redogjorde för sin ståndpunkt angående ett ambitiöst organ för etiska frågor i sin resolution av den 16 september 2021. |
| --- | --- |

E.

Parlamentet redogjorde för sin ståndpunkt angående ett ambitiöst organ för etiska frågor i sin resolution av den 16 september 2021.

| F. | Direktiv (EU) 2019/1937 (4) skyddar visselblåsare när de, under vissa omständigheter, direkt och offentligt avslöjar missförhållanden. |
| --- | --- |

F.

Direktiv (EU) 2019/1937 (4) skyddar visselblåsare när de, under vissa omständigheter, direkt och offentligt avslöjar missförhållanden.

| G. | Öppenhetsregistret är en central del av det etiska ramverket för EU-institutionerna och deras öppenhet. |
| --- | --- |

G.

Öppenhetsregistret är en central del av det etiska ramverket för EU-institutionerna och deras öppenhet.

| H. | Den icke-statliga organisationen Fight Impunity är till dags dato inte registrerad i öppenhetsregistret. |
| --- | --- |

H.

Den icke-statliga organisationen Fight Impunity är till dags dato inte registrerad i öppenhetsregistret.

| 1. | Europaparlamentet är bestört och uttrycker allvarlig oro över de påstådda fallen av korruption, penningtvätt och deltagande i en kriminell organisation av ledamöter, före detta ledamöter och personal i Europaparlamentet i utbyte mot inflytande över parlamentets beslut. Parlamentet kommer att samarbeta fullt ut med den pågående brottsutredningen. Parlamentet konstaterar med oro att EU-institutionernas interna övervaknings- och varningsmekanismer kapitalt har misslyckats med att upptäcka pågående korruption. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag Qatars påstådda försök att påverka Europaparlamentets ledamöter, före detta ledamöter och personal genom korruption som utgör allvarlig utländsk inblandning i EU:s demokratiska processer. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker att allvaret i och omfattningen av de pågående utredningarna kräver att parlamentet och övriga EU-institutioner agerar med otvetydig enighet och beslutsamhet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet beklagar djupt att de beslut om Qatar som antagits av parlamentets utskott och plenarförsamling sannolikt har ändrats genom korruption och otillbörlig påverkan, bland annat resolutionen om människorättssituationen i samband med fotbolls-VM i Qatar, som antogs den 24 november 2022. Parlamentet beklagar att detta har lett till brist på ambitioner när det gäller att försvara de mänskliga rättigheterna för de tusentals migrerande arbetstagare som omkommit på byggarbetsplatser och för de hundratusentals människor vars grundläggande rättigheter har kränkts i Qatar. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet vill se ett särskilt utskott med uppgift att identifiera potentiella brister i parlamentets bestämmelser om transparens, integritet och korruption och lägga fram förslag till reformer på grundval av arbetet i utskottet för konstitutionella frågor och bästa praxis i andra parlament. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet åtar sig att inrätta en undersökningskommitté på grundval av artikel 226 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, efter resultatet av brottsutredningarna och eventuella domstolsförfaranden, för att utreda fall av korruption och otillbörliga ageranden från tredjeländer som försöker köpa inflytande i Europaparlamentet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet är bekymrat över potentiella intressekonflikter som orsakas av ledamöternas avlönade bisysslor, särskilt när de innehar chefstjänster, sitter i styrelser eller i rådgivande nämnder eller arbetar som konsulter till banker, multinationella företag eller börsnoterade företag. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet gläder sig över att parlamentsledamot Eva Kaili entledigats från sin befattning som vice talman, i enlighet med artikel 21 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet kräver att en särskild vice ordförande ska ges ansvaret för integritet och bekämpning av korruption och utländsk inblandning i parlamentet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att lägga fram ett förslag om att inrätta ett organ för etiska frågor så snart som möjligt, i linje med parlamentets resolution av den 16 september 2021. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet föreslår att man inför en karensperiod för före detta ledamöter av Europaparlamentet för att undvika de negativa effekterna av det så kallade svängdörrsfenomenet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet efterlyser en grundlig utvärdering och förbättring av läsbarheten i parlamentsledamöternas lagstiftningsverksamhet, särskilt genom att offentliggöra avtryck i lagstiftningsförfarandet efter förslag till lagtexter och ändringsförslag. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet åtar sig att säkerställa full insyn i ledamöternas sidoinkomster med exakta belopp och förbjuda all extern finansiering av ledamöternas och gruppernas personal. Parlamentet åtar sig att införa ett förbud på EU-nivå mot donationer från tredjeländer till ledamöter och politiska partier, i syfte att täppa till kryphål i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att snarast lägga fram ett förslag på detta område. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet kräver att passerkort för Qataris företrädare för intressegrupper omedelbart ska dras in i enlighet med artikel 123 i arbetsordningen till dess att de rättsliga utredningarna ger relevant information och klargöranden. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet anser att EU:s öppenhetsregister bör stärkas med högre budget och fler anställda, så att det kan kontrollera den information som tillhandahålls av sökande och registrerade mer noggrant. Parlamentet anser vidare att dess tillämpningsområde bör utvidgas till att även omfatta företrädare för tredjeländer. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet framhåller att ordentlig reglering och övervakning av vänskapsgrupper är en grundförutsättning för deras fortsatta existens i parlamentet. Parlamentet uppmanar kvestorerna att genomföra de befintliga reglerna och att utveckla och upprätthålla ett tillgängligt och uppdaterat register över vänskapsgrupper och vänskapsförklaringar. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet begär att öppenhetsregistret ska göras obligatoriskt. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet begär att öppenhetsregistret ska omfatta tidigare ledamöter. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att i brådskande ordning vidta åtgärder för att införa en praxis med kortast tillåtna karensperioder för högre EU-tjänstemän och före detta ledamöter för att undvika en svängdörrsproblematik. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet rekommenderar en översyn av tjänsteföreskrifterna, särskilt artikel 22c, för att anpassa dem till standarderna i direktivet om visselblåsare. Parlamentet uppmanar presidiet att under tiden omedelbart se över parlamentets interna bestämmelser om genomförande av artikel 22 c i tjänsteföreskrifterna för att anpassa dem till det skydd som föreskrivs i visselblåsardirektivet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar den roll som Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo), Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust), Europol och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) spelar i kampen mot korruption. Parlamentet kräver en ytterligare förstärkning av Eppos och Olafs kapacitet och samarbetet mellan dem. Parlamentet efterlyser gemensamma regler för korruptionsbekämpning som är tillämpliga på ledamöter och personal vid EU:s organ. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet anser att en redovisning av ledamöternas tillgångar i början och slutet av varje mandatperiod skulle ge ytterligare garantier mot korruption, i likhet med vad som krävs i många medlemsstater. Parlamentet anser att redovisningen av tillgångar skulle kunna vara tillgänglig endast för berörda myndigheter så att de kan kontrollera om deklarerade tillgångar överensstämmer med deklarerade inkomster när de ställs inför välgrundade anklagelser, vilket skulle göra det betydligt svårare att använda olagliga inkomster. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet avbryter allt arbete med lagstiftningsärenden som rör Qatar, särskilt när det gäller viseringsliberalisering och EU:s luftfartsavtal med Qatar, samt planerade besök, tills misstankarna har bekräftats eller avvisats. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt Qatars regering och rådgivande församling. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  EUT C 506, 15.12.2021, s. 127.

(2)  EUT C 117, 11.3.2022, s. 159.

(3)  EUT C 347, 9.9.2022, s. 61.

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 av den 23 oktober 2019 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (EUT L 305, 26.11.2019, s. 17).

---

| 17.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/112 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/112

---

P9_TA(2022)0449

90 år efter Holodomor: erkännande av att massmordet genom svält var ett folkmord

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2022 om 90 år efter holodomor: erkännande av att massmordet genom svält var ett folkmord (2022/3001(RSP))

(2023/C 177/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ukraina och Ryssland, särskilt resolutionen av den 23 oktober 2008 om minnesdagen för holodomor – den framtvingade hungersnöden i Ukraina (1932–1933), (1) |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ukraina och Ryssland, särskilt resolutionen av den 23 oktober 2008 om minnesdagen för holodomor – den framtvingade hungersnöden i Ukraina (1932–1933), (1)

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

| — | med beaktande av FN:s konvention om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord, den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och FN:s övriga konventioner om och instrument för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord, den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och FN:s övriga konventioner om och instrument för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av de gemensamma uttalandena om årsdagarna för holodomor som antagits vid FN:s generalförsamlings plenarsessioner, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de gemensamma uttalandena om årsdagarna för holodomor som antagits vid FN:s generalförsamlings plenarsessioner,

| — | med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen,

| — | med beaktande av resolutionen från Ukrainas Verchovna Rada från 2003, i vilken den medvetet orsakade hungersnöden förklarades vara ett folkmord, Ukrainas lag av den 28 november 2006 om holodomor i Ukraina 1932–1933 och Ukrainas Verchovna Radas vädjan den 16 november 2022 till parlament runt om i världen att erkänna holodomor i Ukraina 1932–1933 som folkmord på det ukrainska folket, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen från Ukrainas Verchovna Rada från 2003, i vilken den medvetet orsakade hungersnöden förklarades vara ett folkmord, Ukrainas lag av den 28 november 2006 om holodomor i Ukraina 1932–1933 och Ukrainas Verchovna Radas vädjan den 16 november 2022 till parlament runt om i världen att erkänna holodomor i Ukraina 1932–1933 som folkmord på det ukrainska folket,

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | FN:s konvention om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord kriminaliserar flera gärningar förövade i avsikt att helt eller delvis förinta en nationell, etnisk, rasmässigt bestämd eller religiös grupp: att döda medlemmar av gruppen, att tillfoga medlemmar av gruppen svår kroppslig eller själslig skada, att uppsåtligen påtvinga gruppen levnadsvillkor som är avsedda att medföra dess fysiska undergång helt eller delvis, att genomföra åtgärder som är avsedda att förhindra födslar inom gruppen och att med våld överföra barn från gruppen till annan grupp. |
| --- | --- |

A.

FN:s konvention om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord kriminaliserar flera gärningar förövade i avsikt att helt eller delvis förinta en nationell, etnisk, rasmässigt bestämd eller religiös grupp: att döda medlemmar av gruppen, att tillfoga medlemmar av gruppen svår kroppslig eller själslig skada, att uppsåtligen påtvinga gruppen levnadsvillkor som är avsedda att medföra dess fysiska undergång helt eller delvis, att genomföra åtgärder som är avsedda att förhindra födslar inom gruppen och att med våld överföra barn från gruppen till annan grupp.

| B. | Svälten (holodomor) 1932–1933, som kostade miljontals ukrainare livet, planerades cyniskt och genomfördes på ett grymt sätt av den sovjetiska regimen för att genomdriva Sovjetunionens politik för en kollektivisering av jordbruket och förtrycka det ukrainska folket och deras nationella identitet. Sovjetregimen använde liknande grymma metoder i andra delar av Sovjetunionen, särskilt i Kazakstan, Belarus, Nordkaukasien och på andra håll. Den ukrainska identiteten undertrycktes också genom ett skräckvälde riktat mot dem med ukrainsk kulturell identitet. |
| --- | --- |

B.

Svälten (holodomor) 1932–1933, som kostade miljontals ukrainare livet, planerades cyniskt och genomfördes på ett grymt sätt av den sovjetiska regimen för att genomdriva Sovjetunionens politik för en kollektivisering av jordbruket och förtrycka det ukrainska folket och deras nationella identitet. Sovjetregimen använde liknande grymma metoder i andra delar av Sovjetunionen, särskilt i Kazakstan, Belarus, Nordkaukasien och på andra håll. Den ukrainska identiteten undertrycktes också genom ett skräckvälde riktat mot dem med ukrainsk kulturell identitet.

| C. | Det finns belägg för att den sovjetiska regimen avsiktligt beslagtog spannmålsskördar och stängde gränserna för att förhindra ukrainare från att fly från svälten. Under 1932 och 1933 exporterade Sovjetunionen spannmål från ukrainskt territorium medan människor där svalt. Dödandet av huvudsakligen ukrainare på landsbygden åtföljdes ofta av s.k. agitprop som gjorde bönder till syndabockar och gav dem skulden för hungersnöden. |
| --- | --- |

C.

Det finns belägg för att den sovjetiska regimen avsiktligt beslagtog spannmålsskördar och stängde gränserna för att förhindra ukrainare från att fly från svälten. Under 1932 och 1933 exporterade Sovjetunionen spannmål från ukrainskt territorium medan människor där svalt. Dödandet av huvudsakligen ukrainare på landsbygden åtföljdes ofta av s.k. agitprop som gjorde bönder till syndabockar och gav dem skulden för hungersnöden.

| D. | Rysslands pågående anfallskrig mot Ukraina, dess förstörelse av landets energi- och jordbruksinfrastruktur, blockeringen av Ukrainas spannmålsexport samt Rysslands stöld av flera miljoner ton spannmål har fått människor att på nytt frukta för en storskalig, framtvingad hungersnöd, särskilt i den globala södern där man är beroende av ukrainskt spannmål till ett rimligt pris. |
| --- | --- |

D.

Rysslands pågående anfallskrig mot Ukraina, dess förstörelse av landets energi- och jordbruksinfrastruktur, blockeringen av Ukrainas spannmålsexport samt Rysslands stöld av flera miljoner ton spannmål har fått människor att på nytt frukta för en storskalig, framtvingad hungersnöd, särskilt i den globala södern där man är beroende av ukrainskt spannmål till ett rimligt pris.

| E. | De sovjetiska brotten har inte blivit föremål för någon tydlig rättslig och moralisk granskning från det internationella samfundets sida. Skönmålandet och förhärligandet av den totalitära Sovjetregimen och återupplivandet av Stalinkulten i Ryssland har kulminerat i och med att dagens Ryssland blivit en statlig sponsor av terrorism och en stat som använder terrormetoder, och har lett till en upprepning av fruktansvärda brott mot det ukrainska folket i vår tid, såsom den så kallade cholodomor – Rysslands försök att få det ukrainska folket att frysa ihjäl genom att målmedvetet förstöra Ukrainas civila energiinfrastruktur under vintern. |
| --- | --- |

E.

De sovjetiska brotten har inte blivit föremål för någon tydlig rättslig och moralisk granskning från det internationella samfundets sida. Skönmålandet och förhärligandet av den totalitära Sovjetregimen och återupplivandet av Stalinkulten i Ryssland har kulminerat i och med att dagens Ryssland blivit en statlig sponsor av terrorism och en stat som använder terrormetoder, och har lett till en upprepning av fruktansvärda brott mot det ukrainska folket i vår tid, såsom den så kallade cholodomor – Rysslands försök att få det ukrainska folket att frysa ihjäl genom att målmedvetet förstöra Ukrainas civila energiinfrastruktur under vintern.

| F. | I december 2022 hade holodomor erkänts som folkmord eller som ett brott mot det ukrainska folket och mot mänskligheten av över 20 länder, antingen i respektive lands parlament eller i någon annan representativ statlig institution. |
| --- | --- |

F.

I december 2022 hade holodomor erkänts som folkmord eller som ett brott mot det ukrainska folket och mot mänskligheten av över 20 länder, antingen i respektive lands parlament eller i någon annan representativ statlig institution.

| G. | 2022 och 2023 är det 90 år sedan holodomor ägde rum. |
| --- | --- |

G.

2022 och 2023 är det 90 år sedan holodomor ägde rum.

| 1. | Europaparlamentet erkänner holodomor, den framtvingade hungersnöden i Ukraina 1932–1933, orsakad av den sovjetiska regimens avsiktliga politik, som ett folkmord på det ukrainska folket, eftersom det begicks i syfte att förinta en grupp människor genom att uppsåtligen påtvinga gruppen levnadsvillkor som var avsedda att medföra dess fysiska undergång. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet hedrar minnet av alla offer för holodomor och uttrycker sin solidaritet med det ukrainska folket som drabbades av denna tragedi, särskilt med dem som överlevde holodomor och fortfarande lever och deras familjer. Parlamentet vill hedra dem som dog till följd av dessa brott som begicks av den totalitära sovjetiska regimen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet fördömer å det kraftfullaste dessa folkmord från den totalitära sovjetiska regimens sida, som ledde till att miljontals ukrainare dog och som allvarligt skadade det ukrainska samhällets grundvalar. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar alla länder, särskilt Ryska federationen och de andra länderna som uppstod efter Sovjetunionens upplösning, att öppna sina arkiv om den framtvingade hungersnöden 1932–1933 i Ukraina. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar alla länder och internationella organisationer som ännu inte har erkänt holodomor som folkmord att göra detta. Parlamentet uppmanar Ryska federationen, som är Sovjetunionens främsta efterträdare, att officiellt erkänna holodomor och att be om ursäkt för dessa brott. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater och tredjeländer att öka medvetenheten om dessa händelser och andra brott som begåtts av Sovjetregimen genom att införliva den historiska kunskapen om dem i utbildnings- och forskningsprogram för att försöka förhindra liknande tragedier i framtiden. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet beklagar djupt att 90-årsdagen av holodomor äger rum medan Ryssland fortsätter sitt anfallskrig mot Ukraina, kränker landets suveränitet och territoriella integritet och strävar efter att tillintetgöra Ukraina som nationalstat och förstöra folkets identitet och kultur. Parlamentet fördömer dessutom att Rysslands anfallskrig mot Ukraina har skapat en global livsmedelskris, där Ryssland förstör och plundrar Ukrainas spannmålslager och fortsätter att göra det svårt för Ukraina att exportera spannmål till de länder som har det sämst ställt. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet fördömer den nuvarande ryska regimens manipulering av det historiska minnet för regimens överlevnads skull. Parlamentet upprepar i detta avseende sitt fördömande av de ryska myndigheternas påtvingade stängning av människorättsorganisationerna International Memorial Society och Memorial Human Rights Centre – en handling som understryker den nuvarande ryska regimens revisionistiska ideologi. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater, offentliga och privata institutioner och hela det civila samhället att aktivt fördöma och motbevisa alla försök att snedvrida historiska fakta eller manipulera den allmänna opinionen i Europa genom falska historiebeskrivningar som framställs och sprids för att stödja de kriminella regimernas ideologi och överlevnad. Parlamentet uppmanar alla EU-institutioner och medlemsstaterna att stödja den akademiska världen och det civila samhället när det gäller att dokumentera, forska och upplysa om politiskt förtryck och totalitära brott i Sovjetunionen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag alla former av totalitarism. Parlamentet beklagar att den sovjetiska totalitära regimens brott ännu inte har utvärderats ur ett rättsligt perspektiv, att förövarna inte har ställts inför rätta och att brotten aldrig tydligt har fördömts av det internationella samfundet. Parlamentet efterlyser en omfattande, historisk och rättslig bedömning av Sovjetregimen samt en transparent offentlig debatt om dess brott, vilket är av yttersta vikt för att bygga en gemensam europeisk historia och hågkomst och på så vis stärka våra samhällens motståndskraft mot moderna hot mot demokratin. Parlamentet upprepar att bedömningen av Sovjetregimen och en transparent offentlig debatt om dess brott är viktigast för själva Ryssland, för att öka allmänhetens medvetenhet, bygga upp motståndskraft mot desinformation och en förvrängd historiebeskrivning och förhindra upprepning av liknande brott. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt sina ansvariga avdelningar att omedelbart översätta denna resolution till ryska och ukrainska. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Ukrainas parlament (Verchovna Rada), president och regering, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Ryska federationens president, regering och parlament, Förenta nationernas generalsekreterare, generalsekreteraren för Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa och Europarådets generalsekreterare. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  EUT C 15 E, 21.1.2010, s. 78.

---

| 17.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/115 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/115

---

P9_TA(2022)0450

Uppskalning av den fleråriga budgetramen 2021–2027

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2022 om uppskalningen av den fleråriga budgetramen 2021–2027: en resilient EU-budget som är anpassad till nya utmaningar (2022/2046(INI))

(2023/C 177/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 311, 312 och 323 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 311, 312 och 323 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021-2027 (1) (förordningen om den fleråriga budgetramen) och de gemensamma förklaringar som parlamentet, rådet och kommissionen enats om i detta sammanhang (2), samt de därmed sammanhängande ensidiga förklaringarna (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021-2027 (1) (förordningen om den fleråriga budgetramen) och de gemensamma förklaringar som parlamentet, rådet och kommissionen enats om i detta sammanhang (2), samt de därmed sammanhängande ensidiga förklaringarna (3),

| — | med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom (4),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen av den 16 december 2020 om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen av den 16 december 2020 om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (7) (budgetförordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (7) (budgetförordningen),

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2023, antagen den 23 november 2022 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2023, antagen den 23 november 2022 (8),

| — | med beaktande av förslaget av den 16 maj 2022 till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiella bestämmelser för unionens allmänna budget (COM(2022)0223), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget av den 16 maj 2022 till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiella bestämmelser för unionens allmänna budget (COM(2022)0223),

| — | med beaktande av förslaget av den 22 april 2022 till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) 2018/1046 om finansiella regler för unionens allmänna budget (COM(2022)0184), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget av den 22 april 2022 till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) 2018/1046 om finansiella regler för unionens allmänna budget (COM(2022)0184),

| — | med beaktande av den interinstitutionella proklamationen av den europeiska pelaren för sociala rättigheter av den 13 december 2017 (9) och kommissionens meddelande av den 4 mars 2021 om handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den interinstitutionella proklamationen av den europeiska pelaren för sociala rättigheter av den 13 december 2017 (9) och kommissionens meddelande av den 4 mars 2021 om handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter,

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 oktober 2022 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2023 (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 oktober 2022 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2023 (10),

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och budgetkontrollutskottet som antogs den 8 september 2022 och som godkändes under parlamentets sammanträdesperiod den 12–15 september 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och budgetkontrollutskottet som antogs den 8 september 2022 och som godkändes under parlamentets sammanträdesperiod den 12–15 september 2022,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2022 om 2021 års förslag till revidering av den fleråriga budgetramen (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2022 om 2021 års förslag till revidering av den fleråriga budgetramen (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 juni 2022 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2022 för budgetåret 2022 – finansiering av kostnader för mottagning av flyktingar från Ukraina (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 juni 2022 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2022 för budgetåret 2022 – finansiering av kostnader för mottagning av flyktingar från Ukraina (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2022 om de sociala och ekonomiska konsekvenserna för EU av Rysslands krig i Ukraina – förstärkning av EU:s handlingsförmåga (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2022 om de sociala och ekonomiska konsekvenserna för EU av Rysslands krig i Ukraina – förstärkning av EU:s handlingsförmåga (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 november 2021 om översynen av budgetförordningen inför ikraftträdandet av den fleråriga budgetramen 2021–2027 (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 november 2021 om översynen av budgetförordningen inför ikraftträdandet av den fleråriga budgetramen 2021–2027 (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 oktober 2021 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2022 (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 oktober 2021 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2022 (15),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 16 december 2020 om utkastet till rådets förordning om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 16 december 2020 om utkastet till rådets förordning om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 juli 2020 om slutsatserna från Europeiska rådets extra möte den 17–21 juli 2020 (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 juli 2020 om slutsatserna från Europeiska rådets extra möte den 17–21 juli 2020 (17),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2019 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och egna medel: dags att uppfylla medborgarnas förväntningar (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2019 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och egna medel: dags att uppfylla medborgarnas förväntningar (18),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 november 2018 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 – parlamentets ståndpunkt i syfte att nå en överenskommelse (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 november 2018 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 – parlamentets ståndpunkt i syfte att nå en överenskommelse (19),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 24 juni 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 24 juni 2022,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 31 maj 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 31 maj 2022,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 25 mars 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 25 mars 2022,

| — | med beaktande av Versaillesförklaringen av den 11 mars 2022 efter stats- och regeringschefernas informella möte, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Versaillesförklaringen av den 11 mars 2022 efter stats- och regeringschefernas informella möte,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 oktober 2022, Kommissionens arbetsprogram 2023 (COM(2022)0548), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 oktober 2022, Kommissionens arbetsprogram 2023 (COM(2022)0548),

| — | med beaktande av rapporten från Världsbanken, Ukrainas regering och kommissionen från augusti 2022 med titeln The Ukraine Rapid Damage and Needs Assessment, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Världsbanken, Ukrainas regering och kommissionen från augusti 2022 med titeln The Ukraine Rapid Damage and Needs Assessment,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 maj 2022Förbättra och modernisera utbildningen (COM(2022)0233), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 maj 2022Förbättra och modernisera utbildningen (COM(2022)0233),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av slutsatserna från konferensen om Europas framtid som lades fram den 9 maj 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från konferensen om Europas framtid som lades fram den 9 maj 2022,

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport 09/2022 Klimatutgifterna i EU:s budget för 2014–2020: inte lika stora som rapporterat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport 09/2022 Klimatutgifterna i EU:s budget för 2014–2020: inte lika stora som rapporterat,

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport 22/2021 Hållbar finansiering: EU måste vidta mer konsekventa åtgärder för att styra om finansiering mot hållbara investeringar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport 22/2021 Hållbar finansiering: EU måste vidta mer konsekventa åtgärder för att styra om finansiering mot hållbara investeringar,

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport 10/2021 Jämställdhetsintegrering i EU:s budget: dags att gå från ord till handling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport 10/2021 Jämställdhetsintegrering i EU:s budget: dags att gå från ord till handling,

| — | med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, budgetkontrollutskottet, utskottet för transport och turism, utskottet för regional utveckling, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, utskottet för kultur och utbildning och utskottet för konstitutionella frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, budgetkontrollutskottet, utskottet för transport och turism, utskottet för regional utveckling, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, utskottet för kultur och utbildning och utskottet för konstitutionella frågor,

| — | med beaktande av ståndpunkten i form av ändringsförslag från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ståndpunkten i form av ändringsförslag från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av skrivelserna från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelserna från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0281/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0281/2022), och av följande skäl:

| A. | Enligt artikel 311 i EUF-fördraget ska unionen säkerställa att den har nödvändiga medel för att nå sina mål och genomföra sin politik. Den fleråriga budgetramen fastställer unionens budgetprioriteringar för sju år och tillhandahåller ekonomiska resurser för dess politik, program och behov. Den fleråriga budgetramen begränsas av taket för egna medel. |
| --- | --- |

A.

Enligt artikel 311 i EUF-fördraget ska unionen säkerställa att den har nödvändiga medel för att nå sina mål och genomföra sin politik. Den fleråriga budgetramen fastställer unionens budgetprioriteringar för sju år och tillhandahåller ekonomiska resurser för dess politik, program och behov. Den fleråriga budgetramen begränsas av taket för egna medel.

| B. | Sedan den nuvarande fleråriga budgetramen antogs i december 2020 har den politiska, ekonomiska och sociala situationen fullständigt förändrats, med början i den extrema omfattningen och de dramatiska konsekvenserna av covid-19-pandemin, som ännu inte är över. |
| --- | --- |

B.

Sedan den nuvarande fleråriga budgetramen antogs i december 2020 har den politiska, ekonomiska och sociala situationen fullständigt förändrats, med början i den extrema omfattningen och de dramatiska konsekvenserna av covid-19-pandemin, som ännu inte är över.

| C. | Rysslands oprovocerade och orättfärdiga invasion av Ukraina har lett till en stor humanitär kris och utlöst en ekonomisk och social chock av osäker varaktighet i hela världen. Stats- och regeringscheferna har beskrivit kriget som en ”omvälvande förändring i Europas historia” och kommissionen har förklarat att de oförutsedda behov som kriget skapar i Europa går långt utöver de medel som finns tillgängliga i den nuvarande fleråriga budgetramen, vilket kräver nya finansieringskällor. |
| --- | --- |

C.

Rysslands oprovocerade och orättfärdiga invasion av Ukraina har lett till en stor humanitär kris och utlöst en ekonomisk och social chock av osäker varaktighet i hela världen. Stats- och regeringscheferna har beskrivit kriget som en ”omvälvande förändring i Europas historia” och kommissionen har förklarat att de oförutsedda behov som kriget skapar i Europa går långt utöver de medel som finns tillgängliga i den nuvarande fleråriga budgetramen, vilket kräver nya finansieringskällor.

| D. | Unionen och dess befolkning har stött Ukraina från den första början av kriget, visat solidaritet med ukrainare i deras kamp för att försvara demokratin mot en auktoritär regim, erbjudit skydd till över 8 miljoner ukrainare och beviljat tillfälligt skydd till 4 miljoner. EU, medlemsstaterna och de europeiska finansinstituten har gett Ukraina mer än 19 miljarder euro i stöd. Utöver humanitärt och militärt bistånd har unionen stött Ukraina på områdena hälsa, energi och jordbruk och underlättat handeln, särskilt genom att inrätta solidaritetskorridorer för att hjälpa Ukraina att exportera jordbruksprodukter. Ytterligare stöd kommer att behövas för att upprätthålla grundläggande tjänster och viktig infrastruktur i landet. |
| --- | --- |

D.

Unionen och dess befolkning har stött Ukraina från den första början av kriget, visat solidaritet med ukrainare i deras kamp för att försvara demokratin mot en auktoritär regim, erbjudit skydd till över 8 miljoner ukrainare och beviljat tillfälligt skydd till 4 miljoner. EU, medlemsstaterna och de europeiska finansinstituten har gett Ukraina mer än 19 miljarder euro i stöd. Utöver humanitärt och militärt bistånd har unionen stött Ukraina på områdena hälsa, energi och jordbruk och underlättat handeln, särskilt genom att inrätta solidaritetskorridorer för att hjälpa Ukraina att exportera jordbruksprodukter. Ytterligare stöd kommer att behövas för att upprätthålla grundläggande tjänster och viktig infrastruktur i landet.

| E. | För närvarande riskerar 21,9 % av EU:s befolkning fattigdom eller social utestängning. Energifattigdomen kommer sannolikt att förvärras till följd av den ryska invasionen av Ukraina. Kombinationen av stigande energipriser och kraftigt stigande inflation driver på en kris med ökade levnadskostnader, hotar företagens överlevnad, särskilt små och medelstora företag, och pressar fler människor mot fattigdom. |
| --- | --- |

E.

För närvarande riskerar 21,9 % av EU:s befolkning fattigdom eller social utestängning. Energifattigdomen kommer sannolikt att förvärras till följd av den ryska invasionen av Ukraina. Kombinationen av stigande energipriser och kraftigt stigande inflation driver på en kris med ökade levnadskostnader, hotar företagens överlevnad, särskilt små och medelstora företag, och pressar fler människor mot fattigdom.

| F. | Folket förväntar sig med rätta att unionen och dess budget ska reagera snabbt och effektivt på utvecklingen av behoven och tillhandahålla nödvändigt stöd till dem, i synnerhet i kristider. |
| --- | --- |

F.

Folket förväntar sig med rätta att unionen och dess budget ska reagera snabbt och effektivt på utvecklingen av behoven och tillhandahålla nödvändigt stöd till dem, i synnerhet i kristider.

| G. | EU:s budget spelar och måste fortsätta att spela en central roll för att förverkliga unionens politiska prioriteringar, bland annat för att göra den gröna och digitala omställningen till en framgång för alla, bana vägen för klimatneutralitet senast 2050, främja en inkluderande och social återhämtning, främja hållbar och inkluderande tillväxt, förbättra konkurrenskraft, innovation, strategiskt oberoende och energitrygghet och energioberoende, ge stöd till utsatta grupper och små och medelstora företag, främja hållbar utveckling som inte lämnar någon på efterkälken och säkerställa sammanhållning och uppåtgående konvergens, säkerställa en mer robust europeisk hälsounion efter covid-19-krisen, skydda och främja rättsstatsprincipen, EU:s värden, grundläggande rättigheter och jämställdhet inom och utanför unionen, bidra till ökade möjligheter för alla och säkerställa en starkare union för folket som kan leva upp till dess globala ansvar och hantera klimatkrisen och den biologiska mångfaldskrisen samt konsekvenserna av dem. |
| --- | --- |

G.

EU:s budget spelar och måste fortsätta att spela en central roll för att förverkliga unionens politiska prioriteringar, bland annat för att göra den gröna och digitala omställningen till en framgång för alla, bana vägen för klimatneutralitet senast 2050, främja en inkluderande och social återhämtning, främja hållbar och inkluderande tillväxt, förbättra konkurrenskraft, innovation, strategiskt oberoende och energitrygghet och energioberoende, ge stöd till utsatta grupper och små och medelstora företag, främja hållbar utveckling som inte lämnar någon på efterkälken och säkerställa sammanhållning och uppåtgående konvergens, säkerställa en mer robust europeisk hälsounion efter covid-19-krisen, skydda och främja rättsstatsprincipen, EU:s värden, grundläggande rättigheter och jämställdhet inom och utanför unionen, bidra till ökade möjligheter för alla och säkerställa en starkare union för folket som kan leva upp till dess globala ansvar och hantera klimatkrisen och den biologiska mångfaldskrisen samt konsekvenserna av dem.

| H. | I sitt arbetsprogram för 2023 fastställer kommissionen en rad nya politiska initiativ med potentiellt betydande budgetkonsekvenser, särskilt den föreslagna europeiska vätgasbanken, stödpaketet för små och medelstora företag och fonden för europeisk suveränitet. |
| --- | --- |

H.

I sitt arbetsprogram för 2023 fastställer kommissionen en rad nya politiska initiativ med potentiellt betydande budgetkonsekvenser, särskilt den föreslagna europeiska vätgasbanken, stödpaketet för små och medelstora företag och fonden för europeisk suveränitet.

| I. | Den kombinerade effekten av flera kriser, låga tak i den fleråriga budgetramen och besvärliga förfaranden för antagande eller revidering av den fleråriga budgetramen har lett till en hel uppsjö av ad hoc-instrument utanför EU:s budget samt till ökad användning av externa inkomster avsatta för särskilda ändamål som inte omfattas av budgetförfarandet, särskilt när det gäller NextGenerationEU. Endast budgetförfarandet kräver att parlamentet deltar fullt ut och säkerställer att det kan utöva kontroll över budgeten. Budgetmyndighetens båda parter bör ha likvärdiga roller i enlighet med EUF-fördraget. Parlamentet bör alltid spela en fullvärdig roll inom dessa nya budgetramar för att säkerställa demokratisk ansvarsskyldighet och transparens under den återstående delen av den nuvarande fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

I.

Den kombinerade effekten av flera kriser, låga tak i den fleråriga budgetramen och besvärliga förfaranden för antagande eller revidering av den fleråriga budgetramen har lett till en hel uppsjö av ad hoc-instrument utanför EU:s budget samt till ökad användning av externa inkomster avsatta för särskilda ändamål som inte omfattas av budgetförfarandet, särskilt när det gäller NextGenerationEU. Endast budgetförfarandet kräver att parlamentet deltar fullt ut och säkerställer att det kan utöva kontroll över budgeten. Budgetmyndighetens båda parter bör ha likvärdiga roller i enlighet med EUF-fördraget. Parlamentet bör alltid spela en fullvärdig roll inom dessa nya budgetramar för att säkerställa demokratisk ansvarsskyldighet och transparens under den återstående delen av den nuvarande fleråriga budgetramen.

| J. | I det interinstitutionella avtalet fastställs särskilda arrangemang för samarbete och dialog mellan parlamentet, rådet och kommissionen i budgetfrågor. Ytterligare åtgärder bör vidtas för att förbättra transparensen, ansvarsskyldigheten och tillgången till information om alla utgifter till stöd för EU:s beslutsfattande. |
| --- | --- |

J.

I det interinstitutionella avtalet fastställs särskilda arrangemang för samarbete och dialog mellan parlamentet, rådet och kommissionen i budgetfrågor. Ytterligare åtgärder bör vidtas för att förbättra transparensen, ansvarsskyldigheten och tillgången till information om alla utgifter till stöd för EU:s beslutsfattande.

| K. | I linje med sin ensidiga förklaring som en del av överenskommelsen från december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 har kommissionen i sitt arbetsprogram för 2023 inkluderat ett åtagande att genomföra en översyn av den fleråriga budgetramen under andra kvartalet 2023, vilket kan inbegripa en revidering. |
| --- | --- |

K.

I linje med sin ensidiga förklaring som en del av överenskommelsen från december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 har kommissionen i sitt arbetsprogram för 2023 inkluderat ett åtagande att genomföra en översyn av den fleråriga budgetramen under andra kvartalet 2023, vilket kan inbegripa en revidering.

| L. | Parlamentets ståndpunkt om egna medel kommer att fastställas i en kommande resolution. |
| --- | --- |

L.

Parlamentets ståndpunkt om egna medel kommer att fastställas i en kommande resolution.

Nya utmaningar och chocker visar på brister i den nuvarande fleråriga budgetramen

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en revidering av den nuvarande fleråriga budgetramen som främst inriktas på att åtgärda konsekvenserna av kriget mot Ukraina och ge unionen tillräcklig flexibilitet att reagera på kriser. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet understryker att EU-institutionerna är eniga om att EU, efter den oprovocerade och orättfärdiga invasionen av Ukraina, bör ge starkast möjliga humanitära, sociala, ekonomiska och finansiella stöd till Ukraina och samtidigt åtgärda krisens allvarliga ekonomiska och sociala konsekvenser i unionen och ge nödvändigt stöd till alla dem som drabbats av dem. Parlamentet betonar i detta sammanhang unionens gemensamma mål att genomföra den europeiska gröna given, den digitala omställningen och den europeiska pelaren för sociala rättigheter, öka försvarssamarbetet och försvarssamordningen, förbättra sitt strategiska oberoende och energioberoende och energitrygghet, minska energifattigdomen, säkerställa global livsmedelstrygghet och åtgärda de utmaningar som orsakas av den höga inflationen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker att en stark union som bygger på solidaritet och samarbete och som kan hantera aktuella utmaningar och dämpa effekterna av levnadskostnadskrisen för människor och företag kräver EU-omfattande lösningar för att säkerställa lika villkor för alla medlemsstater när det gäller deras förmåga att stödja människor och företag, och därigenom bevara den inre marknadens integritet och förhindra att den fragmenteras eller snedvrids. Parlamentet betonar i detta avseende vikten av gränsöverskridande projekt som är grundläggande för uppbyggnaden av en suverän, strategisk och autonom union. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att det åtminstone på kort sikt, för att hantera konsekvenserna av kriget mot Ukraina, behövs storskaligt humanitärt bistånd i Ukraina och ekonomiskt stöd till de medlemsstater som tar emot människor som flyr från konflikten och hjälper dem att bosätta sig. Parlamentet påminner om att de relevanta programmen inte har tilldelats de resurser som krävs i denna extrema situation. Parlamentet anser dessutom att unionen på lång sikt bör spela en ledande roll i återuppbyggnaden av Ukraina, genom en strategi för ”bättre återuppbyggnad”, när kriget väl är över, i syfte att säkerställa god samhällsstyrning, respekt för rättsstatsprincipen och sund ekonomisk förvaltning. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma den roll som EU-budgeten bör spela i internationella återuppbyggnadsinsatser. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar beslutet att bevilja Ukraina och Moldavien status som kandidatland. Parlamentet betonar att detta beslut innebär ett långsiktigt finansiellt och budgetmässigt åtagande – och en samordnad politisk strategi – i syfte att stödja återuppbyggnad, återhämtning och de reformer som är nödvändiga och specifika för varje land, såsom har varit fallet med andra kandidatländer. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet beklagar att mycket viktiga nya politiska initiativ som lagts fram sedan antagandet av den nuvarande fleråriga budgetramen har omfattat förslag om att antingen flytta pengar bort från – eller använda pengar till nya föremål inom – redan antagna EU-program, politikområden och mål. Parlamentet anser att återkommande omfördelningar inte är ett bärkraftigt sätt att finansiera unionens prioriteringar och utgör en de facto-ändring av den antagna fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet pekar på den omfattande användningen av de särskilda instrumenten under den fleråriga budgetramens två första år. Parlamentet noterar att flexibilitetsmekanismen utnyttjades för utgifter under rubrik 6 (grannskapet och omvärlden) under 2022 och att den ska utnyttjas för avsevärda utgifter under denna rubrik och rubrikerna 2b (resiliens och värden) och 5 (säkerhet och försvar) under 2023. Parlamentet påpekar att enligt förslaget avseende försvaret från juli 2022 (20) ska ytterligare anslag mobiliseras via särskilda instrument även under 2024. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att reserven för solidaritet och katastrofbistånd nästan var uttömd 2021 och fullt ut har utnyttjats 2022 efter att ha tillhandahållit en kombination av humanitärt bistånd och stöd till medlemsstaterna för att hantera naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människor. Parlamentet påpekar att utvidgningen av tillämpningsområdet för Europeiska unionens solidaritetsfond till att omfatta hot mot folkhälsan, tillsammans med den ökade omfattningen och frekvensen av naturkatastrofer, den humanitära krisen i Ukraina och den därav följande tillströmningen av ett stort antal flyktingar till EU, har utsatt reserven för solidaritet och katastrofbistånd för extrema påfrestningar. Parlamentet förväntar sig dessutom att de dramatiska konsekvenserna av de extrema skogsbränderna sommaren 2022, som följde på de omfattande översvämningarna och skogsbränderna under sommaren 2021, kommer att kräva betydande ekonomiskt stöd, bland annat från reserven för solidaritet och katastrofbistånd. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att den fleråriga budgetramen ökas årligen på grundval av en deflator på 2 % som tillämpas på 2018 års priser. Parlamentet understryker att de stigande energipriserna och den extrema volatiliteten på energimarknaden, främst till följd av Rysslands beslut att skära ned på gasleveranserna, har drivit på en kraftigt stigande inflation, med allvarliga konsekvenser för människor och företag. Parlamentet är djupt oroat över att sådana oväntat höga inflationsnivåer utsätter den fleråriga budgetramen för allvarliga påfrestningar, ytterligare minskar dess finansiella kapacitet och pressar dess operativa och administrativa kapacitet i en situation där den övergripande nivån redan är lägre än för tidigare fleråriga budgetramar som andel av EU:s bruttonationalprodukt (BNP). Parlamentet betonar att detta i praktiken innebär att färre unionsprojekt och unionsåtgärder kan finansieras, vilket inverkar negativt på stödmottagarna och unionens kapacitet att uppfylla sina politiska mål. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet påminner vidare om att, trots parlamentets krav på att Europeiska unionens återhämtningsinstrument ska placeras utanför taken, återbetalas refinansieringskostnaderna inom taken i den fleråriga budgetramen, vilket sätter ytterligare press på den fleråriga budgetramen och äventyrar finansieringen av redan antagna program, särskilt i en situation med stigande räntor och ökade lånekostnader med avseende på NextGenerationEU. Parlamentet betonar i detta avseende den icke-diskretionära ökningen av anslagen till EU:s återhämtningsinstrument med 280 miljoner euro i den antagna budgeten för budgetåret 2023 jämfört med kommissionens budgetförslag, vilket därmed tär på det samlade marginalinstrumentet och begränsar budgetens förmåga att reagera vid framväxande behov. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet noterar det fortsatta kravet på att EU-budgeten ska fungera som en garanti för ytterligare makroekonomiskt stöd, särskilt för länder som direkt drabbas av kriget. Parlamentet välkomnar unionens mycket viktiga stöd genom makroekonomiskt stöd. Parlamentet understryker att EU-budgeten, i händelse av fallissemang eller tillbakadragande av nationella garantier, i slutändan garanterar alla lån för makroekonomiskt stöd och därför har betydande och till sin natur oförutsägbara ansvarsförbindelser. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar därför att den nuvarande fleråriga budgetramen redan har pressats till sina gränser mindre än två år efter dess antagande, en situation som förvärrats av de oförutsebara händelserna 2022. Parlamentet betonar att den helt enkelt inte är anpassad, i fråga om storlek, struktur eller regler, för att reagera snabbt och effektivt på ett flertal kriser av denna omfattning och inte heller för att på lämpligt sätt finansiera nya gemensamma politiska ambitioner i EU och ett snabbt genomförande av de nödvändiga EU-omfattande lösningarna. Parlamentet är mycket oroat över att den nuvarande fleråriga budgetramen lämnar unionen dåligt rustad att reagera på eventuella framtida kriser och behov och att fullgöra sin strategiska roll på den internationella arenan. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att det utan tvivel behövs en brådskande revidering av den fleråriga budgetramen och att en ”business as usual”-strategi inte på långa vägar kommer att räcka för att hantera de många utmaningar som uppstått och därmed skulle kunna undergräva förtroendet för unionen. |
| --- | --- |

13.

Åtgärda finansieringsluckorna – ökad finansiell kapacitet med större transparens och demokratisk ansvarsskyldighet

| 14. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att inte enbart genomföra en djupgående översyn av hur den nuvarande fleråriga budgetramen fungerar, utan att också gå vidare med ett lagstiftningsförslag om en omfattande, betydande och ambitiös revidering av den fleråriga budgetramen så snart som möjligt och senast under det första kvartalet 2023. Parlamentet betonar att revideringen av den fleråriga budgetramen inte får leda till en nedsättning av de på förhand tilldelade nationella anslagen eller av anslagen till EU-programmen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Parlamentet är fast övertygat om att revideringen måste ta fasta på de kraftigt växande behoven och uttömningen av de medel som finns tillgängliga inom ramen för den fleråriga budgetramen för att unionen ska kunna tillhandahålla nödvändiga lösningar. Parlamentet insisterar dessutom på att revideringen måste avhjälpa de allvarligaste bristerna i den fleråriga budgetramens funktionssätt, tillhandahålla mer medel för nya politiska prioriteringar och ge unionen de verktyg som krävs för att hantera kommande utmaningar och kriser på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar behovet av en utökad flerårig budgetram för att säkerställa en starkare och smidigare EU-budget som uppfyller högsta standarder för transparens och demokratisk ansvarsskyldighet. Parlamentet begär därför en höjning av taken i den fleråriga budgetramen samt en ökning och omläggning av budgetflexibiliteten. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet är redo att delta i fullvärdiga förhandlingar med rådet och kommissionen om revideringen av den fleråriga budgetramen, på basis av tidigare praxis och det interinstitutionella avtalet genom vilket institutionerna har åtagit sig att sträva efter att fastställa särskilda arrangemang för samarbete och dialog under hela det förfarande som leder fram till antagandet av en omfattande revidering av den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet insisterar på att enhetsprincipen, som innebär att alla poster i unionens inkomster och utgifter redovisas i budgeten, både är ett krav i fördraget och en grundläggande förutsättning för ansvarsskyldighet, demokratisk legitimitet och transparens i EU:s offentliga finanser. Parlamentet betonar behovet av betydligt större parlamentarisk kontroll över alla EU-utgifter, inbegripet instrument utanför budgeten, fonder och gemensam upp- och utlåningsverksamhet. Parlamentet upprepar att alla nya instrument bör omfattas av budgetmyndighetens behörighetsområde. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet understryker i detta sammanhang att revideringen av den fleråriga budgetramen bör gå hand i hand med den pågående revideringen av budgetförordningen, som direkt bör införa de nödvändiga ändringarna av de regler som styr inrättandet och genomförandet av EU:s budget. Parlamentet anser därför att det är nödvändigt att utvidga tillämpningsområdet för den föreslagna riktade revideringen av budgetförordningen för att hantera alla relevanta aspekter. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet understryker vikten av de övergripande principer som ligger till grund för den fleråriga budgetramen och all relaterad EU-politik, särskilt när det gäller att uppnå unionens mål för klimat och biologisk mångfald och främja jämställdhet. Parlamentet insisterar på att revideringen måste ställa dessa principer i centrum för den fleråriga budgetramen och uppfylla unionens åtagande att säkerställa en rättvis, resilient, hållbar och socialt rättvis återhämtning för alla, inbegripet genomförandet av den reviderade ramen för unionens klimat-, energi- och miljömål fram till 2030, med målet att göra EU klimatneutralt senast 2050. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt sedan länge att nya politiska initiativ, mål eller uppgifter som finansieras genom EU:s budget måste finansieras med nya medel och inte genom omfördelningar på bekostnad av väletablerade, redan befintliga unionsprogram eller unionspolitik som den lagstiftande myndigheten har godkänt. |
| --- | --- |

21.

Rubrik 1: Inre marknaden, innovation och digitalisering

| 22. | Europaparlamentet efterlyser en höjning av taket för rubrik 1 på grund av att marginalerna är otillräckliga för att tillgodose de större behoven och eftersom parlamentet motsätter sig användningen av överenskomna programanslag för att finansiera nya initiativ. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar att många av de politiska ambitioner som nyligen fastställts – särskilt på området energi och strategiskt och industriellt oberoende – och de nya politiska initiativen sedan januari 2021 (rättsakten om halvledare, säker konnektivitet, myndigheten för beredskap och insatser vid hälsokriser, ett nytt europeiskt Bauhaus) bör medföra ytterligare utgifter under rubrik 1. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar den nyckelroll som finansieringen inom ramen för Horisont Europa, programmet för ett digitalt Europa, programmet för den inre marknaden och Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) spelar för att stimulera innovation, stödja företag och driva på den gröna och digitala omställningen. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet ser fram emot kommissionens förslag till en ny europeisk suveränitetsfond som ska säkra unionens strategiska oberoende och minska beroendet av tredjeländer inom nyckelsektorer. Parlamentet anser att det är mycket viktigt att förslaget tillgodoser verkliga behov, bygger på en tydlig bedömning av kostnader och investeringsgap och tillhandahåller nya medel. Parlamentet insisterar på att en sådan ny fond bör inrättas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och införlivas i den fleråriga budgetramen, så att det säkerställs full kontroll från parlamentets sida. Parlamentet anser att taken i den fleråriga budgetramen bör justeras för att ta hänsyn till fonden. |
| --- | --- |

25.

Rubrik 2a: Sammanhållning

| 26. | Europaparlamentet kräver att den överenskomna finansieringen under rubrik 2a inte undergrävs och att den bevaras för sitt avsedda ändamål. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om den är tillräcklig för att tillgodose framväxande behov inom sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet understryker att den tillfälliga och kortsiktiga flexibilitet som infördes i de sammanhållningspolitiska fonderna genom en rad förslag till sammanhållningsinsatser för flyktingar i Europa (Care) har hjälpt medlemsstaterna att snabbt kunna hantera konsekvenserna av kriget mot Ukraina, i linje med modellen för investeringsinitiativen som reaktion på coronaviruset (CRII och CRII+), vilka gjorde det möjligt för EU att vidta åtgärder i början av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar unionens ambition att öka sina insatser för att bekämpa den alarmerande nivån på barnfattigdomen och bidra till att utrota den genom den nyligen inrättade europeiska barngarantin. Parlamentet varnar dock för att den nuvarande krisen har förvärrat och ytterligare kommer att förvärra den redan försämrade situationen för barn som lever i eller riskerar att hamna i fattigdom, och kommer att få långvariga konsekvenser. Parlamentet upprepar sitt krav på en brådskande ökning av finansieringen av den europeiska barngarantin med en särskild budget på minst 20 miljarder EUR för perioden 2021–2027, och insisterar på att denna särskilda budget ska bli en del av den reviderade fleråriga budgetramen och den förstärkta ESF+. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att tillgängliggöra – och medlemsstaterna att till fullo utnyttja – alla tillgängliga resurser för att effektivt genomföra barngarantin i praktiken, däribland ESF+, ReactEU och RRF. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar att även om krishanteringsåtgärder är nödvändiga och värdefulla, är sammanhållningspolitiken inte ett krishanteringsverktyg. Parlamentet är bekymrat över att sammanhållningspolitiken i allt högre grad används för att stärka annan politik och kompensera för brister i budgetflexibiliteten eller krishanteringsmekanismerna i den fleråriga budgetramen. Parlamentet anser att den befintliga möjligheten att överföra upp till 5 % av det ursprungliga anslaget från de sammanhållningspolitiska fonderna till andra program ger tillräcklig flexibilitet. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet betonar att revideringen av den fleråriga budgetramen inte får leda till en nedsättning av de på förhand tilldelade nationella anslagen. Parlamentet betonar att överenskommelsen om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 och om det sammanhållningspolitiska paketet antogs sent, och att detta i kombination med covid-19-krisen ledde till en långsam start för programplaneringsprocessen och till att projekt avbröts, men inte på grund av själva politiken. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka ansträngningarna för att förenkla administrationen. Parlamentet understryker att den försenade starten inte på något sätt ifrågasätter sammanhållningspolitikens centrala roll och mervärde som en viktig EU-investeringspolitik och ett viktigt konvergensinstrument. |
| --- | --- |

30.

Rubrik 2b: Resiliens och värden

| 31. | Europaparlamentet begär att den budgetpost som är avsedd för återbetalning av lånekostnader för återhämtningsinstrumentet ska tas bort från rubrik 2b och placeras utanför rubrikerna, och att dessa kostnader räknas utöver taken i den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet beklagar att lånekostnaderna för återhämtningsinstrumentet och återbetalningen av skulder har inkluderats som en budgetpost under rubrik 2b för perioden 2021–2027, vid sidan av flaggskeppsprogram som Erasmus+, EU för hälsa, Kreativa Europa och programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar att räntekostnader och återbetalning av skulder styrs av utvecklingen på marknaden, inte är diskretionära utgifter, inte följer logiken med utgiftstak och aldrig bör konkurrera med utgiftsprogram. Parlamentet påminner om att all aktivering av instrumentet för krisstöd också är beroende av att det finns en outnyttjad marginal under taket för denna rubrik. Parlamentet noterar med oro att de kraftigt stigande räntorna påverkar statliga emittenter. Parlamentet varnar för att finansieringskostnaderna på senare tid har ökat avsevärt på grund av de svåra marknadsförhållandena och att det råder enorm osäkerhet om de långsiktiga räntesatserna. Parlamentet betonar därför att status quo medför betydande risker för programutgifterna och den fleråriga budgetramens kapacitet att tillgodose framväxande behov. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet betonar den avgörande betydelsen av programmet EU för hälsa och unionens program för utbildning, kultur, ungdom och värden för att stödja de relevanta sektorerna efter pandemin och bekämpa desinformation. Parlamentet betonar att Europeiska socialfonden+ är en av de viktigaste drivkrafterna för att stärka unionens sociala dimension. Parlamentet beklagar att Erasmus+, som är ett program med en relativt stabil efterfrågan från år till år, har en kraftigt senarelagd finansiell profil i den nuvarande fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

34.

Rubrik 3: Naturresurser och miljö

| 35. | Europaparlamentet begär att taket för rubrik 3 justeras så snart som möjligt för att fullt ut ta hänsyn till den sociala klimatfonden, och betonar samtidigt att den godkända finansieringen under rubrik 3 inte bör undergrävas och bör bevaras för sitt avsedda ändamål. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt att den sociala klimatfonden måste införlivas fullt ut i EU:s budget och i den fleråriga budgetramen, utan att negativt påverka andra program och fonder under denna rubrik, med tanke på vikten av att säkerställa livsmedelstrygghet och genomföra den gröna given. Parlamentet påminner den andra grenen av budgetmyndigheten om dess skyldighet att respektera budgetens enhet. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet betonar den gemensamma jordbrukspolitikens (GJP) betydelse för att ge tillförlitligt stöd till jordbrukare i syfte att förbättra livsmedelstryggheten. Parlamentet påminner om att jordbrukarnas förmåga att stå emot inflationstrycket och ökade insatspriser och samtidigt uppfylla detta mål påverkas av variationerna i betalningarna från den gemensamma jordbrukspolitiken. Parlamentet understryker att småskaliga och unga jordbrukare är särskilt sårbara och påverkas av begränsade investeringsmöjligheter. Parlamentet betonar Life-programmets nyckelroll för att stödja klimatåtgärder, naturskydd och miljöskydd. |
| --- | --- |

37.

Rubrik 4: Migration och gränsförvaltning

| 38. | Europaparlamentet kräver att taket för rubrik 4 höjs så att det avspeglar den aktuella verkligheten och de reella finansieringsbehoven i förbindelse med unionens migrations- och gränsförvaltningspolitik och -program. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet betonar att kriget mot Ukraina och det efterföljande beslutet att tillämpa direktivet om tillfälligt skydd kommer att medföra ett långsiktigt ekonomiskt åtagande att stödja medlemsstaterna, vilket ställer oväntade krav på asyl-, migrations- och integrationsfonden (Amif), instrumentet för gränsförvaltning och visering och skapar ytterligare ansvarsområden för de decentraliserade byråerna under rubrik 4. Parlamentet uttrycker vidare oro över att kommissionens successiva förslag om förlängningar av byråernas mandat urholkar budgetanslaget för instrumentet för gränsförvaltning och visering. |
| --- | --- |

39.

Rubrik 5: Säkerhet och försvar

| 40. | Europaparlamentet kräver en höjning av taket för rubrik 5. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet vill se en snabb översyn av den fleråriga budgetramen för att förstärka EU:s försvarsinstrument, såsom Europeiska försvarsfonden, militär rörlighet och framtida gemensamma upphandlingsmekanismer för EU:s försvar, närmare bestämt instrumentet för förstärkning av den europeiska försvarsindustrin genom gemensam upphandling och det europeiska försvarsinvesteringsprogrammet, förutsatt att de stärker EU:s försvarstekniska och försvarsindustriella bas och säkerställer ett europeiskt mervärde. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet noterar i ljuset av den mycket annorlunda geopolitiska kontexten kommissionens förslag till rättsakt om en förstärkning av den europeiska försvarsindustrin genom gemensam upphandling för perioden 2022–2024 samt dess avsikt att lägga fram ett förslag till ett europeiskt försvarsinvesteringsprogram för perioden därefter, vars syfte skulle vara att införa gemensam upphandling och livscykelförvaltning av militär kapacitet. Parlamentet betonar att de nödvändiga utgifterna för att stärka försvarssamarbetet och försvarsinvesteringarna inte kan täckas inom taket för rubrik 5. Parlamentet understryker behovet av investeringar för att stärka säkerhetspolitiken och finansiera teknisk innovation i ett ständigt föränderligt säkerhetslandskap. |
| --- | --- |

42.

Rubrik 6: Grannskapet och omvärlden

| 43. | Europaparlamentet efterlyser en ökning av taket för rubrik 6 för att fullt ut täcka nuvarande och prognostiserade framtida behov i unionens yttre åtgärder och för att skapa tillräcklig kapacitet för att hantera kriser och framväxande behov. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet beklagar att de medel som fanns tillgängliga under rubrik 6 redan före kriget mot Ukraina var helt otillräckliga och att trycket på denna rubrík sedan dess har ökat avsevärt. Parlamentet understryker att den fortsatta finansieringen av behoven bland flyktingarna från Syrien, Irak och andra länder inte beaktades i budgeten för den fleråriga budgetramen eller budgeten för instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen (NDICI – Europa i världen) och därför borde ha finansierats med nya anslag med en motsvarande höjning av taket för rubrik 6, snarare än genom omfördelningar. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet noterar den snabba försämringen på det internationella planet sedan början av denna fleråriga budgetram, både i grannländer och utanför, som en följd av livsmedels- och energikriserna, klimatkrisen och den ekonomiska krisen, som drastiskt har ökat trycket på rubrik 6. Parlamentet noterar att utöver den upprepade användningen av flexibilitetsmekanismen har bufferten för NDICI – Europa i världen uttömts mycket snabbt och använts utöver sitt huvudsyfte, dvs. att reagera på nya utmaningar och prioriteringar, särskilt för tillhandahållande av makroekonomiskt stöd. Parlamentet anser att en förbättrad krishantering är avgörande med tanke på de många globala utmaningarna. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet understryker att det humanitära biståndet under rubrik 6 har pressats till sitt yttersta och har krävt återkommande förstärkningar. Parlamentet insisterar på att ökad finansiering för humanitärt bistånd och snabbinsatspelaren i NDICI – Europa i världen är avgörande för att unionen ska kunna tillhandahålla bistånd till Ukraina, men även säkerställa stöd till behövande samhällen och regioner och förverkliga sin ambition att vara en ledande givare av humanitärt bistånd. Parlamentet understryker att ytterligare behov i Ukraina inte får leda till att pengar avleds från andra behövande geografiska regioner, i synnerhet från det östra och södra grannskapet, eller från tematiska prioriteringar. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet understryker vikten av att tillhandahålla ytterligare stöd till Ukraina genom makroekonomiskt stöd. Parlamentet betonar att det krävs en mycket högre avsättningsnivå än standardnivån på 9 % för lån till Ukraina på grund av den ökade risken för betalningsinställelse. Parlamentet noterar i detta sammanhang kommissionens förslag av den 9 november 2022 (21). Parlamentet understryker att vägen framåt är att gå från en ad hoc-strategi till en strukturell strategi. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet understryker att beslutet att bevilja Ukraina och Moldavien status som kandidatland innebär att stöd tillhandahålls inom ramen för föranslutningsinstrumentet (IPA) i stället för NDICI – Europa i världen, vilket kan kräva en revidering av den relevanta rättsliga grunden. Parlamentet insisterar på att stödet till andra kandidatländer, särskilt på västra Balkan, måste bibehållas på sin nuvarande nivå. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att unionen lever upp till sina internationella klimatåtaganden och i synnerhet åtagandet att tillhandahålla finansiering till internationell klimatfinansiering och relevanta program inom NDICI – Europa i världen. |
| --- | --- |

49.

Rubrik 7: Europeisk offentlig förvaltning

| 50. | Europaparlamentet kräver att utgifterna under rubrik 7 fastställs på en nivå som garanterar att EU har en ändamålsenlig och effektiv förvaltning. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet insisterar på att tillräckliga medel anslås till unionens institutioner, organ och byråer för att säkerställa ett effektivt genomförande och verkställande av all unionslagstiftning och unionspolitik i linje med föränderliga uppgifter. Parlamentet påminner om vikten av att anslå tillräckliga resurser till en förstärkt ram för cybersäkerhet för unionens institutioner, organ och byråer. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet kräver ett snabbt antagande av den riktade revideringen av budgetförordningen i förbindelse med hanteringen av dröjsmålsränta vid sen återbetalning av annullerade eller nedsatta böter vid konkurrensöverträdelser, för att undvika tryck på utgifterna under rubrik 7. Parlamentet betonar att det har antagit sin ståndpunkt och är redo att förhandla. Parlamentet uppmuntrar rådet att prioritera behandlingen av detta förslag och inleda förhandlingar med parlamentet. |
| --- | --- |

52.

Betalningsbemyndiganden

| 53. | Europaparlamentet påminner om att betalningsbemyndigandena härrör direkt från åtaganden och att varje höjning av taken för åtaganden per rubrik därför måste åtföljas av en motsvarande höjning av taket för betalningar för samma eller efterföljande år. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet noterar förseningarna i programgenomförandet och uppmanar kommissionen att genomföra en riskanalys av den potentiella inverkan på betalningstaket som en del av översynen och att lägga fram de nödvändiga förslagen i revideringen av den fleråriga budgetramen i syfte att undvika en betalningskris som allvarligt skulle drabba mottagarna av medel från EU-budgeten. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet varnar dessutom för användningen av externa inkomster avsatta för särskilda ändamål, som påverkas av marknadens svängningar, som ersättning för anslag inom ramen för den fleråriga budgetramen och den risk som detta kan innebära för genomförandet av betalningarna. |
| --- | --- |

55.

Egna medel

| 56. | Europaparlamentet påpekar att den fleråriga budgetramen och egna medel är nära sammanlänkade. Parlamentet betonar i detta sammanhang behovet av hållbara och resilienta inkomster för EU:s budget. Parlamentet påminner om att parlamentet, rådet och kommissionen i det rättsligt bindande interinstitutionella avtalet antog en färdplan för införandet av tillräckliga nya egna medel för att åtminstone täcka återbetalningen av skulden inom ramen för NextGenerationEU. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt sedan länge att reformen av de egna medlen är nödvändig för att bättre anpassa inkomstsidan i EU-budgeten till EU:s bredare politiska prioriteringar. Parlamentet förväntar sig därför att omfattningen, utformningen och sammansättningen av korgen med nya egna medel inte bara säkrar ytterligare inkomstflöden, utan också bidrar till att åtgärda brådskande politiska frågor i en ekonomisk miljö som präglas av inflation och höga energipriser. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar rådet att göra snabba framsteg med förslagen från december 2021 om nya egna medel. Parlamentet understryker att i linje med färdplanen förväntas nya egna medel, som härrör från förslagen om det reformerade utsläppshandelssystemet och mekanismen för koldioxidjustering vid gränserna, införas den 1 januari 2023. Parlamentet betonar att de nya egna medlen baserade på pelare I i OECD:s och G20:s inkluderande ramverk också ska införas senast samma datum. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet ser fram emot kommissionens förslag om ett andra paket nya egna medel som ska läggas fram under det tredje kvartalet 2023. Parlamentet är övertygat om att snabba och beslutsamma åtgärder för att reformera de egna medlen särskilt kommer att säkerställa EU:s starka kreditbetyg, som fortsatt är en nödvändig förutsättning med tanke på de många utmaningarna. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att, med tanke på de ökade finansieringsbehoven, reflektera utöver det interinstitutionella avtalet och undersöka om det är nödvändigt att föreslå ytterligare nya, innovativa och genuina egna medel. |
| --- | --- |

59.

Flexibilitet och krishantering i EU:s budget: från punktinsatser till systemisk och långsiktig beredskap

| 60. | Europaparlamentet betonar att EU:s budget måste säkras den flexibilitet och det budgetutrymme som krävs för att den ska kunna reagera på kriser och anpassa sig till framväxande och ökande behov. Parlamentet understryker behovet av en översyn av krishanterings- och flexibilitetsinstrumenten för att säkerställa att de är av den omfattning som krävs, att de kan aktiveras snabbt och att de förblir under budgetmyndighetens två parters fulla behörighetsområde. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet anser att den kraftiga inflationsökningen och dess dominoeffekter på EU-budgetens köpkraft ytterligare har begränsat det nödvändiga utrymmet och påverkat de program som den finansierar. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheterna att införa en tillfällig justeringsmekanism för att avvika från den automatiska deflatorn på 2 % i händelse av inflationschocker. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet insisterar på att tillbakadragna anslag bör hållas kvar i EU:s budget och mobiliseras av budgetmyndigheten inom ramen för det årliga budgetförfarandet. Parlamentet understryker att motsvarande ändringar måste göras i budgetförordningen. Parlamentet påpekar att enbart nivån på tillbakadraganden från forskning har varit betydande i början av den nuvarande fleråriga budgetramen. Parlamentet betonar att ytterligare budgetflexibilitet kommer att uppnås genom att man behåller tillbakadragna anslag i budgeten. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet påminner om att de särskilda instrumenten ligger utanför taken i den fleråriga budgetramen, vilket säkerställer en viss flexibilitet och förmåga att reagera på kriser, och att de endast utnyttjas på beslut av budgetmyndigheten. Parlamentet pekar på den omfattande användningen av de särskilda instrumenten under den fleråriga budgetramens två första år. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet anser att de särskilda instrumenten är begränsade både på grund av knappa resurser och av en stelbent utformning, vilket hämmar deras förmåga att fungera som effektiva krishanteringsverktyg. Parlamentet betonar därför att revideringen är absolut nödvändig för att bredda potentialen i de befintliga flexibilitetsbestämmelserna. Parlamentet beklagar beslutet att slå samman reserven för katastrofbistånd och Europeiska unionens solidaritetsfond i den nuvarande fleråriga budgetramen, vilket har lett till allvarliga brister och minskat den totala tillgängliga finansieringen med cirka hälften. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet begär att de årliga anslagen till flexibilitetsmekanismen ska ökas från 915 miljoner euro till 2 miljarder euro. Parlamentet begär dessutom att reserven för solidaritet och katastrofbistånd delas upp i två delar – reserven för katastrofbistånd och Europeiska unionens solidaritetsfond – och att de årliga anslagen ökas från 1,2 miljarder euro för reserven för solidaritet och katastrofbistånd generellt till 1 miljard euro för varje del i 2018 års priser. Parlamentet menar att detta kommer att ge viktiga extra resurser för att tillgodose nuvarande och framväxande behov, särskilt i ljuset av intensifieringen och mångdubblingen av extrema väderförhållanden och med hänsyn till den humanitära situationen i världen. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet begär att både det årliga taket för åtagandebemyndiganden och för betalningsbemyndiganden för utnyttjande av det samlade marginalinstrumentet avskaffas. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet betonar vidare att de olika särskilda instrumenten omfattas av olika regler om överföring, och vill se en harmonisering av dessa regler så att beloppen kan användas fram till år n+3 för alla särskilda instrument, vilket skapar ytterligare flexibilitet. Parlamentet insisterar på att förfallna belopp efter år n+3 på nytt ska göras tillgängliga inom ramen för flexibilitetsmekanismen eller det samlade marginalinstrumentet. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet insisterar på att det, vid sidan av en förstärkning av de befintliga särskilda instrumenten, är nödvändigt att inrätta ett ytterligare permanent särskilt instrument utöver taken i den fleråriga budgetramen, så att EU-budgeten bättre kan anpassas till och snabbt reagera på kriser och deras sociala och ekonomiska effekter. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att detta gemensamma krisinstrument kan tas i bruk effektivt och snabbt när behov uppstår. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet betonar att sammanhållningspolitiken är en av unionens huvudsakliga prioriteringar, med långsiktiga investeringsmål kopplade till EU:s strategiska agenda, särskilt den europeiska gröna given och den digitala agendan, och att den inte bör användas för att komplettera finansieringen av annan politik. |
| --- | --- |

69.

Utvärdera nya inslag i den nuvarande fleråriga budgetramen och förbereda grunden för den fleråriga budgetramen efter 2027 till stöd för en mer resilient EU-budget

| 70. | Europaparlamentet påpekar att den nuvarande fleråriga budgetramen och det interinstitutionella avtalet innehåller ett antal nya inslag som inte fanns med i tidigare programperioder och som bör granskas grundligt inom ramen för halvtidsöversynen och revideringen. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet anser att den nya fleråriga budgetramens struktur med rubriker som samlar utgifterna per politiskt kluster är enklare och underlättar budgetförvaltningen inom kommissionen. Parlamentet anser att nomenklaturen – med ett mindre antal budgetposter och ibland en enda post som omfattar ett mycket stort utgiftsprogram såsom är fallet för asyl-, migrations- och integrationsfonden och instrumentet för gränsförvaltning och visering – saknar nödvändig detaljtransparens och i hög grad begränsar budgetmyndighetens korrekta tillsyn och beslut. Parlamentet förväntar sig att kommissionen ser över ändringarna av strukturen och kontoplanen före den nya fleråriga budgetperioden. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet välkomnar förordningens positiva inverkan på en generell villkorlighetsordning för skyddet av EU:s budget och anser att den redan har fungerat som ett effektivt avskräckande medel mot överträdelser av rättsstatsprincipen vid användningen av EU-medel. Parlamentet betonar den tydliga kopplingen mellan respekten för rättsstatsprincipen och ett effektivt genomförande av EU:s budget, och uppmanar kommissionen att säkerställa ett kraftfullt genomförande av villkorlighetsförordningen. Parlamentet noterar att all form av uppskalning av den fleråriga budgetramen för 2021–2027 bör syfta till att stärka skyddet av rättsstatsprincipen och unionens ekonomiska intressen. Parlamentet insisterar dessutom på skyldigheten att följa Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna vid genomförandet av EU:s budget. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet upprepar behovet av ökad transparens i EU:s utgifter och efterlyser införandet av en obligatorisk gemensam interoperabel databas för att möjliggöra övervakning av direkta och slutliga mottagare av EU-medel i ett maskinläsbart format och därmed ge en tydlig översikt över alla mottagare av EU-medel. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag av den 16 maj 2022 om omarbetning av budgetförordningen som en lämplig utgångspunkt för inrättandet av ett interoperabelt digitalt system för revisions- och kontrolländamål. Parlamentet noterar att kommissionen föreslog att dessa ändringar skulle gälla från och med den fleråriga budgetramen efter 2027. Parlamentet understryker dock att en mer ambitiös övergång är genomförbar och önskvärd. Parlamentet betonar dessutom behovet av att göra informationen mer lättillgänglig för allmänheten. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet erinrar om de mål för klimat och biologisk mångfald som fastställts i det interinstitutionella avtalet. Parlamentet påminner kommissionen om dess skyldighet enligt det interinstitutionella avtalet att regelbundet utvärdera de framsteg som uppnåtts med insatserna för integrering av klimatåtgärder och undersöka om målen har uppnåtts eller är på väg att uppnås. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka att principen om att inte orsaka betydande skada genomförs och vidta nödvändiga korrigerande åtgärder om och när så behövs. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet framhäver behovet av en betydande förbättring av metoderna för integrering av klimat och biologisk mångfald och av att säkerställa att det verkligen handlar om extra utgifter för klimat och biologisk mångfald när de medräknas i de respektive minimiutgiftsmålen, i linje med de konkreta förslagen från revisionsrätten och parlamentet. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet förväntar sig mer ambitiösa finansiella åtaganden i den nuvarande och kommande fleråriga budgetramen i linje med EU:s globala åtagande att behandla klimatförändringarna och stoppa förlusten av biologisk mångfald. Parlamentet förväntar sig att alla åtaganden och utfästelser om internationell klimatfinansiering planeras fullt ut i linje med de globala förhandlingarna. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att de överenskomna målen för integrering av biologisk mångfald för 2026 och 2027 uppnås. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hur klimatmålen och målen för biologisk mångfald bättre kan integreras i den fleråriga budgetramen efter 2027 för att säkerställa att unionen fullgör sina åtaganden. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet upprepar att programmen bör genomföras på ett sätt som främjar jämställdhet i genomförandet av deras mål. Parlamentet välkomnar kommissionens arbete med en ny klassificering för att mäta hur unionens utgifter påverkar jämställdheten. Parlamentet anser att klassificeringen bör ge en korrekt och heltäckande bild av programmens inverkan på jämställdheten. Parlamentet kräver att klassificeringen utvidgas till att omfatta alla program inom den fleråriga budgetramen och bättre integreras i den fleråriga budgetramen. Parlamentet betonar i detta avseende behovet av en systematisk insamling och analys av könsuppdelade uppgifter. Parlamentet förväntar sig att all könsrelevant rapportering baseras på volym och inte på antal åtgärder. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att följa upp genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling i alla relevanta program inom den fleråriga budgetramen i enlighet med det interinstitutionella avtalet och att därför utveckla en robust metod för att spåra utgifter relaterade till målen för hållbar utveckling och sociala utgifter i EU:s budget. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet påminner om att den nuvarande fleråriga budgetramen åtföljdes av NextGenerationEU, ett instrument utan motstycke för att främja återhämtningen efter pandemin. Parlamentet anser att detta instrument hittills har varit framgångsrikt och bör genomföras fullt ut. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet anser att unionen spelar en allt viktigare roll när det gäller att ge stöd till anställningsskydd och inkomstkompensation i krissituationer och säkerställa en rättvis omställning till ett koldioxidneutralt samhälle. Parlamentet understryker i detta sammanhang den avgörande roll som instrumentet för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (Sure) spelar för att ge stöd till system för tillfälligt arbete och arbetstagare i medlemsstaterna och för att minska risken för arbetslöshet. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma effekterna av Sure och hur det kan vidareutvecklas för framtida unionsåtgärder i samband med sociala kriser. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet påpekar att många av de nya utgiftsbehoven på områden som ekonomisk och social återhämtning, klimatförändringsrelaterad politik och finansiering med koppling till krisen i Ukraina, inte följer den traditionella logiken med förutsägbara investeringar på medellång sikt. Parlamentet anser att utgifter för den sociala klimatfonden, försvar, krishantering och katastrofinsatser är fall där EU-åtgärder är klart motiverade. Parlamentet förväntar sig att denna trend mot ett mer diversifierat utgiftslandskap kommer att fortsätta i takt med att EU-samarbetets omfattning och djup utvecklas. Parlamentet understryker därför behovet av en korrekt utformad och anpassningsbar flerårig budgetram så att utformningen av EU:s budget gör det möjligt för EU att ta på sig nya uppgifter och funktioner utan att medel avleds från antagna program och prioriteringar. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet understryker att många av bristerna och otillräckligheterna i den nuvarande fleråriga budgetramen är kopplade till dess logik och utformning, där utgifternas förutsägbarhet styr besluten om struktur och belopp och begränsar flexibiliteten. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet beklagar den gradvisa minskningen av EU:s budget som en procentandel av EU:s bruttonationalinkomst (BNI) och den alltför stora fokuseringen på att begränsa de totala utgifterna till cirka 1 % av EU:s BNI. Parlamentet anser att detta har hindrat unionen från att uppfylla sina fastställda ambitioner och berövat unionen förmågan att reagera på kriser och framväxande behov och samtidigt säkerställa demokratisk ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet insisterar på att efterföljaren till den nuvarande fleråriga budgetramen ska vara utrustad för att fullt ut och på ett flexibelt sätt kunna hantera en rad politiska prioriteringar och utgiftsbehov och säkerställa resiliens i händelse av kriser. Parlamentet anser att en höjning av taket för egna medel skulle skapa budgetutrymme för att reagera på kriser och framväxande behov, samtidigt som man garanterar förutsägbarhet i utgifterna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att se över hela strukturen för den fleråriga budgetramen, inbegripet programperiodernas längd, som en del av en mer långsiktig diskussion om EU:s budget efter 2027 i ljuset av de föränderliga utgiftsbehoven. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen, efter det nödvändiga införandet av NextGenerationEU och Sure, upprepade gånger har föreslagit användningen av instrument utanför budgeten, särskilt enligt artikel 122 i EUF-fördraget, vilket inte kräver parlamentets tillsyn och därmed undergräver transparensen och ansvarsskyldigheten i de offentliga utgifterna. Parlamentet anser i detta avseende att en årlig plenardebatt i parlamentet om alla EU:s finanser, inklusive instrument utanför budgeten, kommer att vara ett viktigt steg mot ökad transparens och ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet har för avsikt att mycket noggrant övervaka genomförandet av avtalet om budgetkontroll av nya förslag på grundval av artikel 122 i EUF-fördraget, som ingick i överenskommelsen om den fleråriga budgetramen. Parlamentet påminner om att sådana förslag ofta medför betydande budgetkonsekvenser som kan påverka utvecklingen av EU:s utgifter. Parlamentet är fast beslutet att säkerställa att det får en lämplig roll och involveras i denna process, som en likvärdig del av EU:s budgetmyndighet. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet betonar att trenden mot ökad användning av externa inkomster avsatta för särskilda ändamål inte är en tillfredsställande lösning inom ramen för gällande bestämmelser, eftersom den försvagar budgetmyndighetens (parlamentet och rådet) roll och därmed undergräver den demokratiska kontrollen och minskar transparensen i EU:s finanser. Parlamentet kräver rättsligt sunda lösningar som möjliggör riktade engångstillägg eller behovsbaserade tillägg som innebär samma fördelar som öronmärkta inkomster (dvs. som inte räknas av mot taken), men som samtidigt står under budgetmyndighetens fulla kontroll. Parlamentet påminner om sitt åtagande när det gäller universalitetsprincipen. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet betonar att den pågående revideringen av budgetförordningen bör anpassa reglerna för budgetinstrumenten till de rådande omständigheterna, där externa inkomster avsatta för särskilda ändamål, upp- och utlåningstransaktioner, förvaltningsfonder och instrument enligt artikel 122 i EUF-fördraget används allt mer trots att de ofta kringgår gemenskapsmetoden och därmed budgetmyndighetens granskning, vilket minskar medlens spårbarhet och ansvarsskyldigheten. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet pekar särskilt på förklaringen om en omprövning av externa inkomster avsatta för särskilda ändamål och bestämmelserna om upp- och utlåning i budgetförordningen, som man enades om i förhandlingarna om den fleråriga budgetramen. Parlamentet anser att externa inkomster avsatta för särskilda ändamål samt tillgångar och skulder i samband med upp- och utlåningstransaktioner bör utgöra en integrerad del av EU:s budget och antas av budgetmyndigheten som en del av denna budget. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet upprepar sitt långvariga krav på att alla EU:s instrument som täcker utgifter på EU-nivå, inbegripet förvaltningsfonder, ska införlivas fullt ut i budgeten i enlighet med fördraget, för att på så sätt säkerställa transparens, fullständig demokratisk kontroll och skydd av EU:s offentliga finanser och ekonomiska intressen. Parlamentet insisterar dock på att integreringen av dessa instrument i EU:s budget inte får leda till en minskning av finansieringen av annan EU-politik och andra EU-program. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet framhåller moderniseringsfonden och innovationsfonden (klimatinvesteringsfonden) som framträdande fall i detta sammanhang. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå att de inkluderas fullt ut i den fleråriga budgetramen efter 2027 med den relevanta kvasiautomatiska justeringen av taken. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet understryker att kravet på enhällighet för antagande av förordningen om den fleråriga budgetramen hindrar de nödvändiga besluten i revideringsprocessen. Parlamentet uppmanar kommissionen att bygga vidare på arbetet inom konferensen om Europas framtid om budgeten. Parlamentet anser, i linje med konferensens förslag, att det ordinarie lagstiftningsförfarandet bör tillämpas på antagandet av förordningen om den fleråriga budgetramen och beslutet om egna medel, så att parlamentet till fullo får de budgetbefogenheter som de nationella parlamenten åtnjuter. Parlamentet anser dessutom att utformningen av den fleråriga budgetramen bör vara en nedifrån-och-upp-process baserad på ett omfattande deltagande av berörda parter. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet påminner om att övergångsklausulen i artikel 312.2 i EUF-fördraget gör det möjligt att anta förordningen om den fleråriga budgetramen med kvalificerad majoritet och uppmanar Europeiska rådet att tillämpa den för att påskynda beslutsfattandet. |
| --- | --- |

93.

o

o o

| 94. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

94.

---

(1)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(2)  EUT C 444 I, 22.12.2020, s. 1.

(3)  EUT C 445, 29.10.2021, s. 252.

(4)  EUT L 424, 15.12.2020, s. 1.

(5)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(6)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

(7)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

(8)  Antagna texter: P9_TA(2022)0403.

(9)  EUT C 428, 13.12.2017, s. 10.

(10)  Antagna texter, P9_TA(2022)0366.

(11)  Antagna texter, P9_TA(2022)0309.

(12)  Antagna texter, P9_TA(2022)0254.

(13)  Antagna texter, P9_TA(2022)0219.

(14)  EUT C 224, 8.6.2022, s. 37.

(15)  EUT C 184, 5.5.2022, s. 179.

(16)  EUT C 445, 29.10.2021, s. 240.

(17)  EUT C 371, 15.9.2021, s. 110.

(18)  EUT C 202, 28.5.2021, s. 31.

(19)  EUT C 363, 28.10.2020, s. 179.

(20)  Förslag av den 19 juli 2022 till förordning om inrättande av instrumentet för förstärkning av den europeiska försvarsindustrin genom gemensam upphandling (COM(2022)0349).

(21)  COM(2022)0595, COM(2022)0596, COM(2022)0597.

---

| 17.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/129 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/129

---

P9_TA(2022)0451

Överläggningarna i utskottet för framställningar under 2021

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2022 om resultatet av överläggningarna i utskottet för framställningar under året 2021 (2022/2024(INI))

(2023/C 177/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om överläggningarna i utskottet för framställningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om överläggningarna i utskottet för framställningar,

| — | med beaktande av artiklarna 10 och 11 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 10 och 11 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artiklarna 20, 24 och 227 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), som återspeglar den vikt som fördraget lägger vid rätten för medborgare och bosatta i EU att föra fram sina problem och göra Europaparlamentet uppmärksamt på dem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 20, 24 och 227 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), som återspeglar den vikt som fördraget lägger vid rätten för medborgare och bosatta i EU att föra fram sina problem och göra Europaparlamentet uppmärksamt på dem,

| — | med beaktande av artikel 228 i EUF-fördraget om Europeiska ombudsmannens roll och uppgifter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 228 i EUF-fördraget om Europeiska ombudsmannens roll och uppgifter,

| — | med beaktande av artikel 44 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), om rätten att göra framställningar till Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 44 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), om rätten att göra framställningar till Europaparlamentet,

| — | med beaktande av bestämmelserna i EUF-fördraget om överträdelseförfarandet, särskilt artiklarna 258 och 260, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bestämmelserna i EUF-fördraget om överträdelseförfarandet, särskilt artiklarna 258 och 260,

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2022 om dialog med medborgarna: rätten att göra framställningar, rätten att vända sig till Europeiska ombudsmannen och det europeiska medborgarinitiativet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2022 om dialog med medborgarna: rätten att göra framställningar, rätten att vända sig till Europeiska ombudsmannen och det europeiska medborgarinitiativet (1),

| — | med beaktande av artiklarna 54 och 227.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 54 och 227.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar (A9-0271/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar (A9-0271/2022), och av följande skäl:

| A. | Syftet med det årliga betänkandet om resultatet av överläggningarna i utskottet för framställningar är att analysera de framställningar som mottogs 2021 och förbindelserna med andra institutioner och ge en rättvisande bild av de mål som uppnåtts under 2021. |
| --- | --- |

A.

Syftet med det årliga betänkandet om resultatet av överläggningarna i utskottet för framställningar är att analysera de framställningar som mottogs 2021 och förbindelserna med andra institutioner och ge en rättvisande bild av de mål som uppnåtts under 2021.

| B. | Under 2021 mottog parlamentet 1 392 framställningar, vilket motsvarar ungefär hälften av det antal som mottogs 2013 (2 891) och 2014 (2 715), då det totala antalet mottagna framställningar var som högst. Antalet framställningar som lämnades in 2021 innebar också en minskning med 11,5 % jämfört med de 1 573 framställningar som lämnades in 2020 och en liten ökning med 2,5 % jämfört med de 1 357 framställningar som lämnades in 2019. |
| --- | --- |

B.

Under 2021 mottog parlamentet 1 392 framställningar, vilket motsvarar ungefär hälften av det antal som mottogs 2013 (2 891) och 2014 (2 715), då det totala antalet mottagna framställningar var som högst. Antalet framställningar som lämnades in 2021 innebar också en minskning med 11,5 % jämfört med de 1 573 framställningar som lämnades in 2020 och en liten ökning med 2,5 % jämfört med de 1 357 framställningar som lämnades in 2019.

| C. | Antalet användare som stödde en eller flera framställningar på parlamentets webbportal för framställningar uppgick till 209 272 under 2021. Detta innebär en mycket stor ökning jämfört med de 48 882 användare som gav sitt stöd till framställningar under 2020. Antalet klick till stöd för framställningar ökade också under 2021 och uppgick till totalt 217 876 (jämfört med 55 129 under 2020). Framställning nr 0549/2021, ingiven av Adriana Muresan och undertecknad av ytterligare 22 735 personer, om de påstått dåliga säkerhetsförhållandena på parkeringsplatser för lastbilar och kommersiella fordon på det europeiska vägnätet var den framställning som fick flest underskrifter under 2021. |
| --- | --- |

C.

Antalet användare som stödde en eller flera framställningar på parlamentets webbportal för framställningar uppgick till 209 272 under 2021. Detta innebär en mycket stor ökning jämfört med de 48 882 användare som gav sitt stöd till framställningar under 2020. Antalet klick till stöd för framställningar ökade också under 2021 och uppgick till totalt 217 876 (jämfört med 55 129 under 2020). Framställning nr 0549/2021, ingiven av Adriana Muresan och undertecknad av ytterligare 22 735 personer, om de påstått dåliga säkerhetsförhållandena på parkeringsplatser för lastbilar och kommersiella fordon på det europeiska vägnätet var den framställning som fick flest underskrifter under 2021.

| D. | Det stora antalet framställningar som ger uttryck för medborgarnas oro över de folkhälsorelaterade och socioekonomiska krissituationerna, vaccinering och genomförandet av EU:s digitala covidintyg, som uppkommit till följd av den ihållande covid-19-pandemin, har bidragit avsevärt till ökningen av antalet framställningar som registrerades 2021 om detta ämne jämfört med det föregående året. Bland de framställningar som mottogs 2021 rörde 17,3 % covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

D.

Det stora antalet framställningar som ger uttryck för medborgarnas oro över de folkhälsorelaterade och socioekonomiska krissituationerna, vaccinering och genomförandet av EU:s digitala covidintyg, som uppkommit till följd av den ihållande covid-19-pandemin, har bidragit avsevärt till ökningen av antalet framställningar som registrerades 2021 om detta ämne jämfört med det föregående året. Bland de framställningar som mottogs 2021 rörde 17,3 % covid-19-pandemin.

| E. | Antalet framställningar som togs emot under 2021 med en begäran om fullständig efterlevnad av EU:s miljölagstiftning och om effektiva och snabba åtgärder, i linje med försiktighetsprincipen för att skydda ekosystem och habitat av unionsbetydelse, har ökat betydligt och uppgick till totalt 327 (23,5 %). |
| --- | --- |

E.

Antalet framställningar som togs emot under 2021 med en begäran om fullständig efterlevnad av EU:s miljölagstiftning och om effektiva och snabba åtgärder, i linje med försiktighetsprincipen för att skydda ekosystem och habitat av unionsbetydelse, har ökat betydligt och uppgick till totalt 327 (23,5 %).

| F. | Det stora antalet framställningar som lämnades in 2021 visar att medborgarna, även under pandemins andra år, hade stort förtroende för parlamentet och valde att rikta sina farhågor och klagomål direkt till sina valda företrädare på EU-nivå, som de ansåg vara källan till beslutsfattande. Parlamentet måste göra sitt yttersta för att förvalta detta förtroende. |
| --- | --- |

F.

Det stora antalet framställningar som lämnades in 2021 visar att medborgarna, även under pandemins andra år, hade stort förtroende för parlamentet och valde att rikta sina farhågor och klagomål direkt till sina valda företrädare på EU-nivå, som de ansåg vara källan till beslutsfattande. Parlamentet måste göra sitt yttersta för att förvalta detta förtroende.

| G. | Det totala antalet framställningar är dock fortfarande blygsamt i förhållande till EU:s totala befolkning, vilket visar att insatserna fortfarande måste intensifieras för att öka medborgarnas medvetenhet om sin rätt att göra framställningar, för att ytterligare främja detta instrument och öka den geografiska representationen av framställningar per medlemsstat, eller för att öka medvetenheten om framställningarnas eventuella användbarhet som ett sätt att uppmärksamma EU-institutionerna och medlemsstaterna på frågor som direkt berör och påverkar medborgarna. När medborgarna utövar sin rätt att göra framställningar förväntar de sig att EU-institutionerna kommer att besvara dem inom rimlig tid och tillföra ett mervärde när det gäller att finna en lösning på deras problem. Skulle man misslyckas med att agera på unionsnivå för att säkerställa ett fullständigt skydd av medborgarnas rättigheter enligt unionsrätten kommer det sannolikt att resultera i missnöje med unionen. |
| --- | --- |

G.

Det totala antalet framställningar är dock fortfarande blygsamt i förhållande till EU:s totala befolkning, vilket visar att insatserna fortfarande måste intensifieras för att öka medborgarnas medvetenhet om sin rätt att göra framställningar, för att ytterligare främja detta instrument och öka den geografiska representationen av framställningar per medlemsstat, eller för att öka medvetenheten om framställningarnas eventuella användbarhet som ett sätt att uppmärksamma EU-institutionerna och medlemsstaterna på frågor som direkt berör och påverkar medborgarna. När medborgarna utövar sin rätt att göra framställningar förväntar de sig att EU-institutionerna kommer att besvara dem inom rimlig tid och tillföra ett mervärde när det gäller att finna en lösning på deras problem. Skulle man misslyckas med att agera på unionsnivå för att säkerställa ett fullständigt skydd av medborgarnas rättigheter enligt unionsrätten kommer det sannolikt att resultera i missnöje med unionen.

| H. | Kriterierna för framställningars tillåtlighet i artikel 227 i EUF-fördraget och artikel 226 i parlamentets arbetsordning fastställer att framställningar måste inges, antingen enskilt eller tillsammans med andra, av en unionsmedborgare eller av en fysisk eller juridisk person som är bosatt eller har sitt säte i en medlemsstat i frågor som hör till EU:s verksamhetsområde och som direkt berör framställarna, varvid det sistnämnda villkoret ska tolkas mycket brett. |
| --- | --- |

H.

Kriterierna för framställningars tillåtlighet i artikel 227 i EUF-fördraget och artikel 226 i parlamentets arbetsordning fastställer att framställningar måste inges, antingen enskilt eller tillsammans med andra, av en unionsmedborgare eller av en fysisk eller juridisk person som är bosatt eller har sitt säte i en medlemsstat i frågor som hör till EU:s verksamhetsområde och som direkt berör framställarna, varvid det sistnämnda villkoret ska tolkas mycket brett.

| I. | Av de 1 392 framställningar som ingavs 2021 förklarades 368 otillåtliga medan 17 drogs tillbaka. Den relativt stora andelen (26,5 %) otillåtliga framställningar under 2021 visar att det fortfarande råder en utbredd brist på klarhet om omfattningen av unionens ansvarsområde. För att åtgärda denna situation måste kommunikationen med medborgarna uppmuntras och förbättras. |
| --- | --- |

I.

Av de 1 392 framställningar som ingavs 2021 förklarades 368 otillåtliga medan 17 drogs tillbaka. Den relativt stora andelen (26,5 %) otillåtliga framställningar under 2021 visar att det fortfarande råder en utbredd brist på klarhet om omfattningen av unionens ansvarsområde. För att åtgärda denna situation måste kommunikationen med medborgarna uppmuntras och förbättras.

| J. | Alla framställningar granskas och behandlas noggrant, effektivt och transparent. |
| --- | --- |

J.

Alla framställningar granskas och behandlas noggrant, effektivt och transparent.

| K. | Framställarna är ofta medborgare som engagerar sig för att skydda de grundläggande rättigheterna, förbättra våra samhällen och se till att de fungerar väl även i framtiden. Medborgarnas upplevelse av hur deras framställningar behandlas påverkar kraftigt deras uppfattning om EU-institutionerna och om hur man respekterar den rätt att inge framställningar som stadgas i unionsrätten. |
| --- | --- |

K.

Framställarna är ofta medborgare som engagerar sig för att skydda de grundläggande rättigheterna, förbättra våra samhällen och se till att de fungerar väl även i framtiden. Medborgarnas upplevelse av hur deras framställningar behandlas påverkar kraftigt deras uppfattning om EU-institutionerna och om hur man respekterar den rätt att inge framställningar som stadgas i unionsrätten.

| L. | Rätten att göra framställningar till Europaparlamentet är en av unionsmedborgarnas grundläggande rättigheter som anges i fördragen och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. För EU:s medborgare och invånare är rätten att göra framställningar en öppen, demokratisk och insynsvänlig mekanism som möjliggör för dem att vända sig direkt till sina folkvalda representanter. Det är därför mycket viktigt att förbättra respekten för denna rättighet och att den genomförs inom rimlig tid för att medborgarna ska kunna delta mer aktivt och effektivt i unionens liv. Genom att använda sig av framställningar kan EU-medborgarna kritisera brister i tillämpningen av unionsrätten och bidra till att överträdelser av lagstiftningen upptäcks. |
| --- | --- |

L.

Rätten att göra framställningar till Europaparlamentet är en av unionsmedborgarnas grundläggande rättigheter som anges i fördragen och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. För EU:s medborgare och invånare är rätten att göra framställningar en öppen, demokratisk och insynsvänlig mekanism som möjliggör för dem att vända sig direkt till sina folkvalda representanter. Det är därför mycket viktigt att förbättra respekten för denna rättighet och att den genomförs inom rimlig tid för att medborgarna ska kunna delta mer aktivt och effektivt i unionens liv. Genom att använda sig av framställningar kan EU-medborgarna kritisera brister i tillämpningen av unionsrätten och bidra till att överträdelser av lagstiftningen upptäcks.

| M. | Europaparlamentet är den enda EU-institution som väljs direkt av EU-medborgarna. Rätten att göra framställningar ger parlamentet och andra EU-institutioner, i synnerhet kommissionen vars roll är att säkerställa korrekt tillämpning av unionsrätten i hela unionen, en möjlighet att stärka sin lyhördhet för klagomål och farhågor i fråga om respekten för EU:s grundläggande rättigheter och efterlevnaden av EU-lagstiftningen i medlemsstaterna. Framställningar utgör därmed en värdefull informationskälla till fall där tillämpningen av unionsrätten har brustit eller där överträdelser gjorts. Detta gör det möjligt för parlamentet och andra EU-institutioner att bedöma införlivandet och tillämpningen av unionsrätten, liksom brister och kryphål i den gällande unionsrätten, och hur den påverkar rättigheterna för EU:s medborgare och invånare. De inlämnade framställningarna bör innehålla information till EU-institutionerna om inom vilka områden det krävs stora insatser och åtgärder på EU-nivå för att införliva och tillämpa EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

M.

Europaparlamentet är den enda EU-institution som väljs direkt av EU-medborgarna. Rätten att göra framställningar ger parlamentet och andra EU-institutioner, i synnerhet kommissionen vars roll är att säkerställa korrekt tillämpning av unionsrätten i hela unionen, en möjlighet att stärka sin lyhördhet för klagomål och farhågor i fråga om respekten för EU:s grundläggande rättigheter och efterlevnaden av EU-lagstiftningen i medlemsstaterna. Framställningar utgör därmed en värdefull informationskälla till fall där tillämpningen av unionsrätten har brustit eller där överträdelser gjorts. Detta gör det möjligt för parlamentet och andra EU-institutioner att bedöma införlivandet och tillämpningen av unionsrätten, liksom brister och kryphål i den gällande unionsrätten, och hur den påverkar rättigheterna för EU:s medborgare och invånare. De inlämnade framställningarna bör innehålla information till EU-institutionerna om inom vilka områden det krävs stora insatser och åtgärder på EU-nivå för att införliva och tillämpa EU-lagstiftningen.

| N. | Parlamentet har länge gått i täten för den internationella utvecklingen av framställningsprocessen och har det mest öppna och transparenta framställningsförfarandet i Europa, vilket gör det möjligt för ett betydande antal framställare att delta fullt ut i institutionens verksamhet. |
| --- | --- |

N.

Parlamentet har länge gått i täten för den internationella utvecklingen av framställningsprocessen och har det mest öppna och transparenta framställningsförfarandet i Europa, vilket gör det möjligt för ett betydande antal framställare att delta fullt ut i institutionens verksamhet.

| O. | Utskottet för framställningar är bäst lämpat för att visa medborgarna vad EU gör för dem och vilka lösningar EU kan tillhandahålla på europeisk, nationell och lokal nivå. |
| --- | --- |

O.

Utskottet för framställningar är bäst lämpat för att visa medborgarna vad EU gör för dem och vilka lösningar EU kan tillhandahålla på europeisk, nationell och lokal nivå.

| P. | Utskottet för framställningar granskar och behandlar noggrant varje framställning som inges till parlamentet. Varje framställare har rätt att få sin framställning behandlad opartiskt och rättvist i full överensstämmelse med rätten till god förvaltning enligt artikel 41 i stadgan. Alla framställare har rätt att inom rimlig tid få ett svar med information om det beslut om tillåtlighet och uppföljande åtgärder som utskottet har fattat. Svaret ska ges på framställarens eget språk eller på det språk som använts i framställningen. Varje framställare kan begära att hans eller hennes framställning tas upp på nytt på grundval av nya, relevanta omständigheter. |
| --- | --- |

P.

Utskottet för framställningar granskar och behandlar noggrant varje framställning som inges till parlamentet. Varje framställare har rätt att få sin framställning behandlad opartiskt och rättvist i full överensstämmelse med rätten till god förvaltning enligt artikel 41 i stadgan. Alla framställare har rätt att inom rimlig tid få ett svar med information om det beslut om tillåtlighet och uppföljande åtgärder som utskottet har fattat. Svaret ska ges på framställarens eget språk eller på det språk som använts i framställningen. Varje framställare kan begära att hans eller hennes framställning tas upp på nytt på grundval av nya, relevanta omständigheter.

| Q. | Europaparlamentet har redan slagit fast att kommissionens vägran att vidta åtgärder i frågor som tas upp i enskilda framställningar utgör en överträdelse av de nuvarande EU-fördragens bestämmelser om rätten att inge framställningar, eftersom den inte är begränsad till frågor av strategisk betydelse eller återspeglar strukturella problem. Kommissionen fortsätter att genomföra sin strategi för behandling av framställningar på grundval av sitt meddelande från 2017 EU-rätten: Bättre resultat genom bättre tillämpning (2) trots parlamentets begäran om att kommissionen bör revidera den inom rimlig tid. |
| --- | --- |

Q.

Europaparlamentet har redan slagit fast att kommissionens vägran att vidta åtgärder i frågor som tas upp i enskilda framställningar utgör en överträdelse av de nuvarande EU-fördragens bestämmelser om rätten att inge framställningar, eftersom den inte är begränsad till frågor av strategisk betydelse eller återspeglar strukturella problem. Kommissionen fortsätter att genomföra sin strategi för behandling av framställningar på grundval av sitt meddelande från 2017 EU-rätten: Bättre resultat genom bättre tillämpning (2) trots parlamentets begäran om att kommissionen bör revidera den inom rimlig tid.

| R. | Kommissionen har inte försett utskottet för framställningar med fullständig information om de lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder som vidtagits efter att framställningarna mottagits, samt om överträdelseförfaranden i samband med framställningar. Det finns inget offentligt register som kopplar samman framställningarna med alla vidtagna uppföljningsåtgärder till dem. |
| --- | --- |

R.

Kommissionen har inte försett utskottet för framställningar med fullständig information om de lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder som vidtagits efter att framställningarna mottagits, samt om överträdelseförfaranden i samband med framställningar. Det finns inget offentligt register som kopplar samman framställningarna med alla vidtagna uppföljningsåtgärder till dem.

| S. | Verksamheten i utskottet för framställningar bygger på de synpunkter som lämnats av framställarna. Den information som framställarna lämnar i sina framställningar och vid utskottssammanträden, tillsammans med kommissionens bedömning och svaren från medlemsstaterna och andra organ, är av avgörande betydelse för utskottets arbete. Tillåtliga framställningar är också värdefulla bidrag till de andra utskottens arbete, eftersom de översänds av utskottet för framställningar till andra utskott för yttrande eller för kännedom. Framställningar är därför viktiga i lagstiftningsprocessen, eftersom de ofta är direkt användbara för andra parlamentsutskott i lagstiftningsarbetet inom deras respektive ansvarsområde. |
| --- | --- |

S.

Verksamheten i utskottet för framställningar bygger på de synpunkter som lämnats av framställarna. Den information som framställarna lämnar i sina framställningar och vid utskottssammanträden, tillsammans med kommissionens bedömning och svaren från medlemsstaterna och andra organ, är av avgörande betydelse för utskottets arbete. Tillåtliga framställningar är också värdefulla bidrag till de andra utskottens arbete, eftersom de översänds av utskottet för framställningar till andra utskott för yttrande eller för kännedom. Framställningar är därför viktiga i lagstiftningsprocessen, eftersom de ofta är direkt användbara för andra parlamentsutskott i lagstiftningsarbetet inom deras respektive ansvarsområde.

| T. | Utskottet för framställningar fäster stor vikt vid granskningen av framställningar och vid den offentliga diskussionen kring dessa vid sina sammanträden. Framställarna har rätt att presentera sina framställningar och får ofta ordet i diskussionen. Därmed bidrar de aktivt till utskottets arbete. Utskottet för framställningar höll 12 utskottssammanträden 2021, och vid dessa diskuterades 159 framställningar med 113 framställare som deltog på distans, och de flesta av dem deltog aktivt genom att yttra sig. Det något större antalet framställningar som diskuterades vid sammanträden 2021 jämfört med 2020 kan förklaras av utskottssammanträdenas utökade tidsramar. Tolkningsmöjligheterna var dock alltid begränsade på grund av parlamentets försiktighetsåtgärder i samband med den ihållande pandemin. |
| --- | --- |

T.

Utskottet för framställningar fäster stor vikt vid granskningen av framställningar och vid den offentliga diskussionen kring dessa vid sina sammanträden. Framställarna har rätt att presentera sina framställningar och får ofta ordet i diskussionen. Därmed bidrar de aktivt till utskottets arbete. Utskottet för framställningar höll 12 utskottssammanträden 2021, och vid dessa diskuterades 159 framställningar med 113 framställare som deltog på distans, och de flesta av dem deltog aktivt genom att yttra sig. Det något större antalet framställningar som diskuterades vid sammanträden 2021 jämfört med 2020 kan förklaras av utskottssammanträdenas utökade tidsramar. Tolkningsmöjligheterna var dock alltid begränsade på grund av parlamentets försiktighetsåtgärder i samband med den ihållande pandemin.

| U. | De flesta framställningarna som ingavs 2021 handlade om grundläggande rättigheter (särskilt effekterna av covid-19-relaterade nödåtgärder på rättsstatsprincipen och demokratin, tillgången till undervisning under nedstängningarna, den fria rörligheten och rätten till arbete och hbtqi+-personers rättigheter i unionen), hälsa (särskilt frågor om tillgången till hälso- och sjukvård, folkhälsokrisen till följd av den ihållande pandemin och allt från skydd av medborgarnas hälsa, däribland vaccinationspolitik, till användning, genomförande och tillämpning av EU:s digitala covidintyg i medlemsstaterna och den påstådda diskrimineringen mellan vaccinerade och icke-vaccinerade personer), miljö (särskilt gruvverksamhet och dess inverkan på miljön, olaglig skogsavverkning, våld mot miljöengagerade visselblåsare, den möjliga förbättringen av samexistens mellan människor och stora rovdjur, olaglig avfallshantering, kärnsäkerhet, luftföroreningar, vindkraftparker, defekta glimmerhaltiga byggnadsblock och försämringen av naturliga ekosystem), minoriteters rättigheter och diskriminering (inbegripet nationella eller språkliga minoriteters rättigheter), utbildning (särskilt frågor om diskriminerande tillgång till utbildning eller ifrågasatta nationella reformer av utbildningslagstiftning), den bristande säkerheten på lastbilsparkeringar, situationen för EU-studenter i Förenade kungariket efter landets utträde ur Erasmus+, sysselsättning (särskilt frågor som rörde nationell behandling av arbetsavtal), samt många andra verksamhetsområden. |
| --- | --- |

U.

De flesta framställningarna som ingavs 2021 handlade om grundläggande rättigheter (särskilt effekterna av covid-19-relaterade nödåtgärder på rättsstatsprincipen och demokratin, tillgången till undervisning under nedstängningarna, den fria rörligheten och rätten till arbete och hbtqi+-personers rättigheter i unionen), hälsa (särskilt frågor om tillgången till hälso- och sjukvård, folkhälsokrisen till följd av den ihållande pandemin och allt från skydd av medborgarnas hälsa, däribland vaccinationspolitik, till användning, genomförande och tillämpning av EU:s digitala covidintyg i medlemsstaterna och den påstådda diskrimineringen mellan vaccinerade och icke-vaccinerade personer), miljö (särskilt gruvverksamhet och dess inverkan på miljön, olaglig skogsavverkning, våld mot miljöengagerade visselblåsare, den möjliga förbättringen av samexistens mellan människor och stora rovdjur, olaglig avfallshantering, kärnsäkerhet, luftföroreningar, vindkraftparker, defekta glimmerhaltiga byggnadsblock och försämringen av naturliga ekosystem), minoriteters rättigheter och diskriminering (inbegripet nationella eller språkliga minoriteters rättigheter), utbildning (särskilt frågor om diskriminerande tillgång till utbildning eller ifrågasatta nationella reformer av utbildningslagstiftning), den bristande säkerheten på lastbilsparkeringar, situationen för EU-studenter i Förenade kungariket efter landets utträde ur Erasmus+, sysselsättning (särskilt frågor som rörde nationell behandling av arbetsavtal), samt många andra verksamhetsområden.

| V. | Vid antagandet av föredragningslistan för sammanträdet uppmärksammar utskottet för framställningar sådana framställningar och frågor som är av stor betydelse för diskussionen på EU-nivå och behovet av att upprätthålla en rättvis geografisk täckning av ämnen i enlighet med de framställningar som mottagits. |
| --- | --- |

V.

Vid antagandet av föredragningslistan för sammanträdet uppmärksammar utskottet för framställningar sådana framställningar och frågor som är av stor betydelse för diskussionen på EU-nivå och behovet av att upprätthålla en rättvis geografisk täckning av ämnen i enlighet med de framställningar som mottagits.

| W. | Av de framställningar som mottogs 2021 ingavs 78,6 % (1 094 framställningar) via parlamentets webbportal för framställningar, vilket var en liten minskning från 79,7 % (1 254 framställningar) 2020, vilket bekräftar att parlamentets webbportal för framställningar har blivit den överlägset mest använda kanalen för medborgarna att lämna in framställningar till parlamentet. |
| --- | --- |

W.

Av de framställningar som mottogs 2021 ingavs 78,6 % (1 094 framställningar) via parlamentets webbportal för framställningar, vilket var en liten minskning från 79,7 % (1 254 framställningar) 2020, vilket bekräftar att parlamentets webbportal för framställningar har blivit den överlägset mest använda kanalen för medborgarna att lämna in framställningar till parlamentet.

| X. | Under 2021 uppnåddes det viktigaste målet för webbportalen för framställningar helt och hållet i och med att portalen var online och i drift under mer än 99,9 % av tiden. Alla framställningar utarbetades och offentliggjordes i god tid, inom några dagar efter det att de antogs, och alla interna och externa begäranden om stöd avseende användningen av och innehållet i webbportalen för framställningar besvarades på ett framgångsrikt sätt, i god tid och på alla språk. Version 2.4 av webbportalen för framställningar togs i bruk och en begäran gjordes om att inleda användningen av en AI-chattbot för webbportalen för framställningar. |
| --- | --- |

X.

Under 2021 uppnåddes det viktigaste målet för webbportalen för framställningar helt och hållet i och med att portalen var online och i drift under mer än 99,9 % av tiden. Alla framställningar utarbetades och offentliggjordes i god tid, inom några dagar efter det att de antogs, och alla interna och externa begäranden om stöd avseende användningen av och innehållet i webbportalen för framställningar besvarades på ett framgångsrikt sätt, i god tid och på alla språk. Version 2.4 av webbportalen för framställningar togs i bruk och en begäran gjordes om att inleda användningen av en AI-chattbot för webbportalen för framställningar.

| Y. | Utskottet för framställningar genomförde en undersökningsresa under 2021. Den andra undersökningsresan, som planerades till december, fattade man beslut om att skjuta upp på grund av den ökade covid-19-spridningen och för att minimera hälsoriskerna för parlamentets ledamöter och personal. |
| --- | --- |

Y.

Utskottet för framställningar genomförde en undersökningsresa under 2021. Den andra undersökningsresan, som planerades till december, fattade man beslut om att skjuta upp på grund av den ökade covid-19-spridningen och för att minimera hälsoriskerna för parlamentets ledamöter och personal.

| Z. | Enligt arbetsordningen ansvarar utskottet för framställningar för förbindelserna med Europeiska ombudsmannen, som undersöker klagomål om administrativa missförhållanden inom EU:s institutioner och organ. Den nuvarande Europeiska ombudsmannen, Emily O’Reilly, lade fram sin årsrapport för 2020 för utskottet för framställningar vid dess sammanträde den 14 juli 2021. |
| --- | --- |

Z.

Enligt arbetsordningen ansvarar utskottet för framställningar för förbindelserna med Europeiska ombudsmannen, som undersöker klagomål om administrativa missförhållanden inom EU:s institutioner och organ. Den nuvarande Europeiska ombudsmannen, Emily O’Reilly, lade fram sin årsrapport för 2020 för utskottet för framställningar vid dess sammanträde den 14 juli 2021.

| AA. | Kommissionen, som är fördragens väktare, har en viktig roll i utskottet för framställningar, och den information som lämnas av framställarna är användbar för att upptäcka eventuella överträdelser eller felaktig tillämpning av unionsrätten. |
| --- | --- |

AA.

Kommissionen, som är fördragens väktare, har en viktig roll i utskottet för framställningar, och den information som lämnas av framställarna är användbar för att upptäcka eventuella överträdelser eller felaktig tillämpning av unionsrätten.

| AB. | Utskottet för framställningar är medlem i Europeiska ombudsmannanätverket, som också omfattar Europeiska ombudsmannen, nationella och regionala ombudsmän och liknande organ i medlemsstaterna, kandidatländerna och andra länder i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, och som syftar till att främja informationsutbytet om unionsrätten och EU:s politik och att utbyta bästa praxis. |
| --- | --- |

AB.

Utskottet för framställningar är medlem i Europeiska ombudsmannanätverket, som också omfattar Europeiska ombudsmannen, nationella och regionala ombudsmän och liknande organ i medlemsstaterna, kandidatländerna och andra länder i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, och som syftar till att främja informationsutbytet om unionsrätten och EU:s politik och att utbyta bästa praxis.

| AC. | Att förbättra medborgarnas deltagande och säkerställa ett fullständigt skydd av de medborgerliga rättigheterna enligt unionsrätten är centralt för att EU ska komma närmare medborgarna. Utskottet för framställningar antog betänkandet om dialog med medborgarna: rätten att göra framställningar, rätten att vända sig till Europeiska ombudsmannen och det europeiska medborgarinitiativet (3). Fokus låg på hur man kan öka medborgarnas medvetenhet om sina rättigheter, kommunikationskampanjer för att uppmärksamma befintliga kanaler för deltagande, närmare samarbete med andra institutioner och parlamentsutskott samt ungdomars samhällsengagemang. Slutsatsen är att kommissionen måste se över sin nuvarande strategi för hanteringen av framställningar, eftersom den har lett till att frågor som rör allvarliga kränkningar av unionsrätten och som skadar skyddet av medborgarnas rättigheter inte har behandlats. Utskottet för framställningar anser att det europeiska medborgarinitiativet är ett mycket viktigt verktyg för deltagandedemokrati. Detta verktyg borde förbättras så att det kan möjliggöra för medborgarna att delta aktivt i utformningen av unionens politik och lagstiftning. |
| --- | --- |

AC.

Att förbättra medborgarnas deltagande och säkerställa ett fullständigt skydd av de medborgerliga rättigheterna enligt unionsrätten är centralt för att EU ska komma närmare medborgarna. Utskottet för framställningar antog betänkandet om dialog med medborgarna: rätten att göra framställningar, rätten att vända sig till Europeiska ombudsmannen och det europeiska medborgarinitiativet (3). Fokus låg på hur man kan öka medborgarnas medvetenhet om sina rättigheter, kommunikationskampanjer för att uppmärksamma befintliga kanaler för deltagande, närmare samarbete med andra institutioner och parlamentsutskott samt ungdomars samhällsengagemang. Slutsatsen är att kommissionen måste se över sin nuvarande strategi för hanteringen av framställningar, eftersom den har lett till att frågor som rör allvarliga kränkningar av unionsrätten och som skadar skyddet av medborgarnas rättigheter inte har behandlats. Utskottet för framställningar anser att det europeiska medborgarinitiativet är ett mycket viktigt verktyg för deltagandedemokrati. Detta verktyg borde förbättras så att det kan möjliggöra för medborgarna att delta aktivt i utformningen av unionens politik och lagstiftning.

| 1. | Europaparlamentet betonar den grundläggande roll som utskottet för framställningar spelar för att skydda och främja EU:s medborgares och invånares rättigheter genom att se till att framställarnas problem och klagomål undersöks i god tid och på ett effektivt, lämpligt och icke-diskriminerande sätt samt att framställarna informeras om vilka åtgärder som vidtagits och framsteg som gjorts gällande deras framställningar, och att de löses genom ett öppet, demokratiskt och insynsvänligt framställningsförfarande. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att det under 2021 fanns stora skillnader i antalet framställningar till utskottet för framställningar från de 27 medlemsstaterna. De flesta framställningarna gällde Spanien (17 %), följt av Tyskland (9,7 %), Italien (9,2 %), Grekland (5,9 %), Rumänien (4,1 %), Polen (4 %) och Frankrike (2,6 %). Parlamentet påpekar att antalet framställningar från de återstående medlemsstaterna var mindre än 2 % per medlemsstat. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att framställarna ofta vänder sig till utskottet för framställningar med frågor som de uppfattar som brådskande. Parlamentet understryker att en utdragen behandling av en framställning i sådana situationer inte är av något större värde för framställaren. Parlamentet anser att utskottet för framställningar bör vidta åtgärder för att åtgärda eftersläpningen i behandlingen av pågående framställningar. Parlamentet uppmanar utskottet att se över sina arbetsmetoder för att se till att alla framställningar behandlas med hjälp av en konsekvent och transparent uppsättning kriterier som garanterar en snabb och effektiv process. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att utskottet för framställningar är lika tillgängligt för medborgare och invånare i alla 27 medlemsstater och att behandlingen av framställningar bör vara geografiskt balanserad. Parlamentet anser i detta avseende att man bör öka sina ansträngningar för att främja den roll som utskottet för framställningar har och det arbete som utskottet utför och öka medvetenheten hos alla EU-medborgare om möjligheten att göra en framställning till parlamentet. Parlamentet betonar att utskottet för framställningar, när det antar dagordningen för sammanträden, utfrågningar och tjänsteresor, måste följa sina riktlinjer och objektiva kriterier, som exempelvis hur de utvalda framställningarna bidrar till den pågående EU-debatten och hur balanserad den geografiska täckningen är bland de mottagna framställningarna. Parlamentet betonar att utskottets verksamhet alltid måste syfta till att besvara den fråga som direkt berör framställaren. Parlamentet påminner i detta sammanhang om den europeiska dimensionen hos utskottet för framställningar, vars roll är att, i enlighet med EUF-fördraget, behandla framställningar om frågor som hör till Europeiska unionens verksamhetsområde. Parlamentet anser därför att utskottet för framställningar har ett särskilt ansvar för att upprätthålla denna europeiska dimension gentemot framställarna och gentemot omvärlden, och att alla dess ledamöter alltid bör vägledas av EU:s institutionella ansvar, snarare än av nationella politiska intressen, i sina åtgärder och överväganden. Parlamentet påminner om att överenskommelser mellan de politiska grupper som är representerade i utskottet för framställningar är avgörande för att ge framställarna ett balanserat och begripligt svar. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet upprepar vikten av en fortlöpande offentlig debatt om unionens verksamhetsområde för att se till att medborgarna får korrekt information om omfattningen av unionens befogenheter och de olika beslutsnivåerna. Parlamentet efterlyser i detta avseende bredare informationskampanjer, genom aktivt deltagande av kommunikationstjänster, både på EU-nivå och på nationell nivå, för att bidra till att öka medborgarnas kunskap om sin rätt att göra framställningar, samt om omfattningen av unionens ansvar och befogenheterna för utskottet för framställningar, i syfte att minska antalet otillåtliga framställningar och bättre bemöta medborgarnas farhågor. Parlamentet understryker att ytterligare insatser krävs för att öka medvetenheten om rätten till framställningar i de EU-medlemsstater från vilka proportionellt sett färre framställningar lämnas in. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet anser att det är av yttersta vikt att kommissionen ser över sin strategi för behandlingen av framställningar mot bakgrund av sitt meddelande från 2017, EU-rätten: Bättre resultat genom bättre tillämpning, så att man kan anta tydliga regler och inrätta ett administrativt förfarande för behandling av tillåtliga framställningar som säkerställer lämplig uppföljning. Det gäller även frågor som tas upp i enskilda framställningar, som ofta avser överträdelser av EU-lagstiftningen som drabbar ett stort antal medborgare eller belyser ytterligare påstådda överträdelser av EU-rätten i samma ärende som redan pågående överträdelseförfaranden. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påpekar att framställningar utgör en unik möjlighet för parlamentet och de andra EU-institutionerna att etablera direkt kontakt med EU:s medborgare och upprätthålla en regelbunden dialog med dem, särskilt då de påverkas av felaktig tillämpning eller överträdelser av unionsrätten eller drabbas av brister eller kryphål i den. Parlamentet betonar behovet av ökat samarbete mellan EU:s institutioner, organ och byråer och de nationella, regionala och lokala myndigheterna i frågor som rör vilken påverkan som genomförandet och efterlevnaden av unionsrätten har. Parlamentet anser att ett sådant samarbete är avgörande för att besvara och tillhandahålla en lösning på medborgarnas oro över unionsrättens tillämplighet och verkan och att det bidrar till att stärka unionens demokratiska legitimitet och ansvarsskyldighet. Parlamentet efterlyser ett mer aktivt deltagande från medlemsstaternas företrädare i utskottssammanträden samt snabba och utförliga svar på begäranden om förtydliganden och information från utskottet för framställningar till nationella myndigheter. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet efterfrågar ett inrättande av ett interinstitutionellt it-verktyg med en gemensam kontaktpunkt för kommissionen och parlamentet för att offentligt kunna dela med sig av all tillgänglig information om alla uppföljningsåtgärder avseende framställningar, inbegripet information om EU Pilot-förfaranden och överträdelseförfaranden, lagstiftningsförslag, inspelningar av utskottets sammanträden under vilka en framställning diskuteras, svar från nationella myndigheter och från parlamentets ständiga utskott samt om alla andra relaterade åtgärder som inte avser lagstiftning. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att framställningar i hög grad bidrar till kommissionens roll som fördragens väktare genom att ge medborgarna ytterligare en möjlighet att anmäla påstådda överträdelser av unionsrätten. Parlamentet betonar att det är avgörande med ett mer strukturerat och förstärkt samarbete mellan utskottet för framställningar och kommissionen genom snabba och detaljerade svar från kommissionen, som bygger på en grundlig granskning av de frågor som tas upp i framställningarna, för att säkerställa att de behandlas framgångsrikt. Parlamentet understryker att kommissionen bör delta mer aktivt för att ge exakta svar på kraven och klagomålen i framställningarna. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att förse utskottet för framställningar med regelbunden och uppdaterad information om utvecklingen av och lägesrapporten för överträdelseförfaranden som inletts på grundval av de mottagna framställningarna, och se till att utskottet för framställningar får tillgång till relevanta kommissionsdokument om överträdelser och EU Pilot-förfaranden. Parlamentet beklagar mot denna bakgrund djupt bristen på systematisk uppföljning i kommunikationen med utskottet för framställningar. Parlamentet anser att ett interinstitutionellt avtal mellan parlamentet och kommissionen om behandlingen av framställningar skulle kunna vara ett sätt för att säkerställa öppen och effektiv behandling av framställningar. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att databasen e-Peti är ett viktigt internt verktyg som gör det möjligt för ledamöterna i utskottet för framställningar att få tillgång till all nödvändig information för att följa upp varje enskild framställning och för att kunna fatta välgrundade beslut när det gäller den pågående behandlingen eller det eventuella avslutandet av framställningarna. Av detta skäl bör databasen e-Peti uppdateras regelbundet och om möjligt sammankopplas med kommissionens förteckning över överträdelser. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet understryker att större vikt bör läggas vid att anta en europeisk rättsakt som fastställer erkännandet av hbtqi+-rättigheter. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snabbare bedöma huruvida de nationella myndigheterna vidtar nödvändiga åtgärder, om så inte redan gjorts, för att på ett effektivt sätt bemöta medborgarnas farhågor, såsom de uttrycks i framställningarna, där fall av bristande efterlevnad av unionsrätten förekommer, vilket skadar det fullständiga skyddet av rättigheterna för medborgare och invånare i EU, samt att vid behov inleda överträdelseförfaranden. Parlamentet är fast övertygat om att snabba åtgärder från kommissionens sida mot överträdelser av unionsrätten är avgörande för att förhindra att dessa överträdelser blir systemiska. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra sitt system för insamling av information om framställningar och att i sin årsrapport om kontrollen av unionsrättens tillämpning inkludera en direkt hänvisning till framställningar, med ett tydligt fokus på bland annat kopplingen mellan framställningar, överträdelseförfaranden, EU-lagstiftningsakter eller andra EU-rättsakter. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påpekar behovet av att förhindra inkonsekvens eller brist på enhetlighet i behandlingen av framställningar, för att garantera ett korrekt genomförande av rätten att göra framställningar. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet understryker att framställningar också kan betraktas som ett strategiskt verktyg för att utlösa lagstiftningsinitiativ från Europaparlamentet i enlighet med artikel 225 i EUF-fördraget, och därigenom bidra till att åtgärda eventuella brister i den gällande EU-lagstiftningen som skadar medborgarnas rättigheter. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet påminner om att samarbete med parlamentets övriga utskott är avgörande för att framställningarna ska behandlas på ett korrekt och grundligt sätt. Parlamentet konstaterar att 82 framställningar under 2021 översändes till andra utskott för yttrande och 548 för kännedom. Parlamentet välkomnar att man från andra utskott mottagit 46 yttranden och 176 erkännanden att framställningar har beaktats i deras arbete. Parlamentet noterar att de offentliga utfrågningar som anordnas tillsammans med andra parlamentsutskott underlättar en grundlig behandling av framställningar. Parlamentet påminner om att framställarna informeras om beslut om att begära yttranden från andra utskott inom ramen för behandlingen av sina framställningar. Parlamentet uppmanar parlamentsutskotten att öka sina ansträngningar för att aktivt bidra till granskningen av framställningar – genom att bevisa sin sakkunskap – och därmed göra det möjligt för parlamentet att reagera snabbare och mer heltäckande på medborgarnas farhågor. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet anser att nätverket för framställningar är ett användbart verktyg för att underlätta uppföljningen av framställningar i parlamentariskt arbete och lagstiftningsarbete. Parlamentet anser att nätverket bör stärka dialogen och samarbetet med kommissionen och andra EU-institutioner. Parlamentet är övertygat om att regelbundna möten i nätverket för framställningar är avgörande för att säkerställa större synlighet för verksamheten i utskottet för framställningar och för att samarbetet med de andra parlamentsutskotten ska kunna stärkas med informationsutbyte och utbyte av bästa praxis mellan nätverkets medlemmar. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet understryker att utskottet för framställningar under de ökade tidsfristerna för utskottssammanträden 2021, i anpassningen till den situation som orsakats av covid-19-pandemin, uttryckte sin ståndpunkt i viktiga frågor som tagits upp i framställningar, bland annat genom att anta sitt betänkande av den 9 november 2021 om överläggningarna i utskottet för framställningar under 2020 (4), sina två betänkanden av den 26 januari 2021 om Europeiska ombudsmannens verksamhet under 2019 (5) och av den 2 december 2021 om Europeiska ombudsmannens verksamhet under 2020 (6), sitt betänkande av den 27 januari 2021 om dialog med medborgarna: rätten att göra framställningar, rätten att vända sig till Europeiska ombudsmannen och det europeiska medborgarinitiativet (7) och sitt yttrande av den 27 maj 2021 över 2020 års rapport från kommissionen om rättsstatsprincipen (8). Parlamentet uppskattar det mycket goda arbete som utförts av sekretariatet för utskottet för framställningar vid en tidpunkt då arbetsvillkoren förblev komplexa. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmärksammar det stora antal framställningar om covid-19 som utskottet för framställningar behandlade och svarade på under 2021. Parlamentet betonar att de flesta av dessa framställningar efterlyste skydd av medborgarnas hälsa mot virusets konsekvenser, inbegripet frågor om vaccinationspolitik och påstådd diskriminering mellan vaccinerade och ovaccinerade personer samt en bedömning av hanteringen av hälsokrisen i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet beklagar djupt att kommissionen har underlåtit att offentliggöra alla detaljer i de avtal som ingåtts med läkemedelsföretag om covid-19-vacciner, vilket strider mot medborgarnas rätt till information. Parlamentet är allvarligt oroat över de administrativa missförhållandena i samband med att kommissionen vägrade ge allmänheten tillgång till handlingar avseende 1,5 miljoner kirurgiska munskydd som kommissionen köpte i ett tidigt skede av covid-19-pandemin och som inte uppfyllde kvalitetskraven (9). |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet noterar att hälsa, tillsammans med grundläggande rättigheter och miljö, tillhörde de områden som framställarna var mest oroade över under 2021, och konstaterar att farhågor för hälsa i samband med covid-19-pandemin stod i centrum för arbetet i utskottet för framställningar. Parlamentet betonar den uppmärksamhet som utskottet för framställningar fäster vid konsekvenserna av covid-19 när det gäller politiken för den inre marknaden (särskilt frågor som rör nationella reserestriktioner och deras inverkan på den fria rörligheten för personer inom och utanför EU). Parlamentet pekar i detta avseende på den offentliga utfrågning som hölls av utskottet för framställningar tillsammans med utskottet för transport och turism den 14 juli 2021 med rubriken How to improve air passenger rights during the COVID-19 crisis?– Förordning (EG) nr 261/2004 (10), för att bedöma hur effektivt förordningen om kompensation till flygpassagerare har tillämpats under covid-19-pandemin och om EU:s rättsliga ram för passagerares rättigheter var tillräcklig för att hantera en sådan kris. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmärksammar det stora antalet framställningar om kränkningar av stadgan. Parlamentet påpekar att det begränsade resultatet av de nämnda framställningarna beror på den faktiska begränsningen av stadgans tillämpningsområde, enligt dess artikel 51. Parlamentet påminner om att de flesta framställare har högt ställda förväntningar på sina rättigheter enligt stadgan som överskrider det nuvarande tillämpningsområdet. Parlamentet upprepar sin begäran om att man ska överväga att utvidga tolkningen av artikel 51 utöver unionsrättens tillämpningsområde eller helt stryka den, vilket man angett i tidigare resolutioner (11). |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmärksammar det stora antal framställningar som diskuterats i samband med olika aspekter av skyddet av regnbågsfamiljers rättigheter i EU, särskilt de olika ståndpunkterna när det gäller den fria rörligheten och rätten till ömsesidigt erkännande för hbtqi+-familjer i EU. Parlamentet påminner om den workshop som utskottet för framställningar anordnade den 22 mars 2021 om hbtqi+-personers rättigheter i EU för att diskutera hbtqi+-personers situation, undersöka den nya strategi för jämställdhet för hbtqi-personer som kommissionen lagt fram och ta itu med problemet med hinder för den fria rörligheten för regnbågsfamiljer. Parlamentet uppmärksammar betänkandet från utskottet för framställningar av den 15 juli 2021 om hbtqi-personers rättigheter i EU (12), där parlamentet uppmanar kommissionen att vidta konkreta åtgärder för att säkerställa skyddet för hbtqi+-familjer i linje med EU-domstolens domar i målen Coman och Hamilton, Maruko, Römer och Hay (13) samt domen i målet Taddeucci och McCall (14) från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet påpekar att framställningar som rör nationella minoriteters rättigheter kvarstod på dagordningen för utskottet för framställningar, särskilt när det gäller diskriminerande förfaranden avseende deras rätt till utbildning på sitt modersmål, språkliga eller kulturella rättigheter och andra rättigheter såsom rätten till egendom, vilket beskrivs i framställningar om fall av förverkande och återlämnande av mark i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet noterar att miljöfrågor fortsatte att väcka allvarlig oro hos framställarna under 2021. Parlamentet beklagar att miljöreglerna inte alltid tillämpas korrekt i medlemsstaterna, vilket beskrivs i många framställningar med klagomål om luftföroreningar, bevarandestatus för stora rovdjur och deras inverkan på mänsklig verksamhet, olaglig avverkning, angrepp på miljöaktivister, olagligt bortskaffande av plastavfall, försämring av naturliga ekosystem, kärnsäkerhet och förändring av den biologiska mångfalden. Detta bekräftas också av EU Pilot-förfaranden och överträdelseförfaranden som inletts av kommissionen. Parlamentet framhåller det viktiga arbete som utförts av utskottet för framställningar för att belysa gruvdriftens inverkan på miljön, vilket framgår av antalet framställningar som mottagits om detta ämne. Parlamentet uppmärksammar den offentliga utfrågning om gruvdriftens miljömässiga och sociala konsekvenser i EU, som utskottet för framställningar höll den 2 december 2021 i samarbete med utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, i syfte att förvärva vetenskapliga kunskaper om olika aspekter, däribland gruvlagstiftning, säkerhetsnormer, gruvors sociala och miljömässiga konsekvenser, miljömedborgarskap, allmänhetens deltagande och transparens i gruvsektorn. Parlamentet betonar att kommissionen bör undersöka fallen av felaktigt införlivande och genomförande av EU:s miljölagstiftning som en prioriterad fråga för att på ett effektivt sätt bemöta framställarnas farhågor. Parlamentet föreslår att tillämpande av försiktighetsprincipen och principen om att inte vålla skada ska prioriteras av medlemsstaterna när de överväger att godkänna projekt som påverkar miljön. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet betonar att olaglig verksamhet som fördöms i framställningarna, såsom bortskaffande av avfall i olagliga deponier, olaglig avverkning och olaglig timmerhandel, förstörelse av ekosystem eller olagligt dödande av och olaglig handel med skyddade arter som omfattas av EU:s habitatdirektiv, innebär allvarliga överträdelser av EU-lagstiftningen och utgör miljöbrott. Parlamentet understryker i detta sammanhang att kommissionen bör stärka verktygen för att bekämpa miljöbrott på EU-nivå för att effektivt utreda och lagföra sådana brott och gärningspersonerna. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmärksammar den gemensamma utfrågning som hölls av utskottet för framställningar och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet den 25 februari 2021 om plast och avfallshantering i den cirkulära ekonomin, med fokus på genomförandet av den nuvarande rättsliga ramen för plastavfall. Vid utfrågningen tog man upp de största utmaningar som medlemsstaterna står inför samt belyste de möjligheter som den rättsliga ramen ger för att minska plastens påverkan på miljön i Europa. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar vikten av att uppfylla EU-medborgarnas förväntningar på miljöskydd och i synnerhet att vidta åtgärder på området vattenpolitik för att minska föroreningar och farliga rester av kemiska ämnen. Parlamentets pekar i detta avseende på resolutionen av den 23 mars 2021 om kemiska rester i Östersjön, på grundval av framställningarna nr 1328/2019 och nr 0406/2020 (15). Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att frågan om krigsmateriel som dumpas i europeiska hav inkluderas i de övergripande programmen för att göra det möjligt att lägga fram projekt som omfattar regioner som berörs av samma problem och för att underlätta utbytet av erfarenheter och bästa praxis. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna säkerställa ett korrekt genomförande av EU-lagstiftningen på miljöområdet. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmärksammar den gemensamma utfrågningen av utskottet för framställningar och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling den 16 juni 2021 om rättvis och lika behandling av jordbrukare i hela Europeiska unionen, som fokuserade på reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, de nya EU-reglerna för direktstöd och landsbygdsutveckling efter 2022. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet påminner om att unionen måste garantera medborgarna rätten att delta aktivt i Europeiska unionens demokratiska funktionssätt på något av de officiella språken för att undvika alla former av diskriminering och främja flerspråkighet. Parlamentet uppmuntrar i detta avseende EU-institutionerna att använda så många officiella språk som möjligt och att tillämpa sin politik för flerspråkighet på ett konsekvent sätt. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet understryker det arbete som utskottet för framställningar har utfört i samband med framställningar om påstådda dåliga säkerhetsförhållanden vid parkeringsplatser för lastbilar och kommersiella fordon i det europeiska vägnätet, i samband med attacker mot transportörer på parkeringsplatser för lastbilar. Parlamentet pekar i detta avseende på det resolutionsförslag som antogs av utskottet för framställningar den 6 oktober 2021 om säkerheten på lastbilsparkeringar i EU (16). Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och rådet att vidta nödvändiga åtgärder för att etablera och utveckla polissamarbete under medverkan av alla medlemsstaters behöriga myndigheter för att förebygga, uppdaga och utreda brott på vägar och parkeringsplatser. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att följa upp denna resolution med konkreta åtgärder och stärka övervakningen av säkerhetsförhållandena på lastbilsparkeringar. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar det viktiga bidraget från utskottet för framställningar till skyddet av rättigheter för personer med funktionsnedsättning, vilket framgår av dess behandling av ett antal framställningar om detta känsliga ämne. Parlamentet pekar i detta avseende på sin resolution av den 7 oktober 2021 om skyddet av personer med funktionsnedsättning genom framställningar – erfarenheter (17), som antogs av utskottet för framställningar den 14 juli 2021. Parlamentet påminner om workshoppen The rights of persons with disabilities – The implementation of the 2015 Concluding Observations of the CRPD Committee by the EU and the 2021-2030 Disability Strategy, som utskottet för framställningar höll den 9 november 2021 för att fokusera på genomförandet av konventionen och på hur detta har hanterats och lösts, särskilt genom strategier för rättigheter för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar den särskilda skyddande roll som utskottet för framställningar har i EU inom ramen för FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet lyfter fram utskottets viktiga pågående arbete i samband med framställningar som rör frågor om funktionsnedsättning. Parlamentet noterar att antalet framställningar om funktionsnedsättning minskade under 2021 jämfört med föregående år. Parlamentet betonar att tillgänglighet till och rörlighet på allmänna platser samt diskriminering, inkludering och tillgång till utbildning och sysselsättning fortsätter att tillhöra de främsta utmaningarna för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet påminner om att förbindelserna med Europeiska ombudsmannen är ett av ansvarsområdena för utskottet för framställningar enligt parlamentets arbetsordning. Parlamentet välkomnar sitt konstruktiva samarbete med Europeiska ombudsmannen och sitt engagemang i Europeiska ombudsmannanätverket. Parlamentet erkänner Europeiska ombudsmannens regelbundna bidrag till arbetet i utskottet för framställningar under hela året. Det är parlamentets bestämda uppfattning att unionens institutioner, organ och byråer måste säkerställa en konsekvent och ändamålsenlig uppföljning av ombudsmannens rekommendationer. Parlamentet stöder helhjärtat ombudsmannens arbete med att upprätthålla allmänhetens tillgång till EU-handlingar, som omfattade 214 utredningar under 2021. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att lägga fram ett förslag om översyn av förordning (EG) nr 1049/2001, såsom det antagits i tidigare resolutioner. Parlamentet betonar att en sådan översyn måste öka transparensen och ansvarsskyldigheten genom att främja god administrativ praxis (18). |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet betonar att det europeiska medborgarinitiativet är ett viktigt verktyg för aktivt medborgarskap och medborgardeltagande. Parlamentet välkomnar diskussionen vid flera sammanträden om framställningar om vissa icke-framgångsrika europeiska medborgarinitiativ, som gav medborgarna möjlighet att lägga fram sina idéer och hålla en konstruktiv debatt samt underlättade för EU-medborgarnas deltagande i unionens demokratiska process. Parlamentet noterar det betydande antalet nya europeiska medborgarinitiativ som registrerades av kommissionen under 2021, vilket visar att medborgarna tar vara på möjligheten att använda verktyg för deltagande i syfte att påverka politiken och lagstiftningens utformning. Parlamentet uppmanar kommissionen att bättre samarbeta med medborgarna och på lämpligt sätt följa upp framgångsrika europeiska medborgarinitiativ, bland annat genom lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet understryker att ytterligare kommunikationsinsatser bör garanteras för att öka synligheten för verksamheten i utskottet för framställningar i alla EU:s medlemsstater, särskilt synligheten för dess officiella uppdrag. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet understryker att webbportalen för framställningar är ett viktigt verktyg för att säkerställa ett smidigt, effektivt och öppet framställningsförfarande. Parlamentet välkomnar i detta avseende förbättringarna av dataskyddet och säkerhetsegenskaperna, som har gjort portalen mer användarvänlig och säker för medborgarna. Parlamentet betonar att man måste fortsätta arbetet med att göra portalen mer tillgänglig och känd bland allmänheten, inbegripet för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet anser att webbportalen för framställningar, på ett klart och tydligt språk, måste ge kortfattade beskrivningar av alla EU:s instrument för deltagande, för att på så sätt hjälpa användarna att identifiera den lämpligaste kanalen och minska antalet otillåtliga framställningar. Parlamentet stöder inrättandet av en gemensam digital portal där medborgarna kan få tillgång till och information om alla förfaranden för ingivande av framställningar. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet konstaterar att även om antalet personer som stöder en eller flera framställningar tydligt ökar, så har många framställare uttryckt oro över de komplicerade förfaranden som ska slutföras för att kunna visa stöd för en framställning på parlamentets webbportal för framställningar. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och betänkandet från utskottet för framställningar till rådet, kommissionen, Europeiska ombudsmannen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till medlemsstaternas utskott för framställningar och ombudsmän eller motsvarande behöriga organ. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  EUT C 347, 9.9.2022, s. 110.

(2)  EUT C 18, 19.1.2017, s. 10.

(3)  Antaget av parlamentet som en resolution den 9 mars 2022 (EUT C 347, 9.9.2022, s. 110).

(4)  Antaget av parlamentet som en resolution den 16 december 2021 (EUT C 251, 30.6.2022, s. 96).

(5)  Antaget av parlamentet den 11 mars 2021 som en resolution om Europeiska ombudsmannens verksamhet – årsrapport 2019 (EUT C 474, 24.11.2021, s. 82).

(6)  Antaget av parlamentet den 16 februari 2022 som en resolution om årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2020 (EUT C 342, 6.9.2022, s. 58).

(7)  Antaget av parlamentet som en resolution den 9 mars 2022 (EUT C 347, 9.9.2022, s. 110).

(8)  Yttrande PE689.805 i förfarandet 2021/2025(INI), antaget av parlamentet som en resolution den 24 juni 2021 (EUT C 81, 18.2.2022, s. 27).

(9)  Europeiska ombudsmannens ärende 790/2021/MIG.

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 261/2004 av den 11 februari 2004 om fastställande av gemensamma regler om kompensation och assistans till passagerare vid nekad ombordstigning och inställda eller kraftigt försenade flygningar (EUT L 46, 17.2.2004, s. 1).

(11)  Europaparlamentets resolution av den 27 februari 2014 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2012) (EUT C 285, 29.8.2017, s. 112).

(12)  Antaget av parlamentet som en resolution den 14 september 2021 (EUT C 117, 11.3.2022, s. 2).

(13)  Dom av den 5 juni 2018, Coman, C-673/16, ECLI:EU:C:2018:385. Dom av den 1 april 2008, Maruko, C-267/06, ECLI:EU:C:2008:179. Dom av den 10 maj 2011, Römer, C-147/08, ECLI:EU:C:2011:286. Dom av den 7 februari 2014, Hay, C-267/12, ECLI:EU:C:2013:823.

(14)  Taddeucci och McCall mot Italien, nr 51361/09.

(15)  Antagen av parlamentet som en resolution den 27 april 2021 (EUT C 506, 15.12.2021, s. 9).

(16)  Antaget av parlamentet som en resolution den 25 november 2021 (EUT C 224, 8.6.2022, s. 95).

(17)  Europaparlamentets resolution av den 7 oktober 2021 om skyddet av personer med funktionsnedsättning genom framställningar – erfarenheter (framställningarna nr 2582/2013, 2551/2014, 0074/2015, 0098/2015, 1140/2015, 1305/2015, 1394/2015, 0172/2016, 0857/2016, 1056/2016, 1147/2016, 0535/2017, 1077/2017, 0356/2018, 0367/2018, 0371/2018, 0530/2018, 0724/2018, 0808/2018, 0959/2018, 0756/2019, 0758/2019, 0954/2019, 1124/2019, 1170/2019, 1262/2019, 0294/2020, 0470/2020, 0527/2020, 0608/2020, 0768/2020, 0988/2020, 1052/2020, 1139/2020, 1205/2020, 1299/2020, 0103/2021 med flera) (EUT C 132, 24.3.2022, s. 129).

(18)  Europaparlamentets resolution av den 16 december 2021 om verksamheten i utskottet för framställningar under 2020. EUT C 251, 30.6.2022, s. 96.

---

III Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdag, 13 december 2022

| 17.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/139 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/139

---

P9_TA(2022)0428

Anmälan enligt systemet för kompensation för och minskning av koldioxidutsläpp från internationell luftfart (Corsia)

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 december 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av direktiv 2003/87/EG vad gäller anmälan av kompensation i samband med en global marknadsbaserad åtgärd för luftfartygsoperatörer som är baserade i unionen (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2023/C 177/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0567), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0567),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0323/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0323/2021),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det motiverade yttrande från Seanad Éireann som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrande från Seanad Éireann som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 20 oktober 2021 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 20 oktober 2021 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 28 april 2022 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 28 april 2022 (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 11 november 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 11 november 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för transport och turism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för transport och turism,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A9-0145/2022). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A9-0145/2022).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (3). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 105, 4.3.2022, s. 140.

(2)  EUT C 301, 5.8.2022, s. 116.

(3)  Denna ståndpunkt ersätter de ändringar som antogs den 8 juni 2022 (Antagna texter, P9_TA(2022)0231).

---

| 17.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/140 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/140

---

P9_TA(2022)0429

Transport: upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1108/70 och kommissionens förordning (EG) nr 851/2006

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 december 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1108/70 om införande av ett redovisningssystem för infrastrukturkostnader för transporter på järnväg, väg och inre vattenvägar, och av kommissionens förordning (EG) nr 851/2006 om vilka uppgifter som skall tas upp under de olika rubrikerna i blanketterna för redovisning i bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 1108/70 (COM(2022)0381 – C9-0294/2022 – 2022/0232(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2023/C 177/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0381), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0381),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 91 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0294/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 91 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0294/2022),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 26 oktober 2022 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 26 oktober 2022 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 december 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 december 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A9-0286/2022). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A9-0286/2022).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

---

P9_TC1-COD(2022)0232

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 december 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/... om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1108/70 om införande av ett redovisningssystem för infrastrukturkostnader för transporter på järnväg, väg och inre vattenvägar, och om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 851/2006 om vilka uppgifter som skall tas upp under de olika rubrikerna i blanketterna för redovisning i bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 1108/70

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2023/144)

---

| 17.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/141 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/141

---

P9_TA(2022)0430

Civil luftfart: upphävande av rådets direktiv 89/629/EEG

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 december 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om upphävande av rådets direktiv 89/629/EEG (COM(2022)0465 – C9-0310/2022 – 2022/0282(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2023/C 177/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0465), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0465),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 91 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0310/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 91 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0310/2022),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 26 oktober 2022 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 26 oktober 2022 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 december 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 december 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A9-0287/2022). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A9-0287/2022).

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag.

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

1

---

P9_TC1-COD(2022)0282

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 december 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2023/...om upphävande av rådets direktiv 89/629/EEG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2023/145.)

---

| 17.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/142 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/142

---

P9_TA(2022)0431

Administrativt samarbete om punktskatter

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 december 2022 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 389/2012 vad gäller utbyte av information i de elektroniska registren över ekonomiska aktörer som flyttar punktskattepliktiga varor mellan medlemsstater för kommersiella ändamål (COM(2022)0539 – C9-0367/2022 – 2022/0331(CNS))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

(2023/C 177/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2022)0539), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2022)0539),

| — | med beaktande av artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0367/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0367/2022),

| — | med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0276/2022). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0276/2022).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

| 17.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/143 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/143

---

P9_TA(2022)0432

Tillämpningen av artiklarna 93, 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på vissa slag av statligt stöd till sektorerna för järnvägstransporter, transporter på inre vattenvägar och multimodala transporter

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 december 2022 om förslaget till rådets förordning om tillämpningen av artiklarna 93, 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på vissa slag av statligt stöd till sektorerna för järnvägstransporter, transporter på inre vattenvägar och multimodala transporter (COM(2022)0327 – C9-0290/2022 – 2022/0209(NLE))

(Samråd)

(2023/C 177/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2022)0327), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2022)0327),

| — | med beaktande av artikel 109 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0290/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 109 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0290/2022),

| — | med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0285/2022). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0285/2022).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

---

Onsdagen, 14 december 2022

| 17.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/144 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/144

---

P9_TA(2022)0439

Instrumentet makroekonomiskt stöd+ för stöd till Ukraina under 2023

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2022 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett instrument för stöd till Ukraina under 2023 (makroekonomiskt stöd +) (15727/2022 – C9-0424/2022 – 2022/0371(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2023/C 177/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (15727/2022 – C9-0424/2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (15727/2022 – C9-0424/2022,

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen (1) som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0597), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen (1) som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0597),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 67 och 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 67 och 163 i arbetsordningen,

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Antagna texter, 24.11.2022, P9_TA(2022)0412.

---

| 17.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/145 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/145

---

P9_TA(2022)0440

Ianspråktagande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att ge stöd till Tyskland, Belgien, Nederländerna, Österrike, Luxemburg, Spanien och Grekland

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ianspråktagande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att ge stöd till Tyskland, Belgien, Nederländerna, Österrike, Luxemburg, Spanien och Grekland med anledning av naturkatastrofer som ägde rum i dessa länder under 2021 (COM(2022)0665 – C9-0350/2022 – 2022/0337(BUD))

(2023/C 177/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet COM(2022)0665 – C9-0350/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet COM(2022)0665 – C9-0350/2022),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (1) (förordningen om solidaritetsfonden), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (1) (förordningen om solidaritetsfonden),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (2), särskilt artikel 9, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (2), särskilt artikel 9,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (3), särskilt punkt 10, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (3), särskilt punkt 10,

| — | med beaktande av den särskilda rapporten från Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) om global uppvärmning på 1,5 oC, dess särskilda rapport om klimatförändringarna och marken, och dess särskilda rapport om havet och kryosfären i ett förändrat klimat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den särskilda rapporten från Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) om global uppvärmning på 1,5 oC, dess särskilda rapport om klimatförändringarna och marken, och dess särskilda rapport om havet och kryosfären i ett förändrat klimat,

| — | med beaktande av det avtal som antogs vid den 21:a partskonferensen inom ramen för UNFCCC (COP21) i Paris den 12 december 2015 (Parisavtalet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det avtal som antogs vid den 21:a partskonferensen inom ramen för UNFCCC (COP21) i Paris den 12 december 2015 (Parisavtalet),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 maj 2021 om översynen av Europeiska unionens solidaritetsfond (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 maj 2021 om översynen av Europeiska unionens solidaritetsfond (4),

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0282/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0282/2022), och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin djupaste solidaritet med alla utsatta, deras familjer och alla personer som drabbats av de destruktiva översvämningarna i Tyskland, Belgien, Nederländerna, Österrike och Luxemburg, av vulkanutbrottet på ön La Palma i Spanien och av jordbävningen på Kreta i Grekland samt med nationella, regionala och lokala myndigheter och icke-statliga organisationer som deltagit i hjälpinsatserna. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar beslutet och betraktar utnyttjandet av Europeiska unionens solidaritetsfond (solidaritetsfonden) som en konkret och synlig form av unionens solidaritet med medborgarna och regionerna i de drabbade områdena i Tyskland, Belgien, Nederländerna, Österrike, Luxemburg, Spanien och Grekland. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker att Rysslands anfallskrig mot Ukraina har skapat enorma behov av katastrofbistånd både inom unionen och i grannländerna. Krigets konsekvenser och följderna av de allvarliga naturkatastroferna 2022 har satt extrem press på reserven för solidaritet och katastrofbistånd. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att man inte kan förutsäga antalet nödsituationer och deras allvarlighetsgrad, och upprepar att det årliga taket för reserven för solidaritet och katastrofbistånd för perioden 2021–2027 inte är tillräckligt för att hantera nödsituationer. Tyvärr kommer medborgarna och regionerna i de medlemsstater som berörs av kommissionens förslag på grund av budgetbegränsningar att få begränsat stöd som är långt ifrån tillräckligt för att täcka behoven. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar det akuta behovet av att frigöra ekonomiskt stöd genom solidaritetsfonden så att stödet kan nå de drabbade regionerna i god tid. Parlamentet beklagar samtidigt att det högsta belopp som är tillgängligt för utnyttjandet av solidaritetsfonden är mycket lägre än det potentiella stödbelopp som skulle kunna behövas och kommer mer än ett år efter händelserna på grund av solidaritetsfondens oflexibla regler för utnyttjande. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att undersöka fler möjligheter till ytterligare medel. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet upprepar sina farhågor kring beslutet att slå samman reserven för katastrofbistånd och solidaritetsfonden i den nuvarande fleråriga budgetramen, vilket har lett till allvarliga brister och avsevärt minskat den totala tillgängliga finansieringen. Parlamentet beklagar att ytterligare finansiering inte är möjlig på grund av reglerna för utnyttjande av reserven för katastrofbistånd och begränsningarna när det gäller förhandstilldelning av medel från solidaritetsfonden på grundval av artikel 9.5 i förordningen om den fleråriga budgetramen. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att lägga fram en modell för snabbare utnyttjande av solidaritetsfonden. Parlamentet anser att solidaritetsfondens tillgängliga medel bör ökas betydligt och göras tillgängliga snabbare, och att detta bör ingå i den ambitiösa översynen av den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar att tilldelning, förvaltning och genomförande av bidrag från solidaritetsfonden bör ske i enlighet med principerna om transparens och sund ekonomisk förvaltning, inbegripet noggrann övervakning. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka kommunikationsinsatserna för att förbättra allmänhetens medvetenhet om de insatser som genomförs med hjälp av medel från solidaritetsfonden. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet understryker att en ambitiös revidering av den fleråriga budgetramen bör inbegripa en uppdelning av reserven för solidaritet och katastrofbistånd i två delar, reserven för katastrofbistånd och solidaritetsfonden, och en ökning av de årliga anslagen från 1,2 miljarder EUR för reserven för solidaritet och katastrofbistånd totalt till 1 miljard EUR för varje del i 2018 års priser. Parlamentet anser att detta skulle ge viktiga extra resurser för att tillgodose nuvarande och nya behov, särskilt i ljuset av intensifieringen och mångdubblingen av extrema väderförhållanden och med hänsyn till den humanitära situationen i världen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar också att solidaritetsfonden behöver omstruktureras för att göra den snabbare, flexiblare och smidigare, så att dess potential som ett effektivt nödinstrument kan utnyttjas. Parlamentet efterlyser därför en översyn av förordningen om solidaritetsfonden. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  EUT L 311, 14.11.2002, s. 3.

(2)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(3)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(4)  EUT C 15, 12.1.2022, s. 2.

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om ianspråktagande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att ge stöd till Tyskland, Belgien, Nederländerna, Österrike, Luxemburg, Spanien och Grekland med anledning av naturkatastrofer som ägde rum i de länderna under 2021

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2023/68.)

---

| 17.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 177/148 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 177/148

---

P9_TA(2022)0441

Direktiven om energi från förnybara energikällor, byggnaders energiprestanda och energieffektivitet: ändringsförslag (REPowerEU)

Europaparlamentets ändringar antagna den 14 december 2022 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv (EU) 2018/2001 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor, direktiv 2010/31/EU om byggnaders energiprestanda och direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (COM(2022)0222 – C9-0184/2022 – 2022/0160(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

[Ändring 1 om inget annat anges]

(2023/C 177/24)

EUROPAPARLAMENTETS ÄNDRINGSFÖRSLAG (*1)

till kommissionens förslag

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV

om ändring av direktiv (EU) 2018/2001 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor, direktiv 2010/31/EU om byggnaders energiprestanda och direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 192.1 och 194.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (3),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (4), och

av följande skäl:

| (1) | Inom ramen för den europeiska gröna given (5) fastställdes i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 (6) målet att unionen ska bli klimatneutral
  senast
  2050 samt målet att minska växthusgasutsläppen med
  minst
  55 % fram till 2030. Detta kräver en
  rättvis
  energiomställning
  som inte lämnar något territorium eller någon medborgare utanför, ökad effektivitet
  och betydligt större andelar förnybara energikällor i ett integrerat energisystem. |
| --- | --- |

(1)

Inom ramen för den europeiska gröna given (5) fastställdes i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 (6) målet att unionen ska bli klimatneutral
  senast
  2050 samt målet att minska växthusgasutsläppen med
  minst
  55 % fram till 2030. Detta kräver en
  rättvis
  energiomställning
  som inte lämnar något territorium eller någon medborgare utanför, ökad effektivitet
  och betydligt större andelar förnybara energikällor i ett integrerat energisystem.

| (2) | Förnybar energi spelar en avgörande roll för att uppnå dessa mål, med tanke på att energisektorn i dag står för mer än 75 % av de totala utsläppen av växthusgaser i unionen. Genom att minska dessa utsläpp av växthusgaser
  kan
  förnybar energi också
  bidra
  till att ta itu med miljörelaterade utmaningar, t.ex. förlust av biologisk mångfald, och till att minska
  mark-, vatten-, och luftföroreningarna
  i linje med målen i handlingsplanen för nollförorening. |
| --- | --- |

(2)

Förnybar energi spelar en avgörande roll för att uppnå dessa mål, med tanke på att energisektorn i dag står för mer än 75 % av de totala utsläppen av växthusgaser i unionen. Genom att minska dessa utsläpp av växthusgaser
  kan
  förnybar energi också
  bidra
  till att ta itu med miljörelaterade utmaningar, t.ex. förlust av biologisk mångfald, och till att minska
  mark-, vatten-, och luftföroreningarna
  i linje med målen i handlingsplanen för nollförorening.

| (2a) | Den allmänna situationen till följd av Rysslands invasion av Ukraina och effekterna av covid-19-pandemin har lett till stigande energipriser i hela unionen, vilket belyser behovet av att påskynda energieffektiviteten och öka användningen av förnybar energi i unionen. För att uppnå det långsiktiga målet om ett energisystem som är oberoende av tredjeländer bör unionen fokusera på att påskynda den gröna omställningen och säkerställa en utsläppsminskande energipolitik som minskar beroendet av importerade fossila bränslen och fastställer rättvisa och överkomliga priser för unionens medborgare och företag inom alla ekonomiska sektorer. |
| --- | --- |

(2a)

Den allmänna situationen till följd av Rysslands invasion av Ukraina och effekterna av covid-19-pandemin har lett till stigande energipriser i hela unionen, vilket belyser behovet av att påskynda energieffektiviteten och öka användningen av förnybar energi i unionen. För att uppnå det långsiktiga målet om ett energisystem som är oberoende av tredjeländer bör unionen fokusera på att påskynda den gröna omställningen och säkerställa en utsläppsminskande energipolitik som minskar beroendet av importerade fossila bränslen och fastställer rättvisa och överkomliga priser för unionens medborgare och företag inom alla ekonomiska sektorer.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (4) | Långdragna administrativa förfaranden är ett av de största hindren för investeringar i förnybar energi och tillhörande infrastruktur. Dessa hinder omfattar tillämpning av komplexa regler för val av plats och administrativa godkännanden av projekt,
  däribland möjliga restriktioner kopplade till vissa platsers historiska betydelse,
  en komplex och långdragen bedömning av projektens miljöpåverkan,
  och anknytande frågor om anslutning till energinätet
  , begränsningar i fråga om anpassning av tekniska specifikationer under tillståndsförfarandet och tillståndsbeviljande myndigheters eller nätoperatörers tillgång till personal. För att påskynda utbyggnaden av projekt för förnybar energi är det nödvändigt att anta regler som skulle förenkla och förkorta tillståndsförfarandena
  , med beaktande av den sociala acceptansen för utbyggnaden av förnybar energi
  . |
| --- | --- |

(4)

Långdragna administrativa förfaranden är ett av de största hindren för investeringar i förnybar energi och tillhörande infrastruktur. Dessa hinder omfattar tillämpning av komplexa regler för val av plats och administrativa godkännanden av projekt,
  däribland möjliga restriktioner kopplade till vissa platsers historiska betydelse,
  en komplex och långdragen bedömning av projektens miljöpåverkan,
  och anknytande frågor om anslutning till energinätet
  , begränsningar i fråga om anpassning av tekniska specifikationer under tillståndsförfarandet och tillståndsbeviljande myndigheters eller nätoperatörers tillgång till personal. För att påskynda utbyggnaden av projekt för förnybar energi är det nödvändigt att anta regler som skulle förenkla och förkorta tillståndsförfarandena
  , med beaktande av den sociala acceptansen för utbyggnaden av förnybar energi
  .

| (5) | Kraven och de administrativa förfarandena för godkännande av anläggningar för förnybar energi förenklas i direktiv (EU) 2018/2001 genom att regler införs om organisering av och maximal tid för den administrativa delen av tillståndsförfarandet för projekt för förnybar energi, vilken omfattar alla relevanta tillstånd för att bygga, uppgradera och driva anläggningar samt för deras nätanslutning. |
| --- | --- |

(5)

Kraven och de administrativa förfarandena för godkännande av anläggningar för förnybar energi förenklas i direktiv (EU) 2018/2001 genom att regler införs om organisering av och maximal tid för den administrativa delen av tillståndsförfarandet för projekt för förnybar energi, vilken omfattar alla relevanta tillstånd för att bygga, uppgradera och driva anläggningar samt för deras nätanslutning.

| (6) | Det krävs ytterligare förenkling och förkortning av de administrativa tillståndsförfarandena
  för anläggningar för förnybar energi och tillhörande infrastruktur, inklusive nätanslutningar,
  på ett samordnat och harmoniserat sätt för att säkerställa att unionen uppnår sina ambitiösa klimat- och energimål för 2030 och målet om klimatneutralitet senast 2050, samtidigt som hänsyn tas till den europeiska gröna givens princip om att inte vålla skada. Införandet av kortare och tydliga tidsfrister för de beslut som ska fattas av de myndigheter som är behöriga att utfärda godkännande av anläggningar för förnybar energi på grundval av en fullständig ansökan kommer att påskynda projekt för utbyggnad av förnybar energi. Det är dock lämpligt att göra åtskillnad mellan projekt i områden som är särskilt lämpade för utbyggnad av förnybar energi (
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion), och som därför är särskilt relevanta i fråga om förkortade tidsfrister, och projekt utanför dessa områden. |
| --- | --- |

(6)

Det krävs ytterligare förenkling och förkortning av de administrativa tillståndsförfarandena
  för anläggningar för förnybar energi och tillhörande infrastruktur, inklusive nätanslutningar,
  på ett samordnat och harmoniserat sätt för att säkerställa att unionen uppnår sina ambitiösa klimat- och energimål för 2030 och målet om klimatneutralitet senast 2050, samtidigt som hänsyn tas till den europeiska gröna givens princip om att inte vålla skada. Införandet av kortare och tydliga tidsfrister för de beslut som ska fattas av de myndigheter som är behöriga att utfärda godkännande av anläggningar för förnybar energi på grundval av en fullständig ansökan kommer att påskynda projekt för utbyggnad av förnybar energi. Det är dock lämpligt att göra åtskillnad mellan projekt i områden som är särskilt lämpade för utbyggnad av förnybar energi (
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion), och som därför är särskilt relevanta i fråga om förkortade tidsfrister, och projekt utanför dessa områden.

| (7) | Några av de vanligaste problemen för utvecklare av projekt för förnybar energi är
  komplicerade och långdragna
  förfaranden
  för administration, tillståndsgivning och nätanslutning
  som inrättats på nationell eller regional nivå
  samt brist på tillräcklig personal och teknisk expertis vid tillståndsmyndigheter
  för att bedöma de föreslagna projektens miljöpåverkan. Det är därför lämpligt att förenkla vissa miljörelaterade aspekter av tillståndsförfarandena för projekt för förnybar energi.
  Det är också lämpligt att säkerställa att systemansvariga för energisystem stöder en effektiv utbyggnad av projekt för förnybar energi genom upphandling av flexibilitetstjänster i linje med bestämmelserna i förordning (EU) 2019/943 och direktiv (EU) 2019/944
  . [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(7)

Några av de vanligaste problemen för utvecklare av projekt för förnybar energi är
  komplicerade och långdragna
  förfaranden
  för administration, tillståndsgivning och nätanslutning
  som inrättats på nationell eller regional nivå
  samt brist på tillräcklig personal och teknisk expertis vid tillståndsmyndigheter
  för att bedöma de föreslagna projektens miljöpåverkan. Det är därför lämpligt att förenkla vissa miljörelaterade aspekter av tillståndsförfarandena för projekt för förnybar energi.
  Det är också lämpligt att säkerställa att systemansvariga för energisystem stöder en effektiv utbyggnad av projekt för förnybar energi genom upphandling av flexibilitetstjänster i linje med bestämmelserna i förordning (EU) 2019/943 och direktiv (EU) 2019/944
  . [Ändr. 5]

| (7a) | Komplexa, långdragna och ogenomskinliga administrativa förfaranden har en oproportionerlig inverkan på medborgare, lokala myndigheter och små och medelstora företag, som agerar som egenanvändare av förnybar energi enskilt eller genom aggregatorer och gemenskaper för förnybar energi. Detta beror ofta, i synnerhet, på bristande erfarenhet eller expertis och brist på ekonomiska och mänskliga resurser för att navigera i tillståndsförfaranden och förfaranden för nätanslutning. Det måste bli lättare för icke-yrkesmässiga och icke-kommersiella marknadsaktörer att lyckas med att få relevanta godkännanden. Detta bör underlättas genom förenkling vid behov samt särskilda ansökningsfönster i fall där dessa aktörer inte har samma kapacitet som andra professionella resursstarka marknadsaktörer. Den integrerade planeringen och kartläggningen i flera nivåer av förnybar energi bör återspegla den lokala planering och kartläggning som utförs på lokal och regional nivå samt identifiera de tillståndsbeviljande myndigheternas uppskattade personal-, utbildnings- och finansieringsbehov och tekniska behov. |
| --- | --- |

(7a)

Komplexa, långdragna och ogenomskinliga administrativa förfaranden har en oproportionerlig inverkan på medborgare, lokala myndigheter och små och medelstora företag, som agerar som egenanvändare av förnybar energi enskilt eller genom aggregatorer och gemenskaper för förnybar energi. Detta beror ofta, i synnerhet, på bristande erfarenhet eller expertis och brist på ekonomiska och mänskliga resurser för att navigera i tillståndsförfaranden och förfaranden för nätanslutning. Det måste bli lättare för icke-yrkesmässiga och icke-kommersiella marknadsaktörer att lyckas med att få relevanta godkännanden. Detta bör underlättas genom förenkling vid behov samt särskilda ansökningsfönster i fall där dessa aktörer inte har samma kapacitet som andra professionella resursstarka marknadsaktörer. Den integrerade planeringen och kartläggningen i flera nivåer av förnybar energi bör återspegla den lokala planering och kartläggning som utförs på lokal och regional nivå samt identifiera de tillståndsbeviljande myndigheternas uppskattade personal-, utbildnings- och finansieringsbehov och tekniska behov.

| (8) | Ett snabbare genomförande av projekt för förnybar energi
  bör
  stödjas genom
  integrerad
  planering
  och kartläggning i flera nivåer av förnybar energi
  från medlemsstaternas sida
  i strukturerad samordning med lokala och regionala myndigheter
  . Medlemsstaterna bör identifiera de
  landområden, ytor ovan och under jord
  och havsområden som är nödvändiga för att uppföra anläggningar för produktion av energi från förnybara energikällor så att de ska kunna uppfylla sina nationella bidrag till 2030 års mål för förnybar energi som fastställs i artikel 3.1 i direktiv (EU) 2018/2001
  samt de delmål som fastställs i artiklarna 15a, 22a, 23.1, 24.4 och 25.1 i förordning (EU) 2021/1119 och det klimatneutralitetsmål som fastställs i artikel 2 i samma förordning
  . Sådana områden bör återspegla deras uppskattade utvecklingsbanor och totala planerade installerade kapacitet och bör identifieras för varje typ av teknik för förnybar energi som anges i medlemsstaternas ▌ nationella energi- och klimatplaner
  , uppdaterade
  i enlighet med artikel 14 i förordning (EU) 2018/1999. Vid identifieringen av de
  landområden, ytor ovan och under jord
  och havsområden som krävs bör hänsyn tas till tillgången av förnybara energikällor och den potential som de olika land- och havsområdena erbjuder för produktion av förnybar energi med olika typer av teknik, den beräknade efterfrågan på energi,
  med beaktande av energi- och systemeffektivitet,
  totalt och i medlemsstatens olika regioner, samt tillgången till
  relevanta energinät och
  nätinfrastruktur,
  energilagringsanläggningar, inklusive värmelagring,
  och andra flexibilitetsverktyg, med beaktande av den kapacitet som behövs för att hantera den ökande mängden förnybar energi
  , potentialen att aktivt involvera medborgarna i energisystemet, genom att de agerar som egenanvändare av förnybar energi enskilt eller genom aggregatorer och energigemenskaper
  .
  Dessutom bör medlemsstaterna säkerställa att de administrativa tillstånd för att bygga, uppgradera och driva anläggningar för produktion av energi från förnybara energikällor som avses i artikel 16.1 och 16.2 betraktas som slutliga beslut om resultatet av den behöriga myndighetens eller de behöriga myndigheternas förfarande för att fastställa markanvändning för det område där dessa anläggningar kommer att vara belägna. |
| --- | --- |

(8)

Ett snabbare genomförande av projekt för förnybar energi
  bör
  stödjas genom
  integrerad
  planering
  och kartläggning i flera nivåer av förnybar energi
  från medlemsstaternas sida
  i strukturerad samordning med lokala och regionala myndigheter
  . Medlemsstaterna bör identifiera de
  landområden, ytor ovan och under jord
  och havsområden som är nödvändiga för att uppföra anläggningar för produktion av energi från förnybara energikällor så att de ska kunna uppfylla sina nationella bidrag till 2030 års mål för förnybar energi som fastställs i artikel 3.1 i direktiv (EU) 2018/2001
  samt de delmål som fastställs i artiklarna 15a, 22a, 23.1, 24.4 och 25.1 i förordning (EU) 2021/1119 och det klimatneutralitetsmål som fastställs i artikel 2 i samma förordning
  . Sådana områden bör återspegla deras uppskattade utvecklingsbanor och totala planerade installerade kapacitet och bör identifieras för varje typ av teknik för förnybar energi som anges i medlemsstaternas ▌ nationella energi- och klimatplaner
  , uppdaterade
  i enlighet med artikel 14 i förordning (EU) 2018/1999. Vid identifieringen av de
  landområden, ytor ovan och under jord
  och havsområden som krävs bör hänsyn tas till tillgången av förnybara energikällor och den potential som de olika land- och havsområdena erbjuder för produktion av förnybar energi med olika typer av teknik, den beräknade efterfrågan på energi,
  med beaktande av energi- och systemeffektivitet,
  totalt och i medlemsstatens olika regioner, samt tillgången till
  relevanta energinät och
  nätinfrastruktur,
  energilagringsanläggningar, inklusive värmelagring,
  och andra flexibilitetsverktyg, med beaktande av den kapacitet som behövs för att hantera den ökande mängden förnybar energi
  , potentialen att aktivt involvera medborgarna i energisystemet, genom att de agerar som egenanvändare av förnybar energi enskilt eller genom aggregatorer och energigemenskaper
  .
  Dessutom bör medlemsstaterna säkerställa att de administrativa tillstånd för att bygga, uppgradera och driva anläggningar för produktion av energi från förnybara energikällor som avses i artikel 16.1 och 16.2 betraktas som slutliga beslut om resultatet av den behöriga myndighetens eller de behöriga myndigheternas förfarande för att fastställa markanvändning för det område där dessa anläggningar kommer att vara belägna.

| (9) | Medlemsstaterna bör peka ut
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion i form av områden som är särskilt lämpliga för att utveckla projekt för förnybar energi, med åtskillnad mellan olika typer av teknik, och där utbyggnaden av den specifika typen av förnybara energikällor inte förväntas ha någon betydande
  inverkan på miljön och livsmedelssäkerheten med avseende på jordbruksproduktion
  .
  Accelerationsområdena för förnybar energiproduktion bör vara särskilt lämpade för uppförande av anläggningar för produktion av energi från förnybara energikällor. Förbränningsanläggningar för biomassa bör dock undantas från accelerationsområdena för förnybar energi, med undantag för anläggningar belägna i ett av de yttersta randområden som avses i artikel 349 i EUF-fördraget, där särskilda behov gör att undantag skulle kunna beaktas.
  När medlemsstaterna pekar ut
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion bör de undvika skyddade områden och ta hänsyn till restaureringsplaner.
  Accelerationsområden för förnybar energiproduktion bör åtminstone inrättas för vindturbiner och solkraftverk och skulle kunna inrättas för anläggningar för produktion av biometan.
  Medlemsstaterna får peka ut
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion som är specifika för en eller flera typer av anläggningar för förnybar energi och bör ange vilken eller vilka typer av förnybar energi som lämpar sig för produktion i varje
  accelerationsområde
  för förnybar energiproduktion. |
| --- | --- |

(9)

Medlemsstaterna bör peka ut
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion i form av områden som är särskilt lämpliga för att utveckla projekt för förnybar energi, med åtskillnad mellan olika typer av teknik, och där utbyggnaden av den specifika typen av förnybara energikällor inte förväntas ha någon betydande
  inverkan på miljön och livsmedelssäkerheten med avseende på jordbruksproduktion
  .
  Accelerationsområdena för förnybar energiproduktion bör vara särskilt lämpade för uppförande av anläggningar för produktion av energi från förnybara energikällor. Förbränningsanläggningar för biomassa bör dock undantas från accelerationsområdena för förnybar energi, med undantag för anläggningar belägna i ett av de yttersta randområden som avses i artikel 349 i EUF-fördraget, där särskilda behov gör att undantag skulle kunna beaktas.
  När medlemsstaterna pekar ut
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion bör de undvika skyddade områden och ta hänsyn till restaureringsplaner.
  Accelerationsområden för förnybar energiproduktion bör åtminstone inrättas för vindturbiner och solkraftverk och skulle kunna inrättas för anläggningar för produktion av biometan.
  Medlemsstaterna får peka ut
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion som är specifika för en eller flera typer av anläggningar för förnybar energi och bör ange vilken eller vilka typer av förnybar energi som lämpar sig för produktion i varje
  accelerationsområde
  för förnybar energiproduktion.

| (9a) | Livsmedelsproduktionen måste prioriteras framför energiproduktion, och energiproduktionen bör inte leda till minskad livsmedelsproduktion eller minskad skördeavkastning, men de två verksamheterna kan och måste samexistera och bör utnyttja synergieffekter. För att göra detta är det nödvändigt att underlätta produktionen av förnybar energi i dess olika former, på platser som är lättillgängliga för jordbrukarna och i linje med jordbruksföretagets behov. Medlemsstaterna måste undvika att utse produktiv jordbruksmark, jordbruksområden som producerar jordbruksbaserade livsmedelsprodukter av hög kvalitet och produkter med särskild koppling till det lokala landskapet och den lokala kulturen som accelerationsområden. Att utnyttja förnybara energikällor, såsom produktion av biometan, bör uppmuntras i områden som ligger i närheten av jordbruksområden, närmare bestämt områden som ligger nära jordbruksmark och gårdar, och i områden som inte är jordbruksområden men belägna på jordbruksmark. Accelerationsområdena bör i första hand ligga i närheten av slutanvändare eller områden med befintlig infrastruktur och på platser där restflöden eller jordbruksavfall kan användas för produktion av förnybar energi. |
| --- | --- |

(9a)

Livsmedelsproduktionen måste prioriteras framför energiproduktion, och energiproduktionen bör inte leda till minskad livsmedelsproduktion eller minskad skördeavkastning, men de två verksamheterna kan och måste samexistera och bör utnyttja synergieffekter. För att göra detta är det nödvändigt att underlätta produktionen av förnybar energi i dess olika former, på platser som är lättillgängliga för jordbrukarna och i linje med jordbruksföretagets behov. Medlemsstaterna måste undvika att utse produktiv jordbruksmark, jordbruksområden som producerar jordbruksbaserade livsmedelsprodukter av hög kvalitet och produkter med särskild koppling till det lokala landskapet och den lokala kulturen som accelerationsområden. Att utnyttja förnybara energikällor, såsom produktion av biometan, bör uppmuntras i områden som ligger i närheten av jordbruksområden, närmare bestämt områden som ligger nära jordbruksmark och gårdar, och i områden som inte är jordbruksområden men belägna på jordbruksmark. Accelerationsområdena bör i första hand ligga i närheten av slutanvändare eller områden med befintlig infrastruktur och på platser där restflöden eller jordbruksavfall kan användas för produktion av förnybar energi.

| (10) | I Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG (7) fastställs att miljöbedömningar är ett viktigt verktyg för att inkludera miljöhänsyn i arbetet med att utarbeta och anta planer och program. Medlemsstaterna bör, som en del av arbetet med att peka ut
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion, utarbeta en eller flera planer som omfattar identifiering av områden och tillämpliga regler och riskreducerande åtgärder för projekt i varje
  accelerationsområde för förnybar energiproduktion
  .
  Dessa områdens storlek bör stå i proportion till de mål för förnybar energi och delmål som fastställs i direktiv (EU) 2018/2001 och i de nationella energi- och klimatplanerna, uppdaterade i enlighet med artikel 14 i förordning (EU) 2018/1999.
  Medlemsstaterna får utarbeta en enda plan för alla
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion och all teknik för förnybar energi, eller teknikspecifika planer där ett eller flera
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion identifieras. Varje plan bör bli föremål för en miljöbedömning som utförs i enlighet med de villkor som fastställs i direktiv 2001/42/EG för att bedöma effekterna av varje teknik för förnybar energi på de relevanta områden som pekas ut i planen. Genomförandet av en miljöbedömning i enlighet med direktiv 2001/42/EG för detta ändamål skulle möjliggöra för medlemsstaterna att ha en mer integrerad och effektiv planeringsstrategi och att ta hänsyn till miljöaspekter i ett tidigt skede av planeringsprocessen på strategisk nivå. Detta kan bidra till en snabbare och effektivare utbyggnad av olika förnybara energikällor och samtidigt minimera de negativa miljöeffekterna av dessa projekt. |
| --- | --- |

(10)

I Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG (7) fastställs att miljöbedömningar är ett viktigt verktyg för att inkludera miljöhänsyn i arbetet med att utarbeta och anta planer och program. Medlemsstaterna bör, som en del av arbetet med att peka ut
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion, utarbeta en eller flera planer som omfattar identifiering av områden och tillämpliga regler och riskreducerande åtgärder för projekt i varje
  accelerationsområde för förnybar energiproduktion
  .
  Dessa områdens storlek bör stå i proportion till de mål för förnybar energi och delmål som fastställs i direktiv (EU) 2018/2001 och i de nationella energi- och klimatplanerna, uppdaterade i enlighet med artikel 14 i förordning (EU) 2018/1999.
  Medlemsstaterna får utarbeta en enda plan för alla
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion och all teknik för förnybar energi, eller teknikspecifika planer där ett eller flera
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion identifieras. Varje plan bör bli föremål för en miljöbedömning som utförs i enlighet med de villkor som fastställs i direktiv 2001/42/EG för att bedöma effekterna av varje teknik för förnybar energi på de relevanta områden som pekas ut i planen. Genomförandet av en miljöbedömning i enlighet med direktiv 2001/42/EG för detta ändamål skulle möjliggöra för medlemsstaterna att ha en mer integrerad och effektiv planeringsstrategi och att ta hänsyn till miljöaspekter i ett tidigt skede av planeringsprocessen på strategisk nivå. Detta kan bidra till en snabbare och effektivare utbyggnad av olika förnybara energikällor och samtidigt minimera de negativa miljöeffekterna av dessa projekt.

| (11) | Efter det att den plan eller de planer som pekar ut
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion har antagits bör medlemsstaterna övervaka betydande miljöeffekter från genomförandet av planer och program, bland annat för att i ett tidigt skede identifiera ▌ negativa effekter och för att kunna vidta lämpliga avhjälpande åtgärder i enlighet med direktiv 2001/42/EG. |
| --- | --- |

(11)

Efter det att den plan eller de planer som pekar ut
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion har antagits bör medlemsstaterna övervaka betydande miljöeffekter från genomförandet av planer och program, bland annat för att i ett tidigt skede identifiera ▌ negativa effekter och för att kunna vidta lämpliga avhjälpande åtgärder i enlighet med direktiv 2001/42/EG.

| (12) | Bestämmelserna i Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europas (Unece) konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (8) (Århuskonventionen), särskilt bestämmelserna om allmänhetens deltagande och tillgång till rättslig prövning, fortsätter att gälla ▌. |
| --- | --- |

(12)

Bestämmelserna i Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europas (Unece) konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (8) (Århuskonventionen), särskilt bestämmelserna om allmänhetens deltagande och tillgång till rättslig prövning, fortsätter att gälla ▌.

| (12a) | För att öka allmänhetens acceptans för projekt för förnybar energi och ge medborgare och lokalsamhällen möjlighet att producera och använda sin egen energi bör medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att vederbörligen informera medborgarna om nya projekt och på samma sätt främja och underlätta deras deltagande i dessa, bland annat genom gemenskaper för förnybar energi. |
| --- | --- |

(12a)

För att öka allmänhetens acceptans för projekt för förnybar energi och ge medborgare och lokalsamhällen möjlighet att producera och använda sin egen energi bör medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att vederbörligen informera medborgarna om nya projekt och på samma sätt främja och underlätta deras deltagande i dessa, bland annat genom gemenskaper för förnybar energi.

| (13) | Utpekandet av
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion bör syfta till att säkerställa att produktionen från dessa områden, tillsammans med befintliga anläggningar för förnybar energi, framtida anläggningar för förnybar energi utanför dessa områden och samarbetsmekanismer, kommer att vara tillräckliga för att medlemsstaternas ska uppnå sina bidrag till unionens mål för förnybar energi enligt artikel 3.1 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(13)

Utpekandet av
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion bör syfta till att säkerställa att produktionen från dessa områden, tillsammans med befintliga anläggningar för förnybar energi, framtida anläggningar för förnybar energi utanför dessa områden och samarbetsmekanismer, kommer att vara tillräckliga för att medlemsstaternas ska uppnå sina bidrag till unionens mål för förnybar energi enligt artikel 3.1 i direktiv (EU) 2018/2001.

| (14) | I de utpekade
  accelerationsområdena
  för förnybar energiproduktion bör projekt för förnybar energi som överensstämmer med de regler och åtgärder som fastställs i den plan eller de planer som utarbetats av medlemsstaterna gynnas genom ett antagande att de inte har några betydande miljöeffekter. Därför bör det finnas ett undantag från kravet på att genomföra en specifik miljökonsekvensbedömning för ett visst projekt i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/92/EU (9), som dock inte ska gälla projekt som sannolikt kan medföra en betydande inverkan på miljön i en annan medlemsstat eller om en medlemsstat som sannolikt kommer att utsättas i betydande grad begär att undantaget inte ska gälla. Skyldigheterna enligt Uneces Esbokonvention om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang av den 25 februari 1991 bör fortsätta att gälla för medlemsstater där projektet sannolikt kommer att ha betydande gränsöverskridande effekter i ett tredjeland. |
| --- | --- |

(14)

I de utpekade
  accelerationsområdena
  för förnybar energiproduktion bör projekt för förnybar energi som överensstämmer med de regler och åtgärder som fastställs i den plan eller de planer som utarbetats av medlemsstaterna gynnas genom ett antagande att de inte har några betydande miljöeffekter. Därför bör det finnas ett undantag från kravet på att genomföra en specifik miljökonsekvensbedömning för ett visst projekt i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/92/EU (9), som dock inte ska gälla projekt som sannolikt kan medföra en betydande inverkan på miljön i en annan medlemsstat eller om en medlemsstat som sannolikt kommer att utsättas i betydande grad begär att undantaget inte ska gälla. Skyldigheterna enligt Uneces Esbokonvention om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang av den 25 februari 1991 bör fortsätta att gälla för medlemsstater där projektet sannolikt kommer att ha betydande gränsöverskridande effekter i ett tredjeland.

| (15) | Utpekandet av
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion bör göra det möjligt för anläggningar för förnybar energi, deras nätanslutning och samlokaliserade energilagringsanläggningar i dessa områden att dra nytta av förutsägbarhet och förenklade administrativa förfaranden. I synnerhet torde projekt i 
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion gynnas genom påskyndade administrativa förfaranden, inklusive en underförstådd överenskommelse om den behöriga myndigheten inte svarar inom den fastställda tidsfristen för ett visst administrativt steg, såvida inte det specifika projektet är föremål för en miljökonsekvensbedömning. Dessa projekt torde också gynnas av tydligt avgränsade tidsfrister och rättssäkerhet när det gäller förfarandets förväntade resultat. Efter en ansökan om projekt i ett
  accelerationsområde
  för förnybar energiproduktion bör medlemsstaterna genomföra en snabb granskning av ansökan i syfte att fastställa om det är högst sannolikt att något av dessa projekt kommer att ge upphov till betydande oförutsedda negativa effekter som rör miljöns känslighet i det geografiska område där projektet är lokaliserat och som inte identifierades vid den miljöbedömning av planen eller planerna med utpekade
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion som genomförts i enlighet med direktiv 2001/42/EG. Alla projekt i 
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion bör anses vara godkända efter en sådan granskning. Endast om medlemsstaterna har tydliga bevis för att anse att ett visst projekt högst sannolikt kommer att ge upphov till sådana betydande oförutsedda negativa effekter bör medlemsstaterna genom ett motiverat beslut bestämma att ett sådant projekt ska genomgå en miljöbedömning i enlighet med direktiv 2011/92/EU och, om så är relevant, direktiv 92/43/EEG (10). Med tanke på behovet av att påskynda utbyggnaden av förnybara energikällor bör en sådan bedömning genomföras inom sex månader. |
| --- | --- |

(15)

Utpekandet av
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion bör göra det möjligt för anläggningar för förnybar energi, deras nätanslutning och samlokaliserade energilagringsanläggningar i dessa områden att dra nytta av förutsägbarhet och förenklade administrativa förfaranden. I synnerhet torde projekt i 
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion gynnas genom påskyndade administrativa förfaranden, inklusive en underförstådd överenskommelse om den behöriga myndigheten inte svarar inom den fastställda tidsfristen för ett visst administrativt steg, såvida inte det specifika projektet är föremål för en miljökonsekvensbedömning. Dessa projekt torde också gynnas av tydligt avgränsade tidsfrister och rättssäkerhet när det gäller förfarandets förväntade resultat. Efter en ansökan om projekt i ett
  accelerationsområde
  för förnybar energiproduktion bör medlemsstaterna genomföra en snabb granskning av ansökan i syfte att fastställa om det är högst sannolikt att något av dessa projekt kommer att ge upphov till betydande oförutsedda negativa effekter som rör miljöns känslighet i det geografiska område där projektet är lokaliserat och som inte identifierades vid den miljöbedömning av planen eller planerna med utpekade
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion som genomförts i enlighet med direktiv 2001/42/EG. Alla projekt i 
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion bör anses vara godkända efter en sådan granskning. Endast om medlemsstaterna har tydliga bevis för att anse att ett visst projekt högst sannolikt kommer att ge upphov till sådana betydande oförutsedda negativa effekter bör medlemsstaterna genom ett motiverat beslut bestämma att ett sådant projekt ska genomgå en miljöbedömning i enlighet med direktiv 2011/92/EU och, om så är relevant, direktiv 92/43/EEG (10). Med tanke på behovet av att påskynda utbyggnaden av förnybara energikällor bör en sådan bedömning genomföras inom sex månader.

| (15a) | Medlemsstaterna har kommit överens om att utveckla ett sammanhängande europeiskt Natura 2000-nätverk genom att till kommissionen föreslå lämpliga områden av gemenskapsintresse i enlighet med artikel 4.2 i direktiv 92/43/EEG och de särskilda skyddsområden som anges i direktiv 2009/147/EG
   (11)

  . Medlemsstaterna bör säkerställa att områden som finns med på deras nationella lista på grundval av de vetenskapliga kriterier som fastställs i direktiv 2009/147/EG och direktiv 92/43/EEG inte utses till accelerationsområden, med undantag för artificiella och bebyggda ytor i dessa områden, såsom tak, parkeringsplatser eller transportinfrastruktur. |
| --- | --- |

(15a)

Medlemsstaterna har kommit överens om att utveckla ett sammanhängande europeiskt Natura 2000-nätverk genom att till kommissionen föreslå lämpliga områden av gemenskapsintresse i enlighet med artikel 4.2 i direktiv 92/43/EEG och de särskilda skyddsområden som anges i direktiv 2009/147/EG
   (11)

  . Medlemsstaterna bör säkerställa att områden som finns med på deras nationella lista på grundval av de vetenskapliga kriterier som fastställs i direktiv 2009/147/EG och direktiv 92/43/EEG inte utses till accelerationsområden, med undantag för artificiella och bebyggda ytor i dessa områden, såsom tak, parkeringsplatser eller transportinfrastruktur.

| (16) | Med tanke på behovet av att påskynda utbyggnaden av förnybara energikällor bör identifieringen av
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion inte hindra genomförandet av pågående och framtida projekt för förnybar energi i de områden som är tillgängliga för utbyggnad av förnybar energi. Sådana projekt bör även i fortsättningen omfattas av skyldigheten att genomföra en särskild miljökonsekvensbedömning i enlighet med direktiv 2011/92/EU och bör omfattas av de förfaranden som föreskrivs för projekt för förnybar energi utanför
  accelerationsområden för förnybar energiproduktion
  . För att påskynda tillståndsförfarandet i den omfattning som krävs för att uppnå det mål för förnybar energi som fastställs i direktiv (EU) 2018/2001 bör även de förfaranden som är tillämpliga på projekt utanför
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion förenklas och effektiviseras genom att tydliga maximala tidsfrister införs för alla steg i förfarandet, inklusive för projektspecifika särskilda miljöbedömningar. |
| --- | --- |

(16)

Med tanke på behovet av att påskynda utbyggnaden av förnybara energikällor bör identifieringen av
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion inte hindra genomförandet av pågående och framtida projekt för förnybar energi i de områden som är tillgängliga för utbyggnad av förnybar energi. Sådana projekt bör även i fortsättningen omfattas av skyldigheten att genomföra en särskild miljökonsekvensbedömning i enlighet med direktiv 2011/92/EU och bör omfattas av de förfaranden som föreskrivs för projekt för förnybar energi utanför
  accelerationsområden för förnybar energiproduktion
  . För att påskynda tillståndsförfarandet i den omfattning som krävs för att uppnå det mål för förnybar energi som fastställs i direktiv (EU) 2018/2001 bör även de förfaranden som är tillämpliga på projekt utanför
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion förenklas och effektiviseras genom att tydliga maximala tidsfrister införs för alla steg i förfarandet, inklusive för projektspecifika särskilda miljöbedömningar.

| (17) | Begränsningar i användningen av land och hav kan minskas genom att området används för både produktion av förnybar energi och andra syften (t.ex. livsmedelsproduktion eller skydd eller restaurering av natur). I detta sammanhang är fysisk planering ett
  mycket
  viktigt verktyg för att i ett tidigt skede identifiera och styra synergier när det gäller användning av land och hav. Medlemsstaterna bör undersöka, möjliggöra och främja en mångsidig användning av de områden som identifieras genom antagna åtgärder som rör fysisk planering. |
| --- | --- |

(17)

Begränsningar i användningen av land och hav kan minskas genom att området används för både produktion av förnybar energi och andra syften (t.ex. livsmedelsproduktion eller skydd eller restaurering av natur). I detta sammanhang är fysisk planering ett
  mycket
  viktigt verktyg för att i ett tidigt skede identifiera och styra synergier när det gäller användning av land och hav. Medlemsstaterna bör undersöka, möjliggöra och främja en mångsidig användning av de områden som identifieras genom antagna åtgärder som rör fysisk planering.

| (18) | Uppförande och drift av anläggningar för förnybar energi kan leda till sidoeffekter i form av dödande eller störning av fåglar och andra skyddade arter enligt direktiv 92/43/EEG eller direktiv
  2009/147/EG
  . Sådana sidoeffekter i form av dödande eller störning skulle dock inte betraktas som avsiktliga i den mening som avses i de direktiven om ett projekt vid uppförande och drift har vidtagit
  alla nödvändiga
  riskreducerande åtgärder för att undvika kollisioner eller förhindra störningar, och om projektet genomför en korrekt övervakning för att bedöma åtgärdernas ändamålsenlighet och, mot bakgrund av den information som samlats in, vidtar de ytterligare åtgärder som krävs för att säkerställa att inga betydande negativa följder uppstår för de berörda arternas populationer. |
| --- | --- |

(18)

Uppförande och drift av anläggningar för förnybar energi kan leda till sidoeffekter i form av dödande eller störning av fåglar och andra skyddade arter enligt direktiv 92/43/EEG eller direktiv
  2009/147/EG
  . Sådana sidoeffekter i form av dödande eller störning skulle dock inte betraktas som avsiktliga i den mening som avses i de direktiven om ett projekt vid uppförande och drift har vidtagit
  alla nödvändiga
  riskreducerande åtgärder för att undvika kollisioner eller förhindra störningar, och om projektet genomför en korrekt övervakning för att bedöma åtgärdernas ändamålsenlighet och, mot bakgrund av den information som samlats in, vidtar de ytterligare åtgärder som krävs för att säkerställa att inga betydande negativa följder uppstår för de berörda arternas populationer.

| (19) | Både uppförande av nya
  och innovativa
  anläggningar för förnybar energi och uppgradering av befintliga anläggningar för förnybar energi har betydande potential att bidra till att målen för förnybar energi uppnås. Eftersom de befintliga anläggningarna för förnybar energi vanligtvis finns på platser med betydande potential för förnybara energikällor kan uppgradering säkerställa fortsatt användning av dessa anläggningar samtidigt som behovet av att peka ut nya platser för projekt för förnybar energi minskar. Uppgradering omfattar ytterligare fördelar, t.ex. den befintliga nätanslutningen, en sannolikt högre grad av acceptans bland allmänheten och kännedom om miljöpåverkan. Uppgraderingen av projekt för förnybar energi medför ändringar eller utvidgningar av befintliga projekt i olika grad. Tillståndsförfarandet, inklusive miljöbedömningar och granskningar, för uppgradering av projekt för förnybar energi bör begränsas till de potentiella effekterna av ändringen eller utvidgningen jämfört med det ursprungliga projektet. |
| --- | --- |

(19)

Både uppförande av nya
  och innovativa
  anläggningar för förnybar energi och uppgradering av befintliga anläggningar för förnybar energi har betydande potential att bidra till att målen för förnybar energi uppnås. Eftersom de befintliga anläggningarna för förnybar energi vanligtvis finns på platser med betydande potential för förnybara energikällor kan uppgradering säkerställa fortsatt användning av dessa anläggningar samtidigt som behovet av att peka ut nya platser för projekt för förnybar energi minskar. Uppgradering omfattar ytterligare fördelar, t.ex. den befintliga nätanslutningen, en sannolikt högre grad av acceptans bland allmänheten och kännedom om miljöpåverkan. Uppgraderingen av projekt för förnybar energi medför ändringar eller utvidgningar av befintliga projekt i olika grad. Tillståndsförfarandet, inklusive miljöbedömningar och granskningar, för uppgradering av projekt för förnybar energi bör begränsas till de potentiella effekterna av ändringen eller utvidgningen jämfört med det ursprungliga projektet.

| (20) | Genom direktiv (EU) 2018/2001 införs förenklade tillståndsförfaranden för uppgradering. För att tillgodose det ökande behovet av uppgradering av befintliga anläggningar för förnybar energi och för att dra full nytta av de fördelar som de erbjuder, är det lämpligt att införa ett ännu kortare förfarande för uppgradering av anläggningar för förnybar energi i 
  accelerationsområden för förnybar energiproduktion
  , inklusive ett kortare granskningsförfarande. För uppgradering av befintliga anläggningar för förnybar energi utanför
  accelerationsområden för förnybar energiproduktion
  bör medlemsstaterna säkerställa ett förenklat och snabbt tillståndsförfarande som inte bör pågå längre än ett år, samtidigt som hänsyn tas till den europeiska gröna givens princip om att inte vålla skada. |
| --- | --- |

(20)

Genom direktiv (EU) 2018/2001 införs förenklade tillståndsförfaranden för uppgradering. För att tillgodose det ökande behovet av uppgradering av befintliga anläggningar för förnybar energi och för att dra full nytta av de fördelar som de erbjuder, är det lämpligt att införa ett ännu kortare förfarande för uppgradering av anläggningar för förnybar energi i 
  accelerationsområden för förnybar energiproduktion
  , inklusive ett kortare granskningsförfarande. För uppgradering av befintliga anläggningar för förnybar energi utanför
  accelerationsområden för förnybar energiproduktion
  bör medlemsstaterna säkerställa ett förenklat och snabbt tillståndsförfarande som inte bör pågå längre än ett år, samtidigt som hänsyn tas till den europeiska gröna givens princip om att inte vålla skada.

| (20a) | För att främja och påskynda uppgraderingen av befintliga anläggningar för förnybar energi bör ett förenklat förfarande för nätanslutningar omedelbart inrättas för uppgraderingar som leder till en begränsad ökning av den totala kapaciteten i jämförelse med det ursprungliga projektet. [Ändr. 20] |
| --- | --- |

(20a)

För att främja och påskynda uppgraderingen av befintliga anläggningar för förnybar energi bör ett förenklat förfarande för nätanslutningar omedelbart inrättas för uppgraderingar som leder till en begränsad ökning av den totala kapaciteten i jämförelse med det ursprungliga projektet. [Ändr. 20]

| (20b) | Genom att uppgradera en solenergianläggning kan man öka dess effektivitet och kapacitet utan att för den skull ta större ytor i anspråk. En uppgraderad anläggning har således ingen annan inverkan på miljön än den ursprungliga anläggningen, förutsatt att uppgraderingen inte medför en utvidgning av det område som används och anläggningen även fortsättningsvis uppfyller de ursprungliga miljöskyddsåtgärderna. [Ändr. 21] |
| --- | --- |

(20b)

Genom att uppgradera en solenergianläggning kan man öka dess effektivitet och kapacitet utan att för den skull ta större ytor i anspråk. En uppgraderad anläggning har således ingen annan inverkan på miljön än den ursprungliga anläggningen, förutsatt att uppgraderingen inte medför en utvidgning av det område som används och anläggningen även fortsättningsvis uppfyller de ursprungliga miljöskyddsåtgärderna. [Ändr. 21]

| (21) | Installation av solenergiutrustning, tillsammans med tillhörande
  lagring, inklusive
  samlokaliserad lagring
  av kraftenergi och värmeenergi,
  och nätanslutning, i befintliga eller framtida konstruktioner som skapats för andra ändamål än solenergiproduktion, t.ex. tak, parkeringsplatser, vägar och järnvägar, men inte artificiella vattenytor, ger vanligtvis inte upphov till problem med miljöpåverkan eller konkurrerande användning av området. Dessa anläggningar kan därför gynnas av kortare tillståndsförfaranden.
  Genom detta direktiv införs därför ett påskyndat tillståndsförfarande för installation av solenergiutrustning och tillhörande samlokaliserad lagring och nätanslutning i befintliga eller framtida artificiella konstruktioner som skapats för andra ändamål än solenergiproduktion. För dessa anläggningar införs också ett särskilt undantag från kravet på att genomföra miljökonsekvensbedömningar enligt direktiv 2011/92/EU, på grundval av att dessa anläggningar sannolikt inte ger upphov till farhågor i fråga om konkurrerande användning av området eller miljöpåverkan. Att investera i små, decentraliserade solenergianläggningar för att bli egenanvändare av förnybar energi är ett av de effektivaste sätten för energianvändarna att minska sina energikostnader och sin exponering för prisvolatilitet. Decentraliserade anläggningar, inbegripet för enskilda eller kollektiva gemensamma egenanvändare, eller inom ramen för en lokal gemenskap för förnybar energi, bidrar också till att minska den totala efterfrågan på naturgas, öka systemets motståndskraft och uppnå unionens mål för förnybar energi. Anläggningar med en elkapacitet på högst 50 kW kommer sannolikt inte att ha några större negativa effekter på miljön eller nätet och ger inte upphov till några säkerhetsproblem. Dessutom kräver små anläggningar för egenanvändare av förnybar energi i allmänhet inte någon utbyggnad av kapaciteten vid nätanslutningspunkten. Med tanke på de omedelbara positiva effekter som sådana anläggningar har för konsumenterna och med tanke på anläggningarnas begränsade potentiella miljöpåverkan, är det lämpligt att ytterligare rationalisera tillståndsförfarandet för dem genom att införa begreppet positiv tystnad i de relevanta tillståndsförfarandena för att främja och påskynda utbyggnaden av dessa anläggningar och dra nytta av dem redan på kort sikt. [Ändr. 22] |
| --- | --- |

(21)

Installation av solenergiutrustning, tillsammans med tillhörande
  lagring, inklusive
  samlokaliserad lagring
  av kraftenergi och värmeenergi,
  och nätanslutning, i befintliga eller framtida konstruktioner som skapats för andra ändamål än solenergiproduktion, t.ex. tak, parkeringsplatser, vägar och järnvägar, men inte artificiella vattenytor, ger vanligtvis inte upphov till problem med miljöpåverkan eller konkurrerande användning av området. Dessa anläggningar kan därför gynnas av kortare tillståndsförfaranden.
  Genom detta direktiv införs därför ett påskyndat tillståndsförfarande för installation av solenergiutrustning och tillhörande samlokaliserad lagring och nätanslutning i befintliga eller framtida artificiella konstruktioner som skapats för andra ändamål än solenergiproduktion. För dessa anläggningar införs också ett särskilt undantag från kravet på att genomföra miljökonsekvensbedömningar enligt direktiv 2011/92/EU, på grundval av att dessa anläggningar sannolikt inte ger upphov till farhågor i fråga om konkurrerande användning av området eller miljöpåverkan. Att investera i små, decentraliserade solenergianläggningar för att bli egenanvändare av förnybar energi är ett av de effektivaste sätten för energianvändarna att minska sina energikostnader och sin exponering för prisvolatilitet. Decentraliserade anläggningar, inbegripet för enskilda eller kollektiva gemensamma egenanvändare, eller inom ramen för en lokal gemenskap för förnybar energi, bidrar också till att minska den totala efterfrågan på naturgas, öka systemets motståndskraft och uppnå unionens mål för förnybar energi. Anläggningar med en elkapacitet på högst 50 kW kommer sannolikt inte att ha några större negativa effekter på miljön eller nätet och ger inte upphov till några säkerhetsproblem. Dessutom kräver små anläggningar för egenanvändare av förnybar energi i allmänhet inte någon utbyggnad av kapaciteten vid nätanslutningspunkten. Med tanke på de omedelbara positiva effekter som sådana anläggningar har för konsumenterna och med tanke på anläggningarnas begränsade potentiella miljöpåverkan, är det lämpligt att ytterligare rationalisera tillståndsförfarandet för dem genom att införa begreppet positiv tystnad i de relevanta tillståndsförfarandena för att främja och påskynda utbyggnaden av dessa anläggningar och dra nytta av dem redan på kort sikt. [Ändr. 22]

| (21a) | Värmepumpar är en teknik för produktion av förnybar värme och kyla från omgivningsenergi, bl.a. från avloppsreningsverk, och geotermisk energi. De gör det också möjligt att använda spillvärme och spillkyla för uppvärmning och kylning. Snabb utbyggnad av värmepumpar som använder underutnyttjade förnybara energikällor såsom omgivningsenergi, geotermisk energi, självupphettning och spillvärme från industri- och tjänstesektorn, inklusive datacentraler, gör det möjligt att ersätta värmepannor för naturgas och andra fossila bränslen med en förnybar uppvärmningslösning, samtidigt som energieffektiviteten ökas. Detta kommer att påskynda en minskad användning av naturgas för uppvärmning, både i byggnader och inom industrin. För att påskynda installation och användning av värmepumpar är det lämpligt att införa riktade kortare tillståndsförfaranden för sådana anläggningar, inbegripet ett förenklat förfarande för nätanslutning av mindre värmepumpar i det fall den nationella lagstiftningen kräver ett sådant förfarande. Uppvärmning står för nästan hälften av unionens energianvändning. En snabbare och enklare installation av värmepumpar och den ökade användningen av förnybara energikällor för uppvärmningsändamål kommer att bidra till försörjningstryggheten och hanteringen av det svårare läget på marknaden. [Ändr. 23] |
| --- | --- |

(21a)

Värmepumpar är en teknik för produktion av förnybar värme och kyla från omgivningsenergi, bl.a. från avloppsreningsverk, och geotermisk energi. De gör det också möjligt att använda spillvärme och spillkyla för uppvärmning och kylning. Snabb utbyggnad av värmepumpar som använder underutnyttjade förnybara energikällor såsom omgivningsenergi, geotermisk energi, självupphettning och spillvärme från industri- och tjänstesektorn, inklusive datacentraler, gör det möjligt att ersätta värmepannor för naturgas och andra fossila bränslen med en förnybar uppvärmningslösning, samtidigt som energieffektiviteten ökas. Detta kommer att påskynda en minskad användning av naturgas för uppvärmning, både i byggnader och inom industrin. För att påskynda installation och användning av värmepumpar är det lämpligt att införa riktade kortare tillståndsförfaranden för sådana anläggningar, inbegripet ett förenklat förfarande för nätanslutning av mindre värmepumpar i det fall den nationella lagstiftningen kräver ett sådant förfarande. Uppvärmning står för nästan hälften av unionens energianvändning. En snabbare och enklare installation av värmepumpar och den ökade användningen av förnybara energikällor för uppvärmningsändamål kommer att bidra till försörjningstryggheten och hanteringen av det svårare läget på marknaden. [Ändr. 23]

| (22) | Förnybara energikällor är avgörande för att bekämpa klimatförändringarna, sänka energipriserna, minska unionens beroende av fossila bränslen och säkerställa unionens försörjningstrygghet. Vid tillämpningen av relevant unionslagstiftning på miljöområdet bör medlemsstaterna, i de bedömningar från fall till fall som krävs för att fastställa om en anläggning för produktion av energi från förnybara energikällor, dess anslutning till nätet, det tillhörande nätet i sig eller lagringstillgångarna är av överordnat allmänintresse, anta att dessa anläggningar och deras tillhörande infrastruktur är av överordnat allmänintresse och av vikt för människors hälsa och säkerhet, utom när det finns tydliga bevis för att dessa projekt har stora negativa miljöeffekter som inte kan begränsas eller kompenseras. Att sådana anläggningar anses vara av överordnat allmänintresse och av vikt för människors hälsa och säkerhet gör det möjligt för sådana projekt att dra nytta av en förenklad bedömning. |
| --- | --- |

(22)

Förnybara energikällor är avgörande för att bekämpa klimatförändringarna, sänka energipriserna, minska unionens beroende av fossila bränslen och säkerställa unionens försörjningstrygghet. Vid tillämpningen av relevant unionslagstiftning på miljöområdet bör medlemsstaterna, i de bedömningar från fall till fall som krävs för att fastställa om en anläggning för produktion av energi från förnybara energikällor, dess anslutning till nätet, det tillhörande nätet i sig eller lagringstillgångarna är av överordnat allmänintresse, anta att dessa anläggningar och deras tillhörande infrastruktur är av överordnat allmänintresse och av vikt för människors hälsa och säkerhet, utom när det finns tydliga bevis för att dessa projekt har stora negativa miljöeffekter som inte kan begränsas eller kompenseras. Att sådana anläggningar anses vara av överordnat allmänintresse och av vikt för människors hälsa och säkerhet gör det möjligt för sådana projekt att dra nytta av en förenklad bedömning.

| (23) | För att säkerställa ett smidigt och ändamålsenligt genomförande av bestämmelserna i detta direktiv stöder kommissionen medlemsstaterna genom instrumentet för tekniskt stöd (12) som tillhandahåller skräddarsydd teknisk expertis för att utforma och genomföra reformer, inklusive sådana som ökar användningen av energi från förnybara energikällor, främjar bättre integrering i energisystemet, identifierar vissa områden som särskilt lämpliga för uppförande av anläggningar för produktion av förnybar energi och förenklar reglerna för godkännande- och tillståndsförfaranden för anläggningar för förnybar energi. Det tekniska stödet kan gälla t.ex. stärkt administrativ kapacitet, harmoniserade rättsliga ramar och utbyte av relevant bästa praxis. |
| --- | --- |

(23)

För att säkerställa ett smidigt och ändamålsenligt genomförande av bestämmelserna i detta direktiv stöder kommissionen medlemsstaterna genom instrumentet för tekniskt stöd (12) som tillhandahåller skräddarsydd teknisk expertis för att utforma och genomföra reformer, inklusive sådana som ökar användningen av energi från förnybara energikällor, främjar bättre integrering i energisystemet, identifierar vissa områden som särskilt lämpliga för uppförande av anläggningar för produktion av förnybar energi och förenklar reglerna för godkännande- och tillståndsförfaranden för anläggningar för förnybar energi. Det tekniska stödet kan gälla t.ex. stärkt administrativ kapacitet, harmoniserade rättsliga ramar och utbyte av relevant bästa praxis.

| (23a) | Kommissionen bör också tillhandahålla ett särskilt system för undantag från riktlinjer för statligt stöd, för att säkerställa att medlemsstaterna på lämpligt sätt kan kalibrera stöd för initiativ och investeringar i förnybar energi, egenproduktion och energieffektivitet. |
| --- | --- |

(23a)

Kommissionen bör också tillhandahålla ett särskilt system för undantag från riktlinjer för statligt stöd, för att säkerställa att medlemsstaterna på lämpligt sätt kan kalibrera stöd för initiativ och investeringar i förnybar energi, egenproduktion och energieffektivitet.

| (24) | Direktiv (EU) 2018/2001 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(24)

Direktiv (EU) 2018/2001 bör därför ändras i enlighet med detta.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (25a) | Att ge incitament för solenergi genom bidrag och andra stödsystem bör inte hindra att sådan energi säljs till nätet från privata och kommersiella källor och jordbruket. |
| --- | --- |

(25a)

Att ge incitament för solenergi genom bidrag och andra stödsystem bör inte hindra att sådan energi säljs till nätet från privata och kommersiella källor och jordbruket.

| (25b) | Jordbrukssektorn kan spela en central roll i energiomställningen i landsbygdsområden och inom landsbygdssamhällen, särskilt med tanke på att produktionen är decentraliserad. Möjligheten att producera solenergi som en sekundär verksamhet bör därför inte begränsas till egenanvändning, utan kan övervägas i kombination med exempelvis andra typer av produktion. Medlemsstaterna bör genom riktade finansieringsmekanismer uppmuntra jordbrukare att bygga ut solenergianläggningar på gårdarna, särskilt utveckling av solenergiprojekt i nya jordbruksbyggnader och produktion av biometan för att möjliggöra en bredare utveckling av förnybar energi samtidigt som jordbrukarna garanteras ytterligare inkomster. Det finns en stor potential för att småskaliga energiproduktionsanläggningar på gårdarna ska kunna öka cirkulariteten på gården genom att omvandla jordbruksföretagets avfall och restflöden, såsom gödsel, till värme och el, och det är viktigt att främja och uppmuntra jordbrukare att investera i denna teknik. En förstärkning av nätet i landsbygdsområdena bör starkt uppmuntras så att gårdarnas potential att bidra till energiomställningen genom decentraliserad elproduktion faktiskt kan utnyttjas. Geografiska platser med höga strålningsnivåer bör prioriteras eftersom råvaror för solpaneler är en begränsad resurs. Dessutom bör jordbrukarna och deras representativa organisationer delta i utpekandet av accelerationsområden. |
| --- | --- |

(25b)

Jordbrukssektorn kan spela en central roll i energiomställningen i landsbygdsområden och inom landsbygdssamhällen, särskilt med tanke på att produktionen är decentraliserad. Möjligheten att producera solenergi som en sekundär verksamhet bör därför inte begränsas till egenanvändning, utan kan övervägas i kombination med exempelvis andra typer av produktion. Medlemsstaterna bör genom riktade finansieringsmekanismer uppmuntra jordbrukare att bygga ut solenergianläggningar på gårdarna, särskilt utveckling av solenergiprojekt i nya jordbruksbyggnader och produktion av biometan för att möjliggöra en bredare utveckling av förnybar energi samtidigt som jordbrukarna garanteras ytterligare inkomster. Det finns en stor potential för att småskaliga energiproduktionsanläggningar på gårdarna ska kunna öka cirkulariteten på gården genom att omvandla jordbruksföretagets avfall och restflöden, såsom gödsel, till värme och el, och det är viktigt att främja och uppmuntra jordbrukare att investera i denna teknik. En förstärkning av nätet i landsbygdsområdena bör starkt uppmuntras så att gårdarnas potential att bidra till energiomställningen genom decentraliserad elproduktion faktiskt kan utnyttjas. Geografiska platser med höga strålningsnivåer bör prioriteras eftersom råvaror för solpaneler är en begränsad resurs. Dessutom bör jordbrukarna och deras representativa organisationer delta i utpekandet av accelerationsområden.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (30) | Eftersom målen för detta direktiv, nämligen minskade utsläpp av växthusgaser, minskat energiberoende och lägre energipriser, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(30)

Eftersom målen för detta direktiv, nämligen minskade utsläpp av växthusgaser, minskat energiberoende och lägre energipriser, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (31) | I enlighet med den gemensamma politiska förklaringen av den 28 september 2011 från medlemsstaterna och kommissionen om förklarande dokument (13), har medlemsstaterna åtagit sig att, när det är motiverat, låta anmälan av införlivandeåtgärder åtföljas av ett eller flera dokument som förklarar förhållandet mellan de olika delarna i direktivet och motsvarande delar i de nationella instrumenten för införlivande. När det gäller detta direktiv anser lagstiftaren att översändandet av sådana dokument är motiverat, särskilt till följd av domstolens dom i målet kommissionen mot Belgien (14) (mål C-543/17). |
| --- | --- |

(31)

I enlighet med den gemensamma politiska förklaringen av den 28 september 2011 från medlemsstaterna och kommissionen om förklarande dokument (13), har medlemsstaterna åtagit sig att, när det är motiverat, låta anmälan av införlivandeåtgärder åtföljas av ett eller flera dokument som förklarar förhållandet mellan de olika delarna i direktivet och motsvarande delar i de nationella instrumenten för införlivande. När det gäller detta direktiv anser lagstiftaren att översändandet av sådana dokument är motiverat, särskilt till följd av domstolens dom i målet kommissionen mot Belgien (14) (mål C-543/17).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av direktiv (EU) 2018/2001

Direktiv (EU) 2018/2001 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 2 ska följande punkt
  införas
  :






  ”9a | .
  accelerationsområde

  för förnybar energiproduktion: en särskild plats, på land eller till havs, som av en medlemsstat har
  prioriterats
  som särskilt lämplig för
  ett snabbare
  uppförande av anläggningar för produktion av energi från förnybara energikällor, ▌
  med beaktande av de tillgångar som krävs för deras anslutning till nätet och tillhörande energinät
  . [Ändr. 3 och 38] |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 2 ska följande punkt
  införas
  :

”9a

| 9b. | solenergiutrustning: utrustning som omvandlar solenergi till termisk eller elektrisk energi, särskilt solvärme- och solcellsutrustning.” [Ändr. 24] |
| --- | --- |

9b.

▌

| 3. | I artikel 15 ska följande punkt införas ▌:

  ”2a.   Medlemsstaterna ska främja provning av
  innovativ
  teknik för förnybar energi
  , inklusive teknik för produktion, delning och lagring
  i pilotprojekt i en verklig miljö under en begränsad tidsperiod, i enlighet med tillämplig EU-lagstiftning och åtföljd av lämpliga skyddsåtgärder för att säkerställa en säker drift av
  energisystemet
  och undvika oproportionerliga konsekvenser för den inre marknadens funktion, under tillsyn av en behörig myndighet.
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 17 ska medlemsstaterna säkerställa att förfarandet för tillståndsgivning för sådan innovativ teknik för förnybar energi är minst lika snabbt som i accelerationsområden för förnybar energiproduktion.
  ” |
| --- | --- |

3.

I artikel 15 ska följande punkt införas ▌:

”2a.   Medlemsstaterna ska främja provning av
  innovativ
  teknik för förnybar energi
  , inklusive teknik för produktion, delning och lagring
  i pilotprojekt i en verklig miljö under en begränsad tidsperiod, i enlighet med tillämplig EU-lagstiftning och åtföljd av lämpliga skyddsåtgärder för att säkerställa en säker drift av
  energisystemet
  och undvika oproportionerliga konsekvenser för den inre marknadens funktion, under tillsyn av en behörig myndighet.
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 17 ska medlemsstaterna säkerställa att förfarandet för tillståndsgivning för sådan innovativ teknik för förnybar energi är minst lika snabbt som i accelerationsområden för förnybar energiproduktion.
  ”

| 4. | Följande
  artiklar
  ska införas ▌:


  ”Artikel 15b



  Integrerad

  kartläggning

  och planering i flera nivåer

  av områden som krävs för nationella bidrag till 2030 års mål om förnybar

  energi och klimatneutralitetsmålet








  1. | Senast den ... [ett år efter ikraftträdandet] ska medlemsstaterna
  genomföra en integrerad kartläggning och planering i flera nivåer för utbyggnaden av förnybara energikällor på hela sitt territorium, i samordning med alla relevanta nationella, regionala och lokala myndigheter, för att
  identifiera
  den inhemska potentialen och
  de
  landområden, ytor ovan och under jord
  och havsområden som är
  tillgängliga
  för
  denna utbyggnad
  .
  Medlemsstaterna ska också identifiera den installerade kapacitet samt de landområden, ytor ovan och under jord och havsområden som behövs
  för produktion av energi från förnybara energikällor
  och tillhörande infrastruktur, såsom nätinfrastruktur och lagringsanläggningar, inklusive värmelagring,
  som krävs för att de ska kunna uppfylla sina nationella bidrag till 2030 års mål för förnybar energi i enlighet med artikel 3 i detta direktiv
  samt de delmål som fastställs i artiklarna 15a, 22a, 23.1, 24.4 och 25.1 i förordning (EU) 2021/1119 och för att uppnå klimatneutralitet senast 2050 i enlighet med artikel 2 i samma förordning
  . Sådana områden ska stå i proportion till de uppskattade utvecklingsbanor och den totala planerade installerade kapacitet i fråga om teknik för förnybar energi som anges i 
  de
  nationella energi- och
  klimatplanerna
  , uppdaterade i enlighet med
  artiklarna
  14
  och 15.6
  i förordning (EU) 2018/1999
  , samt havsplanerna, inbegripet de planer som avses i artikel 8 i direktiv 2014/89/EU
   (15). |
| --- | --- | --- |

4.

Följande
  artiklar
  ska införas ▌:

artiklar

”Artikel 15b

Integrerad

  kartläggning

  och planering i flera nivåer

  av områden som krävs för nationella bidrag till 2030 års mål om förnybar

  energi och klimatneutralitetsmålet

1.

Senast den ... [ett år efter ikraftträdandet] ska medlemsstaterna
  genomföra en integrerad kartläggning och planering i flera nivåer för utbyggnaden av förnybara energikällor på hela sitt territorium, i samordning med alla relevanta nationella, regionala och lokala myndigheter, för att
  identifiera
  den inhemska potentialen och
  de
  landområden, ytor ovan och under jord
  och havsområden som är
  tillgängliga
  för
  denna utbyggnad
  .
  Medlemsstaterna ska också identifiera den installerade kapacitet samt de landområden, ytor ovan och under jord och havsområden som behövs
  för produktion av energi från förnybara energikällor
  och tillhörande infrastruktur, såsom nätinfrastruktur och lagringsanläggningar, inklusive värmelagring,
  som krävs för att de ska kunna uppfylla sina nationella bidrag till 2030 års mål för förnybar energi i enlighet med artikel 3 i detta direktiv
  samt de delmål som fastställs i artiklarna 15a, 22a, 23.1, 24.4 och 25.1 i förordning (EU) 2021/1119 och för att uppnå klimatneutralitet senast 2050 i enlighet med artikel 2 i samma förordning
  . Sådana områden ska stå i proportion till de uppskattade utvecklingsbanor och den totala planerade installerade kapacitet i fråga om teknik för förnybar energi som anges i 
  de
  nationella energi- och
  klimatplanerna
  , uppdaterade i enlighet med
  artiklarna
  14
  och 15.6
  i förordning (EU) 2018/1999
  , samt havsplanerna, inbegripet de planer som avses i artikel 8 i direktiv 2014/89/EU
   (15).

| 2. | Vid identifieringen av de områden som avses i punkt 1 ska medlemsstaterna beakta följande:






  a) | Tillgången till förnybara energiresurser och potentialen för produktion av förnybar energi för de olika typerna av teknik i land- och havsområden. |
| --- | --- | --- |

2.

Vid identifieringen av de områden som avses i punkt 1 ska medlemsstaterna beakta följande:

a)

Tillgången till förnybara energiresurser och potentialen för produktion av förnybar energi för de olika typerna av teknik i land- och havsområden.

| b) | Den förväntade
  nationella och regionala
  efterfrågan på energi
  , med beaktande av potentiell efterfrågeflexibilitet och förväntade effektivitetsvinster och integrering i energisystemet
  . |
| --- | --- |

b)

Den förväntade
  nationella och regionala
  efterfrågan på energi
  , med beaktande av potentiell efterfrågeflexibilitet och förväntade effektivitetsvinster och integrering i energisystemet
  .

| c) | Tillgången till
  relevanta energinät,
  relevant nätinfrastruktur, lagring och andra flexibilitetsverktyg, eller potentialen att skapa
  eller uppgradera
  sådan nätinfrastruktur och lagring. |
| --- | --- |

c)

Tillgången till
  relevanta energinät,
  relevant nätinfrastruktur, lagring och andra flexibilitetsverktyg, eller potentialen att skapa
  eller uppgradera
  sådan nätinfrastruktur och lagring.

| ca) | Potentialen i att involvera egenanvändare av förnybar energi och gemenskaper för förnybar energi, utifrån en bedömning i enlighet med artiklarna 21 och 22. |
| --- | --- |

ca)

Potentialen i att involvera egenanvändare av förnybar energi och gemenskaper för förnybar energi, utifrån en bedömning i enlighet med artiklarna 21 och 22.

| cb) | Resultaten av öppna, inkluderande och effektiva offentliga samråd, deltagande av relevanta lokala myndigheter och alla relevanta intressenter för att säkerställa att den allmänna opinionen beaktas vid identifieringen av de områden som avses i artiklarna 15b och 15c. |
| --- | --- |

cb)

Resultaten av öppna, inkluderande och effektiva offentliga samråd, deltagande av relevanta lokala myndigheter och alla relevanta intressenter för att säkerställa att den allmänna opinionen beaktas vid identifieringen av de områden som avses i artiklarna 15b och 15c.

| cc) | Projekt för förnybar energi på förväntade nya artificiella konstruktioner såsom parkeringsplatser, vägar, järnvägar och industriområden. |
| --- | --- |

cc)

Projekt för förnybar energi på förväntade nya artificiella konstruktioner såsom parkeringsplatser, vägar, järnvägar och industriområden.

| cd) | Den förväntade industriella utvecklingen och sysselsättningen i samband med projekt för förnybar energi i berörda lokalsamhällen. |
| --- | --- |

cd)

Den förväntade industriella utvecklingen och sysselsättningen i samband med projekt för förnybar energi i berörda lokalsamhällen.

| 3. | Medlemsstaterna ska främja en mångsidig användning av de områden som identifieras till följd av skyldigheten i punkt 1
  , förutsatt att uppförandet av anläggningar för produktion av energi från förnybara energikällor är förenlig med befintlig användning
  . |
| --- | --- |

3.

Medlemsstaterna ska främja en mångsidig användning av de områden som identifieras till följd av skyldigheten i punkt 1
  , förutsatt att uppförandet av anläggningar för produktion av energi från förnybara energikällor är förenlig med befintlig användning
  .

| 3a. | När medlemsstaterna identifierar de landområden, ytor ovan och under jord och havsområden som är nödvändiga för uppförandet av anläggningar för produktion av energi från förnybara energikällor ska de införa en mekanism som stöder utvecklingen av det fjärrvärmenät med förnybar energi och det kraftnät som krävs för att tillhandahålla ett helt integrerat energisystem. |
| --- | --- |

3a.

När medlemsstaterna identifierar de landområden, ytor ovan och under jord och havsområden som är nödvändiga för uppförandet av anläggningar för produktion av energi från förnybara energikällor ska de införa en mekanism som stöder utvecklingen av det fjärrvärmenät med förnybar energi och det kraftnät som krävs för att tillhandahålla ett helt integrerat energisystem.

| 3b. | Om storskaliga anläggningar för produktion av biometan definieras nationellt som anläggningar för återvinning av avfall såsom förtecknas enligt punkt 11 i bilaga II till direktiv 2008/98/EG får medlemsstaterna inkludera dessa anläggningar i förnybara energikällor när de utser accelerationsområden för förnybar energiproduktion. |
| --- | --- |

3b.

Om storskaliga anläggningar för produktion av biometan definieras nationellt som anläggningar för återvinning av avfall såsom förtecknas enligt punkt 11 i bilaga II till direktiv 2008/98/EG får medlemsstaterna inkludera dessa anläggningar i förnybara energikällor när de utser accelerationsområden för förnybar energiproduktion.

| 3c. | Medlemsstaterna ska regelbundet se över och uppdatera de områden som avses i punkt 1 i denna artikel, åtminstone i samband med uppdateringen av de nationella klimat- och energiplanerna enligt artikel 14 i förordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

3c.

Medlemsstaterna ska regelbundet se över och uppdatera de områden som avses i punkt 1 i denna artikel, åtminstone i samband med uppdateringen av de nationella klimat- och energiplanerna enligt artikel 14 i förordning (EU) 2018/1999.

| 3d. | Medlemsstaterna ska uppmuntra och stödja lokala och regionala myndigheter att utarbeta och genomföra utvecklingsbanor eller mål för förnybar energi som produceras av städer, egenanvändare av förnybar energi och gemenskaper för förnybar energi.


  ▌ |
| --- | --- |

3d.

Medlemsstaterna ska uppmuntra och stödja lokala och regionala myndigheter att utarbeta och genomföra utvecklingsbanor eller mål för förnybar energi som produceras av städer, egenanvändare av förnybar energi och gemenskaper för förnybar energi.

▌

Artikel 15c

Accelerationsområden

  för förnybar energiproduktion

| 1. | Senast den ... [två år efter ikraftträdandet] ska medlemsstaterna
  , i samordning med sina lokala och regionala myndigheter,
  anta en eller flera planer för att, inom de områden som avses i artikel 15b.1, peka ut
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion från en eller flera typer av förnybara energikällor.
  Dessa områdens storlek ska stå i proportion till de mål för förnybar energi och delmål som fastställs i detta direktiv och i de nationella energi- och klimatplanerna, uppdaterade i enlighet med artikel 14 i förordning (EU) 2018/1999.
  I 
  den plan
  eller
  de planer som pekar ut accelerationsområden för förnybar energiproduktion
  ska medlemsstaterna göra följande:






  a) | Peka ut tillräckligt homogena land- och havsområden där utbyggnaden av en eller flera specifika typer av förnybar energi inte förväntas ha
  några
  betydande
  miljöeffekter
  , med tanke på det valda områdets särdrag.
  Den totala mängden land- och havsområden ska i hög grad bidra till de utrymmeskrav som fastställts i enlighet med artikel 15b 1 i detta direktiv för att nå 2030 års mål för förnybar energi och ska ingå i nationella energi- och klimatplaner, uppdaterade i enlighet med artikel 14 i förordning (EU) 2018/1999.
  I samband med detta ska medlemsstaterna göra följande:






  i) | Prioritera artificiella och bebyggda ytor, t.ex. tak
  och fasader på byggnader
  , områden för transportinfrastruktur
  och deras direkta omgivning
  , parkeringsplatser,
  anläggningar på gårdar,
  avfallsanläggningar, industriområden, gruvor ▌och, om så är lämpligt,
  artificiella och bebyggda ytor, såsom
  anläggningar för rening av avloppsvatten från tätbebyggelse
  , artificiella sjöar, vattenmagasin eller andra vattenförekomster
  samt skadad mark som inte kan användas för jordbruk. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Senast den ... [två år efter ikraftträdandet] ska medlemsstaterna
  , i samordning med sina lokala och regionala myndigheter,
  anta en eller flera planer för att, inom de områden som avses i artikel 15b.1, peka ut
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion från en eller flera typer av förnybara energikällor.
  Dessa områdens storlek ska stå i proportion till de mål för förnybar energi och delmål som fastställs i detta direktiv och i de nationella energi- och klimatplanerna, uppdaterade i enlighet med artikel 14 i förordning (EU) 2018/1999.
  I 
  den plan
  eller
  de planer som pekar ut accelerationsområden för förnybar energiproduktion
  ska medlemsstaterna göra följande:

a)

Peka ut tillräckligt homogena land- och havsområden där utbyggnaden av en eller flera specifika typer av förnybar energi inte förväntas ha
  några
  betydande
  miljöeffekter
  , med tanke på det valda områdets särdrag.
  Den totala mängden land- och havsområden ska i hög grad bidra till de utrymmeskrav som fastställts i enlighet med artikel 15b 1 i detta direktiv för att nå 2030 års mål för förnybar energi och ska ingå i nationella energi- och klimatplaner, uppdaterade i enlighet med artikel 14 i förordning (EU) 2018/1999.
  I samband med detta ska medlemsstaterna göra följande:

i)

Prioritera artificiella och bebyggda ytor, t.ex. tak
  och fasader på byggnader
  , områden för transportinfrastruktur
  och deras direkta omgivning
  , parkeringsplatser,
  anläggningar på gårdar,
  avfallsanläggningar, industriområden, gruvor ▌och, om så är lämpligt,
  artificiella och bebyggda ytor, såsom
  anläggningar för rening av avloppsvatten från tätbebyggelse
  , artificiella sjöar, vattenmagasin eller andra vattenförekomster
  samt skadad mark som inte kan användas för jordbruk.

| ii) | Utesluta Natura 2000-områden, naturparker och naturreservat, de identifierade flyttvägarna för fåglar
  och marina däggdjur, i enlighet med bästa tillgängliga data, ekologiska korridorer
  samt andra områden som identifieras på grundval av känslighetskartor och de verktyg som avses i nästa punkt, med undantag för artificiella och bebyggda ytor i dessa områden, t.ex. tak, parkeringsplatser eller transportinfrastruktur. |
| --- | --- |

ii)

Utesluta Natura 2000-områden, naturparker och naturreservat, de identifierade flyttvägarna för fåglar
  och marina däggdjur, i enlighet med bästa tillgängliga data, ekologiska korridorer
  samt andra områden som identifieras på grundval av känslighetskartor och de verktyg som avses i nästa punkt, med undantag för artificiella och bebyggda ytor i dessa områden, t.ex. tak, parkeringsplatser eller transportinfrastruktur.

| iii) | Använda alla lämpliga verktyg och datamängder
  , inklusive, där så krävs, specifika fältundersökningar,
  för att identifiera de områden där anläggningar för förnybar energi inte kommer att ha någon betydande miljöpåverkan, inklusive kartläggning av vilda djurs och växters känslighet
  , och med beaktande av de data som finns tillgängliga inom ramen för utvecklingen av ett sammanhängande Natura 2000-nät som är tillräckligt såväl när det gäller livsmiljötyper och arter enligt rådets direktiv 92/43/EEG
   (16)

  , som fåglar och områden enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG
   (17). |
| --- | --- |

iii)

Använda alla lämpliga verktyg och datamängder
  , inklusive, där så krävs, specifika fältundersökningar,
  för att identifiera de områden där anläggningar för förnybar energi inte kommer att ha någon betydande miljöpåverkan, inklusive kartläggning av vilda djurs och växters känslighet
  , och med beaktande av de data som finns tillgängliga inom ramen för utvecklingen av ett sammanhängande Natura 2000-nät som är tillräckligt såväl när det gäller livsmiljötyper och arter enligt rådets direktiv 92/43/EEG
   (16)

  , som fåglar och områden enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG
   (17).

| iv) | Undanröja administrativa hinder och anslå tillräckligt med välutbildad personal och administrativa resurser. |
| --- | --- |

iv)

Undanröja administrativa hinder och anslå tillräckligt med välutbildad personal och administrativa resurser.

| b) | Fastställa lämpliga regler för de utpekade
  accelerationsområdena
  för förnybar energiproduktion, inklusive de riskreducerande åtgärder som ska antas i fråga om uppförande av anläggningar för förnybar energi, samlokaliserade energilagringsanläggningar samt tillgångar som krävs för deras anslutning till nätet, i syfte att undvika eller, om detta inte är möjligt, avsevärt minska den negativa miljöpåverkan som kan uppstå. Medlemsstaterna ska säkerställa att lämpliga riskreducerande åtgärder vidtas för att
  säkerställa fullgörandet av de skyldigheter som förtecknas
  i artiklarna 6.2 och 12.1 i direktiv 92/43/EEG, artikel 5 i direktiv 2009/147/EG och artikel 4.1a i)
  i direktiv 2000/60/EG och för att undvika försämring och uppnå god status eller ekologisk potential i enlighet med artikel 4.1
  i direktiv 2000/60/EG. Sådana regler ska vara inriktade på särdragen hos varje identifierat
  accelerationsområde
  för förnybar energiproduktion, den eller de typer av teknik för förnybar energi som ska användas i respektive område och de identifierade miljöeffekterna. Efterlevnad av sådana regler och genomförande av lämpliga riskreducerande åtgärder i de enskilda projekten ska leda till ett antagande att projekten inte bryter mot dessa bestämmelser, utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 16a.4 och 16a.5. Medlemsstaterna får tillåta att nya riskreducerande åtgärder, vars syfte är att så mycket som möjligt förhindra dödande eller störning av arter som skyddas enligt rådets direktiv 92/43/EEG och 2009/147/EG eller eventuella andra miljöeffekter, och vars ändamålsenlighet inte har provats i stor skala, används för ett eller flera pilotprojekt under en begränsad tidsperiod, förutsatt att åtgärdernas ändamålsenlighet noga övervakas och att lämpliga åtgärder omedelbart vidtas om de inte visar sig vara ändamålsenliga.
  Medlemsstaterna får förklara områden som redan har utpekats för uppförande av vind- eller solkraftverk som accelerationsområden för förnybar energiproduktion genom att anse att de befintliga fysiska planerna uppfyller kraven i artikel 15c. |
| --- | --- |

b)

Fastställa lämpliga regler för de utpekade
  accelerationsområdena
  för förnybar energiproduktion, inklusive de riskreducerande åtgärder som ska antas i fråga om uppförande av anläggningar för förnybar energi, samlokaliserade energilagringsanläggningar samt tillgångar som krävs för deras anslutning till nätet, i syfte att undvika eller, om detta inte är möjligt, avsevärt minska den negativa miljöpåverkan som kan uppstå. Medlemsstaterna ska säkerställa att lämpliga riskreducerande åtgärder vidtas för att
  säkerställa fullgörandet av de skyldigheter som förtecknas
  i artiklarna 6.2 och 12.1 i direktiv 92/43/EEG, artikel 5 i direktiv 2009/147/EG och artikel 4.1a i)
  i direktiv 2000/60/EG och för att undvika försämring och uppnå god status eller ekologisk potential i enlighet med artikel 4.1
  i direktiv 2000/60/EG. Sådana regler ska vara inriktade på särdragen hos varje identifierat
  accelerationsområde
  för förnybar energiproduktion, den eller de typer av teknik för förnybar energi som ska användas i respektive område och de identifierade miljöeffekterna. Efterlevnad av sådana regler och genomförande av lämpliga riskreducerande åtgärder i de enskilda projekten ska leda till ett antagande att projekten inte bryter mot dessa bestämmelser, utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 16a.4 och 16a.5. Medlemsstaterna får tillåta att nya riskreducerande åtgärder, vars syfte är att så mycket som möjligt förhindra dödande eller störning av arter som skyddas enligt rådets direktiv 92/43/EEG och 2009/147/EG eller eventuella andra miljöeffekter, och vars ändamålsenlighet inte har provats i stor skala, används för ett eller flera pilotprojekt under en begränsad tidsperiod, förutsatt att åtgärdernas ändamålsenlighet noga övervakas och att lämpliga åtgärder omedelbart vidtas om de inte visar sig vara ändamålsenliga.
  Medlemsstaterna får förklara områden som redan har utpekats för uppförande av vind- eller solkraftverk som accelerationsområden för förnybar energiproduktion genom att anse att de befintliga fysiska planerna uppfyller kraven i artikel 15c.

Medlemsstaterna ska i planen förklara den bedömning som gjorts för att identifiera varje utpekat
  accelerationsområde för förnybar energiproduktion
  på grundval av de kriterier som anges i led a och för att identifiera lämpliga riskreducerande åtgärder.

| 2. | Innan planen eller planerna med utpekade
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion antas ska de bli föremål för en miljöbedömning som utförs i enlighet med villkoren i direktiv 2001/42/EG, och,
  om
  planen eller planerna sannolikt har betydande effekter på
  Natura 2000-områden
  , en lämplig bedömning i enlighet med artikel 6.3 i direktiv 92/43/EEG. |
| --- | --- |

2.

Innan planen eller planerna med utpekade
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion antas ska de bli föremål för en miljöbedömning som utförs i enlighet med villkoren i direktiv 2001/42/EG, och,
  om
  planen eller planerna sannolikt har betydande effekter på
  Natura 2000-områden
  , en lämplig bedömning i enlighet med artikel 6.3 i direktiv 92/43/EEG.

| 2a. | Vid identifieringen av de havsområden som avses i artikel 15b.1 ska utpekande i enlighet med denna artikel överensstämma med direktiv 2014/89/EU när det gäller användningen av en ekosystembaserad strategi för havsplanering när platser för förnybar energiproduktion pekas ut. Under processen för havsplanering ska medlemsstaterna öka det utpekade området för produktion av förnybar energi i linje med klimatmålen för 2030, 2040 och 2050. |
| --- | --- |

2a.

Vid identifieringen av de havsområden som avses i artikel 15b.1 ska utpekande i enlighet med denna artikel överensstämma med direktiv 2014/89/EU när det gäller användningen av en ekosystembaserad strategi för havsplanering när platser för förnybar energiproduktion pekas ut. Under processen för havsplanering ska medlemsstaterna öka det utpekade området för produktion av förnybar energi i linje med klimatmålen för 2030, 2040 och 2050.

| 3. | Planen eller planerna med utpekade
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion ska offentliggöras
  och fortlöpande uppdateras för att i elektronisk form registrera ny kapacitet
  och ska ses över regelbundet, åtminstone i samband med
  att
  de nationella energi- och klimatplanerna
  uppdateras
  i enlighet med artikel 14 i förordning (EU) 2018/1999
  , och säkerställa synergier med direktiv 2014/89/EU
  . |
| --- | --- |

3.

Planen eller planerna med utpekade
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion ska offentliggöras
  och fortlöpande uppdateras för att i elektronisk form registrera ny kapacitet
  och ska ses över regelbundet, åtminstone i samband med
  att
  de nationella energi- och klimatplanerna
  uppdateras
  i enlighet med artikel 14 i förordning (EU) 2018/1999
  , och säkerställa synergier med direktiv 2014/89/EU
  .

Artikel 15d

Allmänhetens deltagande

1.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att utarbetandet av de planer som identifierar land- och havsområden som är nödvändiga för att uppföra anläggningar för produktion av energi från förnybara energikällor och de som pekar ut områden för förnybar energiproduktion enligt vad som avses i artiklarna 15a, 15b and 15c sker på ett öppet, inkluderande, snabbt och effektivt sätt och att allmänheten ges tidiga och effektiva möjligheter att delta i utarbetandet av dem.

2.
     
  Medlemsstaterna ska identifiera den allmänhet som påverkas eller sannolikt kommer att påverkas av, eller som har ett intresse av, planerna, inbegripet fysiska eller juridiska personer eller deras sammanslutningar, organisationer eller grupper, med beaktande av målen för detta direktiv och de potentiella effekterna av dess genomförande på områden som omfattas av andra unionsinstrument. Medlemsstaterna ska säkerställa att den allmänhet som avses informeras elektroniskt och genom offentliga meddelanden eller på annat lämpligt sätt.”[Ändr. 14]

| 6. | Artikel 16 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 16



  Tillståndsförfarandets huvudprinciper och organisation








  1. | Tillståndsförfarandet ska omfatta alla relevanta administrativa tillstånd för att bygga, uppgradera och driva anläggningar för produktion av energi från förnybara energikällor
  , inklusive hybridkraftverk som kombinerar olika förnybara energikällor, värmepumpar,
  energilagringsanläggningar,
  inklusive för kraftenergi och värmeenergi,
  samt tillgångar som krävs för deras anslutning till nätet
  och för att integrera förnybar energi i näten för fjärrvärme och fjärrkyla
  .
  Det ska också omfatta tillhörande tillstånd för energinät
  och miljöbedömningar när sådana krävs. Tillståndsförfarandet ska omfatta alla förfaranden, från bekräftelsen av ansökans giltighet i enlighet med punkt 2 till den relevanta myndighetens eller de relevanta myndigheternas meddelande om det slutliga beslutet när det gäller förfarandets resultat. [Ändr. 25] |
| --- | --- | --- |

6.

Artikel 16 ska ersättas med följande:

”Artikel 16

Tillståndsförfarandets huvudprinciper och organisation

1.

Tillståndsförfarandet ska omfatta alla relevanta administrativa tillstånd för att bygga, uppgradera och driva anläggningar för produktion av energi från förnybara energikällor
  , inklusive hybridkraftverk som kombinerar olika förnybara energikällor, värmepumpar,
  energilagringsanläggningar,
  inklusive för kraftenergi och värmeenergi,
  samt tillgångar som krävs för deras anslutning till nätet
  och för att integrera förnybar energi i näten för fjärrvärme och fjärrkyla
  .
  Det ska också omfatta tillhörande tillstånd för energinät
  och miljöbedömningar när sådana krävs. Tillståndsförfarandet ska omfatta alla förfaranden, från bekräftelsen av ansökans giltighet i enlighet med punkt 2 till den relevanta myndighetens eller de relevanta myndigheternas meddelande om det slutliga beslutet när det gäller förfarandets resultat. [Ändr. 25]

| 1a. | Medlemsstaterna ska säkerställa att finansiering av kvalificerad personal, kompetenshöjning och omskolning av deras behöriga myndigheter på nationell, regional och lokal nivå står i proportion till genomförandet av de övergripande behov av förnybar energi som identifierats enligt artikel 15b i detta direktiv, och till den kapacitet för produktion av förnybar energi som ska installeras enligt deras nationella energi- och klimatplaner, uppdaterade i enlighet med artikel 14 i förordning (EU) 2018/1999. Medlemsstaterna ska öronmärka alla avgifter med anknytning till ansöknings- och tillståndsförfarandena i syfte att ytterligare finansiera kvalificerad personal och förbättra den berörda tillståndsbeviljande myndighetens kapacitet. Medlemsstaterna ska ge stöd, inklusive tekniskt och ekonomiskt stöd, till regionala och lokala myndigheter för att underlätta tillståndsförfarandet. |
| --- | --- |

1a.

Medlemsstaterna ska säkerställa att finansiering av kvalificerad personal, kompetenshöjning och omskolning av deras behöriga myndigheter på nationell, regional och lokal nivå står i proportion till genomförandet av de övergripande behov av förnybar energi som identifierats enligt artikel 15b i detta direktiv, och till den kapacitet för produktion av förnybar energi som ska installeras enligt deras nationella energi- och klimatplaner, uppdaterade i enlighet med artikel 14 i förordning (EU) 2018/1999. Medlemsstaterna ska öronmärka alla avgifter med anknytning till ansöknings- och tillståndsförfarandena i syfte att ytterligare finansiera kvalificerad personal och förbättra den berörda tillståndsbeviljande myndighetens kapacitet. Medlemsstaterna ska ge stöd, inklusive tekniskt och ekonomiskt stöd, till regionala och lokala myndigheter för att underlätta tillståndsförfarandet.

| 2. | Den behöriga myndigheten ska bekräfta ansökans giltighet senast 14 
  arbetsdagar
  efter det att den mottagits när det gäller anläggningar i 
  accelerationsområden för förnybar energiproduktion
  eller en månad efter det att den mottagits när det gäller anläggningar utanför
  accelerationsområden för förnybar energiproduktion
  eller, om utvecklaren inte har skickat all den information som krävs för att behandla ansökan, begära att utvecklaren lämnar in en fullständig ansökan inom 14 
  arbetsdagar
  från denna begäran. Om utvecklaren inte lämnar in en fullständig ansökan inom denna tidsfrist får den behöriga myndigheten avslå ansökan skriftligen. Vid avslag ska den behöriga myndigheten motivera sitt beslut. Utvecklaren får när som helst efter avslaget lämna in en ny ansökan. Den dag då den behöriga myndigheten bekräftar ansökans giltighet ska anses utgöra startdatum för tillståndsförfarandet. |
| --- | --- |

2.

Den behöriga myndigheten ska bekräfta ansökans giltighet senast 14 
  arbetsdagar
  efter det att den mottagits när det gäller anläggningar i 
  accelerationsområden för förnybar energiproduktion
  eller en månad efter det att den mottagits när det gäller anläggningar utanför
  accelerationsområden för förnybar energiproduktion
  eller, om utvecklaren inte har skickat all den information som krävs för att behandla ansökan, begära att utvecklaren lämnar in en fullständig ansökan inom 14 
  arbetsdagar
  från denna begäran. Om utvecklaren inte lämnar in en fullständig ansökan inom denna tidsfrist får den behöriga myndigheten avslå ansökan skriftligen. Vid avslag ska den behöriga myndigheten motivera sitt beslut. Utvecklaren får när som helst efter avslaget lämna in en ny ansökan. Den dag då den behöriga myndigheten bekräftar ansökans giltighet ska anses utgöra startdatum för tillståndsförfarandet.

| 3. | Medlemsstaterna ska inrätta eller utse en eller flera kontaktpunkter
  och tillhandahålla information i enlighet med artikel 18.6
  . Dessa kontaktpunkter ska, på begäran av sökanden, tillhandahålla vägledning och underlätta hela det administrativa ansöknings- och tillståndsförfarandet. Sökanden ska inte behöva kontakta mer än en kontaktpunkt under hela förfarandet. Kontaktpunkten ska vägleda sökanden genom den administrativa ansökningsdelen av tillståndsförfarandet, inklusive miljörelaterade delar, på ett transparent sätt fram till dess att ansvarig myndighet i förfarandets slutskede fattar ett eller flera beslut, förse sökanden med all nödvändig information och vid behov involvera andra administrativa myndigheter. Kontaktpunkten ska säkerställa att tidsfristerna för tillståndsförfarandena i detta direktiv respekteras. Sökande ska ha rätt att lämna in relevanta handlingar i digital form. Senast [två år efter ikraftträdandet] ska medlemsstaterna säkerställa att alla förfaranden genomförs elektroniskt.
  Medlemsstaterna ska ge allmänheten tillgång till information om tillståndsförfarandet. |
| --- | --- |

3.

Medlemsstaterna ska inrätta eller utse en eller flera kontaktpunkter
  och tillhandahålla information i enlighet med artikel 18.6
  . Dessa kontaktpunkter ska, på begäran av sökanden, tillhandahålla vägledning och underlätta hela det administrativa ansöknings- och tillståndsförfarandet. Sökanden ska inte behöva kontakta mer än en kontaktpunkt under hela förfarandet. Kontaktpunkten ska vägleda sökanden genom den administrativa ansökningsdelen av tillståndsförfarandet, inklusive miljörelaterade delar, på ett transparent sätt fram till dess att ansvarig myndighet i förfarandets slutskede fattar ett eller flera beslut, förse sökanden med all nödvändig information och vid behov involvera andra administrativa myndigheter. Kontaktpunkten ska säkerställa att tidsfristerna för tillståndsförfarandena i detta direktiv respekteras. Sökande ska ha rätt att lämna in relevanta handlingar i digital form. Senast [två år efter ikraftträdandet] ska medlemsstaterna säkerställa att alla förfaranden genomförs elektroniskt.
  Medlemsstaterna ska ge allmänheten tillgång till information om tillståndsförfarandet.

| 4. | Kontaktpunkten ska tillhandahålla en handbok om förfarandet för utvecklare av anläggningar för produktion av förnybar energi, och ska också tillhandahålla denna information online, och även tydligt rikta sig till småskaliga projekt och projekt som avser egenanvändare av förnybar energi
  , gemenskaper för förnybar energi och projekt som avser kollektiva och individuella projekt, ge dem stöd och vägleda dem genom det administrativa förfarandet för att få stöd inom ramen för stödsystem för förnybar energi
  . Informationen online ska ange den kontaktpunkt som är relevant för sökandens ansökan. Om medlemsstaten har mer än en kontaktpunkt ska informationen online ange den kontaktpunkt som är relevant för sökandens ansökan. |
| --- | --- |

4.

Kontaktpunkten ska tillhandahålla en handbok om förfarandet för utvecklare av anläggningar för produktion av förnybar energi, och ska också tillhandahålla denna information online, och även tydligt rikta sig till småskaliga projekt och projekt som avser egenanvändare av förnybar energi
  , gemenskaper för förnybar energi och projekt som avser kollektiva och individuella projekt, ge dem stöd och vägleda dem genom det administrativa förfarandet för att få stöd inom ramen för stödsystem för förnybar energi
  . Informationen online ska ange den kontaktpunkt som är relevant för sökandens ansökan. Om medlemsstaten har mer än en kontaktpunkt ska informationen online ange den kontaktpunkt som är relevant för sökandens ansökan.

| 5. | Medlemsstaterna ska säkerställa att sökande lätt har tillgång till enkla förfaranden för tvistlösning avseende tillståndsförfarandet och beviljandet av tillstånd att uppföra och driva anläggningar för produktion av förnybar energi, inklusive i tillämpliga fall alternativa tvistlösningsmekanismer. |
| --- | --- |

5.

Medlemsstaterna ska säkerställa att sökande lätt har tillgång till enkla förfaranden för tvistlösning avseende tillståndsförfarandet och beviljandet av tillstånd att uppföra och driva anläggningar för produktion av förnybar energi, inklusive i tillämpliga fall alternativa tvistlösningsmekanismer.

| 6. | De tidsfrister som fastställs i artiklarna 16a, 16b och 16c ska gälla utan att det påverkar överklaganden, rättsmedel eller andra domstolsförfaranden eller alternativa tvistlösningsmekanismer, inklusive förfaranden för klagomål, utomrättsliga överklaganden och rättsmedel, och får förlängas med en period som motsvarar dessa förfarandens längd. |
| --- | --- |

6.

De tidsfrister som fastställs i artiklarna 16a, 16b och 16c ska gälla utan att det påverkar överklaganden, rättsmedel eller andra domstolsförfaranden eller alternativa tvistlösningsmekanismer, inklusive förfaranden för klagomål, utomrättsliga överklaganden och rättsmedel, och får förlängas med en period som motsvarar dessa förfarandens längd.

| 7. | Medlemsstaterna ska säkerställa att administrativa och rättsliga överklaganden i samband med ett projekt för utveckling av en produktionsanläggning för förnybar energi eller tillhörande nätanslutning
  och de tillgångar som krävs för den utbyggnad av energiinfrastrukturnät som behövs för att integrera förnybara energikällor i systemet såsom beskrivs i punkt 1,
  inklusive sådana som rör miljöaspekter, ska bli föremål för det snabbaste administrativa och rättsliga förfarande som finns tillgängligt på relevant nationell, regional och lokal nivå.

  Det tillståndsförfarande som avses i punkt 1 ska vid behov utvidgas till att omfatta alla relevanta administrativa tillstånd när industrianläggningar övergår till användning av förnybar energi. |
| --- | --- |

7.

Medlemsstaterna ska säkerställa att administrativa och rättsliga överklaganden i samband med ett projekt för utveckling av en produktionsanläggning för förnybar energi eller tillhörande nätanslutning
  och de tillgångar som krävs för den utbyggnad av energiinfrastrukturnät som behövs för att integrera förnybara energikällor i systemet såsom beskrivs i punkt 1,
  inklusive sådana som rör miljöaspekter, ska bli föremål för det snabbaste administrativa och rättsliga förfarande som finns tillgängligt på relevant nationell, regional och lokal nivå.

| 7a. | Kommissionen ska utarbeta rapporteringsförfaranden för medlemsstaterna för att bedöma deras tillståndspraxis, den genomsnittliga tiden för tillståndsförfarandet och de personalresurser och ekonomiska resurser som avsatts för att säkerställa överensstämmelse med de tillståndskrav som anges i denna artikel och i artiklarna 16a och 16b.



  Kommissionens bedömning ska offentliggöras. Kommissionen får föreslå korrigerande åtgärder för att stödja medlemsstaterna i deras genomförande av tillståndsförfarandet genom att hjälpa dem att reformera och rationalisera sina tillståndsförfaranden. |
| --- | --- |

7a.

Kommissionen ska utarbeta rapporteringsförfaranden för medlemsstaterna för att bedöma deras tillståndspraxis, den genomsnittliga tiden för tillståndsförfarandet och de personalresurser och ekonomiska resurser som avsatts för att säkerställa överensstämmelse med de tillståndskrav som anges i denna artikel och i artiklarna 16a och 16b.

| 7b. | Bestämmelserna i punkt 1 i denna artikel och artiklarna 16a och 16b ska också tillämpas på det parallella tillståndsförfarandet för nätsystemutvecklare när det gäller tillhörande energitillgångar som är nödvändiga för att integrera anläggningen för förnybar energi i systemet samt tillgångar som är nödvändiga för deras anslutning till nätet och som inte är integrerade i tillståndsförfarandet enligt punkt 1 för den specifika anläggningen för förnybar energi.” |
| --- | --- |

7b.

Bestämmelserna i punkt 1 i denna artikel och artiklarna 16a och 16b ska också tillämpas på det parallella tillståndsförfarandet för nätsystemutvecklare när det gäller tillhörande energitillgångar som är nödvändiga för att integrera anläggningen för förnybar energi i systemet samt tillgångar som är nödvändiga för deras anslutning till nätet och som inte är integrerade i tillståndsförfarandet enligt punkt 1 för den specifika anläggningen för förnybar energi.”

| 7. | Följande
  artiklar
  ska införas ▌:

  ”Artikel 16a


  Tillståndsförfarande för

  accelerationsområden

  för förnybar energiproduktion







  1. | Medlemsstaterna ska säkerställa att det tillståndsförfarande som avses i artikel 16.1 inte pågår längre än
  nio månader
  för projekt i 
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion
  , inklusive deras tillhörande delar av energinätet och nätanslutningen
  . När det är vederbörligen motiverat på grund av exceptionella omständigheter, får perioden på
  nio månader
  förlängas med högst tre månader. I sådana fall ska medlemsstaterna tydligt informera utvecklaren om de extraordinära omständigheter som motiverade förlängningen. |
| --- | --- | --- |

7.

Följande
  artiklar
  ska införas ▌:

artiklar

”Artikel 16a

Tillståndsförfarande för

  accelerationsområden

  för förnybar energiproduktion

1.

Medlemsstaterna ska säkerställa att det tillståndsförfarande som avses i artikel 16.1 inte pågår längre än
  nio månader
  för projekt i 
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion
  , inklusive deras tillhörande delar av energinätet och nätanslutningen
  . När det är vederbörligen motiverat på grund av exceptionella omständigheter, får perioden på
  nio månader
  förlängas med högst tre månader. I sådana fall ska medlemsstaterna tydligt informera utvecklaren om de extraordinära omständigheter som motiverade förlängningen.

| 2. | Tillståndsförfarandet för uppgradering av anläggningar
  , inklusive av dem som ökar kapaciteten för och behovet av relaterad utveckling av energinät, utan att utöka det använda området
  och för nya anläggningar med en elkapacitet på mindre än 150 kW, för ▌energilagringsanläggningar
  , även för kraftenergi och värmeenergi,
  samt för deras nätanslutningar i 
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion får inte pågå längre än sex månader. När det är vederbörligen motiverat på grund av exceptionella omständigheter, såsom tvingande säkerhetsrelaterade skäl där uppgraderingsprojektet inverkar påtagligt på elnätet eller anläggningens ursprungliga kapacitet, storlek eller prestanda, får perioden på ett år förlängas med högst
  sex månader
  . Medlemsstaterna ska tydligt informera projektutvecklaren om de extraordinära omständigheter som motiverade förlängningen. |
| --- | --- |

2.

Tillståndsförfarandet för uppgradering av anläggningar
  , inklusive av dem som ökar kapaciteten för och behovet av relaterad utveckling av energinät, utan att utöka det använda området
  och för nya anläggningar med en elkapacitet på mindre än 150 kW, för ▌energilagringsanläggningar
  , även för kraftenergi och värmeenergi,
  samt för deras nätanslutningar i 
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion får inte pågå längre än sex månader. När det är vederbörligen motiverat på grund av exceptionella omständigheter, såsom tvingande säkerhetsrelaterade skäl där uppgraderingsprojektet inverkar påtagligt på elnätet eller anläggningens ursprungliga kapacitet, storlek eller prestanda, får perioden på ett år förlängas med högst
  sex månader
  . Medlemsstaterna ska tydligt informera projektutvecklaren om de extraordinära omständigheter som motiverade förlängningen.

| 2a. | Om uppgraderingen av ett kraftverk för förnybar energi inte leder till en kapacitetsökning som överstiger 15 %, och utan att det påverkar behovet av att bedöma potentiell miljöpåverkan i enlighet med punkt 2b, ska tillstånd för anslutningen till överförings- eller distributionsnätet utfärdas inom en månad efter ansökan till den berörda enheten, såvida det inte finns berättigade farhågor om säkerheten eller någon teknisk inkompatibilitet mellan systemkomponenterna. |
| --- | --- |

2a.

Om uppgraderingen av ett kraftverk för förnybar energi inte leder till en kapacitetsökning som överstiger 15 %, och utan att det påverkar behovet av att bedöma potentiell miljöpåverkan i enlighet med punkt 2b, ska tillstånd för anslutningen till överförings- eller distributionsnätet utfärdas inom en månad efter ansökan till den berörda enheten, såvida det inte finns berättigade farhågor om säkerheten eller någon teknisk inkompatibilitet mellan systemkomponenterna.

| 2b. | Om uppgraderingen av en solenergianläggning inte medför att ytterligare områden tas i bruk och om den uppgraderade anläggningen uppfyller de tillämpliga miljöskyddsåtgärder som fastställts för den ursprungliga anläggningen, ska projektet undantas från kravet, i tillämpliga fall, på att medlemsstaterna ska bestämma om projektet kräver en miljökonsekvensbedömning i enlighet med artikel 4 i direktiv 2011/92/EU. |
| --- | --- |

2b.

Om uppgraderingen av en solenergianläggning inte medför att ytterligare områden tas i bruk och om den uppgraderade anläggningen uppfyller de tillämpliga miljöskyddsåtgärder som fastställts för den ursprungliga anläggningen, ska projektet undantas från kravet, i tillämpliga fall, på att medlemsstaterna ska bestämma om projektet kräver en miljökonsekvensbedömning i enlighet med artikel 4 i direktiv 2011/92/EU.

| 2c. | När uppgraderingen av ett kraftverk för förnybar energi eller av tillhörande nätinfrastruktur som är nödvändig för att integrera förnybar energi i elsystemet ska bli föremål för en miljökonsekvensbedömning i enlighet med artikel 4 i direktiv 2011/92/EU, eller när medlemsstaterna i enlighet med samma artikel ska bestämma om projektet ska bli föremål för en miljökonsekvensbedömning, ska detta bestämmande eller denna miljöbedömning begränsas till att gälla de potentiella konsekvenserna av ändringen eller utvidgningen jämfört med det ursprungliga projektet. [Ändr. 26] |
| --- | --- |

2c.

När uppgraderingen av ett kraftverk för förnybar energi eller av tillhörande nätinfrastruktur som är nödvändig för att integrera förnybar energi i elsystemet ska bli föremål för en miljökonsekvensbedömning i enlighet med artikel 4 i direktiv 2011/92/EU, eller när medlemsstaterna i enlighet med samma artikel ska bestämma om projektet ska bli föremål för en miljökonsekvensbedömning, ska detta bestämmande eller denna miljöbedömning begränsas till att gälla de potentiella konsekvenserna av ändringen eller utvidgningen jämfört med det ursprungliga projektet. [Ändr. 26]

| 2d. | Beslut som följer av ovannämnda tillståndsförfaranden ska göras tillgängliga för allmänheten. [Ändr. 31] |
| --- | --- |

2d.

Beslut som följer av ovannämnda tillståndsförfaranden ska göras tillgängliga för allmänheten. [Ändr. 31]

| 3. | Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 4 och 5
  i denna artikel
  , och genom undantag från artikel 4.2 i direktiv 2011/92/EU,
  punkt 6b i bilaga I till detta, i den utsträckning detta rör produktionen av förnybar vätgas,
  och punkterna 3 a, b, d, h, och i och 6 c i bilaga II
  till detta
  , för sig själva eller jämförda med punkt 13 a i det direktivet, i den utsträckning detta rör projekt för förnybar energi, ska nya ansökningar för anläggningar för förnybar energi,
  inklusive produktionsanläggningar som kombinerar olika förnybara energikällor,
  med undantag för förbränningsanläggningar för biomassa ▌, inklusive uppgradering av anläggningar, i redan utpekade
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion för respektive teknik, samlokaliserade lagringsanläggningar samt deras anslutning till nätet,
  det tillhörande energinätet, det tillhörande överförings- och distributionsnätet och de tillhörande tillgångar som krävs för den utbyggnad av elnäten som behövs för att integrera förnybara energikällor i systemet
  , undantas från kravet på att genomföra en särskild miljökonsekvensbedömning enligt artikel 2.1 i direktiv 2011/92/EU. förutsatt att dessa projekt överensstämmer med de regler och åtgärder som fastställt i enlighet med artikel 15c.1 b
  i detta direktiv
  . Undantaget från tillämpningen av direktiv 2011/92/EU gäller inte projekt som kan antas medföra en betydande inverkan på miljön i en annan medlemsstat, eller om en medlemsstat som sannolikt kommer att utsättas i betydande grad begär att undantaget inte ska gälla, i enlighet med artikel 7 i det direktivet. [Ändr. 27]

  Genom undantag från artikel 6.3 i direktiv 92/43/EEG ska de anläggningar som avses i första stycket inte bli föremål för en bedömning av konsekvenserna för Natura 2000-områden
  , förutsatt att dessa projekt för förnybar energi är förenliga med de regler och åtgärder som fastställts i enlighet med artikel 15c.1 b i detta direktiv och om det med stöd av en lämplig bedömning av planerna med utpekade accelerationsområden för förnybar energiproduktion, genomförd i enlighet med artikel 15c.2 i detta direktiv, har styrkts att anläggningarna inte har någon betydande inverkan
  . [Ändr. 15] |
| --- | --- |

3.

Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 4 och 5
  i denna artikel
  , och genom undantag från artikel 4.2 i direktiv 2011/92/EU,
  punkt 6b i bilaga I till detta, i den utsträckning detta rör produktionen av förnybar vätgas,
  och punkterna 3 a, b, d, h, och i och 6 c i bilaga II
  till detta
  , för sig själva eller jämförda med punkt 13 a i det direktivet, i den utsträckning detta rör projekt för förnybar energi, ska nya ansökningar för anläggningar för förnybar energi,
  inklusive produktionsanläggningar som kombinerar olika förnybara energikällor,
  med undantag för förbränningsanläggningar för biomassa ▌, inklusive uppgradering av anläggningar, i redan utpekade
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion för respektive teknik, samlokaliserade lagringsanläggningar samt deras anslutning till nätet,
  det tillhörande energinätet, det tillhörande överförings- och distributionsnätet och de tillhörande tillgångar som krävs för den utbyggnad av elnäten som behövs för att integrera förnybara energikällor i systemet
  , undantas från kravet på att genomföra en särskild miljökonsekvensbedömning enligt artikel 2.1 i direktiv 2011/92/EU. förutsatt att dessa projekt överensstämmer med de regler och åtgärder som fastställt i enlighet med artikel 15c.1 b
  i detta direktiv
  . Undantaget från tillämpningen av direktiv 2011/92/EU gäller inte projekt som kan antas medföra en betydande inverkan på miljön i en annan medlemsstat, eller om en medlemsstat som sannolikt kommer att utsättas i betydande grad begär att undantaget inte ska gälla, i enlighet med artikel 7 i det direktivet. [Ändr. 27]

Genom undantag från artikel 6.3 i direktiv 92/43/EEG ska de anläggningar som avses i första stycket inte bli föremål för en bedömning av konsekvenserna för Natura 2000-områden
  , förutsatt att dessa projekt för förnybar energi är förenliga med de regler och åtgärder som fastställts i enlighet med artikel 15c.1 b i detta direktiv och om det med stöd av en lämplig bedömning av planerna med utpekade accelerationsområden för förnybar energiproduktion, genomförd i enlighet med artikel 15c.2 i detta direktiv, har styrkts att anläggningarna inte har någon betydande inverkan
  . [Ändr. 15]

| 4. | Medlemsstaternas behöriga myndigheter ska göra en granskning av de ansökningar som avses i punkt 3. Denna granskning ska syfta till att fastställa om det är högst sannolikt att något av dessa projekt kommer att ge upphov till betydande ▌negativa effekter som rör miljöns känslighet i det geografiska område där projektet är lokaliserat och som inte identifierades vid den miljöbedömning av planen eller planerna med utpekade
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion som genomförts i enlighet med direktiv 2001/42/EG och, om så är relevant, direktiv 92/43/EEG. Granskning som utförs för uppgradering av projekt ska begränsas till de potentiella effekterna av ändringen eller utvidgningen jämfört med det ursprungliga projektet.
  För en sådan granskning ska projektutvecklaren tillhandahålla information om projektets särdrag,
  om dess potentiella miljöpåverkan,
  om dess efterlevnad av de regler och åtgärder som identifierats i enlighet med artikel 15c.1b och c för det specifika
  accelerationsområdet för förnybar energiproduktion
  och om eventuella ytterligare åtgärder som vidtagits i projektet och hur dessa åtgärder berör miljöeffekterna. En sådan granskning ska slutföras inom 30 dagar från den dag då ansökningarna för nya anläggningar för förnybar energi lämnades in, med undantag av ansökningar för anläggningar med en elkapacitet på mindre än 150 kW. För sådana anläggningar och för nya ansökningar om uppgradering av anläggningar ska granskningen slutföras inom 15 dagar. |
| --- | --- |

4.

Medlemsstaternas behöriga myndigheter ska göra en granskning av de ansökningar som avses i punkt 3. Denna granskning ska syfta till att fastställa om det är högst sannolikt att något av dessa projekt kommer att ge upphov till betydande ▌negativa effekter som rör miljöns känslighet i det geografiska område där projektet är lokaliserat och som inte identifierades vid den miljöbedömning av planen eller planerna med utpekade
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion som genomförts i enlighet med direktiv 2001/42/EG och, om så är relevant, direktiv 92/43/EEG. Granskning som utförs för uppgradering av projekt ska begränsas till de potentiella effekterna av ändringen eller utvidgningen jämfört med det ursprungliga projektet.

För en sådan granskning ska projektutvecklaren tillhandahålla information om projektets särdrag,
  om dess potentiella miljöpåverkan,
  om dess efterlevnad av de regler och åtgärder som identifierats i enlighet med artikel 15c.1b och c för det specifika
  accelerationsområdet för förnybar energiproduktion
  och om eventuella ytterligare åtgärder som vidtagits i projektet och hur dessa åtgärder berör miljöeffekterna. En sådan granskning ska slutföras inom 30 dagar från den dag då ansökningarna för nya anläggningar för förnybar energi lämnades in, med undantag av ansökningar för anläggningar med en elkapacitet på mindre än 150 kW. För sådana anläggningar och för nya ansökningar om uppgradering av anläggningar ska granskningen slutföras inom 15 dagar.

| 5. | Efter granskningen ska de ansökningar som avses i punkt 3 godkännas ur ett miljöperspektiv utan att det krävs något uttryckligt beslut från den behöriga myndigheten, såvida inte den behöriga myndigheten antar ett administrativt beslut, vederbörligen motiverat och grundat på tydliga bevis, om att ett visst projekt högst sannolikt kommer att ge upphov till betydande ▌negativa effekter som rör miljöns känslighet i det geografiska område där projektet är lokaliserat och som inte kan begränsas genom de åtgärder som anges i planen eller planerna med utpekade
  accelerationsområden för förnybar energiproduktion
  , eller som föreslås av projektutvecklaren. Detta beslut ska göras tillgängligt för allmänheten. Sådana projekt ska bli föremål för en bedömning i enlighet med direktiv 2011/92/EU och, om så är tillämpligt, en bedömning enligt artikel 6.3 i direktiv 92/43/EEG, som ska genomföras inom sex månader från beslutet om granskningen. |
| --- | --- |

5.

Efter granskningen ska de ansökningar som avses i punkt 3 godkännas ur ett miljöperspektiv utan att det krävs något uttryckligt beslut från den behöriga myndigheten, såvida inte den behöriga myndigheten antar ett administrativt beslut, vederbörligen motiverat och grundat på tydliga bevis, om att ett visst projekt högst sannolikt kommer att ge upphov till betydande ▌negativa effekter som rör miljöns känslighet i det geografiska område där projektet är lokaliserat och som inte kan begränsas genom de åtgärder som anges i planen eller planerna med utpekade
  accelerationsområden för förnybar energiproduktion
  , eller som föreslås av projektutvecklaren. Detta beslut ska göras tillgängligt för allmänheten. Sådana projekt ska bli föremål för en bedömning i enlighet med direktiv 2011/92/EU och, om så är tillämpligt, en bedömning enligt artikel 6.3 i direktiv 92/43/EEG, som ska genomföras inom sex månader från beslutet om granskningen.

| 6. | Vid tillståndsförfarandet för de ansökningar som avses i punkterna 1 och 2 ska frånvaro av svar från de berörda administrativa organen inom den fastställda tidsfristen
  , på utvecklarens begäran,
  leda till att de specifika administrativa stegen anses vara godkända, utom i de fall där det specifika projektet är föremål för en miljökonsekvensbedömning i enlighet med punkt 5. Alla beslut som i förfarandet kommer att vara tillgängliga för allmänheten. |
| --- | --- |

6.

Vid tillståndsförfarandet för de ansökningar som avses i punkterna 1 och 2 ska frånvaro av svar från de berörda administrativa organen inom den fastställda tidsfristen
  , på utvecklarens begäran,
  leda till att de specifika administrativa stegen anses vara godkända, utom i de fall där det specifika projektet är föremål för en miljökonsekvensbedömning i enlighet med punkt 5. Alla beslut som i förfarandet kommer att vara tillgängliga för allmänheten.

| 6a. | Medlemsstaterna ska utbyta och tillämpa bästa praxis under tillståndsförfarandet.


  ▌ |
| --- | --- |

6a.

Medlemsstaterna ska utbyta och tillämpa bästa praxis under tillståndsförfarandet.

▌

”Artikel 16b

Tillståndsförfarande utanför

  accelerationsområden

  för förnybar energiproduktion

| 1. | Medlemsstaterna ska säkerställa att det tillståndsförfarande som avses i artikel 16.1 inte pågår längre än
  18 månader. Denna period ska gälla för förnybara hybridkraftverk och deras tillhörande energinät
  för projekt utanför
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion. När det är vederbörligen motiverat på grund av exceptionella omständigheter, får perioden på
  18 månader
  förlängas med högst tre månader. I sådana fall ska medlemsstaterna tydligt informera utvecklaren om de extraordinära omständigheter som motiverade förlängningen. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna ska säkerställa att det tillståndsförfarande som avses i artikel 16.1 inte pågår längre än
  18 månader. Denna period ska gälla för förnybara hybridkraftverk och deras tillhörande energinät
  för projekt utanför
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion. När det är vederbörligen motiverat på grund av exceptionella omständigheter, får perioden på
  18 månader
  förlängas med högst tre månader. I sådana fall ska medlemsstaterna tydligt informera utvecklaren om de extraordinära omständigheter som motiverade förlängningen.

| 2. | Om en miljöbedömning krävs enligt direktiv 2011/92/EU eller direktiv 92/43/EEG ska den utföras i ett enda förfarande som omfattar alla relevanta bedömningar för ett visst projekt. När en sådan miljökonsekvensbedömning krävs ska den behöriga myndigheten, med beaktande av den information som lämnats av utvecklaren, avge ett yttrande om omfattningen av och detaljnivån för den information som utvecklaren ska lämna i miljökonsekvensbeskrivningen, vars omfattning inte får utökas. Om
  alla nödvändiga
  riskreducerande åtgärder har vidtagits i de specifika projekten ska eventuellt dödande eller störning av de arter som skyddas enligt artikel 12.1 i direktiv 92/43/EEG och artikel 5 i direktiv 2009/147/EG inte betraktas som avsiktligt. Medlemsstaterna får tillåta att nya riskreducerande åtgärder, vars syfte är att så mycket som möjligt förhindra dödande eller störning av arter som skyddas enligt rådets direktiv 92/43/EEG och 2009/147/EG eller eventuella andra miljöeffekter, och vars ändamålsenlighet inte har provats i stor skala, används för ett eller flera pilotprojekt under en begränsad tidsperiod, förutsatt att åtgärdernas ändamålsenlighet noga övervakas och att lämpliga åtgärder omedelbart vidtas om de inte visar sig vara ändamålsenliga. Tillståndsförfarandet för uppgradering av anläggningar
  , inklusive av dem som ökar kapaciteten för och behovet av tillhörande utveckling av energinät, utan att utöka det använda området
  och för nya anläggningar med en elkapacitet på mindre än 150 kW, för samlokaliserade energilagringsanläggningar samt för deras nätanslutningar i 
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion får inte pågå längre än
  sex månader
  , inklusive miljöbedömningar om så krävs i relevant lagstiftning. När det är vederbörligen motiverat på grund av exceptionella omständigheter, får perioden på
  sex månader
  förlängas med högst tre månader. Medlemsstaterna ska tydligt informera utvecklare om de extraordinära omständigheter som motiverade förlängningen. [Ändr. 28]

  Medlemsstaterna ska underlätta uppgraderingen av projekt utanför
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion genom att säkerställa att miljöbedömningen, om en sådan krävs för ett projekt enligt unionens miljölagstiftning, begränsas till de potentiella effekterna av ändringen eller utvidgningen jämfört med det ursprungliga projektet. |
| --- | --- |

2.

Om en miljöbedömning krävs enligt direktiv 2011/92/EU eller direktiv 92/43/EEG ska den utföras i ett enda förfarande som omfattar alla relevanta bedömningar för ett visst projekt. När en sådan miljökonsekvensbedömning krävs ska den behöriga myndigheten, med beaktande av den information som lämnats av utvecklaren, avge ett yttrande om omfattningen av och detaljnivån för den information som utvecklaren ska lämna i miljökonsekvensbeskrivningen, vars omfattning inte får utökas. Om
  alla nödvändiga
  riskreducerande åtgärder har vidtagits i de specifika projekten ska eventuellt dödande eller störning av de arter som skyddas enligt artikel 12.1 i direktiv 92/43/EEG och artikel 5 i direktiv 2009/147/EG inte betraktas som avsiktligt. Medlemsstaterna får tillåta att nya riskreducerande åtgärder, vars syfte är att så mycket som möjligt förhindra dödande eller störning av arter som skyddas enligt rådets direktiv 92/43/EEG och 2009/147/EG eller eventuella andra miljöeffekter, och vars ändamålsenlighet inte har provats i stor skala, används för ett eller flera pilotprojekt under en begränsad tidsperiod, förutsatt att åtgärdernas ändamålsenlighet noga övervakas och att lämpliga åtgärder omedelbart vidtas om de inte visar sig vara ändamålsenliga. Tillståndsförfarandet för uppgradering av anläggningar
  , inklusive av dem som ökar kapaciteten för och behovet av tillhörande utveckling av energinät, utan att utöka det använda området
  och för nya anläggningar med en elkapacitet på mindre än 150 kW, för samlokaliserade energilagringsanläggningar samt för deras nätanslutningar i 
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion får inte pågå längre än
  sex månader
  , inklusive miljöbedömningar om så krävs i relevant lagstiftning. När det är vederbörligen motiverat på grund av exceptionella omständigheter, får perioden på
  sex månader
  förlängas med högst tre månader. Medlemsstaterna ska tydligt informera utvecklare om de extraordinära omständigheter som motiverade förlängningen. [Ändr. 28]

Medlemsstaterna ska underlätta uppgraderingen av projekt utanför
  accelerationsområden
  för förnybar energiproduktion genom att säkerställa att miljöbedömningen, om en sådan krävs för ett projekt enligt unionens miljölagstiftning, begränsas till de potentiella effekterna av ändringen eller utvidgningen jämfört med det ursprungliga projektet.

| 2a. | Om uppgraderingen av ett kraftverk för förnybar energi inte leder till en kapacitetsökning som överstiger 15 %, och utan att det påverkar behovet av att bedöma potentiell miljöpåverkan i enlighet med punkt 2b, ska tillstånd för anslutningen till överförings- eller distributionsnätet utfärdas inom en månad efter ansökan till den berörda enheten, såvida det inte finns berättigade farhågor om säkerheten eller systemkomponenterna inte är tekniskt kompatibla. |
| --- | --- |

2a.

Om uppgraderingen av ett kraftverk för förnybar energi inte leder till en kapacitetsökning som överstiger 15 %, och utan att det påverkar behovet av att bedöma potentiell miljöpåverkan i enlighet med punkt 2b, ska tillstånd för anslutningen till överförings- eller distributionsnätet utfärdas inom en månad efter ansökan till den berörda enheten, såvida det inte finns berättigade farhågor om säkerheten eller systemkomponenterna inte är tekniskt kompatibla.

| 2b. | När uppgraderingen av en solenergiinstallation inte medför att ytterligare områden tas i bruk och om den uppgraderade installationen uppfyller de tillämpliga miljöskyddsåtgärder som fastställts för den ursprungliga installationen, ska projektet undantas från kravet, i tillämpliga fall, på att medlemsstaterna ska bestämma om projektet kräver en miljökonsekvensbedömning i enlighet med artikel 4 i direktiv 2011/92/EU. |
| --- | --- |

2b.

När uppgraderingen av en solenergiinstallation inte medför att ytterligare områden tas i bruk och om den uppgraderade installationen uppfyller de tillämpliga miljöskyddsåtgärder som fastställts för den ursprungliga installationen, ska projektet undantas från kravet, i tillämpliga fall, på att medlemsstaterna ska bestämma om projektet kräver en miljökonsekvensbedömning i enlighet med artikel 4 i direktiv 2011/92/EU.

| 2c. | När uppgraderingen av ett kraftverk för förnybar energi eller av tillhörande nätinfrastruktur som är nödvändig för att integrera förnybar energi i elsystemet ska bli föremål för en miljökonsekvensbedömning i enlighet med artikel 4 i direktiv 2011/92/EU, eller när medlemsstaterna i enlighet med samma artikel ska bestämma om projektet ska bli föremål för en miljökonsekvensbedömning, ska detta bestämmande eller denna miljöbedömning begränsas till att gälla de potentiella konsekvenserna av ändringen eller utvidgningen jämfört med det ursprungliga projektet. |
| --- | --- |

2c.

När uppgraderingen av ett kraftverk för förnybar energi eller av tillhörande nätinfrastruktur som är nödvändig för att integrera förnybar energi i elsystemet ska bli föremål för en miljökonsekvensbedömning i enlighet med artikel 4 i direktiv 2011/92/EU, eller när medlemsstaterna i enlighet med samma artikel ska bestämma om projektet ska bli föremål för en miljökonsekvensbedömning, ska detta bestämmande eller denna miljöbedömning begränsas till att gälla de potentiella konsekvenserna av ändringen eller utvidgningen jämfört med det ursprungliga projektet.

| 2d. | Beslut som följer av tillståndsförfarandet ska göras tillgängliga för allmänheten. [Ändr. 29] |
| --- | --- |

2d.

Beslut som följer av tillståndsförfarandet ska göras tillgängliga för allmänheten. [Ändr. 29]

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

Artikel 16c

Tillståndsförfarande för installation av solenergiutrustning i artificiella konstruktioner

| 1. | Medlemsstaterna ska säkerställa att det tillståndsförfarande som avses i artikel 16.1
  i detta direktiv
  för installation av solenergiutrustning,
  inbegripet på tak, och samlokaliserade energilagringsanläggningar,
  inklusive solenergiinstallationer som är integrerade i byggnader, i befintliga eller framtida artificiella konstruktioner, med undantag för artificiella vattenytor, inte pågår längre än
  en månad
  , förutsatt att det primära syftet med sådana strukturer inte är solenergiproduktion.
  För solenergiinstallationer på högst 50 kW, inklusive egenanvändare av förnybar energi, egenanvändare av förnybar energi som agerar gemensamt och gemenskaper för förnybar energi ska medlemsstaterna föreskriva ett förfarande med enkel anmälan i enlighet med artikel 17 i detta direktiv
  Genom undantag från artikel 4.2 i direktiv 2011/92/EU och punkterna 3 a och b i bilaga II, för sig själva eller jämförda med punkt 13 a i det direktivet, ska sådan installation av solvärmeutrustning i tillämpliga fall undantas från kravet på att genomföra en särskild miljökonsekvensbedömning enligt artikel 2.1 i direktiv 2011/92/EU. [Ändr. 30cp]


  Medlemsstaterna ska se till att de krav på uppförande som fortfarande finns kvar avskaffas. Medlemsstaterna ska också upprätta en färdplan för att avlägsna andra hinder och öka den påskyndade utvecklingen av solenergi. [Ändr. 30cp] |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna ska säkerställa att det tillståndsförfarande som avses i artikel 16.1
  i detta direktiv
  för installation av solenergiutrustning,
  inbegripet på tak, och samlokaliserade energilagringsanläggningar,
  inklusive solenergiinstallationer som är integrerade i byggnader, i befintliga eller framtida artificiella konstruktioner, med undantag för artificiella vattenytor, inte pågår längre än
  en månad
  , förutsatt att det primära syftet med sådana strukturer inte är solenergiproduktion.
  För solenergiinstallationer på högst 50 kW, inklusive egenanvändare av förnybar energi, egenanvändare av förnybar energi som agerar gemensamt och gemenskaper för förnybar energi ska medlemsstaterna föreskriva ett förfarande med enkel anmälan i enlighet med artikel 17 i detta direktiv
  Genom undantag från artikel 4.2 i direktiv 2011/92/EU och punkterna 3 a och b i bilaga II, för sig själva eller jämförda med punkt 13 a i det direktivet, ska sådan installation av solvärmeutrustning i tillämpliga fall undantas från kravet på att genomföra en särskild miljökonsekvensbedömning enligt artikel 2.1 i direktiv 2011/92/EU. [Ändr. 30cp]

| 1a. | Medlemsstaterna ska säkerställa att solenergiinstallationer som är integrerade i byggnader undantas från miljökonsekvensbedömning enligt artikel 2.1 i direktiv 2011/92/EU och från krav på bygglov. |
| --- | --- |

1a.

Medlemsstaterna ska säkerställa att solenergiinstallationer som är integrerade i byggnader undantas från miljökonsekvensbedömning enligt artikel 2.1 i direktiv 2011/92/EU och från krav på bygglov.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

Artikel 16d

Överordnat allmänintresse

Senast [tre månader efter ikraftträdandet], och till dess att klimatneutralitet uppnås, ska medlemsstaterna säkerställa att planering, uppförande och drift av anläggningar för produktion av energi från förnybara energikällor, deras anslutning till nätet och det aktuella nätet i sig samt tillhörande lagringstillgångar i samband med tillståndsförfarandet antas vara av överordnat allmänintresse och av vikt för människors hälsa och säkerhet vid avvägning av olika rättsliga intressen i enskilda fall i samband med tillämpning av artiklarna 6.4 och 16.1 c i direktiv 92/43/EEG, artikel 4.7 i direktiv 2000/60/EG och artikel 9.1 a i direktiv 2009/147/EG.” ▌

Senast den ... [en månad efter detta ändringsdirektivs ikraftträdande] ska kommissionen, för att minska rättsosäkerheten, utfärda en vägledning om hur denna artikel ska tillämpas i linje med befintliga krav i unionsrätten och med EU-domstolens relevanta domar. [Ändr. 17]

Artikel 16e

Påskyndad utbyggnad av värmepumpar

1.
     
  Tillståndsförfarandet för installation av värmepumpar får inte överstiga en månad.

2.
     
  Efter anmälan till den berörda enheten ska tillstånd för anslutningar till överförings- eller distributionsnätet utfärdas för

| (a) | värmepumpar med en elektrisk kapacitet på upp till 12 kW, och |
| --- | --- |

(a)

värmepumpar med en elektrisk kapacitet på upp till 12 kW, och

| (b) | värmepumpar installerade av en egenanvändare av förnybar energi, egenanvändare av förnybar energi som agerar gemensamt och gemenskaper för förnybar energi i enlighet med artikel 2.14 i direktiv (EU) 2018/2001 på upp till 50 kW elkapacitet, förutsatt att kapaciteten för egenanvändarens anläggning för produktion av förnybar el uppgår till minst 60 % av värmepumpens kapacitet, såvida det inte finns berättigade farhågor om säkerheten eller systemkomponenterna inte är tekniskt kompatibla. |
| --- | --- |

(b)

värmepumpar installerade av en egenanvändare av förnybar energi, egenanvändare av förnybar energi som agerar gemensamt och gemenskaper för förnybar energi i enlighet med artikel 2.14 i direktiv (EU) 2018/2001 på upp till 50 kW elkapacitet, förutsatt att kapaciteten för egenanvändarens anläggning för produktion av förnybar el uppgår till minst 60 % av värmepumpens kapacitet, såvida det inte finns berättigade farhågor om säkerheten eller systemkomponenterna inte är tekniskt kompatibla.

3
     
  Beslut som följer av tillståndsförfaranden ska göras tillgängliga för allmänheten. [Ändr. 32]

Artikel 16f

Medlemsstaterna ska rapportera till kommissionen om följande:

| a) | Tiden för tillståndsförfarandena för anläggningar för produktion av energi från förnybara energikällor i och utanför accelerationsområdena för förnybar energiproduktion. |
| --- | --- |

a)

Tiden för tillståndsförfarandena för anläggningar för produktion av energi från förnybara energikällor i och utanför accelerationsområdena för förnybar energiproduktion.

| b) | Hur artikel 16d inverkar på tiden för tillståndsförfarandet och de rättsliga förfarandena. |
| --- | --- |

b)

Hur artikel 16d inverkar på tiden för tillståndsförfarandet och de rättsliga förfarandena.

Kommissionen ska utvärdera den information som medlemsstaterna lämnat och, om lämpligt, föreslå ändringar av relevant lagstiftning.”

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

Artikel 4

Införlivande

| 1. | Medlemsstaterna ska senast den [
  en månad
  efter detta direktivs ikraftträdande] sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att uppfylla artikel 1.10. [Ändr. 35]

  Medlemsstaterna ska senast den [
  sex månader
  efter detta direktivs ikraftträdande] sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att uppfylla artikel 1.1, 1.2, 1.3, 1.4, 1.6, 1.8 och 1.9 och artikel 3. [Ändr. 36]

  Medlemsstaterna ska senast den [
  ett år
  efter detta direktivs ikraftträdande] sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att uppfylla artikel 1.5 och 1.7 och artikel 2. [Ändr. 37]

  De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen.
  När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna ska senast den [
  en månad
  efter detta direktivs ikraftträdande] sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att uppfylla artikel 1.10. [Ändr. 35]

Medlemsstaterna ska senast den [
  sex månader
  efter detta direktivs ikraftträdande] sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att uppfylla artikel 1.1, 1.2, 1.3, 1.4, 1.6, 1.8 och 1.9 och artikel 3. [Ändr. 36]

Medlemsstaterna ska senast den [
  ett år
  efter detta direktivs ikraftträdande] sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att uppfylla artikel 1.5 och 1.7 och artikel 2. [Ändr. 37]

De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

| 2. | Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om texten till de centrala bestämmelser i nationell rätt som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om texten till de centrala bestämmelser i nationell rätt som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 5

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 6

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ▌,

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A9-0283/2022).

1

(*1)  Ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▌.

*1

(2)  EUT C , , s. .

2

(3)  EUT C , , s. .

3

(4)  
  Europaparlamentets ståndpunkt av den ...

4

Europaparlamentets ståndpunkt av den ...

(5)  Meddelande från kommissionen, COM(2019)0640, Den europeiska gröna given.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag) (EUT L 243, 9.7.2021, s. 1).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG av den 27 juni 2001 om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan (EUT L 197, 21.7.2001, s. 30).

7

(8)  Rådets beslut 2005/370/EG av den 17 februari 2005 om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (EUT L 124, 17.5.2005, s. 1).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/92/EU av den 13 december 2011 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (EUT L 26, 28.1.2012, s. 1).

9

(10)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

10

(11)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7).

11

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7).

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/240 av den 10 februari 2021 om inrättande av ett instrument för tekniskt stöd (EUT L 57, 18.2.2021, s. 1).

12

(13)  EUT C 369, 17.12.2011, s. 14.

13

(14)  Domstolens dom av den 8 juli 2019, kommissionen/Belgien, C-543/17, ECLI: EU: C:2019:573.

14

(15)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/89/EU av den 23 juli 2014 om upprättandet av en ram för havsplanering (EUT L 257, 28.8.2014, s. 135).

15

Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/89/EU av den 23 juli 2014 om upprättandet av en ram för havsplanering (EUT L 257, 28.8.2014, s. 135).

(16)  
  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

16

Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

(17)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7).

17

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7).

---