# Uradni list C 148/2023

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 148 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6628. april 2023 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 148

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6628. april 2023

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 148/01 | Sporočilo Komisije o evropski državljanski pobudi Rešimo čebele in kmete! Čebelam prijazno kmetijstvo za zdravo okolje | 1 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2023/C 148/01

Sporočilo Komisije o evropski državljanski pobudi Rešimo čebele in kmete! Čebelam prijazno kmetijstvo za zdravo okolje

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 148/02 | Menjalni tečaji eura – 27. april 2023 | 13 |
| | Računsko sodišče |
| 2023/C 148/03 | Posebno poročilo 10/2023 – Pripravljalni ukrep o raziskavah na področju obrambe – Nekaj pridobljenih izkušenj, vendar zaradi časovnih omejitev in omejenih rezultatov ni dober pokazatelj za možnosti povečanja porabe EU za obrambo | 14 |
| 2023/C 148/04 | Posebno poročilo 11/2023 – – Podpora EU za digitalizacijo šol: Znatne naložbe, vendar države članice financiranja EU niso uporabile dovolj strateško | 15 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2023/C 148/05 | Obvestilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  ) | 16 |
| 2023/C 148/06 | Obvestilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  ) | 17 |
| 2023/C 148/07 | Obvestilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Obveznosti javne službe glede rednih zračnih prevozov (
  1
  ) | 18 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2023/C 148/02

Menjalni tečaji eura – 27. april 2023

13

Računsko sodišče

2023/C 148/03

Posebno poročilo 10/2023 – Pripravljalni ukrep o raziskavah na področju obrambe – Nekaj pridobljenih izkušenj, vendar zaradi časovnih omejitev in omejenih rezultatov ni dober pokazatelj za možnosti povečanja porabe EU za obrambo

14

2023/C 148/04

Posebno poročilo 11/2023 – – Podpora EU za digitalizacijo šol: Znatne naložbe, vendar države članice financiranja EU niso uporabile dovolj strateško

15

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2023/C 148/05

Obvestilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  )

1

16

2023/C 148/06

Obvestilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  )

1

17

2023/C 148/07

Obvestilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Obveznosti javne službe glede rednih zračnih prevozov (
  1
  )

1

18

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 28.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 148/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 148/1

---

SPOROČILO KOMISIJE

o evropski državljanski pobudi „Rešimo čebele in kmete! Čebelam prijazno kmetijstvo za zdravo okolje“

(2023/C 148/01)

1.   UVOD: DRŽAVLJANSKA POBUDA

Državljani EU lahko Evropsko komisijo pozovejo k predložitvi zakonodajnega predloga o zadevi, za katero menijo, da je za izvajanje Pogodb treba sprejeti pravni akt EU. V ta namen morajo predložiti evropsko državljansko pobudo v skladu s členom 11(4) Pogodbe o Evropski uniji, ki zahteva, da zberejo milijon ali več podpisov državljanov iz večjega števila držav članic EU. Podrobna pravila o evropski državljanski pobudi so določena v Uredbi (EU) 2019/788 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o evropski državljanski pobudi).

Pobuda z naslovom Rešimo čebele in kmete! Čebelam prijazno kmetijstvo za zdravo okolje (2) je kot sedma evropska državljanska pobuda dosegla prag, ki se zahteva s Pogodbo in uredbo o evropski državljanski pobudi (3). Da bi se zaščitilo zdravje čebel in ljudi, se s pobudo Komisijo poziva, naj predlaga zakonodajo za postopno odpravo sintetičnih pesticidov do leta 2035, obnovo biotske raznovrstnosti in podporo kmetom pri prehodu, in sicer s:

| — | postopnim zmanjšanjem uporabe sintetičnih pesticidov v kmetijstvu v EU za 80 % do leta 2030, pri čemer se najprej odpravijo najnevarnejši, do leta 2035 pa naj se sintetični pesticidi popolnoma prenehajo uporabljati; |
| --- | --- |

—

postopnim zmanjšanjem uporabe sintetičnih pesticidov v kmetijstvu v EU za 80 % do leta 2030, pri čemer se najprej odpravijo najnevarnejši, do leta 2035 pa naj se sintetični pesticidi popolnoma prenehajo uporabljati;

| — | obnovo naravnih ekosistemov na kmetijskih območjih, da kmetovanje postane nosilec obnove biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

—

obnovo naravnih ekosistemov na kmetijskih območjih, da kmetovanje postane nosilec obnove biotske raznovrstnosti;

| — | reformo kmetijstva z dajanjem prednosti raznolikemu in trajnostnemu kmetovanju manjšega obsega, podporo hitremu povečevanju agroekoloških in ekoloških praks ter omogočanjem neodvisnega usposabljanja, ki temelji na izkušnjah kmetov, ter raziskav na področju kmetovanja brez pesticidov in gensko spremenjenih organizmov. |
| --- | --- |

—

reformo kmetijstva z dajanjem prednosti raznolikemu in trajnostnemu kmetovanju manjšega obsega, podporo hitremu povečevanju agroekoloških in ekoloških praks ter omogočanjem neodvisnega usposabljanja, ki temelji na izkušnjah kmetov, ter raziskav na področju kmetovanja brez pesticidov in gensko spremenjenih organizmov.

Komisija je na zahtevo organizatorjev te evropske državljanske pobude z dne 31. julija 2019 (4) pobudo prijavila 30. septembra 2019. Ker je pobuda vključevala zbiranje izjav o podpori med pandemijo COVID-19, je bila upravičena do podaljšanja 12-mesečnega roka za eno leto (za zbiranje podpisov od 30. septembra 2019 do 30. septembra 2021) (5). Potem ko so zbrane izjave o podpori preverili organi držav članic, so organizatorji 7. oktobra 2022 pobudo predložili Komisiji. Komisija je pobudo preučila na podlagi uredbe o državljanski pobudi, ki se uporablja od 1. januarja 2020.

Organizatorji so cilje pobude podrobno pojasnili na srečanju s Komisijo 25. novembra 2022. Pobudo so predstavili na javni obravnavi, ki jo je 24. januarja 2023 organiziral Evropski parlament. Evropski ekonomsko-socialni odbor je 14. decembra 2022 sprejel mnenje o evropski državljanski pobudi (6). Evropski parlament je o pobudi razpravljal na plenarnem zasedanju 16. marca 2023.

V tem sporočilu so v skladu s členom 15(2) uredbe o evropski državljanski pobudi predstavljeni pravni in politični zaključki Komisije ter morebitni ukrepi, ki jih namerava izvesti v odziv.

2.   OZADJE

2.1.   Kmetije in sistemi kmetovanja v EU

V EU je približno 9 milijonov kmetij. Približno 39,5 % kmetij je specializiranih za kmetijske rastline (kot so žita, oljnice in beljakovinske rastline), 21,5 % pa za trajne nasade, od katerih je 4,7 % vinogradov. Približno 21,7 % kmetij je specializiranih za živinorejo, majhen delež kmetij pa je specializiranih za vrtnarske proizvode (2,3 %). Približno 14,2 % je mešanih kmetij (ki se ukvarjajo s pridelavo več različnih kmetijskih rastlin in/ali živinorejo) (7). 30 % kmetijskih površin je trajno travinje.

Relativna večina kmetij (42,6 %) ima manj kot 2 hektara kmetijske površine, 21,2 % kmetij pa ima 2–5 hektarjev7. Zaposlitvene razmere na kmetijah so lahko zelo različne. Zelo majhne kmetije lastnikom na primer pogosto ne zagotavljajo zadostne zajamčene plače.

Delež zemljišč, namenjenih ekološkemu kmetovanju, se je med letoma 2012 in 2020 povečeval za povprečno 5,7 % na leto. Leta 2020 se je ekološko kmetovanje izvajalo na 14,7 milijona hektarjih oziroma na 9,1 % kmetijskih zemljišč (8). Približno 42 % zemljišč, namenjenih ekološkemu kmetovanju, je trajno travinje, sledijo mu zelena krma (17 %), žita (16 %), trajni nasadi (11 %), industrijske rastline (4 %) in suhe stročnice (3 %) (9).

2.2.   Uporaba pesticidov v kmetijstvu EU

Pri konvencionalnem kmetovanju se kot glavna metoda za preprečevanje izgube pridelka zaradi škodljivih organizmov pogosto uporabljajo kemični pesticidi (10). Čeprav se te kemikalije uporabljajo proti točno določenim škodljivim organizmom, škodljivo vplivajo tudi na neciljne organizme, tudi v vodnih ekosistemih. Uporaba pesticidov je glavni dejavnik zmanjševanja biotske raznovrstnosti. V drugih sistemih kmetovanja se s škodljivimi organizmi spopadajo drugače; v agroekoloških sistemih na primer bolj uporabljajo metode, ki temeljijo na biotski raznovrstnosti, in druge nekemične rešitve za zatiranje škodljivih organizmov (11). Uporaba sintetičnih pesticidov v ekološkemu kmetovanju ni dovoljena.

Vsako leto se v EU proda približno 350 000 ton vseh vrst pesticidov. Ta količina je v obdobju 2012–2019 ostala nespremenjena. Povečala se je prodaja nekemičnih pesticidov in kemičnih pesticidov z majhnim tveganjem, ki pa še vedno predstavljajo majhen delež celotne prodaje pesticidov (12).

2.3.   Biotska raznovrstnost v kmetijskih ekosistemih EU

V oceni strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 (13) je bilo poudarjeno, da se stanje biotske raznovrstnosti v kmetijskih ekosistemih EU od leta 2010 še naprej slabša, tako da se izguba biotske raznovrstnosti, opažena v prejšnjih desetletjih, še stopnjuje. To je zlasti problematično za travniške metulje, ptice kmetijske krajine ter zaščitene habitate in vrste v okviru direktiv o pticah in habitatih, ki so povezani s kmetijskimi ekosistemi.

Med letoma 1991 in 2018 so se populacije travniških metuljev zmanjšale za 25 % (14). Po oceni evropskega Rdečega seznama se zmanjšuje populacija približno vsake tretje vrste čebel, metuljev in trepetavk, pri čemer vsaki deseti vrsti čebel in metuljev ter vsaki tretji vrsti trepetavk grozi izumrtje (15). Glede na oceno imajo intenzivne kmetijske prakse pomembno vlogo pri tem zmanjševanju. Območja intenzivnega kmetovanja so povezana s povečano uporabo pesticidov in izgubo habitatov, kot je izguba visokoraznovrstnih krajinskih značilnosti, drugih neobdelanih habitatov ali polnaravnega travinja.

V nasprotju z divjimi opraševalskimi vrstami pa se populacije medonosnih čebel kot upravljanih opraševalskih vrst na ravni EU ne zmanjšujejo. Med letoma 2018 in 2021 se je število družin medonosnih čebel povečalo za 15,7 % (16).

Medtem ko so se populacije vseh splošno razširjenih ptic v EU med letoma 1990 in 2021 zmanjšale za 12 %, populacije splošno razširjenih gozdnih ptic pa za 5 %, so se populacije splošno razširjenih ptic kmetijske krajine v istem obdobju zmanjšale za 36 % (17).

Poročilo o stanju narave (18) za leto 2020 je pokazalo, da je več kot 45 % zaščitenih habitatov (19), ki so odvisni od kmetijstva ali kmetijstvo nanje vpliva, slabo ohranjenih. Razloga za to sta dva: po eni strani so nekatere kmetijske prakse postale intenzivnejše ter vključujejo visoko raven uporabe pesticidov in intenzivno obdelovanje, intenzivno pašo ali košnjo, pa tudi prekomerno gnojenje nekaterih travinj. Po drugi strani pa zaradi opuščanja kmetijstva ali spreminjanja namembnosti za druge rabe izginjajo polnaravni habitati, kot so polnaravna travinja, ki so pomembni za ohranjanje narave. Poročilo je pokazalo tudi, da je na zaščitenih travinjih, ki so zlasti pomembna za opraševalce, večji delež slabo ohranjenih vrst, trendi stanja ohranjenosti pa so slabši kot na drugih zaščitenih travinjih.

Kot je navedeno v sporočilu z naslovom Nov dogovor za opraševalce (20) in razvidno iz dokazov, izgubo biotske raznovrstnosti in opraševalcev poleg intenzivnega kmetijstva in rabe pesticidov povzročajo še drugi dejavniki. Med te dejavnike spadajo spreminjanje namembnosti zemljišč in urbanizacija, podnebne spremembe in invazivne tujerodne vrste.

2.4.   Okvir politike EU

Odkar so organizatorji julija 2019 predstavili to evropsko državljansko pobudo, so minila več kot tri leta in pol, saj je bil rok za zbiranje podpisov podaljšan zaradi pandemije COVID-19. V tem obdobju se je okvir politike EU močno spremenil. Komisija je decembra 2019 sprejela evropski zeleni dogovor (21), novo strategijo za rast za spodbujanje gospodarstva, izboljšanje zdravja in kakovosti življenja ljudi ter skrb za naravo. Trajnostni prehranski sistemi so v samem središču evropskega zelenega dogovora. Poleg tega sta sozakonodajalca decembra 2021 sprejela reformirano skupno kmetijsko politiko EU (SKP) (22), ki jo je Komisija predlagala junija 2018, 1. januarja 2023 pa so začeli veljati strateški načrti držav članic. Ti bodo ključni za podporo pri uresničevanju ciljev zelenega dogovora, specifičnih za kmetijski sektor.

Strategija EU od vil do vilic (23) in strategija za biotsko raznovrstnost do leta 2030 (24), sprejeti maja 2020, ter akcijski načrt EU za ničelno onesnaževanje (25), sprejet maja 2021, so vodilne pobude v okviru evropskega zelenega dogovora. V okviru strategije od vil do vilic in strategije za biotsko raznovrstnost je Komisija junija 2022 sprejela dva pionirska predloga, in sicer predlog uredbe o obnovi narave (26) in predlog uredbe o trajnostni rabi fitofarmacevtskih sredstev (27). Vse te pobude so neposredno pomembne za državljansko pobudo. Enako velja za svetovni okvir za biotsko raznovrstnost (28), sprejet na 15. zasedanju Konference pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti decembra 2022.

V razmerah ruske vojne agresije proti Ukrajini in težav z dostopnostjo hrane, ki so povezane z visoko inflacijo in cenami hrane, je Komisija objavila več dokumentov politike (29) o prehranski varnosti ter razpoložljivosti gnojil in učinkovitosti njihove uporabe. V teh dokumentih je poudarjeno, da je prehod na trajnostno proizvodnjo hrane najboljši pristop za doseganje odpornosti kmetijskega sektorja v EU in po svetu. V okviru nadaljnjega ukrepanja po vrhu ZN o prehranskih sistemih leta 2021 je Komisija kot pomemben partner sodelovala v osmih koalicijah za prehranske sisteme, predvsem v koaliciji za agroekologijo, katere cilj je razširiti agroekološke prakse in vrednostne verige. Te koalicije dokazujejo konkretno angažiranost EU, da bi pospešila preobrazbo trajnostnih prehranskih sistemov v večstranskih forumih. Ta državljanska pobuda prispeva k javni razpravi, ki poteka tudi na mednarodni ravni, o tem, kako učinkovito doseči to preobrazbo.

3.   ODZIV NA EVROPSKO DRŽAVLJANSKO POBUDO

3.1.   Zahteva državljanov: postopno zmanjšanje uporabe sintetičnih pesticidov v kmetijstvu v EU za 80 % do leta 2030, pri čemer se najprej odpravijo najnevarnejši, do leta 2035 pa naj se sintetični pesticidi popolnoma prenehajo uporabljati

Cilj direktive o trajnostni rabi pesticidov (30), sprejete leta 2009, je zmanjšati tveganja in vplive rabe pesticidov na zdravje ljudi in okolje. Eden ključnih elementov Direktive je integrirano varstvo rastlin pred škodljivimi organizmi, ki spodbuja gojenje zdravih kmetijskih rastlin in naravno zatiranje škodljivih organizmov, kemično zatiranje pa se uporablja le kot skrajni ukrep.

Komisija se je v odzivu na prejšnjo evropsko državljansko pobudo z naslovom Prepovejmo glifosat ter obvarujmo ljudi in okolje pred strupenimi pesticidi (31), predloženo leta 2017, osredotočila na spodbujanje izvajanja direktive o trajnostni rabi pesticidov in določitev usklajenih kazalnikov tveganja, da se omogoči spremljanje trendov na ravni EU. Zavezala se je, da bo pridobljene podatke uporabila kot podlago za določitev prihodnjih možnih politik in da bo pozneje ponovno ocenila stanje, najprej v poročilu o izvajanju. Poleg tega je bila leta 2019 sprejeta uredba o preglednosti in trajnosti ocenjevanja tveganja v prehranski verigi v EU (32).

Kazalniki kažejo, da sta se uporaba in tveganje kemičnih pesticidov med obdobjem 2015–2017 in letom 2020 zmanjšala za 14 %, uporaba nevarnejših pesticidov pa se je zmanjšala za 26 % (33). Večja uporaba pesticidov z manjšim tveganjem, ki se uporabljajo v večjih količinah na hektar, pojasnjuje, zakaj je skupna prodaja ostala nespremenjena. Vendar je ocena direktive o trajnostni rabi pesticidov pokazala, da še vedno obstajajo pomanjkljivosti pri izvajanju in izvrševanju Direktive ter da njeni cilji niso bili doseženi v zadostni meri (34).

V evropskem zelenem dogovoru je bila napovedana ambicija za znatno zmanjšanje uporabe in tveganj kemičnih pesticidov. V strategiji od vil do vilic se je Komisija zavezala k ukrepanju za zmanjšanje skupne uporabe in tveganja kemičnih pesticidov za 50 % do leta 2030 ter za zmanjšanje uporabe nevarnejših pesticidov za 50 % do leta 2030.

V predlogu uredbe o trajnostni rabi fitofarmacevtskih sredstev, ki ga je Komisija sprejela junija 2022, so bili predlagani pravno zavezujoči cilji na ravni EU za zmanjšanje uporabe in tveganja kemičnih pesticidov za 50 % do leta 2030 ter ukrepi za izboljšanje integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi. Predlog države članice zavezuje k sprejetju pravno zavezujočih nacionalnih ciljev, ki ustrezajo ciljem na ravni EU. Prav tako omejuje uporabo pesticidov na občutljivih območjih, med drugim na območjih, ki ohranjajo opraševalske vrste, ki jim grozi izumrtje.

V predlogu uredbe o trajnostni rabi fitofarmacevtskih sredstev se upoštevata pobuda Rešimo čebele in kmete in potreba po zmanjšanju uporabe kemičnih pesticidov. O predlogu trenutno razpravljata Evropski parlament in Svet.

Cilji, vključeni v predlog uredbe o trajnostni rabi fitofarmacevtskih sredstev, podpirajo zavezo EU v skladu s svetovnim okvirom za biotsko raznovrstnost, sprejetim decembra 2022, k zmanjšanju skupnega tveganja pesticidov za vsaj polovico do leta 2030 (35).

Komisija je v okviru ocene učinka, na kateri temelji predlog uredbe o trajnostni rabi fitofarmacevtskih sredstev, preučila, ali bi bilo primerno določiti ambicioznejše cilje, tj. višje od 50 %. Določitev morebitnih ciljev na ravni EU na področju okolja vključuje kompromis med tremi med seboj povezanimi dejavniki: varstvom okolja in zdravja ljudi, politično izvedljivostjo ter ekonomsko vzdržnostjo. Ocena učinka je pokazala, da bi cilj zmanjšanja za 70–80 % imel največje pozitivne učinke na zdravje ljudi in okolje. Ker pa bi bile za to potrebne hitre in korenite spremembe kmetijskih praks, preden bi bile na voljo alternative, bi to verjetno imelo večje posledice za donos pridelka in posledično največji gospodarski strošek ne samo za kmete, temveč za celotno gospodarstvo in potrošnike. Komisija je menila, da je raven ambicije 50 % najprimernejša in najbolj uravnotežena možnost za varstvo okolja in zdravja ljudi ter preprečitev hudih posledic za dostopnost hrane (36).

Komisija bo v skladu s predlogom uredbe o trajnostni rabi fitofarmacevtskih sredstev štiri leta po datumu začetka uporabe uredbe izvedla oceno, s katero bo ocenila napredek pri zmanjševanju tveganja in uporabe pesticidov. Pomembni dejavniki, ki jih bo treba upoštevati pri ocenjevanju napredka pri izpolnjevanju ciljev uredbe, bodo spremembe pri uvajanju integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi ter ekološkega in preciznega kmetovanja.

V predlogu uredbe o trajnostni rabi fitofarmacevtskih sredstev so določene obveznosti za kmete, da sledijo drevesu odločanja na področju integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi, tako da vedno najprej preučijo alternative kemičnim pesticidom. Za kmetijske rastline, ki pokrivajo 90 % kmetijskih površin v državah članicah, bi morali kmetje upoštevati podrobna nacionalna pravila za posamezne kmetijske rastline, pri katerih se za njihove lokalne razmere uporabljajo načela integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi. Komisija namerava dejavno podpirati in spremljati države članice pri oblikovanju takih pravil. V ta namen namerava v okviru programa LIFE začeti projekt, s katerim bi države članice podprli pri oblikovanju teh pravil. Temeljil bi na pilotnem projektu Nabor orodij za integrirano varstvo rastlin pred škodljivimi organizmi za kmete (37), v okviru katerega so analizirali spodbujevalce in zaviralce uvedbe integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi ter zbrali prakse.

Za zmanjšanje uporabe kemičnih pesticidov je bistvenega pomena, da so na voljo alternative. Komisija je že sprejela pomembne ukrepe za izboljšanje stanja na tem področju. V skladu z uredbo o fitofarmacevtskih sredstvih (38) je sprejela štiri izvedbene uredbe (39), s katerimi je spremenila zahteve glede podatkov, merila za odobritev in metodologije ocenjevanja za registracijo bioloških pesticidov, ki vsebujejo mikroorganizme, da bi bili prej dostopni na trgu. V okviru pobude Boljše usposabljanje za varnejšo hrano (40) so na voljo priložnosti za usposabljanje, da bi se okrepilo strokovno znanje pri izvajanju ocen tveganja mikroorganizmov, ki se uporabljajo kot pesticidi, o izvajanju integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi in nadzoru nad njim na ravni kmetije ter o preskušanju naprav za nanašanje pesticidov. Komisija je objavila tudi razpis za zbiranje predlogov v okviru programa Enotni trg za finančna nepovratna sredstva za države članice (10 milijonov EUR v petih letih), da bi se povečale njihove zmogljivosti za ocenjevanje prijavne dokumentacije, zlasti za mikroorganizme. Več tekočih raziskovalnih projektov v okviru programov Obzorje Evropa in Obzorje 2020 se osredotoča na iskanje alternativ kemičnim pesticidom ter na združevanje uporabe orodij in tehnologij za integrirano varstvo rastlin pred škodljivimi organizmi.

Tudi razvoj novih sort rastlin, odpornih proti škodljivim organizmom, pomaga zmanjševati odvisnost od pesticidov. Ta proces je mogoče pospešiti z vsemi vrstami pristopov žlahtnjenja, vključno z novimi genomskimi tehnikami, in Komisija bo leta 2023 predstavila zakonodajni predlog o njihovi uporabi. Programa Obzorje 2020 in Obzorje Evropa tudi s tega vidika podpirata več projektov o žlahtnjenju rastlinskih sort, odpornih proti škodljivim organizmom in podnebnim spremembam.

V predlogu uredbe o trajnostni rabi fitofarmacevtskih sredstev je določeno, da lahko kmetje v okviru SKP v prehodnem obdobju petih let prejmejo nadomestilo za kakršne koli stroške, povezane z izpolnjevanjem novih zahtev. To bi dopolnjevalo številne intervencije, ki so že načrtovane v okviru nove SKP, na primer v okviru okoljskih shem ali pobud za razvoj podeželja, za podporo trajnostni rabi pesticidov (glej oddelek 3.3.2). To bo omogočilo ključno vlogo SKP pri pomoči kmetom pri prehodu na trajnostnejšo rabo pesticidov.

Preden se lahko pesticid začne uporabljati, ga morajo države članice registrirati na podlagi uredbe o fitofarmacevtskih sredstvih. EU ima enega najstrožjih regulativnih sistemov na svetu (41), ki zagotavlja visoke varnostne standarde za zdravje ljudi in živali ter okolje, tudi za čebele. Komisija je omejila ali prepovedala uporabo čebelam nevarnih pesticidov (npr. neonikotinoidov (42) in sulfoksaflora (43)) in sprejela ukrepe za poostritev ocene tveganja pesticidov za čebele (44). Natančneje je Evropsko agencijo za varnost hrane (EFSA) leta 2019 pozvala k posodobitvi smernic o čebelah, da bi se v celoti upoštevala nova znanstvena dognanja. EFSA trenutno zaključuje ta pregled. Ko bo EFSA sprejela revidirane smernice o čebelah, bo Komisija spremenila s tem povezane izvedbene uredbe in si prizadevala, da bodo smernice o čebelah potrdile države članice. Komisija je tudi začela izvajati delovni načrt za oblikovanje vseh potrebnih in pričakovanih protokolov za preskušanje pesticidov na opraševalcih, pri čemer bo poudarek na prostoživečih vrstah.

Zmanjševanje števila opraševalcev je svetovni pojav. Komisija je zato nedavno sprejela uredbo (45) za znižanje mejnih vrednosti ostankov za dva od neonikotinoidov, ki v EU nista več registrirana (klotianidin in tiametoksam), v vseh živilih na najnižjo raven, ki jo je mogoče izmeriti z najnovejšimi tehnologijami, ne glede na to, ali je proizvod proizveden v EU ali uvožen iz držav, ki niso članice EU. Pripravila je tudi osnutek uredbe za vzpostavitev delovnega programa za pregled in morebitno odobritev varoval in sinergistov, ki se uporabljajo v pesticidih, na ravni EU. Nedavno je sprejela izvedbeno uredbo, ki določa podrobna pravila za identifikacijo nesprejemljivih dodatkov v pesticidih (46). Obe uredbi zajemata vplive na čebele in druge opraševalce.

Komisija je oktobra 2022 v okviru svežnja o ničelnem onesnaževanju sprejela zakonodajni predlog (47) za revizijo seznamov onesnaževal površinskih in podzemnih voda, vključno s pesticidi, o katerem trenutno razpravljata Evropski parlament in Svet. Države članice bi morale zmanjšati emisije vseh teh onesnaževal, da bi izpolnjevale nove standarde kakovosti.

Za podporo trenutnim ukrepom politike in oblikovanje zakonodaje po letu 2030 so potrebni boljši podatki o uporabi in prisotnosti pesticidov v okolju. Podatki o uporabi pesticidov bodo na voljo v skladu z uredbo o statistiki kmetijskih vložkov in proizvodnje (48), sprejeto decembra 2022. Komisija je v skladu z uredbo o fitofarmacevtskih sredstvih nedavno sprejela izvedbeno uredbo (49), da bi določila skupna pravila o evidencah, ki jih morajo voditi poklicni uporabniki pesticidov.

Nazadnje namerava Komisija leta 2023 predlagati pravno zavezujoče cilje za zmanjšanje živilskih odpadkov (50). Zavržena hrana pomeni tratenje kmetijskih vložkov, vključno s pesticidi. Komisija namerava leta 2023 predlagati zakonodajni okvir za trajnostne prehranske sisteme (51), da bi določili skupne opredelitve, splošna načela in cilje za vključitev trajnostnosti v politike, povezane s hrano.

3.2.   Zahteva državljanov: obnova naravnih ekosistemov na kmetijskih območjih, da kmetovanje postane nosilec obnove biotske raznovrstnosti

Drugi cilj evropske državljanske pobude – obnova naravnih ekosistemov na kmetijskih območjih, da kmetovanje postane nosilec obnove biotske raznovrstnosti – je v skladu s ciljem EU, določenim v strategiji za biotsko raznovrstnost do leta 2030, da kmetijska zemljišča ponovno približamo naravi, in sicer v okviru širšega načrta EU za obnovo narave. Strategija poudarja ključno vlogo kmetijskega sektorja pri ohranjanju biotske raznovrstnosti, kmete pa priznava kot varuhe naše zemlje, ki bi jih bilo treba podpirati in spodbujati k prehodu na trajnostno gospodarjenje z zemljišči.

Da bi naravi zagotovili več prostora, je v strategiji za biotsko raznovrstnost določeno, da bi moralo imeti vsaj 10 % kmetijskih površin visokoraznovrstne krajinske značilnosti. Te značilnosti zagotavljajo bistvene vire za številne vrste, na primer krmo ter mesta za gnezdenje in razmnoževanje. Poleg tega je v strategiji določeno, da je treba znatno povečati uporabo agroekoloških praks, v strategiji od vil do vilic pa je določen cilj, da mora biti vsaj 25 % kmetijskih zemljišč namenjenih ekološkemu kmetovanju. S tem se bo sprostil prostor za biotsko raznovrstnost na proizvodnih delih kmetijskih krajin in podprl prehod na sistem trajnostne pridelave hrane. Komisija je za doseganje cilja EU in pomoč sektorju ekološkega kmetovanja, da uresniči ves svoj potencial, vzpostavila akcijski načrt za ekološko pridelavo v EU, ki zajema obdobje 2021–2027 (52).

Za pomoč pri obnovi biotske raznovrstnosti v kmetijskih ekosistemih je ključnega pomena tudi zmanjšanje obremenjenosti s kemičnimi onesnaževali in drugimi snovmi. To zadeva zlasti pesticide, kot je predstavljeno v prejšnjem oddelku, pa tudi izgubo hranil iz gnojil. Strategija za biotsko raznovrstnost določa cilj zmanjšanja izgube hranil iz kmetijstva za vsaj 50 % do leta 2030, pri čemer se hkrati zagotovi, da se rodovitnost tal ne bo poslabšala. To bo doseženo z vrsto ukrepov, med drugim z akcijskim načrtom celovitega upravljanje s hranili (53).

Komisija je junija 2022 sprejela prvi predlog uredbe na ravni EU o obnovi narave (54), da bi obnovili poškodovane ekosisteme po Evropi ter omogočili dolgoročno trajno obnovo biotsko raznovrstne in odporne narave. Uredba vsebuje splošni cilj obnove skupaj z zavezujočimi cilji za posamezne ekosisteme. Ukrepi za obnovo kmetijskih zemljišč vključujejo obnovo ekosistemskih funkcij in storitev, pri čemer je ena od najpomembnejših živalsko opraševanje. Predlagane obveznosti glede kmetijskih ekosistemov vključujejo omogočanje obnove populacij travniških metuljev in ptic kmetijske krajine, ponovno mokrenje šotišč ter povečanje deleža kmetijskih zemljišč z visokoraznovrstnimi krajinskimi značilnostmi.

Predlagana pravila o obnovi narave vključujejo specifičen pravno zavezujoč cilj za države članice, da do leta 2030 obrnejo trend zmanjševanja števila populacij opraševalcev in po tem letu dosežejo njihovo povečanje. Vključujejo tudi metodo za redno spremljanje opraševalcev. V skladu s predlogom Komisije naj bi države članice Komisiji predložile nacionalne načrte za obnovo, v katerih bo prikazano, kako bodo dosegle cilje. Prav tako naj bi spremljale napredek in o njem poročale.

Ukrepi za obnovo narave so potrebni tudi za tla. Evropska komisija je novembra 2021 sprejela strategijo EU za tla do leta 2030 (55). Strategija poudarja pomen biotske raznovrstnosti tal za zdravje ekosistema in določa posebne ukrepe za boljše razumevanje in zaščito biotske raznovrstnosti tal, med drugim v okviru misije programa Obzorje Evropa Evropski dogovor o tleh (56). Zaustavitev in obrnitev trenda izgube biotske raznovrstnosti tal je ključni vidik vizije strategije, ki je doseči zdrava tla do leta 2050. Komisija namerava za uresničitev te vizije leta 2023 sprejeti predlog pravil o zdravju tal.

V novi skupni kmetijski politiki (SKP) za obdobje 2023–2027 so se v primerjavi s preteklo politiko bistveno povečale okoljske ambicije. Zlasti vsebuje sklop okoljskih pogojev, ki jih morajo izpolnjevati vsi kmetje, ki prejemajo podporo v okviru SKP (57), in zajemajo približno 90 % kmetijskih površin v EU. Ti pogoji vključujejo „standarde za vzdrževanje zemljišč v dobrem kmetijskem in okoljskem stanju“, od katerih jih je več namenjenih zaščiti in obnovi biotske raznovrstnosti. Kmetje morajo na primer 4 % svojih ornih zemljišč nameniti neproizvodnim značilnostim in površinam, kot so žive meje, ribniki, ozare, cvetlični pasovi in praha – to velja za vse kmete, ki prejemajo kakršna koli plačila v okviru SKP na osnovi površine ali živali. Še en standard za vzdrževanje zemljišč v dobrem kmetijskem in okoljskem stanju od kmetov zahteva, da ob vodotokih ustvarijo varovalne pasove, na katerih se ne uporabljajo pesticidi in gnojila.

Poleg teh pogojev se bo v okviru SKP za obdobje 2023–2027 zagotavljala podpora za kmete, ki prostovoljno uporabljajo trajnostnejše prakse. Za podporo temu okoljskemu in podnebnemu prehodu do leta 2027 je namenjenih skoraj 100 milijard EUR – tretjina proračuna SKP. Za doseganje tega države članice predlagajo nove okoljske sheme, v okviru katerih je vsaj 25 % proračuna usmerjenega v neposredna plačila, in nabor instrumentov za razvoj podeželja, v okviru katerih je vsaj 35 % proračuna namenjenega za okoljske prakse (glej oddelek 3.3).

Nazadnje je Evropska komisija 24. januarja 2023 sprejela sporočilo z naslovom Nov dogovor za opraševalce (58), ki je revizija pobude EU za opraševalce iz leta 2018. To je odziv na vse več pozivov k ukrepanju, vključno s pozivi Evropskega računskega sodišča (59) in evropske državljanske pobude Rešimo čebele in kmete, da se izboljša ohranjanje opraševalcev ter odpravijo vzroki za zmanjševanje njihovega števila in s tem povezane posledice za prehransko varnost, zdravje ljudi, kakovost življenja in ekosisteme. Sporočilo temelji na celovitem postopku posvetovanja in izhaja iz pregleda pobude za opraševalce (60), izvedenega maja 2021. Pregled je pokazal, da je pobuda še vedno veljavno orodje politike, vendar je treba premagati še veliko izzivov, da bi zaustavili in obrnili trend zmanjševanja števila opraševalcev.

Nov dogovor za opraševalce določa ambiciozen okvir. Vsebuje 42 ukrepov za odpravo vzrokov za zmanjševanje števila opraševalcev, izboljšanje znanja in mobilizacijo vseh akterjev v družbi. Osredotoča se zlasti na:

| i) | oblikovanje zanesljivega sistema za spremljanje opraševalskih vrst in tveganj, s katerimi se srečujejo; |
| --- | --- |

i)

oblikovanje zanesljivega sistema za spremljanje opraševalskih vrst in tveganj, s katerimi se srečujejo;

| ii) | kartiranje ključnih območij opraševalcev in vzpostavitev mreže ekoloških koridorjev – „Buzz Lines“ (linije brenčanja) – za ustrezno povezavo med navedenimi območji; |
| --- | --- |

ii)

kartiranje ključnih območij opraševalcev in vzpostavitev mreže ekoloških koridorjev – „Buzz Lines“ (linije brenčanja) – za ustrezno povezavo med navedenimi območji;

| iii) | spodbujanje opraševalcem prijaznih kmetijskih praks v okviru SKP; |
| --- | --- |

iii)

spodbujanje opraševalcem prijaznih kmetijskih praks v okviru SKP;

| iv) | ublažitev učinkov rabe pesticidov na opraševalce; |
| --- | --- |

iv)

ublažitev učinkov rabe pesticidov na opraševalce;

| v) | mobilizacijo podjetij in državljanov, zlasti s podporo vključevanju mladih in participativnemu upravljanju, ter |
| --- | --- |

v)

mobilizacijo podjetij in državljanov, zlasti s podporo vključevanju mladih in participativnemu upravljanju, ter

| vi) | spodbujanje ukrepov za pomoč opraševalcem na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. |
| --- | --- |

vi)

spodbujanje ukrepov za pomoč opraševalcem na nacionalni, regionalni in lokalni ravni.

Nov dogovor za opraševalce dopolnjuje predlog Komisije za pravila o obnovi narave in izpolnjuje zavezo, da se do leta 2030 obrne trend zmanjševanja števila divjih opraševalcev, ki je določena v strategiji za biotsko raznovrstnost.

3.3.   Zahteva državljanov: reforma kmetijstva z dajanjem prednosti raznolikemu in trajnostnemu kmetovanju manjšega obsega, podporo hitremu povečevanju agroekoloških in organskih praks ter omogočanje neodvisnega usposabljanja, ki temelji na izkušnjah kmetov, ter raziskav na področju kmetovanja brez pesticidov in gensko spremenjenih organizmov.

SKP z leti vse bolj vključuje okoljska vprašanja z uporabo ključnih instrumentov, kot so navzkrižna skladnost in kmetijsko-okoljski ukrepi. Kot je bilo navedeno, se z novo politiko za obdobje 2023–2027 sprejemajo pomembni ukrepi za podporo prehodu na trajnostno kmetovanje, prav tako naj bi pomembno prispevala k ambicijam strategije od vil do vilic in strategije za biotsko raznovrstnost, s tem pa tudi k izpolnitvi zahtev evropske državljanske pobude. Države članice so na podlagi ocene lokalnih razmer in potreb pripravile nacionalne strateške načrte SKP za obdobje 2023–2027 (v nadaljnjem besedilu: načrti (61)), v katerih so pojasnile, kako bodo usmerile podporo, da bi dosegle gospodarske, okoljske in socialne cilje, določene v okviru SKP.

3.3.1.   Podpora za raznoliko kmetovanje manjšega obsega

S SKP se sprejemajo nadaljnji ukrepi za pravičnejšo porazdelitev dohodkovne podpore in ciljno usmerjene podpore za kmetije, ki jo najbolj potrebujejo, zlasti male in srednje velike kmetije. Za odpravo vztrajne vrzeli med kmetijskim dohodkom in povprečno plačo na ravni celotnega gospodarstva, pa tudi razlik v dohodku med različnimi kmetijskimi sektorji in vrstami kmetij se letno namenja skoraj 29 milijard EUR. Manjši kmetje lahko prejmejo višjo dohodkovno podporo z dopolnilnimi plačili, s katerimi se prerazporeja dohodkovna podpora z večjih kmetij.

SKP bo še naprej podpirala čebelarski sektor, pri čemer letni prispevek EU v sedanjih načrtih znaša 60 milijonov EUR. Podpora se lahko dodeli za tehnično pomoč, usposabljanje in storitve svetovanja, raziskave, laboratorijske analize čebelarskih proizvodov in izgub čebel, promocijo in trženje. SKP podpira tudi naložbe v izboljšanje proizvodnje, boj proti škodljivim organizmom in boleznim ter preprečevanje škode, ki jo povzročajo neugodne podnebne razmere.

Kar zadeva raznoliko kmetovanje, SKP zagotavlja dohodkovno podporo kmetom in z ohranjanjem kmetijstva na obrobnih območjih prispeva h geografski uravnoteženosti v EU. Pomaga omejevati preozko specializacijo in preprečevati koncentracijo proizvodnje na najbolj produktivnih območjih. To prispeva k ohranjanju višje stopnje raznolikosti proizvodnje in sistemov kmetovanja na podeželskih območjih.

3.3.2.   Podpora trajnostnim, agroekološkim in ekološkim praksam

Načrti držav članic vključujejo naslednje ukrepe, katerih cilj je podpreti kmete pri prehodu na odporno in trajnostno kmetovanje.

| — | Skupno je ciljna vrednost EU (62) za delež kmetijskih zemljišč, za katera se bo ponudila podpora za zmanjšanje uporabe in tveganja pesticidov, več kot 26 %. Kmetje se lahko prijavijo za okoljske sheme na področju integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi ali drugih vrst ravnanja s pesticidi. To na primer vključuje prepoved kemičnega zatiranja škodljivcev (vključena v 15 načrtov) ali prepoved oziroma količinsko ali časovno omejitev uporabe pesticidov (vključena v 17 načrtov). 16 načrtov vključuje podporo v okviru razvoja podeželja, ki omejuje ali prepoveduje uporabo pesticidov na določenih geografskih območjih, kot so območja Natura 2000 ali vodovarstvena območja. Druge zaveze za razvoj podeželja se nanašajo na uporabo preciznih tehnologij in praks integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi, kot je uporaba tradicionalnih ali odpornih sort kmetijskih rastlin, za katere je potrebnih manj pesticidov, ali obsežno kolobarjenje, ki zmanjšuje verjetnost napadov škodljivih organizmov. |
| --- | --- |

—

Skupno je ciljna vrednost EU (62) za delež kmetijskih zemljišč, za katera se bo ponudila podpora za zmanjšanje uporabe in tveganja pesticidov, več kot 26 %. Kmetje se lahko prijavijo za okoljske sheme na področju integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi ali drugih vrst ravnanja s pesticidi. To na primer vključuje prepoved kemičnega zatiranja škodljivcev (vključena v 15 načrtov) ali prepoved oziroma količinsko ali časovno omejitev uporabe pesticidov (vključena v 17 načrtov). 16 načrtov vključuje podporo v okviru razvoja podeželja, ki omejuje ali prepoveduje uporabo pesticidov na določenih geografskih območjih, kot so območja Natura 2000 ali vodovarstvena območja. Druge zaveze za razvoj podeželja se nanašajo na uporabo preciznih tehnologij in praks integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi, kot je uporaba tradicionalnih ali odpornih sort kmetijskih rastlin, za katere je potrebnih manj pesticidov, ali obsežno kolobarjenje, ki zmanjšuje verjetnost napadov škodljivih organizmov.

| — | Ciljna vrednost EU za podporo ohranjanju ali obnovi biotske raznovrstnosti je ocenjena na 31 % kmetijskih površin EU (skoraj 49,5 milijona hektarjev). Podpora za približno 2,86 milijona hektarjev bo namenjena zlasti vzdrževanju ali ohranjanju krajinskih značilnosti, bodisi v okviru okoljskih shem bodisi v okviru razvoja podeželja. Take krajinske značilnosti vključujejo habitate, ki podpirajo življenjski cikel opraševalcev. Pri okoljskih shemah se to na primer nanaša na sajenje dreves in živih mej (vključeno v 16 načrtov), ohranjanje zemljišč v prahi (vključeno v 17 načrtov) ter vzpostavitev varovalnih pasov, na katerih rastejo trava, cvetlice in medonosne rastline (vključena v 16 načrtov). Nekateri načrti vključujejo podporo razvoju podeželja za krajinske značilnosti, vključno s cvetličnimi pasovi na poljih ali ozarah. Države članice ponujajo tudi podporo za naložbe v vzpostavitev krajinskih značilnosti. Poleg tega se z nekaterimi načrti podpira ohranitev tradicionalnih kmetijskih proizvodnih sistemov in krajin, kot so vinogradi in sadovnjaki s tradicionalnimi sortami ali naravna in z vrstami bogata travinja, na katerih je uporaba kemičnih pesticidov zelo omejena ali prepovedana. V 13 načrtov so vključena tudi plačila za območja Natura 2000. |
| --- | --- |

—

Ciljna vrednost EU za podporo ohranjanju ali obnovi biotske raznovrstnosti je ocenjena na 31 % kmetijskih površin EU (skoraj 49,5 milijona hektarjev). Podpora za približno 2,86 milijona hektarjev bo namenjena zlasti vzdrževanju ali ohranjanju krajinskih značilnosti, bodisi v okviru okoljskih shem bodisi v okviru razvoja podeželja. Take krajinske značilnosti vključujejo habitate, ki podpirajo življenjski cikel opraševalcev. Pri okoljskih shemah se to na primer nanaša na sajenje dreves in živih mej (vključeno v 16 načrtov), ohranjanje zemljišč v prahi (vključeno v 17 načrtov) ter vzpostavitev varovalnih pasov, na katerih rastejo trava, cvetlice in medonosne rastline (vključena v 16 načrtov). Nekateri načrti vključujejo podporo razvoju podeželja za krajinske značilnosti, vključno s cvetličnimi pasovi na poljih ali ozarah. Države članice ponujajo tudi podporo za naložbe v vzpostavitev krajinskih značilnosti. Poleg tega se z nekaterimi načrti podpira ohranitev tradicionalnih kmetijskih proizvodnih sistemov in krajin, kot so vinogradi in sadovnjaki s tradicionalnimi sortami ali naravna in z vrstami bogata travinja, na katerih je uporaba kemičnih pesticidov zelo omejena ali prepovedana. V 13 načrtov so vključena tudi plačila za območja Natura 2000.

| — | Na voljo je tudi podpora za celostne kmetijske sisteme, kot sta agrogozdarstvo in agroekologija. Ciljna vrednost EU za podporo novim pogozdenim zemljiščem, vključno s kmetijsko-gozdarskimi in drevesnimi krajinskimi značilnostmi, je skoraj 623 000 hektarjev. |
| --- | --- |

—

Na voljo je tudi podpora za celostne kmetijske sisteme, kot sta agrogozdarstvo in agroekologija. Ciljna vrednost EU za podporo novim pogozdenim zemljiščem, vključno s kmetijsko-gozdarskimi in drevesnimi krajinskimi značilnostmi, je skoraj 623 000 hektarjev.

| — | Pri ekološkem kmetovanju je uporaba pesticidov strogo omejena na seznam proizvodov, ki ne vključujejo sintetičnih pesticidov (63). SKP močno spodbuja in podpira ekološko kmetovanje način za doseganje cilja strategije od vil do vilic, da bo do leta 2030 na ravni EU vsaj 25 % površin kmetijskih. Vse države članice podpirajo preusmeritev in ohranjanje ekološkega kmetovanja v okviru okoljskih shem in/ali razvoja podeželja. Šest držav članic je v svoje načrte vključilo nacionalne cilje za ekološko kmetovanje do leta 2027, 14 držav članic pa do leta 2030. Cilj 19 držav članic je sorazmerno povečati pokritost za vsaj 25 % v primerjavi z letom 2020, devet od teh držav članic pa si prizadeva ta delež vsaj podvojiti. |
| --- | --- |

—

Pri ekološkem kmetovanju je uporaba pesticidov strogo omejena na seznam proizvodov, ki ne vključujejo sintetičnih pesticidov (63). SKP močno spodbuja in podpira ekološko kmetovanje način za doseganje cilja strategije od vil do vilic, da bo do leta 2030 na ravni EU vsaj 25 % površin kmetijskih. Vse države članice podpirajo preusmeritev in ohranjanje ekološkega kmetovanja v okviru okoljskih shem in/ali razvoja podeželja. Šest držav članic je v svoje načrte vključilo nacionalne cilje za ekološko kmetovanje do leta 2027, 14 držav članic pa do leta 2030. Cilj 19 držav članic je sorazmerno povečati pokritost za vsaj 25 % v primerjavi z letom 2020, devet od teh držav članic pa si prizadeva ta delež vsaj podvojiti.

Nazadnje je EU nedavno sprejela novo izvzetje iz pravil EU o konkurenci (64), ki dovoljuje dogovore med proizvajalci kmetijskih proizvodov, ki delujejo sami ali sodelujejo z drugimi gospodarskimi subjekti iz agroživilske dobavne verige, katerih cilj je uporaba standardov trajnostnosti, ki so višji od tistih, ki jih predpisuje pravo EU ali nacionalni pravo. Taki dogovori se lahko nanašajo na zmanjšanje uporabe pesticidov, varstvo in obnovo biotske raznovrstnosti in ekosistemov, pa tudi druge okoljske cilje ter zdravje in dobro počutje živali. V skladu s to določbo so dovoljene omejitve konkurence, če so nujne za doseganje predvidenega standarda trajnostnosti. To pomeni, da so lahko proizvajalci kmetijskih proizvodov v zameno za izboljšave, ki jih izvedejo v zvezi s trajnostnostjo, deležni na primer višjega plačila, gotovosti glede določene količine dobave ali promocije njihovih proizvodov s strani drugih akterjev v verigi.

3.3.3.   Omogočanje neodvisnega usposabljanja, ki temelji na izkušnjah kmetov, ter raziskav na področju kmetovanja brez pesticidov in gensko spremenjenih organizmov

Svetovanje kmetom pri tem ekološkem prehodu je ključno, saj jim pogosto pomaga pri uvajanju novih tehnik, morebiti z uporabo novih materialov, ali učinkovitem upravljanju virov in vložkov. Večina držav članic je načrtovala uporabo sredstev SKP za podporo storitvam svetovanja. Države članice morajo tudi zagotoviti, da je svetovanje nepristransko ter da so svetovalci ustrezno kvalificirani in usposobljeni ter nimajo nasprotja interesov. Cilj sistema znanja in inovacij v kmetijstvu (65) je zagotoviti, da so svetovalci povezani z raziskavami ter obveščeni o najnovejših tehnikah in inovativnih praksah.

Komisija bo prek mreže SKP (66) še naprej zagotavljala podporo ter z organiziranjem delavnic in seminarjev spodbujala izmenjavo dobrih praks med državami članicami in drugimi deležniki. V te ukrepe bodo vključeni svetovalci, ti pa bodo posledično lahko bolje usmerjali kmete na terenu.

Na področju raziskav bo v okviru programa EU Obzorje Evropa leta 2024 vzpostavljeno partnerstvo (67) z državami članicami, da bi se izboljšala baza znanja ter zagotovili rešitve in orodja, na katerih bo temeljil agroekološki prehod v Evropi. V okviru partnerstva se bo preučilo, kako lahko agroekologija postane ključni instrument za zmanjšanje in postopno opustitev uporabe pesticidov v kmetijstvu ter za čim večji prispevek kmetijstva k zaščiti biotske raznovrstnosti in obnovi narave. Poleg tega se v okviru programa Obzorje Evropa financira več kot 30 raziskovalnih projektov – s proračunom vsaj 200 milijonov EUR – na področju zmanjševanja uporabe pesticidov v kmetijstvu ter trajnostnih in opraševalcem prijaznih kmetijskih praks, kot so agroekologija, ekološko kmetovanje in ponovna vzpostavitev opraševanja.

4.   SKLEP

Evropska državljanska pobuda Rešimo čebele in kmete odraža pomisleke javnosti glede okoljske in socialno-ekonomske trajnostnosti evropskega kmetijstva. Komisija pozdravlja to pobudo in priznava njen pomen, zlasti ker podnebne spremembe in izguba biotske raznovrstnosti predstavljajo vse večje izzive za evropsko kmetijstvo. Pobuda se pridružuje pozivom v okviru Konference o prihodnosti Evrope (68), na kateri so državljani vztrajali, da potrebujemo varno, trajnostno, pravično, podnebno odgovorno in cenovno dostopno proizvodnjo hrane, ki bo spoštovala načela trajnostnosti in okolje, ščitila biotsko raznovrstnost in ekosisteme ter hkrati zagotavljala prehransko varnost.

Komisija je od leta 2019, ko je bila pobuda predložena in se je začela zbirati podpora, sprejela ambiciozne ukrepe v okviru evropskega zelenega dogovora za zagotovitev trajnostnosti prehranskih sistemov, vključno s strategijo EU od vil do vilic, strategijo biotske raznovrstnosti in akcijskim načrtom ničelnega onesnaževanja, skupaj s SKP. Ti ukrepi skupaj predstavljajo celovit odziv na zahteve iz te pobude.

V predlogu uredbe o trajnostni rabi fitofarmacevtskih sredstev je določena ambiciozna pot za zmanjšanje tveganja in uporabe kemičnih pesticidov v kmetijstvu EU. Z njim se na sorazmeren in uravnotežen način krepijo tekoči ukrepi za zmanjšanje uporabe in tveganja kemičnih pesticidov v kopenskih in vodnih ekosistemih ter sistem EU za registracijo pesticidov. V skladu s predlogom Komisije bi se uredba ocenila po štirih letih.

Predlog pravil o obnovi narave in novi dogovor za opraševalce lahko skupaj postaneta odločilna pri ohranjanju opraševalcev na ravni EU. Zvišujeta raven ambicioznosti, določeno v strategiji EU za biotsko raznovrstnost, da bi se do leta 2030 obrnil trend zmanjševanja števila populacij opraševalcev in da bi se narava vrnila na kmetijska zemljišča.

Načrti držav članic v okviru SKP bodo kmete, vključno z malimi kmeti, podprli pri prehodu na trajnostnejše in odpornejše sisteme kmetovanja v obdobju 2023–2027.

Iz teh razlogov prednostna naloga ni predlagati nove zakonodajne akte, temveč zagotoviti, da se predlogi, o katerih se trenutno pogajata sozakonodajalca, hitro sprejmejo in nato izvajajo skupaj s SKP. Komisija bo po najboljših močeh poskušala doseči navedeni cilj in spodbuja vse zadevne akterje, da k temu prispevajo. Več kot milijon izjav v podporo tej državljanski pobudi je jasen znak in spodbuda, da bi bilo treba ohraniti visoko raven ambicioznosti predlogov Komisije. Uspeh evropskega zelenega dogovora pri pospeševanju tega prehoda je odvisen od celotne družbe – vključno z državljani, kmeti, podjetji, znanstveniki, javnimi organi in evropskimi institucijami.

---

(1)  Uredba (EU) 2019/788 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o evropski državljanski pobudi (UL L 130, 17.5.2019, str. 55).

(2)  https://europa.eu/citizens-initiative/select-language?destination=/initiatives/details/2019/000016

(3)  Od predložitve evropske državljanske pobude Komisiji sta sledili še dve veljavni pobudi, s čimer se je skupno število uspešnih evropskih državljanskih pobud povečalo na devet.

(4)  Sklep Komisije (EU) 2019/1566 z dne 4. septembra 2019 o predlagani državljanski pobudi „Rešimo čebele in kmete! Čebelam prijazno kmetijstvo za zdravo okolje“ (UL L 241, 19.9.2019, str. 10).

(5)  Pobuda je bila deležna podaljšanja obdobja zbiranja v skladu z Uredba (EU) 2020/1042 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o določitvi začasnih ukrepov glede rokov za faze zbiranja, preverjanja in pregleda iz Uredbe (EU) 2019/788 o evropski državljanski pobudi zaradi izbruha COVID-19 (UL L 231, 17.7.2020, str. 7), Delegirani sklep Komisije (EU) 2020/2200 z dne 17. decembra 2020 o podaljšanju obdobij zbiranja izjav o podpori za nekatere evropske državljanske pobude v skladu z Uredbo (EU) 2020/1042 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 434, 23.12.2020, str. 55) in Zvedbeni sklep komisije (EU) 2021/360 z dne 19. februarja 2021 o podaljšanju obdobij zbiranja izjav o podpori za nekatere evropske državljanske pobude v skladu z Uredbo (EU) 2020/1042 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 69, 26.2.2021, str. 9).

(6)  NAT/868-EESC-2022.

(7)  Eurostat: Kazalniki kmetij po pravnem statusu kmetijskega gospodarstva, kmetijski površini v uporabi, vrsti in ekonomski velikosti kmetije ter regiji NUTS2 (2023).

(8)  Letna statistika o ekoloških kmetijskih rastlinah (na podlagi podatkov, zbranih prek organov držav članic za certificiranje ekološke pridelave).

(9)  Eurostat: Območje ekoloških kmetijskih rastlin po metodah kmetijske proizvodnje in vrstah kmetijskih rastlin (2023).

(10)  Kemični pesticidi so naravni ali umetni (sintetični pesticidi). Izraz „pesticidi“ se v tem sporočilu nanaša na fitofarmacevtska sredstva, kot so opredeljena v Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1) in ki vključujejo kemične pesticide (umetne ali naravne, kot so rastlinski izvlečki) in nekemične pesticide, kot so mikroorganizmi.

(11)  Na primer naravni plenilci škodljivih organizmov, kolobarjenje ali mehansko odstranjevanje plevela. Glej še druge primere, navedene v okviru načel integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi, v Prilogi III k Direktiva 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (UL L 309, 24.11.2009, str. 71)..

(12)  Eurostat: Prodaja pesticidov po kategorizaciji aktivnih snovi (2023).

(13)  SWD(2022) 284 final.

(14)  Evropska agencija za okolje: Kazalnik evropskih travniških metuljev (2019).

(15)  https://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/species/redlist

(16)  https://agriculture.ec.europa.eu/system/files/2022-10/market-presentation-honey_autumn2022_en.pdf

(17)  Eurostat: Indeksi splošno razširjenih ptic (2022).

(18)  Evropska agencija za okolje: Stanje narave v EU. Rezultati poročanja v skladu z direktivama o pticah in habitatih za obdobje 2013–2018 (2020).

(19)  Habitati s seznama v Prilogi I k Habitati s seznama v Prilogi I k Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

https://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/habitatsdirective/index_en.htm

(20)  COM(2023) 35 final.

(21)  COM(2019) 640 final.

(22)  https://agriculture.ec.europa.eu/common-agricultural-policy/cap-overview/cap-glance_sl

(23)  COM(2020) 381 final.

(24)  COM(2020) 380 final.

(25)  COM(2021) 400 final.

(26)  COM(2022) 304 final.

(27)  COM(2022) 305 final.

(28)  https://www.cbd.int/article/cop15-final-text-kunming-montreal-gbf-221222

(29)  COM(2022) 133 final. COM(2022) 590 final; SWD(2023) 4 final.

(30)  Direktiva 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (UL L 309, 24.11.2009, str. 71).

(31)  https://europa.eu/citizens-initiative/select-language?destination=/initiatives/details/2017/000002

(32)  Uredba (EU) 2019/1381 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o preglednosti in trajnosti ocenjevanja tveganja v prehranski verigi v EU ter o spremembah uredb (ES) št. 178/2002, (ES) št. 1829/2003, (ES) št. 1831/2003, (ES) št. 2065/2003, (ES) št. 1935/2004, (ES) št. 1331/2008, (ES) št. 1107/2009, (EU) 2015/2283 in Direktive 2001/18/ES (UL L 231, 6.9.2019, str. 1).

(33)  https://food.ec.europa.eu/plants/pesticides/sustainable-use-pesticides/farm-fork-targets-progress/eu-trends_en

(34)  Glej oceno direktive o trajnostni rabi pesticidov, ki je na voljo v Prilogi 8 k dokumentu SWD(2022) 170 final, del 2/2; Resolucija Evropskega parlamenta o izvajanju Direktive 2009/128/ES o trajnostni rabi pesticidov (2019); Posebno poročilo Evropskega računskega sodišča št. 05/2020: trajnostna raba fitofarmacevtskih sredstev: omejen napredek pri merjenju in zmanjševanju tveganj.

(35)  https://www.cbd.int/article/cop15-final-text-kunming-montreal-gbf-221222; glej cilj 7 (Target 7).

(36)  SWD(2022) 170 final.

(37)  https://agrilpm.eu

(38)  Uredba (ES) št. 1107/2009.

(39)  Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).

(40)  https://better-training-for-safer-food.ec.europa.eu/training/?redirect=0

(41)  https://food.ec.europa.eu/plants/pesticides_en

(42)  https://food.ec.europa.eu/plants/pesticides/approval-active-substances/renewal-approval/neonicotinoids_en

(43)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/686 z dne 28. aprila 2022 o spremembi izvedbenih uredb (EU) 2015/1295 in (EU) št. 540/2011 glede pogojev za odobritev aktivne snovi sulfoksaflor (UL L 126, 29.4.2022, str. 18).

(44)  https://food.ec.europa.eu/plants/pesticides/protection-bees_en

(45)  Uredba Komisije (EU) 2023/334 z dne 2. februarja 2023 o spremembi prilog II in V k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za klotianidin in tiametoksam v ali na nekaterih proizvodih (UL L 47, 15.2.2023, str. 29).

(46)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/574 z dne 13. marca 2023 o določitvi podrobnih pravil za identifikacijo nesprejemljivih dodatkov v fitofarmacevtskih sredstvih v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 75, 14.3.2023, str. 7).

(47)  COM(2022) 540 final (sprememba okvirne direktive o vodah, direktive o okoljskih standardih kakovosti in direktive o podzemni vodi).

(48)  Uredba (EU) 2022/2379 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. novembra 2022 o statistiki kmetijskih vložkov in proizvodnje, spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 617/2008 ter razveljavitvi uredb (ES) št. 1165/2008, (ES) št. 543/2009 in (ES) št. 1185/2009 Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktive Sveta 96/16/ES (UL L 315, 7.12.2022, str. 1).

(49)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/564 z dne 10. marca 2023 glede vsebine in formata evidenc fitofarmacevtskih sredstev, ki jih vodijo poklicni uporabniki, v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 74, 13.3.2023, str. 4).

(50)  https://food.ec.europa.eu/safety/food-waste/eu-actions-against-food-waste/food-waste-reduction-targets_en

(51)  https://food.ec.europa.eu/horizontal-topics/farm-fork-strategy/legislative-framework_en

(52)  COM(2021) 141 final/2.

(53)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12899-Hranila-akcijski-nacrt-za-boljse-upravljanje_sl

(54)  COM(2022) 304 final.

(55)  COM(2021) 699 final.

(56)  https://research-and-innovation.ec.europa.eu/funding/funding-opportunities/funding-programmes-and-open-calls/horizon-europe/eu-missions-horizon-europe/soil-health-and-food_en

(57)  Kakršna koli podpora, ki se prejme na podlagi površine zemljišč ali števila živali.

(58)  COM(2023) 35 final.

(59)  Posebno poročilo Evropskega računskega sodišča št. 15/2020: Zaščita divjih opraševalcev v EU – pobude Komisije niso bile uspešne.

(60)  COM(2021) 261 final.

(61)  Strateških načrtov SKP je 28: po eden za vsako od 27 držav članic EU in dva za Belgijo.

(62)  Vsota ciljev, ki so jih vse države članice vključile v svoje strateške načrte SKP in morajo biti doseženi ob koncu obdobja strateškega načrta SKP.

(63)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1165 z dne 15. julija 2021 o odobritvi nekaterih proizvodov in snovi za uporabo v ekološki pridelavi in pripravi seznamov teh proizvodov in snovi (UL L 253, 16.7.2021, str. 13).

(64)  Člen 210a Uredbe (EU) št. 1308/2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov, ki je bil uveden z Uredba (EU) 2021/2117 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o spremembi uredb (EU) št. 1308/2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov, (EU) št. 1151/2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil, (EU) št. 251/2014 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov in (EU) št. 228/2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije (UL L 435, 6.12.2021, str. 262).

(65)  Člen 15 Uredba (EU) 2021/2115 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 1305/2013 in (EU) št. 1307/2013 (UL L 435, 6.12.2021, str. 1).

(66)  https://eu-cap-network.ec.europa.eu

(67)  https://research-and-innovation.ec.europa.eu/research-area/agriculture-forestry-and-rural-areas/ecological-approaches-and-organic-farming/partnership-agroecology_en

(68)  https://futureu.europa.eu/sl

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 28.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 148/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 148/13

---

Menjalni tečaji eura (1)

27. april 2023

(2023/C 148/02)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1042 |
| JPY | japonski jen | 147,16 |
| DKK | danska krona | 7,4538 |
| GBP | funt šterling | 0,88428 |
| SEK | švedska krona | 11,3805 |
| CHF | švicarski frank | 0,9862 |
| ISK | islandska krona | 149,70 |
| NOK | norveška krona | 11,7140 |
| BGN | bolgarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 23,512 |
| HUF | madžarski forint | 373,58 |
| PLN | poljski zlot | 4,5900 |
| RON | romunski lev | 4,9390 |
| TRY | turška lira | 21,4528 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6672 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5041 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6679 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7940 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4749 |
| KRW | južnokorejski won | 1 480,87 |
| ZAR | južnoafriški rand | 20,1452 |
| CNY | kitajski juan | 7,6454 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 252,57 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9280 |
| PHP | filipinski peso | 61,526 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 37,664 |
| BRL | brazilski real | 5,5532 |
| MXN | mehiški peso | 20,0182 |
| INR | indijska rupija | 90,3185 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1042

JPY

japonski jen

147,16

DKK

danska krona

7,4538

GBP

funt šterling

0,88428

SEK

švedska krona

11,3805

CHF

švicarski frank

0,9862

ISK

islandska krona

149,70

NOK

norveška krona

11,7140

BGN

bolgarski lev

1,9558

CZK

češka krona

23,512

HUF

madžarski forint

373,58

PLN

poljski zlot

4,5900

RON

romunski lev

4,9390

TRY

turška lira

21,4528

AUD

avstralski dolar

1,6672

CAD

kanadski dolar

1,5041

HKD

hongkonški dolar

8,6679

NZD

novozelandski dolar

1,7940

SGD

singapurski dolar

1,4749

KRW

južnokorejski won

1 480,87

ZAR

južnoafriški rand

20,1452

CNY

kitajski juan

7,6454

IDR

indonezijska rupija

16 252,57

MYR

malezijski ringit

4,9280

PHP

filipinski peso

61,526

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

37,664

BRL

brazilski real

5,5532

MXN

mehiški peso

20,0182

INR

indijska rupija

90,3185

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

Računsko sodišče

| 28.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 148/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 148/14

---

Posebno poročilo 10/2023

Pripravljalni ukrep o raziskavah na področju obrambe – Nekaj pridobljenih izkušenj, vendar zaradi časovnih omejitev in omejenih rezultatov ni dober pokazatelj za možnosti povečanja porabe EU za obrambo

(2023/C 148/03)

Evropsko računsko sodišče je objavilo posebno poročilo 10/2023: Pripravljalni ukrep o raziskavah na področju obrambe – Nekaj pridobljenih izkušenj, vendar zaradi časovnih omejitev in omejenih rezultatov ni dober pokazatelj za možnosti povečanja porabe EU za obrambo.

Poročilo lahko preberete na spletišču Evropskega računskega sodišča https://www.eca.europa.eu/en/publications/sr-2023-10 ali si ga z njega prenesete.

---

| 28.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 148/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 148/15

---

Posebno poročilo 11/2023 –

„Podpora EU za digitalizacijo šol: Znatne naložbe, vendar države članice financiranja EU niso uporabile dovolj strateško“

(2023/C 148/04)

Evropsko računsko sodišče je objavilo posebno poročilo 11/2023 – „Podpora EU za digitalizacijo šol: Znatne naložbe, vendar države članice financiranja EU niso uporabile dovolj strateško“.

Poročilo lahko preberete na spletišču Evropskega računskega sodišča ali si ga z njega prenesete: https://www.eca.europa.eu/sl/Pages/DocItem.aspx?did=63783

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 28.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 148/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 148/16

---

Obvestilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 148/05)

| Država članica | Španija |
| --- | --- |
| Zadevna proga | Menorka–Madrid |
| Obdobje veljavnosti pogodbe | Od 1. novembra 2023 do 30. aprila 2024 in
  od 1. novembra 2024 do 30. aprila 2025 |
| Rok za oddajo ponudb | Ne prej kot dva meseca po datumu objave tega obvestila |
| Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo in vse druge informacije ali dokumentacijo v zvezi z obveznostmi javne službe | Ministerio de Transportes, Movilidad y Agenda Urbana





  Dirección General de Aviación Civil |
| Subdirección General de Transporte Aéreo |
| Paseo de la Castellana 67 |
| 28071 Madrid |
| ŠPANIJA |

Država članica

Španija

Zadevna proga

Menorka–Madrid

Obdobje veljavnosti pogodbe

Od 1. novembra 2023 do 30. aprila 2024 in

od 1. novembra 2024 do 30. aprila 2025

Rok za oddajo ponudb

Ne prej kot dva meseca po datumu objave tega obvestila

Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo in vse druge informacije ali dokumentacijo v zvezi z obveznostmi javne službe

Ministerio de Transportes, Movilidad y Agenda Urbana

Dirección General de Aviación Civil

Subdirección General de Transporte Aéreo

Paseo de la Castellana 67

28071 Madrid

ŠPANIJA

tel. +34 915977837

faks +34 915978643

e-naslov: osp.dgac@mitma.es

---

| 28.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 148/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 148/17

---

Obvestilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 148/06)

| Država članica | Grčija |
| --- | --- |
| Zadevne proge | Atene–Kozani–Kastorija
  Krf–Aktio–Kefalonija–Zakintos
  Limnos–Mitilini–Hios–Samos–Rodos
  Solun–Krf
  Solun–Kalamata
  Rodos–Κarpatos–Kasos–Sitia
  Rodos–Kastelorizo
  Rodos–Kos–Kalimnos–Leros–Astipalaja |
| Obdobje veljavnosti pogodbe | Od 1.11.2023 do 31.10.2027 |
| Rok za oddajo ponudb | 61 dni po objavi sporočila o obveznosti javne službe |
| Naslov, na katerem je mogoče brezplačno dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumentacijo v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe | Hellenic Civil Aviation Authority (Helenski organ za civilno letalstvo)
  General Directorate for Economic Oversight & Administrative Support (Generalni direktorat za gospodarski nadzor in upravno podporo)
  Athens International Airport, Building 45,
  P.O. 190 19, P.O. 190 19, Spata, GRČIJA
  Telefoni: +30 210 3541313, 3541333
  E-naslovi: info@hcaa.gov.gr, gd.ecfin@hcaa.gov.gr, m.savvidou@hcaa.gov.gr, a5.c@hcaa.gov.gr
  Spletišče: https://hcaa.gov.gr/
  Vso korespondenco, zahtevke za informacije, dokumentacijo in ponudbe v zvezi s tem javnim razpisom je treba predložiti na spletišču portala za e-javna naročila na naslovu www.promitheus.gov.gr |

Država članica

Grčija

Zadevne proge

Atene–Kozani–Kastorija

Krf–Aktio–Kefalonija–Zakintos

Limnos–Mitilini–Hios–Samos–Rodos

Solun–Krf

Solun–Kalamata

Rodos–Κarpatos–Kasos–Sitia

Rodos–Kastelorizo

Rodos–Kos–Kalimnos–Leros–Astipalaja

Obdobje veljavnosti pogodbe

Od 1.11.2023 do 31.10.2027

Rok za oddajo ponudb

61 dni po objavi sporočila o obveznosti javne službe

Naslov, na katerem je mogoče brezplačno dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumentacijo v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe

Hellenic Civil Aviation Authority (Helenski organ za civilno letalstvo)

General Directorate for Economic Oversight & Administrative Support (Generalni direktorat za gospodarski nadzor in upravno podporo)

Athens International Airport, Building 45,

P.O. 190 19, P.O. 190 19, Spata, GRČIJA

Telefoni: +30 210 3541313, 3541333

E-naslovi: info@hcaa.gov.gr, gd.ecfin@hcaa.gov.gr, m.savvidou@hcaa.gov.gr, a5.c@hcaa.gov.gr

Spletišče: https://hcaa.gov.gr/

Vso korespondenco, zahtevke za informacije, dokumentacijo in ponudbe v zvezi s tem javnim razpisom je treba predložiti na spletišču portala za e-javna naročila na naslovu www.promitheus.gov.gr

---

| 28.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 148/18 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 148/18

---

Obvestilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Obveznosti javne službe glede rednih zračnih prevozov

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 148/07)

| Država članica | GRČIJA |
| --- | --- |
| Zadevne proge | | Atene–Kozani–Kastorija |

Država članica

GRČIJA

Zadevne proge

Atene–Kozani–Kastorija

| | Krf–Aktio–Kefalonija–Zakintos |
| --- | --- |

Krf–Aktio–Kefalonija–Zakintos

| | Limnos–Mitilini–Hios–Samos–Rodos |
| --- | --- |

Limnos–Mitilini–Hios–Samos–Rodos

| | Solun–Krf |
| --- | --- |

Solun–Krf

| | Solun–Kalamata |
| --- | --- |

Solun–Kalamata

| | Rodos–Κarpatos–Kasos–Sitia |
| --- | --- |

Rodos–Κarpatos–Kasos–Sitia

| | Rodos–Kastelorizo |
| --- | --- |

Rodos–Kastelorizo

| | Rodos–Kos–Kalimnos–Leros–Astipalaja |
| --- | --- |

Rodos–Kos–Kalimnos–Leros–Astipalaja

Datum začetka veljavnosti obveznosti javne službe

1. november 2023

Naslov, na katerem je mogoče brezplačno dobiti besedilo in vse pomembne informacije in/ali dokumentacijo v zvezi z obveznostjo javne službe

Hellenic Civil Aviation Authority (Helenski organ za civilno letalstvo)

General Directorate for Economic Oversight &

Administrative Support (Generalni direktorat za gospodarski nadzor in upravno podporo)

| Athens International Airport, Building 45, |
| --- |
| P.O. 190 19, P.O. 190 19, Spata, GRČIJA |

Athens International Airport, Building 45,

P.O. 190 19, P.O. 190 19, Spata, GRČIJA

Telefoni: +30 210 3541313, 3541327, 3541349, 3541333

E-naslovi: info@hcaa.gov.gr, gd.ecfin@hcaa.gov.gr, a4.a@hcaa.gov.gr, pso@hcaa.gov.gr

Spletišče: https://hcaa.gov.gr/

---