# Euroopa Liidu C 167/11.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 167 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik11. mai 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 167

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik11. mai 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2022–202321.–24. novembri 2022. aasta istungidVASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2022–202321.–24. novembri 2022. aasta istungidVASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 22. november 2022 |
| 2023/C 167/01 | Euroopa Parlamendi 22. novembri 2022. aasta resolutsioon laenuvõtmise strateegia rakendamise kohta Euroopa taasterahastu NextGenerationEU rahastamiseks (2021/2076(INI)) | 2 |
| 2023/C 167/02 | Euroopa Parlamendi 22. novembri 2022. aasta resolutsioon Euroopa Innovatsiooninõukogu rakendamise kohta (2022/2063(INI)) | 8 |
| | Kolmapäev, 23. november 2022 |
| 2023/C 167/03 | Euroopa Parlamendi 23. novembri 2022. aasta resolutsioon Venemaa Föderatsiooni tunnistamise kohta terrorismi toetavaks riigiks (2022/2896(RSP)) | 18 |
| 2023/C 167/04 | Euroopa Parlamendi 23. novembri 2022. aasta resolutsioon piirkondliku stabiilsuse ja julgeoleku edendamise kohta kogu Lähis-Idas (2020/2113(INI)) | 25 |
| 2023/C 167/05 | Euroopa Parlamendi 23. novembri 2022. aasta resolutsioon ELis diabeedi ennetamise, kontrolli all hoidmise ja parema ravimise ning ülemaailmse diabeedipäeva kohta (2022/2901(RSP)) | 36 |
| | Neljapäev, 24. november 2022 |
| 2023/C 167/06 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra, eelkõige naiste õiguste halvenemise ja haridusasutuste vastu suunatud rünnakute kohta Afganistanis (2022/2955(RSP)) | 43 |
| 2023/C 167/07 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta resolutsioon demokraatliku opositsiooni ja kodanikuühiskonna jätkuva mahasurumise kohta Valgevenes (2022/2956(RSP)) | 48 |
| 2023/C 167/08 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta resolutsioon Kongo Demokraatliku Vabariigi (Kongo DV) idaosas teravneva konflikti tõttu toimuva inimeste sundrände kohta (2022/2957(RSP)) | 54 |
| 2023/C 167/09 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta resolutsioon tulevase Euroopa arengualase finantsstruktuuri kohta (2021/2252(INI)) | 57 |
| 2023/C 167/10 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta resolutsioon energiaharta lepingu ajakohastamise tulemuste kohta (2022/2934(RSP)) | 68 |
| 2023/C 167/11 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta resolutsioon hinnangu kohta sellele, kas Ungari täidab tingimuslikkuse määruses sätestatud õigusriigi tingimusi, ning Ungari taaste- ja vastupidavuskava hetkeseisu kohta (2022/2935(RSP)) | 74 |
| 2023/C 167/12 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta resolutsioon loomakasvatuse ja suurkiskjate kaitse kohta Euroopas (2022/2952(RSP)) | 77 |
| 2023/C 167/13 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta resolutsioon Euroopa noorteaasta 2022 pärandi kohta (2022/2953(RSP)) | 83 |
| 2023/C 167/14 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta resolutsioon Euroopa Liidus lemmikloomadena peetavaid mets- ja eksootilisi loomi käsitleva ELi määruse täiustamine ELi positiivse loendi abil (2022/2809(RSP)) | 89 |
| 2023/C 167/15 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Egiptuses (2022/2962(RSP)) | 94 |
| 2023/C 167/16 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta seoses FIFA maailmameistrivõistlustega Kataris (2022/2948(RSP)) | 99 |
| | SOOVITUSED |
| | Euroopa Parlament |
| | Kolmapäev, 23. november 2022 |
| 2023/C 167/17 | Euroopa Parlamendi 23. novembri 2022. aasta soovitus nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ELi uue laienemisstrateegia kohta (2022/2064(INI)) | 105 |
| 2023/C 167/18 | Euroopa Parlamendi 23. novembri 2022. aasta soovitus nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale olukorra kohta Liibüas (2021/2064(INI)) | 116 |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 22. november 2022 |
| 2023/C 167/19 | Euroopa Parlamendi 22. novembri 2022. aasta otsus Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta (2022/2903(RSP)) | 126 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 22. november 2022

2023/C 167/01

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2022. aasta resolutsioon laenuvõtmise strateegia rakendamise kohta Euroopa taasterahastu NextGenerationEU rahastamiseks (2021/2076(INI))

2

2023/C 167/02

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2022. aasta resolutsioon Euroopa Innovatsiooninõukogu rakendamise kohta (2022/2063(INI))

8

Kolmapäev, 23. november 2022

2023/C 167/03

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2022. aasta resolutsioon Venemaa Föderatsiooni tunnistamise kohta terrorismi toetavaks riigiks (2022/2896(RSP))

18

2023/C 167/04

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2022. aasta resolutsioon piirkondliku stabiilsuse ja julgeoleku edendamise kohta kogu Lähis-Idas (2020/2113(INI))

25

2023/C 167/05

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2022. aasta resolutsioon ELis diabeedi ennetamise, kontrolli all hoidmise ja parema ravimise ning ülemaailmse diabeedipäeva kohta (2022/2901(RSP))

36

Neljapäev, 24. november 2022

2023/C 167/06

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra, eelkõige naiste õiguste halvenemise ja haridusasutuste vastu suunatud rünnakute kohta Afganistanis (2022/2955(RSP))

43

2023/C 167/07

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta resolutsioon demokraatliku opositsiooni ja kodanikuühiskonna jätkuva mahasurumise kohta Valgevenes (2022/2956(RSP))

48

2023/C 167/08

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta resolutsioon Kongo Demokraatliku Vabariigi (Kongo DV) idaosas teravneva konflikti tõttu toimuva inimeste sundrände kohta (2022/2957(RSP))

54

2023/C 167/09

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta resolutsioon tulevase Euroopa arengualase finantsstruktuuri kohta (2021/2252(INI))

57

2023/C 167/10

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta resolutsioon energiaharta lepingu ajakohastamise tulemuste kohta (2022/2934(RSP))

68

2023/C 167/11

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta resolutsioon hinnangu kohta sellele, kas Ungari täidab tingimuslikkuse määruses sätestatud õigusriigi tingimusi, ning Ungari taaste- ja vastupidavuskava hetkeseisu kohta (2022/2935(RSP))

74

2023/C 167/12

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta resolutsioon loomakasvatuse ja suurkiskjate kaitse kohta Euroopas (2022/2952(RSP))

77

2023/C 167/13

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta resolutsioon Euroopa noorteaasta 2022 pärandi kohta (2022/2953(RSP))

83

2023/C 167/14

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta resolutsioon Euroopa Liidus lemmikloomadena peetavaid mets- ja eksootilisi loomi käsitleva ELi määruse täiustamine ELi positiivse loendi abil (2022/2809(RSP))

89

2023/C 167/15

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Egiptuses (2022/2962(RSP))

94

2023/C 167/16

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta seoses FIFA maailmameistrivõistlustega Kataris (2022/2948(RSP))

99

SOOVITUSED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 23. november 2022

2023/C 167/17

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2022. aasta soovitus nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ELi uue laienemisstrateegia kohta (2022/2064(INI))

105

2023/C 167/18

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2022. aasta soovitus nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale olukorra kohta Liibüas (2021/2064(INI))

116

ARVAMUSED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 22. november 2022

2023/C 167/19

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2022. aasta otsus Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta (2022/2903(RSP))

126

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 22. november 2022 |
| 2023/C 167/20 | Euroopa Parlamendi 22. novembri 2022. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Keit Pentus-Rosimannus kontrollikoja liikmeks (C9-0316/2022 – 2022/0808(NLE)) | 128 |
| 2023/C 167/21 | Euroopa Parlamendi 22. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelise kaubandust ja koostööd käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna ajutise assotsiatsioonilepingu protokolli (milles käsitletakse Euroopa Liidu ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse raamlepingut, milles sätestatakse üldpõhimõtted Palestiina omavalitsuse osalemiseks liidu programmides) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (12669/2019 – C9-0115/2021 – 2019/0164(NLE)) | 129 |
| 2023/C 167/22 | Euroopa Parlamendi 22. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute juhtkonna liikmete seas ja sellega seotud meetmeid (10521/1/2022 – C9-0354/2022 – 2012/0299(COD)) | 130 |
| 2023/C 167/23 | P9_TA(2022)0394Kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõimeEuroopa Parlamendi 22. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõime kohta (COM(2020)0829 – C9-0421/2020 – 2020/0365(COD))P9_TC1-COD(2020)0365Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. novembril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2022/..., mis käsitleb elutähtsa teenuse osutajate toimepidevust ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2008/114/EÜ | 131 |
| 2023/C 167/24 | P9_TA(2022)0395Ühine kalanduspoliitika (ÜKP): liidu vetele juurdepääsu piirangudEuroopa Parlamendi 22. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 seoses liidu vetele juurdepääsu piirangutega (COM(2021)0356 – C9-0254/2021 – 2021/0176(COD))P9_TC1-COD(2021)0176Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. novembril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 1380/2013 seoses liidu vetele juurdepääsu piirangutega | 132 |
| 2023/C 167/25 | P9_TA(2022)0396Euroopa standardiorganisatsioonide otsusedEuroopa Parlamendi 22. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1025/2012 seoses Euroopa standardiorganisatsioonide otsustega, mis puudutavad Euroopa standardeid ja Euroopa standardimisdokumente (COM(2022)0032 – C9-0033/2022 – 2022/0021(COD))P9_TC1-COD(2022)0021Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. novembril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 1025/2012 seoses Euroopa standardiorganisatsioonide otsustega, mis käsitlevad Euroopa standardeid ja Euroopa standardimisdokumente | 134 |
| 2023/C 167/26 | P9_TA(2022)0397Reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõpe (kodifitseeritud tekst)Euroopa Parlamendi 22. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta (kodifitseeritud tekst) (COM(2021)0034 – C9-0008/2021 – 2021/0018(COD))P9_TC1-COD(2021)0018Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. novembril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2022/... reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta (kodifitseeritud) | 135 |
| 2023/C 167/27 | Euroopa Parlamendi 22. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXVIII kohase lepingu (milles käsitletakse kõigi ELi CLXXV loendis sisalduvate tariifikvootide kontsessioonide muutmist Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise tõttu) liidu nimel sõlmimise kohta (07910/2022 – C9-0296/2022 – 2022/0098(NLE)) | 136 |
| 2023/C 167/28 | Euroopa Parlamendi 22. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, millega muudetakse otsust (EL) 2015/2169 ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimise kohta (12600/2022 – C9-0343/2022 – 2022/0257(NLE)) | 137 |
| | Kolmapäev, 23. november 2022 |
| 2023/C 167/29 | Euroopa Parlamendi 23. novembri 2022. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2022. aasta paranduseelarve projekti nr 5/2022 kohta: Täiendavad meetmed Venemaa sõjategevuse tagajärgede kõrvaldamiseks Ukrainas – Liidu elanikkonnakaitse mehhanismi vahendite täiendamine – Maksete assigneeringute vähendamine ja tulude ajakohastamine – Muud kohandused ja tehnilised ajakohastamised (14832/2022 – C9-0388/2022 – 2022/0318(BUD)) | 138 |
| 2023/C 167/30 | Euroopa Parlamendi 23. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon eelarvemenetluse raames lepituskomitees heaks kiidetud Euroopa Liidu 2023. aasta üldeelarve projekti ühise teksti kohta (14783/2022 – C9-0389/2022 – 2022/0212(BUD)) | 141 |
| 2023/C 167/31 | Euroopa Parlamendi 23. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi (COM(2021)0570 – C9-0034/2022 – 2021/0430(CNS)) | 162 |
| | Neljapäev, 24. november 2022 |
| 2023/C 167/32 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu määruse eelnõu kohta, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (14471/2022 – C9-0386/2022 – 2022/0369(APP)) | 167 |
| 2023/C 167/33 | P9_TA(2022)0411Määruse (EL, Euratom) 2018/1046 muutmine seoses mitmekesise rahastamise strateegia kehtestamisega üldise laenumeetodinaEuroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) 2018/1046 seoses mitmekesise rahastamisstrateegia kehtestamisega üldise laenumeetodina (COM(2022)0596 – C9-0374/2022 – 2022/0370(COD))P9_TC1-COD(2022)0370Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. novembril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL, Euratom) 2018/1046 seoses mitmekesise rahastamise strateegia kehtestamisega üldise laenumeetodina | 168 |
| 2023/C 167/34 | P9_TA(2022)0412Rahastamisvahend (makromajanduslik finantsabi+) Ukraina toetamiseks 2023. aastalEuroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse rahastamisvahend Ukraina toetamiseks 2023. aastal (makromajanduslik finantsabi+) (COM(2022)0597 – C9-0373/2022 – 2022/0371(COD))P9_TC1-COD(2022)0371Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. novembril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega luuakse rahastamisvahend Ukraina toetamiseks 2023. aastal (makromajanduslik finantsabi+) | 169 |
| 2023/C 167/35 | P9_TA(2022)0413Ukrainas ja Gruusias välja antud Venemaa Föderatsiooni reisidokumentide mitteaktsepteerimineEuroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus välisriikide aladel, mille Venemaa on okupeerinud, väljaantud Venemaa reisidokumentide mittetunnustamise kohta (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD))P9_TC1-COD(2022)0274Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. novembril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2022/..., Ukrainas ja Gruusias välja antud Venemaa Föderatsiooni reisidokumentide mitteaktsepteerimise kohta | 170 |
| 2023/C 167/36 | P9_TA(2022)0414Digikümnendi poliitikaprogrammi 2030 loomineEuroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse 2030. aasta poliitikaprogramm Tee digikümnendisse (COM(2021)0574 – C9-0359/2021 – 2021/0293(COD))P9_TC1-COD(2021)0293Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. novembril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2022/..., millega luuakse digikümnendi poliitikaprogramm 2030 | 171 |
| 2023/C 167/37 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 21. oktoobri 2022. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse delegeeritud määruses (EL) nr 153/2013 sätestatud regulatiivseid tehnilisi standardeid seoses tagatisnõudeid käsitlevate ajutiste erakorraliste meetmetega (C(2022)7536 – 2022/2908(DEA)) | 172 |
| 2023/C 167/38 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 18. oktoobri 2022. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse delegeeritud määruses (EL) nr 149/2013 sätestatud regulatiivseid tehnilisi standardeid seoses börsivälistes kaubatuletislepingutes ja muudes börsivälistes tuletislepingutes hoitavate positsioonide kliirimiskünnise väärtusega (C(2022)7413 – 2022/2899(DEA)) | 174 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 22. november 2022

2023/C 167/20

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2022. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Keit Pentus-Rosimannus kontrollikoja liikmeks (C9-0316/2022 – 2022/0808(NLE))

128

2023/C 167/21

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelise kaubandust ja koostööd käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna ajutise assotsiatsioonilepingu protokolli (milles käsitletakse Euroopa Liidu ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse raamlepingut, milles sätestatakse üldpõhimõtted Palestiina omavalitsuse osalemiseks liidu programmides) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (12669/2019 – C9-0115/2021 – 2019/0164(NLE))

129

2023/C 167/22

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute juhtkonna liikmete seas ja sellega seotud meetmeid (10521/1/2022 – C9-0354/2022 – 2012/0299(COD))

130

2023/C 167/23

P9_TA(2022)0394Kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõimeEuroopa Parlamendi 22. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõime kohta (COM(2020)0829 – C9-0421/2020 – 2020/0365(COD))P9_TC1-COD(2020)0365Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. novembril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2022/..., mis käsitleb elutähtsa teenuse osutajate toimepidevust ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2008/114/EÜ

131

2023/C 167/24

P9_TA(2022)0395Ühine kalanduspoliitika (ÜKP): liidu vetele juurdepääsu piirangudEuroopa Parlamendi 22. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 seoses liidu vetele juurdepääsu piirangutega (COM(2021)0356 – C9-0254/2021 – 2021/0176(COD))P9_TC1-COD(2021)0176Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. novembril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 1380/2013 seoses liidu vetele juurdepääsu piirangutega

132

2023/C 167/25

P9_TA(2022)0396Euroopa standardiorganisatsioonide otsusedEuroopa Parlamendi 22. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1025/2012 seoses Euroopa standardiorganisatsioonide otsustega, mis puudutavad Euroopa standardeid ja Euroopa standardimisdokumente (COM(2022)0032 – C9-0033/2022 – 2022/0021(COD))P9_TC1-COD(2022)0021Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. novembril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 1025/2012 seoses Euroopa standardiorganisatsioonide otsustega, mis käsitlevad Euroopa standardeid ja Euroopa standardimisdokumente

134

2023/C 167/26

P9_TA(2022)0397Reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõpe (kodifitseeritud tekst)Euroopa Parlamendi 22. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta (kodifitseeritud tekst) (COM(2021)0034 – C9-0008/2021 – 2021/0018(COD))P9_TC1-COD(2021)0018Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. novembril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2022/... reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta (kodifitseeritud)

135

2023/C 167/27

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXVIII kohase lepingu (milles käsitletakse kõigi ELi CLXXV loendis sisalduvate tariifikvootide kontsessioonide muutmist Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise tõttu) liidu nimel sõlmimise kohta (07910/2022 – C9-0296/2022 – 2022/0098(NLE))

136

2023/C 167/28

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, millega muudetakse otsust (EL) 2015/2169 ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimise kohta (12600/2022 – C9-0343/2022 – 2022/0257(NLE))

137

Kolmapäev, 23. november 2022

2023/C 167/29

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2022. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2022. aasta paranduseelarve projekti nr 5/2022 kohta: Täiendavad meetmed Venemaa sõjategevuse tagajärgede kõrvaldamiseks Ukrainas – Liidu elanikkonnakaitse mehhanismi vahendite täiendamine – Maksete assigneeringute vähendamine ja tulude ajakohastamine – Muud kohandused ja tehnilised ajakohastamised (14832/2022 – C9-0388/2022 – 2022/0318(BUD))

138

2023/C 167/30

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon eelarvemenetluse raames lepituskomitees heaks kiidetud Euroopa Liidu 2023. aasta üldeelarve projekti ühise teksti kohta (14783/2022 – C9-0389/2022 – 2022/0212(BUD))

141

2023/C 167/31

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi (COM(2021)0570 – C9-0034/2022 – 2021/0430(CNS))

162

Neljapäev, 24. november 2022

2023/C 167/32

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu määruse eelnõu kohta, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (14471/2022 – C9-0386/2022 – 2022/0369(APP))

167

2023/C 167/33

P9_TA(2022)0411Määruse (EL, Euratom) 2018/1046 muutmine seoses mitmekesise rahastamise strateegia kehtestamisega üldise laenumeetodinaEuroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) 2018/1046 seoses mitmekesise rahastamisstrateegia kehtestamisega üldise laenumeetodina (COM(2022)0596 – C9-0374/2022 – 2022/0370(COD))P9_TC1-COD(2022)0370Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. novembril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL, Euratom) 2018/1046 seoses mitmekesise rahastamise strateegia kehtestamisega üldise laenumeetodina

168

2023/C 167/34

P9_TA(2022)0412Rahastamisvahend (makromajanduslik finantsabi+) Ukraina toetamiseks 2023. aastalEuroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse rahastamisvahend Ukraina toetamiseks 2023. aastal (makromajanduslik finantsabi+) (COM(2022)0597 – C9-0373/2022 – 2022/0371(COD))P9_TC1-COD(2022)0371Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. novembril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega luuakse rahastamisvahend Ukraina toetamiseks 2023. aastal (makromajanduslik finantsabi+)

169

2023/C 167/35

P9_TA(2022)0413Ukrainas ja Gruusias välja antud Venemaa Föderatsiooni reisidokumentide mitteaktsepteerimineEuroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus välisriikide aladel, mille Venemaa on okupeerinud, väljaantud Venemaa reisidokumentide mittetunnustamise kohta (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD))P9_TC1-COD(2022)0274Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. novembril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2022/..., Ukrainas ja Gruusias välja antud Venemaa Föderatsiooni reisidokumentide mitteaktsepteerimise kohta

170

2023/C 167/36

P9_TA(2022)0414Digikümnendi poliitikaprogrammi 2030 loomineEuroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse 2030. aasta poliitikaprogramm Tee digikümnendisse (COM(2021)0574 – C9-0359/2021 – 2021/0293(COD))P9_TC1-COD(2021)0293Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. novembril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2022/..., millega luuakse digikümnendi poliitikaprogramm 2030

171

2023/C 167/37

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 21. oktoobri 2022. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse delegeeritud määruses (EL) nr 153/2013 sätestatud regulatiivseid tehnilisi standardeid seoses tagatisnõudeid käsitlevate ajutiste erakorraliste meetmetega (C(2022)7536 – 2022/2908(DEA))

172

2023/C 167/38

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 18. oktoobri 2022. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse delegeeritud määruses (EL) nr 149/2013 sätestatud regulatiivseid tehnilisi standardeid seoses börsivälistes kaubatuletislepingutes ja muudes börsivälistes tuletislepingutes hoitavate positsioonide kliirimiskünnise väärtusega (C(2022)7413 – 2022/2899(DEA))

174

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

11.5.2023

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2022–2023

21.–24. novembri 2022. aasta istungid

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 22. november 2022

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/2

---

P9_TA(2022)0400

Laenuvõtmise strateegia Euroopa taasterahastu „NextGenerationEU“ rahastamiseks

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2022. aasta resolutsioon laenuvõtmise strateegia rakendamise kohta Euroopa taasterahastu „NextGenerationEU“ rahastamiseks (2021/2076(INI))

(2023/C 167/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsuse (EL, Euratom) 2020/2053 (mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi (1) (omavahendite otsus)) artikli 5 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsuse (EL, Euratom) 2020/2053 (mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi (1) (omavahendite otsus)) artikli 5 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta määrust (EL) 2020/2094, millega luuakse Euroopa Liidu taasterahastu COVID-19 kriisi järgse taastumise toetuseks (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta määrust (EL) 2020/2094, millega luuakse Euroopa Liidu taasterahastu COVID-19 kriisi järgse taastumise toetuseks (2),

| — | võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (4), sealhulgas mitmeaastase finantsraamistiku osana kokku lepitud ühiseid ja ühepoolseid deklaratsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (4), sealhulgas mitmeaastase finantsraamistiku osana kokku lepitud ühiseid ja ühepoolseid deklaratsioone,

| — | võttes arvesse komisjoni 14. aprilli 2021. aasta teatist taasterahastu „NextGenerationEU“ uue rahastamisstrateegia kohta (COM(2021)0250), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. aprilli 2021. aasta teatist taasterahastu „NextGenerationEU“ uue rahastamisstrateegia kohta (COM(2021)0250),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse omavahendite otsust (COM(2021)0570), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse omavahendite otsust (COM(2021)0570),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640) ja Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni selle kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640) ja Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni selle kohta (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 lõike 1 punkti e ja 3. lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 lõike 1 punkti e ja 3. lisa,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0250/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0250/2022),

| A. | arvestades, et omavahendite otsusega antakse komisjonile õigus laenata aastatel 2021–2026 kapitaliturgudelt liidu nimel kuni 750 miljardit eurot (2018. aasta hindades) üksnes selleks, et ELi taasterahastu „NextGenerationEU“ kaudu tegeleda COVID-19 kriisi tagajärgedega; arvestades, et liikmesriikidele laenude andmiseks võib kasutada 360 miljardit eurot 2018. aasta hindades ja 390 miljardit eurot võib kasutada otse ELi kulutusteks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et omavahendite otsusega antakse komisjonile õigus laenata aastatel 2021–2026 kapitaliturgudelt liidu nimel kuni 750 miljardit eurot (2018. aasta hindades) üksnes selleks, et ELi taasterahastu „NextGenerationEU“ kaudu tegeleda COVID-19 kriisi tagajärgedega; arvestades, et liikmesriikidele laenude andmiseks võib kasutada 360 miljardit eurot 2018. aasta hindades ja 390 miljardit eurot võib kasutada otse ELi kulutusteks;

| B. | arvestades, et laenatud vahendite ja nendega seotud intresside tagasimaksmine peab toimuma liidu eelarvest ja on kavandatud nii, et tagada kohustuste pidev ja prognoositav vähendamine hiljemalt 31. detsembrini 2058; arvestades, et omavahendite ülemmäärasid on suurendatud 0,6 %, et katta kõik taasterahastu laenudest tulenevad liidu kohustused; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et laenatud vahendite ja nendega seotud intresside tagasimaksmine peab toimuma liidu eelarvest ja on kavandatud nii, et tagada kohustuste pidev ja prognoositav vähendamine hiljemalt 31. detsembrini 2058; arvestades, et omavahendite ülemmäärasid on suurendatud 0,6 %, et katta kõik taasterahastu laenudest tulenevad liidu kohustused;

| C. | arvestades, et Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon võtsid vastu õiguslikult siduva tegevuskava uute omavahendite kasutuselevõtmiseks, et luua piisavad vahendid taasterahastu eeldatavate tagasimaksmisega seotud kulude katmiseks, ilma et see vähendaks liidu programmide ja poliitika rahastamist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon võtsid vastu õiguslikult siduva tegevuskava uute omavahendite kasutuselevõtmiseks, et luua piisavad vahendid taasterahastu eeldatavate tagasimaksmisega seotud kulude katmiseks, ilma et see vähendaks liidu programmide ja poliitika rahastamist;

| D. | arvestades, et omavahendite otsuse kohaselt peab komisjon Euroopa Parlamenti ja nõukogu põhjalikult ja korrapäraselt teavitama oma võlahaldusstrateegia kõigist aspektidest, sealhulgas emissioonikalendrist koos järgmise aasta eeldatavate emiteerimiskuupäevade ja -mahtudega ning kavast, milles sätestatakse eeldatavad põhisumma- ja intressimaksed; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et omavahendite otsuse kohaselt peab komisjon Euroopa Parlamenti ja nõukogu põhjalikult ja korrapäraselt teavitama oma võlahaldusstrateegia kõigist aspektidest, sealhulgas emissioonikalendrist koos järgmise aasta eeldatavate emiteerimiskuupäevade ja -mahtudega ning kavast, milles sätestatakse eeldatavad põhisumma- ja intressimaksed;

| E. | arvestades, et taasterahastu jaoks kavandatud kogusumma ning perioodiliste kupongimaksete ja lunastamistähtajal tehtavate tagasimaksete kogusumma (taasterahastu tagasimaksekulud) ajavahemikuks 2021–2027 on 14,7 miljardit eurot; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taasterahastu jaoks kavandatud kogusumma ning perioodiliste kupongimaksete ja lunastamistähtajal tehtavate tagasimaksete kogusumma (taasterahastu tagasimaksekulud) ajavahemikuks 2021–2027 on 14,7 miljardit eurot;

Taasterahastu „NextGenerationEU“ jaoks laenamise põhjendus

| 1. | rõhutab, et taasterahastu „NextGenerationEU“ on ELi suurim ühine vahendite kogumise kava ja esimene, millest mitte ainult ei anta liikmesriikidele laene, vaid rahastatakse ka liidu eelarve otseseid kulutusi, mis sisalduvad ELi programmides ja poliitikavaldkondades; rõhutab, et komisjoni hallatav liidu ühine võlg suurendab liidu eelarvet, selle mõju ja lisaväärtust, toetades seeläbi COVID-19 järgset taastumist ja täites ELi pikaajalisi prioriteete, eelkõige seoses rohe- ja digiüleminekuga; |
| --- | --- |

1.

| 2. | juhib tähelepanu sellele, et taasterahastu laenuprogramm, mille keskmine aastane laenumaht on kuni 2026. aastani 150 miljardit eurot, muudab liidu finantsturgudel keskseks osalejaks, asetab ta teiste suurte Euroopa riigivõlakirjade emitentidega võrdsele positsioonile ning teeb liidust suurima riigiülese emitendi ja suurima roheliste võlakirjade emitendi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et laenuvõtmise strateegia edukust hinnatakse selle järgi, kuivõrd see aitab hankida taasterahastu rakendamiseks vajalikke vahendeid kapitaliturgudel õigeaegselt ja suhteliselt madalate kuludega ning maksta võlg 2058. aastaks sujuva ja prognoositava profiili põhjal tagasi, tõrjumata välja programmi kulusid mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade raames ja ohustamata ELi tulevasi meetmeid; rõhutab, et liidu emiteerimine ei tohiks häirida teiste Euroopa emitentide laenutingimusi ning et sellel peaks olema kapitaliturgudel isegi positiivne roll, eelkõige rahuldades investorite nõudlust eurodes nomineeritud varade ja uute toodete, näiteks roheliste võlakirjade järele; |
| --- | --- |

3.

Taasterahastu „NextGenerationEU“ laenuvõtmise strateegia senine kirjeldus ja hindamine

| 4. | märgib, et komisjon on välja töötanud ja kehtestanud uue ja ulatusliku rahastamisprogrammi ning kiiresti ja tõhusalt suurendanud oma võlahaldussuutlikkust; väljendab heameelt asjaolu üle, et pärast esimest emissiooni 2021. aastal on emissioonid toimunud ühtlases tempos ja olnud tugevalt üle märgitud, mis näitab investorite suurt huvi ning on võimaldanud komisjonil täita oma rahastamiseesmärgid; märgib rahuloluga, et kooskõlas liidu AAA reitinguga on ELi toodetega kaubeldud atraktiivsete intressimääradega, mis on võrdsed teiste suurte Euroopa ja riigiüleste emitentidega; |
| --- | --- |

4.

| 5. | võtab teadmiseks, et komisjoni rahastamisstrateegia on mitmekesine ja pakub eri emiteerimismeetodite (sündikaattehingud ja oksjonid) ja regulaarse ajakava varal laia tootevalikut (võlakirjad ja vekslid), mille tähtajad ulatuvad kolmest kuust 30 aastani; |
| --- | --- |

5.

| 6. | võtab teadmiseks komisjoni otsuse tugineda laiale esmasvahendajate võrgustikule, kes on olulised partnerid hästi toimivate esmaste ja järelturgude tagamisel ning komisjonile turutingimustest aru andmisel; tuletab komisjonile meelde, kui oluline on tagada, et pangad täidaksid neile kehtivaid õiguslikke nõudeid, ning taotleda paremat geograafilist tasakaalu nii esmasvahendajate võrgustiku liikmesuse kui ka sündikaattehingute juhtiva rolli osas; palub komisjonil tagada, et esmasvahendajate võrgustiku liikmetel oleksid oma ülesannete täitmiseks piisavad stiimulid ja kohustused; |
| --- | --- |

6.

| 7. | võtab teadmiseks komisjoni seni avaldatud iga-aastased laenuotsused ja rahastamiskavad; rõhutab, et komisjoni laenuvõtmise strateegia ja tehingute läbipaistvus on väga oluline, et saavutada edukas koordineerimine teiste turuosalistega ja tagada aruandekohustus, eelkõige parlamendile, samuti poliitikakujundajate ja üldsuse teadlikkus ja isevastutus; kutsub sellega seoses komisjoni üles teavitama parlamenti kiiresti ja süstemaatiliselt, esitades liigendatud andmed kõigi ELi võla emiteerimisel tekkinud tasude kohta, sealhulgas komisjoni kulud seoses taasterahastu haldamisega ning kulud, mida liikmesriigid kannavad taaste- ja vastupidavusrahastust laenude võtmisel; |
| --- | --- |

7.

| 8. | märgib, et kooskõlas iga-aastase laenuvõtmisotsuse ja poolaasta rahastamiskavadega oli komisjon 2021. aasta juuni seisuga hankinud finantsturgudelt üle 113 miljardi euro, sealhulgas 23 miljardit eurot roheliste võlakirjade ning lühikese, keskmise ja pika tähtajaga võlakirjadena; võtab hoolikalt teadmiseks esitatud teabe investoriliigi ja geograafilise jaotuse kohta; nõuab jätkuvat läbipaistvat teabevahetust võlakirjade oksjonite ja sündikaatide edenemise kohta; |
| --- | --- |

8.

Taasterahastu „NextGenerationEU“ laenude võimalik positiivne mõju ja probleemid

| 9. | on veendunud, et taasterahastul, mis muudab liidu üheks Euroopa suurimaks võlakirjaemitendiks, võib olla positiivne mõju ELi kapitaliturgude stabiilsusele ja likviidsusele ning see võib parandada liidu majandusprognoosi, täiendada euroala makromajanduslikku struktuuri ja tugevdada euro rahvusvahelist rolli; märgib, et taasterahastu suurus ja ajaline kestus on õiguslikult piiratud ning et see võiks täita veelgi mõjukamat rolli turvaliste varade allikana ning aidata integreerida ELi finantsturge ja tugevdada liidu vastupanuvõimet, kui saadud õppetunde võetakse nõuetekohaselt arvesse; märgib lisaks, et taasterahastu laenuprogrammi ajalisus ja maht piiravad ELi võlakirjade potentsiaali kujuneda tõeliselt turvaliseks varaks, teenida finantsturgude nõuetekohast toimimist ning parandada majandus- ja rahaliidu stabiilsust; kutsub komisjoni üles kaaluma võimalikke viise, kuidas säilitada taasterahastu võlakirjade lunastamata maht ka pärast 2027. aastat, et hoida ära likviidsuse vähenemine varsti pärast seda, kui taasterahastu kulutamisetapi lõpus jõutakse tipptasemeni; |
| --- | --- |

9.

| 10. | märgib, et kapitaliturgudel valitseb suur nõudlus ELi võla järele ja et see on turgudel sujuvalt integreerunud; kutsub komisjoni üles tugevdama ELi võlapositsiooni, mitmekesistades investorite profiili, stimuleerides järelturge ja kõrvaldades tehnilised takistused; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab eelkõige, et maailma suurima roheliste võlakirjade emitendina ning mitmekesistades oma investoribaasi ja tagades madalamad laenukulud võiks liit kehtestada kestliku investeerimise võrdlusalused; rõhutab roheliste võlakirjade olulist rolli vähese CO2 heitega majandusele üleminekuks vajalike varade rahastamisel; väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjoni roheliste võlakirjade raamistikus kasutatakse rangeid kestlikkusstandardeid; nõuab tungivalt, et komisjon hoiaks ära mis tahes rohepesu ja tagaks kvaliteetse aruandluse tulude kasutamise kohta, et mitte seada ohtu rohelisatasu; märgib, et taasterahastust rahastatavate kulude standardiks on olulise kahju ärahoidmise põhimõte; rõhutab, et taasterahastu võla osalise emiteerimisega roheliste võlakirjadena on liikmesriikidel ja komisjonil kohustus teha kõik endast olenev, et tagada investorite ees võetud kliimakulutustega seotud kohustuste täitmine, ning ootab, et komisjon täidaks täielikult oma kohustuse välistada probleemsete projektide rahastamine rohelistest võlakirjadest, niipea kui tõstatatakse nõuetekohaselt põhjendatud kahtlus rohepesu kohta; väljendab heameelt taasterahastu roheliste võlakirjade tulemustabeli üle, mis on interaktiivne veebileht, mis sisaldab teavet rohelistest võlakirjadest rahastatud investeeringute kohta (6); |
| --- | --- |

11.

| 12. | on arvamusel, et komisjon peaks kasutusele võtma kindlad auditeerimismeetmed, et tagada taaste- ja vastupidavusrahastu nõuetekohane rakendamine, eelkõige selleks, et vähendada mis tahes rohepesu ohtu, ning pidades silmas taasterahastu „NextGenerationEU“ ainulaadset ülesehitust, mille puhul komisjon kogub kapitaliturgudelt vahendeid ja vastutab investorite ees, kuid raha kulutavad tegelikult liikmesriigid; kutsub seetõttu liikmesriike üles oma taaste- ja vastupidavuskavades võetud kohustustest kinni pidama, neid kohustusi nõuetekohaselt ja täielikult täitma ning esitama komisjonile põhjaliku aruande vahe-eesmärkide ja sihtide rakendamise kohta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | märgib, et oma suurusele vaatamata on taasterahastu seni edukalt leevendanud muude Euroopa riigivõlakirjade nõudluse väljatõrjumise ohtu; rõhutab, et suurendades euroala suveräänse turu atraktiivsust, eriti kolmandate riikide investorite jaoks, võib taasterahastu võlakirjade väljaandmine suurendada nõudlust teiste Euroopa turuosaliste emiteeritud väärtpaberite järele; kutsub komisjoni üles jätkama tihedat kooskõlastamist liikmesriikide võlaametitega ning Euroopa Keskpanga, Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa stabiilsusmehhanismiga; kordab, kui oluline on levitada ELi võlaga kauplemist muude ELi börside kaudu kooskõlas kapitaliturgude liidu põhimõtetega; |
| --- | --- |

13.

| 14. | väidab lisaks, et taasterahastul on positiivne mõju liikmesriikide võlgade atraktiivsusele ja kestlikkusele, kuna ta pakub kõigile liikmesriikidele taaste- ja vastupidavusrahastu laenude kaudu AAA reitinguga laenutingimusi, aitab märkimisväärselt vähendada riigivõlakirjade tootlust ja diskonteerib toetusi riigivõla arvutamisel ning edastab finantsturgudele tugeva sõnumi euroala ja ELi vastupanuvõime ja ühtekuuluvuse kohta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on veendunud, et taasterahastu näitab ELi tasandil ulatuslikuma, kollektiivsema ja demokraatlikuma kriisidele reageerimise eeliseid; on seisukohal, et ELi kodanike võimalus osta otse ELi võlakirju võib suurendada nende liitu kuulumise tunnet; palub komisjonil töötada sellega seoses välja lihtne ja läbipaistev mehhanism; märgib, et see tava on mitmes liikmesriigis juba kasutusel; usub, et majanduslik kasu oleks märkimisväärne ja kaaluks üles rakendamise kulud; märgib, et ühiste võlakirjade emiteerimisega rahastatud märkimisväärne kriisitoetus on suurendanud usaldust ELi ja selle liikmesriikide vastupanuvõime suhtes ning finantsturu osalised tunnistavad laialdaselt, et Euroopa finantsstruktuur on tugevnenud; rõhutab, et taasterahastu edukas rakendamine näitab, et EL on COVID-19 kriisi majanduslikele tagajärgedele asjakohaselt reageerinud; kutsub seetõttu kõiki ELi institutsioone üles tagama, et EL täidaks oma lubadused, sealhulgas pakkudes pikemaajalist poliitilist väljavaadet; |
| --- | --- |

15.

| 16. | võtab murega teadmiseks uued probleemid, mis tulenevad julgeoleku puudumisest ülemaailmses keskkonnas, mis on tingitud Venemaa ebaseaduslikust, provotseerimata ja põhjendamatust agressioonist Ukraina vastu ning inflatsiooni ja intressimäärade järsust kasvust, mis mõjutab valitsemissektori emitente; hoiatab, et rahastamiskulud on keeruliste turutingimuste tõttu märkimisväärselt suurenenud ja pikaajaliste huvide valdkonnas on karta tohutut ebakindlust; eeldab, et see mõjutab taasterahastu tagasimaksete rida ELi eelarves; märgib murega, et kavandatust suuremad refinantseerimiskulud juba mõjutavad rubriigi 2b võimalusi ning aasta eelarvemenetluse käigus tarbitakse isegi erivahendite piiratud võimalusi; kutsub komisjoni üles olukorda tähelepanelikult jälgima ja eelarvepädevaid institutsioone korrapäraselt teavitama; tunnistab, et komisjon peab tegutsema väga ebakindlal turul, mis väljub 99 % usaldusvahemikust; tuletab meelde, et kõik rahalise toetuse maksed liikmesriikidele tuleks teha 31. detsembriks 2026, nagu on sätestatud ELi taasterahastu ning taaste- ja vastupidavusrahastu määrustes, kuid seda tähtaega võiks muuta; rõhutab, et sellised muudatused nõuavad nii taasterahastu kui ka taaste- ja vastupidavusrahastu määruste muutmist; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on seisukohal, et taasterahastu täit potentsiaali saab täielikult ära kasutada üksnes siis, kui kõiki riiklikke taaste- ja vastupidavuskavasid rakendatakse tulemuslikult ja õigeaegselt; on mures selle pärast, et mitmes liikmesriigis puudub suutlikkus rahalisi vahendeid vastu võtta; peab kahetsusväärseks, et mõnes liikmesriigis on traditsiooniliste ELi vahendite rakendamisega viivitatud, et taaste- ja vastupidavusrahastu vahendeid kiiremini ära kasutada; ergutab liikmesriike taasterahastu raames antud laene täielikult ja järjepidevalt kasutama; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et ELi konkurentsi- ja vastupanuvõime ning strateegilise autonoomia tugevdamiseks on vaja täiendavaid investeeringuid liidu poliitikasse, eelkõige seoses tööstuse ja kliimameetmetega; on seisukohal, et alalised ümberpaigutamised ei ole piisav pikaajaline lahendus ELi prioriteetide rahastamiseks, ning rõhutab vajadust täiendavate vahendite järele; tuletab meelde, et kliimamuutused ja Ukrainas jätkuv sõda on esile toonud tungiva vajaduse lõpetada olulistes majandussektorites, nagu energia, toorained, tööstus ja põllumajandus, liidu sõltuvus kolmandatest riikidest; on sellega seoses seisukohal, et komisjoni presidendi Ursula von der Leyeni teadaanne Euroopa suveräänsuse fondi loomise kohta on kooskõlas Euroopa Parlamendi 19. mai 2022. aasta resolutsiooni (7) ja esimeeste konverentsi 30. juuni 2022. aasta avaldusega komisjoni 2023. aasta tööprogrammi kohta; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles kooskõlas Euroopa tuleviku konverentsi soovitustega täiendavalt kaaluma ELi tasandil ühiste laenude võtmist, et luua soodsamad laenutingimused, samas säilitades liikmesriikide tasandil vastutustundliku eelarvepoliitika; peab kahetsusväärseks vahendite, fondide ja ühiste laenuprogrammide, sealhulgas taasterahastu süstemaatilist loomist ja kasutamist väljaspool ELi eelarvet ning eelarvepädevate institutsioonide järelevalve ja kontrollita; nõuab seetõttu laenutehingute ja kõigi tulevaste ELi programmide või vahendite kandmist eelarvesse; nõuab, et Euroopa Parlament kaasataks kaasotsustamismenetluse kaudu täielikult kõigisse juhtumitesse; |
| --- | --- |

18.

Liidu eelarve ja uued omavahendid

| 19. | juhib tähelepanu sellele, et taasterahastu laenudel on otsesed tagajärjed liidu eelarvest aastakümneid tehtavate tagasimaksete näol; nõuab seetõttu võlateeninduse optimeerimist ja sujuva võlaprofiili tagamist, et tulevast koormust ühtlaselt jaotada; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et ELi laenuvõtmis- ja andmisvõime on taasterahastu kasutuselevõtmisega märkimisväärselt suurenenud; rõhutab vajadust kaasata eelarvepädevad institutsioonid laenuandmise ja laenuvõtmise protsessi kõigisse etappidesse; tuletab meelde, et omavahendite otsuse kohaselt peab komisjon avaldama korrapäraselt ajakohastatava kava eeldatavate põhisumma- ja intressimaksete kohta, mida arutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukoguga korrapärastel institutsioonidevahelistel taasterahastu teemalistel kohtumistel; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kordab oma kindlat nõudmist, et ELi taasterahastu tagasimaksekuludeks ette nähtud eelarveassigneeringud tuleks kanda ELi eelarvesse mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid ületades, et tagada varud ja paindlikkusmehhanismid neile ettenähtud otstarbeks; nõuab, et mitmeaastase finantsraamistiku muutmise käigus tehtaks mitmeaastase finantsraamistiku määruses asjakohased muudatused; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on kindlalt veendunud, et taasterahastu lõplikku edu ning eelkõige selle rahastamise usaldusväärsust ja kestlikkust hinnatakse ka liidu suutlikkuse alusel maksta ühine võlg tagasi pigem keskkonna- ja ettevõtlussektori uute omavahenditega, mitte liikmesriikide kogurahvatulul põhinevate osamaksude suurendamise teel; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et uued omavahendid on peamine vahend, mis võimaldab liidul rakendada oma poliitilisi prioriteete, osaliselt seetõttu, et vaja on suuremaid investeeringuid, et suurendada energiasõltumatust ja aidata leevendada Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja sotsiaalset mõju ning kiirendada üleminekut rohelisele energiale; rõhutab, et uute omavahendite kasutuselevõtmisega välditaks vajadust tulevikus liidu programme kärpida, mis kahjustaks taastekava eesmärki ja pikaajalist kasu; on veendunud, et uute omavahendite kasutuselevõtmine, nagu lepiti kokku 16. detsembri 2020. aasta õiguslikult siduvas institutsioonidevahelises kokkuleppes, annaks püsivat kasu mitte ainult ELi poliitika elluviimisel, vaid tagaks ka liidu positsiooni usaldusväärse ja aruka võlakohustuste emitendina; kutsub seetõttu liikmesriike üles võimalikult kiiresti tegutsema ja kiirendama läbirääkimisi ELi omavahendite nn uue põlvkonna esimese kogumi üle, mis põhineb ELi heitkogustega kauplemise süsteemil, piiril kohaldataval süsinikdioksiidi kohandusmehhanismil ja OECD rahvusvahelise kokkuleppe (rahvusvaheliste ettevõtete minimaalse maksustamise kohta) I sambal, nagu komisjon 22. detsembril 2021 välja tõi; nõuab tungivalt, et nõukogu kiidaks esimese omavahendite kogumi heaks enne 2022. aasta lõppu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | märgib siiski, et neist kolmest omavahendist saadavast hinnangulisest tulust ei piisa taasterahastu laenukohustuste katmiseks; kordab seetõttu oma nõudmist, et komisjon esitaks enne 2023. aasta detsembrit ettepaneku teise uute omavahendite kogumi, sealhulgas finantstehingute maksu kohta, et tagada piisavad vahendid taasterahastu võlgade tagasimaksmiseks; rõhutab, et institutsioonidevahelise kokkuleppega on kehtestatud õiguslikult siduv tegevuskava; palub komisjonil hiljutiste majandusprobleemide valgel siiski olla veelgi edasipüüdlikum ja mitte välistada võimalust lisada omavahendeid, mis on uuenduslikud, uued ja eelistatavalt tõelised; |
| --- | --- |

24.

o

o o

| 25. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  ELT L 424, 15.12.2020, lk 1.

(2)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 23.

(3)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

(4)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11.

(5)  ELT C 270, 7.7.2021, lk 2.

(6)  https://ec.europa.eu/info/strategy/eu-budget/eu-borrower-investor-relations/nextgenerationeu-green-bonds/dashboard_en

(7)  Euroopa Parlamendi 19. mai 2022. aasta resolutsioon Venemaa Ukraina-vastase sõja sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgede kohta ELi jaoks ning ELi reageerimissuutlikkuse suurendamise kohta (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0219).

---

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/8

---

P9_TA(2022)0401

Euroopa Innovatsiooninõukogu rakendamisaruanne

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2022. aasta resolutsioon Euroopa Innovatsiooninõukogu rakendamise kohta (2022/2063(INI))

(2023/C 167/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle XIX jaotist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle XIX jaotist,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/695, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ ning kehtestatakse selle osalemis- ja levitamisreeglid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/695, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ ning kehtestatakse selle osalemis- ja levitamisreeglid (1),

| — | võttes arvesse nõukogu otsust (EL) 2021/764, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Euroopa horisont“ rakendamise eriprogramm (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsust (EL) 2021/764, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Euroopa horisont“ rakendamise eriprogramm (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Innovatsiooninõukogu (EIC) 2021. ja 2022. aasta tööprogramme, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Innovatsiooninõukogu (EIC) 2021. ja 2022. aasta tööprogramme,

| — | võttes arvesse EIC 2021. aasta mõjuaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIC 2021. aasta mõjuaruannet,

| — | võttes arvesse komisjoni 11. jaanuari 2018. aasta teatist „Programmi „Horisont 2020“ vahehindamine: ELi teadusuuringute ja innovatsiooni mõju maksimeerimine“ (COM(2018)0002), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. jaanuari 2018. aasta teatist „Programmi „Horisont 2020“ vahehindamine: ELi teadusuuringute ja innovatsiooni mõju maksimeerimine“ (COM(2018)0002),

| — | võttes arvesse 7. juuni 2018. aasta mõjuhinnangut, mis on lisatud komisjoni ettepanekule programmi „Euroopa horisont“ kohta (SWD(2018)0307), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. juuni 2018. aasta mõjuhinnangut, mis on lisatud komisjoni ettepanekule programmi „Euroopa horisont“ kohta (SWD(2018)0307),

| — | võttes arvesse EIC nõuandekogu 16. augusti 2022. aasta avaldust aruteluks Euroopa Parlamendi tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonis EIC rakendamise teemal (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIC nõuandekogu 16. augusti 2022. aasta avaldust aruteluks Euroopa Parlamendi tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonis EIC rakendamise teemal (4),

| — | võttes arvesse EIC nõuandekogu 9. veebruari 2022. aasta avaldust EIC 2022. aasta tööprogrammi ja EIC fondi tuleviku kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIC nõuandekogu 9. veebruari 2022. aasta avaldust EIC 2022. aasta tööprogrammi ja EIC fondi tuleviku kohta (5),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. augusti 2022. aasta pressiteadet „EIC Accelerator Implementation update“ (Ülevaade EIC Acceleratori rakendamisest) (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. augusti 2022. aasta pressiteadet „EIC Accelerator Implementation update“ (Ülevaade EIC Acceleratori rakendamisest) (6),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 lõike 1 punkti e ja 3. lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 lõike 1 punkti e ja 3. lisa,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A9-0268/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A9-0268/2022),

EIC üldeesmärgid ja struktuur programmi „Euroopa horisont“ raames

| A. | arvestades, et EIC on ELi peamine innovatsiooniprogramm, mille eesmärk on tuvastada, arendada ja laiendada murrangulist, eelkõige süvatehnoloogia innovatsiooni; arvestades, et EIC hõlbustab ja tõhustab võrgustike loomist ja koostööd ELi eri innovatsioonikogukondade vahel ning eelkõige EITga, tagades ulatusliku geograafilise katvuse; arvestades, et see loodi eesmärgiga edendada Euroopa tehnoloogilist strateegilist autonoomiat ja parandada Euroopa riskikapitalituru toimimist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EIC on ELi peamine innovatsiooniprogramm, mille eesmärk on tuvastada, arendada ja laiendada murrangulist, eelkõige süvatehnoloogia innovatsiooni; arvestades, et EIC hõlbustab ja tõhustab võrgustike loomist ja koostööd ELi eri innovatsioonikogukondade vahel ning eelkõige EITga, tagades ulatusliku geograafilise katvuse; arvestades, et see loodi eesmärgiga edendada Euroopa tehnoloogilist strateegilist autonoomiat ja parandada Euroopa riskikapitalituru toimimist;

| B. | arvestades, et määruses (EL) 2021/695 on EIC määratletud kui „keskselt juhitav ühtne kontaktpunkt“, mis „keskendub peamiselt läbimurdelisele ja murrangulisele, eelkõige turgu loovale innovatsioonile, toetades samas kõiki innovatsiooniliike, sealhulgas järkjärgulist innovatsiooni“; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et määruses (EL) 2021/695 on EIC määratletud kui „keskselt juhitav ühtne kontaktpunkt“, mis „keskendub peamiselt läbimurdelisele ja murrangulisele, eelkõige turgu loovale innovatsioonile, toetades samas kõiki innovatsiooniliike, sealhulgas järkjärgulist innovatsiooni“;

| C. | arvestades, et määruses (EL) 2021/695 on sätestatud, et EIC peab tegutsema kooskõlas selge liidu lisaväärtuse, autonoomia, riskivõtmisvõime, tõhususe, tulemuslikkuse, läbipaistvuse ja vastutusega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et määruses (EL) 2021/695 on sätestatud, et EIC peab tegutsema kooskõlas selge liidu lisaväärtuse, autonoomia, riskivõtmisvõime, tõhususe, tulemuslikkuse, läbipaistvuse ja vastutusega;

| D. | arvestades, et nõukogu otsuses (EL) 2021/764 on sätestatud, et EIC-l on kaks eesmärki: esiteks teha kindlaks, töötada välja ja võtta kasutusele igat liiki suure riskiga innovatsioon, sealhulgas järkjärguline innovatsioon, ning teiseks toetada innovatiivsete ettevõtjate kiiret kasvu liidus ja rahvusvahelisel tasandil ideedest kuni turustamiseni; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et nõukogu otsuses (EL) 2021/764 on sätestatud, et EIC-l on kaks eesmärki: esiteks teha kindlaks, töötada välja ja võtta kasutusele igat liiki suure riskiga innovatsioon, sealhulgas järkjärguline innovatsioon, ning teiseks toetada innovatiivsete ettevõtjate kiiret kasvu liidus ja rahvusvahelisel tasandil ideedest kuni turustamiseni;

| E. | arvestades, et EICd rakendatakse kolme põhisamba kaudu: EIC rahastamisvahend „Pathfinder“, EIC üleminekumeetmed, ja EIC Accelerator; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EICd rakendatakse kolme põhisamba kaudu: EIC rahastamisvahend „Pathfinder“, EIC üleminekumeetmed, ja EIC Accelerator;

| F. | arvestades, et Pathfinder annab toetusi suure riskiga tipptasemel projektidele, mis uurivad uusi ja süvatehnoloogia valdkondi, eesmärgiga töötada välja potentsiaalselt radikaalsed uuenduslikud tulevikutehnoloogiad ja uued turuvõimalused; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Pathfinder annab toetusi suure riskiga tipptasemel projektidele, mis uurivad uusi ja süvatehnoloogia valdkondi, eesmärgiga töötada välja potentsiaalselt radikaalsed uuenduslikud tulevikutehnoloogiad ja uued turuvõimalused;

| G. | arvestades, et Accelerator toetab peamiselt väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd) eesmärgiga arendada läbimurdelisi süvatehnoloogilisi uuendusi, mis on Euroopa tulevase majanduskasvu ja avatud strateegilise autonoomia jaoks keskse tähtsusega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Accelerator toetab peamiselt väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd) eesmärgiga arendada läbimurdelisi süvatehnoloogilisi uuendusi, mis on Euroopa tulevase majanduskasvu ja avatud strateegilise autonoomia jaoks keskse tähtsusega;

| H. | arvestades, et Acceleratorit rakendatakse peamiselt EIC segarahastamist kasutades, mida antakse vaid ühe, selge ja läbipaistva protsessi läbimisel ja ühe otsusega, mille tulemusena tekib toetust saanud novaatorile vaid üks üldine kohustus seoses rahaliste vahenditega, mis katavad eri innovatsioonietappe kuni turul kasutuselevõtuni, sealhulgas massilisele turustamisele eelnenuid etappe; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Acceleratorit rakendatakse peamiselt EIC segarahastamist kasutades, mida antakse vaid ühe, selge ja läbipaistva protsessi läbimisel ja ühe otsusega, mille tulemusena tekib toetust saanud novaatorile vaid üks üldine kohustus seoses rahaliste vahenditega, mis katavad eri innovatsioonietappe kuni turul kasutuselevõtuni, sealhulgas massilisele turustamisele eelnenuid etappe;

| I. | arvestades, et õigusaktid, mis käsitlevad programmi „Euroopa horisont“, võimaldavad liidul kanda valitud innovatsiooni esialgse riski üksi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et õigusaktid, mis käsitlevad programmi „Euroopa horisont“, võimaldavad liidul kanda valitud innovatsiooni esialgse riski üksi;

| J. | arvestades, et nõukogu otsuses (EL) 2021/764 nõutakse, et komisjon looks eriotstarbelise rahastamisvahendi EIC segarahastamise haldamiseks ja haldaks kõiki Acceleratori projektide rakenduslikke elemente; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et nõukogu otsuses (EL) 2021/764 nõutakse, et komisjon looks eriotstarbelise rahastamisvahendi EIC segarahastamise haldamiseks ja haldaks kõiki Acceleratori projektide rakenduslikke elemente;

Katseprojekti tulemused

| K. | arvestades, et EIC katseprojekt ja EIC tõhustatud katseprojekt tõendasid edukalt EIC kui täieulatusliku programmi teostatavust, nagu on kirjeldatud Euroopa Komisjoni avaldatud 2022. aasta hindamisuuringu üldistes järeldustes (7), hoolimata mõningatest esialgsetest probleemidest, sealhulgas ebaselgest teabevahetusest abisaajatega ettevõtete investeerimistingimuste kohta; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EIC katseprojekt ja EIC tõhustatud katseprojekt tõendasid edukalt EIC kui täieulatusliku programmi teostatavust, nagu on kirjeldatud Euroopa Komisjoni avaldatud 2022. aasta hindamisuuringu üldistes järeldustes (7), hoolimata mõningatest esialgsetest probleemidest, sealhulgas ebaselgest teabevahetusest abisaajatega ettevõtete investeerimistingimuste kohta;

| L. | arvestades, et EIC katseprojekti tulemuslikkus oli madala edumäära tõttu surve all; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et EIC katseprojekti tulemuslikkus oli madala edumäära tõttu surve all;

| M. | arvestades, et aastatel 2018–2020 rahastati arvukate taotlustega projektikonkursside kaudu EIC katseprojektiga 330 Pathfinderi projekti; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et aastatel 2018–2020 rahastati arvukate taotlustega projektikonkursside kaudu EIC katseprojektiga 330 Pathfinderi projekti;

| N. | arvestades, et katseprojektis „Pathfinder“ osalemise geograafiline ulatus ja eelkõige koordineerimine oli koondunud EL-15 riikidesse ja assotsieerunud riikidesse; arvestades, et riigi positsioon Euroopa innovatsiooni tulemustabelis näis kajastuvat nii taotluste arvus kui ka selle riigi novaatorite edus katseprojektis Pathfinder: innovatsiooniliidrite edukuse määr oli kõrgeim ja alustavate novaatorite edukuse määr oli madalaim; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et katseprojektis „Pathfinder“ osalemise geograafiline ulatus ja eelkõige koordineerimine oli koondunud EL-15 riikidesse ja assotsieerunud riikidesse; arvestades, et riigi positsioon Euroopa innovatsiooni tulemustabelis näis kajastuvat nii taotluste arvus kui ka selle riigi novaatorite edus katseprojektis Pathfinder: innovatsiooniliidrite edukuse määr oli kõrgeim ja alustavate novaatorite edukuse määr oli madalaim;

| O. | arvestades, et EIC fond oma algse struktuurina, nagu see loodi 2020. aastal EIC katseprojekti raames ja nagu komisjon tollal selle vastu võttis, tegutses nõuetekohaselt; arvestades, et vaatamata korduvatele viivitustele ja probleemidele segarahastamisvahendi allkirjastamisel tehti 140 otsust omakapitaliinvesteeringute kohta; arvestades, et nende otsuste finantsvõimenduse kordaja oli 2,7, mis näitab, et EIC fond suutis oma algses struktuuris kaasa tuua märkimisväärseid kaasinvesteeringuid; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et EIC fond oma algse struktuurina, nagu see loodi 2020. aastal EIC katseprojekti raames ja nagu komisjon tollal selle vastu võttis, tegutses nõuetekohaselt; arvestades, et vaatamata korduvatele viivitustele ja probleemidele segarahastamisvahendi allkirjastamisel tehti 140 otsust omakapitaliinvesteeringute kohta; arvestades, et nende otsuste finantsvõimenduse kordaja oli 2,7, mis näitab, et EIC fond suutis oma algses struktuuris kaasa tuua märkimisväärseid kaasinvesteeringuid;

| P. | arvestades, et hindamisuuringu järeldustes öeldakse, et EIC fond rajaneb põhjendatud avaliku poliitika eesmärkidel ja turu vajadustel ning fondi struktuuri vaidlusi tekitavaks küsimuseks on kahe kõlblikkust puudutava reegli – laenukõlbmatus ja kaasinvesteering – tõlgendamine; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et hindamisuuringu järeldustes öeldakse, et EIC fond rajaneb põhjendatud avaliku poliitika eesmärkidel ja turu vajadustel ning fondi struktuuri vaidlusi tekitavaks küsimuseks on kahe kõlblikkust puudutava reegli – laenukõlbmatus ja kaasinvesteering – tõlgendamine;

| Q. | arvestades, et EIC katseprojekti raames kehtestatud hoolsuskohustuse menetlus on olnud eriti edukas, kuna sellega viidi läbi kvaliteetsed hoolsuskohustuse hindamised, mida kinnitab asjaolu, et mitut neist hindamistest kasutati välisinvestorite ligimeelitamiseks, mis näitab, et investorid võtavad oma investeerimisotsuste aluseks piisavalt kvaliteetse hoolsuskohustuse; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et EIC katseprojekti raames kehtestatud hoolsuskohustuse menetlus on olnud eriti edukas, kuna sellega viidi läbi kvaliteetsed hoolsuskohustuse hindamised, mida kinnitab asjaolu, et mitut neist hindamistest kasutati välisinvestorite ligimeelitamiseks, mis näitab, et investorid võtavad oma investeerimisotsuste aluseks piisavalt kvaliteetse hoolsuskohustuse;

| R. | arvestades, et investeeringute komitee ning EIC ja VKEde Rakendusameti (EISMEA) juurde kuuluva Euroopa Investeerimispanga (EIP) meeskonna struktureeritud professionaalne investeerimisnõustamine suutis tagada kvaliteetse hoolsuskohustuse tänu EISMEA ja EIP ainulaadsele koostööle koos investeeringute komiteesse kaasatud välisekspertide, sealhulgas seeriainvestorite ja riskikapitalistide investeerimisalase oskusteabega; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et investeeringute komitee ning EIC ja VKEde Rakendusameti (EISMEA) juurde kuuluva Euroopa Investeerimispanga (EIP) meeskonna struktureeritud professionaalne investeerimisnõustamine suutis tagada kvaliteetse hoolsuskohustuse tänu EISMEA ja EIP ainulaadsele koostööle koos investeeringute komiteesse kaasatud välisekspertide, sealhulgas seeriainvestorite ja riskikapitalistide investeerimisalase oskusteabega;

EIC rakendamise seis „Euroopa horisont“ raames

| S. | arvestades, et programmi „Euroopa horisont“ selgitustega toetuslepingu näidis avaldati äärmiselt hilja, mis tekitas taotlejate, sealhulgas EIC potentsiaalsete taotlejate seas märkimisväärset ebakindlust; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et programmi „Euroopa horisont“ selgitustega toetuslepingu näidis avaldati äärmiselt hilja, mis tekitas taotlejate, sealhulgas EIC potentsiaalsete taotlejate seas märkimisväärset ebakindlust;

| T. | arvestades, et programmijuhtide kasutuselevõtmine võib EIC tulemuslikkust suurendada; arvestades, et ametisse on määratud veel üheksa programmijuhti; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et programmijuhtide kasutuselevõtmine võib EIC tulemuslikkust suurendada; arvestades, et ametisse on määratud veel üheksa programmijuhti;

| U. | arvestades, et programmijuhtide töö ei ole ikka veel nähtav ja sidusrühmade meelest ei ole see läbipaistev; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et programmijuhtide töö ei ole ikka veel nähtav ja sidusrühmade meelest ei ole see läbipaistev;

| V. | arvestades, et EIC on uut liiki programm, millega kaasneb suurem finantsrisk kui liidu tavapäraste kulutuste puhul ja mis nõuab spetsiaalset auditistrateegiat; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et EIC on uut liiki programm, millega kaasneb suurem finantsrisk kui liidu tavapäraste kulutuste puhul ja mis nõuab spetsiaalset auditistrateegiat;

| W. | arvestades, et 2021. ja 2022. aasta tööprogrammide raames tehti EIC-le kättesaadavaks vastavalt 1,55 miljardit eurot ja 1,71 miljardit eurot; arvestades, et mõlemal aastal eraldati ligikaudu 430 miljonit eurot taasterahastu „NextGenerationEU“ eelarvest, mis kõik tehti kättesaadavaks EIC toetuskomponentide jaoks; arvestades, et ligikaudu 52 % olemasolevast eelarvest eraldati avatud projektikonkursside raames avatud alt üles suunatud projektikonkurssidele; arvestades, et 65 % olemasolevatest vahenditest eraldati EIC toetuskomponentidele ja 35 % investeerimiskomponentidele; arvestades, et peaaegu 70 % olemasolevatest vahenditest eraldati Acceleratori ja 20 % Pathfinderi projektikonkurssidele; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et 2021. ja 2022. aasta tööprogrammide raames tehti EIC-le kättesaadavaks vastavalt 1,55 miljardit eurot ja 1,71 miljardit eurot; arvestades, et mõlemal aastal eraldati ligikaudu 430 miljonit eurot taasterahastu „NextGenerationEU“ eelarvest, mis kõik tehti kättesaadavaks EIC toetuskomponentide jaoks; arvestades, et ligikaudu 52 % olemasolevast eelarvest eraldati avatud projektikonkursside raames avatud alt üles suunatud projektikonkurssidele; arvestades, et 65 % olemasolevatest vahenditest eraldati EIC toetuskomponentidele ja 35 % investeerimiskomponentidele; arvestades, et peaaegu 70 % olemasolevatest vahenditest eraldati Acceleratori ja 20 % Pathfinderi projektikonkurssidele;

| X. | arvestades, et Pathfinderi avatud projektikonkursi edukuse määr oli 2021. aastal 6,45 % ja 2022. aastal 7 %; arvestades, et 2021. aasta Pathfinderi väljakutsete projektikonkursside raames esitati 403 taotlust ja rahuldati 39 taotlust, mis tähendab, et edukuse määr oli 9,7 %; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et Pathfinderi avatud projektikonkursi edukuse määr oli 2021. aastal 6,45 % ja 2022. aastal 7 %; arvestades, et 2021. aasta Pathfinderi väljakutsete projektikonkursside raames esitati 403 taotlust ja rahuldati 39 taotlust, mis tähendab, et edukuse määr oli 9,7 %;

| Y. | arvestades, et Acceleratori projektikonkursi jaoks oli 2021. ja 2022. aastal vastavalt kaks lõpptähtaega; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et Acceleratori projektikonkursi jaoks oli 2021. ja 2022. aastal vastavalt kaks lõpptähtaega;

| Z. | arvestades, et kuni 2022. aasta septembrini kanti Acceleratori toetusesaajatele üle ainult ettemaksed, mille puhul toetuse määramiseni kulus 12 kuud, vahendeid (peaaegu) omakapitalitoetuse osana üle ei kantud ja tehti ainult üks investeerimisotsus, mistõttu kulus investeerimiseks aega rohkem kui aasta; arvestades, et komisjon alustas 2021. aastal valitud toetusesaajate lepingutingimuste allkirjastamist alles 2022. aasta suvel ja enamik neist allkirjastatakse pärast suve (8); |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et kuni 2022. aasta septembrini kanti Acceleratori toetusesaajatele üle ainult ettemaksed, mille puhul toetuse määramiseni kulus 12 kuud, vahendeid (peaaegu) omakapitalitoetuse osana üle ei kantud ja tehti ainult üks investeerimisotsus, mistõttu kulus investeerimiseks aega rohkem kui aasta; arvestades, et komisjon alustas 2021. aastal valitud toetusesaajate lepingutingimuste allkirjastamist alles 2022. aasta suvel ja enamik neist allkirjastatakse pärast suve (8);

Rakendamisega seotud põhiprobleemid

EIC fondi juhtimine ja fondi ümberkorraldamisega seotud kaalutlused

| 1. | on sügavalt mures 2022. aasta alguses esitatud teate pärast fondi struktuuri muutmise kohta võrreldes EIC katseprojektiga, samas kui 2021. aasta esimese kahe konkursi hulgast olid ettevõtted rahastamiseks juba välja valitud; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuletab meelde, et EIC fond on loodud selleks, et toetada idufirmasid ja VKEsid, kes arendavad süvatehnoloogia uuendusi; toonitab asjaolu, et rahavood on idufirmade ja VKEde jaoks üliolulised ning pikad viivitused eeldatava rahastamise saamisel võivad seda liiki ettevõtted pankrotti viia; rõhutab seetõttu, kui oluline on, et EIC fond saaks investeerida turuga kokkusobiva aja jooksul; taunib juhtumeid, kus EIC fond ei suutnud seda eesmärki saavutada ja EIC fondi algne investeerimisotsus muutus pikaajalise viivituse ja ettevõtte selle aja jooksul toimunud arengu tõttu ebaoluliseks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on mures Acceleratori raames segarahastamisvahendi meetmete rakendamisel esinevate viivituste pärast; rõhutab, et viivitused tulenesid üksnes erinevatest seisukohtadest EIC rakendamise suhtes, mis olid tingitud komisjoni eri osakondade vastuolulistest tõlgendustest EIC fondi haldamise puhul; täheldab, et konfliktid puudutasid ainult projekti omakapitali osa ega oleks seetõttu pidanud toetuslepinguid mõjutama; taunib asjaolu, et need komisjoni talitustevahelised konfliktid seavad ohtu 96 Euroopa süvatehnoloogia ettevõtet; on sügavalt mures selle pärast, et EIC fond ei ole teinud otsuseid tegelike investeeringute kohta, välja arvatud üks erandlik investeerimisotsus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et EIC segarahastamist tuleks anda ühe protsessi ja üheainsa otsuse alusel, mis hõlmab nii toetust kui ka rahastamisvahendi komponente; osutab sellele, et komisjon peaks haldama kõiki Acceleratori projektide operatiivelemente; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tunnistab, et komisjon on väljendanud muret EIC fondi haldamise pärast seoses mõjuga personalile ja komisjoni võimaliku mainevastutusega investeeringute eest; |
| --- | --- |

5.

| 6. | võtab teadmiseks komisjoni tõstatatud personaliprobleemid seoses EIC fondi investeerimisportfelli haldamisega; tunnustab asjaolu, et EIC fondi personal peab olema piisav ja et selleks on vaja märkimisväärset hulka olulise kogemusega töötajaid; on siiski seisukohal, et nende inimeste otsene töölevõtmine ei ole ainus lahendus; juhib tähelepanu sellele, et algne investeeringute komitee töötas koos EIPga välja alternatiivse kava personaliprobleemi lahendamiseks; järeldab seetõttu, et personaliprobleem ei ole fondi ümberkorraldamise põhjus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | võtab teadmiseks komisjoni põhjenduse, et nõukogu otsuse (EL) 2021/764 artikli 11 lõikes 3 nõutakse, et komisjon uuriks kaudset eelarve täitmist, ning et see toob kaasa muudatused EIC fondi struktuuris; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuletab meelde, et artikli 11 lõike 3 tekst lisati komisjoni ettepanekusse programmi „Euroopa horisont“ kohta ja seda seadusandliku menetluse käigus ei vaidlustatud; rõhutab asjaolu, et see tähendab, et komisjon oleks pidanud olema sellest tekstist täielikult teadlik, kui ta asutas 2020. aastal EIC fondi; rõhutab, et komisjoni otsuse EIC fondi loomise kohta, mis sisaldas algset struktuuri, võttis vastu volinike kolleegium ja seda toetas kogu komisjon; toonitab, et sama kehtib ka EIC 2021. aasta tööprogrammi kohta, milles ei mainita vajadust EIC fond ümber korraldada; järeldab, et artikli 11 lõike 3 järgimise küsimus tõstatati komisjonis 2021. aasta suvel pärast seda, kui programm oli juba alanud; on seisukohal, et sellise põhimõttelise küsimuse tõstatamine käimasolevas programmis pärast seda, kui kolme aasta jooksul enne programmi algust on jäänud kasutamata mitmed võimalused selle küsimuse tõstatamiseks, on vähemalt halva juhtimise juhtum ja märk sellest, et ei aktsepteerita kaasseadusandjate kavandatud uut tööviisi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et artikli 11 lõike 3 puhul on tegemist ainult ühe lausega, mida tuleb lugeda täieliku nõukogu otsuse kontekstis; rõhutab sellega seoses ka, et eespool nimetatud nõukogu otsuse lisa kohaselt peab komisjon looma „eriotstarbelise rahastamisvahendi“, sätestamata muid tingimusi; rõhutab lisaks, et, artikli 11 lõikes 3 osutatud ja nõukogu otsuse I lisa punktis 1.1.2 määratletud EIC segarahastamisvahend hõlmab nii üld- kui ka investeeringutoetusi omakapitali või muus tagasimakstavas vormis; järeldab seetõttu, et kaudse eelarve täitmise nõuet ei saa tõlgendada nii, et see kehtib ainult segarahastamise investeerimisosa suhtes, ning et seda artiklit ei saa tõlgendada nii, et need kaks komponenti oleksid rakendamisel lahus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | märgib investeerimisotsuse professionaalse ettevalmistamise tähtsust; rõhutab seetõttu komisjoni määratud EIC fondi investeeringute komitee rolli ning väärtuslikku toetust hoolsuskohustusele, mida pakub EISMEAsse integreeritud EIP; peab siiski kahetsusväärseks, et EIC fondi edasiste otsused, nagu investeerimisvooruga liitumine pärast algset investeerimisotsust või investeeringu põhjenduse kehtestamine, näivad võtvat liiga kaua aega, osaliselt seepärast, et EIP-l kulub oma panuse andmiseks aega; |
| --- | --- |

10.

| 11. | märgib, et nii EIC investeeringute komitees kui ka EIC fondi nõukogus olid EIC fondi algse ülesehituse raames nii komisjoni esindajad kui ka väliseksperdid, mis tagas nõuetekohase tasakaalu poliitika sidususe ja professionaalsete investeerimisotsuste vahel; |
| --- | --- |

11.

| 12. | märgib, et komisjon oli 2022. aasta oktoobriks vastu võtnud ja rakendanud nn üleminekukorra, mille kohaselt jääb EIC fond komisjoni omandisse, samas kui fondi investeerimisotsused võtab vastu väline fondivalitseja; rõhutab, et väline fondivalitseja värbab ka investeeringute komitee töötajaid ning et see tähendab, et komitees ei ole rohkem väärtuslikke eksperditeadmisi pakkuvaid sõltumatuid eksperte ning ükski komisjoni esindaja ei taga poliitika sidusust; võtab teadmiseks selle korra kirjelduse EIC 2022. aasta tööprogrammis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | märgib murega, et kuni EIC 2022. aasta tööprogrammis välja kuulutatud investeeringute üleminekukorra kehtestamiseni peab kõik ühtse rahastamisotsuse otsused ja kõik olulised investeerimisotsused heaks kiitma volinike kolleegium, millega kaasneb seega veel üks kontrollitase; peab seda vastuvõetamatuks olukorraks, sest see muudab otsustusprotsessi veelgi pikemaks, keerulisemaks ja taotlejate jaoks ebakindlamaks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | märgib sügava murega, et isegi EIC fondi üleminekukorra kehtestamiseks kulus üle aasta, kuna komisjoni eri talituste vahel toimuvad pidevad sisearutelud; märgib, et 2022. aasta juunis alustas komisjon 2021. aasta juunis valitud Acceleratori projektide toetuskomponentide käsitlemist, mis näitab, et üleminekukorra loomisel oli tehtud piisavaid edusamme, et alustada segarahastamisprojektide rakendamist; märgib, et enamik 2021. aasta juunis välja valitud toetusesaajate toetuslepingutest allkirjastati 2022. aasta suvel, mistõttu kulus toetuse saamiseks rohkem kui aasta; märgib, et 2022. aasta mais teatas komisjon, et EIC segarahastamise 2021. aasta oktoobris valitud saajate toetuskomponendid valmivad mai lõpuks või juuni alguseks (9); märgib, et komisjon pidi neid toetusesaajaid 2022. aasta suvel teavitama, et toetused ei ole juuliks valmis ja oodata tuleb tõenäoliselt 2022. aasta oktoobrini; järeldab, et toetuse määramiseni kuluv aeg on samuti vähemalt üks aasta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et finantsmääruse artikli 216 lõikega 1 antakse komisjonile sõnaselgelt õigus kohaldada investeeringute puhul otsest eelarve täitmist (artikli 216 lõige 1 punkt b) või sihtotstarbelise investeerimisvahendi kaudu (artikli 216 lõige 1 punkt a); rõhutab, et selline eelarve täitmine võimaldab investeerimisotsuste tegemisel ja portfelli haldamisel rohkem paindlikkust ja strateegilisemat kaalumist kui kaudne eelarve täitmine; lükkab tagasi arvamuse, et fondi juhtimise üleandmine Euroopa Investeerimispangale (EIP) ja välisele fondivalitsejale võimaldab EIC edu saavutamiseks vajalikku paindlikkust ja strateegilist kaalumist; väljendab muret selle pärast, et EIC fondist saab lihtsalt veel üks EIP toetatud riskikapitalifond; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et EIC nõuandekogu strateegilist nõu tuleb EIC töös põhjalikumalt rakendada, sealhulgas selle soovitusi mitmekesisuse suurendamiseks ja osalejate kaasamiseks rohkematest riikidest, et realiseerida novaatorite potentsiaali kogu Euroopas ning edendada praktilist koostööd Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudiga (EIT); |
| --- | --- |

16.

EIC fond kui ainuinvestor

| 17. | on sügavalt mures ilmse poliitika pärast, mille järgi EIC fond ei tohi kunagi olla omakapitali voorus juhtiv investor, eelkõige koos nõudega, et ettevõtjad peavad saama välisinvestoritelt samaväärseid kaasinvesteeringuid; usub, et see on vastuolus EIC strateegiliste eesmärkide ja põhiloogikaga; rõhutab asjaolu, et see poliitika puudus EIC katseprojekti alguses ning et seda poliitikamuudatust kohaldati tagasiulatuvalt taotlustele, mis esitati enne poliitika muutmist; on sügavalt mures asjaolu pärast, et see tekitas paljudele taotlejatele probleeme rahavoogudega ja tegelikult kanti ettevõtjatele maksetena ainult kolmandik sihtotstarbelistest omakapitaliinvesteeringutest; rõhutab, et kaasinvesteerimine ei tohiks olla projektide eeltingimus, vaid pigem EIC fondi eesmärk toetusprojekti kestuse ajal; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tuletab meelde, et kooskõlas määrusega (EL) 2021/695 võib EIC olla ainuinvestor, kes võtab endale kõik investeeringuga seotud riskid; märgib, et seda rolli näib olevat võimalik täita ainult konverteeritavate laenude andmise kaudu, nõudes samal ajal kõigi omakapitaliinvesteeringute puhul samaaegseid kaasinvesteeringuid; märgib, et üle 50 % kõigist omakapitali komponendi raames tehtud investeeringutest on seni olnud konverteeritavate laenude vormis; rõhutab, et üks EIC asutamise põhjuseid oli see, et Euroopal puuduvad riskikapitaliinvestorid ja eriti sellised riskikapitaliinvestorid, kellel on eksperditeadmised süvatehnoloogia turgudel; märgib sellega seoses, et toimivat turgu ei saa täiel määral kasutada mõjusa mehhanismina EIC investeerimis- ja väljumisotsuste juhtimiseks; hoiatab sellega seoses, et kvalifitseeritud kaasinvesteerimise nõue võib süvendada turutõrget, mille lahendamiseks EIC loodi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | märgib, et kaasinvesteeringute nõudmise tava muudab EIC jätkuinvestoriks, mis seab EIC ohtu seoses sellega, et:






  a) | erainvestoritele pakutakse tasuta ja osaliselt ainuõiguslikku juurdepääsu tipptasemel investeerimisvõimalustele, mis võib moonutada Euroopa riskikapitaliturgu, tugevdades samal ajal Euroopa turu suhtelist riskikartlikku olemust; või |
| --- | --- | --- |

19.

a)

erainvestoritele pakutakse tasuta ja osaliselt ainuõiguslikku juurdepääsu tipptasemel investeerimisvõimalustele, mis võib moonutada Euroopa riskikapitaliturgu, tugevdades samal ajal Euroopa turu suhtelist riskikartlikku olemust; või

| b) | ta muutub üleliigseks, sest juhtiv investor määrab kindlaks investeerimisvoorude tempo ja standardi, mis tekitab küsimuse, kas idufirmad EICd üldse vajaksid; |
| --- | --- |

b)

ta muutub üleliigseks, sest juhtiv investor määrab kindlaks investeerimisvoorude tempo ja standardi, mis tekitab küsimuse, kas idufirmad EICd üldse vajaksid;

| 20. | tunneb muret tava pärast konverteerida konverteeritavad laenud omakapitaliks äriühingute jaoks, kes ei suutnud kaasata lisainvesteeringuid, tuginedes pigem laenu andmise ajal kindlaks tehtud väärtusele kui laenu konverteerimise ajal tehtud väärtuse hindamisele; juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et EIC loodi selleks, et hõlbustada idufirmade arengut ja kasvu just etapis, kus väärtus võib kiiresti tõusta, sest tehnoloogiarisk väheneb ruttu ja turule sisenemine läheneb; järeldab seetõttu, et vanale hindamisele tuginemine on EIC eesmärkidega vastuolus; juhib lisaks tähelepanu sellele, et EIC fond peaks võtma riske, kuid konverteeritavaid laene kasutades kantakse suurem osa riskist peamiselt üle taotlejale; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tunnistab, et juhtiv välisinvestor annab lisaväärtust, sest sellel juhtival investoril võib olla väga spetsiifilisi teadmisi konkreetse investeeringu jaoks olulise turusegmendi kohta, ning et EIC fond ei pruugi oma suuruse ja üldise olemuse tõttu olla võimeline vastama nendele eriteadmistele; täheldab seetõttu, et spetsialiseerunud juhtival investoril võib olla ettevõtte arengule suurem lisaväärtus kui EIC fondil; tunnistab lisaks, et juhtiva välisinvestori omamine tagab, et nii väärtuse kui ka muud investeerimistingimused kehtestab turg; |
| --- | --- |

21.

| 22. | lükkab kindlalt tagasi arvamuse, et EIC fond ei saa olla ainuinvestor ega juhtiv investor; rõhutab, et võime investeerida ka siis, kui turg ei ole selleks valmis, on üks peamisi põhjendusi EIC olemasolule; järeldab, et EIC fondi investeerimispoliitika peaks sõnaselgelt võimaldama järgmist:






  a) | et EIC fond on ainuinvestor konverteeritavate laenude või erijuhtudel omakapitaliinvesteeringute kaudu; |
| --- | --- | --- |

22.

a)

et EIC fond on ainuinvestor konverteeritavate laenude või erijuhtudel omakapitaliinvesteeringute kaudu;

| b) | et EIC fond võib juhtida investeerimisvooru; |
| --- | --- |

b)

et EIC fond võib juhtida investeerimisvooru;

| c) | et EIC fond võib olla suurim investor, kuid mitte juhtiv investor; |
| --- | --- |

c)

et EIC fond võib olla suurim investor, kuid mitte juhtiv investor;

| 23. | märgib, et nõukogu otsuse (EL) 2021/764 I lisa punkti 1.2.3 kohaselt peab EIC fond kujundama oma investeeringute lõpetamisstrateegia ja seda rakendama; märgib, et sellist strateegiat ei näi olevat kehtestatud; |
| --- | --- |

23.

Rakendamisega seotud vead

Taotluste esitamise kord

| 24. | toonitab juurdepääsetava ja tulemusliku taotlusmenetluse tähtsust programmi puhul, mille eesmärk on meelitada ligi kõige ambitsioonikamaid novaatoreid; märgib, et menetlust võib veelgi täiustada järgmiselt:






  a) | taotlusmenetluses tuleks lihtsustada nii ühte kui ka mitut toetusesaajat hõlmavaid taotlusi, mis nõuab mõlemat liiki taotluste jaoks spetsiaalset taotluse vormi; |
| --- | --- | --- |

24.

a)

taotlusmenetluses tuleks lihtsustada nii ühte kui ka mitut toetusesaajat hõlmavaid taotlusi, mis nõuab mõlemat liiki taotluste jaoks spetsiaalset taotluse vormi;

| b) | kogu eduka taotluse jaoks vajalik teave peaks olema ühtselt kättesaadav; praegu on teave jagatud mitmesse dokumenti, mis muudab taotluse ettevalmistamise tarbetult tülikaks; |
| --- | --- |

b)

kogu eduka taotluse jaoks vajalik teave peaks olema ühtselt kättesaadav; praegu on teave jagatud mitmesse dokumenti, mis muudab taotluse ettevalmistamise tarbetult tülikaks;

| 25. | märgib murega, et hindajad annavad sidusrühmadele vastuolulisi sõnumeid EIC Acceleratori ettepanekute asjakohaste riskide ja pangalaenukõlblikkuse kohta, mis mõjutab eelkõige alaesindatud piirkondade ja naiste juhitud ettevõtete osalemist; tuletab meelde, et EIC üks peamisi põhimõtteid on võime võtta riske; tuletab lisaks meelde, et nõukogu otsuse (EL) 2021/764 I lisa punkti 1.1.2 kohaselt on pangalaenukõlbmatute projektide rahastamine EIC Acceleratori peamine eesmärk; on sügavalt veendunud, et EIC Accelerator saab olla edukas ainult siis, kui on olemas selge poliitika ja teabevahetus EIC Acceleratori projektide asjakohase riski ja pangalaenukõlblikkuse kohta; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tunneb muret selle pärast, et sidusrühmade andmetel ei ole programmi juhtimine selgelt läbipaistev; juhib tähelepanu sidusrühmade kahele peamisele mureküsimusele:






  a) | Pathfinderi väljakutseteemade valimise läbipaistmatus; |
| --- | --- | --- |

26.

a)

Pathfinderi väljakutseteemade valimise läbipaistmatus;

| b) | ning läbipaistvuse puudumine selles osas, kuidas programmijuhid portfelle haldavad, eelkõige taotluste valimise etapis; |
| --- | --- |

b)

ning läbipaistvuse puudumine selles osas, kuidas programmijuhid portfelle haldavad, eelkõige taotluste valimise etapis;

| 27. | rõhutab, kui oluline on toetuse määramiseni kuluva eeldatava aja usaldusväärsus; toonitab sellega seoses, et 2021. aasta Pathfinderi avatud projektikonkursi hindamiseks kulus rohkem kui viis kuud, samas kui määruse (EL) 2021/695 artikli 31 kohaselt tuleb taotlejaid hindamisprotsessi tulemustest teavitada viie kuu jooksul; |
| --- | --- |

27.

| 28. | väljendab muret EIC Acceleratori taotluste esitamise protsessi pärast, mis on muudetud pikemaks ja keerukamaks, lisades mitu etappi ja eraldiseisva EIC platvormi väljaspool ametlikku rahastamis- ja hankeportaali; on seisukohal, et novaatorikeskse EIC Acceleratori esitamise ja hindamise protsess peaks olema ettevõtjatele ja teadlastele kergesti mõistetav, ajakulu poolest minimaalne, õiglane ja läbipaistev ning kooskõlas valdkonna standarditega; |
| --- | --- |

28.

| 29. | on sügavalt mures tehisintellekti platvormi toimimisviisi pärast; märgib sellega seoses, et nii taotlejad kui ka hindajad on väljendanud platvormi pärast muret; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et veebivorm on aeganõudev, sellel ei ole paindlikkust teabe esitamisel (ei ole võimalik vormindada ega pilte kasutada) ja selles kasutatakse tarbetut žargooni; märgib, et selle täitmisel tekkiv „äriplaan“ ei tundu vastavat valdkondlikele standarditele ning vorming ei ole ei hindajate ega projektijuhtide jaoks kasutajasõbralik; |
| --- | --- |

30.

| 31. | juhib erilist tähelepanu sellele, et võrreldes EIC katseprojektiga (50 lehekülge) on lehekülgede arv kasvanud 120–200 leheküljeni, osutades samas asjaolule, et hindajatel on täieliku (teise etapi) ettepaneku hindamiseks aega 36 minutit; täheldab, et see on üks põhjusi, miks sidusrühmad ei ole hindamise kvaliteediga rahul; |
| --- | --- |

31.

| 32. | märgib murelikult, et taotluse tagasilükkamiseks piisab ühest hindamisprotsessi teises etapis tehtud arvamusest „ei sobi“; peab seda ebaproportsionaalseks, võttes arvesse, et taotlust hindavad kolm hindajat ja et kõik kolm märgivad kolme eraldi hindamiskriteeriumi kohta arvamuse „sobib / ei sobi“; |
| --- | --- |

32.

| 33. | peab koos enamiku sidusrühmadega vaidlustamismenetluse kehtestamist tervitatavaks, kuna see võib aidata kaasa hindamismenetluse täiustamisele; märgib siiski, et täiustusi on vaja, kuna paljud sidusrühmad on teatanud, et ei ole selge, mis juhtub taotlejate esitatud vastuväidetega, ning et taotlejatel on oma vastuväidete ettevalmistamiseks väga vähe aega; rõhutab, et vastuväidete esitamise kasutuselevõttu peetakse üheks põhjuseks, miks toetuse saamiseni kuluv aeg on pikem; kutsub komisjoni üles parandama vastuväidete esitamise menetlust ja muutma seda sisukamaks, võimaldades seda lõpule viia lühema aja jooksul, et pidada kinni toetuse määramise tähtajast, jättes samal ajal piisavalt aega vastuväidete ettevalmistamiseks; |
| --- | --- |

33.

| 34. | on mures selle pärast, et taotlejatel on üha suurem vajadus palgata taotluste esitamisega toimetulekuks konsultante, mis on tingitud keerukusest; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tunnistab, et EIC otsuste tegemise ja süvatehnoloogia idufirmade arendamise kiiruse hõlbustamiseks peaks teadusasutustes töötavatel isikutel olema võimalik kasutada teadusprojektide tulemusi idufirmade loomiseks; väljendab sellega seoses heameelt mõiste „EIC leiutaja“ kasutuselevõtu üle toetuslepingu näidises ja 2022. aasta tööprogrammis; peab kahetsusväärseks, et selle kasutuselevõtuga kaasneb ebakindlus seoses selle kontseptsiooni õiguslike tagajärgedega teadusasutustele; |
| --- | --- |

35.

Muud tõstatatud üksikud mureküsimused

| 36. | rõhutab, et mõiste „EIC leiutajad“ peaks viima teadusuuringute tulemuste tõhusa kasutamiseni majandustegevuse arendamisel; järeldab seetõttu, et see ei tohiks kahjustada tulemuste kasutamist teadusasutuse teiste ekspertide poolt või teadusasutuse enda poolt majandustegevuse arendamiseks; on seisukohal, et EIC leiutajate ulatuslikud kasutusõigused ilma mingi ajalise piiranguta on õigustatud ainult juhul, kui teadusasutused ei paku üksikutele teadlastele vajalikku toetust tulemuste kasutamiseks majandustegevuse arendamiseks; on seepärast arvamusel, et need juurdepääsuõigused tuleks anda EIC leiutajatele juhtumipõhiselt, kui on ilmne, et leiutajal puudub teadusasutuses vajalik toetus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | peab kahetsusväärseks, et programmi madala edukuse määra (6–10 %) tõttu liiga paljusid kvaliteetseid projekte ei rahastata; rõhutab, et madalad edukuse määrad tähendavad kaotust selles mõttes, et potentsiaalselt põhjalikud ümberkujundavad uuendused jäävad edasi arendamata, aga ka kaotatud aega ja raha, mis on investeeritud projektide ettevalmistamisse; nõuab sellega seoses vajaduse korral kaheetapilisi taotlusi, et piirata projektide ettevalmistamisse investeeritud aja ja raha kulu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab, et Euroopa innovatsioonivõimet, majanduskasvu ja vastupanuvõimet õõnestavad naiste vähene osalemine idufirmade ja riskikapitali valdkonnas; väljendab sellega seoses heameelt jõupingutuste üle, mida EIC on teinud naiste juhtrolli ning idufirmades ja riskikapitalis osalemise edendamiseks; peab kahetsusväärseks, et see ei ole veel toonud kaasa piisavaid muutusi; juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et ainult naiste asutatud idufirmad kaasasid 2021. aastal vaid 1,8 % Euroopa idufirmadesse tehtavatest investeeringutest ja kõigest 9,3 % neist kaasasid mõlema soo esindajatest koosnevad meeskonnad (10); |
| --- | --- |

38.

| 39. | juhib tähelepanu sellele, kui oluline on EIC nõuandekogu kui komisjoni peamine nõustaja EIC rakendamisel ja laiema innovatsioonipoliitika väljatöötamisel, eelkõige seoses innovatsiooni ökosüsteemi parandamisega Euroopas ja strateegiliselt oluliste tehnoloogiate tuvastamisega; rõhutab, et nii EISMEA kui ka teised asjaomased komisjoni osakonnad peaksid EIC nõuandekogu täielikult ja õigeaegselt teavitama kõigist EIC rakendamise muutustest, samuti tuleks talle esitada kogu teave EIC kohta, mida ta palub; |
| --- | --- |

39.

| 40. | täheldab, et EIC üleminekumeetmed on ametlikult EIC Pathfinderi osa, kuid seda rakendatakse programmi eraldi osana; märgib, et üleminekumeetmete projektikonkursid moodustavad vähem kui 10 % EIC 2021. ja 2022. aasta tööprogrammide eelarvest; juhib tähelepanu sellele, et üleminekumeetmete konkursid on ainsad konkursid, mille suhtes kohaldatakse teadusuuringute ja innovatsiooni kiirtee menetlust; kiidab heaks selle menetluse kasutamise üleminekumeetmete projektikonkursi puhul; kutsub komisjoni üles laiendama selle menetluse kohaldamist rohkematele Pathfinderi projektikonkurssidele; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rõhutab, et 2022. aasta tööprogrammis viidatakse olulise kahju ärahoidmise põhimõttele nii EIC Acceleratori hindamiskriteeriumina kui ka EIC rahastamiskõlblikkuse kriteeriumina üldiselt; on mures selle nõude pärast järgida olulise kahju ärahoidmise põhimõtet, mis on sätestatud määruses (EL) 2020/852 ehk taksonoomiamääruses, kuna seda kohaldatakse kõigi projektikonkursside suhtes, olenemata sisust või küpsusest; tunnistab põhimõtte kasulikkust selliste projektide valimisel, mille sisu on otseselt seotud liidu keskkonnaeesmärkidega ja mis viiakse peatselt turule; rõhutab, et puudub õiguslik alus selle täiendava rahastamiskõlblikkuse kriteeriumi üldiseks kohaldamiseks kõigi projektikonkursside suhtes; |
| --- | --- |

41.

| 42. | peab tervitatavaks EIC jõupingutusi töötada välja sobiv raamistik EIC tegevuse hindamiseks; rõhutab, et EIC ainulaadsus nõuab kohandatud lähenemisviisi tulemuslikkuse järelevalveks ja sellise järelevalve tulemuste kasutamiseks tagamaks, et EIC saavutaks turul parimaid tulemusi; |
| --- | --- |

42.

Soovitused

| 43. | kutsub komisjoni üles hindama ümber seda, kuidas ta EIC fondi programmi „Euroopa horisont“ raames rakendas, ja leidma uue sobiva haldusviisi, mis kajastab EIC kaugeleulatuvat ja ümberkujundavat olemust Euroopa murrangulise innovatsiooni investorina; nõuab tungivalt, et komisjon lisaks sellesse uude lähenemisviisi järgmised põhimõtted:






  a) | tagada, et nii omakapitali kui ka toetuse komponentide rakendamine on komisjoni täieliku kontrolli all, mis peaks ühtlasi tagama, et kahe komponendi rakendamise vahel on otsene kooskõlastusliin, ning säilitama komisjoni võimaluse sekkuda investeerimistsükli mis tahes etapis, et tagada strateegilise tähtsusega investeeringute tegemine; |
| --- | --- | --- |

43.

a)

tagada, et nii omakapitali kui ka toetuse komponentide rakendamine on komisjoni täieliku kontrolli all, mis peaks ühtlasi tagama, et kahe komponendi rakendamise vahel on otsene kooskõlastusliin, ning säilitama komisjoni võimaluse sekkuda investeerimistsükli mis tahes etapis, et tagada strateegilise tähtsusega investeeringute tegemine;

| b) | tagada EIC fondi juhatuse ja investeeringute komitee sõltumatu eksperthinnangu roll, et jälgida tähelepanelikult EIC fondi investeerimissuuniste täitmist, tuginedes toimingute igapäevasel haldamisel EIP meeskonnale ja välistele fondihalduritele; |
| --- | --- |

b)

tagada EIC fondi juhatuse ja investeeringute komitee sõltumatu eksperthinnangu roll, et jälgida tähelepanelikult EIC fondi investeerimissuuniste täitmist, tuginedes toimingute igapäevasel haldamisel EIP meeskonnale ja välistele fondihalduritele;

| c) | kasutada täielikult ära välisinvestorite kaasinvesteeringute lisaväärtus, säilitades EIC fondi võimaluse teha järgmist:






  i) | olla ainuinvestor, sealhulgas tehes omakapitaliinvesteeringuid, ilma et välisinvestorid peaksid tegema kaasinvesteeringuid; |
| --- | --- | --- |

c)

kasutada täielikult ära välisinvestorite kaasinvesteeringute lisaväärtus, säilitades EIC fondi võimaluse teha järgmist:

i)

olla ainuinvestor, sealhulgas tehes omakapitaliinvesteeringuid, ilma et välisinvestorid peaksid tegema kaasinvesteeringuid;

| ii) | olla peamine investor ilma investeerimisvooru juhtimata; |
| --- | --- |

ii)

olla peamine investor ilma investeerimisvooru juhtimata;

| iii) | juhtida investeerimisvooru; |
| --- | --- |

iii)

juhtida investeerimisvooru;

| d) | töötada omakapitaliinvesteeringute jaoks välja investeerimisstrateegia, mis põhineb innovatsiooni eeliseid ja liidu strateegilisi eesmärke kajastavatel vahe-eesmärkidel, mitte üksnes teiste investorite soovil investeerimisvooruga ühineda, mis julgustaks EIC fondi võtma riske ainuinvestorina, eelkõige selleks, et edendada selliste alaesindatud piirkondade ja naiste juhitud ettevõtete edukat osalemist, kellel on idufirmade rahastamisel veelgi suuremaid raskusi; |
| --- | --- |

d)

töötada omakapitaliinvesteeringute jaoks välja investeerimisstrateegia, mis põhineb innovatsiooni eeliseid ja liidu strateegilisi eesmärke kajastavatel vahe-eesmärkidel, mitte üksnes teiste investorite soovil investeerimisvooruga ühineda, mis julgustaks EIC fondi võtma riske ainuinvestorina, eelkõige selleks, et edendada selliste alaesindatud piirkondade ja naiste juhitud ettevõtete edukat osalemist, kellel on idufirmade rahastamisel veelgi suuremaid raskusi;

| e) | luua EIC fondi omakapitaliinvesteeringute väljumisstrateegia, milles võetakse arvesse liidu strateegilisi eesmärke; |
| --- | --- |

e)

luua EIC fondi omakapitaliinvesteeringute väljumisstrateegia, milles võetakse arvesse liidu strateegilisi eesmärke;

| f) | säilitada ülesehitus, mis võimaldab Euroopa Innovatsiooninõukogu ja VKEde Rakendusameti (EISMEA) juurde kuuluval EIP meeskonnal täita kvaliteetset hoolsuskohustust; nõuab, et komisjon tugineks sellele edukale koostööle ja lepiks EIPga kokku korra, mille kohaselt EIP meeskond esindaks EIC fondi investeerimisobjektiks olevate äriühingute juhatuse koosolekutel; |
| --- | --- |

f)

säilitada ülesehitus, mis võimaldab Euroopa Innovatsiooninõukogu ja VKEde Rakendusameti (EISMEA) juurde kuuluval EIP meeskonnal täita kvaliteetset hoolsuskohustust; nõuab, et komisjon tugineks sellele edukale koostööle ja lepiks EIPga kokku korra, mille kohaselt EIP meeskond esindaks EIC fondi investeerimisobjektiks olevate äriühingute juhatuse koosolekutel;

| g) | tagada tõhus koostöö riiklike kontaktpunktide ja vajaduse korral piirkondlike ametiasutustega; |
| --- | --- |

g)

tagada tõhus koostöö riiklike kontaktpunktide ja vajaduse korral piirkondlike ametiasutustega;

| 44. | nõuab tungivalt, et komisjon alustaks avatud dialoogi Euroopa Parlamendi, asjaomase programmikomitee ja EIC nõuandekoguga, et töötada EIC fondi struktuuri jaoks välja alternatiivne pikaajaline lahendus, mis järgiks täielikult asjakohaseid liidu õigusakte ja eespool nimetatud põhimõtteid; soovitab põhjalikult hinnata viise, kuidas parandada EIC rakendamist, kaaludes ühe võimalusena sõltumatu liidu asutuse loomist ELi toimimise lepingu artikli 187 alusel peamise üksusena, kes vastutab EIC rakendamise eest; rõhutab vajadust tagada, et taotlejaid koheldakse alati võrdselt ning rakendamisel tagatakse läbipaistvus, vastutus ja huvide konfliktide ennetamine; soovitab, et kui põhjaliku hindamise käigus leitakse, et selline asutus oleks parim institutsiooniline raamistik Acceleratori rakendamiseks eespool kirjeldatud viisil, tuleks see võimalikult kiiresti luua; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kutsub komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu naiste edendamisele kogu innovatsioonisektoris, püüdes samal ajal saavutada soolist võrdõiguslikkust kõigil asjaomastel ametikohtadel ning EIC toetusesaajate geograafilist tasakaalu kõigis liidu piirkondades; nõuab eelkõige, et komisjon lisaks EIC tööprogrammidesse konkreetsed meetmed mõlema küsimuse lahendamiseks EICs; |
| --- | --- |

45.

| 46. | soovitab uurida programmi „InvestEU“ osa väljaspool EIC fondi ettevõtete jaoks, kes vajavad vaid lisarahastust, et oma arengus edasi liikuda; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kutsub komisjoni üles täpsustama norme ja menetlusi, mis käsitlevad pangalaenukõlbmatuse ja kaasinvesteerimise kriteeriumide tõlgendamist, tõhustades teabevahetust ja kaasates paremini riiklikke kontaktpunkte; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kutsub komisjoni üles kohaldama olulise kahju ärahoidmise põhimõtet selliste konkursikutsete puhul, mille sisu on otseselt seotud liidu keskkonnaeesmärkidega ja mis jõuavad peatselt turule, ning hoiduma olulise kahju ärahoidmise põhimõtte kasutamisest horisontaalse rahastamiskõlblikkuse lisakriteeriumina kõigi EIC projektide puhul; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kutsub komisjoni üles kohandama toetuslepingu näidist, et see sisaldaks EIC leiutaja selget määratlust, ja kehtestama selge poliitika EIC leiutajate juurdepääsuõiguste kohta, millega antaks neile laialdased juurdepääsuõigused üksnes juhul, kui teadusasutusel ei ole aktiivset poliitikat ja struktuuri, et toetada teadusuuringute tulemuste kasutamist majandustegevuses; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kutsub komisjoni üles võtma kasutusele EIC ja eriti Acceleratori tegevuse pideva ja kiire hindamise süsteemi; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kutsub komisjoni üles hindamismenetlust rangelt ja pidevalt hindama, võttes tõsiselt arvesse taotlejate esitatud kaebusi, mis võivad näidata ilmseid vastuolusid nende projektide hindamisel; kutsub komisjoni üles teavitama Euroopa Parlamenti sellest, kuidas ta käsitleb üksikkaebusi, mis näitavad hindajate selget ebaõnnestumist; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kutsub asjaomaseid liidu asutusi, sealhulgas Euroopa Kontrollikoda ja EIC nõuandekogu, üles töötama EIC jaoks välja spetsiaalse auditeerimisstrateegia, mis kajastab EIC eripära; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kutsub komisjoni üles lisama meetmeid VKEde osaluse parandamiseks ning tegema EIC Acceleratori uuenduslikele VKEdele kättesaadavaks ja atraktiivseks, lihtsustades taotlusprotsessi, et kaotada VKEde ees seisvad tõkked; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kutsub komisjoni üles tagama, et vahendiga toetataks eri ulatusega projekte, nii et väikestel ettevõtetel, kes arendavad ja laiendavad suure mõjuga uuendusi, oleks neile võrdne juurdepääs; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kutsub komisjoni üles muutma EIC Acceleratori praegust taotluste esitamise protsessi ja toetuse andmiseni kuluvat aega, viies EIC platvormi EIC Acceleratori hindamiskriteeriumidega kooskõlla; usub, et sellise muutmise eesmärk peaks olema kiire ja lihtne vahend, mis vastab Euroopa süvatehnoloogia idufirmade vajadustele, saavutades toetuse andmiseks ettenähtud 4–5 kuu pikkuse tähtaja; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kutsub komisjoni üles parandama koostoimet ja koostööd EITga; kutsub EITd ja EICd üles looma vastastikuse ja süstemaatilise teabevahetuse ning lisama oma igasse juhatusse/nõuandekokku ühise liikme, et vältida kapseldumist ning jõupingutuste ja strateegiate dubleerimist; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  ELT L 170, 12.5.2021, lk 1.

(2)  ELT L 167 I, 12.5.2021, lk 1.

(3)  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

(4)  https://eic.ec.europa.eu/news/statement-eic-board-discussion-european-parliament-itre-committee-eic-implementation-2022-08-16_en

(5)  https://eic.ec.europa.eu/system/files/2022-02/Statement%20by%20the%20EIC%20Board%20on%20the%20EIC%20Work%20Programme%20for%202022%20and%20future%20of%20the%20EIC%20Fund.pdf

(6)  https://eic.ec.europa.eu/news/eic-accelerator-implementation-update-2022-08-05_en

(7)  Euroopa Komisjon, „Evaluation study on the European Innovation Council (EIC) Pilot“ (Euroopa Innovatsiooninõukogu (EIC) katseprojekti hindamisuuring), 2022.

(8)  https://eic.ec.europa.eu/news/eic-accelerator-implementation-update-2022-08-05_en

(9)  https://sciencebusiness.net/news/commission-says-european-innovation-council-grant-logjam-end-june

(10)  https://europeanwomeninvc.idcinteractive.net/

---

Kolmapäev, 23. november 2022

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/18

---

P9_TA(2022)0405

Venemaa Föderatsiooni tunnistamine terrorismi toetavaks riigiks

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2022. aasta resolutsioon Venemaa Föderatsiooni tunnistamise kohta terrorismi toetavaks riigiks (2022/2896(RSP))

(2023/C 167/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venemaa ja Ukraina kohta, sealhulgas 6. oktoobri 2022. aasta resolutsiooni Ukraina-vastase agressioonisõja eskaleerimise kohta Venemaa poolt (1), 19. mai 2022. aasta resolutsiooni võitluse kohta Ukraina sõjakuritegude toimepanijate vastutusele võtmise eest (2) ning 25. novembri 2021. aasta resolutsiooni inimõiguste rikkumise kohta eraõiguslike sõjaliste ja turvateenuste osutajate, eelkõige Wagneri rühmituse poolt (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venemaa ja Ukraina kohta, sealhulgas 6. oktoobri 2022. aasta resolutsiooni Ukraina-vastase agressioonisõja eskaleerimise kohta Venemaa poolt (1), 19. mai 2022. aasta resolutsiooni võitluse kohta Ukraina sõjakuritegude toimepanijate vastutusele võtmise eest (2) ning 25. novembri 2021. aasta resolutsiooni inimõiguste rikkumise kohta eraõiguslike sõjaliste ja turvateenuste osutajate, eelkõige Wagneri rühmituse poolt (3),

| — | võttes arvesse ÜRO põhikirja, 9. detsembri 1948. aasta genotsiidi vältimise ja selle eest karistamise konventsiooni ning 12. augusti 1949. aasta neljandat Genfi konventsiooni tsiviilisikute kaitse kohta sõja ajal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO põhikirja, 9. detsembri 1948. aasta genotsiidi vältimise ja selle eest karistamise konventsiooni ning 12. augusti 1949. aasta neljandat Genfi konventsiooni tsiviilisikute kaitse kohta sõja ajal,

| — | võttes arvesse terrorismi ennetamise ja selle vastu võitlemise rahvusvahelist õigusraamistikku, sealhulgas 13. veebruaril 2017. aastal vastu võetud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2341 elutähtsa taristu kaitsmise kohta terroriaktide eest, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse terrorismi ennetamise ja selle vastu võitlemise rahvusvahelist õigusraamistikku, sealhulgas 13. veebruaril 2017. aastal vastu võetud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2341 elutähtsa taristu kaitsmise kohta terroriaktide eest,

| — | võttes arvesse 27. jaanuari 1977. aasta terrorismi tõkestamise Euroopa konventsiooni ja järgnenud rahvusvahelisi konventsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. jaanuari 1977. aasta terrorismi tõkestamise Euroopa konventsiooni ja järgnenud rahvusvahelisi konventsioone,

| — | võttes arvesse ELi terrorismivastase võitluse õigusraamistikku, sealhulgas nõukogu 27. detsembri 2001. aasta ühist seisukohta 2001/931/ÜVJP terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta (4) ja nõukogu 27. detsembri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 2580/2001 teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi terrorismivastase võitluse õigusraamistikku, sealhulgas nõukogu 27. detsembri 2001. aasta ühist seisukohta 2001/931/ÜVJP terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta (4) ja nõukogu 27. detsembri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 2580/2001 teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks (5),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 13. oktoobri 2022. aasta resolutsiooni 2463 Venemaa Föderatsiooni Ukraina-vastase agressiooni edasise eskaleerumise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 13. oktoobri 2022. aasta resolutsiooni 2463 Venemaa Föderatsiooni Ukraina-vastase agressiooni edasise eskaleerumise kohta,

| — | võttes arvesse avaldust, mille Euroopa Ülemkogu eesistuja Charles Michel tegi 10. oktoobril 2022 Venemaa vägivaldsete rünnakute kohta Kiievi ja teiste Ukraina linnade vastu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse avaldust, mille Euroopa Ülemkogu eesistuja Charles Michel tegi 10. oktoobril 2022 Venemaa vägivaldsete rünnakute kohta Kiievi ja teiste Ukraina linnade vastu,

| — | võttes arvesse avaldust, mille liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tegi Euroopa Liidu nimel 22. septembril 2022 Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse avaldust, mille liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tegi Euroopa Liidu nimel 22. septembril 2022 Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 14. novembri 2022. aasta resolutsiooni, milles soovitatakse luua register, kuhu kantakse Venemaa Föderatsiooni Ukraina-vastase agressiooniga tekitatud kahju, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 14. novembri 2022. aasta resolutsiooni, milles soovitatakse luua register, kuhu kantakse Venemaa Föderatsiooni Ukraina-vastase agressiooniga tekitatud kahju,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et 2014. aastast ja eriti sellest ajast saadik, kui Venemaa 24. veebruaril 2022 Ukraina vastu jälle õigusvastast, provotseerimata ja õigustamatut agressioonisõda alustas, on Venemaa väed valimatult rünnanud elamupiirkondi ja tsiviiltaristut, tapnud tuhandeid Ukraina tsiviilelanikke ning pannud kogu riigis toime terroriakte, mille eesmärk on hävitada tsiviilobjekte, näiteks elamupiirkondi, koole, haiglaid, raudteejaamu, teatrihooneid, vee- ja elektrivõrke; arvestades, et need jõhkrad ja ebainimlikud teod põhjustavad surma, kannatusi ja hävingut ning sunnivad inimesi ümber asuma; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2014. aastast ja eriti sellest ajast saadik, kui Venemaa 24. veebruaril 2022 Ukraina vastu jälle õigusvastast, provotseerimata ja õigustamatut agressioonisõda alustas, on Venemaa väed valimatult rünnanud elamupiirkondi ja tsiviiltaristut, tapnud tuhandeid Ukraina tsiviilelanikke ning pannud kogu riigis toime terroriakte, mille eesmärk on hävitada tsiviilobjekte, näiteks elamupiirkondi, koole, haiglaid, raudteejaamu, teatrihooneid, vee- ja elektrivõrke; arvestades, et need jõhkrad ja ebainimlikud teod põhjustavad surma, kannatusi ja hävingut ning sunnivad inimesi ümber asuma;

| B. | arvestades, et Venemaa relvajõud ja nende käsilased on lühemat või pikemat aega okupeeritud olnud Ukraina aladel toime pannud kiirhukkamisi, inimrööve, seksuaalvägivalda, piinamisi ja muid hirmutegusid, mille hulgas on Butšas, Irpinis, Izjumis, Lõmanis ja teistes linnades korraldatud tsiviilisikute tapatalgud, Mariupoli teatrihoone tahtlik ründamine, mille tagajärjel hukkus sadu inimesi, ning Kramatorski raudteejaama vastu toime pandud rünnak, milles hukkus 60 tsiviilisikut; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Venemaa relvajõud ja nende käsilased on lühemat või pikemat aega okupeeritud olnud Ukraina aladel toime pannud kiirhukkamisi, inimrööve, seksuaalvägivalda, piinamisi ja muid hirmutegusid, mille hulgas on Butšas, Irpinis, Izjumis, Lõmanis ja teistes linnades korraldatud tsiviilisikute tapatalgud, Mariupoli teatrihoone tahtlik ründamine, mille tagajärjel hukkus sadu inimesi, ning Kramatorski raudteejaama vastu toime pandud rünnak, milles hukkus 60 tsiviilisikut;

| C. | arvestades, et Venemaa relvajõud ja nende käsilased on Ukrainas tapnud tuhandeid tsiviilisikuid, sealhulgas sadu lapsi, ning neid, keda nad on piinanud, ahistanud, seksuaalselt rünnanud, röövinud, sunniviisiliselt ümber asustanud, ja kadunud inimesi on veel palju rohkem; arvestades, et inimõiguslaste rühmad ja rahvusvahelised vaatlusmissioonid on põhjalikult dokumenteerinud arvukaid julmusi, mille Venemaa relvajõud ja nende käsilased on Ukraina tsiviilelanike vastu toime pannud, näiteks tsiviilisikute kiirhukkamine, piinamine, vägistamine ja massiline kinnipidamine nn filtreerimiskeskustes, Ukraina laste sunniviisiline lapsendamine ning sunniviisiline väljasaatmine; arvestades, et Ukrainas dokumenteeritud sõjakuritegude arv läheneb 40 000-le ja suureneb tõenäoliselt veelgi, kui dokumenteeritud saavad ka Hersoni oblasti hiljuti vabastatud piirkondades toime pandud sõjakuriteod; arvestades, et Ukraina massiteabeinstituudi kogutud seireandmete kohaselt on Venemaa Föderatsioon pannud agressioonisõja algusest saadik Ukrainas ajakirjanike ja meedia vastu toime 457 kuritegu ning venemaalastest okupandid on tapnud üle 40 Ukraina ja välisajakirjaniku; arvestades, et Venemaa Föderatsioon ja tema käsilased on 2014. aastast saadik kasutanud okupeeritud aladel samu meetodeid, mille kurikuulsaim näide on Donetskis endises Izoljatsia tehases asuv vangla; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Venemaa relvajõud ja nende käsilased on Ukrainas tapnud tuhandeid tsiviilisikuid, sealhulgas sadu lapsi, ning neid, keda nad on piinanud, ahistanud, seksuaalselt rünnanud, röövinud, sunniviisiliselt ümber asustanud, ja kadunud inimesi on veel palju rohkem; arvestades, et inimõiguslaste rühmad ja rahvusvahelised vaatlusmissioonid on põhjalikult dokumenteerinud arvukaid julmusi, mille Venemaa relvajõud ja nende käsilased on Ukraina tsiviilelanike vastu toime pannud, näiteks tsiviilisikute kiirhukkamine, piinamine, vägistamine ja massiline kinnipidamine nn filtreerimiskeskustes, Ukraina laste sunniviisiline lapsendamine ning sunniviisiline väljasaatmine; arvestades, et Ukrainas dokumenteeritud sõjakuritegude arv läheneb 40 000-le ja suureneb tõenäoliselt veelgi, kui dokumenteeritud saavad ka Hersoni oblasti hiljuti vabastatud piirkondades toime pandud sõjakuriteod; arvestades, et Ukraina massiteabeinstituudi kogutud seireandmete kohaselt on Venemaa Föderatsioon pannud agressioonisõja algusest saadik Ukrainas ajakirjanike ja meedia vastu toime 457 kuritegu ning venemaalastest okupandid on tapnud üle 40 Ukraina ja välisajakirjaniku; arvestades, et Venemaa Föderatsioon ja tema käsilased on 2014. aastast saadik kasutanud okupeeritud aladel samu meetodeid, mille kurikuulsaim näide on Donetskis endises Izoljatsia tehases asuv vangla;

| D. | arvestades, et Ukraina suveräänsuse, sõltumatuse ja territoriaalse terviklikkuse kahjustamiseks mõeldud agressiooniaktidega rikub Venemaa Föderatsioon endiselt ÜRO põhikirja põhimõtteid ning ilmselgelt ja rängalt ka rahvusvahelist humanitaarõigust, muu hulgas sellega, et ta ründab tahtlikult tsiviilobjekte, kuigi see on 1949. aasta Genfi konventsioonide 1977. aasta I lisaprotokolli artikli 52 lõike 1 kohaselt keelatud; arvestades, et need kuriteod annavad tunnistust sellest, kuidas sõjapidamisreegleid, milles on sõjategevuses lubatud võtetele seatud piirid, täielikult eiratakse, nagu on näha näiteks sõjavangide ebainimlikust kohtlemisest, paljude Ukraina sõjavangide piinamisest ja kiirhukkamisest ning sellest, et rahvusvahelistele humanitaarorganisatsioonidele (näiteks Rahvusvaheline Punase Risti Komitee) on keeldutud sisenemisluba andmast; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Ukraina suveräänsuse, sõltumatuse ja territoriaalse terviklikkuse kahjustamiseks mõeldud agressiooniaktidega rikub Venemaa Föderatsioon endiselt ÜRO põhikirja põhimõtteid ning ilmselgelt ja rängalt ka rahvusvahelist humanitaarõigust, muu hulgas sellega, et ta ründab tahtlikult tsiviilobjekte, kuigi see on 1949. aasta Genfi konventsioonide 1977. aasta I lisaprotokolli artikli 52 lõike 1 kohaselt keelatud; arvestades, et need kuriteod annavad tunnistust sellest, kuidas sõjapidamisreegleid, milles on sõjategevuses lubatud võtetele seatud piirid, täielikult eiratakse, nagu on näha näiteks sõjavangide ebainimlikust kohtlemisest, paljude Ukraina sõjavangide piinamisest ja kiirhukkamisest ning sellest, et rahvusvahelistele humanitaarorganisatsioonidele (näiteks Rahvusvaheline Punase Risti Komitee) on keeldutud sisenemisluba andmast;

| E. | arvestades, et Venemaa Föderatsioon on tulistanud Ukraina pihta juba üle 4 000 raketi ja heitnud Ukrainasse üle 24 000 mürsu, muu hulgas Valgevene territooriumilt; arvestades, et Venemaa raketi-, drooni- ja suurtükiväerünnakutega on Ukrainas praeguseks kahjustatud või hävitatud 60 982 tsiviilobjekti, sealhulgas 42 818 elumaja, 1 960 haridusasutust, 396 meditsiiniasutust, 392 kultuuriehitist ja 87 usuhoonet ning 5 315 vee- ja elektrivõrguobjekti; arvestades, et Venemaa Föderatsiooni tahtlike raketi- ja droonirünnakutega, milles on muu hulgas kasutatud Iraani tarnitud droone, on Ukraina elutähtsast energiataristust kahjustatud või hävitatud ligikaudu 40 %; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Venemaa Föderatsioon on tulistanud Ukraina pihta juba üle 4 000 raketi ja heitnud Ukrainasse üle 24 000 mürsu, muu hulgas Valgevene territooriumilt; arvestades, et Venemaa raketi-, drooni- ja suurtükiväerünnakutega on Ukrainas praeguseks kahjustatud või hävitatud 60 982 tsiviilobjekti, sealhulgas 42 818 elumaja, 1 960 haridusasutust, 396 meditsiiniasutust, 392 kultuuriehitist ja 87 usuhoonet ning 5 315 vee- ja elektrivõrguobjekti; arvestades, et Venemaa Föderatsiooni tahtlike raketi- ja droonirünnakutega, milles on muu hulgas kasutatud Iraani tarnitud droone, on Ukraina elutähtsast energiataristust kahjustatud või hävitatud ligikaudu 40 %;

| F. | arvestades, et Mariupoli piiramisega tekitasid Venemaa Föderatsiooni ametivõimud väga suure humanitaarkriisi, mille tagajärjel hukkus kümneid tuhandeid tsiviilisikuid ja hävis 95 % linnast; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Mariupoli piiramisega tekitasid Venemaa Föderatsiooni ametivõimud väga suure humanitaarkriisi, mille tagajärjel hukkus kümneid tuhandeid tsiviilisikuid ja hävis 95 % linnast;

| G. | arvestades, et 2022. aasta oktoobrist saadik on Venemaa võtnud kogu Ukrainas teadlikult sihikule elutähtsa taristu, et terroriseerida elanikkonda ning võtta inimestelt võimalus tarbida gaasi, elektrit, vett, internetti ning muid põhikaupu ja -teenuseid, mis on talve tulekut arvestades eriti halb; arvestades, et nende rünnakute eesmärk on Ukraina elanikke terroriseerida, vähendada nende vastupanu ja panna nad oma riigi kaitsmisest loobuma, sundida neid okupatsioonivõimuga leppima ja Ukraina mitme piirkonna ebaseadusliku annekteerimise katsega nõustuma; arvestades, et nende rünnakute käigus sai tabamusi ka Poola territoorium, kus kaks Poola kodanikku sai surma; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2022. aasta oktoobrist saadik on Venemaa võtnud kogu Ukrainas teadlikult sihikule elutähtsa taristu, et terroriseerida elanikkonda ning võtta inimestelt võimalus tarbida gaasi, elektrit, vett, internetti ning muid põhikaupu ja -teenuseid, mis on talve tulekut arvestades eriti halb; arvestades, et nende rünnakute eesmärk on Ukraina elanikke terroriseerida, vähendada nende vastupanu ja panna nad oma riigi kaitsmisest loobuma, sundida neid okupatsioonivõimuga leppima ja Ukraina mitme piirkonna ebaseadusliku annekteerimise katsega nõustuma; arvestades, et nende rünnakute käigus sai tabamusi ka Poola territoorium, kus kaks Poola kodanikku sai surma;

| H. | arvestades, et Ukraina-vastase agressioonisõja ja Ukraina meresadamate blokaadiga on Venemaa tekitanud kogu maailmas toiduga kindlustatuse kriisi; arvestades, et Venemaa on kasutanud toitu ja nälga relvana sõja algusest saadik; arvestades, et Venemaa tahtlik tegevus, sealhulgas varude hävitamine, tootmishäirete tekitamine ning Venemaalt eksporditavatele toiduainetele ja väetisele kvootide kehtestamine, on üleilmset toiduga kindlustatuse kriisi süvendatud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Ukraina-vastase agressioonisõja ja Ukraina meresadamate blokaadiga on Venemaa tekitanud kogu maailmas toiduga kindlustatuse kriisi; arvestades, et Venemaa on kasutanud toitu ja nälga relvana sõja algusest saadik; arvestades, et Venemaa tahtlik tegevus, sealhulgas varude hävitamine, tootmishäirete tekitamine ning Venemaalt eksporditavatele toiduainetele ja väetisele kvootide kehtestamine, on üleilmset toiduga kindlustatuse kriisi süvendatud;

| I. | arvestades, et Venemaa on Ukraina Krimmi Autonoomse Vabariigi ja Sevastopoli linna ning Ukraina Donetski, Hersoni, Luhanski ja Zaporižžja oblasti õigusvastaselt annekteerinud; arvestades, et Venemaa on võtnud Zaporižžja tuumajaama oma valdusse ning seadnud sellega jaama ohutuse ja julgeoleku suurde ohtu; arvestades, et Venemaa on tuumajaama töötajaid röövinud ja neid tööle sundinud, ladustanud jaama territooriumile sõjatehnikat ja avanud tule tuumajaama vahetus läheduses asuvate sihtmärkide pihta; arvestades, et Venemaa on ohtu seadnud ka Tšornobõli tuumajaama ohutuse ja julgeoleku; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Venemaa on Ukraina Krimmi Autonoomse Vabariigi ja Sevastopoli linna ning Ukraina Donetski, Hersoni, Luhanski ja Zaporižžja oblasti õigusvastaselt annekteerinud; arvestades, et Venemaa on võtnud Zaporižžja tuumajaama oma valdusse ning seadnud sellega jaama ohutuse ja julgeoleku suurde ohtu; arvestades, et Venemaa on tuumajaama töötajaid röövinud ja neid tööle sundinud, ladustanud jaama territooriumile sõjatehnikat ja avanud tule tuumajaama vahetus läheduses asuvate sihtmärkide pihta; arvestades, et Venemaa on ohtu seadnud ka Tšornobõli tuumajaama ohutuse ja julgeoleku;

| J. | arvestades, et kuna Venemaa püüab Ukraina tuumarajatiste ohutust ja julgeolekut vähendada ning ähvardab kasutada tuumarelva, on Venemaa ohtlik kogu Euroopa ohutuse ja julgeoleku ning reeglipõhise rahvusvahelise korra seisukohast; arvestades, et Venemaa ametiisikud on mitmel korral ähvardanud, et nende Euroopa riikide suhtes, kes Ukrainat toetavad ja/või soovivad ühineda NATOga, rakendatakse sõjalis-tehnilisi meetmeid; arvestades, et kuna Venemaa püüab energiaekspordi abil geopoliitilist survet avaldada, kasutab ta energiavarustust relvana; arvestades, et kuna Nord Stream 1 ja 2 torujuhtmele tekitati 26. septembril 2022 kahjustusi, tekkis Läänemeres ulatuslik gaasileke, mis on ühtlasi rünnak ELi keskkonna vastu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kuna Venemaa püüab Ukraina tuumarajatiste ohutust ja julgeolekut vähendada ning ähvardab kasutada tuumarelva, on Venemaa ohtlik kogu Euroopa ohutuse ja julgeoleku ning reeglipõhise rahvusvahelise korra seisukohast; arvestades, et Venemaa ametiisikud on mitmel korral ähvardanud, et nende Euroopa riikide suhtes, kes Ukrainat toetavad ja/või soovivad ühineda NATOga, rakendatakse sõjalis-tehnilisi meetmeid; arvestades, et kuna Venemaa püüab energiaekspordi abil geopoliitilist survet avaldada, kasutab ta energiavarustust relvana; arvestades, et kuna Nord Stream 1 ja 2 torujuhtmele tekitati 26. septembril 2022 kahjustusi, tekkis Läänemeres ulatuslik gaasileke, mis on ühtlasi rünnak ELi keskkonna vastu;

| K. | arvestades, et Venemaa relvajõud ja Venemaa riigi kontrolli all olevad rühmitused ja käsilased, nagu Wagneri grupp, on tsiviilisikuid korduvalt sihikule võtnud ka varem, sealhulgas teises Tšetšeenia sõjas, 2008. aastal Venemaa ja Gruusia vahelises sõjas, Süüria kodusõjas, Liibüas, Kesk-Aafrika Vabariigis ja Malis; arvestades, et Wagneri grupp saab Vene riigilt, eelkõige Venemaa kaitseministeeriumilt, suurt poliitilist, majanduslikku ja logistilist tuge; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Venemaa relvajõud ja Venemaa riigi kontrolli all olevad rühmitused ja käsilased, nagu Wagneri grupp, on tsiviilisikuid korduvalt sihikule võtnud ka varem, sealhulgas teises Tšetšeenia sõjas, 2008. aastal Venemaa ja Gruusia vahelises sõjas, Süüria kodusõjas, Liibüas, Kesk-Aafrika Vabariigis ja Malis; arvestades, et Wagneri grupp saab Vene riigilt, eelkõige Venemaa kaitseministeeriumilt, suurt poliitilist, majanduslikku ja logistilist tuge;

| L. | arvestades, et Venemaa on palju aastaid toetanud ja rahastanud terrorirežiime ja -organisatsioone, eelkõige Süüria Assadi režiimi, kellele Venemaa on tarninud relvi ning kelle huvides on ta Süüria tsiviilelanikkonna, linnade ja tsiviiltaristu vastu toime pannud tahtlikke rünnakuid; arvestades, et Venemaa on rünnakuid toime pannud ka teistes suveräänsetes riikides ja omaenda territooriumil, sealhulgas on ta tapnud või üritanud tappa paljusid Putini diktatuuri vastaseid, sealhulgas ajakirjanikke, poliitikuid, aktiviste ja välisliidreid, kelle hulka kuuluvad eelkõige Anna Politkovskaja, Viktor Juštšenko, Boriss Nemtsov, Stanislav Markelov, Anastassija Baburova, Sergei Protažanov, Natalja Estemirova, Sergei Magnitski, Sergei Jušenkov, Juri Štšekotšihhin, Boriss Berezovski, Džohhar Dudajev ja Zelimhan Hangošvili, ning ta mürgitas Ühendkuningriigis närvimürgi abil perekond Skripali ning peale selle mürgitas ta Aleksander Litvinenkot, Vladimir Kara-Murzat, Aleksei Navalnõid ja teisi ning pommitas 2014. aastal Tšehhi Vabariigis laskemoonaladusid; arvestades, et oma rahva pidev represseerimine Venemaa praeguse režiimi poolt on võtnud totalitaarsed mõõtmed, ja arvestades, et see režiim on pikka aega kasutanud oma poliitiliste vastaste suhtes vägivalda; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Venemaa on palju aastaid toetanud ja rahastanud terrorirežiime ja -organisatsioone, eelkõige Süüria Assadi režiimi, kellele Venemaa on tarninud relvi ning kelle huvides on ta Süüria tsiviilelanikkonna, linnade ja tsiviiltaristu vastu toime pannud tahtlikke rünnakuid; arvestades, et Venemaa on rünnakuid toime pannud ka teistes suveräänsetes riikides ja omaenda territooriumil, sealhulgas on ta tapnud või üritanud tappa paljusid Putini diktatuuri vastaseid, sealhulgas ajakirjanikke, poliitikuid, aktiviste ja välisliidreid, kelle hulka kuuluvad eelkõige Anna Politkovskaja, Viktor Juštšenko, Boriss Nemtsov, Stanislav Markelov, Anastassija Baburova, Sergei Protažanov, Natalja Estemirova, Sergei Magnitski, Sergei Jušenkov, Juri Štšekotšihhin, Boriss Berezovski, Džohhar Dudajev ja Zelimhan Hangošvili, ning ta mürgitas Ühendkuningriigis närvimürgi abil perekond Skripali ning peale selle mürgitas ta Aleksander Litvinenkot, Vladimir Kara-Murzat, Aleksei Navalnõid ja teisi ning pommitas 2014. aastal Tšehhi Vabariigis laskemoonaladusid; arvestades, et oma rahva pidev represseerimine Venemaa praeguse režiimi poolt on võtnud totalitaarsed mõõtmed, ja arvestades, et see režiim on pikka aega kasutanud oma poliitiliste vastaste suhtes vägivalda;

| M. | arvestades, et Venemaa Föderatsioon toetab aktiivselt Aljaksandr Lukašenkat ja aitab tal rõhuda Valgevene rahvast massiliste repressiivsete meetmete, sealhulgas piinamiste tohutu laine kaudu; arvestades, et uurimiste kohaselt õhutasid Valgevene kõrgemad ametnikud Valgevene ja Venemaa salateenistuste ühise erioperatsiooni käigus kasutama Ryanairi reisilennuki ebaseaduslikuks ümbersuunamiseks valepommiähvardust, et vahistada Valgevene teisitimõtleja; arvestades, et tsiviillennuki kaaperdamine on riiklik terroriakt; arvestades, et Aljaksandr Lukašenkat tuleks tema rolli tõttu Valgevene territooriumilt rünnakute võimaldamisel ja Venemaa agressorite avalikul toetamisel kohelda Ukraina-vastase agressioonisõja kaasosalisena; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Venemaa Föderatsioon toetab aktiivselt Aljaksandr Lukašenkat ja aitab tal rõhuda Valgevene rahvast massiliste repressiivsete meetmete, sealhulgas piinamiste tohutu laine kaudu; arvestades, et uurimiste kohaselt õhutasid Valgevene kõrgemad ametnikud Valgevene ja Venemaa salateenistuste ühise erioperatsiooni käigus kasutama Ryanairi reisilennuki ebaseaduslikuks ümbersuunamiseks valepommiähvardust, et vahistada Valgevene teisitimõtleja; arvestades, et tsiviillennuki kaaperdamine on riiklik terroriakt; arvestades, et Aljaksandr Lukašenkat tuleks tema rolli tõttu Valgevene territooriumilt rünnakute võimaldamisel ja Venemaa agressorite avalikul toetamisel kohelda Ukraina-vastase agressioonisõja kaasosalisena;

| N. | arvestades, et 15. novembril 2022 mõistis Madalmaade kohus kaks Venemaa kodanikku ja ühe Moskva-meelse Ukraina separatisti tagaselja süüdi selles, et nad tapsid lennul nr 17 olnud Malaysia Airlinesi lennuki allatulistamisega 298 inimest; arvestades, et Venemaa keeldub lennul nr 17 olnud Malaysia Airlinesi lennuki allatulistamise eest endiselt vastutust võtmast ning rahvusvaheliste õiguskaitseorganitega koostööd tegemast; arvestades, et samuti keeldub Venemaa Föderatsioon endiselt tagastamast 2010. aasta aprillis Venemaa Föderatsioonis Smolenski lähedal alla kukkunud Poola valitsuse lennuki TU-154 rususid ja musti kaste; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 15. novembril 2022 mõistis Madalmaade kohus kaks Venemaa kodanikku ja ühe Moskva-meelse Ukraina separatisti tagaselja süüdi selles, et nad tapsid lennul nr 17 olnud Malaysia Airlinesi lennuki allatulistamisega 298 inimest; arvestades, et Venemaa keeldub lennul nr 17 olnud Malaysia Airlinesi lennuki allatulistamise eest endiselt vastutust võtmast ning rahvusvaheliste õiguskaitseorganitega koostööd tegemast; arvestades, et samuti keeldub Venemaa Föderatsioon endiselt tagastamast 2010. aasta aprillis Venemaa Föderatsioonis Smolenski lähedal alla kukkunud Poola valitsuse lennuki TU-154 rususid ja musti kaste;

| O. | arvestades, et Venemaa peab ka aktiivset infosõda, levitab Ukraina, Euroopa ja liberaalsete demokraatlike väärtuste kohta desinformatsiooni, korraldab Ukraina ühiskonna destabiliseerimiseks erioperatsioone ja diskrediteerib Ukraina suhteid rahvusvaheliste partneritega; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Venemaa peab ka aktiivset infosõda, levitab Ukraina, Euroopa ja liberaalsete demokraatlike väärtuste kohta desinformatsiooni, korraldab Ukraina ühiskonna destabiliseerimiseks erioperatsioone ja diskrediteerib Ukraina suhteid rahvusvaheliste partneritega;

| P. | arvestades, et ELil on olemas nimekiri terroriaktidega seotud isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse sanktsioone, kuid erinevalt näiteks Ameerika Ühendriikide ja Kanada õigusraamistikust ei ole ELi omas võimalust tunnistada mõni riik terrorismi toetavaks riigiks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ELil on olemas nimekiri terroriaktidega seotud isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse sanktsioone, kuid erinevalt näiteks Ameerika Ühendriikide ja Kanada õigusraamistikust ei ole ELi omas võimalust tunnistada mõni riik terrorismi toetavaks riigiks;

| Q. | arvestades, et Venemaa ja tema käsilasvägede teod vastavad sellele, mille Euroopa Liit, ÜRO Julgeolekunõukogu ja ÜRO Peaassamblee on ÜRO Julgeolekunõukogu 2004. aasta resolutsioonis 1566, ÜRO Peaassamblee 9. detsembri 1994. aasta resolutsioonis 49/60 ning nõukogu ühistes seisukohtades 2001/931/ÜVJP ja 2009/468/ÜVJP (6) terrorismi määratlusena heaks kiitnud; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Venemaa ja tema käsilasvägede teod vastavad sellele, mille Euroopa Liit, ÜRO Julgeolekunõukogu ja ÜRO Peaassamblee on ÜRO Julgeolekunõukogu 2004. aasta resolutsioonis 1566, ÜRO Peaassamblee 9. detsembri 1994. aasta resolutsioonis 49/60 ning nõukogu ühistes seisukohtades 2001/931/ÜVJP ja 2009/468/ÜVJP (6) terrorismi määratlusena heaks kiitnud;

| R. | arvestades, et viimastel kuudel on Leedu, Läti, Eesti, Poola ja Tšehhi parlament või parlamendikoda, Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee ja Euroopa Liidu parlamentide Euroopa Liidu asjade komisjonide konverents (COSAC) võtnud vastu resolutsioone, millega on Venemaa tunnistatud terroririigiks või terrorismi toetavaks riigiks või Venemaa praegune režiim terrorirežiimiks; arvestades, et USA Senati 27. juuli 2022. aasta resolutsioonis ja USA Esindajatekoja 12. mai 2022. aasta resolutsioonis kutsuti USA välisministeeriumi üles tunnistama Venemaa Föderatsioon terrorismi toetavaks riigiks; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et viimastel kuudel on Leedu, Läti, Eesti, Poola ja Tšehhi parlament või parlamendikoda, Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee ja Euroopa Liidu parlamentide Euroopa Liidu asjade komisjonide konverents (COSAC) võtnud vastu resolutsioone, millega on Venemaa tunnistatud terroririigiks või terrorismi toetavaks riigiks või Venemaa praegune režiim terrorirežiimiks; arvestades, et USA Senati 27. juuli 2022. aasta resolutsioonis ja USA Esindajatekoja 12. mai 2022. aasta resolutsioonis kutsuti USA välisministeeriumi üles tunnistama Venemaa Föderatsioon terrorismi toetavaks riigiks;

| S. | arvestades, et 1. märtsil 2022 Euroopa Parlamendis toimunud Venemaa Ukraina-vastase agressiooni teemalisel erakorralisel arutelul märkis Euroopa Ülemkogu eesistuja Charles Michel, et Venemaa agressioon on puhtakujuline geopoliitiline terrorism; arvestades, et Charles Michel märkis 23. septembril 2022 ÜRO Peaassamblee 77. istungjärgul Venemaa Föderatsiooni kohta peetud kõnes, et kui ÜRO Julgeolekunõukogu alaline liige alustab provotseerimata õigustamatut sõda, mille peaassamblee on hukka mõistnud, peaks selle riigi liikmesus Julgeolekunõukogus automaatselt peatuma; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et 1. märtsil 2022 Euroopa Parlamendis toimunud Venemaa Ukraina-vastase agressiooni teemalisel erakorralisel arutelul märkis Euroopa Ülemkogu eesistuja Charles Michel, et Venemaa agressioon on puhtakujuline geopoliitiline terrorism; arvestades, et Charles Michel märkis 23. septembril 2022 ÜRO Peaassamblee 77. istungjärgul Venemaa Föderatsiooni kohta peetud kõnes, et kui ÜRO Julgeolekunõukogu alaline liige alustab provotseerimata õigustamatut sõda, mille peaassamblee on hukka mõistnud, peaks selle riigi liikmesus Julgeolekunõukogus automaatselt peatuma;

| T. | arvestades, et Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) tegevesimees Zbigniew Rau ütles oma 14. märtsi 2022. aasta avalduses, et rünnakud, mida Venemaa Föderatsiooni valitsus süütute tsiviilisikute ja tsiviiltaristu vastu Ukrainas toime paneb, on riiklik terrorism, |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) tegevesimees Zbigniew Rau ütles oma 14. märtsi 2022. aasta avalduses, et rünnakud, mida Venemaa Föderatsiooni valitsus süütute tsiviilisikute ja tsiviiltaristu vastu Ukrainas toime paneb, on riiklik terrorism,

| 1. | kinnitab oma vankumatut toetust Ukraina sõltumatusele, suveräänsusele ja territoriaalsele terviklikkusele tema rahvusvaheliselt tunnustatud piirides; kordab, et mõistab Venemaa õigusvastase, provotseerimata ja õigustamatu Ukraina-vastase agressioonisõja hukka; nõuab, et Venemaa ja tema käsilasväed lõpetaksid igasuguse sõjategevuse, eelkõige rünnakud elamupiirkondade ja tsiviiltaristu vastu, ning et Venemaa viiks kõik sõjalised jõud, käsilased ja sõjatehnika kogu Ukraina rahvusvaheliselt tunnustatud territooriumilt välja, lõpetaks Ukraina tsiviilisikute sunniviisilise väljasaatmise ja Ukraina laste sunniviisilise adopteerimise, vabastaks kõik tema poolt Ukrainas kinni peetud isikud ning lõpetaks alaliselt Ukraina suveräänsuse, sõltumatuse ja territoriaalse terviklikkuse rikkumise ja ohustamise; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et Venemaa Föderatsiooni toime pandud tahtlikud rünnakud ja hirmuteod Ukraina tsiviilelanikkonna vastu, tsiviiltaristu hävitamine ning muud rängad inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumised kujutavad endast Ukraina elanikkonna vastu suunatud terroriakte ja on sõjakuriteod; väljendab rünnakute ja hirmutegude ning muude tegude suhtes, mille Venemaa on Ukrainas ja teiste riikide territooriumil oma hävitavate poliitiliste eesmärkide saavutamiseks toime pannud, äärmist nördimust ja hukkamõistu; peab eespool toodut silmas pidades Venemaad riigiks, kes toetab terrorismi ja kasutab terrorismivahendeid; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab veel kord, et on Ukraina rahvaga, kes on alates 24. veebruarist 2022 elanud lakkamatu ohu ja rünnakute tingimustes ning näidanud Venemaa agressiooni, s.o viimase üheksa aasta jooksul pidevalt üles suurt julgust ja vastupanuvõimet, aga ka muude Venemaa agressiooni ohvritega kogu maailmas vankumatult solidaarne; väljendab 15. novembril 2022 Poolas toimunud raketiintsidendi ohvrite perekondadega solidaarsust ja avaldab Poolale toetust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid töötaksid välja ELi õigusraamistiku, mille alusel tunnistada riike terrorismi toetavaks riigiks või terrorismivahendeid kasutavaks riigiks, mis tooks sellise riigi vastu kaasa hulga oluliselt piiravaid meetmeid ja millel oleks ELi suhetele sellise riigiga tugevalt piirav mõju; kutsub nõukogu seejärel üles kaaluma Venemaa Föderatsiooni lisamist sellisesse terrorismi toetavate riikide ELi nimekirja; kutsub ELi partnereid üles sarnaseid meetmeid võtma; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid võtaksid meetmeid Venemaa Föderatsiooni ulatusliku rahvusvahelise isoleerimise algatamiseks, sealhulgas seoses Venemaa liikmesusega rahvusvahelistes organisatsioonides ja organites, nagu ÜRO Julgeolekunõukogu, ning hoiduma Venemaa Föderatsiooni territooriumil ametlike sündmuste korraldamisest; nõuab, et diplomaatilisi suhteid Venemaaga piirataks veelgi rohkem ning kontakte Venemaa ametlike esindajatega kõikidel tasanditel hoitaks minimaalselt vajalikul tasemel; kutsub liikmesriike üles sulgema ja keelustama Vene riigiga seotud institutsioone, nagu Venemaa teadus- ja kultuurikeskuste võrgustik ning Venemaa diasporaa organisatsioonid ja ühendused, mis tegutsevad Venemaa diplomaatiliste esinduste egiidi all ja juhtimisel ning levitavad kogu maailmas Venemaa riiklikku propagandat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub nõukogu üles lisama Wagneri grupi, 141. motoriseeritud erirügemendi, mis on tuntud ka kadõrovlaste nime all, ja teised okupeeritud Ukraina aladel tegutsevad ja Venemaa rahastatavad relvastatud grupid, relvarühmitused ja käsilased terroriaktidega seotud isikute, rühmituste ja üksuste ELi nimekirja (ELi terroristiloetelu); väljendab heameelt selle üle, et EL langetas 13. detsembril 2021 otsuse kehtestada nelja eri ELi sanktsioonirežiimi alusel sanktsioonid Wagneri grupile endale ning sellega seotud kaheksale isikule ja kolmele üksusele; nõuab tungivalt, et kõik riigid lõpetaksid Wagneri grupiga seotud ettevõtetega suhted ja täidaksid rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi võtta vastutusele kõik, kes on nende territooriumil rikkunud rängalt inimõigusi ning rahvusvahelist humanitaarõigust; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub nõukogu üles võtma arvesse Venemaa Föderatsiooni üha sagenevaid terroriakte Ukraina elanikkonna vastu ja viima seetõttu töö üheksanda sanktsioonipaketi vastuvõtmiseks kiiresti lõpule; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama kõikide sanktsioonide kiire rakendamise ja täieliku järgimise; kutsub liikmesriike üles sanktsioonidest kõrvalehoidmist aktiivselt ennetama, uurima ja selle eest vastutusele võtma; kutsub kõiki liikmesriike üles reageerima Venemaa Ukraina-vastasele agressioonisõjale ühtselt ning palub kõigil ELi kandidaatriikidel ja potentsiaalsetel kandidaatriikidel ELi sanktsioonipoliitikaga ühineda; palub komisjonil ja liikmesriikidel kaaluda võimalike meetmete võtmist riikide vastu, kes püüavad aidata Venemaad kehtestatud sanktsioonidest kõrvale hoida; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et ELi sanktsioonide rikkumise eest liikmesriikides kehtestatavad karistused oleksid mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mõistab teravalt hukka Venemaa toetuse teistele diktatuuridele, mis kasutavad terrorit oma ühiskonna demokraatlike püüdluste mahasurumiseks, eelkõige Aljaksandr Lukašenka ja Bashar al-Assadi režiimile, aga ka Iraani, Kuuba ja muudele režiimidele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab, et nõukogu lisaks sanktsioonidega hõlmatud isikute nimekirja ka isikud, kes on seotud sunniviisiliste väljasaatmiste, Ukraina laste sunniviisilise adopteerimise, Luhanski, Hersoni, Zaporižžja ja Donetski oblastis korraldatud ebaseaduslike referendumite ning Krimmis ja Sevastopolis korraldatud ebaseaduslike valimistega, samuti kõik riigiduuma erakondade liikmed, kes on valitud mis tahes tasandi, sealhulgas piirkondliku või kohaliku tasandi parlamenti; nõuab, et Venemaa Föderatsioonist pärit töötlemata ja töödeldud teemantide otsene ja kaudne import, ostmine ja üleandmine keelustataks; nõuab, et Venemaa ja Valgevene kantaks suure riskiga kolmandate riikide nimekirja, mille EL on rahapesu ja terrorismi tõkestamiseks koostanud; nõuab tungivalt, et liikmesriigid kõrvaldaksid sanktsioonide rakendamises esinevad puudused, mis on seotud näiteks krüptovarade ja sellega, et teatavatel kutsealadel tegutsejad toetavad rahapesu ja terrorismi rahapesuvastaste reeglite rikkumise kaudu, ning peataksid kõik Venemaa ja Valgevenega automaatse maksuteabe vahetamiseks ja topeltmaksustamise vältimiseks sõlmitud lepingud; nõuab, et Venemaa fossiilkütuste ja uraani impordile ELi kehtestataks viivitamatult täielik embargo ning Nord Stream 1 ja 2 torujuhe kõrvaldataks täielikult kasutuselt, et lõpetada Venemaa agressioonisõja ELi rahaga rahastamine; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles keelama Venemaa sõjalise agressiooni ja sõjakuritegude mis tahes vormis tahtliku avaliku õigustamise või eitamise; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub komisjoni üles esitama seadusandliku ettepaneku kogu maailmas rakendatava inimõiguste rikkujate vastase ELi sanktsioonirežiimi (ELi Magnitski akt) muutmiseks, laiendades selle kohaldamisala nii, et see hõlmaks ka korruptsiooni toimepanekut, et võtta Venemaal ja Valgevenes kõrgemal tasemel esineva korruptsiooni eest vastutavate isikute ning nende ELis asuvate võimaldajate ja kasusaajate suhtes kiiresti vastu sihipärased sanktsioonid; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kordab oma kindlat nõudmist, et kõik isikud, kes vastutavad Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja käigus toime pandud inimõiguste rikkumiste, hirmutegude või sõjakuritegude korraldamise, neile kaasaaitamise või nende toimepanemise eest, tuleb võimalikult kiiresti kindlaks teha, neile tuleb süüdistus esitada ja nad tuleb vastutusele võtta; nõuab suuremat toetust Venemaa toime pandud sõjakuritegude ja inimsusvastaste kuritegude käimasolevatele sõltumatutele uurimistele, mis peaks tagama nende kuritegude kavandamise, korraldamise, toimepanemise või hõlbustamisega seotud isikute individuaalse vastutuselevõtmise; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles pakkuma vajalikku tuge, et luua Venemaa Ukraina-vastase agressioonikuriteoga tegelev erikohus; palub liikmesriikidel, kes ei ole seda veel teinud, lisada agressioonikuritegu oma riigisisesesse õigusse; toetab täielikult Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokuröri algatatud Ukraina olukorra uurimist, ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo uurimiskomisjoni tööd ning sõjakuritegude kohta tõendeid koguvate ja säilitavate sõltumatute kodanikuühiskonna organisatsioonide pingutusi; ergutab ELi liikmesriike järgima universaalse jurisdiktsiooni põhimõtet veelgi laiemas ulatuses ning suurendama oma toetust rahvusvahelistele pingutustele uurida kõigi Ukrainas toimepandud sõjakuritegude toimepanijate ja nende tegude eest vastutust kandvate isikute tegevust ja võtta nad vastutusele; rõhutab, et EL peab tagama, et nendes uurimistes võetaks arvesse soolist aspekti, kaasa arvatud naiste vastu suunatud seksuaalvägivalla kuritegude eest vastutusele võtmine, kuna need kuriteod võivad samuti kujutada endast sõjakuritegu ja inimsusevastast kuritegu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama selle nimel, et luua terviklik rahvusvaheline hüvitusmehhanism, sealhulgas rahvusvaheline kahjuregister, ning tegema selles küsimuses Ukraina ametiasutustega aktiivselt koostööd; kutsub komisjoni ja kaasseadusandjaid üles viima lõpule õiguskorra väljatöötamise, mis võimaldab ELi poolt külmutatud Venemaa varad konfiskeerida ja kasutada neid Venemaa Ukraina-vastase agressiooni mitmesuguste tagajärgede leevendamiseks, sealhulgas Ukraina ülesehitamiseks ja Venemaa agressiooni ohvritele hüvitise maksmiseks; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub nõukogu ja liikmesriike üles viivitamata ja oluliselt suurendama oma poliitilist, majanduslikku, rahalist, sõjalist, tehnilist ja humanitaartoetust Ukrainale, et aidata Ukrainal end kaitsta Venemaa agressioonisõja ja Venemaa katsete eest destabiliseerida Ukraina riigiasutusi, õõnestada riigi makromajanduslikku stabiilsust ning hävitada elutähtsat taristut energeetika, side ja transpordi valdkonnas ning tsiviiltaristut hariduse, tervishoiu ja kultuuri valdkonnas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | väljendab heameelt komisjoni 9. novembri 2022. aasta ettepaneku üle näha Ukrainale 2023. aastal ette enneolematu 18 miljardi euro suurune toetuspakett, et tagada riigi makromajanduslik stabiilsus, taastada elutähtis taristu ja säilitada oluliste avalike teenuste osutamine, ning toetab selle ettepaneku kiiret vastuvõtmist; rõhutab rahalise ja tehnilise abi andmise kohustuse kiire täitmise tähtsust, pidades eelkõige silmas lähenevat talve, millega kaasneb oht, et põhiteenused, nagu vesi, küte ja elekter, on paljudele Ukraina elanikele kättesaamatud; |
| --- | --- |

14.

| 15. | taunib Zaporižžja elektrijaama okupeerimist Venemaa poolt Ukraina elanikkonna terroriseerimise eesmärgil ning mõistab hukka asjaolu, et Venemaa on muutnud elektrijaamad sõjaliseks sihtmärgiks; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub kõiki Venemaa elanikke üles mitte ainult keelduma sõtta minekust, vaid ka protestima Ukraina rahva vastu toime pandud jõhkrate sõjakuritegude vastu, mille Venemaa Föderatsioon on Vene rahva nimel toime pannud; väljendab toetust kõigile Venemaa kodanikele, kes avaldavad meelt ja võitlevad Venemaal või väljaspool seda praeguse režiimi vastu või toetavad Ukraina põgenikke; kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles suurendama Venemaa kodanikuühiskonna ja vaba meedia toetamist ja tegema nendega rohkem koostööd ning andma ka edaspidi sõja eest põgenevatele venelastele, keda nende režiimivastasuse eest taga kiusatakse, ELis kaitset ja ajutist peavarju; tunnustab tööd, mida on teinud Ukraina ja rahvusvahelised ajakirjanikud, kes räägivad maailmale Ukraina sõjast tõtt, riskides selleks sageli eluga; nõuab, et uuritaks Venemaa kuritegusid Ukrainas tegutsevate ajakirjanike vastu ja nende isikute tegevust, kes on seotud kuritegelike desinformatsioonikampaaniatega, mis on Ukraina-vastase täiemahulise sõja lahutamatu osa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et Venemaa praegune agressioonisõda Ukraina vastu toob esile vajaduse nõukogude režiimi kuritegude põhjaliku ajaloolise ja õigusliku hindamise ning läbipaistva avaliku arutelu järele, eelkõige Venemaal endas, sest vastutuse ja õigluse puudumine toob kaasa üksnes sarnaste kuritegude kordumise; |
| --- | --- |

17.

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, Euroopa Nõukogule, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile, ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroole, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametile, Rahvusvahelisele Punase Risti Komiteele, Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule, Venemaa Föderatsiooni presidendile, valitsusele ja parlamendile ning Ukraina presidendile, valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0353.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0218.

(3)  ELT C 224, 8.6.2022, lk 104.

(4)  EÜT L 344, 28.12.2001, lk 93.

(5)  EÜT L 344, 28.12.2001, lk 70.

(6)  Nõukogu 15. juuni 2009. aasta ühine seisukoht 2009/468/ÜVJP, millega ajakohastatakse ühist seisukohta 2001/931/ÜVJP terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta ning tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2009/67/ÜVJP (ELT L 151, 16.6.2009, lk 45).

---

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/25 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/25

---

P9_TA(2022)0408

Piirkondliku stabiilsuse ja julgeoleku edendamine kogu Lähis-Idas

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2022. aasta resolutsioon piirkondliku stabiilsuse ja julgeoleku edendamise kohta kogu Lähis-Idas (2020/2113(INI))

(2023/C 167/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 8 ja 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 8 ja 21,

| — | võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühist seisukohta 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühist seisukohta 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (1),

| — | võttes arvesse oma 17. veebruari 2022. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamist käsitleva 2021. aasta aruande kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. veebruari 2022. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamist käsitleva 2021. aasta aruande kohta (2),

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 16. juuni 2021. aasta aruannet „ÜVJP aruanne – meie prioriteedid 2021. aastal“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 16. juuni 2021. aasta aruannet „ÜVJP aruanne – meie prioriteedid 2021. aastal“,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsiooni Lähis-Idas (UNRWA) 17. novembri 2021. aasta ühisdeklaratsiooni Euroopa Liidu toetuse kohta UNRWA-le (2021–2024), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsiooni Lähis-Idas (UNRWA) 17. novembri 2021. aasta ühisdeklaratsiooni Euroopa Liidu toetuse kohta UNRWA-le (2021–2024),

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni 18. mai 2022. aasta ühisteatist strateegilise partnerluse kohta Pärsia lahe piirkonnaga (JOIN(2022)0013) ning nõukogu 20. juuni 2022. aasta järeldusi selle kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni 18. mai 2022. aasta ühisteatist strateegilise partnerluse kohta Pärsia lahe piirkonnaga (JOIN(2022)0013) ning nõukogu 20. juuni 2022. aasta järeldusi selle kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 10. septembri 2012. aasta resolutsiooni 66/290 2005. aasta maailma tippkohtumise järelduste inimeste julgeolekut käsitleva punkti 143 järelmeetmete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 10. septembri 2012. aasta resolutsiooni 66/290 2005. aasta maailma tippkohtumise järelduste inimeste julgeolekut käsitleva punkti 143 järelmeetmete kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 31. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni 1325 (2000) naiste, rahu ja julgeoleku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 31. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni 1325 (2000) naiste, rahu ja julgeoleku kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 25. septembri 2015. aasta resolutsiooni 70/1 „Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma““, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 25. septembri 2015. aasta resolutsiooni 70/1 „Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma““,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke,

| — | võttes arvesse oma 23. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta ELi välis- ja julgeolekupoliitikas (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta ELi välis- ja julgeolekupoliitikas (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0256/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0256/2022),

| A. | arvestades, et käesolevas raportis osutatud riigid laiemas Lähis-Ida piirkonnas, mis hõlmab Vahemere ja Pärsia lahe vahelist ala, on väga mitmekesised; arvestades, et see piirkond on ELi jaoks strateegiline, võttes arvesse selle geograafilist asukohta ja ühiseid sidemeid, ning nõuab pikaajalist lähenemisviisi ja kooskõlastatud poliitikat, võttes arvesse liidu eesmärke edendada rahu, julgeoleku ja inimõiguste kaitse väärtusi ranges kooskõlas rahvusvahelise õigusega; arvestades, et Euroopa ja laiema Lähis-Ida piirkonna stabiilsus ja julgeolek on üksteisest sõltuvad, ning arvestades, et piirkonnas valitsevat olukorda iseloomustavad praegu jätkuvad tugeva piirkondliku mõõtmega konfliktid ning see on habras ja väga murettekitav; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et käesolevas raportis osutatud riigid laiemas Lähis-Ida piirkonnas, mis hõlmab Vahemere ja Pärsia lahe vahelist ala, on väga mitmekesised; arvestades, et see piirkond on ELi jaoks strateegiline, võttes arvesse selle geograafilist asukohta ja ühiseid sidemeid, ning nõuab pikaajalist lähenemisviisi ja kooskõlastatud poliitikat, võttes arvesse liidu eesmärke edendada rahu, julgeoleku ja inimõiguste kaitse väärtusi ranges kooskõlas rahvusvahelise õigusega; arvestades, et Euroopa ja laiema Lähis-Ida piirkonna stabiilsus ja julgeolek on üksteisest sõltuvad, ning arvestades, et piirkonnas valitsevat olukorda iseloomustavad praegu jätkuvad tugeva piirkondliku mõõtmega konfliktid ning see on habras ja väga murettekitav;

| B. | arvestades, et Lähis-Ida piirkond seisab silmitsi ebastabiilsuse kolletega, mis on tingitud nii struktuursetest geopoliitilistest pingetest kui ka püsivatest sisemistest teguritest, nagu sotsiaal-majandusliku arengu probleemid, halb valitsemistava ja usuline radikalism; arvestades, et paljud Lähis-Ida riigid on seisnud silmitsi sõja, ebastabiilsuse ning sotsiaal- ja finantskriisiga; arvestades, et terroriorganisatsioonid on ära kasutanud ebastabiilsust ja julgeolekuolukorda ning põhjustanud paljude tsiviilelanike surma; arvestades, et selles keerulises olukorras ning ajaloolisi ja naabrussuhteid arvesse võttes on ELil keskne roll selle piirkonna stabiliseerimisele kaasaaitamisel; arvestades, et EL, kes on rahvusvaheline osaleja, peab suutma end kehtestada konstruktiivse partnerina, tuginedes vahendussuutlikkusele, et aidata kaasa Lähis-Ida piirkonna riikide stabiliseerimisele ja heaolule; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Lähis-Ida piirkond seisab silmitsi ebastabiilsuse kolletega, mis on tingitud nii struktuursetest geopoliitilistest pingetest kui ka püsivatest sisemistest teguritest, nagu sotsiaal-majandusliku arengu probleemid, halb valitsemistava ja usuline radikalism; arvestades, et paljud Lähis-Ida riigid on seisnud silmitsi sõja, ebastabiilsuse ning sotsiaal- ja finantskriisiga; arvestades, et terroriorganisatsioonid on ära kasutanud ebastabiilsust ja julgeolekuolukorda ning põhjustanud paljude tsiviilelanike surma; arvestades, et selles keerulises olukorras ning ajaloolisi ja naabrussuhteid arvesse võttes on ELil keskne roll selle piirkonna stabiliseerimisele kaasaaitamisel; arvestades, et EL, kes on rahvusvaheline osaleja, peab suutma end kehtestada konstruktiivse partnerina, tuginedes vahendussuutlikkusele, et aidata kaasa Lähis-Ida piirkonna riikide stabiliseerimisele ja heaolule;

| C. | arvestades, et ELi eri liikmesriikide mõju ja roll piirkonnas on väga ebavõrdne neile eriomaste ajalooliste, kultuuriliste ja sotsiaal-majanduslike sidemete tõttu; arvestades, et kõigil ELi liikmesriikidel on ühine eesmärk – julgeolek ja stabiilsus ning inimõiguste ja demokraatia edendamine; arvestades, et need erinevused võivad mõnikord õhutada piirkonna riikide vahel vastuolulisi või vastukäivaid arusaamu, samuti konkureerivaid strateegiaid, mis kahjustavad tugevalt sidusamat ja mõjusamat ELi lähenemisviisi; arvestades, et ELi poliitika on keskendunud üha enam rände- ja varjupaigaküsimustele ning terrorismivastasele võitlusele; arvestades, et ühistele probleemidele pikaajaliste strateegiate ja lahenduste pakkumiseks on vaja keskenduda ka ebastabiilsuse algpõhjustele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi eri liikmesriikide mõju ja roll piirkonnas on väga ebavõrdne neile eriomaste ajalooliste, kultuuriliste ja sotsiaal-majanduslike sidemete tõttu; arvestades, et kõigil ELi liikmesriikidel on ühine eesmärk – julgeolek ja stabiilsus ning inimõiguste ja demokraatia edendamine; arvestades, et need erinevused võivad mõnikord õhutada piirkonna riikide vahel vastuolulisi või vastukäivaid arusaamu, samuti konkureerivaid strateegiaid, mis kahjustavad tugevalt sidusamat ja mõjusamat ELi lähenemisviisi; arvestades, et ELi poliitika on keskendunud üha enam rände- ja varjupaigaküsimustele ning terrorismivastasele võitlusele; arvestades, et ühistele probleemidele pikaajaliste strateegiate ja lahenduste pakkumiseks on vaja keskenduda ka ebastabiilsuse algpõhjustele;

| D. | arvestades, et Pärsia lahe piirkonnas valitseb suuremat sorti riiklik, etniline ja religioosne rivaalitsemine, mis tõenäoliselt annab hoogu praegustele kriisidele, nagu Jeemenis, ja lisaks suurendab ka ebastabiilsust piirkonnas laiemalt; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Pärsia lahe piirkonnas valitseb suuremat sorti riiklik, etniline ja religioosne rivaalitsemine, mis tõenäoliselt annab hoogu praegustele kriisidele, nagu Jeemenis, ja lisaks suurendab ka ebastabiilsust piirkonnas laiemalt;

| E. | arvestades, et lahendamata konfliktid Liibüas ja Süürias on suureks probleemiks, mis takistab kogu piirkonna stabiilsust; arvestades, et nendes riikides on kohal kolmandad osalejad, nagu Iraan, Venemaa ja Türgi Süürias ning nendesse konfliktidesse on kaasatud sõjaväelised ja poolsõjaväelised rühmitused, nagu Venemaa Wagneri grupp; arvestades, et Jeemen on keset pikaleveninud poliitilist ja humanitaarkriisi, mida sõda on süvendanud, ning riiki on pidevalt voolanud relvi; arvestades, et 80 % elanikkonnast ehk 24,1 miljonit inimest vajab humanitaarabi ja kaitset; arvestades, et sõda Jeemenis on praegu maailma suurim humanitaarkriis; arvestades, et Iraagis ja Liibanonis jätkuvad sotsiaalsed ja poliitilised konfliktid, kus erinevad piirkondlikud jõud püüavad mõjutada kohalikku elanikkonda, et laiendada oma kontrolli; arvestades, et need konfliktid võivad edasi areneda; arvestades, et Iisraeli poolne jätkuv Palestiina territooriumide okupeerimine on endiselt ebastabiilsuse allikas; arvestades, et konfliktid piirkonnas mõjutasid miljonite kodust lahkuma sunnitud pagulaste elu, sealhulgas ligikaudu 14 miljonit palestiinlast (4), 7 miljonit süürlast (5), 2 miljonit iraaklast (6) ja 1,7 miljonit jeemenlast (7); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et lahendamata konfliktid Liibüas ja Süürias on suureks probleemiks, mis takistab kogu piirkonna stabiilsust; arvestades, et nendes riikides on kohal kolmandad osalejad, nagu Iraan, Venemaa ja Türgi Süürias ning nendesse konfliktidesse on kaasatud sõjaväelised ja poolsõjaväelised rühmitused, nagu Venemaa Wagneri grupp; arvestades, et Jeemen on keset pikaleveninud poliitilist ja humanitaarkriisi, mida sõda on süvendanud, ning riiki on pidevalt voolanud relvi; arvestades, et 80 % elanikkonnast ehk 24,1 miljonit inimest vajab humanitaarabi ja kaitset; arvestades, et sõda Jeemenis on praegu maailma suurim humanitaarkriis; arvestades, et Iraagis ja Liibanonis jätkuvad sotsiaalsed ja poliitilised konfliktid, kus erinevad piirkondlikud jõud püüavad mõjutada kohalikku elanikkonda, et laiendada oma kontrolli; arvestades, et need konfliktid võivad edasi areneda; arvestades, et Iisraeli poolne jätkuv Palestiina territooriumide okupeerimine on endiselt ebastabiilsuse allikas; arvestades, et konfliktid piirkonnas mõjutasid miljonite kodust lahkuma sunnitud pagulaste elu, sealhulgas ligikaudu 14 miljonit palestiinlast (4), 7 miljonit süürlast (5), 2 miljonit iraaklast (6) ja 1,7 miljonit jeemenlast (7);

| F. | arvestades, et UNRWA jätkab piirkondliku stabiilsuse ja rahu toetamist; arvestades, et UNRWA rahastamine ei ole piisav tema volituste täitmiseks, mis on mõnede maailma kõige kaitsetumate pagulaste inimarengu ja humanitaarabi jaoks keskse tähtsusega, ning seetõttu on ELi jätkuv toetus UNRWA-le ELi strateegia oluline element, et aidata kaasa julgeoleku, stabiilsuse ja arengu edendamisele piirkonnas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et UNRWA jätkab piirkondliku stabiilsuse ja rahu toetamist; arvestades, et UNRWA rahastamine ei ole piisav tema volituste täitmiseks, mis on mõnede maailma kõige kaitsetumate pagulaste inimarengu ja humanitaarabi jaoks keskse tähtsusega, ning seetõttu on ELi jätkuv toetus UNRWA-le ELi strateegia oluline element, et aidata kaasa julgeoleku, stabiilsuse ja arengu edendamisele piirkonnas;

| G. | arvestades, et ehkki USA peab piirkonda vähem tähtsaks, täidab ta jätkuvalt olulist rolli, sealhulgas otsese sõjalise ja julgeolekualase kohaloleku kaudu, mis on kahanenud, kuid millel on paljudes riikides endiselt täita otsustav roll; arvestades, et Venemaast on saanud piirkonnas sõjaline osaleja pärast seda, kui ta sekkus 2015. aastal Süüria režiimi toetamiseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ehkki USA peab piirkonda vähem tähtsaks, täidab ta jätkuvalt olulist rolli, sealhulgas otsese sõjalise ja julgeolekualase kohaloleku kaudu, mis on kahanenud, kuid millel on paljudes riikides endiselt täita otsustav roll; arvestades, et Venemaast on saanud piirkonnas sõjaline osaleja pärast seda, kui ta sekkus 2015. aastal Süüria režiimi toetamiseks;

| H. | arvestades, et 15. septembril 2020 leppisid Araabia Ühendemiraadid ja Bahrein kokku diplomaatiliste suhete normaliseerimises Iisraeliga, allkirjastades nn Aabrahami lepingud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 15. septembril 2020 leppisid Araabia Ühendemiraadid ja Bahrein kokku diplomaatiliste suhete normaliseerimises Iisraeliga, allkirjastades nn Aabrahami lepingud;

| I. | arvestades, et 27.–28. märtsil 2022 Iisraeli, Araabia Ühendemiraatide, Bahreini, Egiptuse ja Maroko vahel toimunud tippkohtumine, mille eesmärk oli luua uus piirkondlik julgeolekukäsitus ja suurendada nende koostööd ning millel osales ka USA riigisekretär, sillutas teed uuele piirkondlikule julgeolekukäsitusele; arvestades, et alates 2011. aastast on Iraan märkimisväärselt suurendanud oma mõju piirkonnas; arvestades, et 2021. aastal Al-Ulas toimunud Pärsia lahe koostöönõukogu iga-aastasel tippkohtumisel lõpetasid Saudi Araabia, Araabia Ühendemiraadid, Egiptus ja Bahrein peaaegu neli aastat kestnud Katari boikoteerimise; arvestades, et 2021. aastal on Saudi Araabia ja Iraani vahelised kõnelused ning kõrgetasemelised dialoogid Iraani ja Araabia Ühendemiraatide vahel aidanud piirkonnas pingeid leevendada; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 27.–28. märtsil 2022 Iisraeli, Araabia Ühendemiraatide, Bahreini, Egiptuse ja Maroko vahel toimunud tippkohtumine, mille eesmärk oli luua uus piirkondlik julgeolekukäsitus ja suurendada nende koostööd ning millel osales ka USA riigisekretär, sillutas teed uuele piirkondlikule julgeolekukäsitusele; arvestades, et alates 2011. aastast on Iraan märkimisväärselt suurendanud oma mõju piirkonnas; arvestades, et 2021. aastal Al-Ulas toimunud Pärsia lahe koostöönõukogu iga-aastasel tippkohtumisel lõpetasid Saudi Araabia, Araabia Ühendemiraadid, Egiptus ja Bahrein peaaegu neli aastat kestnud Katari boikoteerimise; arvestades, et 2021. aastal on Saudi Araabia ja Iraani vahelised kõnelused ning kõrgetasemelised dialoogid Iraani ja Araabia Ühendemiraatide vahel aidanud piirkonnas pingeid leevendada;

| J. | arvestades, et nii Ukraina kui ka Venemaa on juhtivad teravilja ja väetiste eksportijad põllumajandustoodete jaoks paljudes piirkonna riikides, mis on väga sõltuvad ja vähekindlustatud; arvestades, et Venemaa sõda Ukrainas ja Ukraina teravilja blokeerimine põhjustab nisu- ja teraviljapuudust ning võib suruda kuni 49 miljonit inimest näljahädaga sarnastesse tingimustesse; arvestades, et sõjaga seotud häired teravdavad juba niigi tõusvaid toiduhindu ja süvendavad vaesust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et nii Ukraina kui ka Venemaa on juhtivad teravilja ja väetiste eksportijad põllumajandustoodete jaoks paljudes piirkonna riikides, mis on väga sõltuvad ja vähekindlustatud; arvestades, et Venemaa sõda Ukrainas ja Ukraina teravilja blokeerimine põhjustab nisu- ja teraviljapuudust ning võib suruda kuni 49 miljonit inimest näljahädaga sarnastesse tingimustesse; arvestades, et sõjaga seotud häired teravdavad juba niigi tõusvaid toiduhindu ja süvendavad vaesust;

| K. | arvestades, et ELi liikmesriigid jätkavad relvade eksportimist piirkonna riikidesse; arvestades, et EL on vastu võtnud ühise seisukoha, milles sätestatakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (8); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ELi liikmesriigid jätkavad relvade eksportimist piirkonna riikidesse; arvestades, et EL on vastu võtnud ühise seisukoha, milles sätestatakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (8);

| L. | arvestades, et piirkonna riigid on ELi peamised kaubanduspartnerid ja nende kahe poole vahel on olulised majandussidemed; arvestades, et praegune ülemaailmne energiakriis, mida on süvendanud Venemaa sõda Ukrainas, on suurendanud kontakte Pärsia lahe koostöönõukogu ja teiste piirkonna riikidega seoses energiavarude impordiga ELi; arvestades, et potentsiaali on tihedamaks koostööks muudes valdkondades, nagu rohepööre, kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohanemine, turism, parem valitsemistava, haridus, kultuur ja inimõigused; arvestades, et Pärsia lahe strateegilise partnerluse ühisteatises on välja toodud mitmed ELi, Pärsia lahe koostöönõukogu ja teiste Pärsia lahe riikide ühist huvi pakkuvad valdkonnad; arvestades, et Pärsia lahe Araabia riigid on suurendanud oma rahvusvahelist humanitaar- ja arenguabi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et piirkonna riigid on ELi peamised kaubanduspartnerid ja nende kahe poole vahel on olulised majandussidemed; arvestades, et praegune ülemaailmne energiakriis, mida on süvendanud Venemaa sõda Ukrainas, on suurendanud kontakte Pärsia lahe koostöönõukogu ja teiste piirkonna riikidega seoses energiavarude impordiga ELi; arvestades, et potentsiaali on tihedamaks koostööks muudes valdkondades, nagu rohepööre, kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohanemine, turism, parem valitsemistava, haridus, kultuur ja inimõigused; arvestades, et Pärsia lahe strateegilise partnerluse ühisteatises on välja toodud mitmed ELi, Pärsia lahe koostöönõukogu ja teiste Pärsia lahe riikide ühist huvi pakkuvad valdkonnad; arvestades, et Pärsia lahe Araabia riigid on suurendanud oma rahvusvahelist humanitaar- ja arenguabi;

| M. | arvestades, et laiem Lähis-Ida on üks kliimamuutustest enim mõjutatud riike maailmas, kus temperatuur tõuseb kaks korda kiiremini kui maailma keskmine; arvestades, et selle piirkonna riigid seisavad silmitsi paljude keskkonnaprobleemidega, nagu kõrbestumine, elurikkuse vähenemine, mere- ja rannikualade reostus, õhusaaste ning veepuudus ja -kvaliteet, mida kliimamuutused teravdavad; arvestades, et liivatormide sagedus ja intensiivsus piirkonnas kasvab pidevalt; arvestades, et kliimast tingitud veepuudus, kõrbestumine ja toiduga kindlustamatus ohustavad inimeste turvalisust ning võivad piirkonnas süvendada olemasolevaid või põhjustada uusi konflikte; arvestades, et käimasoleva ülemaailmse energiakriisi ja Venemaa poolt Ukraina vastu peetava agressioonisõja taustal on vaja tihedamaid kontakte piirkonna partneritega; arvestades, et potentsiaali on tihedamaks koostööks muudes valdkondades, nagu rohepööre, parem valitsemistava ja inimõigused; arvestades, et Euroopa roheline kokkulepe võib luua kanaleid konstruktiivseks koostööks ELi ja selle piirkonna riikide vahel; arvestades, et EL peab oma kliimaeesmärkide täitmiseks importima taastuvenergiat; arvestades, et seoses ülemaailmsete jõupingutustega vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja loobuda fossiilkütustest peavad kogu Lähis-Ida riigid mitmekesistama oma majandust, mis sõltub tugevalt süsivesinike kaevandamisest ja nendega kauplemisest; arvestades, et 2021. aasta oktoobris lubasid Araabia Ühendemiraadid saavutada 2050. aastaks netonullheite, Saudi Araabia lubas saavutada 2060. aastaks netonullheite ning Katar lubas 2030. aastaks vähendada kasvuhoonegaaside heidet 25 %; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et laiem Lähis-Ida on üks kliimamuutustest enim mõjutatud riike maailmas, kus temperatuur tõuseb kaks korda kiiremini kui maailma keskmine; arvestades, et selle piirkonna riigid seisavad silmitsi paljude keskkonnaprobleemidega, nagu kõrbestumine, elurikkuse vähenemine, mere- ja rannikualade reostus, õhusaaste ning veepuudus ja -kvaliteet, mida kliimamuutused teravdavad; arvestades, et liivatormide sagedus ja intensiivsus piirkonnas kasvab pidevalt; arvestades, et kliimast tingitud veepuudus, kõrbestumine ja toiduga kindlustamatus ohustavad inimeste turvalisust ning võivad piirkonnas süvendada olemasolevaid või põhjustada uusi konflikte; arvestades, et käimasoleva ülemaailmse energiakriisi ja Venemaa poolt Ukraina vastu peetava agressioonisõja taustal on vaja tihedamaid kontakte piirkonna partneritega; arvestades, et potentsiaali on tihedamaks koostööks muudes valdkondades, nagu rohepööre, parem valitsemistava ja inimõigused; arvestades, et Euroopa roheline kokkulepe võib luua kanaleid konstruktiivseks koostööks ELi ja selle piirkonna riikide vahel; arvestades, et EL peab oma kliimaeesmärkide täitmiseks importima taastuvenergiat; arvestades, et seoses ülemaailmsete jõupingutustega vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja loobuda fossiilkütustest peavad kogu Lähis-Ida riigid mitmekesistama oma majandust, mis sõltub tugevalt süsivesinike kaevandamisest ja nendega kauplemisest; arvestades, et 2021. aasta oktoobris lubasid Araabia Ühendemiraadid saavutada 2050. aastaks netonullheite, Saudi Araabia lubas saavutada 2060. aastaks netonullheite ning Katar lubas 2030. aastaks vähendada kasvuhoonegaaside heidet 25 %;

| N. | arvestades, et mittekaasava valitsemisega seotud probleemid ning õigusriigi, inimõiguste ja põhivabaduste rikkumised, samuti terrorism, korruptsioon ja väline sekkumine piirkonnas on murettekitavad ja olulised ebastabiilsuse allikad; arvestades, et rahumeelsete poliitiliste opositsioonitegelaste, inimõiguste kaitsjate ja sotsiaalaktivistide vangistamine või piinamine mitmes riigis kogu piirkonnas on suurenenud vastusena õiguspärastele demokraatlikele püüdlustele ja sillutab teed edasistele konfliktidele; arvestades, et aruannete kohaselt registreeriti 2021. aastal seitsmes riigis – Egiptuses, Iraanis, Iraagis, Saudi Araabias, Süürias, Araabia Ühendemiraatides ja Jeemenis – 520 hukkamist, mis tähendab 2020. aastaga võrreldes 19 %-list kasvu; arvestades, et sügavalt juurdunud korruptsioon mõjutab negatiivselt tööhõivet, majanduskasvu ja arengut ning kahjustab riikide võimet täita oma kohustust edendada, austada ja kaitsta üksikisikute inimõigusi oma jurisdiktsioonis; arvestades, et maailma kõrgeim noorte töötuse tase ning poliitilise opositsiooni esindajate ja sotsiaalaktivistide vangistamine või piinamine kogu piirkonnas õhutavad pingeid ja konflikte; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et mittekaasava valitsemisega seotud probleemid ning õigusriigi, inimõiguste ja põhivabaduste rikkumised, samuti terrorism, korruptsioon ja väline sekkumine piirkonnas on murettekitavad ja olulised ebastabiilsuse allikad; arvestades, et rahumeelsete poliitiliste opositsioonitegelaste, inimõiguste kaitsjate ja sotsiaalaktivistide vangistamine või piinamine mitmes riigis kogu piirkonnas on suurenenud vastusena õiguspärastele demokraatlikele püüdlustele ja sillutab teed edasistele konfliktidele; arvestades, et aruannete kohaselt registreeriti 2021. aastal seitsmes riigis – Egiptuses, Iraanis, Iraagis, Saudi Araabias, Süürias, Araabia Ühendemiraatides ja Jeemenis – 520 hukkamist, mis tähendab 2020. aastaga võrreldes 19 %-list kasvu; arvestades, et sügavalt juurdunud korruptsioon mõjutab negatiivselt tööhõivet, majanduskasvu ja arengut ning kahjustab riikide võimet täita oma kohustust edendada, austada ja kaitsta üksikisikute inimõigusi oma jurisdiktsioonis; arvestades, et maailma kõrgeim noorte töötuse tase ning poliitilise opositsiooni esindajate ja sotsiaalaktivistide vangistamine või piinamine kogu piirkonnas õhutavad pingeid ja konflikte;

| O. | arvestades, et stabiilsuse ja julgeoleku määratlused on kindlalt seotud demokraatliku arengu ja õigusriigi austamisega; arvestades, et hiljutised poliitökonoomia uuringud (9) kinnitavad, et demokraatial on majanduslikult ja statistiliselt oluline positiivne mõju tulevasele SKP-le elaniku kohta, ning viitavad sellele, et pikaajaline SKP suureneb 25 aasta jooksul pärast demokratiseerimisprotsessi umbes 20–25 %; arvestades, et meedia mitmekesisuse ja ajakirjandusvabaduse piiramine on seda piirkonda veelgi destabiliseerinud, suurendades vägivalla edendamist ja demoniseerides kõiki opositsiooni hääli; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et stabiilsuse ja julgeoleku määratlused on kindlalt seotud demokraatliku arengu ja õigusriigi austamisega; arvestades, et hiljutised poliitökonoomia uuringud (9) kinnitavad, et demokraatial on majanduslikult ja statistiliselt oluline positiivne mõju tulevasele SKP-le elaniku kohta, ning viitavad sellele, et pikaajaline SKP suureneb 25 aasta jooksul pärast demokratiseerimisprotsessi umbes 20–25 %; arvestades, et meedia mitmekesisuse ja ajakirjandusvabaduse piiramine on seda piirkonda veelgi destabiliseerinud, suurendades vägivalla edendamist ja demoniseerides kõiki opositsiooni hääli;

| P. | arvestades, et UNICEFi andmetel moodustavad lapsed ja noored (vanuses 0–24 aastat) Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika piirkonnas praegu peaaegu poole piirkonna elanikkonnast; arvestades, et 2021. aasta araabia noorte uuringu kohaselt peetakse elukalliduse tõusu ja muid nn köögilaua probleeme piirkonna peamisteks takistusteks, sest üle kolmandiku noortest araablastest näeb vaeva, et eluga toime tulla; arvestades, et sadu Euroopa lapsi on peetud üle nelja aasta Al-Holi ja Al-Roj kinnipidamislaagrites; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et UNICEFi andmetel moodustavad lapsed ja noored (vanuses 0–24 aastat) Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika piirkonnas praegu peaaegu poole piirkonna elanikkonnast; arvestades, et 2021. aasta araabia noorte uuringu kohaselt peetakse elukalliduse tõusu ja muid nn köögilaua probleeme piirkonna peamisteks takistusteks, sest üle kolmandiku noortest araablastest näeb vaeva, et eluga toime tulla; arvestades, et sadu Euroopa lapsi on peetud üle nelja aasta Al-Holi ja Al-Roj kinnipidamislaagrites;

| Q. | arvestades, et ELi inimõiguste suuniseid, sealhulgas ELi suuniseid naiste- ja tütarlastevastase vägivalla ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse edendamise kohta, tuleks tugevdada ja need peaksid olema ELi selle piirkonna strateegia keskmes; arvestades, et naiste inimõigusi rikutakse süstemaatiliselt ning naisõiguslasi ahistatakse, hirmutatakse, peetakse kinni ja vangistatakse piirkonnas või neil keelatakse reisimine; arvestades, et aumõrvad on endiselt levinud paljudes laiema Lähis-Ida riikides ning paljud naised elavad jätkuvalt abieluvangis; arvestades, et naiste täielik kaasamine konfliktide ennetamisse ja lahendamisse on osutunud kasulikuks julgeoleku ja stabiilsuse edendamisel kogu maailmas; arvestades, et Pärsia lahe koostöönõukogus on viimastel aastatel pööratud suurt tähelepanu naiste esindatuse suurendamisele nii tööjõus kui ka kohalikes omavalitsustes ja parlamentides; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ELi inimõiguste suuniseid, sealhulgas ELi suuniseid naiste- ja tütarlastevastase vägivalla ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse edendamise kohta, tuleks tugevdada ja need peaksid olema ELi selle piirkonna strateegia keskmes; arvestades, et naiste inimõigusi rikutakse süstemaatiliselt ning naisõiguslasi ahistatakse, hirmutatakse, peetakse kinni ja vangistatakse piirkonnas või neil keelatakse reisimine; arvestades, et aumõrvad on endiselt levinud paljudes laiema Lähis-Ida riikides ning paljud naised elavad jätkuvalt abieluvangis; arvestades, et naiste täielik kaasamine konfliktide ennetamisse ja lahendamisse on osutunud kasulikuks julgeoleku ja stabiilsuse edendamisel kogu maailmas; arvestades, et Pärsia lahe koostöönõukogus on viimastel aastatel pööratud suurt tähelepanu naiste esindatuse suurendamisele nii tööjõus kui ka kohalikes omavalitsustes ja parlamentides;

| R. | arvestades, et LGBTI kogukonna liikmed on kogu piirkonnas jätkuvalt repressioonide ja vägivalla ohvrid ning surmanuhtlus kehtib endiselt paljudes piirkonna riikides; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et LGBTI kogukonna liikmed on kogu piirkonnas jätkuvalt repressioonide ja vägivalla ohvrid ning surmanuhtlus kehtib endiselt paljudes piirkonna riikides;

| S. | arvestades, et usulisi ja etnilisi vähemusi – sealhulgas kristlasi – kiusatakse jätkuvalt taga paljudes Lähis-Ida riikides, ning arvestades, et tuleks tagada, et nad saavad oma õigusi ja vabadusi täielikult kasutada; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et usulisi ja etnilisi vähemusi – sealhulgas kristlasi – kiusatakse jätkuvalt taga paljudes Lähis-Ida riikides, ning arvestades, et tuleks tagada, et nad saavad oma õigusi ja vabadusi täielikult kasutada;

| T. | arvestades, et hiljutised sündmused Iraanis on põhjustanud juba varem valitsenud inimõiguste kriisi süvenemise; arvestades, et pärast Mahsa Amini surma on kogu riigis puhkenud massimeeleavaldused ning Iraani ametivõimud on reageerinud vastuvõetamatute repressiivsete meetmetega, mis on suunatud eelkõige naistele, kes protesteerivad kuritarvituste ja süsteemse diskrimineerimise vastu; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et hiljutised sündmused Iraanis on põhjustanud juba varem valitsenud inimõiguste kriisi süvenemise; arvestades, et pärast Mahsa Amini surma on kogu riigis puhkenud massimeeleavaldused ning Iraani ametivõimud on reageerinud vastuvõetamatute repressiivsete meetmetega, mis on suunatud eelkõige naistele, kes protesteerivad kuritarvituste ja süsteemse diskrimineerimise vastu;

Praegune olukord

| 1. | rõhutab, et praegust olukorda laiemas Lähis-Ida piirkonnas iseloomustavad jätkuvad konfliktid, sealhulgas halvavad piirkondliku mõõtmega varikonfliktid ja mitme allikaga kriisid, mis muudab ülemaailmse Euroopa strateegia väljatöötamise eriti keeruliseks, kuna iga panus peab olema mitmemõõtmeline ja kohandatud iga olukorra eripäradega, säilitades samas sidusa piirkondliku ja rahvusvahelise mõõtme; rõhutab, et ELi liikmesriigi või muude väliste osapoolte, eelkõige Venemaa kaasamine peab olema suunatud konfliktide lahendamisele ning julgeoleku ja stabiilsuse suurendamisele; märgib, et oma pikaajalise strateegia kindlaksmääramisel peab EL võtma lisaks jätkuvatele konfliktidele arvesse ka varjatud konflikte, et tegeleda piirkonna ebastabiilsuse algpõhjustega; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab heameelt ELi jõupingutuste üle edendada Lähis-Ida piirkonnas demokraatiat, õigusriiki, inimõigusi, majandusarengut ja põhivabadusi ning nõuab, et EL soodustaks veelgi rohkem poliitilisi ja majanduslikke reforme igas riigis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et EL edendab rahu ja stabiilsuse tegevuskava ning on valmis pakkuma tihedamat koostööd ning jagama meetodeid, kogemusi ja parimaid tavasid konfliktide ennetamise, vahendamise ja terrorismivastase võitluse valdkonnas nii kahepoolselt kui ka piirkondlikult; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et ELil on Lähis-Idas oma huvid, sest see on valdkond, mis on suure tähelepanu all ja mis mõjutab ELi ja selle kodanike julgeolekut, nimelt rahu, stabiilsuse ja pingete leevendamise edendamine laiemas piirkonnas, võitlus kliimamuutuste vastu, koostöö puhta energia tootmisel, mitmepoolsuse edendamine ja rakendamine, inimõiguste austamise, õigusriigi ja hea valitsemistava edendamine, jõukuse suurendamine, kasvavate ülemaailmsete arengu- ja humanitaarvajaduste rahuldamine ning ülemaailmse tervise edendamine, rõhutab, et ELi julgeolek ja Lähis-Ida julgeolek on üksteisest vastastikku sõltuvad ning et ELi rahastamisvahendid, nagu Euroopa rahutagamisrahastu ning naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“, ning piirkonnale suunatud humanitaarabi ja -operatsioonid peaksid aitama oluliselt kaasa piirkonna stabiilsusele ja heaolule; rõhutab, et asjaomased ELi ametiasutused vastutavad jätkuvalt finantsvastutuse ja läbipaistvuse tagamise eest, tuginedes olemasolevale tulemusjuhtimise ja aruandlussüsteemi metoodikale, ning et ELi rahalisi vahendeid ei tohi suunata terroristlikele organisatsioonidele või tegevustele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et ülemaailmsed ja piirkondlikud osalejad, kes ei seo mingil viisil oma toetust hea valitsemistava põhimõtetega, mida EL edendab, tõhustavad üha enam oma jõupingutusi, eelkõige sõjalises valdkonnas ja Aafrika riikide puhul, ning nõrgestavad rahuvalveks vajalikke mitmepoolseid mehhanisme; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et alates 2011. aasta araabia kevadest on piirkonnas toimunud ajaloolised muutused; rõhutab siiski, et järgnenud ebastabiilsus on muu hulgas põhjustatud teatud autoritaarsete režiimide otsusest kasutada rahumeelsete protestide ja kriitika vastu vägivalda; on seisukohal, et polariseerumise kasv kahjustab ELi eesmärke stabiilsuse ja julgeoleku valdkonnas; nõuab, et EL edendaks ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu institutsioonidevahelise partnerluse ja Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluse kaudu mitmepoolsust ja piirkondlikku integratsiooni laiemas Lähis-Idas, sealhulgas tugevaid parlamentidevahelisi suhteid; julgustab ELi samaaegselt tõhustama kahepoolseid arutelusid ja partnerlussuhteid kõigi sidusrühmadega, kes on tõsiselt pühendunud rahu ja stabiilsuse tagamisele piirkonnas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab olulist rolli, mida EL võiks täita, tehes kahepoolsel, piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil tihedat koostööd piirkonna partneritega, sealhulgas kodanikuühiskonna, rahumeelsete opositsiooniliikumiste, ametiühingute ja äriringkondadega, et aidata kujundada ühist vastust stabiilsuse ja arengu saavutamisele, mis on stabiilsuse edendamise võti; tunnustab sellega seoses piirkondlike osalejate, näiteks Iraagi, Kuveidi, Omaani ja Katari jõupingutusi edendada konstruktiivset piirkonnasisest diplomaatilist tegevust, sealhulgas selliste algatuste kaudu nagu 2021. aasta Bagdadi koostöö- ja partnerluskonverents ning Iraagi vahendatud Iraani ja Saudi Araabia vahelised normaliseerimiskõnelused; nõuab, et EL toetaks võimalusel neid diplomaatilisi jõupingutusi ning ergutaks piirkondlikku isevastutust ja vastutust pingete leevendamise eest; nõuab seetõttu koostöö tõhustamist piirkondlike organisatsioonidega, nagu Pärsia lahe koostöönõukogu ja Araabia Liiga; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kiidab heaks ühisteatise strateegilise partnerluse kohta Pärsia lahe riikidega, et edendada laiaulatuslikku koostööd Pärsia lahe koostöönõukogu riikidega eri valdkondades; peab teatist oluliseks sammuks, et tunnustada Pärsia lahe Araabia riikide rolli piirkonnas ning seada ELi ja Pärsia lahe piirkonna vahelised suhted uuele alusele; arvab, et teatis oleks saanud kasu sellise poliitika väljatöötamisest, mille eesmärk on kõrvaldada praegune usalduse puudumine Pärsia lahe eri sidusrühmade, sealhulgas Pärsia lahe koostöönõukogu, Iraagi ja Iraani vahel; on seisukohal, et EL peaks piirkonnas usalduse suurendamise vahendina toetama piirkondlike osalejate vahelist probleemipõhist koostööd ühiste probleemide lahendamisel, nagu kliimamuutused, loodusõnnetused, kaubandus ja kestliku arengu eesmärgid; tunnustab koostöö keskset rolli rohepöördel, kuid tunneb puudust kriitilisemast suhtumisest asjaomaste riikide puudustesse inimõiguste valdkonnas ning probleemsesse välis- ja julgeolekupoliitikasse; palub ELil ja selle liikmesriikidel rõhutada, et tihedam partnerlus Pärsia lahe riikidega peaks olema seotud selgete inimõigustealaste kriteeriumidega, sealhulgas vastutusele võtmisega sõjakuritegude eest Jeemenis, naiste õigustega, väljendus- ja ühinemisvabadusega, inimõiguste kaitsjate vabastamisega, surmanuhtluse moratooriumiga, võõrtöötajate õigustega ning rahvusvahelistel foorumitel ühtlustamisega; väljendab heameelt ühisteatises esitatud ettepaneku üle tugevdada ELi ja Pärsia lahe riikide vahelist koostööd rahvusvahelise humanitaar- ja arenguabi rahastamisel; kutsub komisjoni üles julgustama Pärsia lahe doonorriike suunama oma humanitaar- ja arenguabi rohkem mitmepoolsete institutsioonide kaudu (10), kuna nende abi on peamiselt kahepoolne ja ainult 1–6 % abist läheb mitmepoolsetele institutsioonidele; soovitab komisjonil pakkuda vastavatele riikidele abi, et nende abi eesmärgid uuesti läbi vaadata ning tõhustada koostööd ja koordineerimist nii nende endi vahel kui ka nende ja ELi vahel; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mõistab hukka alates 2015. aastast jätkuvad vägivaldsed rünnakud Jeemeni rahva vastu, mis on põhjustanud tuhandeid surmajuhtumeid, olulise tsiviiltaristu hävitamise ja laialdase näljahäda; tuletab meelde, et Jeemeni konflikti ei ole võimalik lahendada sõjaliselt ja et kriisi saab kestlikult lahendada vaid Jeemeni juhitava ja Jeemeni omalusega kaasava läbirääkimisprotsessi abil, milles osalevad kõik Jeemeni ühiskonna rühmad ja konfliktiosalised; kutsub ELi liikmesriike üles peatama Jeemeni sõjas kasutatavate relvade ekspordi, võttes arvesse tõsist rahvusvahelise humanitaarõiguse või humanitaarõiguse rikkumise ohtu; mõistab hukka märkimisväärses koguses relvade ja komponentide tarnimise Iraani üksikisikute ja üksuste poolt Houthi liikumisele; kiidab heaks ÜRO vahendatud vaherahu väljakuulutamise 2022. aasta aprillis Jeemenis Saudi Araabia juhitud koalitsiooni ja Iraani toetatud Houthi mässuliste vahel ning selle pikendamise 2022. aasta juunis; rõhutab, et vaherahu peaks olema esimene samm, et valmistada ette eeldused usaldusväärseteks rahukõnelusteks Jeemeni osapoolte vahel, mis peaksid viima sõja ja ühe maailma suurima humanitaarkatastroofi lõpetamiseni; rõhutab, et konflikti ei saa tõeliselt lahendada ilma väidetavate sõjakuritegude eest vastutusele võtmiseta; kutsub kõiki osalisi üles austama vaherahu ja alustama heas usus läbirääkimisi, et saavutada elujõuline poliitiline ja julgeolekukord, kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2216 (2015), Al-Hudaydah’ kokkuleppe ÜRO toetusmissiooni ühise rakendamise mehhanismidega ja ülemaailmse vaherahuga, nagu nõutakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2532 (2020); juhib tähelepanu Jeemeni sõjast põhjustatud humanitaarkatastroofile, mis on kestnud alates 2016. aastast; kutsub kõiki osapooli üles järgima rahvusvahelist humanitaarõigust ja täielikult osalema ÜRO juhitavates rahukõnelustes; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab sügavat muret pingete suurenemise, sealhulgas välissekkumise pärast Iraagis, mis ohustab riigi ülitähtsate riigiasutuste tööd; kutsub kõiki osapooli üles rakendama ülimat vaoshoitust ja jääma rahulikuks, sest on äärmiselt oluline, et kõik osalised väldiksid mis tahes tegevusi, mis võivad viia edasise vägivallani; kordab, et EL toetab vankumatult Iraagi julgeolekut, stabiilsust ja suveräänsust; väljendab muret olukorra pärast Iraagis ja rõhutab rahva sügavat pettumust püsiva korruptsiooni pärast riigis; ergutab ELi ja selle liikmesriike aitama kaasa stabiilsusele Iraagis, toetades konfliktijärgset taastamist ja lepitamist ning vastutustundlikku institutsioonide ülesehitamist, et kaitsta riiki geopoliitilise rivaalitsemise eest ja ületada laienevad sotsiaalsed lõhed; rõhutab, et kultuuripärandi hävitamise ning kunstiteoste ja muude kultuuriväärtuste rüüstamise probleemiga relvastatud konfliktide ajal tuleb tegeleda nii taasülesehitamise kui ka tagastamise seisukohast, et kaitsta ja tagada kultuuripärandi terviklikkust ning ühiskondade, kogukondade, rühmade ja üksikisikute identiteeti; märgib ELi nõuandemissiooni tähtsust Iraagis; rõhutab siiski, et see peab koostöös Iraagi ametiasutustega end ise reformima, et suurendada oma mõju kohapeal; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuletab meelde, et Liibanoni konflikt on poliitiliste osalejate klientelismi ning sügavale juurdunud korruptsiooni tagajärg ning et igasugune ELi rahaline abi peab sõltuma demokraatlikust ja kaasavast valitsusest, kes võtab korruptsiooni vastu selge seisukoha; väljendab sügavat muret Liibanoni poliitilise, majandus-, finants- ja sotsiaalkriisi süvenemise pärast, mis põhjustab kogu elanikkonnale jätkuvalt kannatusi; tunneb heameelt Liibanoni parlamendivalimiste üle, mis toimusid 15. mail 2022, ning nõuab kiiret ja kaasavat uue valitsuse moodustamist, mis on missioonipõhine, usaldusväärne ja vastutustundlik ning välismõjutusteta; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles jätkuvalt avaldama Liibanoni poliitilistele esindajatele tugevat survet reformide läbiviimiseks, muu hulgas seades ulatusliku struktuuritoetuse tingimuseks tegelike muutuste elluviimise; kutsub samal ajal ELi ja selle liikmesriike üles suurendama Liibanoni rahvale antavat humanitaarabi koos põhiliste avalike teenuste toetamisega ning toetama rohujuuretasandi organisatsioone ja kodanikuühiskonda; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab Süüria režiimi erilist vastutust; rõhutab Venemaa erilist vastutust ÜRO Julgeolekunõukogu alalise liikmena, kui ta kasutas alates 2011. aastast 18 korral oma vetoõigust ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide suhtes, mille eesmärk on leida Süüria kriisile poliitiline lahendus; väljendab heameelt Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni 2021. aasta aprilli otsuse üle peatada Süüria liikmete osalemine organisatsioonis; tuletab meelde, et Süüria kodusõda on aastakümnete jooksul üks piirkonna kõige surmavamaid konflikte, mille tagajärjel on hukkunud pool miljonit inimest ja sunnitud ümber asuma 14 miljonit süürlast; tuletab meelde inimtragöödiat, mille on põhjustanud enam kui poole Süüria elanikkonna riigisiseselt ja pagulastena ümberasustamine kogu piirkonnas ja Euroopas; rõhutab vajadust lõpetada Süüria eri osade jätkuv okupeerimine piirkondlike osalejate poolt; rõhutab vajadust leida Süüria jätkuvale konfliktile lahendus, mis põhineks demokraatial ning riigi suveräänsusel ja territoriaalsel terviklikkusel; rõhutab, et see lahendus tuleb saavutada dialoogi kaudu; kiidab heaks ELi, selle liikmesriikide ja kodanikuühiskonna kõik jõupingutused inimsusvastaste kuritegude dokumenteerimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks ning nõuab, et EL suurendaks jõupingutusi karistamatuse lõpetamiseks; märgib, et konflikti algusest saati ei ole lahendatud selle ühtegi peamist tekkepõhjust, samas kui piirkondlikud pinged on kasvanud ja Süüria majanduskriis on veelgi süvenenud, põhjustades tsiviilelanikele kohutavaid kannatusi; väljendab heameelt ELi rahalise toetuse üle Türgile, Liibanonile ja Jordaaniale Süüria pagulaste vastuvõtmiseks; tuletab meelde, et Süüria ei ole turvaline tagasipöördumisriik seitsmele miljonile pagulasele, kes on alates 2011. aastast sealt repressioonide ja konfliktide eest põgenenud; rõhutab, et Daeshi/ISISe lüüasaamise tagamine on endiselt ülemaailmse koalitsiooni peamine prioriteet Daeshi/ISISe alistamisel, sest vaatamata hiljutistele tagasilöökidele selle juhtkonnas jätkab Daesh/ISIS rünnakuid ja kujutab endast jätkuvat piirkondlikku ja ülemaailmset ohtu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub ELi liikmesriike üles täitma oma kohustust viivitamata repatrieerida oma kodanikke, nii alaealisi kui ka nende emasid, keda on Põhja- ja Ida-Süüria Autonoomse Administratsiooni Al-Holi ja Al-Roj kinnipidamislaagrites rohkem kui neli aastat kinni peetud; on seisukohal, et kui emad või isad kannavad kriminaalvastutust, tuleks nad liikmesriiki tagasipöördumisel vastutusele võtta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et stabiilne, turvaline, ühtne ja jõukas Liibüa on ELi prioriteet; soovitab sellega seoses, et EL jääks riigi jätkuvates võimuvõitlustes neutraalseks, eriti pärast hiljutist võitlust; rõhutab, et EL peaks toetama projekte, mille eesmärk on suurendada töökohtade loomist, eriti Fezzani piirkonnas, millel oleks oluline roll riigi stabiliseerimisel; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et ELi pikaajaline pühendumus asjakohastele ÜRO resolutsioonidele ja parlamendi eelmisele, 17. veebruari 2022. aasta resolutsioonile ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamise kohta on ELi seisukoht Iisraeli-Palestiina konflikti suhtes ning pikaajaline kohustus tagada õiglane ja terviklik lahendus, mis põhineb kahe riigi kooseksisteerimisel; rõhutab lisaks, et kooskõlas rahvusvahelise õigusega takistavad ebaseaduslikud asundused kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse kui Euroopa Liidu väljakujunenud poliitika kehtestamist; tuletab meelde, et muu hulgas on stabiilsuse eeltingimuseks rahukõnelused Iisraeli ja Palestiina omavalitsuse vahel konflikti lõplikuks lahendamiseks, mis põhineb 1967. aasta piiridel ning võimaldab mõlemal riigil elada kõrvuti rahus ja turvaliselt; väljendab veel kord sügavat muret kiiresti halveneva humanitaarolukorra pärast Gaza sektoris ning nõuab, et viivitamata kaotataks kõik inimeste ja kaupade liikumist piiravad meetmed, mille Iisrael on sealsel territooriumil kehtestanud ning millel on elanikkonnale laastav mõju; kutsub komisjoni ja nõukogu üles takistama mõlema poole igasugust tegevust, mis õõnestab kahe riigi kooseksisteerimisel põhinevat lahendust, näiteks asunduste laiendamist; mõistab sügavalt hukka jätkuva vägivalla, terroriaktid ja vägivallale õhutamise, mis on rahumeelse kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse edendamisega põhimõtteliselt kokkusobimatud; rõhutab Palestiina valimiste korraldamise tähtsust; nõuab, et EL pööraks erilist tähelepanu Iisraeli-Palestiina konfliktile selle erakordse kestuse ja praeguste väljavaadete tõttu, mis ei võimalda realistlikku teed stabiilsuse saavutamiseks kogu Lähis-Idas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | võtab teadmiseks suhete normaliseerumise ühelt poolt Araabia Ühendemiraatide, Bahreini, Maroko ja Sudaani ning teiselt poolt Iisraeli vahel; julgustab piirkondlikku koostööd ning toetab Iisraeli ja Araabia riikide suhete normaliseerimist, edendades Palestiina omavalitsuse täielikku kaasamist kooskõlas ELi ja USA jõupingutustega saavutada piirkonnas rahu, julgeolek ja stabiilsus ning vastavalt ÜRO raamistikule, Araabia rahualgatusele ja Oslo kokkulepetele; nõuab, et selle hooga edendataks dialoogi ja koostööd piirkonnas, et toetada Lähis-Ida rahuprotsessi ja kahe riigi kooseksisteerimisel põhinevat lahendust ning rahvusvahelise õiguse austamist; märgib, et Aabrahami lepingud on tegur piirkonna riikidevaheliste suhete ümberkorraldamisel, mida tuleb arvesse võtta Euroopa strateegia väljatöötamisel, mille eesmärk on aidata kaasa piirkonna stabiliseerimisele; kutsub komisjoni ja nõukogu üles uurima koos vastavate Araabia riikidega, kuidas nende suhete normaliseerimise lepingud Iisraeliga võivad soodustada kahe riigi kooseksisteerimisel põhinevat lahendust; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kinnitab veel kord Palestiina pagulaste abiorganisatsiooni olulist panust stabiilsusesse ja julgeolekusse kasvavate humanitaar- ja arenguvajaduste keerulisel taustal ning kutsub ELi ja laiemat rahvusvahelist üldsust üles tagama Palestiina pagulaste abiorganisatsioonile piisavat toetust nii poliitiliselt kui ka rahaliselt, et tagada tema volituste täitmine ning pidades silmas tema volituste pikendamist ÜRO Peaassambleel 2022. aastal; rõhutab, et ELi rahastamist ei tohi peatada ilma tõenditeta väärkasutuse kohta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid tegeleksid piirkonna stabiilsuse nimel Ukraina vastu suunatud Venemaa agressiooni tagajärgedega ülemaailmsele toiduainetega varustamisele ja hindadele; kutsub komisjoni üles käsitlema esmajärjekorras Venemaa Ukraina-vastase agressiooni mõju teatavatele laiema Lähis-Ida riikidele, pidades esmatähtsaks suure impordisõltuvuse ja sotsiaalkindlustuse puudumise tõttu vähimkindlustatud riike ning tagades, et rahaline toetus toob otsest kasu vähimkaitstud rühmadele; rõhutab, et konflikt Ukrainas võib süvendada inflatsioonisurvet, mille on juba põhjustanud COVID-19 pandeemia, ning seega suurendada toidu- ja humanitaarkriisi Lähis-Ida kõige sõltuvamates riikides; |
| --- | --- |

18.

Stabiilsuse ja julgeoleku võimalused

| 19. | rõhutab, et igasugune koostöö peab põhinema inimeste turvalisusel põhineval lähenemisviisil ning rahvusvahelise õiguse, reeglitel põhineva maailmakorra ning inimõiguste ja demokraatia edendamise ühistel eesmärkidel; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub kõiki ELi liikmesriike üles vältima enda kaasatõmbamist piirkondlikusse rivaalitsemisse; rõhutab, et pidades silmas käimasolevaid konflikte ja teateid siserepressioonidest, võib relvaeksport teatavatesse Lähis-Ida piirkonna riikidesse olla vastuolus nõukogu ühises seisukohas 2008/944/ÜVJP sätestatud ELi seisukohaga; nõuab, et tagataks piirkonda suunatud relvaekspordi järelevalve liikmesriikide vahelise konsultatsioonimehhanismi kaudu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | taunib asjaolu, et naaberriigid sekkuvad liiga sageli üksteise sisekriisidesse ja et selline sekkumine – olgu see siis poliitiline või isegi sõjaline – on kahjulik, põhjustab piirkonna riikidevaheliste suhete pikaajalist halvenemist ja takistab konfliktide lahendamist; kutsub piirkonna kolmandaid riike üles hoiduma relvade eksportimisest riikidesse, mida mõjutavad sisekonfliktid või võitlejad, ning sekkumast sõjaliselt teistes konfliktis olevates riikides regulaarvägede või poolsõjaväeliste rühmituste abil, kuna sellised sekkumised soodustavad piirkonna destabiliseerimist, õõnestavad riigi struktuure ja toetavad erinevate ideoloogiliste suunitlustega võitlejate kogumit; mõistab sellega seoses hukka Türgi jätkuvad Iraagi suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse rikkumised; mõistab samuti hukka Iraani hiljutise ballistiliste rakettide ja droonirünnakute kasutamise Iraagi Kurdistani piirkonna vastu kui Iraagi suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse põhjendamatu rikkumise; on kindlalt vastu droonide kasutamisele kohtuvälistes ja eksterritoriaalsetes tapmistes ning nõuab tööle pühendumist asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel ülemaailmse keelustamise nimel; rõhutab eelkõige ohte, mis on seotud autonoomsete ja kaugjuhitavate süsteemide kasutamisega sellisteks operatsioonideks; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nõuab, et EL kasutaks täiel määral ära oma uusi koostöö ja rahalise toetuse vorme, nagu naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“ ning Euroopa rahutagamisrahastu, tegutsedes kooskõlas juba kehtestatud juhtpõhimõtetega ning viisil, mis edendab stabiilsust ja inimarengut; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tunnustab ELi võetud kohustust luua Lähis-Idas massihävitusrelvadest vaba tsoon kooskõlas tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osaliste 1995. aasta läbivaatamise ja pikendamise konverentsi resolutsiooniga Lähis-Ida kohta ning ELi poolt usalduse suurendamise meetmete edendamist, et toetada selle protsessi täielikku, kontrollitavat ja pöördumatut läbiviimist; väljendab sügavat muret tuumarelvade võimaliku leviku pärast piirkonnas ning nõuab, et EL ja selle liikmesriigid aktiveeriksid ja tõhustaksid kõiki diplomaatilisi jõupingutusi selle vältimiseks ja sellele nähtusele lõpu tegemiseks; märgib, et Iisrael kui tuumarelva leviku tõkestamise lepingu mitteosaline on olnud pikka aega oma tuumastaatuse suhtes ebamäärane; kutsub Iisraeli üles allkirjastama tuumarelva leviku tõkestamise lepingu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mõistab kõige karmimalt hukka Iraani julmad repressioonid rahumeelsete meeleavaldajate vastu pärast seda, kui Iraani ametivõimud mõrvasid 21-aastase Mahsa Amini selle eest, et ta ei järginud režiimi kohustuslikku riietumisreeglistikku; väljendab suurimat imetlust, austust ja toetust naistele ja meestele, kes on rahumeelselt protestinud põhiõiguste ja -vabaduste eest, nagu naise õigus mitte kanda pearätti; väljendab heameelt nõukogu täiendavate sihipäraste sanktsioonide üle Iraani režiimi kõrgete ametnike vastu, kes on seotud repressioonidega, sealhulgas Islami Revolutsioonilise Kaardiväe (Islamic Revolutionary Guard Corps), moraalipolitsei ja suurenenud veebitsensuuri tõttu teabeministri vastu; kinnitab, et parlament peaks peatama ametlikud kohtumised Iraani ametnikega seni, kuni kehtivad kuue Euroopa Parlamendi liikme suhtes kehtestatud Iraani sihipärased sanktsioonid; kordab oma toetust ühisele laiaulatuslikule tegevuskavale, nõudes samas laiaulatuslikumat kokkulepet, mis käsitleb Iraani raketiprogrammi; mõistab sügavalt hukka Iraani jätkuva toetuse repressiivsele režiimile Süürias ja Hezbollah’le Liibanonis ning sõjaliste droonide ja rakettide ekspordi Venemaale, vaatamata Ukraina-vastasele agressioonisõjale; |
| --- | --- |

24.

| 25. | võtab teadmiseks Lähis-Ida piirkonnaga tehtava energiaalase koostöö strateegilise mõõtme; rõhutab vajadust mitmekesistada ELi energiaallikaid ning kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles hindama nafta, gaasi või vesiniku ELi importimise lepingute mõju julgeolekule; rõhutab, et piirkondlik stabiilsus ja heaolu on ELi peamine eesmärk, arvestades piirkonna tähtsust ELi energiaallikate mitmekesistamisel; nõuab, et EL mitte ainult ei asendaks Venemaalt pärit gaasi ja nafta importi süsivesinike tarnetega laiemast Lähis-Idast, vaid kasutaks ära võimalust vähendada enne 2022. aastat sõltuvust Venemaa gaasist kahe kolmandiku võrra, et vähendada ELi liigset sõltuvust fossiilkütustest ning suurendada investeeringuid energiatootmisse taastuvatest energiaallikatest, ja elektrivõrkude ühendatusse; nõuab, et EL suurendaks Euroopa rohelise kokkuleppe alast koostööd laiema Lähis-Idaga; nõuab, et EL ergutaks ja toetaks piirkonna riike nende kliimaeesmärkide saavutamisel, eelkõige kasutades ära nende suurt taastuvenergia tootmisvõimsust; on seisukohal, et piirkonna sõltuvus süsivesinike kaevandamisest ja nendega kauplemisest ohustab selle tulevast stabiilsust; nõuab, et EL rõhutaks rohepöörde alasest koostööst saadavat vastastikust kasu, eelkõige kestliku majanduskasvu eeliseid võrreldes nende partneritega piirkonnas; kutsub ELi üles kaaluma taastuvenergia partnerluse loomist laiema Lähis-Idaga; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab vajadust võidelda terroriorganisatsioonide ja terroristliku tegevuse rahastamise vastu; rõhutab, et EL peab aitama peatada rahapesu ja tõkestada ebaseaduslikke rahavooge, võttes vastu selge strateegia, et tegeleda puudustega mitme piirkonna riigi selliste vahendite kontrollimisel; taunib asjaolu, et Araabia Ühendemiraadid on pakkunud Venemaa oligarhidele turvapaika, vältides ELi sanktsioone Venemaale; rõhutab, et arenenud ja ajalooline julgeolekupartnerlus piirkonnaga nõuab ühist lähenemisviisi Venemaa agressioonile Ukraina vastu ja Euroopa põhihuvidele; mõistab samuti hukka asjaolu, et Süüria režiimi suhtes kehtestatud ELi sanktsioonidest on alates 2011. aastast Liibanoni, Iraani ja Venemaa kaudu mööda hiilitud; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mõistab teravalt hukka terrorirühmituste terrorirünnakud piirkonnas; kutsub seetõttu ELi ja selle liikmesriike üles võtma kindla kohustuse õiguspäraste valitsuste ees, kes võitlevad džihaadivõrgustike vastu; hindab kõrgelt komisjoni ja Euroopa välisteenistuse pingutusi luua mitmes piirkonna riigis asuvates ELi delegatsioonides terrorismivastase võitluse valdkonna eksperdivõrgustik ning pakkuda mitme valitsuse taotletud kohandatud abi; nõuab süstemaatilist koostööd radikaliseerumise ja terrorismivastase võitluse ennetamisel ja nende vastu võitlemisel sihipäraste, kohandatud ja korrapäraselt hinnatavate tsiviilprogrammide kaudu; väljendab heameelt komisjoni ja eelkõige välispoliitika vahendite talituse jõupingutuste üle luua programmid mitme piirkonna riigiga partnerluse arendamiseks, et võidelda radikaliseerumise ja terrorismi vastu; on seisukohal, et sellised programmid, mis on kohandatud vajadustele ning mida toetavad materiaalsed ja rahalised vahendid, mis vastavad abi saavate riikide konkreetsetele vajadustele, võivad olla mõjusad julgeolekualase koostöö vahendid; nõuab siiski nende projektide tulemuslikkuse põhjalikku hindamist ja selle tagamist, et elluviijad, kes on sageli pärit liikmesriikide ametitest, pakuvad tõeliste erialateadmiste alusel piisavat koolitust, mis on kohandatud vastuvõtvate riikide väljendatud vajadustele; |
| --- | --- |

27.

| 28. | väljendab heameelt selle üle, et nõukogu võttis vastu Magnitski akti, mis on oluline ELi vahend inimõiguste rikkujate karistamiseks; nõuab piiravate meetmete ettevalmistamist Iraani ametnike suhtes, kes on seotud inimõiguste raskete rikkumistega Iraani inimõiguste kaitsjate, meelsusvangide ja riigis rahumeelselt meelt avaldajate vastu; |
| --- | --- |

28.

Kodanikud ja inimõigused

| 29. | rõhutab, et inimestevahelised kontaktid ja koostöö sellistes valdkondades nagu kaubandus, haridus, teadus või kultuur mängivad piirkonnas olulist rolli ning võivad anda märkimisväärse panuse piirkondlikku stabiilsusesse ja lõhede ületamisesse nii ELiga kui ka eri riikide vahel; tunneb sellega seoses heameelt komisjoni esitatud ettepaneku üle vabastada Kuveidi ja Katari kodanikud viisanõudest; kutsub komisjoni üles alustama kiiresti tehnilisi arutelusid, et tagada asjakohaste kriteeriumide täitmine, et saavutada lõpuks Kuveidi ja Katari kodanikele viisavabadus; kutsub komisjoni üles lihtsustama piirkonna üliõpilaste juurdepääsu programmile „Erasmus+“; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, kui oluline on ELi pidev ja kasvav poliitiline ja diplomaatiline esindatus piirkonnas strateegilise poliitilise dialoogi edendamisel ja piirkonna riikide vahelise suhtluse edendamisel, et edendada stabiilsust; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid tugevdaksid diplomaatilisi ja poliitilisi suhteid demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi nimel, nagu nõuavad rahumeelsed rahvaliikumised kogu Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika piirkonnas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | märgib, et EL ja selle liikmesriigid osalevad praegu piirkonnas mitut liiki sõjalistes operatsioonides ja koostöös: ELi juhtimisel Somaalias tegutsev mereväeoperatsioon Atalanta, et kaitsta Maailma Toiduprogrammi laevu ja teisi kaitsetuid laevu ning tõkestada, ennetada ja ohjata merel toimuvaid piraatlusjuhtumeid ja relvastatud röövimisi, Euroopa Liidu merevägede operatsioon Vahemerel IRINI, USA operatsioon Inherent Resolve, et toetada partnervägesid, kuni nad suudavad iseseisvalt Daeshi/ISISt Iraagi ja Süüria määratud piirkondades võita, NATO operatsioon Sea Guardian meresõidu turvalisuse suutlikkuse suurendamise, merendusalase olukorrateadlikkuse ja merel terrorismivastase võitluse toetamise eesmärgil ning Euroopa merendusalase teadlikkuse seiremissioon Hormuzi väinas; on seisukohal, et need kohustused vastavad rahvusvahelise õigusega kinnitatud kollektiivsetele ohtudele ja kujutavad endast ELi märkimisväärset panust piirkonna julgeolekusse; märgib siiski, et teatavate liikmesriikide individuaalne kaasamine kohalikesse kriisidesse või konfliktidesse ei ole osa tihedamalt koordineeritud lähenemisviisidest Euroopa tasandil, näiteks Süürias või Liibüas; rõhutab vajadust jälgida ja hinnata ELi kohalolekut inimõiguste seisukohast ning võtta arvesse inimeste julgeoleku kriteeriume; |
| --- | --- |

31.

| 32. | taunib asjaolu, et piirkonna juhid reageerisid autoritaarse süsteemi taastamisega ulatuslikele tänavameeleavaldustele, milles nõuti demokraatlikke reforme paljudes Araabia riikides aastatel 2010–2011 ja hiljem, piirates veelgi kodanike ja elanike sõna-, ühinemis-, kogunemis- ja ajakirjandusvabadust; rõhutab, et õigusriik ja inimõigused, hea valitsemistava ja korruptsioonivastane võitlus toovad inimestele kasu ja edendavad piirkonnas stabiilsust; rõhutab, et meelevaldse kinnipidamise ja piinamise võimalus kujutab endast vastuvõetamatut ebakindlust piirkonna kõigi kodanike jaoks, põhjustades rohkem sotsiaalseid rahutusi, usaldamatust ja pahameelt riiklike institutsioonide vastu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mõistab hukka, et kogu piirkonnas kannatavad inimõiguste kaitsjad, aktivistid, ajakirjanikud ja kritiseerijateks peetavad isikud jätkuvalt tõsiste ja ulatuslike riiklike repressioonide all; nõuab, et EL ja liikmesriikide delegatsioonid seaksid kohapeal kohalike ametiasutustega suhtlemisel esikohale inimõiguste küsimused ning tagaksid kõigi ELi suuniste, sealhulgas inimõiguste kaitsjaid käsitlevate suuniste ning inimõigusi ja demokraatiat käsitleva tegevuskava täieliku ja hoolika rakendamise; nõuab, et EL edendaks piirkonnas sallivust ja usuvabadust; nõuab, et komisjon tagaks, et meie kolmandate riikidega sõlmitud assotsieerimislepingutes sisalduvat demokraatiaklauslit kohaldatakse tulemuslikult alati, kui esineb selge inimõiguste rikkumine; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid kasutaksid kõiki nende käsutuses olevaid mitmepoolseid foorumeid, sealhulgas ÜROd, et uuendada või luua sõltumatuid rahvusvahelisi uurimis- ja aruandlusmehhanisme, et käsitleda Lähis-Ida piirkonnas rahvusvahelise humanitaarõiguse ja rahvusvahelise inimõigustealase õiguse kõige raskemaid rikkumisi, eelkõige piinamist, kadunuks jääma sundimist ja kohtuväliseid hukkamisi; nõuab sel eesmärgil ÜRO Jeemeni väljapaistvate ekspertide rühma taastamist, ÜRO järelevalve- ja aruandlusmehhanismi loomist inimõiguste rikkumiste kohta Egiptuses ning ÜRO sõltumatu teabekogumismissiooni volituste pikendamist Liibüas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | väljendab sügavat muret inimõigustele avalduva mõju pärast, mida avaldab piirkonnas massijälgimistehnoloogia müük, eksport, ajakohastamine ja hooldamine, arvestades selle kahetsusväärseid tulemusi tehnoloogia väärkasutamisel siserepressioonideks; mõistab hukka selle, et piirkonnas kuritarvitatakse nuhkvaratehnoloogiat, näiteks Iisraeli NSO grupi nuhkvara Pegasus; rõhutab, et jälgimistarkvara igasugune väärkasutamine poliitiliste liidrite, ajakirjanike, aktivistide või kodanikuühiskonna vastu kujutab endast põhiõiguste ja -vabaduste tõsist rikkumist; rõhutab erilist ohtu, mida uued digitaaltehnoloogiad kujutavad endast inimõiguste kaitsjate, opositsioonitegelaste, ajakirjanike ja teiste jaoks nende tegevuse kontrollimisel, piiramisel ja kahjustamisel; nõuab, et EL võtaks initsiatiivi, et edendada viivitamatut ülemaailmset moratooriumi nuhkvaratehnoloogia müümisele, üleandmisele ja kasutamisele kuni selle valdkonna tugeva õigusraamistiku vastuvõtmiseni; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid tagaksid inimõigustega seotud hoolsuskohustuse täieliku täitmise ning kontrolliksid nõuetekohaselt Euroopa jälgimistehnoloogia ja sellega seotud tehnilise abi võimalikku tulevast eksporti; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid veenaksid kolmandate riikide valitsusi kaotama repressiivsed küberturvalisuse ja terrorismivastase võitluse õigusaktid ja tavad; kutsub asjaomaseid ametiasutusi üles vabastama kõik meelsusvangid, sealhulgas ajakirjanikud ja kodanikest ajakirjanikud, ning võimaldama vabal, sõltumatul ja mitmekesisel meediamaastikul stabiilsuse ja julgeoleku pikaajalistes huvides areneda; rõhutab, kui oluline on võidelda desinformatsiooni ja valeuudiste leviku vastu selles piirkonnas, ning nõuab, et EL võtaks asjakohaseid meetmeid, eelkõige toetades sõltumatut meediat ja hariduslikke kodanikualgatusi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | nõuab, et EL jätkaks tugeva ja sõltumatu kodanikuühiskonna arengu edendamist piirkonnas, eelkõige ametiühingute, naisorganisatsioonide või keskkonnaorganisatsioonide kaasamise kaudu; märgib, et EL on huvitatud koostööst kohalike kodanikuühiskonna organisatsioonidega, et paremini teavitada, hinnata ja mitmekesistada oma poliitikat piirkonna riikide suhtes; rõhutab, et kodanikuühiskonna tegevusruumi ahenemine mitmes riigis ohustab piirkonna stabiilsust; peab äärmiselt kahetsusväärseks ühinemisvabaduse järsku halvenemist ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vastu suunatud rünnakuid kas õiguslike või de facto repressioonide ja hirmutamise kaudu mitmes riigis viimase kümnendi jooksul; kinnitab kindlalt, et põhiliste kodaniku- ja poliitiliste õiguste ja vabaduste kaitsmine on kodanikuühiskonna organisatsioonide õiguspärane töövaldkond, sealhulgas Lähis-Idas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab naistevastase vägivalla tõsidust piirkonnas, eriti konfliktiolukordades; palub ELil ja selle liikmesriikidel kutsuda oma piirkonna koostööpartnereid üles suurendama naiste osalemist konfliktide ennetamises ja lahendamises, rahuläbirääkimistes, rahuloomes, rahuvalves, humanitaarabi andmises ja konfliktijärgses ülesehitustöös; palub ELil sellega seoses olla eeskujuks ja tagada naiste õiglane esindatus oma ELi delegatsioonides ja missioonides; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid lisaksid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (2000) naiste, rahu ja julgeoleku kohta oma konfliktide lahendamise jõupingutustesse laiemas Lähis-Idas; kordab oma nõudmist, et ELi soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava III rakendataks täielikult ja seataks prioriteediks ELi välistegevuse igas aspektis; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid nõuaksid tungivalt, et kõik piirkonna konflikti osapooled võtaksid erimeetmeid, et kaitsta naisi ja tütarlapsi soolise vägivalla, eelkõige vägistamise ja muude seksuaalse kuritarvitamise vormide eest relvakonfliktides; rõhutab kohalike naisorganisatsioonide toetamise tähtsust mõjuvõimu suurendamise vahendina; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub piirkonna ametivõime üles pidama kinni piinamise keelust, mis on sätestatud eelkõige ÜRO piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastases konventsioonis, mille enamik piirkonna riikidest on allkirjastanud ja ratifitseerinud; nõuab surmanuhtluse kaotamist kogu piirkonnas; peab kahetsusväärseks, et ühisteatises strateegilise partnerluse kohta Pärsia lahe riikidega ei ole kehtestatud ühtegi inimõiguste kaitsemeedet Pärsia lahe riikidega tehtava terrorismivastase koostöö suhtes, ning nõuab, et mis tahes selles valdkonnas tehtava koostöö puhul Pärsia lahe piirkonna ja Lähis-Ida riikidega kohaldataks rangelt selliseid kaitsemeetmeid; võtab sügava murega teadmiseks piirkonna riikide püsiva mustri võtta vastu ebamääraselt koostatud terrorismivastased seadused, mille rakendamine toob praktikas kaasa seadusliku rahumeelse teisitimõtlemise kriminaliseerimise; väljendab heameelt kahepoolsete inimõigustealaste dialoogide pidamise üle Pärsia lahe Araabia riikidega ning Iisraeli, Jordaania ja Liibanoniga; rõhutab siiski, et sellised dialoogid ei tohiks toimuda vaid moepärast ning nende eesmärk peaks olema konkreetsete kohustuste ja tulemuste tagamine konkreetsete inimõiguste alaste edusammude tegemiseks partnerriikides; rõhutab lisaks, et iga-aastased inimõiguste dialoogid ei tohiks olla ainus võimalus inimõigustealasteks kõnelusteks vastavate riikidega; nõuab, et EL ja liikmesriikide juhid kajastaksid muresid ja sõnastaksid dialoogides väljendatud soovitusi kogu kõrgetasemelise suhtluse käigus Pärsia lahe koostöönõukogu liikmesriikide kolleegidega; on sügavalt mures inimõiguste olukorra pideva halvenemise pärast Saudi Araabias, mis kajastub hukkamiste arvu suurenemises 2022. aastal ja Saudi Araabia kodanike, näiteks Salma al-Shehabi, sotsiaalmeedia kasutamise eest 45 aastaks vangi mõistmises; on sügavalt mures sisulise vastutuse puudumise pärast Washington Posti ajakirjaniku Jamal Khashoggi mõrva eest; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab ÜRO kestliku arengu tegevuskavas aastani 2030 sätestatud kestliku arengu eesmärkide tähtsust piirkondliku stabiilsuse peamiste edendajatena; rõhutab vajadust veelgi tõhustada koostööd ELi ja piirkonna riikide vahel, et täita kõik need eesmärgid, eelkõige need, mis on seotud probleemidega, mis nõuavad ülemaailmset koostööd, nagu kliimamuutused, kehtestades nendes valdkondades selged strateegiad, ajakavad ja eesmärgid; rõhutab, et ELi jaoks on parim viis piirkonna julgeoleku ja stabiilsuse edendamiseks tegeleda selle algpõhjustega; |
| --- | --- |

38.

o

o o

| 39. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Araabia Riikide Liiga, Vahemere Liidu ja Pärsia lahe koostöönõukogu peasekretäridele ning nende organisatsioonide liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

39.

---

(1)  ELT L 335, 13.12.2008, lk 99.

(2)  ELT C 342, 6.9.2022, lk 167.

(3)  ELT C 404, 6.10.2021, lk 202.

(4)  Martin Griffiths – ÜRO peasekretäri asetäitja humanitaarküsimustes ja hädaabi koordinaator, Filippo Grandi – ÜRO pagulaste ülemvolinik, ja Achim Steiner – ÜRO Arenguprogrammi administraator „Message from the United Nations humanitarian, refugee, and development chiefs on the situation in Syria and the region“ (ÜRO humanitaarabi, pagulaste ja arengu valdkonna juhtide teadaanne olukorra kohta Süürias ja piirkonnas), 10. mai 2022.

(5)  ÜRO Pagulaste ülemvolinik, „Syria emergency“ (Süüria hädaolukord), ajakohastatud 15. märtsil 2021.

(6)  ÜRO Pagulaste ülemvolinik, „Iraq Refugee Crisis Explained“ (Iraagi pagulaskriisi selgitus), 7. november 2019.

(7)  ÜRO Pagulaste ülemvolinik, „Yemen Crisis Explained“ (Jeemeni kriisi selgitus), 14. juuli 2022.

(8)  Nõukogu ühine seisukoht 2008/944/ÜVJP.

(9)  Acemoglu, D. et al., „Democracy Does Cause Growth“ (Demokraatia põhjustab majanduskasvu), Journal of Political Economy, Vol. 127, nr 1, 2019, lk 47–100.

(10)  AlMezaini, K., „Humanitarian Foreign Aid of Gulf States – Background and Orientations“ (Pärsia lahe riikide välis-humanitaarabi – taust ja suunad), Konrad Adenaueri Fond, poliitikaaruanne nr 20, jaanuar 2021.

---

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/36 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/36

---

P9_TA(2022)0409

ELis diabeedi ennetamine, kontrolli all hoidmine ja parem ravimine ning ülemaailmne diabeedipäev

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2022. aasta resolutsioon ELis diabeedi ennetamise, kontrolli all hoidmise ja parema ravimise ning ülemaailmse diabeedipäeva kohta (2022/2901(RSP))

(2023/C 167/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 168, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 168,

| — | võttes arvesse kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, eelkõige kestliku arengu 3. eesmärgi 4. alaeesmärki, milleks on vähendada ennetustegevuse ja ravimise abil kolmandiku võrra mittenakkuslikest haigustest tingitud enneaegsete surmade arvu ning edendada vaimset tervist ja heaolu, ning kestliku arengu 3. eesmärgi 8. alaeesmärki tagada kõikidele inimestele üldine arstiabi, sealhulgas kaitse finantsriskide eest, juurdepääs kvaliteetsetele elementaarsetele tervishoiuteenustele ning ohututele, tõhusatele, kvaliteetsetele ja taskukohastele ravimitele ja vaktsiinidele (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, eelkõige kestliku arengu 3. eesmärgi 4. alaeesmärki, milleks on vähendada ennetustegevuse ja ravimise abil kolmandiku võrra mittenakkuslikest haigustest tingitud enneaegsete surmade arvu ning edendada vaimset tervist ja heaolu, ning kestliku arengu 3. eesmärgi 8. alaeesmärki tagada kõikidele inimestele üldine arstiabi, sealhulgas kaitse finantsriskide eest, juurdepääs kvaliteetsetele elementaarsetele tervishoiuteenustele ning ohututele, tõhusatele, kvaliteetsetele ja taskukohastele ravimitele ja vaktsiinidele (1),

| — | võttes arvesse mittenakkuslike haiguste ennetamise ja tõrje ülemaailmset seireraamistikku ning eelkõige diabeedi ja rasvumise kasvu peatamise prioriteeti (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse mittenakkuslike haiguste ennetamise ja tõrje ülemaailmset seireraamistikku ning eelkõige diabeedi ja rasvumise kasvu peatamise prioriteeti (2),

| — | võttes arvesse 9.–10. aprillil 2019. aastal Türkmenistanis Aşgabatis toimunud Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) Euroopa kõrgetasemelise mittenakkuslike haiguste teemalise konverentsi tulemuste aruannet „Time to Deliver in Europe: meeting non-communicable disease targets to achieve the Sustainable Development Goals“ (On aeg Euroopas tulemustele keskenduda: mittenakkuslike haiguste osas seatud sihtide saavutamine, et täita kestliku arengu eesmärgid) (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9.–10. aprillil 2019. aastal Türkmenistanis Aşgabatis toimunud Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) Euroopa kõrgetasemelise mittenakkuslike haiguste teemalise konverentsi tulemuste aruannet „Time to Deliver in Europe: meeting non-communicable disease targets to achieve the Sustainable Development Goals“ (On aeg Euroopas tulemustele keskenduda: mittenakkuslike haiguste osas seatud sihtide saavutamine, et täita kestliku arengu eesmärgid) (3),

| — | võttes arvesse WHO üleilmset diabeedikokkulepet (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WHO üleilmset diabeedikokkulepet (4),

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2012. aasta resolutsiooni diabeedi leviku tõkestamise kohta Euroopa Liidus (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2012. aasta resolutsiooni diabeedi leviku tõkestamise kohta Euroopa Liidus (5),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640) ja parlamendi 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni selle kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640) ja parlamendi 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni selle kohta (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (COM(2020)0381) ja parlamendi 20. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni selle kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (COM(2020)0381) ja parlamendi 20. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni selle kohta (7),

| — | võttes arvesse komisjoni 25. novembri 2020. aasta teatist „Euroopa ravimistrateegia“ (COM(2020)0761) ja parlamendi 24. novembri 2021. aasta resolutsiooni selle kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. novembri 2020. aasta teatist „Euroopa ravimistrateegia“ (COM(2020)0761) ja parlamendi 24. novembri 2021. aasta resolutsiooni selle kohta (8),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. veebruari 2021. aasta teatist Euroopa vähktõvevastase võitluse kava kohta (COM(2021)0044) ja parlamendi 16. veebruari 2022. aasta resolutsiooni vähktõvevastase võitluse tugevdamise kohta Euroopas – ulatusliku ja koordineeritud strateegia suunas (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. veebruari 2021. aasta teatist Euroopa vähktõvevastase võitluse kava kohta (COM(2021)0044) ja parlamendi 16. veebruari 2022. aasta resolutsiooni vähktõvevastase võitluse tugevdamise kohta Euroopas – ulatusliku ja koordineeritud strateegia suunas (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrust (EL) 2021/522, millega luuakse liidu tervisevaldkonna tegevusprogramm (programm „EL tervise heaks“) ajavahemikuks 2021–2027 (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrust (EL) 2021/522, millega luuakse liidu tervisevaldkonna tegevusprogramm (programm „EL tervise heaks“) ajavahemikuks 2021–2027 (10),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu määrus ühtse Euroopa terviseandmeruumi kohta (COM(2022)0197), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu määrus ühtse Euroopa terviseandmeruumi kohta (COM(2022)0197),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2282 tervisetehnoloogia hindamise kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2282 tervisetehnoloogia hindamise kohta (11),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. juuni 2022. aasta algatust „Koos oleme tervemad“, mis käsitleb mittenakkuslikke haigusi (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. juuni 2022. aasta algatust „Koos oleme tervemad“, mis käsitleb mittenakkuslikke haigusi (12),

| — | võttes arvesse maailma terviseassamblee 28. mai 2019. aasta resolutsiooni ravimite, vaktsiinide ja muude tervisetoodete turgude läbipaistvuse suurendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse maailma terviseassamblee 28. mai 2019. aasta resolutsiooni ravimite, vaktsiinide ja muude tervisetoodete turgude läbipaistvuse suurendamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava (13),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2,

| A. | arvestades, et diabeet on üks levinumaid mittenakkuslikke haigusi; arvestades, et ELis põeb diabeeti üle 33 miljoni inimese; arvestades, et diabeeti põdevate inimeste arv ELis kasvab prognooside kohaselt 2030. aastaks 38 miljonini (14); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et diabeet on üks levinumaid mittenakkuslikke haigusi; arvestades, et ELis põeb diabeeti üle 33 miljoni inimese; arvestades, et diabeeti põdevate inimeste arv ELis kasvab prognooside kohaselt 2030. aastaks 38 miljonini (14);

| B. | arvestades, et ligikaudu pooled diabeeti põdevatest inimestest ei saavuta ega hoia vere glükoosisisalduse optimaalset sihttaset (15) ning et see suurendab diabeediga seotud tüsistuste ohtu ning põhjustab enesetunde halvenemist ja muud kahju, sealhulgas töövõimekuse vähenemist ja kulusid ühiskonnale; arvestades, et kõigist maailma piirkondadest elab kõige rohkem 1. tüüpi diabeediga lapsi ja noori Euroopas (16); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ligikaudu pooled diabeeti põdevatest inimestest ei saavuta ega hoia vere glükoosisisalduse optimaalset sihttaset (15) ning et see suurendab diabeediga seotud tüsistuste ohtu ning põhjustab enesetunde halvenemist ja muud kahju, sealhulgas töövõimekuse vähenemist ja kulusid ühiskonnale; arvestades, et kõigist maailma piirkondadest elab kõige rohkem 1. tüüpi diabeediga lapsi ja noori Euroopas (16);

| C. | arvestades, et enam kui 95 %-l diabeeti põdevatest inimestest on 2. tüüpi diabeet, mille riskitegurid on näiteks ülekaal, tubakatoodete tarbimine, ebapiisav liikumine ja ebatervislik toitumine; arvestades, et 2. tüüpi diabeeti esineb üha enam ka laste ja noorte täiskasvanute seas (17); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et enam kui 95 %-l diabeeti põdevatest inimestest on 2. tüüpi diabeet, mille riskitegurid on näiteks ülekaal, tubakatoodete tarbimine, ebapiisav liikumine ja ebatervislik toitumine; arvestades, et 2. tüüpi diabeeti esineb üha enam ka laste ja noorte täiskasvanute seas (17);

| D. | arvestades, et 1. ja 2. tüüpi diabeet vähendab oodatavat eluiga (18); arvestades, et diabeet on Euroopas peamiste surmapõhjuste seas hinnanguliselt neljandal kohal (19); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 1. ja 2. tüüpi diabeet vähendab oodatavat eluiga (18); arvestades, et diabeet on Euroopas peamiste surmapõhjuste seas hinnanguliselt neljandal kohal (19);

| E. | arvestades, et diabeeti ei suudeta praegu veel välja ravida; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et diabeeti ei suudeta praegu veel välja ravida;

| F. | arvestades, et diabeeti võivad põdeda igas vanuses ja igast eluvaldkonnast inimesed; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et diabeeti võivad põdeda igas vanuses ja igast eluvaldkonnast inimesed;

| G. | arvestades, et diabeet mõjutab sotsiaal-majanduslikke rühmi ebavõrdselt ja sotsiaal-majanduslikud tegurid määravad selle mõju inimeste elule; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et diabeet mõjutab sotsiaal-majanduslikke rühmi ebavõrdselt ja sotsiaal-majanduslikud tegurid määravad selle mõju inimeste elule;

| H. | arvestades, et kõigil patsientidel on õigus saada optimaalset ravi, olenemata nende rahalistest vahenditest, soost, vanusest või kodakondsusest, ning arvestades, et ELis tuleb kiiresti tagada võrdne juurdepääs ohutule, tõhusale ja taskukohasele ravile; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kõigil patsientidel on õigus saada optimaalset ravi, olenemata nende rahalistest vahenditest, soost, vanusest või kodakondsusest, ning arvestades, et ELis tuleb kiiresti tagada võrdne juurdepääs ohutule, tõhusale ja taskukohasele ravile;

| I. | arvestades, et ELi kodanikud on ikka veel ebavõrdses olukorras nii diabeedi ennetuse, riskitegurite eest kaitstuse, tervisliku eluviisi alaste teadmiste kättesaadavuse kui ka väärinformatsiooniga toimetuleku oskuste osas; arvestades, et ELi kodanike vahel valitseb liikmesriigiti ja riigi tasandil ka piirkonniti ebavõrdsus õigeaegse juurdepääsu saamisel taskukohasele ja kvaliteetsele ravile ja hooldusele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ELi kodanikud on ikka veel ebavõrdses olukorras nii diabeedi ennetuse, riskitegurite eest kaitstuse, tervisliku eluviisi alaste teadmiste kättesaadavuse kui ka väärinformatsiooniga toimetuleku oskuste osas; arvestades, et ELi kodanike vahel valitseb liikmesriigiti ja riigi tasandil ka piirkonniti ebavõrdsus õigeaegse juurdepääsu saamisel taskukohasele ja kvaliteetsele ravile ja hooldusele;

| J. | arvestades, et diabeet põhjustab palju terviseprobleeme ning et kolmandikul diabeeti põdevatest inimestest areneb välja diabeetiline retinopaatia (20) ja kolmandikul südame-veresoonkonna haigused (21); arvestades, et 2. tüüpi diabeediga ja/või kõrgvererõhktõvega inimestel esineb neli viiendikku lõppstaadiumis neeruhaigustest (22); arvestades, et diabeet põhjustab varajast suremust ja puudeid (pimedaks jäämine, amputeerimised, südamepuudulikkus); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et diabeet põhjustab palju terviseprobleeme ning et kolmandikul diabeeti põdevatest inimestest areneb välja diabeetiline retinopaatia (20) ja kolmandikul südame-veresoonkonna haigused (21); arvestades, et 2. tüüpi diabeediga ja/või kõrgvererõhktõvega inimestel esineb neli viiendikku lõppstaadiumis neeruhaigustest (22); arvestades, et diabeet põhjustab varajast suremust ja puudeid (pimedaks jäämine, amputeerimised, südamepuudulikkus);

| K. | arvestades, et 2. tüüpi diabeedi, rasedusaegse diabeedi, diabeedi tüsistuste ja diabeedi muude tagajärgede teatavaid vorme saab ära hoida sellise poliitikaga, mis reguleerib selle haiguse muudetavaid riskitegureid, nagu aktiivse ja tubakavaba elu propageerimine ja tervisliku toidu kättesaadavus, aga ka poliitikaga, mis käsitleb tervist mõjutavaid keskkonna-, kultuurilisi ja sotsiaal-majanduslikke tegureid ning soodustab varajast diagnoosimist ja kiiret reageerimist; arvestades siiski, et diabeet diagnoositakse sageli liiga hilja ja kuni kolmandik kõigist diabeeti põdevatest inimestest ELis ei ole praegu oma seisundist teadlik (23); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2. tüüpi diabeedi, rasedusaegse diabeedi, diabeedi tüsistuste ja diabeedi muude tagajärgede teatavaid vorme saab ära hoida sellise poliitikaga, mis reguleerib selle haiguse muudetavaid riskitegureid, nagu aktiivse ja tubakavaba elu propageerimine ja tervisliku toidu kättesaadavus, aga ka poliitikaga, mis käsitleb tervist mõjutavaid keskkonna-, kultuurilisi ja sotsiaal-majanduslikke tegureid ning soodustab varajast diagnoosimist ja kiiret reageerimist; arvestades siiski, et diabeet diagnoositakse sageli liiga hilja ja kuni kolmandik kõigist diabeeti põdevatest inimestest ELis ei ole praegu oma seisundist teadlik (23);

| L. | arvestades, et pakendi esiküljel esitatava toitumisalase teabe märgistus aitab kodanikel teha tervislikumaid toiduvalikuid, hoides seeläbi ära soola-, rasva- ja suhkrurikka ebatervisliku toidu tarbimise ning ennetades rasvumist, mis on üks peamisi 2. tüüpi diabeedi tekke riskitegureid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et pakendi esiküljel esitatava toitumisalase teabe märgistus aitab kodanikel teha tervislikumaid toiduvalikuid, hoides seeläbi ära soola-, rasva- ja suhkrurikka ebatervisliku toidu tarbimise ning ennetades rasvumist, mis on üks peamisi 2. tüüpi diabeedi tekke riskitegureid;

| M. | arvestades, et diabeeti põdevad inimesed kuuluvad ka nende hulka, keda COVID-19 mõjutab kõige rängemalt, ja seda mitte üksnes COVID-19 raskete vormide tekke riski, vaid ka hilisemas elus tekkivate tüsistuste ohu tõttu, mis on tingitud ravi katkemisest pandeemia ajal (24); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et diabeeti põdevad inimesed kuuluvad ka nende hulka, keda COVID-19 mõjutab kõige rängemalt, ja seda mitte üksnes COVID-19 raskete vormide tekke riski, vaid ka hilisemas elus tekkivate tüsistuste ohu tõttu, mis on tingitud ravi katkemisest pandeemia ajal (24);

| N. | arvestades, et tingituna koosmõjust teiste haiguste ja kõigi ravitasanditega on diabeet kompleksne ja multifaktoriaalne haigus; arvestades, et haiguse ennetamist, ravi ja kontrolli all hoidmist võib käsitada tervisesüsteemi kvaliteedi, tõhususe, tulemuslikkuse ja toimetulekuvõime näitajana; arvestades, et diabeedi tõhus kontrolli all hoidmine ja ravi aitab tõrjuda ka teisi mittenakkuslikke ja muid haigusi; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et tingituna koosmõjust teiste haiguste ja kõigi ravitasanditega on diabeet kompleksne ja multifaktoriaalne haigus; arvestades, et haiguse ennetamist, ravi ja kontrolli all hoidmist võib käsitada tervisesüsteemi kvaliteedi, tõhususe, tulemuslikkuse ja toimetulekuvõime näitajana; arvestades, et diabeedi tõhus kontrolli all hoidmine ja ravi aitab tõrjuda ka teisi mittenakkuslikke ja muid haigusi;

| O. | arvestades, et 100 aastat pärast läbimurdelist insuliini avastamist esineb kogu maailmas ning liikmesriikides ja nende vahel ikka veel palju ebavõrdsust, mis puudutab hariduse, ravi, ravimite, veresuhkru taseme jälgimise vahendite, varustuse ja tehnoloogia kättesaadavust ning autonoomiat ja tervisenäitajaid (25); arvestades, et ka edaspidi tuleb teha teadusuuringuid, et selgitada välja 1. tüüpi diabeedi individuaalsed riskitegurid, uurida, kuidas oleks kõige paremini võimalik 1. tüüpi diabeeti varem diagnoosida, ja teha kindlaks patsiendid, kellele edaspidi võiks pakkuda immunoloogilist ravi; arvestades, et vaja on ka täiendavaid uuringuid, sealhulgas käitumisuuringuid, et teha veelgi täpsemalt kindlaks kõige mõjusamad võimalused 2. tüüpi diabeedi ennetamiseks ja kontrolli all hoidmiseks ja neid võimalusi veelgi täiustada; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 100 aastat pärast läbimurdelist insuliini avastamist esineb kogu maailmas ning liikmesriikides ja nende vahel ikka veel palju ebavõrdsust, mis puudutab hariduse, ravi, ravimite, veresuhkru taseme jälgimise vahendite, varustuse ja tehnoloogia kättesaadavust ning autonoomiat ja tervisenäitajaid (25); arvestades, et ka edaspidi tuleb teha teadusuuringuid, et selgitada välja 1. tüüpi diabeedi individuaalsed riskitegurid, uurida, kuidas oleks kõige paremini võimalik 1. tüüpi diabeeti varem diagnoosida, ja teha kindlaks patsiendid, kellele edaspidi võiks pakkuda immunoloogilist ravi; arvestades, et vaja on ka täiendavaid uuringuid, sealhulgas käitumisuuringuid, et teha veelgi täpsemalt kindlaks kõige mõjusamad võimalused 2. tüüpi diabeedi ennetamiseks ja kontrolli all hoidmiseks ja neid võimalusi veelgi täiustada;

| P. | arvestades, et diabeet põhjustab kõigis liikmesriikides ligikaudu 9 % tervishoiukuludest (26), ning arvestades, et kuni 75 % nendest kuludest võib olla tingitud potentsiaalselt ennetatavatest tüsistustest (27); arvestades, et ennetus on teatavat liiki diabeedi esinemissageduse, levimuse ja tüsistuste vähendamisel tõhusam kui mis tahes ravi ning ühtlasi on see kõige kulutõhusam pikaajaline diabeeditõrje strateegia; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et diabeet põhjustab kõigis liikmesriikides ligikaudu 9 % tervishoiukuludest (26), ning arvestades, et kuni 75 % nendest kuludest võib olla tingitud potentsiaalselt ennetatavatest tüsistustest (27); arvestades, et ennetus on teatavat liiki diabeedi esinemissageduse, levimuse ja tüsistuste vähendamisel tõhusam kui mis tahes ravi ning ühtlasi on see kõige kulutõhusam pikaajaline diabeeditõrje strateegia;

| Q. | arvestades, et diabeeti põdevad inimesed peavad oma haigustega ise hakkama saama, saades aeg-ajalt, paar korda aastas tervishoiutöötajatelt nõu või abi; arvestades, et diabeedi koormus inimestele ja nende peredele ei ole mitte ainult rahaline, vaid hõlmab ka tõsiseid psühhosotsiaalseid probleeme ja elukvaliteedi langust; arvestades, et uuendused ise oma veresuhkru taseme mõõtmise alal võimaldavad veresuhkru taseme lihtsamat ja paremat reguleerimist; arvestades, et on kasulik toetada selliste uuenduste kiiret kättesaadavust diabeedipatsientidele, kuna need aitavad diabeeti edukalt kontrolli all hoida, hoides seeläbi ära tüsistusi ja sellest tingitud tervishoiukulusid; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et diabeeti põdevad inimesed peavad oma haigustega ise hakkama saama, saades aeg-ajalt, paar korda aastas tervishoiutöötajatelt nõu või abi; arvestades, et diabeedi koormus inimestele ja nende peredele ei ole mitte ainult rahaline, vaid hõlmab ka tõsiseid psühhosotsiaalseid probleeme ja elukvaliteedi langust; arvestades, et uuendused ise oma veresuhkru taseme mõõtmise alal võimaldavad veresuhkru taseme lihtsamat ja paremat reguleerimist; arvestades, et on kasulik toetada selliste uuenduste kiiret kättesaadavust diabeedipatsientidele, kuna need aitavad diabeeti edukalt kontrolli all hoida, hoides seeläbi ära tüsistusi ja sellest tingitud tervishoiukulusid;

| R. | arvestades, et puudub ELi õigusraamistik, mis võimaldaks kaitsta diabeeti või muid kroonilisi haigusi põdevaid inimesi diskrimineerimise eest, ning et eelarvamused nende inimeste suhtes on kogu ELis ikka veel laialt levinud nii koolis, töölevõtul, töökohal, kindlustuslepingute sõlmimisel kui ka juhilubade andmisel; arvestades, et diabeedialaste teadmiste ning ravi ja tehnoloogia areng viimastel aastatel tähendab, et diabeeti põdevad inimesed saavad oma veresuhkrut palju täpsemalt ja järjepidevamalt kontrollida, mis võimaldab neil hakkama saada varem ohtlikuna tundunud igapäevatoimingutega; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et puudub ELi õigusraamistik, mis võimaldaks kaitsta diabeeti või muid kroonilisi haigusi põdevaid inimesi diskrimineerimise eest, ning et eelarvamused nende inimeste suhtes on kogu ELis ikka veel laialt levinud nii koolis, töölevõtul, töökohal, kindlustuslepingute sõlmimisel kui ka juhilubade andmisel; arvestades, et diabeedialaste teadmiste ning ravi ja tehnoloogia areng viimastel aastatel tähendab, et diabeeti põdevad inimesed saavad oma veresuhkrut palju täpsemalt ja järjepidevamalt kontrollida, mis võimaldab neil hakkama saada varem ohtlikuna tundunud igapäevatoimingutega;

| S. | arvestades, et diabeeti ja muid mittenakkuslikke haigusi põdevatel inimestel on suur oht, et humanitaarhädaolukordades nende ravi katkeb ning see võib tekitada tõsisemaid sümptomeid ja tüsistusi; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et diabeeti ja muid mittenakkuslikke haigusi põdevatel inimestel on suur oht, et humanitaarhädaolukordades nende ravi katkeb ning see võib tekitada tõsisemaid sümptomeid ja tüsistusi;

| T. | arvestades, et diabeeti on käsitletud mitmes ELi meetmes, sealhulgas nõukogu 2006. aasta järeldustes tervislike eluviiside edendamise ja diabeedi ennetamise kohta ning parlamendi 14. märtsi 2012. aasta resolutsioonis diabeedi leviku tõkestamise kohta Euroopa Liidus; arvestades, et nende jõupingutuste suurendamine diabeedi kasvava koormuse tõttu ja liikmesriikide kiireloomuline vajadus võtta jõulisi meetmeid on põhjendatud, pidades eelkõige silmas ELi tasandil kooskõlastatud meetmete lisaväärtust; arvestades, et mittenakkuslikke haigusi käsitlev ELi algatus „Koos oleme tervemad“ puudutab mõningaid liikmesriikide vajadusi ja parlamendi 2012. aasta resolutsioonis esitatud nõudmisi, kuid selles puudub liikmesriikide selge tegevusraamistik ning pole seatud konkreetseid eesmärke ja sihte, mis võimaldaksid püstitada kaugemaid eesmärke ja mõõta edusamme; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et diabeeti on käsitletud mitmes ELi meetmes, sealhulgas nõukogu 2006. aasta järeldustes tervislike eluviiside edendamise ja diabeedi ennetamise kohta ning parlamendi 14. märtsi 2012. aasta resolutsioonis diabeedi leviku tõkestamise kohta Euroopa Liidus; arvestades, et nende jõupingutuste suurendamine diabeedi kasvava koormuse tõttu ja liikmesriikide kiireloomuline vajadus võtta jõulisi meetmeid on põhjendatud, pidades eelkõige silmas ELi tasandil kooskõlastatud meetmete lisaväärtust; arvestades, et mittenakkuslikke haigusi käsitlev ELi algatus „Koos oleme tervemad“ puudutab mõningaid liikmesriikide vajadusi ja parlamendi 2012. aasta resolutsioonis esitatud nõudmisi, kuid selles puudub liikmesriikide selge tegevusraamistik ning pole seatud konkreetseid eesmärke ja sihte, mis võimaldaksid püstitada kaugemaid eesmärke ja mõõta edusamme;

| 1. | peab ülimalt kahetsusväärseks asjaolu, et üha rohkem inimesi põeb diabeeti, ning väljendab solidaarsust seda vägagi häirivat haigust põdevate inimeste ja nende perekondadega; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuletab meelde 75. maailma terviseassambleel diabeedi kohta püstitatud ravi kättesaadavuse ülemaailmseid eesmärke, mis seati 2030. aastaks ja mis hõlmavad järgmist: tagada diabeedi diagnoosimine vähemalt 80 protsendil seda põdevatest inimestest, saada 80 % juhtudel glükeemia hästi kontrolli alla, saada vererõhk hästi kontrolli alla 80 % diagnoositud diabeediga inimestel, teha statiinid kättesaadavaks 60 % diabeeti põdevatele vähemalt 40aastastele inimestele ja tagada kõikidele 1. tüüpi diabeeti põdevatele inimestele taskukohase hinna ja tagatud kvaliteediga insuliin ja vereglükoosi taseme koduse jälgimise vahendid; rõhutab, et ELi 2030. aastaks seatud ravi kättesaadavuse märgid peaksid olema veelgi ulatuslikumad; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tunneb heameelt ühisavalduse üle, mille tegid komisjon ja WHO Euroopa piirkondlik büroo 2020. aastal WHO Euroopa piirkondliku komitee 70. istungjärgul ning milles nad lubasid tõhustada oma juba niigi tugevat partnerlust ja kohandada seda uute tervishoiuprioriteetidega, mille hulka kuulub ka mittenakkuslike haiguste laiaulatuslik tõrje (28); |
| --- | --- |

3.

| 4. | tunneb heameelt mittenakkuslikke haigusi käsitleva ELi algatuse „Koos oleme tervemad“ üle ning kutsub liikmesriike üles järgima selles dokumendis kirjeldatud parimaid tavasid ja kasutama ära ELi eri programmide kaudu kättesaadavaks tehtavaid rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles näitama poliitilist tahet ja seadma ulatuslikud eesmärgid diabeeti põdevate eurooplaste arvu kasvutendentsi ümberpööramiseks, vähendama ebavõrdsust ELi kodanike vahel ning parandama diabeeti põdevate inimeste ravi ja elukvaliteeti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toonitab, et komisjon peaks viima ellu mittenakkuslikke haigusi käsitleva ELi algatuse „Koos oleme tervemad“, tehes muu hulgas koostööd liikmesriikidega diabeedi kohta andmete kogumise ühiste ja standardsete kriteeriumide ja meetodite väljatöötamisel ja rakendamisel ning diabeeti käsitlevate epidemioloogiliste andmete ning ELis diabeedi ennetamise ja kontrolli all hoidmise kulusid käsitlevate majanduslike andmete, sealhulgas ka patsientide eelistusi käsitlevate ja patsientide loodud andmete kogumisel, registreerimisel, jälgimisel ja haldamisel; rõhutab, et parimate tavade edendamine ja võimendamine ning kliiniliste sekkumiste ja ennetusprogrammide tõhusust käsitlevate teadusuuringute toetamine toob endaga kaasa paremad tulemused nii diabeedi enda kui ka kõigi muude diabeedi tüsistuste ja kaasuvate haiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub liikmesriike üles töötama välja, rakendama ja jälgima riiklikke diabeedikavasid ja -strateegiaid, millel on võrreldavad vahe-eesmärgid ja sihid, sealhulgas riskide vähendamise ja sõeluuringute / varajase reageerimise komponent, mis on suunatud muu hulgas tervist mõjutavatele sotsiaal-majanduslikele teguritele, tervist soodustava keskkonna, terviseteadlikkuse ja digitaalse kirjaoskuse edendamisele, haridusele ja teadlikkuse suurendamisele, mille sihtrühmaks on nii laiem elanikkond kui ka eriti kaitsetud elanikkonnarühmad (näiteks eeldiabeediga inimesed), ning mille eesmärk on vähendada ebavõrdsust ja optimeerida tervishoiuressursse; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub komisjoni üles tagama, et kõik ELi kõikide töövaldkondade meetmed ja dokumendid kajastavad kõige ajakohasemaid tõendeid, pidades eelkõige silmas muutuvaid riskitegureid ja riskivähendamismeetmeid, ning annavad täpse ülevaate diabeedist, et võidelda häbimärgistamise ja diskrimineerimise vastu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | toonitab, et rohkem tähelepanu tuleks pöörata kõigi mittenakkuslike haiguste ennetamisele, ning palub komisjonil ja liikmesriikidel tugevdada, rakendada ja hinnata nõuetekohaselt rahastatud ennetuskavasid; |
| --- | --- |

9.

| 10. | taunib märkimisväärset tervisealast ebavõrdsust ELis, sealhulgas mittenakkuslike haiguste ennetamisel; nõuab kindlalt kaitsetute, marginaliseeritud ja sotsiaalselt tõrjutud elanikkonnarühmade ja äärepoolsetes piirkondades (nt meditsiinikeskustest kaugel asuvates maa-, isoleeritud või äärepoolseimates piirkondades) elavate inimeste kindlakstegemist ja neile erilise tähelepanu pööramist, et tagada neile juurdepääs ennetusteenustele; on sellega seoses seisukohal, et ennetust tuleb käsitleda ka sotsiaalse õigluse kontekstis, mille raames on lisaks üksikisikute käitumise muutumisele vaja ka kogu elanikkonda hõlmava avaliku poliitika kaudu saavutatavaid süsteemseid muutusi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub liikmesriike üles tagama patsientide jätkuva juurdepääsu esma- ja teisese tasandi arstiabile ning diabeediravile ja sellega seotud tehnoloogiatele, sealhulgas e-tervise tehnoloogiatele, näiteks glükoosi pideva jälgimise süsteemidele ja uutele insuliini manustamise süsteemidele, ning toetama patsiente niisuguste oskuste ja arusaamade omandamisel ja säilitamisel, mis on vajalikud selleks, et võimaldada oma seisundiga kogu elu jooksul ise asjakohaselt toime tulla; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, kui oluline on mittenakkuslike haigustega tegeledes lähtuda sellest, et inimeste, loomade ja keskkonna tervis on omavahel lahutamatult seotud, ning et seetõttu peaksid kõik mittenakkuslike haiguste vastu võitlemise meetmed põhinema kindlalt terviseühtsuse põhimõttel; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toonitab, kui olulised on krooniliste haiguste ennetamisel ja terviseohtudega tegelemisel ELi tervishoiualased õigusaktid ja meetmed, sealhulgas direktiiv patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius (29), ELi rahvatervishoiu asutuste läbivaadatud volitused, kavandatud tõsiste piiriüleste terviseohtude määrus (COM(2020)0727), tubakatoodete direktiiv (30), programm „EL tervise heaks“ ja ravimistrateegia; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toonitab tervisliku toidukeskkonna olulist rolli mittenakkuslike haiguste ennetamisel ning palub liikmesriikidel ja komisjonil tõhustada oma meetmeid tagamaks, et kõige tervislikum ja kestlikum toit on ka kõige taskukohasem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | toonitab vajadust käsitleda mittenakkuslike haiguste muudetavaid riskitegureid poliitikameetmete abil, millega edendatakse aktiivset ja tubakavaba elu, juurdepääsu tervislikule toidule ja kehalist aktiivsust ning võideldakse halba tervist põhjustavate keskkonna-, kultuuriliste ja sotsiaal-majanduslike tegurite vastu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tunnistab, et rasvumist peetakse 2. tüüpi diabeedi peamiseks riskiteguriks; toonitab tervisliku toitumise rolli 2. tüüpi diabeedi ennetamisel ja kontrolli all hoidmisel; rõhutab, et individuaalset diabeediriski saab vähendada kestlikult toodetud taimede ja taimsete toiduainete, näiteks värskete puu- ja köögiviljade, täisteratoodete ja liblikõieliste taimede tarbimise suurendamisega (31); toonitab lisaks vajadust piirata liha ja liigselt töödeldud toodete ning suure suhkru-, soola- ja rasvasisaldusega toodete ületarbimist; tunneb heameelt ELi koolipuuvilja-, -köögivilja ja -piima kava ning ELi põllumajandustoodete edendamise poliitika läbivaatamise üle; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palub komisjonil ja liikmesriikidel julgustada tarbijaid tegema toidukaupade puhul teadlikke, tervislikke ja kestlikke valikuid ning neid seejuures abistada, kehtestades pakendi esiküljel esitatava toitumisalase teabe kohustusliku ja ühtlustatud ELi märgistuse, mis on välja töötatud usaldusväärsete ja sõltumatute teaduslike tõendite alusel; kiidab heaks ELi lastegarantii keskendumise tervislikule toitumisele ja nõuab uue laste rasvumist käsitleva ELi tegevuskava koostamist; toetab maksumeetmeid, mille eesmärk on muuta värsked toiduained (puu- ja köögiviljad, kaunviljad, liblikõielised taimed ja täisteratooted) riiklikul tasandil taskukohasemaks ja kättesaadavamaks, eriti väikese sissetulekuga inimestele; julgustab liikmesriike kasutama hinnakujunduspoliitikat, näiteks käibemaksu diferentseerimist ja turundusvõtteid, et mõjutada nõudlust vähese küllastunud rasvhapete, transrasvhapete ning soola- ja suhkrusisaldusega toiduainete ja jookide järele ning nende kättesaadavust ja taskukohasust; toetab liikmesriike niisuguste asjakohaste sätete läbivaatamisel, millega piiratakse magustatud jookide ja suure rasva-, soola- ja suhkrusisaldusega töödeldud toiduainete reklaamimist, sealhulgas nende reklaamimist sotsiaalmeedias, ning ootab huviga seadusandlikke ettepanekuid, mis lubati selles valdkonnas esitada strateegia „Talust taldrikule“ raames; |
| --- | --- |

17.

| 18. | toonitab, et tubakas, alkoholi kuritarvitamine ja keskkonnareostus kuuluvad ka muude krooniliste haiguste riskitegurite hulka; kordab oma nõudmist töötada tihedas koostöös tervise edendamise, haiguste ennetamise ja mittenakkuslike haiguste ravi juhtrühmaga välja krooniliste haiguste ennetamise integreeritud programm; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab Euroopa rohelise kokkuleppe tähtsust olulise tegurina, mis soodustab Euroopas haiguste ennetamist, vähendades õhu-, toidu-, vee- ja pinnasereostust ja kokkupuudet kemikaalidega ning tagades tervisliku toidu kättesaadavuse ja selle kohta teabe andmise; nõuab, et strateegiasse „Talust taldrikule“, kestlikkust toetavasse kemikaalistrateegiasse ning nullsaaste ja mürgivaba keskkonna strateegiatesse lisataks ka hindamine, milles analüüsitakse poliitika mõju mittenakkuslike haiguste esinemisele; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama riiklike tervishoiuteenuste digitaliseerimist ning niisuguste uute vahendite ja tehnoloogiate kasutuselevõttu, mis võimaldavad tõhusamat andmete kogumist ja jälgimist ning meetmeid, mille eesmärk on parandada oma seisundiga ise toimetulekut, vähendada diabeediga seotud tüsistuste ja diabeedi muude tagajärgede ohtu ning parandada elukvaliteeti; rõhutab, et tervishoius peaks igasugune digiüleminek käima käsikäes suurema tervisealase digikirjaoskusega, olema kasutajasõbralik ja patsiendikeskne ning edendama usaldust, tagades andmekaitse ja küberturvalisuse kõrged standardid; rõhutab sellega seoses Euroopa terviseandmeruumi potentsiaali mittenakkuslike haiguste, sealhulgas diabeedi jaoks; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub komisjoni üles tegema struktureeritult koostööd patsientide organisatsioonidega ning diabeeti ja muid kroonilisi haigusi põdevate inimestega ning julgustama diabeeti põdevate inimeste jaoks kõige olulisemate tulemusnäitajate ühise kogumi väljatöötamist, mida tuleb kasutada hinnakujundus- ja hüvitamisotsuste tegemisel ning regulatiivsel hindamisel, samuti asjakohaste poliitikameetmete, sealhulgas riiklike diabeedikavade ja teadlikkuse suurendamise programmide väljatöötamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub komisjoni üles jätkama läbipaistvalt rahalise toetuse andmist peamistele valitsusvälistele organisatsioonidele, sealhulgas nendele, kes toetavad ja esindavad patsiente, tarbijaid ja tervishoiutöötajaid; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub liikmesriike üles vaatama oma riiklikud ravimudelid läbi ja arendama neid vajaduse korral edasi, keskendudes inimkeskse ja täielikult integreeritud ravi kasutuselevõtule kogu raviteekonna ulatuses, hõlmates eelkõige haiguste ennetamist, diabeedi tüsistuste ennetamist ja vaimse tervise toetamist; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaardistama ja kõrvaldama nii humaaninsuliini kui ka analooginsuliini kättesaadavust takistavad tegurid ning tagama taskukohased hinnad nii kasutajatele kui ka riiklikele tervishoiusüsteemidele; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub komisjoni üles andma liikmesriikidele konkreetseid suuniseid humanitaarhädaolukorras diabeeti põdevate inimeste katkematu ravi tagamiseks ning rõhutab vajadust pakkuda diabeediravi humanitaarhädaolukorra meetmete raames; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kutsub komisjoni üles toetama esmatasandi ja lähiravi alaste oskuste täiendamist kõikides liikmesriikides, tagades ravi integreerituse ja järjepidevuse ning keskendudes spetsialistide koostööle valdkondadevahelistes ravirühmades; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles parandama Euroopa ja liikmesriikidevaheliste diabeediuuringute koordineerimist; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama teadusuuringuid, milles käsitletakse diabeedi ning selle arvukate tüsistuste ja kaasuvate haigustega seotud rahuldamata kliinilisi vajadusi, võttes arvesse vajadust parandada diabeeti ja muid kroonilisi haigusi põdevate inimeste elukvaliteeti; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama tagatud kvaliteedi ja taskukohase hinnaga insuliini ning süstimisseadmete ja glükoosi taseme jälgimise vahendite tootmisvõimsuse loomist, et parandada konkurentsi, riiklikku pakkumist ja toodete kättesaadavust patsientide jaoks; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab meditsiiniuuringute ja -innovatsiooni tipptaseme tähtsust liidus ning kutsub komisjoni üles tuginema sellega seoses Euroopa vähktõvevastase võitluse kava raames tehtud tööle; kordab oma 24. novembri 2021. aasta resolutsioonis esitatud üleskutset toetada täiendavaid teadusuuringuid alaesindatud elanikkonnarühmades, nagu eakad, lapsed, naised ja patsiendid, kellel on kaasuvad haigused, sealhulgas rasvumine kui esmane haigus ja ka kui krooniline haigus, mis soodustab teiste mittenakkuslike haiguste, näiteks diabeedi teket; |
| --- | --- |

29.

| 30. | on mures, et ravimite kättesaadavus ja taskukohasus valmistavad endiselt riiklikele tervishoiusüsteemidele probleeme ning et innovatiivsed ravimid on kallid või et teatavates liikmesriikides ei ole neid ärilistel põhjustel isegi turule toodud; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub veel kord komisjoni üles tagama, et ELi biomeditsiinilise teadus- ja arendustegevuse rahastamise eelduseks oleks investeeringute täielik läbipaistvus ja jälgitavus, tarnete tagamine kõigis liikmesriikides ning patsientide jaoks parimate tulemuste saavutamise hõlbustamine, sealhulgas toodetud ravimite kättesaadavuse ja taskukohasuse osas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kutsub komisjoni üles korrapäraselt hindama ja läbi vaatama stiimulite süsteemi, suurendama hindade läbipaistvust ning juhtima tähelepanu teguritele, mis piiravad ravimite taskukohasust ja kättesaadavust patsientide jaoks; kutsub ühtlasi komisjoni üles tegelema raviminappuse algpõhjustega ja pakkuma välja kestlikke lahendusi, millega soodustatakse ka patenditud ja patendikaitseta toodete konkurentsi ning geneeriliste ja sarnaste bioloogiliste ravimite õigeaegset turulepääsu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kordab oma nõudmist tagada, et teadusuuringute prioriteedid lähtuvad patsientide ja rahvatervise vajadustest ning et avaliku sektori rahalised vahendid investeeritakse läbipaistvalt, tagades kõnealuste partnerluste ja avaliku sektori rahaliste vahendite tulemusel saadud toodete kättesaadavuse ja taskukohasuse; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kutsub komisjoni üles vaatama läbi asjakohase töötervishoiu ja tööohutuse õigusraamistiku ning liiklusohutust käsitlevad õigusaktid, et hoida ära diabeeti põdevate inimeste edasist diskrimineerimist; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama praeguste ja tulevaste ELi teadusuuringute raamprogrammide alusel diabeedi rahastamise jätkuva toetamise, hõlmates ka teadusuuringuid, milles käsitletakse integreeritud ravimudeleid, tõhusaid võimalusi diabeedi ennetamiseks ja kontrolli all hoidmiseks ning digitehnoloogia mõju diabeediga ise toimetulekule ja käitumise muutustele; |
| --- | --- |

35.

| 36. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  https://sdgs.un.org/goals

(2)  NCD Global Monitoring Framework (World Health Organization)

(3)  https://apps.who.int/iris/handle/10665/347381

(4)  https://www.who.int/initiatives/the-who-global-diabetes-compact

(5)  ELT C 251 E, 31.8.2013, lk 47.

(6)  ELT C 270, 7.7.2021, lk 2.

(7)  ELT C 184, 5.5.2022, lk 2.

(8)  ELT C 224, 8.6.2022, lk 47.

(9)  ELT C 342, 6.9.2022, lk 109.

(10)  ELT L 107, 26.3.2021, lk 1.

(11)  ELT L 458, 22.12.2021, lk 1.

(12)  https://health.ec.europa.eu/publications/eu-non-communicable-diseases-ncds-initiative-guidance-document_et

(13)  https://op.europa.eu/webpub/empl/european-pillar-of-social-rights/et/

(14)  https://research-and-innovation.ec.europa.eu/research-area/health/diabetes_et

(15)  https://journals.sagepub.com/doi/full/10.1177/1479164116679775

(16)  https://diabetesatlas.org/atlas/tenth-edition/

(17)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/diabetes

(18)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7673790/

(19)  https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/327971/9789289041904-eng.pdf

(20)  https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/26605370/

(21)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5994068/

(22)  https://idf.org/our-activities/care-prevention/diabetes-and-the-kidney.html

(23)  https://diabetesatlas.org/atlas/tenth-edition/

(24)  https://idf.org/our-network/regions-members/europe/covid-19.html

(25)  https://www.mepinterestgroupdiabetes.eu/wp-content/uploads/2021/03/MMD-BLUEPRINT-FOR-ACTION-ON-DIABETES.pdf

(26)  https://www.idf.org/our-network/regions-members/europe/europe-news/487:idf-europe-statement-on-the-eu-ncd-initiative-%E2%80%93-healthier-together%C2%A0.html

(27)  https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/17853332/

(28)  https://health.ec.europa.eu/system/files/2020-11/2020_who_euro_cooperation_en_0.pdf.

(29)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta direktiiv 2011/24/EL patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius (ELT L 88, 4.4.2011, lk 45).

(30)  ELT L 127, 29.4.2014, lk 1.

(31)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5466941.

---

Neljapäev, 24. november 2022

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/43 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/43

---

P9_TA(2022)0417

Inimõiguste olukord Afganistanis, eriti naiste õiguste halvenemine ja rünnakud haridusasutuste vastu

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra, eelkõige naiste õiguste halvenemise ja haridusasutuste vastu suunatud rünnakute kohta Afganistanis (2022/2955(RSP))

(2023/C 167/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta Afganistanis, eelkõige oma 16. septembri 2021. aasta resolutsiooni (1) ja 7. aprilli 2022. aasta resolutsiooni (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta Afganistanis, eelkõige oma 16. septembri 2021. aasta resolutsiooni (1) ja 7. aprilli 2022. aasta resolutsiooni (2),

| — | võttes arvesse oma 19. mai 2021. aasta resolutsiooni inimõiguste kaitse ja ELi rändealase välispoliitika kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. mai 2021. aasta resolutsiooni inimõiguste kaitse ja ELi rändealase välispoliitika kohta (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 14. novembri 2022. aasta järeldusi naiste, rahu ja julgeoleku kohta ning 15. septembri 2021. aasta järeldusi Afganistani kohta, milles esitati viis kriteeriumi, millest EL juhindub edasises tegevuses Talibani juhitud de facto ametivõimudega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. novembri 2022. aasta järeldusi naiste, rahu ja julgeoleku kohta ning 15. septembri 2021. aasta järeldusi Afganistani kohta, milles esitati viis kriteeriumi, millest EL juhindub edasises tegevuses Talibani juhitud de facto ametivõimudega,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja avaldusi Afganistani kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja avaldusi Afganistani kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone Afganistani kohta, sealhulgas resolutsioone 2626 (2022), 2596 (2021), 2543 (2020) ja 2513 (2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone Afganistani kohta, sealhulgas resolutsioone 2626 (2022), 2596 (2021), 2543 (2020) ja 2513 (2020),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 10. novembri 2022. aasta resolutsiooni olukorra kohta Afganistanis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 10. novembri 2022. aasta resolutsiooni olukorra kohta Afganistanis,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 8. juuli 2022. aasta resolutsiooni naiste ja tüdrukute inimõiguste olukorra kohta Afganistanis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 8. juuli 2022. aasta resolutsiooni naiste ja tüdrukute inimõiguste olukorra kohta Afganistanis,

| — | võttes arvesse Afganistani inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri 9. septembri 2022. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Afganistani inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri 9. septembri 2022. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse ÜRO Afganistani abimissiooni (UNAMA) 20. juuli 2022. aasta aruannet, milles kirjeldatakse inimõiguste olukorda Afganistanis kümne kuu jooksul pärast Talibani võimuhaaramist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Afganistani abimissiooni (UNAMA) 20. juuli 2022. aasta aruannet, milles kirjeldatakse inimõiguste olukorda Afganistanis kümne kuu jooksul pärast Talibani võimuhaaramist,

| — | võttes arvesse Talibani 7. septembri 2021. aasta teadaannet Afganistani ajutise valitsuse moodustamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Talibani 7. septembri 2021. aasta teadaannet Afganistani ajutise valitsuse moodustamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse ÜRO naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooni ning ÜRO lapse õiguste konventsiooni, mille mõlemad on Afganistan ratifitseerinud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooni ning ÜRO lapse õiguste konventsiooni, mille mõlemad on Afganistan ratifitseerinud,

| — | võttes arvesse 28. juulil 1951. aastal Genfis allkirjastatud pagulasseisundi konventsiooni ja selle 1967. aasta protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. juulil 1951. aastal Genfis allkirjastatud pagulasseisundi konventsiooni ja selle 1967. aasta protokolli,

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Afganistani Islamivabariigi vahelist partnerlus- ja arengukoostöölepingut, mis allkirjastati 18. veebruaril 2017. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Afganistani Islamivabariigi vahelist partnerlus- ja arengukoostöölepingut, mis allkirjastati 18. veebruaril 2017. aastal,

| — | võttes arvesse ELi temaatilisi suuniseid, mis käsitlevad inimõiguste kaitsjaid, lapse õiguste edendamist ja kaitset, naiste ja tütarlaste vastast vägivalda ja võitlust kõigi nendevastase diskrimineerimise vormide vastu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi temaatilisi suuniseid, mis käsitlevad inimõiguste kaitsjaid, lapse õiguste edendamist ja kaitset, naiste ja tütarlaste vastast vägivalda ja võitlust kõigi nendevastase diskrimineerimise vormide vastu,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Taliban haaras Afganistanis võimu 15. augustil 2021 pärast NATO ja liitlasvägede väljaviimist; arvestades, et Taliban taastas Afganistani Islamiemiraadi ja nimetas ametisse ainult meestest koosneva ajutise valitsuse, sealhulgas mitu 1996.–2001. aasta Talibani režiimi liiget, kellest mõned on terrorismisüüdistuse alusel tagaotsitavad; arvestades, et EL säilitab kindla seisukoha mitte tunnustada Talibani de facto valitsust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Taliban haaras Afganistanis võimu 15. augustil 2021 pärast NATO ja liitlasvägede väljaviimist; arvestades, et Taliban taastas Afganistani Islamiemiraadi ja nimetas ametisse ainult meestest koosneva ajutise valitsuse, sealhulgas mitu 1996.–2001. aasta Talibani režiimi liiget, kellest mõned on terrorismisüüdistuse alusel tagaotsitavad; arvestades, et EL säilitab kindla seisukoha mitte tunnustada Talibani de facto valitsust;

| B. | arvestades, et Taliban tühistab oma tegevusega viimase 20 aasta jooksul tehtud edusamme; arvestades, et Taliban on taastanud endise kombelõtvuse tõkestamise ja vooruslikkuse edendamise ministeeriumi ning sulgenud naisküsimuste ministeeriumi, Afganistani sõltumatu inimõiguste komisjoni ja muud naisi ja tütarlapsi toetavad kohalikud struktuurid, samuti tühistanud varem kehtinud naiste kaitset käsitlevad õigusaktid ja kehtestanud karmid piirangud naiste õigustele; arvestades, et Taliban on naised haldusstruktuuridest kõrvale jätnud ega ole kaasanud naisi oma uude tunnustamata valitsusse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Taliban tühistab oma tegevusega viimase 20 aasta jooksul tehtud edusamme; arvestades, et Taliban on taastanud endise kombelõtvuse tõkestamise ja vooruslikkuse edendamise ministeeriumi ning sulgenud naisküsimuste ministeeriumi, Afganistani sõltumatu inimõiguste komisjoni ja muud naisi ja tütarlapsi toetavad kohalikud struktuurid, samuti tühistanud varem kehtinud naiste kaitset käsitlevad õigusaktid ja kehtestanud karmid piirangud naiste õigustele; arvestades, et Taliban on naised haldusstruktuuridest kõrvale jätnud ega ole kaasanud naisi oma uude tunnustamata valitsusse;

| C. | arvestades, et pärast Talibani võimuhaaramist on naiste ja tütarlaste põhiõigusi järjest enam piiratud, eelkõige seoses juurdepääsuga haridusele ja tööhõivele ning liikumisvabadusega; arvestades, et naised on avaliku elu kõigist valdkondadest peaaegu välja tõrjutud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et pärast Talibani võimuhaaramist on naiste ja tütarlaste põhiõigusi järjest enam piiratud, eelkõige seoses juurdepääsuga haridusele ja tööhõivele ning liikumisvabadusega; arvestades, et naised on avaliku elu kõigist valdkondadest peaaegu välja tõrjutud;

| D. | arvestades, et üle 12-aastastele tütarlastele ei anta Afganistanis haridust; arvestades, et Afganistani de facto ametivõimud lubasid 15. jaanuaril 2022, et tütarlastel lubatakse pärast uue kooliaasta algust 2022. aasta märtsi teises pooles igal kooliastmel kooli naasta; arvestades, et koolitüdrukutel on keelatud õppida seitsmendas klassis ja sellest kõrgematel õppeastmetel; arvestades, et sellega rikutakse kõigi laste põhiõigust haridusele, mis on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsioonis; arvestades, et Afganistani tütarlapsed ja naised on riigis vapralt korraldanud rahumeelseid meeleavaldusi, nõudes, et austataks nende õigust haridusele; arvestades, et lapsega sõlmitud abielude arv on järsult suurenenud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et üle 12-aastastele tütarlastele ei anta Afganistanis haridust; arvestades, et Afganistani de facto ametivõimud lubasid 15. jaanuaril 2022, et tütarlastel lubatakse pärast uue kooliaasta algust 2022. aasta märtsi teises pooles igal kooliastmel kooli naasta; arvestades, et koolitüdrukutel on keelatud õppida seitsmendas klassis ja sellest kõrgematel õppeastmetel; arvestades, et sellega rikutakse kõigi laste põhiõigust haridusele, mis on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsioonis; arvestades, et Afganistani tütarlapsed ja naised on riigis vapralt korraldanud rahumeelseid meeleavaldusi, nõudes, et austataks nende õigust haridusele; arvestades, et lapsega sõlmitud abielude arv on järsult suurenenud;

| E. | arvestades, et Taliban suurendas hiljuti naiste ja tütarlaste süsteemset represseerimist inimõiguste kaitsjate arvukate vahistamistega; arvestades, et Herati naistevangla direktor Alia Azizi on alates 2021. aasta oktoobrist kadunud; arvestades, et inimõiguste organisatsioonid kahtlustavad, et teda on sunnitud kadunuks jääma; arvestades, et 3. novembril 2022 katkestas Taliban pressikonverentsi, millel teatati Afganistani võrdõiguslikkuse naisliikumise moodustamisest, ja vahistas Zarifa Yaqobi nimelise naise ja neli tema meeskolleegi; arvestades, et 11. novembril 2022 vahistas Taliban väljapaistva aktivisti Farhat Popalzai, kes on üks Afganistani naiste spontaanse liikumise asutajaid; arvestades, et 13. novembril 2022 võttis Taliban vahi alla veel ühe naiste õiguste kaitsja, Humaira Yusufi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Taliban suurendas hiljuti naiste ja tütarlaste süsteemset represseerimist inimõiguste kaitsjate arvukate vahistamistega; arvestades, et Herati naistevangla direktor Alia Azizi on alates 2021. aasta oktoobrist kadunud; arvestades, et inimõiguste organisatsioonid kahtlustavad, et teda on sunnitud kadunuks jääma; arvestades, et 3. novembril 2022 katkestas Taliban pressikonverentsi, millel teatati Afganistani võrdõiguslikkuse naisliikumise moodustamisest, ja vahistas Zarifa Yaqobi nimelise naise ja neli tema meeskolleegi; arvestades, et 11. novembril 2022 vahistas Taliban väljapaistva aktivisti Farhat Popalzai, kes on üks Afganistani naiste spontaanse liikumise asutajaid; arvestades, et 13. novembril 2022 võttis Taliban vahi alla veel ühe naiste õiguste kaitsja, Humaira Yusufi;

| F. | arvestades, et iga päev teatatakse inimõiguste rikkumistest, sealhulgas inimõiguste kaitsjate ja nende pereliikmete vahistamisest, kinnipidamisest, röövimisest, piinamisest, ähvardamisest, tapmisest ja ründamisest ning neilt väljapressimisest; arvestades, et selliste rikkumiste eest ei võeta endiselt vastutusele; arvestades, et Taliban andis hiljuti kohtunikele korralduse rakendada täielikult Talibani tõlgendust šariaadist ning see võib kaasa tuua julmad ja ebainimlikud karistused ning suurendab kartusi inimõiguste edasiste rikkumiste suhtes; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et iga päev teatatakse inimõiguste rikkumistest, sealhulgas inimõiguste kaitsjate ja nende pereliikmete vahistamisest, kinnipidamisest, röövimisest, piinamisest, ähvardamisest, tapmisest ja ründamisest ning neilt väljapressimisest; arvestades, et selliste rikkumiste eest ei võeta endiselt vastutusele; arvestades, et Taliban andis hiljuti kohtunikele korralduse rakendada täielikult Talibani tõlgendust šariaadist ning see võib kaasa tuua julmad ja ebainimlikud karistused ning suurendab kartusi inimõiguste edasiste rikkumiste suhtes;

| G. | arvestades, et Talibani võimuhaaramine on toonud kaasa üha sagedamini rünnakuid vähemusrühmade, eelkõige hazarade, hindude, sikhide ja kristlaste vastu; arvestades, et alates Talibani võimuhaaramisest on Islamiriigi rühmituse Khorasani provintsi haru ja teised osalejad pannud toime arvukalt rünnakuid hazara kogukonna vastu, mis on peamiselt šiiidi vähemus; arvestades, et need rünnakud ja hazarade ajalooline tagakiusamine võivad kujutada endast inimsusvastaseid kuritegusid; arvestades, et alates 2021. aasta augustist on nende pühakodasid ning haridus- ja meditsiinikeskusi süstemaatiliselt rünnatud ning nende liikmeid on meelevaldselt vahistatud, piinatud, hukatud, sunnitud kodust lahkuma, tõrjutud ja mõnel juhul sunnitud riigist põgenema; arvestades, et 2021. ja 2022. aastal rünnati Kabulis Dasht-e Barchi piirkonnas, kus elavad peamiselt hazarad, mitut hariduskeskust, eelkõige selliseid nagu Sayed ul Shuhada, Abdul Rahman Shahid, Mumtaz ja Kaaji hariduskeskus; arvestades, et rünnakute tagajärjel hukkus ja sai haavata sadu inimesi; arvestades, et Talibani väed avasid teadete kohaselt tule ja kasutasid füüsilist vägivalda rünnakutevastaste meeleavalduste mahasurumiseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Talibani võimuhaaramine on toonud kaasa üha sagedamini rünnakuid vähemusrühmade, eelkõige hazarade, hindude, sikhide ja kristlaste vastu; arvestades, et alates Talibani võimuhaaramisest on Islamiriigi rühmituse Khorasani provintsi haru ja teised osalejad pannud toime arvukalt rünnakuid hazara kogukonna vastu, mis on peamiselt šiiidi vähemus; arvestades, et need rünnakud ja hazarade ajalooline tagakiusamine võivad kujutada endast inimsusvastaseid kuritegusid; arvestades, et alates 2021. aasta augustist on nende pühakodasid ning haridus- ja meditsiinikeskusi süstemaatiliselt rünnatud ning nende liikmeid on meelevaldselt vahistatud, piinatud, hukatud, sunnitud kodust lahkuma, tõrjutud ja mõnel juhul sunnitud riigist põgenema; arvestades, et 2021. ja 2022. aastal rünnati Kabulis Dasht-e Barchi piirkonnas, kus elavad peamiselt hazarad, mitut hariduskeskust, eelkõige selliseid nagu Sayed ul Shuhada, Abdul Rahman Shahid, Mumtaz ja Kaaji hariduskeskus; arvestades, et rünnakute tagajärjel hukkus ja sai haavata sadu inimesi; arvestades, et Talibani väed avasid teadete kohaselt tule ja kasutasid füüsilist vägivalda rünnakutevastaste meeleavalduste mahasurumiseks;

| H. | arvestades, et Afganistani humanitaarolukord halveneb kiiresti ning mõjutab ebaproportsionaalselt naisi ja tütarlapsi; arvestades, et Talibani valitsuse kehtestatud uus poliitika on oluliselt vähendanud naiste võimalusi töötada, sealhulgas abiorganisatsioonide töötajatena, mis on vähendanud ka naiste juurdepääsu humanitaarabile; arvestades, et naiste tööturul osalemise piiramine on suurendanud naiste vaesust ning seadnud hinnanguliselt 850 000 tütarlast majandusliku ja seksuaalse ärakasutamise ning varajase abielu ohtu; arvestades, et vähem kui iga neljas Afganistani jäänud naissoost inimõiguste kaitsjast on teatanud, et neil on juurdepääs mõnda liiki humanitaarabile või rahalisele ja õigusabile; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Afganistani humanitaarolukord halveneb kiiresti ning mõjutab ebaproportsionaalselt naisi ja tütarlapsi; arvestades, et Talibani valitsuse kehtestatud uus poliitika on oluliselt vähendanud naiste võimalusi töötada, sealhulgas abiorganisatsioonide töötajatena, mis on vähendanud ka naiste juurdepääsu humanitaarabile; arvestades, et naiste tööturul osalemise piiramine on suurendanud naiste vaesust ning seadnud hinnanguliselt 850 000 tütarlast majandusliku ja seksuaalse ärakasutamise ning varajase abielu ohtu; arvestades, et vähem kui iga neljas Afganistani jäänud naissoost inimõiguste kaitsjast on teatanud, et neil on juurdepääs mõnda liiki humanitaarabile või rahalisele ja õigusabile;

| I. | arvestades, et UNAMA hinnangul vajas 2022. aasta juuli seisuga humanitaarabi 59 % elanikkonnast, mida on 2021. aasta algusega võrreldes 6 miljoni inimese võrra rohkem; arvestades, et prognooside kohaselt vajab 2023. aastal humanitaarabi 28 miljonit inimest, kellest 13 miljonit on lapsed; arvestades, et Maailma Toiduprogrammi hinnangul kogeb äärmuslikku toiduga kindlustamatust 18,9 miljonit afgaani; arvestades, et 4,3 miljonit afgaani on riigisisesed põgenikud ja 5,6 miljonit on ümber asustatud naaberriikidesse; arvestades, et suur osa Afganistani pagulasi viibib Iraanis ja Pakistanis, kus on kokku 2,2 miljonit registreeritud Afganistani pagulast; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et UNAMA hinnangul vajas 2022. aasta juuli seisuga humanitaarabi 59 % elanikkonnast, mida on 2021. aasta algusega võrreldes 6 miljoni inimese võrra rohkem; arvestades, et prognooside kohaselt vajab 2023. aastal humanitaarabi 28 miljonit inimest, kellest 13 miljonit on lapsed; arvestades, et Maailma Toiduprogrammi hinnangul kogeb äärmuslikku toiduga kindlustamatust 18,9 miljonit afgaani; arvestades, et 4,3 miljonit afgaani on riigisisesed põgenikud ja 5,6 miljonit on ümber asustatud naaberriikidesse; arvestades, et suur osa Afganistani pagulasi viibib Iraanis ja Pakistanis, kus on kokku 2,2 miljonit registreeritud Afganistani pagulast;

| J. | arvestades, et 2022. aasta juunis tabas Afganistani idaosa laastav maavärin, milles hukkus üle 1 000 inimese ja sai vigastada rohkem kui 6 000 inimest; arvestades, et 2022. aasta augustis esinesid Afganistani mitmes osas tugevad vihmasajud, põhjustades üleujutusi, äkktulvasid ja maalihkeid, mille tagajärjel sai meedia teadete kohaselt enam kui 180 inimest surma ja rohkem kui 250 inimest vigastada; arvestades, et maavärinad, üleujutused, põuad, COVID-19 pandeemia mõju ja toormehindade tõus, mis on tingitud Venemaa sissetungist Ukrainasse, on süvendanud niigi rasket humanitaarolukorda; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2022. aasta juunis tabas Afganistani idaosa laastav maavärin, milles hukkus üle 1 000 inimese ja sai vigastada rohkem kui 6 000 inimest; arvestades, et 2022. aasta augustis esinesid Afganistani mitmes osas tugevad vihmasajud, põhjustades üleujutusi, äkktulvasid ja maalihkeid, mille tagajärjel sai meedia teadete kohaselt enam kui 180 inimest surma ja rohkem kui 250 inimest vigastada; arvestades, et maavärinad, üleujutused, põuad, COVID-19 pandeemia mõju ja toormehindade tõus, mis on tingitud Venemaa sissetungist Ukrainasse, on süvendanud niigi rasket humanitaarolukorda;

| K. | arvestades, et EL algatas 2021. aasta oktoobris Afganistanile humanitaarabi andmise 1 miljardi euro ulatuses, et toetada riigis ja piirkonnas elavaid kaitsetuid afgaane; arvestades, et G20 kavatseb osana oma uuest 210 miljoni euro suurusest humanitaarabipaketist, mis on ette nähtud kõige kaitsetumatele kogu maailmas, eraldada 75 miljonit eurot Afganistani jaoks, et leevendada riigis valitseva rasket toiduga kindlustamatuse olukorda; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EL algatas 2021. aasta oktoobris Afganistanile humanitaarabi andmise 1 miljardi euro ulatuses, et toetada riigis ja piirkonnas elavaid kaitsetuid afgaane; arvestades, et G20 kavatseb osana oma uuest 210 miljoni euro suurusest humanitaarabipaketist, mis on ette nähtud kõige kaitsetumatele kogu maailmas, eraldada 75 miljonit eurot Afganistani jaoks, et leevendada riigis valitseva rasket toiduga kindlustamatuse olukorda;

| L. | arvestades, et sõltumatu meedia ja kodanikuühiskonna tegutsemisruum on Talibani valitsemise ajal järsult kitsenenud; arvestades, et mitmete Talibani organite kehtestatud reeglid on ulatuslikult piiranud ajakirjanduslikku tegevust ja toonud kaasa ajakirjanike meelevaldse vahistamise sagenemise; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et sõltumatu meedia ja kodanikuühiskonna tegutsemisruum on Talibani valitsemise ajal järsult kitsenenud; arvestades, et mitmete Talibani organite kehtestatud reeglid on ulatuslikult piiranud ajakirjanduslikku tegevust ja toonud kaasa ajakirjanike meelevaldse vahistamise sagenemise;

| 1. | mõistab karmilt hukka asjaolu, et Afganistanis on pärast Talibani võimuhaaramist 2021. aasta augustis poliitiline, majanduslik, humanitaar-, inimõiguste ja julgeolekuolukord pidevalt halvenenud, eriti naiste ja tütarlaste jaoks; kordab, et on Afganistani rahvaga vankumatult solidaarne ja kavatseb teda toetada; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mõistab hukka järkjärgulise tagasimineku naiste ja tütarlaste õiguste kasutamisel Talibani võimu all, mis praegu kvalifitseerub sooliseks apartheidiks; mõistab hukka Talibani kehtestatud täiendavad piirangud naiste liikumisvabadusele; kutsub Afganistani de facto ametivõime üles tagama, et kaotataks kõik soolised piirangud naiste suhtes ja et naised saaksid taas aktiivselt osaleda Afganistani avalikus elus; rõhutab, et see peab olema peamine tingimus rahvusvahelise üldsuse igasuguseks koostööks Talibaniga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mõistab hukka tütarlastele keskhariduse andmise jõhkra keelustamise, millega rikutakse otseselt nende üldist õigust haridusele; tuletab meelde Talibani lubadusi taastada naiste juurdepääs haridusele; nõuab seetõttu, et Taliban täidaks nüüd oma kohustusi, tühistaks keelu ja lubaks viivitamata jätkata hariduse andmist ning tagaks UNESCO hariduseesmärkide saavutamise; nõuab tungivalt, et EL suurendaks toetust Afganistani rühmadele, kes tegelevad naiste ja tütarlaste õiguste kaitsmisega, sealhulgas tüdrukutele mõeldud alternatiivsete haridusvõimalustega, ning rahastaks konkreetseid abi- ja kaitseprogramme, sealhulgas rahastades stipendiume ja tagades viisade kiirendatud väljastamise Afganistani üliõpilastele ja õppejõududele, kellele on antud ELi stipendium; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mõistab hukka inimõiguste kaitsjate, ajakirjanike ja teiste kodanikuühiskonna osalejate, LGBTIQ+ inimeste, teisitimõtlejate ja kohtunike lakkamatu ründamise ning rahumeelsete meeleavalduste mahasurumise ja teisitimõtlejate jõhkra represseerimise kogu riigis; mõistab hukka naiste ja inimõiguste kaitsjate, sealhulgas Zarifa Yaqobi ja tema kolleegide Farhat Popalzai ja Humaira Yusufi vahistamise ning nõuab nende viivitamatut ja tingimusteta vabastamist; nõuab tungivalt, et EL suurendaks oma poliitilist ja rahalist toetust Afganistani naistele ja inimõiguste kaitsjatele, samuti paguluses viibivatele naistele ning tagaks nende turvalisuse, pakkudes kvaliteetseid haridus- ja töövõimalusi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on šokeeritud vähemusrühmade üha süvenevast marginaliseerumisest ja üha sagenevatest rünnakutest nende vastu, sealhulgas hiljutine rünnak Kaaji hariduskeskuses Kabulis; avaldab kaastunnet ohvrite perekondadele ja väljendab solidaarsust ellujäänutega; kutsub de facto ametivõime üles andma nende rünnakute eest vastutavad isikud kohtusse ja võtma nad vastutusele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | väljendab sügavat muret hazara, hindu, sikhi, kristlaste ja teiste vähemuste olukorra pärast Talibani võimuletulekust peale, samuti nende süstemaatilise ründamise ja laiema diskrimineerimise pärast, sealhulgas meelevaldsed vahistamised, piinamine ja muu väärkohtlemine, kiirhukkamine ja inimeste kadunuks jääma sundimine; tuletab meelde de facto ametivõimude kohustust keelata kõigi etniliste ja usukogukondade diskrimineerimine ja seda ennetada, samuti kaitsta nende pühakodasid ning haridus- ja meditsiinikeskusi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | peab äärmiselt kahetsusväärseks, et alates Talibani riigipöördest on juurdepääs teabele muutunud üha raskemaks, ajakirjanduse sõltumatust on märkimisväärselt piiratud ning de facto ametivõimud on kodanikuühiskonna organisatsioone üha enam survestanud; nõuab tungivalt, et Taliban looks ajakirjanikele, meediale ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele soodsa keskkonna, et nad saaksid tegutseda takistusteta ja kättemaksu kartmata; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kordab oma äärmist muret halveneva humanitaarolukorra pärast; nõuab tungivalt, et riigid suurendaksid humanitaarabi ja kooskõlastaksid seda ÜRO asutuste ja valitsusväliste organisatsioonidega; kutsub de facto ametivõime üles kaotama kõik humanitaarabi andmise piirangud ja takistused ning rõhutab vajadust võimaldada humanitaarabi andvatele organisatsioonidele nõuetekohane juurdepääs; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid tegeleksid käimasoleva humanitaarkriisi majanduslike teguritega, tehes kõik endast oleneva, et suurendada humanitaarabi, mis peaks hõlmama soolist aspekti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | väljendab muret kliimamuutuste ja keskkonnaseisundi halvenemise laastava mõju pärast Afganistanis, mis ÜRO andmetel on kuues riik maailmas, mida kliimaga seotud ohud kõige rohkem mõjutavad; nõuab, et rahvusvaheline üldsus võtaks kiiresti meetmeid, et aidata afgaanidel toime tulla selle ränga olukorraga, mis mõjutab ebaproportsionaalselt kaitsetumaid rühmi, nagu naised ja tütarlapsed; |
| --- | --- |

9.

| 10. | peab tervitatavaks ja toetab ÜRO missiooni ja Afganistani küsimustega tegeleva ÜRO eriraportööri tööd, kuna oluline on jälgida inimõiguste olukorda riigis ja anda sellest teada; kutsub ELi ja rahvusvahelist üldsust üles suurendama poliitilist ja rahalist toetust nende tööle; |
| --- | --- |

10.

| 11. | väljendab heameelt selle üle, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus jätkab Afganistanis toime pandud inimsusvastaste kuritegude ja sõjakuritegude uurimist; kutsub ELi üles suurendama oma toetust teabe jagamisele, teadusuuringutele, järelevalvele ja seirele, et suurendada vastutust; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuletab meelde, et ELil on Talibaniga peetava võimaliku poliitilise dialoogi suhtes kindel seisukoht, milles juhindutakse viiest temaatilisest kriteeriumist, mis põhinevad kõigi isikute inimõiguste austamise ja õigusriigi põhimõtetel; rõhutab, et alates 15. augustist 2021 on kõik need kriteeriumid selgelt halvenenud, mis tähendab, et Talibani ametivõimude tunnustamine ei ole põhjendatud; juhib tähelepanu tõsiasjale, et kohaldatavaid kriteeriume tuleb ajakohastada, et luua ELi pikaajaline Afganistani-strateegia, võttes arvesse praegust olukorda ja Talibani suutmatust täita oma esialgseid lubadusi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub ELi üles püüdma laiendada loetelu sihipärastest meetmetest Talibani juhtkonna vastu, kes vastutavad inimõiguste olukorra jätkuva halvenemise eest; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub de facto ametivõime üles võtma vajalikke meetmeid, et võidelda naiste- ja tütarlastevastase vägivalla, sealhulgas sundabielude ja lähisuhtevägivalla vastu, ning võtma süüdlased viivitamata vastutusele; kutsub de facto ametivõime üles võtma uuesti kasutusele üleriigilise ohvrite toetussüsteemi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub Euroopa välisteenistust, ELi delegatsioone ja liikmesriikide saatkondi üles suurendama oma toetust Afganistani inimõiguste kaitsjatele ja sõltumatutele ajakirjanikele nii riigis kui ka väljaspool seda, muu hulgas ühtlustades inimõiguste kaitsjate ümberasustamist kooskõlas ELi selleteemaliste suunistega; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab, et loodaks valitud esindusvalitsus, mille kõigi tasandite otsustusprotsessidesse oleksid kaasatud naised ja vähemused; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab, et ÜRO Inimõiguste Nõukogu looks täiendava püsiva vastutusmehhanismi, et uurida kõiki väidetavaid inimõiguste rikkumisi ja kuritarvitusi, mis on rahvusvahelise õiguse kohaselt kuriteod, eelkõige naiste- ja tütarlastevastane vägivald; |
| --- | --- |

17.

| 18. | märgib, et vaja on täiendavaid rahvusvahelisi jõupingutusi, et toetada naiste juhitud Afganistani-siseseid dialooge ja Afganistani naiste võrgustikke nii riigis kui ka väljaspool seda; kutsub Euroopa välisteenistust üles kaasama Euroopa Parlamenti ja teisi ELi institutsioone Afganistani naisjuhtide foorumisse; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat, komisjoni ja liikmesriike üles võtma meetmeid, et tagada Afganistani naiste osalemine Afganistani-teemalistes poliitilistes dialoogides; |
| --- | --- |

18.

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja ELi eriesindajale Afganistanis. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  ELT C 117, 11.3.2022, lk 133.

(2)  ELT C 434, 15.11.2022, lk 86.

(3)  ELT C 15, 12.1.2022, lk 70.

---

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/48

---

P9_TA(2022)0418

Demokraatliku opositsiooni ja kodanikuühiskonna jätkuv mahasurumine Valgevenes

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta resolutsioon demokraatliku opositsiooni ja kodanikuühiskonna jätkuva mahasurumise kohta Valgevenes (2022/2956(RSP))

(2023/C 167/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Valgevene kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Valgevene kohta,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja kõiki inimõiguste konventsioone, millega Valgevene on ühinenud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja kõiki inimõiguste konventsioone, millega Valgevene on ühinenud,

| — | võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2020. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2020. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 21. ja 22. oktoobri 2021. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 21. ja 22. oktoobri 2021. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse rahvusvaheliste ja sõltumatute Valgevene inimõigusorganisatsioonide koostatud aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvaheliste ja sõltumatute Valgevene inimõigusorganisatsioonide koostatud aruandeid,

| — | võttes arvesse Valgevene inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri Anaïs Marini 4. mai 2021. aasta ja 20. juuli 2022. aasta aruandeid ÜRO Inimõiguste Nõukogu jaoks ning ÜRO ekspertide 10. oktoobri 2022. aasta üleskutset viivitamata vabastada vangistatud Nobeli preemia laureaat ja teised õiguste kaitsjad Valgevenes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Valgevene inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri Anaïs Marini 4. mai 2021. aasta ja 20. juuli 2022. aasta aruandeid ÜRO Inimõiguste Nõukogu jaoks ning ÜRO ekspertide 10. oktoobri 2022. aasta üleskutset viivitamata vabastada vangistatud Nobeli preemia laureaat ja teised õiguste kaitsjad Valgevenes,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 4. märtsi 2022. aasta aruannet inimõiguste olukorra kohta Valgevenes enne 2020. aastal toimunud presidendivalimisi ja pärast neid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 4. märtsi 2022. aasta aruannet inimõiguste olukorra kohta Valgevenes enne 2020. aastal toimunud presidendivalimisi ja pärast neid,

| — | võttes arvesse G7 riikide välisministrite 4. novembri 2022. aasta avaldust Valgevene kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G7 riikide välisministrite 4. novembri 2022. aasta avaldust Valgevene kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) meediavabaduse esindaja 13. juuli 2022. aasta avaldust ajakirjanike ja meediatöötajate jätkuva vangistamise kohta Valgevenes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) meediavabaduse esindaja 13. juuli 2022. aasta avaldust ajakirjanike ja meediatöötajate jätkuva vangistamise kohta Valgevenes,

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse 7. oktoobri 2022. aasta avaldust sõltumatute meediaesindajate suhtes langetatud kohtuotsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse 7. oktoobri 2022. aasta avaldust sõltumatute meediaesindajate suhtes langetatud kohtuotsuse kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et kodanikuühiskonna ja inimõiguste kaitsjate süstemaatiline mahasurumine Valgevene režiimi poolt teenib eesmärki vaigistada Valgevenes kõik allesjäänud sõltumatud hääled; arvestades, et režiimi vastu protestimise eest on mingil hetkel kinni peetud üle 10 000 Valgevene kodaniku; arvestades, et inimõiguste kaitsjate, opositsioonipoliitikute, kodanikuühiskonna esindajate, kunstnike, sõltumatute ajakirjanike, ametiühingujuhtide ja -liikmete ning teiste aktivistide suhtes rakendatakse süstemaatiliselt vägivalda ja neid sunnitakse põgenema; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kodanikuühiskonna ja inimõiguste kaitsjate süstemaatiline mahasurumine Valgevene režiimi poolt teenib eesmärki vaigistada Valgevenes kõik allesjäänud sõltumatud hääled; arvestades, et režiimi vastu protestimise eest on mingil hetkel kinni peetud üle 10 000 Valgevene kodaniku; arvestades, et inimõiguste kaitsjate, opositsioonipoliitikute, kodanikuühiskonna esindajate, kunstnike, sõltumatute ajakirjanike, ametiühingujuhtide ja -liikmete ning teiste aktivistide suhtes rakendatakse süstemaatiliselt vägivalda ja neid sunnitakse põgenema;

| B. | arvestades, et inimõiguste rikkumised Valgevenes on alates 2020. aasta augustist oluliselt sagenenud ning 2022. aasta novembri seisuga on kinni peetud rohkem kui 1 400 poliitvangi, sh Nobeli rahupreemia laureaat Ales Bjaljatski; arvestades, et vangistatute nimekirjast leiab alaealisi, puuetega inimesi, pensionäre ja raskelt haigeid isikuid; arvestades, et kohtuprotsessid poliitvangide üle on jätkunud, kusjuures karistusi mõistetakse seninägematus ulatuses; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et inimõiguste rikkumised Valgevenes on alates 2020. aasta augustist oluliselt sagenenud ning 2022. aasta novembri seisuga on kinni peetud rohkem kui 1 400 poliitvangi, sh Nobeli rahupreemia laureaat Ales Bjaljatski; arvestades, et vangistatute nimekirjast leiab alaealisi, puuetega inimesi, pensionäre ja raskelt haigeid isikuid; arvestades, et kohtuprotsessid poliitvangide üle on jätkunud, kusjuures karistusi mõistetakse seninägematus ulatuses;

| C. | arvestades, et Valgevene laialdaselt toetatud demokraatiameelse opositsiooniliikumise suhtes on toimunud üha rohkem repressioone; arvestades, et 2022. aasta oktoobris mõistis Grodna piirkonnakohus poliitilisele aktivistile Mikalai Avtuhhovitšile 25-aastase karistuse täielikult fabritseeritud süüdistuste alusel, mis hõlmasid riigireetmist; arvestades, et see on kõigi aegade pikim vanglakaristus, mis on Aljaksandr Lukašenka režiimi vastasele isikule mõistetud; arvestades, et Avtuhhovitšit, kes alustas suvel näljastreiki, on alates vangistuse algusest pekstud ja piinatud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Valgevene laialdaselt toetatud demokraatiameelse opositsiooniliikumise suhtes on toimunud üha rohkem repressioone; arvestades, et 2022. aasta oktoobris mõistis Grodna piirkonnakohus poliitilisele aktivistile Mikalai Avtuhhovitšile 25-aastase karistuse täielikult fabritseeritud süüdistuste alusel, mis hõlmasid riigireetmist; arvestades, et see on kõigi aegade pikim vanglakaristus, mis on Aljaksandr Lukašenka režiimi vastasele isikule mõistetud; arvestades, et Avtuhhovitšit, kes alustas suvel näljastreiki, on alates vangistuse algusest pekstud ja piinatud;

| D. | arvestades, et Avtuhhovitšile ning sama kohtuasja ülejäänud 11 süüdistatavale – Paval Sava, Galina Dzerbõš, Volga Majorava, Viktar Snegur, Uladzimir Gundar, Sjargei Rezanovitš, Pavel Rezanovitš, Ljubov Rezanovitš, Irõna Melher, Anton Melher ja Irõna Garatškina, keda kutsutakse ühise nimetusega „Avtuhhovitši 12“ – mõisteti kokku 169,5 aastat vangistust; arvestades, et mõnda kinnipeetavat on korduvalt paigutatud üksikvangistusse pärast seda, kui nende perekonnad olid teatanud vangide vägivaldsest kohtlemisest ja isegi piinamisest vangivalvurite poolt; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Avtuhhovitšile ning sama kohtuasja ülejäänud 11 süüdistatavale – Paval Sava, Galina Dzerbõš, Volga Majorava, Viktar Snegur, Uladzimir Gundar, Sjargei Rezanovitš, Pavel Rezanovitš, Ljubov Rezanovitš, Irõna Melher, Anton Melher ja Irõna Garatškina, keda kutsutakse ühise nimetusega „Avtuhhovitši 12“ – mõisteti kokku 169,5 aastat vangistust; arvestades, et mõnda kinnipeetavat on korduvalt paigutatud üksikvangistusse pärast seda, kui nende perekonnad olid teatanud vangide vägivaldsest kohtlemisest ja isegi piinamisest vangivalvurite poolt;

| E. | arvestades, et Valgevene kohtud on langetanud sadu ebaõiglasi ja meelevaldseid kohtuotsuseid nn ringmängu juhtumiga seotud poliitilistel motiividel toimuvates kohtumenetlustes, mis on sageli toimunud kinniste uste taga ja ilma nõuetekohase menetluseta ning mida ELi diplomaatidel ei olnud võimalik jälgida; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Valgevene kohtud on langetanud sadu ebaõiglasi ja meelevaldseid kohtuotsuseid nn ringmängu juhtumiga seotud poliitilistel motiividel toimuvates kohtumenetlustes, mis on sageli toimunud kinniste uste taga ja ilma nõuetekohase menetluseta ning mida ELi diplomaatidel ei olnud võimalik jälgida;

| F. | arvestades, et Valgevene juurdluskomitee on algatanud tagaseljamenetluse Valgevene demokraatliku opositsiooni juhtide ja koordineerimisnõukogu liikmete vastu, kelle hulka kuuluvad muu hulgas Svjatlana Tsihhanovskaja, Pavel Latuška, Volga Kavalkova, Maria Maroz, Sjargei Dõlevski, Dzmitrõi Navoša, Valeria Zanemonskaja, Daniil Bogdanovitš, Janina Sazanovitš, Volga Võssotskaja, Aleksandra Gerassimova, Aljaksandr Opeikin ja Dzmitrõi Salavjov; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Valgevene juurdluskomitee on algatanud tagaseljamenetluse Valgevene demokraatliku opositsiooni juhtide ja koordineerimisnõukogu liikmete vastu, kelle hulka kuuluvad muu hulgas Svjatlana Tsihhanovskaja, Pavel Latuška, Volga Kavalkova, Maria Maroz, Sjargei Dõlevski, Dzmitrõi Navoša, Valeria Zanemonskaja, Daniil Bogdanovitš, Janina Sazanovitš, Volga Võssotskaja, Aleksandra Gerassimova, Aljaksandr Opeikin ja Dzmitrõi Salavjov;

| G. | arvestades, et demokraatlike opositsioonierakondade juhid ja esindajad, nende hulgas Pavel Sevjarõnets, Mikalai Kazlov, Antanina Kavaleva, Aksana Aljaksejeva, Tatsjana ja Dzmitrõi Kanevski, Igar Salavei, Pavel Spirõn, Uladzimir Njapomnjaštšõhh, Aljaksandr Agraitsovitš, Pavel Belavus, Andrei Kudzik, Mikalai Sjargijenka, Ramuald Ulan, Aljaksandr Nagela, Andrei Kabanav, Artur Smaljakov, Andrei Asmalovski, Dzijana Tšarnušõna, Mikalai Statkevitš, Sjargei Tsihhanovski, Viktar Babarõka, Marõja Kalesnikava, Maksim Znak, Igar Lossik ja Sjargei Sparõš, on jätkuvalt ebainimlikes tingimustes vangistuses; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et demokraatlike opositsioonierakondade juhid ja esindajad, nende hulgas Pavel Sevjarõnets, Mikalai Kazlov, Antanina Kavaleva, Aksana Aljaksejeva, Tatsjana ja Dzmitrõi Kanevski, Igar Salavei, Pavel Spirõn, Uladzimir Njapomnjaštšõhh, Aljaksandr Agraitsovitš, Pavel Belavus, Andrei Kudzik, Mikalai Sjargijenka, Ramuald Ulan, Aljaksandr Nagela, Andrei Kabanav, Artur Smaljakov, Andrei Asmalovski, Dzijana Tšarnušõna, Mikalai Statkevitš, Sjargei Tsihhanovski, Viktar Babarõka, Marõja Kalesnikava, Maksim Znak, Igar Lossik ja Sjargei Sparõš, on jätkuvalt ebainimlikes tingimustes vangistuses;

| H. | arvestades, et Valgevene režiim on jätnud uurimata tuhandeid teateid politsei jõhkruse kohta; arvestades, et selle asemel edutab ja premeerib ta nende tegude eest vastutavaid isikuid; arvestades, et laialt levinud karistamatus inimõiguste rikkumiste eest põlistab Valgevene rahva lootusetut olukorda; arvestades, et õigusriigi puudumine takistab valgevenelasi kasutamast õigust õiglasele kohtumõistmisele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Valgevene režiim on jätnud uurimata tuhandeid teateid politsei jõhkruse kohta; arvestades, et selle asemel edutab ja premeerib ta nende tegude eest vastutavaid isikuid; arvestades, et laialt levinud karistamatus inimõiguste rikkumiste eest põlistab Valgevene rahva lootusetut olukorda; arvestades, et õigusriigi puudumine takistab valgevenelasi kasutamast õigust õiglasele kohtumõistmisele;

| I. | arvestades, et Valgevene on ainus riik Euroopas, kus kasutatakse surmanuhtlust, ning hiljuti teatati, et režiimi poliitiliste vastaste surmaotsused viiakse täide; arvestades, et 2022. aasta jaanuaris muudeti Valgevene kriminaalkoodeksit ja Aljaksandr Lukašenka allkirjastas 2022. aasta mais seda puudutava seaduse, et laiendada surmanuhtlust ka „terroriaktide toimepanemise katsetele“, mille lõppeesmärk on võtta sihikule poliitilised teisitimõtlejad ja võtta „ekstremismi“ või „terrorismi“ ettekäändel kasutusele tagaselja kohtuprotsessid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Valgevene on ainus riik Euroopas, kus kasutatakse surmanuhtlust, ning hiljuti teatati, et režiimi poliitiliste vastaste surmaotsused viiakse täide; arvestades, et 2022. aasta jaanuaris muudeti Valgevene kriminaalkoodeksit ja Aljaksandr Lukašenka allkirjastas 2022. aasta mais seda puudutava seaduse, et laiendada surmanuhtlust ka „terroriaktide toimepanemise katsetele“, mille lõppeesmärk on võtta sihikule poliitilised teisitimõtlejad ja võtta „ekstremismi“ või „terrorismi“ ettekäändel kasutusele tagaselja kohtuprotsessid;

| J. | arvestades, et Aljaksandr Lukašenka režiim kasutab endiselt piinamist ning poliitvangid teatavad jätkuvalt halvenevatest tervisetingimustest, alandamisest ning ebainimlikust ja julmast kohtlemisest; arvestades, et Aljaksandr Lukašenka on laiendanud oma kampaaniat inimõiguste aktivistide ja ajakirjanike vastu, vangistades Valgevene poolakeelsesse vähemusse kuuluva väljapaistva ajakirjaniku ja aktivisti Andrzej Poczobuti, kes lisati terroristide nimekirja; arvestades, et sagenenud on poola ja teiste vähemuste vastuvõetamatu tagakiusamine, sealhulgas Valgevene ametivõimude hiljutised otsused, mille eesmärk on kaotada poola- ja leedukeelne haridus, viia läbi läbiotsimisi poola liidrite majades ning hävitada poola kalmistuid ning luuletajate, kirjanike, mässuliste ja Armia Krajowa sõdurite haudasid; arvestades, et ametivõimud lõpetasid lepingu, mis võimaldas roomakatoliku Püha Simoni ja Helena kogudusel tasuta kasutada Punast kirikut, ning et see kogudus pidi seejärel oma vara kirikust ära viima; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Aljaksandr Lukašenka režiim kasutab endiselt piinamist ning poliitvangid teatavad jätkuvalt halvenevatest tervisetingimustest, alandamisest ning ebainimlikust ja julmast kohtlemisest; arvestades, et Aljaksandr Lukašenka on laiendanud oma kampaaniat inimõiguste aktivistide ja ajakirjanike vastu, vangistades Valgevene poolakeelsesse vähemusse kuuluva väljapaistva ajakirjaniku ja aktivisti Andrzej Poczobuti, kes lisati terroristide nimekirja; arvestades, et sagenenud on poola ja teiste vähemuste vastuvõetamatu tagakiusamine, sealhulgas Valgevene ametivõimude hiljutised otsused, mille eesmärk on kaotada poola- ja leedukeelne haridus, viia läbi läbiotsimisi poola liidrite majades ning hävitada poola kalmistuid ning luuletajate, kirjanike, mässuliste ja Armia Krajowa sõdurite haudasid; arvestades, et ametivõimud lõpetasid lepingu, mis võimaldas roomakatoliku Püha Simoni ja Helena kogudusel tasuta kasutada Punast kirikut, ning et see kogudus pidi seejärel oma vara kirikust ära viima;

| K. | arvestades, et Valgevene inimõiguste olukorraga tegeleva eriraportööri andmetel ohustab üliõpilasi meelevaldne kinnipidamine, ebaseaduslik vallandamine ja eksmatrikuleerimine, mis seab selgelt ohtu nende akadeemilise vabaduse; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Valgevene inimõiguste olukorraga tegeleva eriraportööri andmetel ohustab üliõpilasi meelevaldne kinnipidamine, ebaseaduslik vallandamine ja eksmatrikuleerimine, mis seab selgelt ohtu nende akadeemilise vabaduse;

| L. | arvestades, et Valgevene on lahkunud Århusi konventsioonist, millel oli märkimisväärne mõju juurdepääsuõiguste, säästva arengu ja keskkonnademokraatia tugevdamisel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Valgevene on lahkunud Århusi konventsioonist, millel oli märkimisväärne mõju juurdepääsuõiguste, säästva arengu ja keskkonnademokraatia tugevdamisel;

| M. | arvestades, et ametiasutused kasutavad sageli jälgimist, veebitsensuuri ja desinformatsiooni, rakendades tehnoloogiat elanikkonna kontrollimiseks; arvestades, et see repressiivne tava on järjekordne samm digitaalse autoritaarsuse suunas ja inimeste digitaalsete õiguste mahasurumiseks Valgevenes, mille tulemuseks on kodanike üha suurem hirmutamine ja kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahenemine; arvestades, et seetõttu sõnavabadust enam ei eksisteeri; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ametiasutused kasutavad sageli jälgimist, veebitsensuuri ja desinformatsiooni, rakendades tehnoloogiat elanikkonna kontrollimiseks; arvestades, et see repressiivne tava on järjekordne samm digitaalse autoritaarsuse suunas ja inimeste digitaalsete õiguste mahasurumiseks Valgevenes, mille tulemuseks on kodanike üha suurem hirmutamine ja kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahenemine; arvestades, et seetõttu sõnavabadust enam ei eksisteeri;

| N. | arvestades, et 14. novembril 2022 andis sõltumatu meedia teada Valgevene Poolakate Liidu juhtidele Irena Valiusele ja Renata Dzemantšukile esitatud kriminaalsüüdistusest; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 14. novembril 2022 andis sõltumatu meedia teada Valgevene Poolakate Liidu juhtidele Irena Valiusele ja Renata Dzemantšukile esitatud kriminaalsüüdistusest;

| O. | arvestades, et Aljaksandr Lukašenka režiim Valgevenes võimaldab jätkuvalt Venemaa põhjendamatut agressioonisõda Ukraina vastu, lubades Venemaal kasutada Valgevene territooriumi Ukraina vastu suunatud sõjalisteks rünnakuteks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Aljaksandr Lukašenka režiim Valgevenes võimaldab jätkuvalt Venemaa põhjendamatut agressioonisõda Ukraina vastu, lubades Venemaal kasutada Valgevene territooriumi Ukraina vastu suunatud sõjalisteks rünnakuteks;

| P. | arvestades, et sõjavastase liikumisega ühinenud valgevenelaste suhtes kohaldatakse repressiivseid meetmeid, neid pannakse haldusaresti või süüdistatakse kriminaalkuritegudes, sealhulgas ähvardab advokaat Aljaksandr Danilevitšit kriminaalsüüdistus seoses avaliku Ukraina sõja vastase petitsiooni allkirjastamisega ning kolme Valgevene kodanikku, Dzjanis Dzikuni, Dzmitrõi Ravitšit ja Aleg Maltšanavi terrorismisüüdistus sabotaaži eest raudteetaristu vastu, et takistada Venemaa sõjavarustuse transporti; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et sõjavastase liikumisega ühinenud valgevenelaste suhtes kohaldatakse repressiivseid meetmeid, neid pannakse haldusaresti või süüdistatakse kriminaalkuritegudes, sealhulgas ähvardab advokaat Aljaksandr Danilevitšit kriminaalsüüdistus seoses avaliku Ukraina sõja vastase petitsiooni allkirjastamisega ning kolme Valgevene kodanikku, Dzjanis Dzikuni, Dzmitrõi Ravitšit ja Aleg Maltšanavi terrorismisüüdistus sabotaaži eest raudteetaristu vastu, et takistada Venemaa sõjavarustuse transporti;

| Q. | arvestades, et Vjasna inimõiguste keskust ähvardavad mitmed kriminaaluurimised ja süüdistused muu hulgas Aless Bjaljatski, Valjantsin Stefanovitši, Uladzimir Labkovitši, Marfa Rabkova, Leanid Sudalenka, Tatsjana Lassitsa ja Andrei Tšapjuki vastu; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Vjasna inimõiguste keskust ähvardavad mitmed kriminaaluurimised ja süüdistused muu hulgas Aless Bjaljatski, Valjantsin Stefanovitši, Uladzimir Labkovitši, Marfa Rabkova, Leanid Sudalenka, Tatsjana Lassitsa ja Andrei Tšapjuki vastu;

| R. | arvestades, et üle 600 valitsusvälise organisatsiooni on likvideeritud või likvideerimisel, sealhulgas peaaegu kõik riigis töötavad inimõiguste rühmad; arvestades, et sõltumatute ametiühingute tagakiusamine jätkub ning nende juhid ja aktivistid, sealhulgas Aljaksandr Jarašuk, Genadz Fjadõnitš, Sjargei Antussevitš, Mihhail Gromav, Irõna But-Gussaim, Janina Malaš, Vassil Berasnjev, Zinaida Mihnjuk, Aljaksandr Mišuk, Igar Povarav, Javgen Govar, Artsjom Žernak ja Daniil Tševnakov, on endiselt vanglas; arvestades, et juulis lõpetas Valgevene Ülemkohus Valgevene Demokraatlike Ametiühingute Kongressi tegevuse, mis on sõltumatute ametiühingute katusorganisatsioon, keelustades seega kõik sõltumatud ametiühingud; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et üle 600 valitsusvälise organisatsiooni on likvideeritud või likvideerimisel, sealhulgas peaaegu kõik riigis töötavad inimõiguste rühmad; arvestades, et sõltumatute ametiühingute tagakiusamine jätkub ning nende juhid ja aktivistid, sealhulgas Aljaksandr Jarašuk, Genadz Fjadõnitš, Sjargei Antussevitš, Mihhail Gromav, Irõna But-Gussaim, Janina Malaš, Vassil Berasnjev, Zinaida Mihnjuk, Aljaksandr Mišuk, Igar Povarav, Javgen Govar, Artsjom Žernak ja Daniil Tševnakov, on endiselt vanglas; arvestades, et juulis lõpetas Valgevene Ülemkohus Valgevene Demokraatlike Ametiühingute Kongressi tegevuse, mis on sõltumatute ametiühingute katusorganisatsioon, keelustades seega kõik sõltumatud ametiühingud;

| S. | arvestades, et üks režiimi repressioonide peamisi sihtrühmi on endiselt ajakirjanikud, nende seas Katsjarõna Andrejeva, Irõna Slavnikava, Sjargei Satsuk, Igar Lossik, Ksenija Lutskina ja Andrei Kuznetšõk; arvestades, et 6. oktoobril 2022 määras Minski piirkonnakohus kolmele keelustatud sõltumatu meediaväljaande BelaPAN ajakirjanikule – peatoimetajale Irõna Levšõnale, direktor Dzmitrõi Navažõlavile ja asedirektor Andrei Aljaksandravile – ning sõltumatule ajakirjanikule Irõna Zlobinale 4–14-aastased vanglakaristused; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et üks režiimi repressioonide peamisi sihtrühmi on endiselt ajakirjanikud, nende seas Katsjarõna Andrejeva, Irõna Slavnikava, Sjargei Satsuk, Igar Lossik, Ksenija Lutskina ja Andrei Kuznetšõk; arvestades, et 6. oktoobril 2022 määras Minski piirkonnakohus kolmele keelustatud sõltumatu meediaväljaande BelaPAN ajakirjanikule – peatoimetajale Irõna Levšõnale, direktor Dzmitrõi Navažõlavile ja asedirektor Andrei Aljaksandravile – ning sõltumatule ajakirjanikule Irõna Zlobinale 4–14-aastased vanglakaristused;

| T. | arvestades, et rahumeelse kogunemise vabadust rikutakse pidevalt; arvestades, et pärast 2020. aasta augustis toimunud võltsitud tulemustega presidendivalimisi ei ole antud luba ühekski opositsiooni tänavameeleavalduseks; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et rahumeelse kogunemise vabadust rikutakse pidevalt; arvestades, et pärast 2020. aasta augustis toimunud võltsitud tulemustega presidendivalimisi ei ole antud luba ühekski opositsiooni tänavameeleavalduseks;

| U. | arvestades, et Aljaksandr Lukašenka jätkab Valgevene venestamise poliitikat, püüdes marginaliseerida ja hävitada valgevenelaste rahvusliku identiteedi ilminguid, sealhulgas keelt, haridust ja kultuuri, kasutades selleks meelevaldseid vahistamisi, kinnipidamisi ja eelkõige kultuuritegelaste jõhkrat kohtlemist; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Aljaksandr Lukašenka jätkab Valgevene venestamise poliitikat, püüdes marginaliseerida ja hävitada valgevenelaste rahvusliku identiteedi ilminguid, sealhulgas keelt, haridust ja kultuuri, kasutades selleks meelevaldseid vahistamisi, kinnipidamisi ja eelkõige kultuuritegelaste jõhkrat kohtlemist;

| 1. | on endiselt kindlalt solidaarne Valgevene rahvaga ning demokraatliku opositsiooni ja kodanikuühiskonna liikmetega, kes jätkuvalt toetavad vaba, suveräänset ja demokraatlikku Valgevenet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuletab meelde, et ulatusliku võltsimise ja pettuse tõttu ei tunnustanud Euroopa Liit ja selle liikmesriigid Valgevene 2020. aasta presidendivalimiste tulemusi ning nad ei tunnusta ka Aljaksandr Lukašenkat Valgevene presidendina; nõuab Valgevene demokraatliku opositsiooni ja sõltumatu kodanikuühiskonna, sealhulgas Euroopa tasandi erakondade liikmete jätkuvat toetamist; tunneb heameelt Valgevene ühendatud üleminekuvalitsuse moodustamise üle, mida juhib Svjatlana Tsihhanovskaja ja mis moodustati pärast koordineerimisnõukogu ja rahva kriisivastase juhtimiskogu loomist; kutsub demokraatlikke opositsioonijõude üles säilitama ja edendama ühtsust, mis põhineb vaba, demokraatliku ja sõltumatu Valgevene eesmärgil; märgib, et paljud valgevenelased peavad Svjatlana Tsihhanovskajat 2020. aasta presidendivalimiste võitjaks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kordab oma vankumatut toetust Valgevene demokraatlikule opositsioonile ja kodanikuühiskonnale ning kutsub neid üles jätkama Valgevene rahva huvides tegutsemist ja välja töötama riigi reformimise kava; märgib, et Ukraina võit kiirendaks demokraatlikke muutusi Valgevenes; kordab, et kooskõlas OSCE põhimõtetega tuleb täita Valgevene rahva õiguspärased nõudmised demokraatia järele, mis põhineb inimõigustel ja põhivabadustel, jõukusel, suveräänsusel ja julgeolekul; kordab oma varasemaid üleskutseid korraldada OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo rahvusvahelise jälgimise all uued vabad ja õiglased valimised; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mõistab teravalt hukka nn Avtuhhovitši 12 rühma liikmetele määratud põhjendamatud ja poliitiliselt motiveeritud karistused ning rohkem kui 1 400 poliitvangi kinnipidamise; nõuab vägivalla ja repressioonide viivitamatut lõpetamist, samuti kõigi poliitvangide ja poliitilistel põhjustel meelevaldselt kinni peetud, vahistatud või süüdi mõistetud isikute tingimusteta vabastamist ning kõigist nende vastu esitatud süüdistustest loobumist; nõuab ka nende täielikku rehabiliteerimist ja rahalist hüvitist nende ebaseadusliku kinnipidamise tagajärjel tekkinud kahju eest; rõhutab, et seni tuleb anda teavet nende asukoha ja kinnipidamistingimuste kohta, samuti tagada nende juurdepääs vabalt valitud advokaatidele ja arstiabile ning tagada nende suhtlemine pereliikmetega; nõuab, et Aljaksandr Lukašenka režiim võimaldaks jälgida kõigi poliitvangide, sealhulgas demokraatiameelsete aktivistide, demokraatliku opositsiooni liikmete, inimõiguste kaitsjate, ajakirjanike ja ametiühingutegelaste kohtuprotsesse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mõistab karmilt hukka Venemaa põhjendamatu ja provotseerimata agressioonisõja Ukraina vastu; mõistab hukka Venemaa relvajõudude uue lähetamise Valgevenesse; mõistab hukka Valgevene ametiisikute sõjaka ja ähvardustel põhineva retoorika Ukraina vastu; märgib, et Aljaksandr Lukašenka ja temaga seotud isikud on samavõrd vastutavad Ukrainas toime pandud sõjakuritegude eest ning nad tuleks rahvusvahelises kohtus ja Rahvusvahelises Kriminaalkohtus vastutusele võtta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja Euroopa välisteenistust üles tegema koostööd rahvusvaheliste partneritega, nagu OSCE Moskva mehhanism ja ÜRO Inimõiguste Nõukogu, samuti inimõiguste kaitsjate ja kohaliku kodanikuühiskonnaga, et tagada inimõiguste rikkumiste seire, dokumenteerimine ja nendest teatamine ning sellele järgnev süüdlaste vastutuselevõtmine ja ohvrite õiguste tagamine; väljendab heameelt Valgevene vastutust käsitleva rahvusvahelise platvormi loomise üle ja toetab seda; kordab, kui oluline on säilitada Valgevene diplomaatiline isolatsioon, vähendada ELi ja selle liikmesriikide diplomaatilist kohalolekut riigis ning jätkata Valgevene isoleerimist rahvusvahelistes organisatsioonides; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab tungivalt, et Valgevene ametivõimud täielikult lõpetaksid oma rahva represseerimise, tagakiusamise, piinamise ja väärkohtlemise, sealhulgas naiste ja vähekaitstud rühmade vastu suunatud vägivalla ning kadunuks jääma sundimise; mõistab jätkuvalt hukka ebainimlikud kinnipidamistingimused ning poliitvangide pideva alandamise ja halvenevad tervisetingimused; |
| --- | --- |

7.

| 8. | väljendab muret selle pärast, et väidetavalt kasutavad suurte ELis asuvate ettevõtete tarnijad Valgevene karistuskolooniates kinnipeetavate sunniviisilist tööd; kutsub kõiki ELis asuvaid ettevõtteid näitama üles erilist hoolsust ja lõpetama suhted kõigi Valgevene tarnijatega, kes kasutavad oma tarneahelates sunniviisilist tööd, suruvad maha oma töötajate kodaniku- ja poliitilisi õigusi või toetavad avalikult vägivaldset režiimi; kutsub nõukogu üles kehtestama sanktsioone Valgevenes tegutsevatele Valgevene või rahvusvahelistele ettevõtetele, kes kasutavad oma tarneahelates sunniviisilist tööd, suruvad maha oma töötajate kodaniku- ja poliitilisi õigusi või toetavad avalikult vägivaldset režiimi; nõuab tungivalt, et Aljaksandr Lukašenka režiim lõpetaks sunniviisilise töö kasutamise karistuskolooniates; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mõistab hukka Aljaksandr Lukašenka püüded õõnestada Valgevene kultuuri, sealhulgas vähemuskultuure, ja rahvast venestada; kutsub ELi üles toetama Valgevene sõltumatuid kultuuriorganisatsioone, nagu teatrid, koorid, koolid, rahvakunstirühmad ja kunstnikud; taunib Valgevene siseministeeriumi otsust tembeldada patriootlik hüüdlause „Žõve Belarus!“ („Elagu Valgevene!“) natslikuks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mõistab resoluutselt hukka asjaolu, et Venemaa sõjavägi kasutab Valgevene territooriumi Ukraina-vastaseks agressiooniks; väljendab heameelt Valgevene ühiskonna tegevuse üle, millega vastustatakse Valgevene territooriumi kasutamist Venemaa sissetungi hõlbustamiseks Ukrainasse; väljendab toetust Kastuś Kalinoŭski ja Pahonia polgule, mis toetab Ukrainat tema vastupanus Venemaa agressioonisõjale; toetab Valgevene demokraatliku opositsiooni ja kodanikuühiskonna seisukohta, et Valgevene tuleks tunnistada okupeeritud või de facto okupeeritud territooriumiks, ning ühineb nendega, nõudes Venemaa vägede viivitamatut väljaviimist Valgevenest ja Ukrainast; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kordab üleskutset, et nõukogu ja komisjon takistaksid sanktsioonidest kõrvalehoidmist ning nõuab, et kõik praegused ja tulevased Venemaa suhtes kehtestatud sanktsioonid mõjutaksid samavõrd ka Valgevenet ja et neid rakendataks sama rangelt; kutsub komisjoni, kaasseadusandjaid ja liikmesriike üles viima lõpule õiguskorra väljatöötamine, mis võimaldab konfiskeerida ELi poolt külmutatud vara ja mis võimaldaks konfiskeerida ka Aljaksandr Lukašenka, tema perekonna ja tema režiimi toetava siseringi, sealhulgas kohtunike, prokuröride, propagandistide, relvarühmituste liikmete, KGB ja julgeolekutöötajate vara, kes on seotud repressioonide, süüdimõistmise, ebaseadusliku kinnipidamise ja piinamistega, ning suunama need vahendid režiimi ohvrite ja Valgevene demokraatliku opositsiooni toetamisse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | väljendab heameelt 2022. aasta Nobeli rahupreemia andmise üle inimõiguste kaitsjale, Vjasna inimõiguste keskuse asutajale ja 2020. aasta Sahharovi auhinna laureaadile Aless Bjaljatskile; mõistab hukka Aless Bjaljatski, Valjantsin Stefanovitši ja Uladzimir Labhovitši jätkuva vangistuse poliitiliselt motiveeritud süüdistuste eest salakaubaveos ja kollektiivse avalikku korda rikkuva tegevuse rahastamises, mille eest võidakse määrata kuni 12-aastane vanglakaristus, ning nõuab nende viivitamatut ja tingimusteta vabastamist; kordab Norra Nobeli komitee esimehe üleskutset Aljaksandr Lukašenka režiimile tagada Aless Bjaljatski vabastamine enne 10. detsembril 2022 toimuvat Nobeli rahupreemia tseremooniat; |
| --- | --- |

12.

| 13. | väljendab heameelt kontaktrühma loomise üle Euroopa Nõukogus koostöös Valgevene demokraatlike jõudude ja kodanikuühiskonnaga; julgustab ELi institutsioone, liikmesriike ja rahvusvahelisi organisatsioone tõhustama süsteemset koostööd Valgevene demokraatlike esindajatega; |
| --- | --- |

13.

| 14. | väljendab heameelt selle üle, et EL ja liikmesriigid, eelkõige Poola ja Leedu, pakuvad toetust ja kaitset Valgevene kodanikele, kes on sunnitud riigist põgenema; kutsub liikmesriike üles säilitama solidaarsust Valgevenest põgenevate inimestega ning kutsub komisjoni üles neid jõupingutusi veelgi toetama; |
| --- | --- |

14.

| 15. | väljendab heameelt komisjoni ulatusliku kava üle demokraatliku Valgevene majanduslikuks toetamiseks, kuid nõuab, et see raha tehtaks viivitamata kättesaadavaks, et toetada kodanikuühiskonna, sõltumatu meedia, ametiühingute ja Valgevene opositsiooni üliolulist tööd eksiilis ning repressiivse režiimi eest põgenejaid; kutsub Euroopa tasandi erakondi ja sihtasutusi üles toetama otse oma erakonna Valgevene liikmeid ja laiemat opositsiooni; kutsub komisjoni üles jätkuvalt toetama sõltumatuid uudistekanaleid, eelkõige uut meediat, nagu Nexta, mis ei ole saanud ELilt rahalist toetust, kuigi sel on Valgevenes lai jälgijaskond; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid jätkaksid demokraatliku opositsiooni, kodanikuühiskonna ja inimõiguste kaitsjate, ametiühingute esindajate ja sõltumatu meedia abistamist Valgevenes ja välismaal, et valmistuda riigi tulevaseks demokraatiale üleminekuks; tunnustab komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat selle eest, et ta on regulaarselt kutsunud Svjatlana Tsihhanovskajat välisasjade nõukogu istungitele, sealhulgas 14. novembri 2022. aasta ümarlauale; väljendab sellega seoses heameelt demokraatliku Valgevene esinduse loomise üle Brüsselis; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles valmistama ette normid ja menetlused, et käsitleda juhtumeid, kus inimõiguste kaitsjatelt ja teistelt kodanikuühiskonna aktivistidelt võetakse Valgevene kodakondsus, ning toetama ELis elavaid valgevenelasi, kelle isikut tõendavad dokumendid on aegumas ja kellel ei ole võimalik neid uuendada, kuna nad ei saa Valgevenesse tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub nõukogu ja komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles uurima lisaks sanktsioonidele täiendavaid meetmeid ning töötama Valgevene suhtes välja sidusa ja tervikliku pikaajalise lähenemisviisi, mis oleks tihedalt kooskõlastatud sarnaselt meelestatud riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega; nõuab, et Euroopa välisteenistus asuks juhtrolli sellise sidusa poliitika koordineerimisel liikmesriikide ja teiste ELi institutsioonidega; |
| --- | --- |

18.

| 19. | taunib Valgevene otsust taganeda Århusi konventsioonist, eelkõige seoses Astravetsi tuumaelektrijaama käivitamisega ilma vastupidavustesti soovitusi täielikult rakendamata, ning mõistab hukka edasise hooletuse rangeimate tuumaohutusreeglite järgimisel Astravetsi tuumaelektrijaamas; ning mõistab hukka keskkonna- ja inimõiguste kaitsjate ja tuumaohutuse probleeme tõstatanud valitsusväliste organisatsioonide jõhkra tagakiusamise Valgevene režiimi poolt; |
| --- | --- |

19.

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogule, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile, Valgevene Vabariigi ning Venemaa Föderatsiooni ametivõimudele ja Valgevene demokraatliku opositsiooni esindajatele. |
| --- | --- |

20.

---

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/54 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/54

---

P9_TA(2022)0419

Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas teravnevast konfliktist tingitud inimeste sundränne

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta resolutsioon Kongo Demokraatliku Vabariigi (Kongo DV) idaosas teravneva konflikti tõttu toimuva inimeste sundrände kohta (2022/2957(RSP))

(2023/C 167/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kongo Demokraatliku Vabariigi (Kongo DV) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kongo Demokraatliku Vabariigi (Kongo DV) kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 10. oktoobri 2022. aasta aruannet laste ja relvastatud konflikti kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 10. oktoobri 2022. aasta aruannet laste ja relvastatud konflikti kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis,

| — | võttes arvesse 18. detsembri 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. detsembri 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse 1949. aasta neljandat Genfi konventsiooni tsiviilisikute kaitse kohta sõja ajal ning selle 1977. aasta ja 2005. aasta lisaprotokolle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1949. aasta neljandat Genfi konventsiooni tsiviilisikute kaitse kohta sõja ajal ning selle 1977. aasta ja 2005. aasta lisaprotokolle,

| — | võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo ja ÜRO stabiliseerimismissiooni Kongo Demokraatlikus Vabariigis (MONUSCO) 2020. aasta juuli aruannet „Report on violations of human rights and international humanitarian law by the Allied Democratic Forces armed group and by members of the defence and security forces in Beni territory, North Kivu province and Irumu and Mambasa territories, Ituri province, between 1 January 2019 and 31 January 2020“ (Aruanne inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumiste kohta demokraatlike liitlasvägede relvastatud rühmituse ning kaitse- ja julgeolekujõudude liikmete poolt Põhja-Kivu provintsis Beni territooriumil ning Ituri provintsis Irumu ja Mambasa territooriumidel ajavahemikul 1. jaanuarist 2019 kuni 31. jaanuarini 2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo ja ÜRO stabiliseerimismissiooni Kongo Demokraatlikus Vabariigis (MONUSCO) 2020. aasta juuli aruannet „Report on violations of human rights and international humanitarian law by the Allied Democratic Forces armed group and by members of the defence and security forces in Beni territory, North Kivu province and Irumu and Mambasa territories, Ituri province, between 1 January 2019 and 31 January 2020“ (Aruanne inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumiste kohta demokraatlike liitlasvägede relvastatud rühmituse ning kaitse- ja julgeolekujõudude liikmete poolt Põhja-Kivu provintsis Beni territooriumil ning Ituri provintsis Irumu ja Mambasa territooriumidel ajavahemikul 1. jaanuarist 2019 kuni 31. jaanuarini 2020),

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrelli 4. juuli 2022. aasta deklaratsiooni olukorra kohta Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrelli 4. juuli 2022. aasta deklaratsiooni olukorra kohta Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrust (EL) 2017/821, millega kehtestatakse konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla liidu importijatele tarneahelaga seotud hoolsuskohustus (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrust (EL) 2017/821, millega kehtestatakse konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla liidu importijatele tarneahelaga seotud hoolsuskohustus (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/947, millega luuakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“ (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/947, millega luuakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“ (2),

| — | võttes arvesse Cotonou lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonou lepingut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et julgeolekuolukord Kongo Demokraatlikus Vabariigis (Kongo DV) ja eelkõige riigi kirdeosas halveneb jätkuvalt välis- ja kodumaiste relvarühmituste tegevuse tõttu, kelle hulgas on M23, kel on sidemed Rwandaga; arvestades, et mõnedel mässuliste rühmitustel on sidemed Uganda ja Burundiga ning nad on väidetavalt lojaalsed ISISele ja on olnud seotud arvukate massimõrvadega, põhjustades tuhandete tsiviilisikute sundrännet, ning on teateid selle kohta, et relvarühmitused on värvanud lapsi ning pannud toime hulgaliselt seksuaalse ja soolise vägivalla akte; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et julgeolekuolukord Kongo Demokraatlikus Vabariigis (Kongo DV) ja eelkõige riigi kirdeosas halveneb jätkuvalt välis- ja kodumaiste relvarühmituste tegevuse tõttu, kelle hulgas on M23, kel on sidemed Rwandaga; arvestades, et mõnedel mässuliste rühmitustel on sidemed Uganda ja Burundiga ning nad on väidetavalt lojaalsed ISISele ja on olnud seotud arvukate massimõrvadega, põhjustades tuhandete tsiviilisikute sundrännet, ning on teateid selle kohta, et relvarühmitused on värvanud lapsi ning pannud toime hulgaliselt seksuaalse ja soolise vägivalla akte;

| B. | arvestades, et alates 20. oktoobrist 2022 on M23 edasiliikumine toonud kaasa tuhandete inimeste sundrände Rutshurust Kanyaruchinyasse ja Kibatisse Goma linnast põhja pool ning Lubero territooriumile, lisaks juba kuuele miljonile riigisisesele põgenikule; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et alates 20. oktoobrist 2022 on M23 edasiliikumine toonud kaasa tuhandete inimeste sundrände Rutshurust Kanyaruchinyasse ja Kibatisse Goma linnast põhja pool ning Lubero territooriumile, lisaks juba kuuele miljonile riigisisesele põgenikule;

| C. | arvestades, et alates 20. oktoobrist 2022 on põgenema sunnitud hinnanguliselt 183 000 inimest, peamiselt naised ja lapsed, mis tähendab, et riigi idaosas asub kokku üle 232 000 sundrändele sunnitud tsiviilisiku; arvestades, et 2,4 miljonit alla viieaastast Kongo last kannatab üldise akuutse alatoitumuse all; arvestades, et paljud lapsed on mässuliste rünnakute eest põgenemisel vanematest ja eestkostjatest eraldatud; arvestades, et hinnanguliselt 7,5 miljonit inimest vajab praegu abi ning neil puudub juurdepääs veele ja kanalisatsioonile; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et alates 20. oktoobrist 2022 on põgenema sunnitud hinnanguliselt 183 000 inimest, peamiselt naised ja lapsed, mis tähendab, et riigi idaosas asub kokku üle 232 000 sundrändele sunnitud tsiviilisiku; arvestades, et 2,4 miljonit alla viieaastast Kongo last kannatab üldise akuutse alatoitumuse all; arvestades, et paljud lapsed on mässuliste rünnakute eest põgenemisel vanematest ja eestkostjatest eraldatud; arvestades, et hinnanguliselt 7,5 miljonit inimest vajab praegu abi ning neil puudub juurdepääs veele ja kanalisatsioonile;

| D. | arvestades, et Kongo DV idapoolsed provintsid Ituri ja Kivu on kaks aastakümmet vaevelnud konfliktitsüklite käes, mida iseloomustavad tsiviilisikute massimõrvad ja relvarühmituste vägivald, samas kui valitsusasutused ei ole suutnud võtta valitsusväliseid rühmitusi varasemate kuritegude eest vastutusele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Kongo DV idapoolsed provintsid Ituri ja Kivu on kaks aastakümmet vaevelnud konfliktitsüklite käes, mida iseloomustavad tsiviilisikute massimõrvad ja relvarühmituste vägivald, samas kui valitsusasutused ei ole suutnud võtta valitsusväliseid rühmitusi varasemate kuritegude eest vastutusele;

| E. | arvestades, et 2022. aasta oktoobris teatati, et hiljutises M23 mässuliste vägedega aset leidnud konfliktis panid Kongo sõjaväeüksused ja nende liitlased toime ulatuslikke inimõiguste rikkumisi; arvestades, et teatatud on ka tõsistest väärkohtlemise juhtudest, nagu lapstööjõu kasutamine; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2022. aasta oktoobris teatati, et hiljutises M23 mässuliste vägedega aset leidnud konfliktis panid Kongo sõjaväeüksused ja nende liitlased toime ulatuslikke inimõiguste rikkumisi; arvestades, et teatatud on ka tõsistest väärkohtlemise juhtudest, nagu lapstööjõu kasutamine;

| F. | arvestades, et konflikti kajastavad ajakirjanikud seisavad üha sagedamini silmitsi ahistamise, ähvarduste ja vahistamistega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et konflikti kajastavad ajakirjanikud seisavad üha sagedamini silmitsi ahistamise, ähvarduste ja vahistamistega;

| G. | arvestades, et Angola toel toimuva Luanda protsessi eesmärk on olla vahendajaks Kongo DV ja Rwanda vahel seoses konfliktiga Kongo DV idaosas; arvestades, et Ida-Aafrika Ühendus (EAC), mille liikmeks Kongo DV sai 2022. aasta märtsis, on algatanud kaheosalise protsessi, mille eesmärk on lõpetada ebastabiilsus Kongo idaosas: poliitilised arutelud nende mässuliste rühmitustega, kes on väljendanud valmisolekut võitlus lõpetada ja relvad ära anda, ning Ida-Aafrika vägede lähetamine; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Angola toel toimuva Luanda protsessi eesmärk on olla vahendajaks Kongo DV ja Rwanda vahel seoses konfliktiga Kongo DV idaosas; arvestades, et Ida-Aafrika Ühendus (EAC), mille liikmeks Kongo DV sai 2022. aasta märtsis, on algatanud kaheosalise protsessi, mille eesmärk on lõpetada ebastabiilsus Kongo idaosas: poliitilised arutelud nende mässuliste rühmitustega, kes on väljendanud valmisolekut võitlus lõpetada ja relvad ära anda, ning Ida-Aafrika vägede lähetamine;

| 1. | väljendab sügavat muret vägivalla eskaleerumise ning murettekitava ja halveneva humanitaarolukorra pärast Kongo DVs, mille on põhjustanud eelkõige relvakonfliktid idapoolsetes provintsides; mõistab hukka inimelude kaotuse ning tunneb kaasa Kongo DVs elavatele inimestele; mõistab hukka asjaolu, et konflikti tõttu vajab humanitaarabi hinnanguliselt 27 miljonit kongolast ja Kongo DVs kasvab riigisiseste põgenike arv, kusjuures hinnanguliselt on praeguseks ümber asuma sunnitud kuni kuus miljonit inimest, sealhulgas 515 000 pagulast; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab, et EL ja teised rahvusvahelised partnerid annaksid piirkonnale humanitaarabi; rõhutab, et ELi rahastatav humanitaarabi peaks olema mõeldud kaitsetute inimeste, näiteks seksuaalvägivalla ohvrite aitamiseks ja tervist mõjutavate sotsiaalsete tegurite parandamiseks; nõuab, et EL jätkaks Kongo DV arengu- ja humanitaarabi rahastamise suurendamist programmitöö perioodil 2021–2027; nõuab tungivalt, et kõik osalised võimaldaksid ja hõlbustaksid humanitaarabi jõudmist kõigi abivajajateni ning muudaksid võimalikuks ümberasunud isikute vabatahtliku ja turvalise tagasipöördumise; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mõistab teravalt hukka relvarühmituste jätkuvad jõhkrad rünnakud; nõuab, et relvarühmitus M23 taanduks oma positsioonidelt ja annaks relvad ära ning et kõik piirkonna relvarühmitused taasühineksid Kongo-sisese dialoogiga (Nairobi protsess), et valmistada ette desarmeerimist, demobiliseerimist ja kogukonna taasintegreerimist; kutsub kõiki piirkonna riiklikke osalejaid üles lõpetama igasuguse koostöö M23 ja teiste piirkonnas asuvate relvarühmitustega; nõuab tungivalt, et kõik asjaomased valitsused tagaksid, et ükski poliitiline lahendus ei hõlmaks raskete rahvusvaheliste kuritegude toimepanijate amnestiat ning et M23 komandörid, kes on toime pannud kuritarvitusi, ei saaks liituda Kongo DV relvajõududega; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab tungivalt, et Rwanda ei toetaks M23 mässulisi; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid kehtestaksid üleilmse inimõiguste rikkumiste eest määratavate sanktsioonide mehhanismi kaudu sanktsioonid Kongo DV idaosas inimõiguste rikkumiste toimepanijate suhtes; nõuab M23 kõrgema astme komandöridele kehtestatud sanktsioonide säilitamist ja laiendamist nii, et neid kohaldataks ka isikutele, kes on hiljuti süüdi mõistetud tõsiste väärkohtlemiste eest, ning kõrgetele ametnikele selles piirkonnas, kes on relvarühmituse toime pandud kuritarvitustes kaasosalised; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab sügavat muret kõigi ohtude ning inimõiguste rikkumiste ja kuritarvituste pärast, mida naised ja tüdrukud relvakonfliktis kogevad, ning tunnistab, et naised ja tütarlapsed on eriti ohustatud, kuna nad on sageli otseseks sihtmärgiks ja suurenenud vägivallaohus nii konflikti- kui ka konfliktijärgsetes olukordades, mis takistab nende osalemist rahuprotsessis; nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus tõhustaks pingutusi, et lõpetada seksuaalne ja sooline vägivald Kongo DV idaosa relvakonfliktides, kaitsta ohvreid, teha lõpp kuritegude toimepanijate karistamatusele ning tagada kannatanutele õiguskaitse, hüvitiste ja heastamise kättesaadavus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus astuks konkreetseid samme jätkuva vägivalla peatamiseks, eelkõige innustades dialoogi ja vägivallavabade lahenduste edendamist ning toetades Angola presidendi João Lourenço algatatud piirkondlikku vahendusprotsessi – Luanda protsessi; rõhutab, et kõik Ida-Aafrika Ühenduse (EAC), Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC) ja Ida-Aafrika järvede piirkonna rahvusvahelise konverentsi (ICGLR) osalisriigid peavad järgima Ida-Aafrika riigipeade kohtumise ja Luanda vahendusprotsessi abil kokku lepitud põhimõtteid; rõhutab kindlalt vajadust piiriülese koostöö järele Ida-Aafrika järvede piirkonnas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab, et laiemate julgeolekusektori reformimise püüete raames loodaks ametlik kontrollimehhanism, millega saaks uurida neid, keda tuleks ametist tagandada, ja tagada, et julgeolekujõud tegutsevad kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste ja humanitaarõiguse standarditega; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab tungivalt, et komisjon ja ELi liikmesriigid tagaksid, et tulevane ELi Ida-Aafrika järvede piirkonna strateegia kajastaks õigesti arvukaid ja tõsiseid inimõiguste alaseid ja humanitaarprobleeme nii riigi kui ka piirkondlikul tasandil, eelkõige Kongo DVs; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub Kongo DV naaberriike üles tõhustama pingutusi, et võidelda nende riikide kaudu toimuva konfliktipiirkonnast pärit mineraalide salakaubaveo ja konflikti õhutava ebaseadusliku loodusvaradega kauplemise vastu; rõhutab, kui oluline on teha täiendavaid pingutusi, et lõpetada loodusvaradega, muu hulgas kulla ja looduslikest liikidest saadud toodetega ebaseaduslikult kauplevate relvarühmituste rahastamine; kutsub komisjoni üles hindama määruse (EL) 2017/821 läbivaatamisel selle toimimist ja tulemuslikkust; |
| --- | --- |

9.

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa välisteenistusele, Aafrika Liidule, AKV-ELi ministrite nõukogule, AKV-ELi parlamentaarsele ühisassambleele, ÜRO peasekretärile, Kongo Demokraatliku Vabariigi valitsusele ja parlamendile ning teiste Ida-Aafrika Ühenduse riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  ELT L 130, 19.5.2017, lk 1.

(2)  ELT L 209, 14.6.2021, lk 1.

---

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/57 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/57

---

P9_TA(2022)0420

Tulevane Euroopa arengualane finantsstruktuur

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta resolutsioon tulevase Euroopa arengualase finantsstruktuuri kohta (2021/2252(INI))

(2023/C 167/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni 30. jaanuari 2008. aasta ühisavaldust „Euroopa konsensus humanitaarabi valdkonnas“ (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni 30. jaanuari 2008. aasta ühisavaldust „Euroopa konsensus humanitaarabi valdkonnas“ (1),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 30. aprilli 2014. aasta töödokumenti ELi arengukoostöö õigustepõhise käsituse kohta, mis hõlmab kõiki inimõigusi (SWD(2014)0152), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 30. aprilli 2014. aasta töödokumenti ELi arengukoostöö õigustepõhise käsituse kohta, mis hõlmab kõiki inimõigusi (SWD(2014)0152),

| — | võttes arvesse ÜRO 21. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni, mis käsitleb kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma“ ja mis võeti vastu 25. septembril 2015. aastal New Yorgis toimunud ÜRO kestliku arengu tippkohtumisel ning selles sisalduvat 17 kestliku arengu eesmärki, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 21. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni, mis käsitleb kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma“ ja mis võeti vastu 25. septembril 2015. aastal New Yorgis toimunud ÜRO kestliku arengu tippkohtumisel ning selles sisalduvat 17 kestliku arengu eesmärki,

| — | võttes arvesse 13.–16. juulil 2015. aastal Addis Abebas toimunud arengu rahastamise kolmandat rahvusvahelist konverentsi ja Addis Abeba tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13.–16. juulil 2015. aastal Addis Abebas toimunud arengu rahastamise kolmandat rahvusvahelist konverentsi ja Addis Abeba tegevuskava,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP21) 12. detsembril 2015. aastal Pariisis sõlmitud kokkulepet (edaspidi „Pariisi kokkulepe“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP21) 12. detsembril 2015. aastal Pariisis sõlmitud kokkulepet (edaspidi „Pariisi kokkulepe“),

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ning komisjoni 30. juuni 2017. aasta ühisavaldust Euroopa uue arengukonsensuse „Meie maailm, meie väärikus, meie tulevik“ kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ning komisjoni 30. juuni 2017. aasta ühisavaldust Euroopa uue arengukonsensuse „Meie maailm, meie väärikus, meie tulevik“ kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa arengualase finantsstruktuuri kõrgetasemelise eksperdirühma 2019. aasta oktoobri aruannet Euroopa arengualase finantsstruktuuri kohta „Europe in the World – The future of the European Architecture for Development“ (Euroopa maailmas – Euroopa arengualase struktuuri tulevik), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa arengualase finantsstruktuuri kõrgetasemelise eksperdirühma 2019. aasta oktoobri aruannet Euroopa arengualase finantsstruktuuri kohta „Europe in the World – The future of the European Architecture for Development“ (Euroopa maailmas – Euroopa arengualase struktuuri tulevik),

| — | võttes arvesse nõukogu 14. aprilli 2021. aasta teostatavusuuringut Euroopa tulevase arengualase finantsstruktuuri tugevdamise võimaluste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. aprilli 2021. aasta teostatavusuuringut Euroopa tulevase arengualase finantsstruktuuri tugevdamise võimaluste kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 10. juuni 2021. aasta järeldusi Euroopa arengualase finantsstruktuuri tugevdamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. juuni 2021. aasta järeldusi Euroopa arengualase finantsstruktuuri tugevdamise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 24. märtsi 2022. aasta tegevuskava Euroopa arengualase finantsstruktuuri parandamiseks ja 2021. aasta eduaruannet (COM(2022)0139), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. märtsi 2022. aasta tegevuskava Euroopa arengualase finantsstruktuuri parandamiseks ja 2021. aasta eduaruannet (COM(2022)0139),

| — | võttes arvesse EIP ja EBRD 25. novembri 2021. aasta ühisaruannet Euroopa arengualase finantsstruktuuri parandamist käsitlevate nõukogu järelduste kontekstis võetud meetmete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP ja EBRD 25. novembri 2021. aasta ühisaruannet Euroopa arengualase finantsstruktuuri parandamist käsitlevate nõukogu järelduste kontekstis võetud meetmete kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 11. septembri 2020. aasta arvamust nr 7/2020, mis on lisatud komisjoni aruandele Euroopa Kestliku Arengu Fondi (EFSD) rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 11. septembri 2020. aasta arvamust nr 7/2020, mis on lisatud komisjoni aruandele Euroopa Kestliku Arengu Fondi (EFSD) rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni uue ELi Aafrika-strateegia ning kestlikku ja kaasavat arengut toetava partnerluse kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni uue ELi Aafrika-strateegia ning kestlikku ja kaasavat arengut toetava partnerluse kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 7. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni ELi usaldusfondide ja Türgi pagulasrahastu rakendamisraporti kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni ELi usaldusfondide ja Türgi pagulasrahastu rakendamisraporti kohta (4),

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 1. detsembri 2021. aasta ühisteatist „The Global Gateway“ (JOIN(2021)0030), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 1. detsembri 2021. aasta ühisteatist „The Global Gateway“ (JOIN(2021)0030),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/947, millega luuakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“, muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 466/2014/EL ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1601 ja nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/947, millega luuakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“, muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 466/2014/EL ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1601 ja nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (5),

| — | võttes arvesse 17.–18. veebruaril 2022 toimunud Euroopa Liidu ja Aafrika Liidu kuuendat tippkohtumist ja sellega seotud lõppavaldust „A Joint Vision for 2030“ (Ühine visioon aastaks 2030), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17.–18. veebruaril 2022 toimunud Euroopa Liidu ja Aafrika Liidu kuuendat tippkohtumist ja sellega seotud lõppavaldust „A Joint Vision for 2030“ (Ühine visioon aastaks 2030),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 209 ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) põhikirja, mis on lisatud aluslepingutele ja milles sätestatakse, et EIP on Euroopa Liidu finantseerimisasutus, kuulub kõigi 27 ELi liikmesriigi ainuomandisse ja selle ülesanne on aidata kaasa ELi arengupoliitika rakendamisele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 209 ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) põhikirja, mis on lisatud aluslepingutele ja milles sätestatakse, et EIP on Euroopa Liidu finantseerimisasutus, kuulub kõigi 27 ELi liikmesriigi ainuomandisse ja selle ülesanne on aidata kaasa ELi arengupoliitika rakendamisele,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni ja väliskomisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni ja väliskomisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A9-0270/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A9-0270/2022),

| A. | arvestades, et COVID-19 pandeemia on süvendanud juba niigi märkimisväärset kestliku arengu eesmärkide rahastamise puudujääki ja toonud kaasa vahendite üldise vähenemise 700 miljardi USA dollari võrra ning samal ajal vajaduste suurenemise 1 triljoni USA dollari võrra, mis on põhjustanud lõhe, nii et pandeemiaeelne iga-aastane kestliku arengu eesmärkide rahastamise 2,5 triljoni USA dollari suurune puudujääk arengumaades suureneb pärast COVID-19 pandeemiat eeldatavasti 70 % võrra 4,2 triljoni USA dollarini (3,7 triljoni euroni) (6); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et COVID-19 pandeemia on süvendanud juba niigi märkimisväärset kestliku arengu eesmärkide rahastamise puudujääki ja toonud kaasa vahendite üldise vähenemise 700 miljardi USA dollari võrra ning samal ajal vajaduste suurenemise 1 triljoni USA dollari võrra, mis on põhjustanud lõhe, nii et pandeemiaeelne iga-aastane kestliku arengu eesmärkide rahastamise 2,5 triljoni USA dollari suurune puudujääk arengumaades suureneb pärast COVID-19 pandeemiat eeldatavasti 70 % võrra 4,2 triljoni USA dollarini (3,7 triljoni euroni) (6);

| B. | arvestades, et kestliku arengu eesmärgi nr 4 saavutamiseks enne 2030. aastat on madala ja keskmisest väiksema sissetulekuga riikides igal aastal rahastamispuudujääk 148 miljardit USA dollarit; arvestades, et COVID-19-ga seotud koolide sulgemisest tulenevad lisakulud võivad suurendada seda rahastamispuudujääki kuni kolmandiku võrra; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kestliku arengu eesmärgi nr 4 saavutamiseks enne 2030. aastat on madala ja keskmisest väiksema sissetulekuga riikides igal aastal rahastamispuudujääk 148 miljardit USA dollarit; arvestades, et COVID-19-ga seotud koolide sulgemisest tulenevad lisakulud võivad suurendada seda rahastamispuudujääki kuni kolmandiku võrra;

| C. | arvestades, et Venemaa sõjaline agressioon Ukrainas on drastiliselt halvendanud kestliku arengu eesmärkide saavutamisega seotud olukorda Ukrainas ja tema naaberriikides; arvestades, et Venemaa praegune sõjaline agressioon Ukrainas mõjutab kestliku arengu eesmärkide elluviimist kogu maailmas, eelkõige seoses vaesuse ja nälja vastu võitlemisega, mis suurendab rahvarahutuste, konfliktide ja ebaseadusliku rände suurenemise ohtu; arvestades, et Putini sõja kuritegeliku tegevuse hävitavad tagajärjed on niigi nappe arenguabi ressursse olulises mahus mujale suunanud; arvestades, et selle sõja pikaajalised tagajärjed ei ole veel teada; arvestades, et suur puudujääk kestliku arengu eesmärkide rahastamises ja kõigile arengumaadele laastavalt mõjunud COVID-19 pandeemia tagajärjed nõuavad kõigilt ELi osalejatelt erakordset ja püsivat reageerimist ning Euroopa arengualase finantsstruktuuri süsteemset läbivaatamist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Venemaa sõjaline agressioon Ukrainas on drastiliselt halvendanud kestliku arengu eesmärkide saavutamisega seotud olukorda Ukrainas ja tema naaberriikides; arvestades, et Venemaa praegune sõjaline agressioon Ukrainas mõjutab kestliku arengu eesmärkide elluviimist kogu maailmas, eelkõige seoses vaesuse ja nälja vastu võitlemisega, mis suurendab rahvarahutuste, konfliktide ja ebaseadusliku rände suurenemise ohtu; arvestades, et Putini sõja kuritegeliku tegevuse hävitavad tagajärjed on niigi nappe arenguabi ressursse olulises mahus mujale suunanud; arvestades, et selle sõja pikaajalised tagajärjed ei ole veel teada; arvestades, et suur puudujääk kestliku arengu eesmärkide rahastamises ja kõigile arengumaadele laastavalt mõjunud COVID-19 pandeemia tagajärjed nõuavad kõigilt ELi osalejatelt erakordset ja püsivat reageerimist ning Euroopa arengualase finantsstruktuuri süsteemset läbivaatamist;

| D. | arvestades, et ELi praegune poliitiline ja finantsjuhtimine ning jõupingutused ei ole piisavad kestliku arengu eesmärkide ja Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks ning muude teravate ülemaailmsete probleemide lahendamiseks, eelkõige süvenev kliimamuutus, partnerriikide dramaatiliselt suurenenud võlakoorem, COVID-19 ja vägivaldsete konfliktide tagajärjed, ning seetõttu on vaja ühist tegevust rahvusvahelisel tasandil, et tagada Euroopa arengualase finantsstruktuuri suutlikkus neile esilekerkivatele probleemidele reageerida; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi praegune poliitiline ja finantsjuhtimine ning jõupingutused ei ole piisavad kestliku arengu eesmärkide ja Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks ning muude teravate ülemaailmsete probleemide lahendamiseks, eelkõige süvenev kliimamuutus, partnerriikide dramaatiliselt suurenenud võlakoorem, COVID-19 ja vägivaldsete konfliktide tagajärjed, ning seetõttu on vaja ühist tegevust rahvusvahelisel tasandil, et tagada Euroopa arengualase finantsstruktuuri suutlikkus neile esilekerkivatele probleemidele reageerida;

| E. | arvestades, et kestliku arengu eesmärkide tegelikuks saavutamiseks ja COVID-19 pandeemiast ülesaamiseks on kiiresti vaja poliitika sidusust ja tihedat koostööd kõigi ametlike arengut rahastavate asutuste, nende valitsuste aktsionäride, ELi institutsioonide ja kõigi olemasolevate partnerite vahel, et tagada nappide avaliku sektori vahendite kasutamine kõige tulemuslikumal ja tõhusamal viisil; arvestades, et nii era- kui ka avaliku sektori kapitali edukas mobiliseerimine lisaks ametlikule arenguabile ja muudele olemasolevatele arengu rahastamise viisidele on äärmiselt oluline ning see tuleb viia kooskõlla arengupoliitika eesmärkidega, eelkõige selleks, et vähendada ebavõrdsust ja vaesust, mis on kestliku arengu tegevuskava 2030 esimene eesmärk; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kestliku arengu eesmärkide tegelikuks saavutamiseks ja COVID-19 pandeemiast ülesaamiseks on kiiresti vaja poliitika sidusust ja tihedat koostööd kõigi ametlike arengut rahastavate asutuste, nende valitsuste aktsionäride, ELi institutsioonide ja kõigi olemasolevate partnerite vahel, et tagada nappide avaliku sektori vahendite kasutamine kõige tulemuslikumal ja tõhusamal viisil; arvestades, et nii era- kui ka avaliku sektori kapitali edukas mobiliseerimine lisaks ametlikule arenguabile ja muudele olemasolevatele arengu rahastamise viisidele on äärmiselt oluline ning see tuleb viia kooskõlla arengupoliitika eesmärkidega, eelkõige selleks, et vähendada ebavõrdsust ja vaesust, mis on kestliku arengu tegevuskava 2030 esimene eesmärk;

| F. | arvestades, et pidades silmas ka maailma lõunapoolsete riikide kestlikku arengut, on äärmiselt oluline, et tulevikus korraldatakse ümber maailma energiavood ja et Aafrika kontinent etendab olulist rolli; arvestades, et tema rolli tugevdamine seoses säästva energiatootmise, -kasutuse ja -ekspordiga annab võimaluse tulevikku suunatud ja kestlikuks majandusarenguks ning võib parandada elanikkonna valdava enamiku elutingimusi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et pidades silmas ka maailma lõunapoolsete riikide kestlikku arengut, on äärmiselt oluline, et tulevikus korraldatakse ümber maailma energiavood ja et Aafrika kontinent etendab olulist rolli; arvestades, et tema rolli tugevdamine seoses säästva energiatootmise, -kasutuse ja -ekspordiga annab võimaluse tulevikku suunatud ja kestlikuks majandusarenguks ning võib parandada elanikkonna valdava enamiku elutingimusi;

| G. | arvestades, et toiduga kindlustamatus on oluline takistus kestliku arengu eesmärkide saavutamisel, eriti Aafrikas, kus kaks inimest kümnest kannatavad alatoitumuse all; arvestades, et see probleem muutub rahvastiku kasvu tõttu veelgi teravamaks; arvestades, et ELi koostöö raames partnerriikidega tuleb selle probleemiga tulemuslikult ja jätkusuutlikult tegeleda; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et toiduga kindlustamatus on oluline takistus kestliku arengu eesmärkide saavutamisel, eriti Aafrikas, kus kaks inimest kümnest kannatavad alatoitumuse all; arvestades, et see probleem muutub rahvastiku kasvu tõttu veelgi teravamaks; arvestades, et ELi koostöö raames partnerriikidega tuleb selle probleemiga tulemuslikult ja jätkusuutlikult tegeleda;

| H. | arvestades, et ELi institutsioonid ja ELi 27 liikmesriiki koos on arengumaade suurimad rahastajad, kes annavad ligikaudu 46 % kogu OECD ametliku arenguabi liikmete poolt arengumaadele antavast ametlikust arenguabist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi institutsioonid ja ELi 27 liikmesriiki koos on arengumaade suurimad rahastajad, kes annavad ligikaudu 46 % kogu OECD ametliku arenguabi liikmete poolt arengumaadele antavast ametlikust arenguabist;

| I. | arvestades, et Euroopa tiimi lähenemisviisi loomine ELi ülemaailmse reageerimisena COVID-19 vastu võib aidata luua ühtse strateegilise koordineerimise raamistiku ELi väliseks reageerimiseks pandeemiale ja muudele suurtele probleemidele, nagu Venemaa sõjalise agressiooni tagajärjed Ukrainas, et toetada partnerriike; arvestades, et see lähenemisviis on paljutõotav protsess, mis võimaldab edasist koostööd ELi institutsioonide, liikmesriikide ning Euroopa kahe- ja mitmepoolsete arengut rahastavate asutuste, EIP ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga vahel, suurendades pidevalt ELi kollektiivset mõjusust ja nähtavust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa tiimi lähenemisviisi loomine ELi ülemaailmse reageerimisena COVID-19 vastu võib aidata luua ühtse strateegilise koordineerimise raamistiku ELi väliseks reageerimiseks pandeemiale ja muudele suurtele probleemidele, nagu Venemaa sõjalise agressiooni tagajärjed Ukrainas, et toetada partnerriike; arvestades, et see lähenemisviis on paljutõotav protsess, mis võimaldab edasist koostööd ELi institutsioonide, liikmesriikide ning Euroopa kahe- ja mitmepoolsete arengut rahastavate asutuste, EIP ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga vahel, suurendades pidevalt ELi kollektiivset mõjusust ja nähtavust;

| J. | arvestades, et 79,5 miljardi euro suuruse kogueelarvega naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ jõustumine kujutab endast ajaloolist muutust ELi välis- ja arengupoliitikas, mis toob kaasa ELi arengukulutuste ratsionaliseerimise ja konsolideerimise ning annab uue tõuke tihedamale koostööle Euroopa arenguvaldkonnas tegutsejate vahel; arvestades, et naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendiga „Globaalne Euroopa“ muudetakse oluliselt välisinvesteeringute raamistikku, ühendades Euroopa Kestliku Arengu Fondi+ (EFSD+) ja välistegevuse tagatise segarahastamise ja tagatised; arvestades, et EFSD+ laiendab märkimisväärselt oma eelkäija, EFSD geograafilist ulatust ja rahastamispaketti ning suudab tagada kuni 53,4 miljardi euro suuruse rahastamise välistegevuse tagatise kaudu; arvestades, et naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ keskmes olev põhimõte „kõigepealt poliitika“ kujutab endast nihet poliitikaeesmärkidel põhineva koostöö suunas ja tagab, et programmitöö hõlmab ELi eelarveliste tagatiste kasutamist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 79,5 miljardi euro suuruse kogueelarvega naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ jõustumine kujutab endast ajaloolist muutust ELi välis- ja arengupoliitikas, mis toob kaasa ELi arengukulutuste ratsionaliseerimise ja konsolideerimise ning annab uue tõuke tihedamale koostööle Euroopa arenguvaldkonnas tegutsejate vahel; arvestades, et naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendiga „Globaalne Euroopa“ muudetakse oluliselt välisinvesteeringute raamistikku, ühendades Euroopa Kestliku Arengu Fondi+ (EFSD+) ja välistegevuse tagatise segarahastamise ja tagatised; arvestades, et EFSD+ laiendab märkimisväärselt oma eelkäija, EFSD geograafilist ulatust ja rahastamispaketti ning suudab tagada kuni 53,4 miljardi euro suuruse rahastamise välistegevuse tagatise kaudu; arvestades, et naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ keskmes olev põhimõte „kõigepealt poliitika“ kujutab endast nihet poliitikaeesmärkidel põhineva koostöö suunas ja tagab, et programmitöö hõlmab ELi eelarveliste tagatiste kasutamist;

| K. | arvestades, et naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ raames loodud EFSD+ kaudu rahastatakse segarahastamis- ja eelarveliste tagatiste toiminguid, mida rahastamiskõlblikud partnerid peavad rakendama avatud ja koostööl põhineva lähenemisviisi alusel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ raames loodud EFSD+ kaudu rahastatakse segarahastamis- ja eelarveliste tagatiste toiminguid, mida rahastamiskõlblikud partnerid peavad rakendama avatud ja koostööl põhineva lähenemisviisi alusel;

| L. | arvestades, et naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ määruse artiklis 36 on sätestatud EIP konkreetne roll selle instrumendi alusel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ määruse artiklis 36 on sätestatud EIP konkreetne roll selle instrumendi alusel;

| M. | arvestades, et viimasel kümnendil on arenguriikides tegutsevad ELi ettevõtted ja finantseerimisasutused seisnud üha enam silmitsi kõlvatu konkurentsiga ülemaailmsete osalejate poolt, kes tegutsevad väljaspool mitmepoolset arengu rahastamise süsteemi, millega nähakse ette rahvusvahelised reeglid ja normid, nagu ametliku arenguabi erinõuded, riiklikult toetatavad laenud, jätkusuutlik laenamine ja võla jätkusuutlikkus, keelatud eksporditoetused ning rahvusvahelised standardid altkäemaksu ja korruptsiooni vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et viimasel kümnendil on arenguriikides tegutsevad ELi ettevõtted ja finantseerimisasutused seisnud üha enam silmitsi kõlvatu konkurentsiga ülemaailmsete osalejate poolt, kes tegutsevad väljaspool mitmepoolset arengu rahastamise süsteemi, millega nähakse ette rahvusvahelised reeglid ja normid, nagu ametliku arenguabi erinõuded, riiklikult toetatavad laenud, jätkusuutlik laenamine ja võla jätkusuutlikkus, keelatud eksporditoetused ning rahvusvahelised standardid altkäemaksu ja korruptsiooni vastu võitlemiseks;

| N. | arvestades, et nõuetekohaselt toimiv poliitikavaldkondade arengusidusus ja riigisiseste vahendite kasutuselevõtmise toetamine on usaldusväärse finantsjuhtimise lahutamatu osa ning selle eesmärk on suurendada abi mõjusust konkreetsete algatuste kaudu, nagu korruptsioonivastase võitluse toetamine, progressiivsete maksusüsteemide arendamine ning võitlus maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidmise vastu; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et nõuetekohaselt toimiv poliitikavaldkondade arengusidusus ja riigisiseste vahendite kasutuselevõtmise toetamine on usaldusväärse finantsjuhtimise lahutamatu osa ning selle eesmärk on suurendada abi mõjusust konkreetsete algatuste kaudu, nagu korruptsioonivastase võitluse toetamine, progressiivsete maksusüsteemide arendamine ning võitlus maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidmise vastu;

| O. | arvestades, et kõrgetasemelise eksperdirühma aruanne, mis avaldati 2019. aasta oktoobris, sisaldas oma soovituste hulgas Euroopa kliima ja kestliku arengu panga (ECSDB) loomise ettepanekut, mille liikmesriigid kohe kõrvale jätsid, kuna see on liiga kulukas ja võtab uue eelarveperioodi jooksul rakendamiseks liiga palju aega; arvestades, et selle asemel valis nõukogu kõrgetasemelise eksperdirühma soovituste asemel alternatiivse variandi (Status Quo+), mis ei muuda põhjalikult olemasolevaid struktuure, vaid nõuab nende parandamist; arvestades, et Status Quo+ variandiga nähakse ette järgmised parandused, ilma et see tooks liikmesriikidele kaasa lisakulusid: parandada EIP kohapealset esindatust ja muuta tema ärimudel rohkem arengupangale orienteerituks, laiendada EBRD tegevusulatust järk-järgult Sahara-tagusesse Aafrikasse ning suurendada komisjoni, Euroopa välisteenistuse ja ELi delegatsioonide suutlikkust; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kõrgetasemelise eksperdirühma aruanne, mis avaldati 2019. aasta oktoobris, sisaldas oma soovituste hulgas Euroopa kliima ja kestliku arengu panga (ECSDB) loomise ettepanekut, mille liikmesriigid kohe kõrvale jätsid, kuna see on liiga kulukas ja võtab uue eelarveperioodi jooksul rakendamiseks liiga palju aega; arvestades, et selle asemel valis nõukogu kõrgetasemelise eksperdirühma soovituste asemel alternatiivse variandi (Status Quo+), mis ei muuda põhjalikult olemasolevaid struktuure, vaid nõuab nende parandamist; arvestades, et Status Quo+ variandiga nähakse ette järgmised parandused, ilma et see tooks liikmesriikidele kaasa lisakulusid: parandada EIP kohapealset esindatust ja muuta tema ärimudel rohkem arengupangale orienteerituks, laiendada EBRD tegevusulatust järk-järgult Sahara-tagusesse Aafrikasse ning suurendada komisjoni, Euroopa välisteenistuse ja ELi delegatsioonide suutlikkust;

| P. | arvestades, et liikmesriigid on kutsunud Euroopa arengupanku ja finantseerimisasutusi üles suurendama koostööd ja koordineerimist nii omavahel kui ka teiste mitmepoolsete ja rahvusvaheliste finantsasutustega, tuginedes iga institutsiooni tugevatele külgedele ja eksperditeadmistele, suurendades seeläbi Euroopa arengualase finantsstruktuuri tõhusust, nähtavust ja mõju ning ergutades erasektori edasist kaasamist, jätkates samal ajal avaliku sektori kaasamise täiendamist ja toetamist; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et liikmesriigid on kutsunud Euroopa arengupanku ja finantseerimisasutusi üles suurendama koostööd ja koordineerimist nii omavahel kui ka teiste mitmepoolsete ja rahvusvaheliste finantsasutustega, tuginedes iga institutsiooni tugevatele külgedele ja eksperditeadmistele, suurendades seeläbi Euroopa arengualase finantsstruktuuri tõhusust, nähtavust ja mõju ning ergutades erasektori edasist kaasamist, jätkates samal ajal avaliku sektori kaasamise täiendamist ja toetamist;

Euroopa arengualase finantsstruktuuri põhimõtted ja eesmärgid

| 1. | võtab teadmiseks nõukogu järeldused Euroopa arengualase finantsstruktuuri parandamise kohta ning komisjoni tegevuskava Euroopa arengualase finantsstruktuuri parandamiseks ja 24. märtsi 2022. aasta 2021. aasta eduaruande (COM(2022)0139); rõhutab naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“, Euroopa Kestliku Arengu Fondi+ (EFSD+) ja välistegevuse tagatise keskset rolli segarahastamise strateegilise raamistiku pakkumisel, investeeringute ja tagatiste riskide vähendamisel ning erasektori vahendite kaasamisel ELi eelarve toel, eriti arvestades kasvavat geopoliitilist ja majanduslikku konkurentsi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et Euroopa arengualane finantsstruktuur peaks tagama tõhusa, tulemusliku, sidusa ja kaasava struktuuri, mis tugineb põhimõttele „kõigepealt poliitika“, mis on Euroopa arengualase finantsstruktuuri selgroog, ning on kooskõlas ELi strateegiliste huvide ja väärtustega; nõuab, et kõik rakenduspartnerid, kes osalevad Euroopa arengualases finantsstruktuuris ja kasutavad EFSD+ raames ELi eelarvevahendeid, kohaldaksid kõiki ELi sotsiaalvaldkonda, inimõigusi, hankeid, läbipaistvust ning keskkonna- ja õigusriiki käsitlevaid standardeid, poliitikat ja menetlusi; kutsub komisjoni üles hindama ja jälgima nende ELi normide järgimist ning andma selle kohta aru; rõhutab, et põhimõttest „kõigepealt poliitika“ lähtuvas Euroopa arengualases finantsstruktuuris tuleks juhinduda ÜRO kestliku arengu tegevuskavas aastani 2030, Pariisi kokkuleppes ja Addis Abeba tegevuskavas sätestatud põhimõtetest ja eesmärkidest ning sellega tuleks aidata kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele; kordab, et EFADi osalejaid hõlmavate projektide suhtes tuleb kohaldada kliima-, keskkonna- ja sotsiaalse kestlikkuse küsimuste arvessevõtmise kontrolli, et minimeerida võimalikku kahjulikku mõju ja maksimeerida kasu kliima-, keskkonna- ja sotsiaalses mõõtmes kooskõlas ELi ja tema liikmesriikide kohustustega, mis tulenevad Pariisi kokkuleppe artikli 2 lõike 1 punktist c; nõuab tungivalt, et uue Euroopa arengualase finantsstruktuuri meetmed aitaksid kaasa kliimamuutuste leevendamisele ja nendega kohanemisele; nõuab sellega seoses lisaks, et EFADi osalejaid kaasavate toimingutega ei tohi rahastada kliimakriisi süvenemist toetavaid sektoreid, vaid tuleb hoopis aidata kaasa säästvale energiatootmisele üleminekule; tuletab meelde, et ELi poliitiline tegevus peaks sisalduma tema mitmeaastases finantsraamistikus ja täielikult kajastuma Euroopa arengualases finantsstruktuuris; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõuab tungivalt, et Euroopa arengualane finantsstruktuur tugevdaks strateegilisi partnerlusi Euroopa Liidu ja tema rahvusvaheliste arengupartnerite vahel; kordab, et sellised partnerlused peaksid alati põhinema vastastikusel austusel ja väärikusel, ühistel huvidel ja väärtustel, eelkõige inimõigustel, soolisel võrdõiguslikkusel, keskkonnaalasel, sotsiaalsel ja kliimaalasel vastutusel, tervishoiul ja julgeolekul, mille eesmärk on vähendada ebavõrdsust ja vaesust; kordab, et need partnerlused tuleks alati luua kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega ja nende saavutamise nimel; juhib sellega seoses tähelepanu Putini režiimi mitmemõõtmelisele mõjule ja selle toetamisele Aafrika mandri poolt ning nõuab, et EL ja tema liikmesriigid jõuaksid nende Aafrika partnerriikideni ja looksid usaldusväärseid partnerlusi; kutsub komisjoni üles kaasama selliste partnerluste loomisse ja rakendamisse kodanikuühiskonna organisatsioone ja valitsusväliseid organisatsioone, sealhulgas kohalikke organisatsioone; rõhutab, et EFADist rahastatavate partnerlusprojektide eeltingimus on tagada areng ja rahaline täiendavus, samuti riikide omalus ja arengu tulemuslikkus; toetab ELi poliitikat ja algatusi, millega toetatakse liikmesriikidevahelist koordineerimist ja koostööd arengupoliitika valdkonnas, ning ELi meetmeid, mis täiendavad ja toetavad liikmesriikide algatusi; rõhutab, et tänapäeva maailmas on eriti teravad probleemid vaesuse kaotamine (kestliku arengu eesmärk nr 1), hea tervise ja heaolu edendamine (kestliku arengu eesmärk nr 3), kõigile kvaliteetsele haridusele juurdepääsu tagamine (kestliku arengu eesmärk nr 4), ebavõrdsuse vähendamine (kestliku arengu eesmärk nr 10) ja kliimameetmete edendamine (kestliku arengu eesmärk nr 13), pöörates erilist tähelepanu kõige tõrjutumatele rühmadele ja jätmata kedagi kõrvale; nõuab lisaks, et kestliku ookeanitööstuse investeerimisvajaduste rahuldamiseks tuleks võtta rohkem meetmeid, kuna kestliku arengu eesmärk nr 14 „ookeani- ja mereökosüsteemid“ on endiselt kõigi kestliku arengu eesmärkide hulgas üks kõige alarahastatumaid; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et humanitaarabi, arengukoostöö ja rahu on omavahel seotud; rõhutab arengu rolli konfliktide ennetamisel, nende püsival lahendamisel ja kriisiohjamise toetamisel; rõhutab, kui oluline on arendada edasi hästi kohandatud kolmekordset seost, mis keskendub inimkesksele, struktuursele ja kestlikule pikaajalisele taastumisele, et tegeleda pikaajaliste ja prognoositavate kriiside ja vägivaldsete olukordade keerukusega; tuletab meelde, et ilma rahu ja julgeolekuta ei ole areng ja vaesuse kaotamine võimalik, samas kui ilma arengu ja vaesuse kaotamiseta ei ole võimalik saavutada püsivat rahu või inimeste ega riigi julgeolekut; märgib lisaks, et julgeoleku puudumine süvendab arenguriikides juba olemasolevat kaitsetust ja suurendab rahastamispuudujääki kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks; võtab teadmiseks asjaolu, et julgeolek, õigusriik ja vastupanuvõimelised institutsioonid on investeeringute ja kestliku arengu jaoks hädavajalikud; võtab teadmiseks kohalike sidusrühmade, sealhulgas kohalike omavalitsuste, kodanikuühiskonna organisatsioonide, sotsiaalpartnerite ja usupõhiste organisatsioonide tegevuse konfliktide lahendamisel ja ohjamisel, aidates kaasa rahule ja julgeolekule; tuletab meelde, et ametlikku arenguabi tuleks alati kasutada kooskõlas rahvusvaheliselt kokku lepitud arengueesmärkide ja naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendiga „Globaalne Euroopa“; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, kui oluline on kollektiivne ja sidus ELi lähenemisviis, mida toetavad ja tunnustavad kõik ELi liikmesriigid ning mis on poliitiliselt elujõuline ja kohandatud partnerriigi eripäradele ning mis võiks olla tulemuslik asjaomaste ILO konventsioonidega kooskõlas olevate sotsiaalkaitsesüsteemide ja esmatähtsate avalike teenuste laiendamise edendamisel arengumaades; juhib tähelepanu sellele, et selline ELi lähenemisviis aitaks muuta sotsiaalkaitse ühiskondliku kokkuleppe üheks alustalaks, sillutades teed suuremale vastupanuvõimele; on seisukohal, et segarahastamine on arengu rahastamise vahendite valik, mis võiks piiratud eelarve kontekstis täiendada avaliku sektori investeeringuid; nõuab, et segarahastamistoimingud piirduksid valdkondadega, kus need võivad anda kohalikule majandusele lisaväärtust, ning nõuab sellega seoses hoolikat hindamist, eelkõige vähim arenenud riikidele suunatud meetmete puhul, et vähendada võlakoormat, kaitsta olulisi avalikke teenuseid, nagu tervishoid, haridus ja sotsiaalkaitse, ning mitte suurendada olemasolevat ebavõrdsust; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toonitab, et sidusus kõigi ELi poliitikavaldkondade, strateegiate, algatuste ja rahastamisvahendite (eelkõige uus naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“, Euroopa tiimi algatus ja uus strateegia „Global Gateway“) vahel ning tihe kooskõla ELi poliitikavaldkondade arengusidususe ja poliitikavaldkondade kestliku arengu sidususe strateegiaga on väga olulised, et maksimeerida ELi ülemaailmset reageerimist kestliku majanduskasvu, arengu ja rahu nimel; on veendunud, et EFAD peaks parandama ELi nähtavust ja tema arengu rahastamise mõju maailmas, tagamaks, et ELi tajutav roll maailmas vastab tema toetuse ulatusele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on mures selle pärast, kuidas COVID-19 pandeemia on paljastanud tervisealase ebavõrdsuse pikaajalised struktuursed põhjused; on veendunud, et EFAD peaks aitama investeerida vastupidavatesse riiklikesse tervishoiusüsteemidesse, tervishoidu ja tervishoiuteenustesse ning uute tervisetehnoloogiate, vaktsiinide ja ravimeetodite uurimisse ja arendamisse ning arengumaades korduvatele haigustele keskendumisse; nõuab, et uuritaks võimalust luua innovatsiooni, hariduse ja koolituse, teadmiste ja oskusteabe jagamise platvorm, mis toetaks paljusid sidusrühmi hõlmavaid partnerlusi, edendaks avaliku ja erasektori dialoogi ning uuriks uuenduslikke ärilahendusi kestliku arengu kiirendamiseks; rõhutab avaliku ja erasektori investeeringute ning avaliku ja erasektori partnerluste rolli ning seda, kui oluline on riigisiseste vahendite kasutuselevõtmine partnerriikides ja ELi rahaliste vahendite tõhusam kasutamine, et täita 2030. aastaks kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks kindlaks tehtud 2,5 triljoni USA dollari suurune rahastamispuudujääk, tugevdades samal ajal head valitsemistava ja võideldes korruptsiooni vastu; |
| --- | --- |

7.

Käsitlemist vajavad küsimused

| 8. | rõhutab, et arengumaadel ja arenenud riikidel on ühine vastutus kestliku arengu eesmärkide saavutamise eest; rõhutab, et ELi rahaline panus partnerriikide kestlikku arengusse peaks võimaldama partnerriikidel aidata kaasa oma majanduslikule ja sotsiaalsele arengule ning kestliku arengu eesmärkide saavutamisele; rõhutab sellega seoses riigi omaluse ülimat tähtsust; rõhutab, et EFAD ja kauaoodatud kestliku arengu eesmärke käsitlev ELi strateegia peavad kajastama ja hõlbustama koordineeritud ja sidusat ELi sise- ja välispoliitika meetmete ning kohustuste kogumit, sealhulgas olemasolevate arengupoliitika vahendite kogumi abil; toonitab, et avaliku ja erasektori rahastamine peab olema kooskõlas kestliku arengu eesmärkide ja Pariisi kokkuleppe eesmärkidega; peab sellega seoses kahetsusväärseks, et komisjon ei ole veel välja töötanud integreeritud ja terviklikku kestliku arengu eesmärkide rakendamise strateegiat, mis kujutab endast märkimisväärset väljakutset seoses poliitikavaldkondade sidususe saavutamise eesmärgiga, kuna puuduvad aruandluse võrdlusalusena kogu ELi hõlmavad selged, mõõdetavad ja ajaliselt piiritletud sihid kõigi kestliku arengu eesmärkide jaoks; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on veendunud, et EFAD peaks põhinema kõigi selle eri osalejate (st EIP, EBRD, Euroopa arengut rahastavad asutused jt) eksperditeadmistel ja olemasolevatel võrgustikel; tunnustab edusamme ja parendusi, mis on tehtud seoses tulevase EFADiga pärast nõukogu järeldusi, kuid märgib, et praegust olukorda iseloomustab endiselt poliitika juhtimise ja koordineerimise puudulikkus, samuti killustatus, dubleerimine ja kasutu konkurents eespool nimetatud osalejate vahel; nõuab täiendavaid jõupingutusi parema koordineerimise ja koostöö nimel, et muuta praegune süsteem mõjusamaks ja koostöövõimelisemaks ning keskenduda sellele, et tagada ressursside optimaalne kasutamine, mis võimendab peamiste partnerite asjakohaseid geograafilisi, valdkondlikke ja finantsalaseid eksperditeadmisi, et saavutada ELi maksumaksjate raha tulemuslikum kasutamine ja suurem mõju arengule; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tunnistab vajadust tõhustada ja parandada ELi institutsioonilist ülesehitust ning tegeleda arengu tulemuslikkuse puudujäägiga, vähendada suurt bürokraatlikku koordineerimist ja tugevdada institutsioonilist paindlikkust, et maksimeerida EFADi potentsiaali ja suurendada selle mõju arengule; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub komisjoni üles töötama strateegia „Global Gateway“ tulemusliku juhtimise nimel, mida tuleb edendada komisjoni presidendi üldisel juhtimisel, ning tegema sellega seoses tihedat koostööd komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, Euroopa välisteenistuse, nõukogu ja Euroopa Parlamendiga; toonitab, et strateegia peaks olema kooskõlas Euroopa arengualase finantsstruktuuriga ning et naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ esilekerkivate probleemide ja prioriteetide jaoks ette nähtud reservi kasutamine ei ole asjakohane; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks lisateavet hiljuti välja kuulutatud ELi strateegia „Global Gateway“ investeerimistehingute finantsvõimenduse määra arvutamise kohta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tunneb muret selle pärast, et ELi regulatiivsetes algatustes puuduvad süstemaatiliselt poliitikavaldkondade kestliku arengu sidususe põhimõtte põhijooned; rõhutab, et abi mõjususe eesmärkide saavutamiseks on vaja teha rohkem jõupingutusi, et täielikult järgida poliitikavaldkondade kestliku arengu sidususe põhimõtteid; rõhutab, et poliitikavaldkondade kestliku arengu sidususe tagamise mehhanismid tuleb sätestada Euroopa arengualases finantsstruktuuris; nõuab rohkem mõju eelhindamisi ja poliitika sidususe puudumise kohta varajase hoiatamise süsteemi loomist ELi delegatsioonides; soovitab, et kõik asjaomased ELi institutsioonid ja liikmesriigid, sealhulgas kõrgeimal poliitilisel tasandil, kasutaksid poliitikavaldkondade kestliku arengu sidusust süstemaatilisemalt ja tõhusamalt ning et seda tuleks süvalaiendada iga ELi poliitikameetme kujundamisse ja rakendamisse, tagamaks, et need ei mõjuta negatiivselt kestliku arengu eesmärkide saavutamist; tuletab meelde, et poliitikavaldkondade kestliku arengu sidususe mehhanisme peaksid rakendama ka Euroopa Investeerimispank, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank, arengut rahastavad asutused ja nende vahendajad; rõhutab, et kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks tuleb poliitikavaldkondade kestliku arengu sidusus integreerida eelkõige ELi välispoliitikasse ja sellega tegeleda; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tunnustab komisjoni jõupingutusi parema õigusloome valdkonnas, mille eesmärk on luua pikaajalised kestlikud investeeringud, millega edendatakse nii inimeste kui ka planeedi tervist ja heaolu ning kaitstakse inimõigusi; nõuab, et Euroopa arengualane finantsstruktuur oleks kooskõlas hoolsuskohustust ja ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitlevate tulevaste ELi õigusaktidega, tagades ettevõtete vastavuse inimõiguste standarditele ja regulatiivsetele arengutele, kohustusliku hoolsuskohustuse ning äritegevuse ja inimõigustega seotud rahvusvaheliste kohustuste täitmise; rõhutab, et Euroopa arengualane finantsstruktuur peab vastama kõrgeimatele läbipaistvuse ja aruandekohustuse standarditele; kutsub EFADi liikmeid üles tugevdama oma tegevuse hoolsuskohustust, tagama projektide rakendamise ajal kohaliku elanikkonnaga sisulise konsulteerimise, arendama edasi oma arengualast asjatundlikkust ning eriotstarbelist suutlikkust ja inimressursse kohapeal, rakendama soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist ja kaitsma inimõigusi kõigis toimingutes, varustama end tugevate aruandlusmehhanismidega mõjutatud kogukondade jaoks ning jälgima tähelepanelikult nende kaasamisega seotud puudusi ja vahendajate rolli projektides, mis on negatiivselt mõjutanud arengumaade kohalikku elanikkonda, ning andma nende kohta aru; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kinnitab veel kord, et kõik rakenduspartnerid ja finantsvahendajad, kes on seotud ELi tagatistega või ELi eelarvest rahastatavate projektidega, peavad täielikult järgima ELi sotsiaal-, keskkonna-, maksu-, läbipaistvus-, pettuse- ja korruptsioonivastaseid standardeid, poliitikat, norme ja menetlusi; kutsub Euroopa Kontrollikoda üles põhjalikult kontrollima ELi eelarvest tagatud tehinguid ja andma nende kohta korrapäraselt aru, käsitledes oma töömeetodites esinevaid puudusi, mis praegu seda takistavad; rõhutab, kui oluline on viia õigeaegselt läbi EFSD+ ja Euroopa tiimi lähenemisviisi sõltumatu hindamine, et hinnata nende mõjusust, tulemuslikkust ja mõju arengule; |
| --- | --- |

14.

| 15. | võtab teadmiseks, et Euroopa tiimi lähenemisviis tekkis vastusena COVID-19 pandeemiale; on veendunud, et Euroopa tiimi lähenemisviisil peaks olema keskne roll strateegilise koostöö ja ülemaailmse koordineerimise ning arengualaste jõupingutuste sidususe ja tulemuslikkuse edasisel parandamisel, eelkõige partnerriikide tasandil, samuti ELi ja liikmesriikide tasandil, sealhulgas piirkondlike omavalitsuste tasandil; ootab EFSD+ / naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ puhul tugevamat poliitilist suunamist ja keskendumist ning tugevamaid kommunikatsiooni- ja nähtavusmehhanisme; nõuab lisaks Euroopa Parlamendi kontrollimehhanismi asjakohast rakendamist, et tagada Euroopa tiimi tegevuse demokraatlik legitiimsus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub komisjoni üles esitama ELi arengupoliitikat käsitleva võimsa poliitilise suuna ja kooskõlastama Euroopa arengualast finantsstruktuuri viisil, mis võimaldaks arengut rahastavate ELi finantsasutuste tegevuse edasist kooskõlastamist uues avatud, koostööpõhises, läbipaistvas ja kaasavas struktuuris, et saavutada ELi arengupoliitika eesmärgid, tugevdada tihedaid partnerlusi piirkondadega ja aidata kaasa nende arengule; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ programmitöö protsess annab võimaluse tõhustada ELi eelarveliste tagatiste, eelkõige EFSD+i kasutamist; toonitab, et tulevane finantsstruktuur peaks võimaldama osaleda kõigil huvitatud arengu rahastamise osalistel, sealhulgas väikesed ja keskmise suurusega osalejad ning ELi-välised arengupangad ja sidusrühmad; nõuab sellega seoses EFSD+i juhtimise ja ELi vahendite kättesaadavuse osas kindlaid võrdseid tingimusi; rõhutab asjakohase riskijuhtimise raamistiku ning arengu rahastamise vahendite rakendamise tulemusliku juhtimise ja järelevalve tähtsust; kutsub komisjoni üles kasutama tulemuslikumalt ära olemasolevaid ressursse pangandusalase asjatundlikkuse valdkonnas ning oma finants- ja tehnilist suutlikkust; |
| --- | --- |

17.

| 18. | väljendab heameelt komisjoni esimese Euroopa arengualase finantsstruktuuri parandamise tegevuskava ja 2021. aasta eduaruande avaldamise üle; tuletab meelde, et naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“ eeldab, et komisjon peab avalikustama nõukogule ja parlamendile tehnilise hindamise rühma koosseisu, pädevuse ja töökorra ning tagama selle liikmete erapooletuse ja huvide konfliktide puudumise; nõuab tungivalt, et komisjon kehtestaks sarnased meetmed, et tagada läbipaistvus ja erapooletus kõrgetasemelise eksperdirühma puhul, kes annab komisjonile soovitusi erakapitali liikumise edasiseks kiirendamiseks madala ja keskmise sissetulekuga riikidesse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub komisjoni üles tagama, et Euroopa arengualane finantsstruktuur järgiks eesmärki taastada mitmepoolne arengu rahastamise süsteem, et aidata lõpetada mõne väljaspool seda süsteemi tegutseva riigi jätkusuutmatu laenuandmistava, mis mitte ainult ei ohusta ELi ja teiste nõudeid täitvate riikide võrdseid tingimusi, vaid suurendab ka oluliselt paljude COVID-19 pandeemia tõttu veelgi kaitsetumaks muutunud arenguriikide juba niigi suurt välisvõlga; rõhutab sellega seoses, et Venemaa sõjaline agressioon Ukrainas suurendab paljude arengumaade võlakoormat veelgi; toonitab, et vähim arenenud riigid ei suuda kestliku arengu eesmärke ilma rahalise toetuseta täita, ning nõuab seetõttu tungivalt võlakergendusmeetmete võtmist kooskõlas kestlikkusega seotud kohustustega; |
| --- | --- |

19.

| 20. | on seisukohal, et ELi taksonoomia peaks aitama suunata kapitalivood ümber kestlikesse investeeringutesse ja lisama kestlikkuse nende kriteeriumide hulka, mida tuleb riskijuhtimisel arvesse võtta; kutsub komisjoni üles jätkama ELi taksonoomia arendamist ja ergutama arengut rahastavaid asutusi nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil, samuti arengu valdkonnas tegutsevaid erasektori osalejaid viima oma tegevuse, eelkõige arenguriikides, kooskõlla kestliku arengu eesmärkide ja Pariisi kokkuleppe eesmärkidega; |
| --- | --- |

20.

Euroopa ja riiklikud finantseerimisasutused

| 21. | kinnitab veel kord EIP erilist rolli ELis ja kogu maailmas, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 209 ning naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ artiklis 36; toonitab EIP olulist rolli ELi investeeringute tegemisel ja koostöös komisjoniga strateegia „Global Gateway“ rakendamisel; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tunnistab EIP juhtivat rolli Euroopa rohelises kokkuleppes ja kestlikus sinises majanduses ning EIP olulist panust ELi majandusse COVID-19 pandeemiale reageerimisel; kutsub ELi üles suurendama veelgi EIP potentsiaali ELi strateegilise autonoomia tugevdamiseks ning ELi välispoliitiliste huvide ja prioriteetide edendamiseks suhetes kolmandate riikidega; kutsub EIPd üles parandama oma poliitikat ja tavasid ning läbipaistvust, eelkõige rakendades Euroopa Ombudsmani esitatud soovitusi võtta mitmeid läbipaistvusega seotud meetmeid, et võimaldada üldsusel kergemini näha tema rahastatavate projektide võimalikku keskkonnamõju, nagu on sätestatud juhtumite 1065/2020/PB, 1251/2020/PB ja 1252/2020/PB puhul; |
| --- | --- |

22.

| 23. | väljendab heameelt EIP Globali loomise üle, mille EIP on määratlenud EIP grupi spetsiaalse arenguharuna ja mis tegutseb alates 1. jaanuarist 2022; kutsub EIPd üles tugevdama oma valdkondlikku kohalolekut, kasutades samal ajal ära võimalikku koostoimet Euroopa välisteenistuse, ELi delegatsioonide, EBRD ja teiste arengut rahastavate Euroopa asutustega; juhib tähelepanu sellele, et teabe puudumine EIP Globali rahastamise kohta seab algusest peale ohtu tema mandaadi, võttes arvesse ka selle uue üksuse kohustusi arengueesmärkidega seoses; nõuab seetõttu uuele EIP Globalile konkreetseid ja tugevaid volitusi arengu valdkonnas; eeldab, et see uus struktuur ja selle nõuandekogu, eesmärgid ja eelarvesätted, organisatsiooniline toimimine ja asjaomase haru konkreetsed eesmärgid, samuti koordineerimismehhanismid teiste arengut rahastavate finantsasutustega on täiesti läbipaistvad, muu hulgas, et avaldatakse ennetavalt dokumente, tagatakse abi saavate riikide sisuline esindamine ja korrapärane teabevahetus Euroopa Parlamendiga ning avatud dialoog sidusrühmade, eelkõige kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike osalejatega; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ergutab EIPd jätkama aktiivset osalemist arengu kavandamises, järelevalves ja hindamises riigi tasandil, käsikäes ELi delegatsioonidega ja koos arengut rahastavate asutuste kaasrahastamise kaudu; nõuab tugevamat koordineerimist komisjoni, Euroopa välisteenistuse ja ELi delegatsioonide vahel, et hõlbustada arutelusid ja koostööd asjaomaste osalejatega kohapeal, et teha kindlaks projektid, mis vastavad kõige paremini arengu tulemuslikkuse eesmärkidele; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ergutab EIPd ja EBRDd veelgi tugevdama vastastikust täiendavust ja ärimudeleid suurema vastastikuse usalduse algatuste kaudu, kuna vajadused on suuremad kui nende ühised vahendid; kutsub EIPd ja EBRDd üles kooskõlastama oma tööd vastavalt erinevatele trajektooridele ja täpsustama oma tööjaotust, et aidata mõlemal pangal keskenduda oma konkreetsetele põhipädevustele ning vältida seeläbi dubleerimist ja hindade allalöömist; märgib, et EIP ja EBRD töömeetodeid ja -vahendeid on vaja kohandada Aafrika investeerimisvajadustele, eelkõige selleks, et hõlbustada mahukaid investeeringuid, säilitades samal ajal ELi toetuse väiksematele kohalikele projektidele; juhib tähelepanu sellele, et väga oluline on, et Euroopa investeeringutega kaasneks ELi nähtav kohalolek ja pidev poliitiline dialoog; märgib, et Euroopa arengualase finantsstruktuuriga tuleb maksimeerida olemasolevate Euroopa arengupankade ja finantseerimisasutuste erinevast struktuurilisest taustast ja töömeetoditest tulenevaid eeliseid, et suurendada ELi poolt kestlikku arengusse antava panuse tulemuslikkust; ootab, et EIP, EBRD ja teised arengut rahastavad Euroopa asutused tagaksid, et kõik projektid ja eelkõige segarahastamisvahendid aitavad kaasa ELi arengueesmärkide saavutamisele, sealhulgas vähim arenenud riike puudutavatele eesmärkidele, ning vastavad rahvusvahelistele inimõiguste standarditele, ja esitaksid selle kohta mõjuhinnangute vormis tõendid; kutsub komisjoni, EIPd, EBRDd ja arengut rahastavaid Euroopa asutusi üles tagama, et nende nõustamis- ja tehnilise abi meeskonnad oleksid võimelised edendama soolist võrdõiguslikkust ja kaasavat arengut; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kutsub komisjoni, liikmesriike, EIPd, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanka ning teisi Euroopa arengupanku ja finantseerimisasutusi, sealhulgas väiksemaid arengut rahastavaid asutusi üles tugevdama koostööd, eelkõige naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ ja selle eesmärkide raames, samuti kestliku arengu tegevuskava 2030 eesmärkide ülemaailmseks saavutamiseks, ning ergutab neid koondama vahendeid ja rahastamist ning tõhustama ühisprojektide koordineerimist ja teabevahetust, tuginedes oma vastavatele finantsalastele eksperditeadmistele; kutsub komisjoni üles etendama suuremat rolli projektidele tehnilise abi andmisel ning abistama arengut rahastavaid asutusi ja teisi arenguvaldkonnas osalejaid koordineerimisel; nõuab kaasavat lähenemisviisi liikmesriikide väiksematele arengut rahastavatele asutustele juurdepääsul rahastamisele Euroopa arengualase finantsstruktuuri raames; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, kui oluline on koostoimeid mõjusamalt ära kasutada ning paremini ühtlustada Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga, EIP ning teiste arengut rahastavate asutuste finantsalgatusi, mis on suunatud Euroopa naabruses asuvatele riikidele, pöörates erilist tähelepanu ELi kandidaatriikidele; tuletab Ukrainas toimuva sõja taustal meelde, et Euroopa naaber- ja kandidaatriikide rahastamine on ühinemiskriteeriumide täitmiseks vajalike reformide asendamatu osa kooskõlas ELi välispoliitiliste huvidega; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub EIPd üles tegema tihedamat koostööd Aafrika Arengupangaga ja hindama ühise tütarettevõtte loomise eeliseid pärast EIP ja Aafrika Arengupanga praeguse partnerluse tegevuskava rakendamist; kutsub EIPd üles andma Euroopa Parlamendile aru edasistest sammudest; toonitab vajadust rahastada pikaajalisi investeeringuid, mis edendavad kestlikku arengut, ja tugineda senisele koostööle, et arendada edasi kestliku arengu võimalusi Aafrika mandri jaoks; ergutab looma EIP ja Aafrika Arengupanga ühiselt juhitavaid projekti- ja nõustamiskeskusi, et luua mõjusad kontaktpunktid kohalike osalejate nõustamiseks ja projektide algatamiseks, et paremini vastata kohapealsetele arenguvajadustele ning suurendada kohalikku vastutust ühiste arenguprojektide eest; nõuab sellega seoses kohaliku erasektori arengu toetamist Aafrikas, eelkõige tänu suuremate rahaliste vahendite eraldamisele Aafrika mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab sellega seoses, et üldiselt on vaja kohalikku isevastutust ning koostööl põhinevat ja kaasavat lähenemisviisi, mida tuleks toetada tugeva raamistikuga süstemaatilisteks kohalikeks konsultatsioonideks sidusrühmade ja toetusesaajatega, et saavutada püsiv mõju arengule; palub komisjonil hinnata, kuidas saaks veelgi parandada sidusrühmade ja toetusesaajatega peetavate süstemaatiliste kohalike konsultatsioonide raamistikku; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub liikmesriikide arengut rahastavaid asutusi üles veelgi laiendama finantskaasatust, et toetada kõige enam abi vajavate inimeste, sealhulgas naiste juurdepääsu kestlikule rahastamisele, kuna see aitab suurendada nende majanduslikku mõjuvõimu; nõuab sellega seoses, et Euroopa arengualane finantsstruktuur aitaks kaasa ELi soolise võrdõiguslikkuse kolmanda tegevuskava täielikule rakendamisele; tuletab meelde eesmärki, et vähemalt 85 % meetmete puhul oleks peamine või oluline eesmärk sooline võrdõiguslikkus, millest vähemalt 5 % puhul peaks peamine eesmärk olema sooline võrdõiguslikkus ning naiste ja tütarlaste õigused ja mõjuvõimu suurendamine; nõuab, et kõik Euroopa arengualase finantsstruktuuri toimingud oleksid kohustatud koguma sooliselt eristatud andmeid ning hõlmama soolise mõju eel- ja järelhindamisi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ergutab kõiki arengupanku ja -asutusi võtma jätkusuutlikke kohustusi ja tegema julgeid investeeringuid kooskõlas arengupoliitika eesmärkidega, eelkõige ebavõrdsuse vähendamise ja vaesuse kaotamisega, mitte investeeringute tasuvusega; tunnistab seetõttu, kui oluline on soodustada riskantsemaid investeeringuid keerulisematesse arengukeskkondadesse, nagu ebakindlad või konfliktidest mõjutatud riigid, ning alateenindatud sektoritesse, nagu kliima, elurikkus ning haridus- ja tervishoiusektor; rõhutab samal ajal vajadust minimeerida kõik sellega seotud riskid ELi eelarvele, näiteks suurenenud nõudlus ELi eelarveliste tagatiste järele, ning säilitada EIP kõrge krediidireiting; ergutab arengut rahastavaid asutusi võtma oma investeerimisprogrammides EFSD+ kaudu rohkem riske, et jõuda ka kõige ebakindlamate majanduskeskkondadeni; kutsub sellega seoses komisjoni üles etendama suuremat rolli mõõdetava ja täiendava arengumõju tagamisel ilma kohalikku turgu moonutamata või kohalike majandustegevuses osalejatega ebaõiglaselt konkureerimata ning aitama arendada projektide pakkumist, toetades projektide ettevalmistamist ja aidates arengut rahastavatel asutustel koordineerida, tagades samal ajal väiksemate arengut rahastavate asutuste integreerimise; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tunnistab liikmesriikide arengupankade tähtsust ja potentsiaali Euroopa arengualases finantsstruktuuris; tunneb siiski muret arengut rahastavate asutustega koostööd tegevate vahendajate rolli pärast, eelkõige seoses teatatud inimõiguste rikkumistega; rõhutab olulist rolli, mida kohaliku erasektori arendamine Sahara-taguses Aafrikas võib etendada partnerriikide võimestamisel kestliku arengu suunas liikumiseks; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kutsub komisjoni üles esitama igal aastal aruande Euroopa tiimi algatuste kohta, mis põhinevad naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ raames kvantitatiivsetel ja kvalitatiivsetel näitajatel, hinnates samal ajal kasutusele võetud vahendeid, arengu kavandamist ja mõju, ELi standardite ühtlustamist ja kohaldamist, ELi integratsiooniperspektiivi ja liikmesriikide kaasatust; nõuab, et sellist aruandlust jagataks Euroopa Parlamendiga ja see avalikustataks; rõhutab, et Euroopa Parlamendil on keskne roll Euroopa tiimi algatuste poliitiliste eesmärkide ja oodatavate tulemuste kontrollimisel nii üldisel kui ka projekti tasandil, tagades, et Euroopa tiimi algatused toimivad kõrvuti olemasolevate mehhanismidega ning pigem täiendavad mitmeaastaseid sihtprogramme, mitte pole loodud neile lisaks; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kordab, et ELi rahastamise institutsiooniline kontroll ja järelevalve soodustab demokraatlikku arutelu ja aitab suurendada ELi usaldusväärsust ja läbipaistvust; toonitab sellega seoses Euroopa Parlamendi olulist rolli ja tema kontrollirolli naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ raames; nõuab kohustusi, millega tagatakse Euroopa arengualase finantsstruktuuri rakendamise asjakohane nähtavus; kutsub komisjoni üles võtma asjakohaseid ja õigeaegseid meetmeid, kui neid kohustusi ei täideta; kutsub Euroopa Kontrollikoda üles koostama Euroopa arengualase finantsstruktuuri rakendamise kohta korrapäraselt aruandeid, mis avalikustatakse ja mille tulemuseks on poliitilised soovitused, sealhulgas parandusmeetmete kohta; peab kahetsusväärseks, et üldsusele ei ole antud piisavalt teavet ELi rolli kohta kohalike kogukondade toetamisel, ning ergutab üldsusega paremini suhtlema; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub komisjoni ja EFADi institutsioone üles edendama oma hankemenetluste läbipaistvust; tuletab meelde, et ELi ettevõtjad peaksid suutma konkureerida võrdsetel tingimustel ELi mittekuuluvates riikides asuvate ettevõtjatega; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab, et asjakohase, järjepideva ja võrreldava teabe õigeaegne hankimine on oluline edusammude ja tegelike tulemuste mõõtmiseks ning selle kindlakstegemiseks, kas ELi arenguabi rahastamine on olnud tulemuslik ja täiendav; peab kahetsusväärseks, et puudub ühtne aruandlus- ja tulemuste mõõtmise raamistik, mis sisaldaks EFSD+ jaoks võrreldavaid näitajaid; ergutab komisjoni töötama välja sellise raamistiku, mis võimaldaks tulemuste haldamist ühtlustada; kutsub komisjoni üles teavitama Euroopa Parlamenti selle raamistiku sisust ja rakendamisest; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ootab huviga Euroopa Kontrollikoja eriaruannet arenguabi kavandamise kohta, milles hinnatakse, kas ELi arenguabi aastateks 2021–2027 on eraldatud täpselt määratletud strateegia kohaselt; rõhutab, kui oluline on hinnata segarahastamise täiendavust, et teha kindlaks nende vahendite tulemuslikkus arengutulemuste ja ELi väärtustel põhinevate poliitiliste eesmärkide saavutamisel; kutsub kontrollikoda üles kaaluma sellise hindamise läbiviimist; |
| --- | --- |

37.

Arengu rahastamine

| 38. | nõuab, et liikmesriigid täidaksid oma kohustust kulutada 0,7 % oma kogurahvatulust ametlikule arenguabile; on mures selle pärast, et 2020. aastal moodustas arenenud riikidelt saadud ametlik arenguabi keskmiselt vaid 0,32 % nende kogurahvatulust, mis on vähem kui pool nende võetud kohustusest (0,7 %), mille on täitnud ainult neli liikmesriiki; rõhutab, et Venemaa Ukraina-vastase sõjalise agressiooni mõju valitsussektori kulutustele kogu maailmas avaldab juba niigi väikesele abieelarvele täiendavat survet; märgib, et liikmesriigid, kes ühinesid ELiga pärast 2002. aastat, kohustusid püüdma suurendada oma ametlikku arenguabi 0,33 %-ni kogurahvatulust; väljendab heameelt jõupingutuste üle, mida need ja teised liikmesriigid on seni teinud ametliku arenguabi kulutuste järkjärguliseks suurendamiseks; julgustab neid samamoodi jätkama; rõhutab ametliku arenguabi kui muutuste katalüsaatori ja teiste vahendite kasutuselevõtu võimendaja tähtsust; on seisukohal, et EL peaks püüdma säilitada ametliku arenguabi valdkonnas oma positsiooni maailma liidrina; tuletab meelde, et vähemalt 93 % naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ kulutustest peab vastama ametliku arenguabi kriteeriumidele; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab, kui oluline on ELi pühendumus võtta kasutusele vahendeid kliimameetmete jaoks ning EIP ja teiste EFADi liikmete roll selles valdkonnas edusammude tegemisel; võtab teadmiseks nõukogu võetud kohustuse suunata EFAD kestliku arengu tegevuskava 2030, kestliku arengu eesmärkide ja Pariisi kokkuleppe saavutamisele, et hoida globaalne soojenemine 1,5 oC-ni; tuletab meelde mitmeaastases finantsraamistikus esitatud naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ eesmärki teha 30 % ülemaailmsetest kliimakulutustest ja eesmärki kulutada 2024. aastaks bioloogilisele mitmekesisusele 7,5 % SKPst; peab kahetsusväärseks asjaolu, et komisjon ei ole oma tegevuskavas võtnud konkreetsemaid kohustusi seoses kliimapoliitika eesmärkidega, ning loodab, et see parandatakse tulevases programmdokumendis; nõuab, et keelustataks kõik tegevused, millega rahastatakse kliimakriisile kaasa aitavaid sektoreid, peamiselt fossiilkütuste tööstust; tunnistab, et EFAD peaks olema kõiki piirkondi ja partnerriike kaasav, tunnistades samas, et märkimisväärne osa investeeringutest suunatakse Lääne-Balkani riikidesse ning ida- ja lõunanaabrusesse; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tunnustab kohalike mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, ühistute, kaasavate ärimudelite ja teadusasutuste rolli majanduskasvu, tööhõive ja kohaliku innovatsiooni mootorina, mis omakorda aitavad kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele; rõhutab vajadust lihtsustada juurdepääsu rahastamisele, suurendada kaasatust ja toetada väiksemaid osalejaid, muu hulgas parandades juurdepääsu asjakohastele avalikult kättesaadavatele andmetele; toonitab, et seetõttu peab kohalikel VKEdel olema EFADi raamistikus lihtne juurdepääs finantsteenustele; märgib, et ELi poliitika peab ergutama ettevõtete ja äriühingute, eelkõige VKEde koostööd, et osaleda aktiivselt algatustes, mis aitavad kaasa kestlikule arengule arengumaades; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kutsub komisjoni üles looma seose võimalike riskivähendusmeetmete ning haridusele ja kutseõppele juurdepääsuks antava rahalise toetuse vahel, eelkõige selleks, et luua naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ raames asjakohane taristu ja õpetajate koolitus, et hõlbustada kestliku arengu eesmärgi nr 4 saavutamist; |
| --- | --- |

41.

| 42. | märgib, et eriti olulised on ELi investeeringud kestlikku põllumajandusse, sealhulgas agroökoloogilistesse tavadesse, kus puuduvad era- ja avaliku sektori investeeringud; rõhutab, et kohalikel põllumajandustootjatel, väikepõllumajandustootjatel ja põllumajanduslikel pereettevõtetel peab olema juurdepääs finantsteenustele, eelkõige mikrorahastamisele; |
| --- | --- |

42.

| 43. | märgib, et ühenduvusega seotud probleemidest tingitud turulepääsu puudumine on paljudes Aafrika piirkondades üks peamisi takistusi toiduga kindlustatuse tagamisel; on seisukohal, et ELi investeeringud sellesse valdkonda võiksid avaldada tugevat mõju; |
| --- | --- |

43.

| 44. | võtab teadmiseks kahel sambal põhineva lahenduse majanduse digiteerimisest ja üleilmastumisest tulenevate maksuprobleemide lahendamiseks, nagu leppisid kokku OECD/G20 maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise kaasava raamistiku liikmed; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid tagaksid, et hargmaiste ettevõtete suhtes kokku lepitud äriühingu tulumaksu üldist miinimummäära 15 % kohaldataks ka tegelikult; rõhutab, et hinnangute kohaselt peaks see minimaalne maks andma igal aastal kogu maailmas ligikaudu 150 miljardit USA dollarit täiendavat maksutulu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kutsub komisjoni üles edendama rahvusvahelist maksualast koostööd, et võidelda maksudest kõrvalehoidmise, ebaseaduslike rahavoogude ja korruptsiooni vastu, et edendada sihipärast ja kestlikku arengu rahastamist, mis aitab vähendada ebavõrdsust ja vaesust; |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioonile ning Ühinenud Rahvaste Organisatsioonile. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  ELT C 25, 30.1.2008, lk 1.

(2)  ELT C 210, 30.6.2017, lk 1.

(3)  ELT C 494, 8.12.2021, lk 80.

(4)  ELT C 132, 24.3.2022, lk 88.

(5)  ELT L 209, 14.6.2021, lk 1.

(6)  ELT L 209, 14.6.2021, lk 1.

---

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/68 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/68

---

P9_TA(2022)0421

Energiaharta lepingu ajakohastamise tulemus

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta resolutsioon energiaharta lepingu ajakohastamise tulemuste kohta (2022/2934(RSP))

(2023/C 167/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 1994. aastal allkirjastatud ja 1998. aastal jõustunud energiaharta lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1994. aastal allkirjastatud ja 1998. aastal jõustunud energiaharta lepingut,

| — | võttes arvesse 2017. aastal algatatud energiaharta lepingu uuendamist ja sellekohast ELi ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2017. aastal algatatud energiaharta lepingu uuendamist ja sellekohast ELi ettepanekut,

| — | võttes arvesse Pariisis 12. detsembril 2015. aastal ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul vastu võetud kokkulepet (edaspidi „Pariisi kokkulepe“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pariisis 12. detsembril 2015. aastal ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul vastu võetud kokkulepet (edaspidi „Pariisi kokkulepe“),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ja muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ja muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. septembri 2021. aasta soovitust (EL) 2021/1749 pealkirjaga „Energiatõhususe esikohale seadmine – põhimõtete rakendamine“ (2) ja sellele lisatud suuniseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. septembri 2021. aasta soovitust (EL) 2021/1749 pealkirjaga „Energiatõhususe esikohale seadmine – põhimõtete rakendamine“ (2) ja sellele lisatud suuniseid,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2002, millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2002, millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikat, eelkõige tema 16. mai 2017. aasta arvamust 2/15, mis käsitleb ELi ja Singapuri Vabariigi vahelist vabakaubanduslepingut (5), 6. märtsi 2018. aasta otsust kohtuasjas C-284/16 (eelotsus kohtuasjas Slovaki Vabariik vs. Achmea BV) (6), 30. aprilli 2019. aasta arvamust 1/17 Kanada ning ELi ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu kohta (7), 2. septembri 2021. aasta otsust kohtuasjas C-741/19 (eelotsus kohtuasjas Moldova Vabariik vs. Komstroy LLC)) (8) ja 26. oktoobri 2021. aasta otsust kohtuasjas C-109/20 (eelotsus kohtuasjas Poola Vabariik vs. PL Holdings Sàrl) (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikat, eelkõige tema 16. mai 2017. aasta arvamust 2/15, mis käsitleb ELi ja Singapuri Vabariigi vahelist vabakaubanduslepingut (5), 6. märtsi 2018. aasta otsust kohtuasjas C-284/16 (eelotsus kohtuasjas Slovaki Vabariik vs. Achmea BV) (6), 30. aprilli 2019. aasta arvamust 1/17 Kanada ning ELi ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu kohta (7), 2. septembri 2021. aasta otsust kohtuasjas C-741/19 (eelotsus kohtuasjas Moldova Vabariik vs. Komstroy LLC)) (8) ja 26. oktoobri 2021. aasta otsust kohtuasjas C-109/20 (eelotsus kohtuasjas Poola Vabariik vs. PL Holdings Sàrl) (9),

| — | võttes arvesse ÜRO rahvusvahelise kaubandusõiguse komisjoni (UNCITRAL) III töörühmale 2017. aastal antud volitusi töötada välja investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise reform, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO rahvusvahelise kaubandusõiguse komisjoni (UNCITRAL) III töörühmale 2017. aastal antud volitusi töötada välja investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise reform,

| — | võttes arvesse Itaalia otsust taganeda energiaharta lepingust alates 1. jaanuarist 2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Itaalia otsust taganeda energiaharta lepingust alates 1. jaanuarist 2016,

| — | võttes arvesse energiaharta lepingu lõpetamist käsitlevat seaduseelnõu, mille Poola valitsus võttis vastu 10. augustil 2022 ja edastas 25. augustil 2022 Poola parlamendile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse energiaharta lepingu lõpetamist käsitlevat seaduseelnõu, mille Poola valitsus võttis vastu 10. augustil 2022 ja edastas 25. augustil 2022 Poola parlamendile,

| — | võttes arvesse Hispaania valitsuse 12. oktoobri 2022. aasta, Madalmaade valitsuse 19. oktoobri 2022. aasta, Prantsusmaa valitsuse 21. oktoobri 2022. aasta, Sloveenia valitsuse 10. novembri 2022. aasta, Saksamaa valitsuse 11. novembri 2022. aasta ja Luksemburgi valitsuse 18. novembri 2022. aasta teadet kavatsuse kohta energiaharta lepingust taganeda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hispaania valitsuse 12. oktoobri 2022. aasta, Madalmaade valitsuse 19. oktoobri 2022. aasta, Prantsusmaa valitsuse 21. oktoobri 2022. aasta, Sloveenia valitsuse 10. novembri 2022. aasta, Saksamaa valitsuse 11. novembri 2022. aasta ja Luksemburgi valitsuse 18. novembri 2022. aasta teadet kavatsuse kohta energiaharta lepingust taganeda,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu liikmesriikide vaheliste kahepoolsete investeerimislepingute lõpetamise lepingut, mis allkirjastati 5. mail 2020 (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu liikmesriikide vaheliste kahepoolsete investeerimislepingute lõpetamise lepingut, mis allkirjastati 5. mail 2020 (10),

| — | võttes arvesse oma hiljutisi resolutsioone, eelkõige 23. juuni 2022. aasta resolutsiooni ELi rahvusvahelise investeerimispoliitika tuleviku kohta (11) ning 20. oktoobri 2022. aasta resolutsiooni Egiptuses Sharm el Sheikhis toimuva 2022. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP27) kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma hiljutisi resolutsioone, eelkõige 23. juuni 2022. aasta resolutsiooni ELi rahvusvahelise investeerimispoliitika tuleviku kohta (11) ning 20. oktoobri 2022. aasta resolutsiooni Egiptuses Sharm el Sheikhis toimuva 2022. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP27) kohta (12),

| — | võttes arvesse, et nõukogus ei saavutatud kvalifitseeritud häälteenamust, et kiita heaks energiaharta lepingu ajakohastamist käsitlev tekst, mis oleks olnud ELi seisukoha aluseks energiaharta konverentsi 33. istungil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et nõukogus ei saavutatud kvalifitseeritud häälteenamust, et kiita heaks energiaharta lepingu ajakohastamist käsitlev tekst, mis oleks olnud ELi seisukoha aluseks energiaharta konverentsi 33. istungil,

| — | võttes arvesse komisjoni 5. oktoobri 2022. aasta teatist energiaharta lepingu tõlgendamist käsitleva kokkuleppe kohta liikmesriikide, Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vahel (COM(2022)0523), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. oktoobri 2022. aasta teatist energiaharta lepingu tõlgendamist käsitleva kokkuleppe kohta liikmesriikide, Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vahel (COM(2022)0523),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et energiaharta leping on rahvusvaheline leping; arvestades, et leping allkirjastati 1994. aasta detsembris ja jõustus 1998. aasta aprillis; arvestades, et energiaharta lepingu on allkirjastanud 53 osalist, sealhulgas Euroopa Liit ning Euratom ja kõik selle liikmesriigid peale Itaalia, kes taganes sellest 2016. aastal; arvestades, et EL ja selle liikmesriigid moodustavad üle poole energiaharta lepingu hääleõiguslikest liikmetest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et energiaharta leping on rahvusvaheline leping; arvestades, et leping allkirjastati 1994. aasta detsembris ja jõustus 1998. aasta aprillis; arvestades, et energiaharta lepingu on allkirjastanud 53 osalist, sealhulgas Euroopa Liit ning Euratom ja kõik selle liikmesriigid peale Itaalia, kes taganes sellest 2016. aastal; arvestades, et EL ja selle liikmesriigid moodustavad üle poole energiaharta lepingu hääleõiguslikest liikmetest;

| B. | arvestades, et energiaharta lepingu esialgne eesmärk oli luua foorum ida-lääne poliitikaalaseks koostööks energeetika, investeeringute kaitse, kaubanduse ja transiidi valdkonnas; arvestades, et energiaharta lepingu investeeringute kaitset käsitlevaid sätteid ei ole alates 1990. aastatest ajakohastatud ja et võrreldes uute standarditega, mis kehtestati investeerimispoliitikat käsitleva ELi muudetud lähenemisviisiga, on need aegunud; arvestades, et kuni 2018. aastani ei tehtud midagi selleks, et võtta arvesse kliimamuutuste leevendamise ja fossiilkütustesse tehtavate investeeringute järkjärgulise lõpetamise pakilisust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et energiaharta lepingu esialgne eesmärk oli luua foorum ida-lääne poliitikaalaseks koostööks energeetika, investeeringute kaitse, kaubanduse ja transiidi valdkonnas; arvestades, et energiaharta lepingu investeeringute kaitset käsitlevaid sätteid ei ole alates 1990. aastatest ajakohastatud ja et võrreldes uute standarditega, mis kehtestati investeerimispoliitikat käsitleva ELi muudetud lähenemisviisiga, on need aegunud; arvestades, et kuni 2018. aastani ei tehtud midagi selleks, et võtta arvesse kliimamuutuste leevendamise ja fossiilkütustesse tehtavate investeeringute järkjärgulise lõpetamise pakilisust;

| C. | arvestades, et liikmesriikidel on umbes 1 500 enne Lissaboni lepingu jõustumist ratifitseeritud kahepoolset investeerimislepingut, millega endiselt kaitstakse fossiilkütustesse tehtavaid investeeringuid, mis hõlmavad investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise vana mudelit ning mis sisaldavad aegunud sätteid ja mehhanisme, mis on vastuolus ELi väärtuste ja õiguspõhimõtetega; arvestades, et ükski uus tänapäevasel lähenemisviisil põhinev rahvusvaheline investeerimisleping, mille üle EL on pärast Lissaboni lepingu jõustumist läbirääkimisi pidanud, ei ole seni jõustunud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et liikmesriikidel on umbes 1 500 enne Lissaboni lepingu jõustumist ratifitseeritud kahepoolset investeerimislepingut, millega endiselt kaitstakse fossiilkütustesse tehtavaid investeeringuid, mis hõlmavad investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise vana mudelit ning mis sisaldavad aegunud sätteid ja mehhanisme, mis on vastuolus ELi väärtuste ja õiguspõhimõtetega; arvestades, et ükski uus tänapäevasel lähenemisviisil põhinev rahvusvaheline investeerimisleping, mille üle EL on pärast Lissaboni lepingu jõustumist läbirääkimisi pidanud, ei ole seni jõustunud;

| D. | arvestades, et tõsiste kliimakriiside ärahoidmiseks ja meie energiajulgeoleku kaitsmiseks on vaja kiirendada fossiilkütuste järkjärgulise kasutuselt kõrvaldamise protsessi ja minna kiiresti üle taastuvenergiale; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tõsiste kliimakriiside ärahoidmiseks ja meie energiajulgeoleku kaitsmiseks on vaja kiirendada fossiilkütuste järkjärgulise kasutuselt kõrvaldamise protsessi ja minna kiiresti üle taastuvenergiale;

| E. | arvestades, et Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärk on tegeleda kliimamuutuste ja keskkonnaseisundi halvenemise probleemidega; arvestades, et kõik ELi poliitikavaldkonnad, kaasa arvatud investeerimispoliitika, peavad selle eesmärgi saavutamisele kaasa aitama; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärk on tegeleda kliimamuutuste ja keskkonnaseisundi halvenemise probleemidega; arvestades, et kõik ELi poliitikavaldkonnad, kaasa arvatud investeerimispoliitika, peavad selle eesmärgi saavutamisele kaasa aitama;

| F. | arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli 2022. aasta aprillis avaldatud 2022. aasta kliimamuutuste leevendamise aruande kirjelduse kohaselt on energiaharta leping kliimamuutuste leevendamisele tõsine takistus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli 2022. aasta aprillis avaldatud 2022. aasta kliimamuutuste leevendamise aruande kirjelduse kohaselt on energiaharta leping kliimamuutuste leevendamisele tõsine takistus;

| G. | arvestades, et energiasüsteemi ümberkujundamine nõuab puhtasse energiasse tehtavate ülemaailmsete investeeringute kiirendamist ning Euroopa energiaettevõtete motiveerimist investeerima taastuvenergiasse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et energiasüsteemi ümberkujundamine nõuab puhtasse energiasse tehtavate ülemaailmsete investeeringute kiirendamist ning Euroopa energiaettevõtete motiveerimist investeerima taastuvenergiasse;

| H. | arvestades, et pidades silmas kasvavat õiguslikku ja poliitilist muret energiaharta lepingu pärast, algatati 2018. aasta novembris ELi ja selle liikmesriikide juhitud ajakohastamisprotsess, milles keskendutakse investeeringute kaitse standarditele, fossiilkütuste kaitse piiramisele ja kestliku arengu edendamisele; arvestades, et 27. novembril 2018 kiitis energiaharta konverents heaks ajakohastamist vajavate teemade loetelu; arvestades, et nõukogu andis komisjonile 2019. aasta juulis volitused pidada läbirääkimisi energiaharta lepingu ajakohastamise üle; arvestades, et 2020. aasta mais esitas EL ettepaneku energiaharta lepingu ajakohastamiseks; arvestades, et 15. veebruaril 2021 esitas EL energiaharta lepingu sekretariaadile täiendava ettepaneku käsitleda mõiste „energiasektori majandustegevus“ määratlemise küsimust (niinimetatud fossiilkütuste erandit); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et pidades silmas kasvavat õiguslikku ja poliitilist muret energiaharta lepingu pärast, algatati 2018. aasta novembris ELi ja selle liikmesriikide juhitud ajakohastamisprotsess, milles keskendutakse investeeringute kaitse standarditele, fossiilkütuste kaitse piiramisele ja kestliku arengu edendamisele; arvestades, et 27. novembril 2018 kiitis energiaharta konverents heaks ajakohastamist vajavate teemade loetelu; arvestades, et nõukogu andis komisjonile 2019. aasta juulis volitused pidada läbirääkimisi energiaharta lepingu ajakohastamise üle; arvestades, et 2020. aasta mais esitas EL ettepaneku energiaharta lepingu ajakohastamiseks; arvestades, et 15. veebruaril 2021 esitas EL energiaharta lepingu sekretariaadile täiendava ettepaneku käsitleda mõiste „energiasektori majandustegevus“ määratlemise küsimust (niinimetatud fossiilkütuste erandit);

| I. | arvestades, et lepinguosalised jõudsid 24. juunil 2022 energiaharta lepingu ajakohastamises põhimõttelisele kokkuleppele; arvestades, et lepingu muudatused sisaldavad energiaharta lepingu investeeringute kaitse standardite muudatusi ja viidet riikide õigusele võtta näiteks keskkonnakaitse või kliimameetmetega seotud põhjustel regulatiivseid meetmeid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et lepinguosalised jõudsid 24. juunil 2022 energiaharta lepingu ajakohastamises põhimõttelisele kokkuleppele; arvestades, et lepingu muudatused sisaldavad energiaharta lepingu investeeringute kaitse standardite muudatusi ja viidet riikide õigusele võtta näiteks keskkonnakaitse või kliimameetmetega seotud põhjustel regulatiivseid meetmeid;

| J. | arvestades, et lõpliku kokkuleppe õiguslikku teksti ei ole veel ametlikult avaldatud, mis ei vasta muude ELi kaubandus- ja investeerimislepingute läbipaistvuse tasemele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et lõpliku kokkuleppe õiguslikku teksti ei ole veel ametlikult avaldatud, mis ei vasta muude ELi kaubandus- ja investeerimislepingute läbipaistvuse tasemele;

| K. | arvestades, et alates läbirääkimiste lõpuleviimisest on Saksamaa, Prantsusmaa, Hispaania, Madalmaad, Poola, Sloveenia ja Luksemburg, kes kokku esindavad üle 70 % ELi elanikkonnast, teatanud oma kavatsusest energiaharta lepingust taganeda; arvestades, et Itaalia lõpetas energiaharta lepingus osalemise 2016. aastal; arvestades, et teised liikmesriigid alles kaaluvad energiaharta lepingus osalemisest loobumise võimalust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et alates läbirääkimiste lõpuleviimisest on Saksamaa, Prantsusmaa, Hispaania, Madalmaad, Poola, Sloveenia ja Luksemburg, kes kokku esindavad üle 70 % ELi elanikkonnast, teatanud oma kavatsusest energiaharta lepingust taganeda; arvestades, et Itaalia lõpetas energiaharta lepingus osalemise 2016. aastal; arvestades, et teised liikmesriigid alles kaaluvad energiaharta lepingus osalemisest loobumise võimalust;

| L. | arvestades, et nõukogus ei saavutatud kvalifitseeritud häälteenamust energiaharta lepingu ajakohastamise heakskiitmiseks, mis oleks olnud aluseks ajakohastatud teksti vastuvõtmisele energiaharta konverentsil 2022. aasta novembris; arvestades, et seetõttu võeti ajakohastamine energiaharta konverentsi päevakorrast maha; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et nõukogus ei saavutatud kvalifitseeritud häälteenamust energiaharta lepingu ajakohastamise heakskiitmiseks, mis oleks olnud aluseks ajakohastatud teksti vastuvõtmisele energiaharta konverentsil 2022. aasta novembris; arvestades, et seetõttu võeti ajakohastamine energiaharta konverentsi päevakorrast maha;

| M. | arvestades, et ELil on nii palju hääli, kui palju tal on energiaharta lepingu osalisest liikmesriike; arvestades, et liikmesriigid võivad kasutada oma hääleõigust ainult juhul, kui EL oma hääleõigust ei kasuta; arvestades, et need ELi liikmesriigid, kes on energiaharta lepingu osalised, peaksid viima ratifitseerimise läbi vastavalt oma riiklikele ratifitseerimisnormidele ja kooskõlas pädevuste jaotusega ELi ja liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ELil on nii palju hääli, kui palju tal on energiaharta lepingu osalisest liikmesriike; arvestades, et liikmesriigid võivad kasutada oma hääleõigust ainult juhul, kui EL oma hääleõigust ei kasuta; arvestades, et need ELi liikmesriigid, kes on energiaharta lepingu osalised, peaksid viima ratifitseerimise läbi vastavalt oma riiklikele ratifitseerimisnormidele ja kooskõlas pädevuste jaotusega ELi ja liikmesriikide vahel;

| N. | arvestades, et Euroopa Parlament peaks andma energiaharta lepingu ajakohastamisele oma nõusoleku, enne kui EL saaks alustada ajakohastatud lepingu ajutist kohaldamist vastavalt komisjoni poliitilistele suunistele; arvestades, et Euroopa Parlament peaks andma nõusoleku ELi energiaharta lepingust lahkumisele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa Parlament peaks andma energiaharta lepingu ajakohastamisele oma nõusoleku, enne kui EL saaks alustada ajakohastatud lepingu ajutist kohaldamist vastavalt komisjoni poliitilistele suunistele; arvestades, et Euroopa Parlament peaks andma nõusoleku ELi energiaharta lepingust lahkumisele;

| O. | arvestades, et murettekitav hulk investeeringuid käsitlevaid nõudeid on seotud keskkonnameetmetega; arvestades, et mitmete riikide, sealhulgas liikmesriikide vastu on algatatud kohtuasju seoses kliima- või õiglase ülemineku poliitikaga; arvestades, et energiaharta leping on kõigist investeeringute kaitse lepingutest enim kohtuvaidlusi põhjustanud; arvestades, et praegu on käimas üle 40 ELi-sisese investeerimisvaidluse; arvestades, et energiaharta sekretariaadi andmetel on 1. juuni 2022. aasta seisuga algatatud energiaharta lepingu alusel vähemalt 150 investeerimisvaidlust, millest üks kolmandik on seotud fossiilkütustesse tehtavate investeeringutega ja millest 70 % on ELi-sisesed energiaharta lepingul põhinevad investeerimisvaidlused; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et murettekitav hulk investeeringuid käsitlevaid nõudeid on seotud keskkonnameetmetega; arvestades, et mitmete riikide, sealhulgas liikmesriikide vastu on algatatud kohtuasju seoses kliima- või õiglase ülemineku poliitikaga; arvestades, et energiaharta leping on kõigist investeeringute kaitse lepingutest enim kohtuvaidlusi põhjustanud; arvestades, et praegu on käimas üle 40 ELi-sisese investeerimisvaidluse; arvestades, et energiaharta sekretariaadi andmetel on 1. juuni 2022. aasta seisuga algatatud energiaharta lepingu alusel vähemalt 150 investeerimisvaidlust, millest üks kolmandik on seotud fossiilkütustesse tehtavate investeeringutega ja millest 70 % on ELi-sisesed energiaharta lepingul põhinevad investeerimisvaidlused;

| P. | arvestades, et energiaharta leping on praegu ELi aluslepingutega vastuolus, sest see võimaldab investeerimiskohtutel ELi õigust tõlgendada ja kohaldada, kehtestamata vajalikke kaitsemeetmeid, mis säilitavad ELi regulatiivse autonoomia, ja kahjustab ELi institutsioonide toimimist kooskõlas ELi põhiseadusliku raamistikuga; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et energiaharta leping on praegu ELi aluslepingutega vastuolus, sest see võimaldab investeerimiskohtutel ELi õigust tõlgendada ja kohaldada, kehtestamata vajalikke kaitsemeetmeid, mis säilitavad ELi regulatiivse autonoomia, ja kahjustab ELi institutsioonide toimimist kooskõlas ELi põhiseadusliku raamistikuga;

| Q. | arvestades, et Euroopa Liidu Kohus leidis kohtuasjas C-284/16 (eelotsus kohtuasjas Slovaki Vabariik vs. Achmea BV) 6. märtsil 2018. aastal tehtud otsuses, et ELi liikmesriikide vahel sõlmitud rahvusvahelistes lepingutes sisalduvad investori ja riigi vahekohtuklauslid on ELi aluslepingutega vastuolus ning seetõttu ei saa neid kohaldada pärast kuupäeva, mil viimasest ELi-sisese kahepoolse investeerimislepingu osalisest saab ELi liikmesriik; arvestades, et samu põhimõtteid kohaldades leidis Euroopa Liidu Kohus kohtuasjas C-741/19 (eelotsus kohtuasjas Moldova Vabariik vs. Komstroy LLC) 2. septembril 2021. aastal tehtud otsuses, et energiaharta lepingu artikli 26 lõike 2 punkti c tuleb tõlgendada nii, et see ei ole kohaldatav ELi liikmesriigi ja teise ELi liikmesriigi investori vaheliste vaidluste suhtes, mis puudutavad investeeringuid, mille nimetatud investor on asjaomases liikmesriigis teinud; arvestades, et Euroopa Liidu Kohtu otsuseid kohaldatakse üldjuhul ex tunc; arvestades, et vahekohtunikud on oma aruteludes eiranud Euroopa Liidu Kohtu otsuseid; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Euroopa Liidu Kohus leidis kohtuasjas C-284/16 (eelotsus kohtuasjas Slovaki Vabariik vs. Achmea BV) 6. märtsil 2018. aastal tehtud otsuses, et ELi liikmesriikide vahel sõlmitud rahvusvahelistes lepingutes sisalduvad investori ja riigi vahekohtuklauslid on ELi aluslepingutega vastuolus ning seetõttu ei saa neid kohaldada pärast kuupäeva, mil viimasest ELi-sisese kahepoolse investeerimislepingu osalisest saab ELi liikmesriik; arvestades, et samu põhimõtteid kohaldades leidis Euroopa Liidu Kohus kohtuasjas C-741/19 (eelotsus kohtuasjas Moldova Vabariik vs. Komstroy LLC) 2. septembril 2021. aastal tehtud otsuses, et energiaharta lepingu artikli 26 lõike 2 punkti c tuleb tõlgendada nii, et see ei ole kohaldatav ELi liikmesriigi ja teise ELi liikmesriigi investori vaheliste vaidluste suhtes, mis puudutavad investeeringuid, mille nimetatud investor on asjaomases liikmesriigis teinud; arvestades, et Euroopa Liidu Kohtu otsuseid kohaldatakse üldjuhul ex tunc; arvestades, et vahekohtunikud on oma aruteludes eiranud Euroopa Liidu Kohtu otsuseid;

| R. | arvestades, et EL on võtnud investeerimispoliitika reformimisel liidrirolli; arvestades, et alates Lissaboni lepingu jõustumisest on EL Euroopa Parlamendi nõudmisel ja toetusel võtnud vastu investeeringute kaitse reformitud mudeli ning otsustanud asendada investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise süsteemi investeerimiskohtu süsteemiga, alustanud läbirääkimisi mitmepoolse investeerimiskohtu üle, võtnud vastu õigusaktid, millega reguleeritakse siseturgu moonutavaid välisriigi subsiidiume, ning võtnud vastu õigusaktid välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute kohta; arvestades, et kõige sellega liigutakse õiges suunas, et saavutada ajakohastatud ja kestlik investeerimispoliitika; arvestades, et selle reformikava edasiarendamiseks tuleb veel palju ära teha; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et EL on võtnud investeerimispoliitika reformimisel liidrirolli; arvestades, et alates Lissaboni lepingu jõustumisest on EL Euroopa Parlamendi nõudmisel ja toetusel võtnud vastu investeeringute kaitse reformitud mudeli ning otsustanud asendada investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise süsteemi investeerimiskohtu süsteemiga, alustanud läbirääkimisi mitmepoolse investeerimiskohtu üle, võtnud vastu õigusaktid, millega reguleeritakse siseturgu moonutavaid välisriigi subsiidiume, ning võtnud vastu õigusaktid välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute kohta; arvestades, et kõige sellega liigutakse õiges suunas, et saavutada ajakohastatud ja kestlik investeerimispoliitika; arvestades, et selle reformikava edasiarendamiseks tuleb veel palju ära teha;

| S. | arvestades, et EL toetab käimasolevaid läbirääkimisi UNCITRALi III töörühmas ning mitmepoolse investeerimiskohtu loomist; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et EL toetab käimasolevaid läbirääkimisi UNCITRALi III töörühmas ning mitmepoolse investeerimiskohtu loomist;

| 1. | tunnistab, et energiaharta lepingut on tõsiselt kritiseeritud kui takistust taastuvenergiale üleminekul ning energiajulgeoleku kaitsmisel ELis ja selle liikmesriikides; on seisukohal, et energiaharta leping on aegunud dokument, mis ei teeni enam Euroopa Liidu huve, eriti seoses eesmärgiga saada 2050. aastaks kliimaneutraalseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab heameelt ELi ja selle liikmesriikide jõupingutuste üle edendada energiaharta lepingu ajakohastamist; tunnustab komisjoni püüdlusi läbirääkimistel, et viia energiaharta leping vastavusse nõukogult saadud volitustega, säilitamaks ELi suutlikkus töötada välja avaliku poliitika meetmed, mis on kooskõlas Pariisi kokkuleppe, Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide ja Euroopa Parlamendi prioriteetidega; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tunnistab, et ajakohastatud energiaharta lepingu üle peeti läbirääkimisi vastusena tungivatele nõudmistele ELi liikmesriikidelt alates 2018. aasta novembrist; rõhutab, et energiaharta lepingu muutmine nõuab iga-aastasel energiaharta lepingu konverentsil kõikide lepinguosaliste ühehäälset nõusolekut; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab veel kord muret selle pärast, et paljud konventsiooniosalised, sealhulgas suure sissetulekuga tööstusriigid, ei jaga ELi eesmärke kliimamuutuste leevendamise, kestliku arengu toetamise ja energiasüsteemi ümberkujundamise valdkonnas, hoolimata asjaolust, et nad kõik on allkirjastanud ka Pariisi kokkuleppe; |
| --- | --- |

4.

| 5. | toonitab, et ajakohastatud energiaharta lepingu lõplik tekst lõimib komisjonile antud läbirääkimisvolituste elemente, ei vasta Pariisi kokkuleppe, ELi kliimamääruse ega Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidele, ei ole kooskõlas eesmärkidega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi 23. juuni 2022. aasta resolutsioonis ELi rahvusvahelise investeerimispoliitika tuleviku kohta, sealhulgas eelkõige nõuetega seada fossiilkütuste investoritele viivitamata keeld kaevata lepinguosalisi kohtusse selle eest, et nad võtavad kooskõlas oma rahvusvaheliste kohustustega fossiilkütuste järkjärguliseks kasutuselt kõrvaldamiseks, olemasolevate fossiilkütustesse tehtavate investeeringute kaitse järkjärgulise kaotamise ajakava oluliselt lühendada ning investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanism kaotada; rõhutab, et Euroopa Parlament on väljendanud seisukohta, et EL ja selle liikmesriigid ei tohiks allkirjastada ega ratifitseerida investeeringute kaitse lepinguid, mis sisaldavad investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi; kordab, et kui mitmepoolne investeerimiskohus on loodud, hakkavad selle volitused vahetult kehtima kõigi sellega liitunud riikide kehtivate kahe- ja mitmepoolsete investeerimislepingute, sealhulgas energiaharta lepingu suhtes; |
| --- | --- |

5.

| 6. | väljendab heameelt ELi ja Ühendkuningriigi kavatsuse üle eraldada fossiilkütustesse tehtavad investeeringud energiaharta lepingu kaitsest; väljendab heameelt asjaolu üle, et ELi ja selle liikmesriikide jaoks kaotab enamik uusi investeeringuid fossiilkütustesse alates 15. augustist 2023 kaitse; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib, et energiaharta lepingu ajakohastatud ettepanekus säilitatakse olemasolevate fossiilkütustesse tehtavate investeeringute kaitse vähemalt 10 aasta jooksul; märgib, et kümne aasta arvestamine algaks ajakohastatud energiaharta lepingu jõustumisest, mis algab 15. augustil 2023, kui EL, selle liikmesriigid ja teised lepinguosalised lepivad kokku lepingu ajutises kohaldamises, ning et vastasel juhul algaks see alles pärast seda, kui kolm neljandikku lepinguosalistest on selle ratifitseerinud, pikendades fossiilkütustesse tehtavate investeeringute kaitset energiaharta lepingu aegumisklauslis sätestatud 20 aasta võrra; märgib, et ajakohastatud energiaharta lepingus on 2040. aastaks kehtestatud lõppkuupäev, millest alates fossiilkütustesse tehtavad investeeringud ei ole enam kaitstud, kui lepinguosalised otsustavad erandi kasuks; väljendab suurt muret selle pärast, et see ajakava oleks vastuolus praeguste teadmistega selle kohta, kui kiiresti tuleb fossiilkütused kasutuselt kõrvaldada, et piirata globaalset soojenemist 1,5 oC-ni võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega, ning et see kahjustab ELi kliimaeesmärke; tuletab meelde, et parlament võttis seisukoha, et energiaharta lepinguga tuleks viivitamatult keelata fossiilkütuste investoritel lepingupoolte kohtusse kaebamine fossiilkütuste kasutamise järkjärgulise lõpetamise poliitika järgimise eest kooskõlas nende Pariisi kokkuleppe alusel võetud kohustustega; märgib, et olemasolevate investeeringute määratlus hõlmab uurimisetapis olevaid projekte ja nende võimalikku kasutamist tulevikus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et ajakohastatud energiaharta lepingu raames on enamik sellele allakirjutanud riike otsustanud säilitada fossiilkütuste investorite kaitse määramata ajaks; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et ajakohastatud energiaharta lepingut saab kasutada uute nõuete alusena ainult pärast selle täielikku jõustumist, kui nii investori vastuvõttev riik kui ka kostjaks olevad riigid on hakanud ajakohastatud energiaharta lepingut ajutiselt kohaldama; peab äärmiselt kahetsusväärseks, et selline olukord tekitab selgusetust, kuna see põhjustab ebaühtlast rakendamist ja viivitusi ning võib reformimata energiaharta lepingu kohaldamist pikendada; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab heameelt selle üle, et ajakohastatud energiaharta lepingusse on lisatud uued sätted lepingu tõlgendamise kohta, eelkõige sätted, mis käsitlevad õigust reguleerida õiguspäraseid avaliku poliitika eesmärke, tungivat vajadust võidelda tõhusalt kliimamuutuste vastu, lepinguosaliste õigusi ja kohustusi, mis tulenevad mitmepoolsetest keskkonna- ja töölepingutest, sealhulgas Pariisi kokkuleppest, nende kohustust edendada energiainvesteeringuid viisil, mis aitaks kaasa kestlikule arengule ja vastutustundlikule ettevõtlusele; märgib, et kestliku arenguga seotud vaidluste lahendamiseks on lisatud lepitusmenetlusel põhinev mehhanism; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuletab meelde oma seisukohta, et EL ja selle liikmesriigid ei tohiks allkirjastada ega ratifitseerida investeeringute kaitse lepinguid, mis sisaldavad investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi; peab kahetsusväärseks asjaolu, et ajakohastatud energiaharta lepingusse jäi alles selle vananenud vaidluste lahendamise mehhanism, ning rõhutab märkimisväärseid tõendeid selle kohta, et investeeringute vahekohtunikud eiravad riikide soovi kaitsta oma avaliku poliitika eesmärke, eriti seoses fossiilkütuste järkjärgulise kaotamise või keskkonnakaitsega; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toetab käimasolevaid läbirääkimisi UNCITRALi III töörühmas, kus EL ja selle liikmesriigid püüavad luua mitmepoolset investeerimiskohut, millest saaks selle pädev organ rahvusvaheliste investeerimisvaidluste lahendamiseks; juhib tähelepanu sellele, et kui see kohus on loodud, hakkavad selle volitused vahetult kehtima kõigi sellega liitunud riikide kehtivate kahe- ja mitmepoolsete investeerimislepingute, sealhulgas energiaharta lepingu suhtes; tuletab meelde, et 1969. aasta rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsiooni artikli 30 lõike 3 kohaselt on mitmepoolse investeerimiskohtu süsteem sellega liitunud riikide jaoks investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismide suhtes ülimuslik; kutsub komisjoni üles UNCITRALi III töörühma läbirääkimisi võimalikult kiiresti edukalt lõpule viima; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub komisjoni üles toetama selgesõnaliselt UNCITRALi tööprotsessi ja väljunditesse sellise mehhanismi lisamist, mille abil riigid saavad oma lepingutest investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamisele antud nõusoleku tõhusalt tagasi võtta või oma lepingud lõpetada; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tunneb muret selle pärast, et ajakohastatud tekstis on jäänud muutmata taganemise puhul kehtiv 20 aasta pikkune aegumisklausel ning väljendab kahetsust, et see ei kuulunud ELi läbirääkimismandaadi hulka, mistõttu ei ole energiaharta lepingu osaliseks jäänud riikidele endiselt jäetud võimalust lepingust kergesti taganeda, kui vahekohtunikud peaksid riikide reguleerimisvõimet edasi õõnestama; rõhutab, et energiaharta lepingust taganemise korral kohaldataks lahkuvatele lepinguosalistele energiaharta lepingu 20-aastast aegumisklauslit, mille kohaselt oleksid kõik olemasolevad investeeringud, mida see leping ei hõlma, jätkuvalt kaitstud vastavalt ajakohastamata energiaharta lepingus sisalduvatele normidele; väljendab aga heameelt selle üle, et kõik uued investeeringud jäävad kohe pärast taganemist kaitse alt välja; märgib, et ajakohastatud energiaharta lepingu kohaselt ei oleks enamik uusi investeeringuid fossiilkütustesse alates 15. augustist 2023 enam kaitstud; |
| --- | --- |

14.

| 15. | peab kahetsusväärseks, et ajakohastatud energiaharta lepingus ei käsitleta sellist kriitilist küsimust nagu hindamistehnikad, mis võimaldavad maksta hüvitist, mis on investeeritud summadest oluliselt suurem; märgib, et kahjuhüvitisi käsitlevate sätetes kavandatavatel muudatustel oleks vähe mõju, kuna vahekohtunikud kalduvad kahju mõistet tõlgendama väga laialt; märgib, et need meetodid on väga vastuolulised, kuna neil on väga suur kaalutlusõigus ning tuginetakse väga keerulistele ja olemuslikult spekulatiivsetele eeldustele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | väljendab heameelt Euroopa Kohtu selgituse üle, et energiaharta lepingus sisalduvaid investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise sätteid ei kohaldata ELi-siseste vaidluste korral, ning selle üle, et ajakohastatud energiaharta lepingusse on lisatud põhimõte, et investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamist käsitlevaid sätteid ei kohaldata sama piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni liikmete suhtes; väljendab aga muret võimaluse pärast, et vahekohtunikud võivad ikkagi otsustada ELi-siseseid vaidlusi arutada ning et Rahvusvahelise Investeeringuvaidluste Lahendamise Keskuse reeglite kohased juhtumid pööratakse endiselt täitmisele teiste riikide kohtutes; märgib murega, et Achmea kohtuasjas tehtud otsus ei ole takistanud vahekohtutel seda otsust korduvalt eiramast ja ELi sisevaidlustega tegelemast; väljendab heameelt komisjoni esitatud omavahelise kokkuleppe eelnõu üle, milles selgitatakse, et energiaharta leping ja selle aegumisklausel ei kehti ega pole kunagi kehtinud ELi-siseses kontekstis; nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid sellised lepingud võimalikult kiiresti ratifitseeriksid; kutsub komisjoni üles pöörduma partnerriikide poole ja tegema ettepaneku teise lepingu sõlmimiseks, mis võimaldaks ELi-välistel energiaharta lepingu osalistel, kes soovivad lepingust taganeda, vastastikuse koostöö alusel aegumisklausel neutraliseerida; |
| --- | --- |

16.

| 17. | võtab teadmiseks, et energiaharta lepingu ajakohastamist toetada soovivatel ELi liikmesriikidel puudub kvalifitseeritud häälteenamus, mis on toonud kaasa ajakohastamispüüdluste kokkuvarisemise; on arvamusel, et ei EL ega ka selle liikmesriigid ei saa jääda kehtiva energiaharta lepingu osaliseks, kuna see ei ole ELi õiguse ja poliitikaga kooskõlas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kordab oma üleskutset komisjonile ja liikmesriikidele alustada ettevalmistusi energiaharta lepingust koordineeritud taganemiseks ja lepingu sõlmimiseks, millega välistatakse aegumisklausli kohaldamine huvitatud lepinguosaliste vahel; tuletab meelde, et EL saab ajakohastatud energiaharta lepingu ratifitseerida üksnes parlamendi lõplikul nõusolekul ning et parlament kaalub oma varasemaid seisukohti ja ajakohastamise puudusi, kui seda taotletakse; on seisukohal, et parlament toetab ELi lahkumist energiaharta lepingust, kui tema nõusolekut taotletakse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tervitab Poola, Hispaania, Madalmaade, Prantsusmaa, Sloveenia, Saksamaa ja Luksemburgi valitsuse kavatsust energiaharta lepingust taganeda ning märgib, et enamikul juhtudel on otsus tehtud ajakohastamise protsessi tulemuste põhjal; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab vajadust tegutseda koordineeritult, et olla taganemisläbirääkimistel tugevamal positsioonil, piirata aegumisklausli negatiivset mõju ja tõhusalt ennetada ELi-siseseid vaidlusi; nõuab tungivalt, et komisjon alustaks viivitamata menetlust ELi taganemiseks energiaharta lepingust, ning palub, et nõukogu toetaks sellist ettepanekut; on veendunud, et see on ELi jaoks parim võimalus saavutada õiguskindlus ning vältida seda, et energiaharta leping ohustab ELi kliima- ja energiajulgeoleku eesmärke veelgi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | peab kahetsusväärseks, et alternatiivina mitterahuldavatele tulemustele või ajakohastamisprotsessi nurjumisele ei ole komisjon niisugust kooskõlastatud taganemist asjakohaselt ette valmistanud ega jaganud teema kohta vähimatki teavet, seda vaatamata parlamendi esitatud mitmele nõudmisele alates ajakohastamisläbirääkimiste algusest; |
| --- | --- |

21.

| 22. | juhib tähelepanu järjepidevuse puudumisele mõne liikmesriigi energiaharta lepingu suhtes võetud seisukohtade ja nende kahepoolsete investeerimislepingute vahel, mis kaitsevad endiselt fossiilkütustesse tehtavaid investeeringuid ja aegunud sätteid, mis on vastuolus ELi eesmärkide ja väärtustega; |
| --- | --- |

22.

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, energiaharta lepingu sekretariaadile ning energiaharta lepingu liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  ELT L 243, 9.7.2021, lk 1.

(2)  ELT L 350, 4.10.2021, lk 9.

(3)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 82.

(4)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 210.

(5)  Arvamus, 16. mai 2017, EU:C:2017:376.

(6)  Kohtuotsus, 6. märts 2018, Slovaki Vabariik vs. Achmea BV, C-284/16, EU:C:2018:158.

(7)  Arvamus, 30. aprill 2019, EU:C:2019:341.

(8)  Kohtuotsus, 2. september 2021, Moldova Vabariik vs. Komstroy LLC, C-741/19, EU:C:2021:655.

(9)  Kohtuotsus, 26. oktoober 2021, Poola Vabariik vs. PL Holdings Sàrl, C-109/20, EU:C:2021:875.

(10)  ELT L 169, 29.5.2020, lk 1.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0268.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0373.

---

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/74 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/74

---

P9_TA(2022)0422

Hinnang sellele, kuidas Ungari täidab tingimuslikkuse määruse kohaseid õigusriigi tingimusi ning Ungari taaste- ja vastupidavuskava hetkeseis

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta resolutsioon hinnangu kohta sellele, kas Ungari täidab tingimuslikkuse määruses sätestatud õigusriigi tingimusi, ning Ungari taaste- ja vastupidavuskava hetkeseisu kohta (2022/2935(RSP))

(2023/C 167/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „põhiõiguste harta“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „põhiõiguste harta“),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping), eriti selle artiklit 2, artikli 4 lõiget 3 ja artikli 7 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping), eriti selle artiklit 2, artikli 4 lõiget 3 ja artikli 7 lõiget 1,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsiooni ning selle juurde kuuluvaid protokolle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsiooni ning selle juurde kuuluvaid protokolle,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO ja Euroopa Nõukogu rahvusvahelisi inimõigustealaseid lepinguid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO ja Euroopa Nõukogu rahvusvahelisi inimõigustealaseid lepinguid,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks (1) (edaspidi „tingimuslikkuse määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks (1) (edaspidi „tingimuslikkuse määrus“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrust (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrust (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 3. juuni 2021. aasta otsust kohtuasjas C-650/18, millega jäeti rahuldamata Ungari hagi Euroopa Parlamendi 12. septembri 2018. aasta resolutsiooni vastu, millega algatati menetlus, et teha kindlaks, kas esineb ilmne oht, et liikmesriik rikub oluliselt Euroopa Liidu aluseks olevaid väärtusi (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 3. juuni 2021. aasta otsust kohtuasjas C-650/18, millega jäeti rahuldamata Ungari hagi Euroopa Parlamendi 12. septembri 2018. aasta resolutsiooni vastu, millega algatati menetlus, et teha kindlaks, kas esineb ilmne oht, et liikmesriik rikub oluliselt Euroopa Liidu aluseks olevaid väärtusi (4),

| — | võttes arvesse Ungarit käsitlevaid peatükke komisjoni iga-aastastes õigusriigi olukorda käsitlevates aruannetes, eelkõige 2021. ja 2022. aasta aruandes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ungarit käsitlevaid peatükke komisjoni iga-aastastes õigusriigi olukorda käsitlevates aruannetes, eelkõige 2021. ja 2022. aasta aruandes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikat,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eelkõige 15. septembri 2022. aasta resolutsiooni, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus, millega tehakse ELi lepingu artikli 7 lõike 1 alusel kindlaks, et on ilmne oht, et Ungari rikub oluliselt liidu aluseks olevaid väärtusi (5), 9. juuni 2022. aasta resolutsiooni õigusriigi ja Poola riikliku taastekava võimaliku heakskiitmise kohta (6), 5. mai 2022. aasta resolutsiooni ELi lepingu artikli 7 lõike 1 alusel toimuvate kuulamiste kohta Poola ja Ungari küsimuses (7), 10. märtsi 2022. aasta resolutsiooni õigusriigi ja Euroopa Kohtu otsuse tagajärgede kohta (8), 8. juuli 2021. aasta resolutsiooni Ungari Rahvuskogus vastu võetud õiguslikest muudatustest tingitud ELi õiguse ja LGBTIQ kodanike õiguste rikkumise kohta Ungaris (9) ja 10. juuni 2021. aasta resolutsiooni õigusriigi olukorra kohta Euroopa Liidus ja õigusriigi tingimuslikkuse määruse (EL, Euratom) 2020/2092 kohaldamise kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eelkõige 15. septembri 2022. aasta resolutsiooni, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus, millega tehakse ELi lepingu artikli 7 lõike 1 alusel kindlaks, et on ilmne oht, et Ungari rikub oluliselt liidu aluseks olevaid väärtusi (5), 9. juuni 2022. aasta resolutsiooni õigusriigi ja Poola riikliku taastekava võimaliku heakskiitmise kohta (6), 5. mai 2022. aasta resolutsiooni ELi lepingu artikli 7 lõike 1 alusel toimuvate kuulamiste kohta Poola ja Ungari küsimuses (7), 10. märtsi 2022. aasta resolutsiooni õigusriigi ja Euroopa Kohtu otsuse tagajärgede kohta (8), 8. juuli 2021. aasta resolutsiooni Ungari Rahvuskogus vastu võetud õiguslikest muudatustest tingitud ELi õiguse ja LGBTIQ kodanike õiguste rikkumise kohta Ungaris (9) ja 10. juuni 2021. aasta resolutsiooni õigusriigi olukorra kohta Euroopa Liidus ja õigusriigi tingimuslikkuse määruse (EL, Euratom) 2020/2092 kohaldamise kohta (10),

| — | võttes arvesse kirjalikku teadet, mille komisjon saatis 27. aprillil 2022 Ungari valitsusele kooskõlas tingimuslikkuse määruse artikli 6 lõikega 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kirjalikku teadet, mille komisjon saatis 27. aprillil 2022 Ungari valitsusele kooskõlas tingimuslikkuse määruse artikli 6 lõikega 1,

| — | võttes arvesse parandusmeetmeid, mille Ungari valitsus esitas komisjonile 22. augusti 2022. aasta kirjaga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parandusmeetmeid, mille Ungari valitsus esitas komisjonile 22. augusti 2022. aasta kirjaga,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. septembri 2022. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu rakendusotsus, mis käsitleb meetmeid liidu eelarve kaitsmiseks õigusriigi põhimõtete rikkumise eest Ungaris (COM(2022)0485), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. septembri 2022. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu rakendusotsus, mis käsitleb meetmeid liidu eelarve kaitsmiseks õigusriigi põhimõtete rikkumise eest Ungaris (COM(2022)0485),

| — | võttes arvesse Ungari kohta World Justice Projecti 2022. aasta õigusriigi indeksis (140 riigi seas 73. kohal ning ELis, Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioonis ja Põhja-Ameerika piirkonnas viimane), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ungari kohta World Justice Projecti 2022. aasta õigusriigi indeksis (140 riigi seas 73. kohal ning ELis, Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioonis ja Põhja-Ameerika piirkonnas viimane),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2,

| A. | arvestades, et nagu on sätestatud ELi lepingu artiklis 2, kajastatud põhiõiguste hartas ja kinnistatud rahvusvahelistes inimõigustealastes lepingutes, rajaneb liit sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine; arvestades, et need väärtused, mis on liikmesriikidele ühised ja millele kõik liikmesriigid on vabatahtlikult alla kirjutanud, moodustavad liidus elavate inimeste õiguste aluse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et nagu on sätestatud ELi lepingu artiklis 2, kajastatud põhiõiguste hartas ja kinnistatud rahvusvahelistes inimõigustealastes lepingutes, rajaneb liit sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine; arvestades, et need väärtused, mis on liikmesriikidele ühised ja millele kõik liikmesriigid on vabatahtlikult alla kirjutanud, moodustavad liidus elavate inimeste õiguste aluse;

| B. | arvestades, et komisjon võib rakendada tingimuslikkuse määruse kohaseid meetmeid, kui õigusriigi põhimõtete rikkumised mõjutavad otseselt või võivad tõsiselt mõjutada liidu usaldusväärset finantsjuhtimist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon võib rakendada tingimuslikkuse määruse kohaseid meetmeid, kui õigusriigi põhimõtete rikkumised mõjutavad otseselt või võivad tõsiselt mõjutada liidu usaldusväärset finantsjuhtimist;

| C. | arvestades, et 18. septembril 2022 esitas komisjon tingimuslikkuse määruse alusel eelarve kaitsemeetmed, tehes ettepaneku võtta vastu nõukogu rakendusotsus, millega tagatakse ELi finantshuvide kaitse õigusriigi põhimõtete rikkumise eest Ungaris, peatades 65 % kulukohustustest ühtekuuluvuspoliitika kolmele programmile või vajaduse korral nende kolme programmi heakskiitmise ning keelates võtta juriidilisi kohustusi avalikes huvides tegutsevate usaldusfondidega programmide puhul, mida rakendatakse otsese ja kaudse eelarve täitmise korras; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 18. septembril 2022 esitas komisjon tingimuslikkuse määruse alusel eelarve kaitsemeetmed, tehes ettepaneku võtta vastu nõukogu rakendusotsus, millega tagatakse ELi finantshuvide kaitse õigusriigi põhimõtete rikkumise eest Ungaris, peatades 65 % kulukohustustest ühtekuuluvuspoliitika kolmele programmile või vajaduse korral nende kolme programmi heakskiitmise ning keelates võtta juriidilisi kohustusi avalikes huvides tegutsevate usaldusfondidega programmide puhul, mida rakendatakse otsese ja kaudse eelarve täitmise korras;

| D. | arvestades, et Ungari valitsuse võetud parandusmeetmed ei ole piisavad tõendamaks, et õigusriigi põhimõtete rikkumised Ungaris ei mõjuta enam ega või tõsiselt mõjutada liidu eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist või liidu finantshuvide kaitset, samuti ei ole need piisavad selleks, et kõrvaldada piiratud arvu puudusi, mida komisjon otsustas nõukogu rakendusotsuse eelnõus käsitleda, ning arvestades, et isegi nende täielik rakendamine ei ole tõenäoliselt piisav, et heastada õigusriigi rikkumisi, mis mõjutavad või võivad tõsiselt mõjutada ELi eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist Ungaris; arvestades, et need parandusmeetmed ei heastaks muid õigusriigi rikkumisi Ungaris väljaspool määruse kohaldamisala; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Ungari valitsuse võetud parandusmeetmed ei ole piisavad tõendamaks, et õigusriigi põhimõtete rikkumised Ungaris ei mõjuta enam ega või tõsiselt mõjutada liidu eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist või liidu finantshuvide kaitset, samuti ei ole need piisavad selleks, et kõrvaldada piiratud arvu puudusi, mida komisjon otsustas nõukogu rakendusotsuse eelnõus käsitleda, ning arvestades, et isegi nende täielik rakendamine ei ole tõenäoliselt piisav, et heastada õigusriigi rikkumisi, mis mõjutavad või võivad tõsiselt mõjutada ELi eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist Ungaris; arvestades, et need parandusmeetmed ei heastaks muid õigusriigi rikkumisi Ungaris väljaspool määruse kohaldamisala;

| E. | arvestades, et Ungari on otsustanud mitte osaleda tõhustatud koostöös Euroopa Prokuratuuri asutamiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Ungari on otsustanud mitte osaleda tõhustatud koostöös Euroopa Prokuratuuri asutamiseks;

| 1. | väljendab heameelt otsuse üle käivitada Ungari puhul tingimuslikkuse määrus, kuigi seda tehakse pärast pikka viivitust ja liiga piiratud kohaldamisalaga; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on arvamusel, et 17 meedet, mille üle komisjon ja Ungari valitsus läbirääkimisi pidasid, ei ole piisavad, et vähendada olemasolevat süsteemset riski ELi finantshuvidele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub, et komisjon osutaks oma hinnangus jätkuvale ohule ja peaks parandusmeetmeid endiselt vajalikuks, et anda nõukogule alus kiita kvalifitseeritud häälteenamusega heaks komisjoni 18. septembri 2022. aasta ettepanek võtta vastu nõukogu rakendusotsus, mis käsitleb meetmeid liidu eelarve kaitsmiseks õigusriigi põhimõtete rikkumise eest Ungaris; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub nõukogu üles võtma vastu tingimuslikkuse määruse kohased meetmed, mille kohta komisjon tegi ettepaneku 18. septembril 2022, ning tühistama vastuvõetud meetmed alles pärast tõendite saamist selle kohta, et meetmete vastuvõtmise tingimused ei ole enam täidetud, nimelt et Ungari valitsuse võetud parandusmeetmed on andnud praktikas kestlikke tulemusi ja eelkõige seda, et juba võetud meetmete puhul ei ole täheldatud tagasiminekut; rõhutab, et kui need meetmed tulevikus tühistatakse, peaks liit tegema finantskorrektsiooni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub komisjoni üles võtma tingimuslikkuse määruse alusel viivitamata meetmeid seoses muude õigusriigi rikkumistega, eelkõige seoses kohtute sõltumatusega ja muudel põhjustel, mida komisjon käsitles 19. novembril 2021. aastal Ungarile saadetud kirjas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | peab kahetsusväärseks, et Ungari võimud kuritarvitavad jätkuvalt ELi ühehäälsuse nõuet ja blokeerivad olulisi otsuseid, et survestada komisjoni ja nõukogu vabastama ELi vahendeid, lükates sellega edasi 18 miljardi euro suuruse abipaketi eraldamise Ukrainale ja äriühingu tulumaksu üldise miinimummäära kehtestamise; palub, et komisjoni ja nõukogu ei laseks mõjutada oma otsuseid taaste- ja vastupidavusrahastu ning õigusriigi tingimuslikkuse kohta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub veel kord komisjoni üles tagama, et ELi vahendite lõppsaajaid või toetusesaajaid ei jäetaks neist vahenditest ilma, kui õigusriigi tingimuslikkuse mehhanismi alusel kohaldatakse meetmeid, nagu on sätestatud õigusriigi tingimuslikkuse määruse artikli 5 lõigetes 4 ja 5; kutsub komisjoni üles leidma viise ELi vahendite jaotamiseks kohalike omavalitsuste ja valitsusväliste organisatsioonide kaudu juhul, kui asjaomane valitsus ei tee õigusriigi puuduste osas koostööd; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuletab meelde, et taaste- ja vastupidavusrahastu eesmärk on suurendada ELi ja selle liikmesriikide, sealhulgas Ungari taastumist ja vastupidavusvõimet; taunib asjaolu, et Ungari valitsuse tegevuse tõttu ei ole taaste- ja vastupidavusrahastu vahendid veel jõudnud Ungari rahva ja piirkondadeni ega kohalike omavalitsuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonideni, samas kui ülejäänud 26 taaste- ja vastupidavusrahastu kava on heaks kiidetud; märgib, et taaste- ja vastupidavusrahastu raames on olemas vahendite väärkasutamise oht, ning kordab oma üleskutset, et komisjon hoiduks Ungari kavale positiivse hinnangu andmisest seni, kuni Ungari on täielikult järginud kõiki õigusriigi valdkonnas antud soovitusi ja kuni ta on täitnud kõik asjakohased Euroopa Liidu Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu otsused; ootab, et komisjon välistaks enne partnerluslepingute ja ühtekuuluvuspoliitika programmide heakskiitmist kõik ühtekuuluvuspoliitika programmidest tulenevad riskid, mis võiksid kaasa aidata ELi rahaliste vahendite väärkasutamisele või õigusriigi rikkumisele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | peab kahetsusväärseks, et Euroopa Parlamendile ei ole komisjoni ja Ungari ametiasutuste vaheliste läbirääkimiste kohta antud piisavalt teavet; ootab, et komisjon teavitaks parlamenti kiiresti ja korrapäraselt igast asjaomasest arengust; märgib, kui oluline on läbipaistvus ka Euroopa kodanikele, sealhulgas Ungari kodanikele, kelle jaoks on kaalul ääretult palju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 1.

(2)  ELT L 57, 18.2.2021, lk 17.

(3)  ELT L 231, 30.6.2021, lk 159.

(4)  Kohtuotsus, 3. juuni 2021, Ungari vs. Euroopa Parlament, C-650/18, ECLI:EU:C:2021:426.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0324.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0240.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0204.

(8)  ELT C 347, 9.9.2022, lk 168.

(9)  ELT C 99, 1.3.2022, lk 218.

(10)  ELT C 67, 8.2.2022, lk 86.

---

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/77 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/77

---

P9_TA(2022)0423

Loomakasvatuse ja suurkiskjate kaitse Euroopas

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta resolutsioon loomakasvatuse ja suurkiskjate kaitse kohta Euroopas (2022/2952(RSP))

(2023/C 167/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ (COM(2020)0380),

| — | võttes arvesse oma 9. juuni 2021. aasta resolutsiooni ELi elurikkuse strateegia kohta aastani 2030 – toome looduse oma ellu tagasi (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuni 2021. aasta resolutsiooni ELi elurikkuse strateegia kohta aastani 2030 – toome looduse oma ellu tagasi (1),

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2017. aasta resolutsiooni loodust, rahvast ja majandust käsitleva tegevuskava kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2017. aasta resolutsiooni loodust, rahvast ja majandust käsitleva tegevuskava kohta (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (elupaikade direktiiv) (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (elupaikade direktiiv) (3),

| — | võttes arvesse Berni konventsiooni Euroopa floora ja fauna ning nende kasvu- ja elupaikade kaitse kohta (Berni konventsioon) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Berni konventsiooni Euroopa floora ja fauna ning nende kasvu- ja elupaikade kaitse kohta (Berni konventsioon) (4),

| — | võttes arvesse komisjoni õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi,

| — | võttes arvesse komisjoni 12. oktoobri 2021. aasta teatist „Juhenddokument ühenduse tähtsusega loomaliikide range kaitse kohta elupaikade direktiivi alusel“ (C(2021)7301), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. oktoobri 2021. aasta teatist „Juhenddokument ühenduse tähtsusega loomaliikide range kaitse kohta elupaikade direktiivi alusel“ (C(2021)7301),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et paljudes Euroopa piirkondades laieneb teatavate suurkiskjate, sealhulgas eriti huntide ja karude levikuala või nad taasasustavad alasid, kus neid ei ole juba mõnda aega kohatud, mis toob kaasa konflikti inimtegevusega, eriti lammaste ja veiste ekstensiivse karjatamisega; arvestades, et kariloomade murdmine põhjustab karjakasvatajatele märkimisväärseid kulusid, ning arvestades, et liikmesriikide ja piirkondade vahel on suured erinevused põllumajandustootjate toetamise meetmetes (ja mõnel juhul sellised meetmed puuduvad) ning hüvitamis- ja kohandamismeetmete jaoks kättesaadavaks tehtavates avaliku sektori vahendites; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paljudes Euroopa piirkondades laieneb teatavate suurkiskjate, sealhulgas eriti huntide ja karude levikuala või nad taasasustavad alasid, kus neid ei ole juba mõnda aega kohatud, mis toob kaasa konflikti inimtegevusega, eriti lammaste ja veiste ekstensiivse karjatamisega; arvestades, et kariloomade murdmine põhjustab karjakasvatajatele märkimisväärseid kulusid, ning arvestades, et liikmesriikide ja piirkondade vahel on suured erinevused põllumajandustootjate toetamise meetmetes (ja mõnel juhul sellised meetmed puuduvad) ning hüvitamis- ja kohandamismeetmete jaoks kättesaadavaks tehtavates avaliku sektori vahendites;

| B. | arvestades, et seadusandlikud meetmed, nagu elupaikade direktiiv, ja rahvusvahelised lepingud, nagu Berni konventsioon, on aidanud kaasa suurkiskjate, sealhulgas hallhundi, pruunkaru, hariliku ilvese ja ahmi arvukuse taastumisele; arvestades, et 2012. aastal elas Mandri-Euroopas 9 000 harilikku ilvest, 17 000 pruunkaru, 1 250 ahmi ja 12 000 hunti; arvestades, et 2018. aastal tehtud hinnangu (5) kohaselt on huntide arv viimase 10 aasta jooksul märkimisväärselt suurenenud, ulatudes 17 000 isendini, samal ajal kui muude liikide arvukus on jäänud sarnasele tasemele; arvestades, et parimate kättesaadavate andmete põhjal on 2022. aastal huntide koguarv ELi 27 liikmesriigis tõenäoliselt ligikaudu 19 000 ja geograafilises Euroopas tõenäoliselt üle 21 500 (6); arvestades, et Euroopa huntide (Canis lupus) kaitsestaatuse 2022. aasta hinnangu kohaselt on viimase kümne aasta jooksul teatatud Euroopas huntide levila suurenemisest üle 25 % (7); arvestades, et Rahvusvaheline Looduse ja Loodusvarade Kaitse Liit (IUCN) on Euroopas liigitanud kõige vähem muret tekitavaks kolm huntide populatsiooni üheksast, kolm pruunkarude populatsiooni kümnest ja kolm hariliku ilvese populatsiooni üheteistkümnest; arvestades, et nii ahmide kui ka Ibeeria ilveste populatsioon Euroopas on endiselt ohustatud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et seadusandlikud meetmed, nagu elupaikade direktiiv, ja rahvusvahelised lepingud, nagu Berni konventsioon, on aidanud kaasa suurkiskjate, sealhulgas hallhundi, pruunkaru, hariliku ilvese ja ahmi arvukuse taastumisele; arvestades, et 2012. aastal elas Mandri-Euroopas 9 000 harilikku ilvest, 17 000 pruunkaru, 1 250 ahmi ja 12 000 hunti; arvestades, et 2018. aastal tehtud hinnangu (5) kohaselt on huntide arv viimase 10 aasta jooksul märkimisväärselt suurenenud, ulatudes 17 000 isendini, samal ajal kui muude liikide arvukus on jäänud sarnasele tasemele; arvestades, et parimate kättesaadavate andmete põhjal on 2022. aastal huntide koguarv ELi 27 liikmesriigis tõenäoliselt ligikaudu 19 000 ja geograafilises Euroopas tõenäoliselt üle 21 500 (6); arvestades, et Euroopa huntide (Canis lupus) kaitsestaatuse 2022. aasta hinnangu kohaselt on viimase kümne aasta jooksul teatatud Euroopas huntide levila suurenemisest üle 25 % (7); arvestades, et Rahvusvaheline Looduse ja Loodusvarade Kaitse Liit (IUCN) on Euroopas liigitanud kõige vähem muret tekitavaks kolm huntide populatsiooni üheksast, kolm pruunkarude populatsiooni kümnest ja kolm hariliku ilvese populatsiooni üheteistkümnest; arvestades, et nii ahmide kui ka Ibeeria ilveste populatsioon Euroopas on endiselt ohustatud;

| C. | arvestades, et huntide populatsioon võib hüppeliselt kasvada ligikaudu 30 % aastas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et huntide populatsioon võib hüppeliselt kasvada ligikaudu 30 % aastas;

| D. | arvestades, et kasvava hundipopulatsiooni rünnakute negatiivne mõju kariloomadele suureneb; arvestades, et hundid tulevad üha sagedamini inimestele väga lähedale, eriti tihedalt asustatud piirkondades; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kasvava hundipopulatsiooni rünnakute negatiivne mõju kariloomadele suureneb; arvestades, et hundid tulevad üha sagedamini inimestele väga lähedale, eriti tihedalt asustatud piirkondades;

| E. | arvestades, et ainuüksi Austrias suurenes huntide poolt tapetud kariloomade arv 2021. aastal 230 % ehk 680-ni; arvestades, et sarnast arengut hundirünnakute osas võib täheldada ka teistes liikmesriikides, kuivõrd 2020. aastal hukkus Prantsusmaal 11 849, Saksamaal 3 959, Tšehhis 616, Belgias 139 ja Itaalia Lõuna-Tirooli piirkonnas 98 karilooma; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ainuüksi Austrias suurenes huntide poolt tapetud kariloomade arv 2021. aastal 230 % ehk 680-ni; arvestades, et sarnast arengut hundirünnakute osas võib täheldada ka teistes liikmesriikides, kuivõrd 2020. aastal hukkus Prantsusmaal 11 849, Saksamaal 3 959, Tšehhis 616, Belgias 139 ja Itaalia Lõuna-Tirooli piirkonnas 98 karilooma;

| F. | arvestades, et hundipopulatsiooni kiire kasv ja rünnakud kariloomade vastu raskendavad riiklike haldajate tõhusat ja otsustavat tegutsemist neile praegu kättesaadavate vahenditega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et hundipopulatsiooni kiire kasv ja rünnakud kariloomade vastu raskendavad riiklike haldajate tõhusat ja otsustavat tegutsemist neile praegu kättesaadavate vahenditega;

| G. | arvestades, et suurkiskjate rünnakutega silmitsi seistes tunnevad põllumajandustootjad meeleheidet, vääritimõistmist ja jõuetust; arvestades, et suurkiskjate rünnakud on juba tekitanud inimohvreid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et suurkiskjate rünnakutega silmitsi seistes tunnevad põllumajandustootjad meeleheidet, vääritimõistmist ja jõuetust; arvestades, et suurkiskjate rünnakud on juba tekitanud inimohvreid;

| H. | arvestades, et enamik suurkiskjate populatsioone Euroopas on piiriülesed; arvestades, et üksikud populatsioonid võivad hõlmata eri riikides nii ELi sees kui ka väljaspool suurt geograafilist ala, mis tekitab olukorra, kus ühes piirkonnas võib ühe populatsiooni kaitsestaatust pidada soodsaks, samas kui naaberpiirkonnas võib seda pidada ranget kaitset vajavaks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et enamik suurkiskjate populatsioone Euroopas on piiriülesed; arvestades, et üksikud populatsioonid võivad hõlmata eri riikides nii ELi sees kui ka väljaspool suurt geograafilist ala, mis tekitab olukorra, kus ühes piirkonnas võib ühe populatsiooni kaitsestaatust pidada soodsaks, samas kui naaberpiirkonnas võib seda pidada ranget kaitset vajavaks;

| I. | arvestades, et seire lähenemisviisid on väga erinevad, mille tulemusena on ka suurkiskjate populatsiooni suurust puudutavad andmed ebaühtlase kvaliteedi ja kvantiteediga; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et seire lähenemisviisid on väga erinevad, mille tulemusena on ka suurkiskjate populatsiooni suurust puudutavad andmed ebaühtlase kvaliteedi ja kvantiteediga;

| J. | arvestades, et programmi LIFE abil on juba rahastatud arvukalt projekte, et leevendada metsloomadega esinevaid konflikte ja edendada pikaajalist suurkiskjatega kooseksisteerimist; arvestades, et aastatel 1992–2019 kulutati programmi LIFE kaudu keskmiselt 3,6 miljonit eurot aastas projektidele, mis keskendusid suurkiskjate tekitatud kahju leevendamise meetmetele, ning 36 miljonit eurot eraldati käimasolevatele projektidele, millega anti kontekstipõhiseid suuniseid leevendusmeetmete, nagu elektritarade, aktiivse karjatamise ja karjakoerte kasutamise tulemuslikkuse kohta paljudes ELi piirkondades; arvestades, et on vaja täiendavaid projekte eri piirkondade ja suurkiskjate liikide jaoks, mida ei ole veel käsitletud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et programmi LIFE abil on juba rahastatud arvukalt projekte, et leevendada metsloomadega esinevaid konflikte ja edendada pikaajalist suurkiskjatega kooseksisteerimist; arvestades, et aastatel 1992–2019 kulutati programmi LIFE kaudu keskmiselt 3,6 miljonit eurot aastas projektidele, mis keskendusid suurkiskjate tekitatud kahju leevendamise meetmetele, ning 36 miljonit eurot eraldati käimasolevatele projektidele, millega anti kontekstipõhiseid suuniseid leevendusmeetmete, nagu elektritarade, aktiivse karjatamise ja karjakoerte kasutamise tulemuslikkuse kohta paljudes ELi piirkondades; arvestades, et on vaja täiendavaid projekte eri piirkondade ja suurkiskjate liikide jaoks, mida ei ole veel käsitletud;

| K. | arvestades, et suurkiskjate arvu kasv ohustab rohkem koduloomi, eelkõige karjamaal peetavaid ja vabakarjatatavaid loomi (sõltuvalt kehtestatud meetmetest ja nende tõhususest); arvestades, et see kehtib eriti mägi- ja hõredalt asustatud piirkondade puhul, kus karjatamine on vajalik nende esmatähtsate elupaikade säilitamiseks; arvestades, et teatavatel tihedalt asustatud aladel, kus suurkiskjate looduslikke saakliike on vähe, võib ka oht koduloomade jaoks olla suurem; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et suurkiskjate arvu kasv ohustab rohkem koduloomi, eelkõige karjamaal peetavaid ja vabakarjatatavaid loomi (sõltuvalt kehtestatud meetmetest ja nende tõhususest); arvestades, et see kehtib eriti mägi- ja hõredalt asustatud piirkondade puhul, kus karjatamine on vajalik nende esmatähtsate elupaikade säilitamiseks; arvestades, et teatavatel tihedalt asustatud aladel, kus suurkiskjate looduslikke saakliike on vähe, võib ka oht koduloomade jaoks olla suurem;

| L. | arvestades, et üldsuse suhtumine suurkiskjatesse on riigiti ja erinevate huvirühmade lõikes väga erinev, eriti piirkondades, kus suurkiskjad on pikka aega puudunud; arvestades, et hirm rünnakute ees ja ametivõimude piisava toetuse puudumine kahju vältimiseks võib viia kaitsealuste liikide ebaseadusliku tapmiseni; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et üldsuse suhtumine suurkiskjatesse on riigiti ja erinevate huvirühmade lõikes väga erinev, eriti piirkondades, kus suurkiskjad on pikka aega puudunud; arvestades, et hirm rünnakute ees ja ametivõimude piisava toetuse puudumine kahju vältimiseks võib viia kaitsealuste liikide ebaseadusliku tapmiseni;

| M. | arvestades, et lamba- ja kitsekasvatussektor, mis on suurkiskjate rünnakute suhtes kõige kaitsetum, on juba aastakümneid olnud laiemate sotsiaal-majanduslike põhjuste tõttu majandusliku surve all; arvestades, et see habras sektor võib anda keskkonnaalast lisaväärtust ekstensiivse karjatamise kaudu, aidates kaasa elurikkuse säilitamisele paljudel looduslikust eripärast tingitud piirangutega või madala viljakusega avamaastikel, näiteks mägikarjamaadel, ning aidates võidelda selliste nähtuste vastu nagu erosioon ja metsatulekahjud; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et lamba- ja kitsekasvatussektor, mis on suurkiskjate rünnakute suhtes kõige kaitsetum, on juba aastakümneid olnud laiemate sotsiaal-majanduslike põhjuste tõttu majandusliku surve all; arvestades, et see habras sektor võib anda keskkonnaalast lisaväärtust ekstensiivse karjatamise kaudu, aidates kaasa elurikkuse säilitamisele paljudel looduslikust eripärast tingitud piirangutega või madala viljakusega avamaastikel, näiteks mägikarjamaadel, ning aidates võidelda selliste nähtuste vastu nagu erosioon ja metsatulekahjud;

| N. | arvestades, et traditsioonilistest mägi- ja tavakarjatamissüsteemidest loobutakse üha enam keskkonna-, põllumajandus- ja sotsiaal-majanduslike probleemide tõttu; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et traditsioonilistest mägi- ja tavakarjatamissüsteemidest loobutakse üha enam keskkonna-, põllumajandus- ja sotsiaal-majanduslike probleemide tõttu;

| O. | arvestades, et mõnes ELi piirkonnas on programmi LIFE projektide käigus rakendatud ennetusmeetmeid, et vältida kooseksisteerimisest tingitud konflikte, ning on teatatud, et need on aidanud vähendada suurkiskjate tekitatud kahju; arvestades, et nende meetmete tulemuslikkust võivad siiski mõjutada geograafilised olud ja kohalikud tingimused; arvestades, et need meetmed võivad põllumajandustootjatele kaasa tuua rohkem tööd ja kulusid, eelkõige piirkondades, kuhu suurkiskjad tulevad tagasi või kus nad laiendavad oma territooriumi; arvestades, et kooseksisteerimisega seotud konfliktide vältimiseks võetavaid ennetusmeetmeid saab tõhususe suurendamiseks kombineerida; arvestades, et riiklikul tasandil reguleeritud hüvitismaksed on ELis erinevad ega taga alati kantud kahju täielikku hüvitamist; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et mõnes ELi piirkonnas on programmi LIFE projektide käigus rakendatud ennetusmeetmeid, et vältida kooseksisteerimisest tingitud konflikte, ning on teatatud, et need on aidanud vähendada suurkiskjate tekitatud kahju; arvestades, et nende meetmete tulemuslikkust võivad siiski mõjutada geograafilised olud ja kohalikud tingimused; arvestades, et need meetmed võivad põllumajandustootjatele kaasa tuua rohkem tööd ja kulusid, eelkõige piirkondades, kuhu suurkiskjad tulevad tagasi või kus nad laiendavad oma territooriumi; arvestades, et kooseksisteerimisega seotud konfliktide vältimiseks võetavaid ennetusmeetmeid saab tõhususe suurendamiseks kombineerida; arvestades, et riiklikul tasandil reguleeritud hüvitismaksed on ELis erinevad ega taga alati kantud kahju täielikku hüvitamist;

| P. | arvestades, et peale majandusliku kahju, mida suurkiskjate rünnakute põhjustatud põllumajandus- ja koduloomade kadu ja vigastused põllumajandustootjatele ja loomakasvatajatele kaasa toovad, on sellel loomaomanikele ka märkimisväärsed emotsionaalsed tagajärjed; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et peale majandusliku kahju, mida suurkiskjate rünnakute põhjustatud põllumajandus- ja koduloomade kadu ja vigastused põllumajandustootjatele ja loomakasvatajatele kaasa toovad, on sellel loomaomanikele ka märkimisväärsed emotsionaalsed tagajärjed;

| Q. | arvestades, et traditsioonilised loomakasvatustavad, mida Euroopas on kasutatud sajandeid, hõlmavad rohusööjate kariloomade tugevat kaitset kiskjate eest, nagu karjuste ja karjakoerte kasutamine ning karja öine kokkukogumine, et tagada kariloomade otsene ja pidev jälgimine, kuid kuna kiskjate rünnakuid esineb nüüd palju vähem, on nendest on järk-järgult loobutud; arvestades, et mõnedes piirkondades võib osutuda keeruliseks nende vanade tavade juurde täielikult ja suures ulatuses tagasi pöörduda, kuna maakasutus muutub põllumajanduspiirkondades multifunktsionaalsemas suunas, turismi tähtsus suureneb ja ELi põllumajandus on nüüd sotsiaal-majandusliku surve all, sest põllumajandustootjate arv väheneb märkimisväärselt ja palgad jäävad alla keskmise; arvestades, et tuleb leida uuenduslikud lahendused, et kohandada kaasaegne karjakasvatus huntide olemasoluga; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et traditsioonilised loomakasvatustavad, mida Euroopas on kasutatud sajandeid, hõlmavad rohusööjate kariloomade tugevat kaitset kiskjate eest, nagu karjuste ja karjakoerte kasutamine ning karja öine kokkukogumine, et tagada kariloomade otsene ja pidev jälgimine, kuid kuna kiskjate rünnakuid esineb nüüd palju vähem, on nendest on järk-järgult loobutud; arvestades, et mõnedes piirkondades võib osutuda keeruliseks nende vanade tavade juurde täielikult ja suures ulatuses tagasi pöörduda, kuna maakasutus muutub põllumajanduspiirkondades multifunktsionaalsemas suunas, turismi tähtsus suureneb ja ELi põllumajandus on nüüd sotsiaal-majandusliku surve all, sest põllumajandustootjate arv väheneb märkimisväärselt ja palgad jäävad alla keskmise; arvestades, et tuleb leida uuenduslikud lahendused, et kohandada kaasaegne karjakasvatus huntide olemasoluga;

| R. | arvestades, et suurkiskjate ja loomakasvatuse vahel on vaja konstruktiivset kooseksisteerimist, mis võimaldab ühelt poolt jätkata suurkiskjate kaitsestaatuse positiivset arengut, samal ajal kui põllumajandustootjatel on juurdepääs vahenditele ja piisavad rahalised ressursid kariloomade vastu toimuvate rünnakute vastu võitlemiseks ja nende ennetamiseks; arvestades, et kõik reguleerimisega seotud otsused peaksid põhinema teadusel ja usaldusväärsetel andmetel ning võtma arvesse ökoloogilisi, sotsiaalseid ja majanduslikke väljavaateid; arvestades, et sidusrühmade ja põllumajandustootjate vahel on vaja jätkata arutelusid piirkondades, kus suurkiskjad on aastakümneid puudunud, ning et tuleb teha täiendavaid jõupingutusi parimate tavade jagamiseks, et toetada ennetusmeetmete kasutuselevõttu ja saada juurdepääs rahastamisele; arvestades, et suurkiskjate arvukuse kasv võib avaldada positiivset mõju ökosüsteemi toimimisele ja vastupanuvõimele, elurikkuse säilitamisele ja ökoloogilistele protsessidele, aidates muu hulgas kaasa metsikute kabiloomade populatsioonide reguleerimisele; rõhutab samuti, et eelkõige rahvusparkides aitab suurkiskjate olemasolu kaasa metsade puhkeväärtusele ja üha kasvavale loodusturismile; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et suurkiskjate ja loomakasvatuse vahel on vaja konstruktiivset kooseksisteerimist, mis võimaldab ühelt poolt jätkata suurkiskjate kaitsestaatuse positiivset arengut, samal ajal kui põllumajandustootjatel on juurdepääs vahenditele ja piisavad rahalised ressursid kariloomade vastu toimuvate rünnakute vastu võitlemiseks ja nende ennetamiseks; arvestades, et kõik reguleerimisega seotud otsused peaksid põhinema teadusel ja usaldusväärsetel andmetel ning võtma arvesse ökoloogilisi, sotsiaalseid ja majanduslikke väljavaateid; arvestades, et sidusrühmade ja põllumajandustootjate vahel on vaja jätkata arutelusid piirkondades, kus suurkiskjad on aastakümneid puudunud, ning et tuleb teha täiendavaid jõupingutusi parimate tavade jagamiseks, et toetada ennetusmeetmete kasutuselevõttu ja saada juurdepääs rahastamisele; arvestades, et suurkiskjate arvukuse kasv võib avaldada positiivset mõju ökosüsteemi toimimisele ja vastupanuvõimele, elurikkuse säilitamisele ja ökoloogilistele protsessidele, aidates muu hulgas kaasa metsikute kabiloomade populatsioonide reguleerimisele; rõhutab samuti, et eelkõige rahvusparkides aitab suurkiskjate olemasolu kaasa metsade puhkeväärtusele ja üha kasvavale loodusturismile;

| S. | arvestades, et 2021. aasta oktoobris avaldas komisjon uue juhendi loomaliikide, sealhulgas huntide range kaitse kohta elupaikade direktiivi alusel, mille eesmärk on aidata ELi liikmesriikidel parandada elupaikade direktiivi rakendamist kohapeal ning eelkõige tagada selle artikli 16 täielik, selge ja täpne ülevõtmine; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et 2021. aasta oktoobris avaldas komisjon uue juhendi loomaliikide, sealhulgas huntide range kaitse kohta elupaikade direktiivi alusel, mille eesmärk on aidata ELi liikmesriikidel parandada elupaikade direktiivi rakendamist kohapeal ning eelkõige tagada selle artikli 16 täielik, selge ja täpne ülevõtmine;

| 1. | võtab teadmiseks elurikkuse poliitika positiivsed tulemused seoses suurkiskjate liikide taastamisega ELis ning võtab teadmiseks nende mõju ökosüsteemi toimimisele ja vastupanuvõimele, elurikkuse säilitamisele ja ökoloogilistele protsessidele ning loomakasvatusele; rõhutab, kui oluline on tagada inimeste, kariloomade ja suurkiskjate tasakaalustatud kooseksisteerimine, eriti maapiirkondades, ning rõhutab vajadust tunnistada, et muutused teatavate liikide populatsiooni suuruses võivad põhjustada arvukalt keskkonna-, põllumajandus- ja sotsiaal-majanduslikke probleeme; tunnistab, et elupaikade direktiivi artikli 2 lõige 3 juba sisaldab paindlikkust sellise koostoime ja kompromisside tõhusaks käsitlemiseks ning seda peetakse ettenähtud otstarbeks sobivaks; märgib, et neid paindlikkusmeetmeid tuleks rohkem uurida; |
| --- | --- |

1.

| 2. | taunib mõju, mida suurkiskjate rünnakud avaldavad loomade heaolule, sealhulgas vigastused, abort, viljakuse langus, loomade või tervete karjade kaotus ning valvekoerte surm, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema kõik endast oleneva, et vältida kariloomade kannatusi ja neile tekitatavat kahju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub komisjoni üles jätkama edusammude hindamist liikide soodsa kaitsestaatuse saavutamisel teaduslike tõendite alusel, et nõuetekohaselt hinnata ja jälgida suurkiskjate populatsiooni levikut ja suurust, sealhulgas nende mõju loodusele ja elurikkusele; rõhutab vajadust võtta arvesse liikide suurt piiriülest liikuvust, kuna sama liigi eri populatsioonide kaitsestaatus võib piirkonniti erineda; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles piiriülest koostööd veelgi intensiivistama ning rõhutab, et seiret tuleks koordineerida ühtlustatud metoodika abil, võttes vajaduse korral arvesse riikidevahelisi populatsioone ja (bio)geograafilisi piirkondi; kutsub komisjoni üles eraldama vahendeid elurikkusealasteks uuringuteks, näiteks programmi „Euroopa horisont“ raames, et ajakohastada suurkiskjate leviku ja asustustiheduse kaarte; palub komisjonil tagada, et liikmesriigid kasutavad iga suurkiskjaliigi ja tema poolt elurikkusele antava kasu puhul asjakohaseid seiremeetodeid, mis võimaldavad koguda kvaliteetseid, võrreldavaid ja standarditud andmeid populatsiooni suuruse tõhusaks hindamiseks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab heameelt asjaolu üle, et punkt „Muudatusettepanek: hundi (Canis lupus) toomine konventsiooni II lisast alla III lisasse“ on lisatud Berni konventsiooni alalise komitee 42. koosoleku päevakorda; rõhutab, et hundi kaitsestaatus üleeuroopalisel tasandil õigustab kaitsestaatuse leevendamist ja sellest tulenevalt kavandatud muudatusettepaneku vastuvõtmist; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tunnistab, et suurkiskjate rünnakud kogu Euroopas sagenevad ning need on juba nõudnud inimohvreid ja avaldanud negatiivset mõju loomakasvatajatele; rõhutab, kui oluline on, et liikmesriigid koguksid ka teavet ja annaksid aru suurkiskjate rünnakutest tuleneva kahju kohta; rõhutab, et loomakasvatajatele tekitatud kahju suundumuste põhjalik seiramine on eduka poliitika peamine eeltingimus, kuid liikmesriigid kasutavad erinevaid uurimis- ja seiremeetodeid; toonitab standarditud aruandlusvormingute tähtsust ja rõhutab, et see peaks kehtima ka kahju leevendamise programmide (sealhulgas hüvitamise ja ennetamise) tõhususe järelevalve suhtes; nõuab, et järelevalve tulemused ja kasutatud metoodika tehtaks üldsusele õigeaegselt ja läbipaistvalt kättesaadavaks; toonitab, et komisjon peaks koordineerima andmete kogumist ja tegema analüüse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et oluline on parandada looduslike liikide tervise seiret, eriti mis puudutab koera ja hundi hübridiseerumist, mis tuleks varases etapis ennetavalt avastada; nõuab standardset poliitikat hübriidide tuvastamiseks ja läbipaistvat lähenemisviisi, sealhulgas huntide DNA-proovide üldist piiriülest vahetamist teadusasutuste vahel; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palub komisjonil ja liikmesriikidel aidata kooseksisteerimisest tulenevate konfliktidega silmitsi seisvatel piirkondadel välja selgitada, kuidas sobivalt ja vastutustundlikult kasutada ära paindlikkust, mis on juba olemas elupaikade direktiivi artikli 16 lõike 1 alusel; võtab teadmiseks komisjoni 12. oktoobril 2021 avaldatud ajakohastatud juhenddokumendi ühenduse tähtsusega loomaliikide range kaitse kohta elupaikade direktiivi alusel (8); rõhutab, et komisjoni kohustus on olemasolevaid suuniseid selgitada ja oma juhiseid vajaduse korral ajakohastada, sealhulgas artiklite 12 ja 16 tõlgendamise osas, ning julgustab liikmesriike olemasolevaid suuniseid paremini kasutama ja tõhusalt tegutsema, et vältida, leevendada ja hüvitada suurkiskjate põhjustatud kahju, võttes arvesse piiriüleseid populatsioone, ning luua tõhus õigus- ja institutsiooniline raamistik, et toetada põllumajandustootjaid ja tõuaretajaid sellise kooseksisteerimise võimaldamiseks; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub komisjoni üles korrapäraselt hindama teaduslikke andmeid, et võimaldada kooskõlas elupaikade direktiivi artikliga 19 liikide kaitsestaatuse kohandamist niipea, kui soovitud kaitsestaatus on saavutatud; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid korraldaksid eri sidusrühmadele, sealhulgas maapiirkondade osalejatele võimalusi suurkiskjate mõju arutamiseks; nõuab tungivalt, et nad annaksid teavet praktiliste lahenduste ja rahastamisvõimaluste kohta seoses kariloomade vastu suunatud rünnakuid ennetavate meetmetega ning korraldaksid selge teadlikkuse suurendamise kampaania; rõhutab, et oluline on töötada välja suurkiskjatega kooseksisteerimist käsitlevad sidusrühmade platvormid ELi, riigi ja kohalikul tasandil, näiteks inimeste ja suurkiskjate kooseksisteerimist käsitlev ELi platvorm, ning edendada dialoogi, kogemuste vahetamist ja koostööd inimeste ja kaitsealuste liikide vaheliste konfliktide lahendamiseks; kutsub komisjoni üles toetama kooskõlastatud lähenemisviiside väljatöötamist kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palub komisjonil anda aru selle kohta, kuidas mõjutab suurkiskjate olemasolu Euroopas loomakasvatuse elujõulisust, elurikkust, maakogukondi ja maaturismi, sealhulgas põlvkondade vahetumist põllumajanduses, võttes arvesse loomakasvatuse elujõulisust mõjutavaid sotsiaal-majanduslikke tegureid; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hindama mõju, mida suurkiskjate rünnakud avaldavad loomade heaolule ja põllumajandustootjate heaolule, sissetulekutele ning suurematele tööjõu- ja materjalikuludele, võttes arvesse ka seda, kas ennetusmeetmeid rakendati või mitte ja kui tõhusad need olid; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koostama kindla ja põhjaliku hinnangu Euroopa tasandil ja igas liikmesriigis igale suurkiskjaliigile ja nende elupaikadele avalduvate kõigi asjakohaste ohtude ja survetegurite kohta, kas looduslikel põhjustel või inimtegevusest tingitud tegurite tõttu; palub, et elupaikade killustumise vältimiseks kaardistaksid liikmesriigid ja komisjon ka suurkiskjate populatsioonide prioriteetsed ühenduspiirkonnad ning määraksid kindlaks kõige olulisemad ökoloogilised koridorid, levikutõkked, suure suremusega teelõigud ja muud olulised maastikuelemendid, mis on seotud suurkiskjate leviku killustatusega; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et mägipiirkondades, sealhulgas eelkõige Alpi piirkonnas asuvad loomakasvatusettevõtted on suurkiskjate põhjustatud kasvava kahju suhtes eriti kaitsetud; juhib tähelepanu sellele, et nendes piirkondades asuvad põllumajandusettevõtted on sageli väikesed ja nende tegevusega kaasnevad suured lisakulud ning neid tuleks kaitsta ja toetada, kuna need võivad aidata kaitsta mägimaastikke ja elurikkust ebasoodsates piirkondades; juhib tähelepanu sellele, et sellised alad nagu jussheinaga (Nardus) liigirikkad mäestikurohumaad ränirikkal mullal ning alpiinsed ja lähisalpiinsed rohumaad lubjarikkal mullal väärivad elupaikade direktiivi kohaselt erilist kaitset; märgib, et need elupaigad on tekkinud metsikute kiskjate kohalolekul, ning juhib tähelepanu sellele, et nende alade kaitsmisel on oluline tegur ekstensiivne karjatamine, näiteks veiste ja hobuste karjatamine või karjase valve all karjatamine; kutsub komisjoni üles konkreetsete lahenduste abil kaitsma ja säilitama traditsioonilisi põllumajandustavasid, nagu karjatamine, valve all karjatamise mudel, UNESCO tunnustatud rändkarjatamine ja karjakasvatajate eluviis; tunnistab, et mõned neist tavadest saab hõlmata ökokavadest rahastatavate võimalike põllumajandustavade esitatud loeteluga; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tunnistada, et praegu kättesaadavad ennetusmeetmed, sealhulgas tarad ja valvekoerad, mis on mõnes ELi piirkonnas edukad, võivad põhjustada põllumajandustootjatele täiendavat finants- ja tööjõukoormust, neid ei toetata alati ELi või riiklikest vahenditest ning nende tõhusus ja tulemuslikkus on kohalikest tingimustest sõltuvalt erinev (9) (10); rõhutab sellega seoses, et rahalise toetusega ennetusmeetmete võtmiseks peaks kaasnema nõuandev toetus, et tagada nende terviklik ja õigeaegne rakendamine; rõhutab, et ennetusmeetmete rakendamisel ja erandite kaalumisel tuleb arvesse võtta maastiku laadi, geograafilisi tingimusi, suurkiskjatega kooseksisteerimise ajalugu ja muid valdavaid tegureid, nagu turism, mis on sageli asjaomaste piirkondade jaoks oluline; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurkiskjate populatsioonide suurenemise korral tunnistama, kui oluline on kooskõlas elupaikade direktiiviga ennetavalt välja töötada ja rakendada leevendusstrateegiaid, mis põhinevad teaduslikel tõenditel; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub komisjoni üles korrapäraselt hindama edusamme liikide kaitsestaatuse saavutamisel biogeograafiliste piirkondade ja/või kogu ELi hõlmavate populatsioonide tasandil ning nõuab tungivalt, et komisjon töötaks viivitamata välja hindamiskorra, et võimaldada konkreetsete piirkondade populatsioonide kaitsestaatuse muutmist niipea, kui soovitud kaitsestaatus on saavutatud, kooskõlas elupaikade direktiivi artikliga 19; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema teaduslikult kindlaks ja toetama parimaid teostatavaid ennetusmeetmeid, et vähendada suurkiskjate rünnakuid ja kahju kariloomadele, võttes arvesse liikmesriikide piirkondlikke ja kohalikke iseärasusi, ning toetama põllumajandustootjaid nende ennetusmeetmete taotlemisel, et edukaid lähenemisviise paljundada ja suurendada; nõuab ka nende tõhusat kaasamist nõustamis- ja teavitamisteenustesse; nõuab, et suurendataks programmi LIFE rahastamist projektidele, mille eesmärk on saavutada suurkiskjatega kooseksisteerimine, toetades samal ajal liikide kaitse rahastamist; nõuab, et eelistataks väikesemahulisi projekte, mille eesmärk on jagada ja arendada parimaid tavasid suurkiskjatega kooseksisteerimise kohta, ning kutsub komisjoni üles määrama kindlaks asjakohased nõuded kahju leevendamise meetmete tõhususe mõõtmiseks ja selle kohta aruandmiseks ELi rahastatud projektides, näiteks programmi LIFE kaudu, seades esikohale objektiivsed ja kvantitatiivsed hindamismeetodid; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub liikmesriike üles koostama ja rakendama ulatuslikke liikide tegevuskavasid või kaitse- ja/või reguleerimiskavasid, kui need ei ole juba olemas, võttes arvesse inimeste asustustihedust, maastikustruktuure, karjakasvatust, kaitsestaatust, muud asjakohast inimtegevust ja metsikute kabiloomade populatsioone; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab vajadust seirata korrapäraselt suurkiskjate populatsioone, et kavandada strateegiliselt kaitsemeetmeid, kohaldada konfliktide vähendamiseks ennetuskavasid ja hinnata kõigi meetmete tulemusi; märgib, et seire peaks põhinema kindlal metoodikal, edendama ja hõlbustama eri sidusrühmade osalemist ning selle tulemustest tuleks korrapäraselt teavitada ühiskonda ja peamisi sidusrühmi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema kindlaks piisavad ja pikaajalised rahastamisvõimalused asjakohaste ennetusmeetmete võtmiseks ja põllumajandustootjatele piisava hüvitise maksmiseks mitte ainult suurkiskjate rünnakute tagajärjel kantud kahju ja tekkinud kulude eest, vaid ka rakendatud leevendusmeetmeteks, et tagada suurkiskjate ja säästvate loomakasvatustavade kooseksisteerimine; rõhutab, et hüvituskavad, mis on välja töötatud nii, et loomakasvatus ja suurkiskjate kohalolek ei tähenda põllumajandustootjatele kasumi vähenemist, peaksid katma kiskjate rünnakutega seotud otsesed ja kaudsed kulud ning need tuleks suurima tõhususe tagamiseks integreerida ennetusmeetmetega; rõhutab, et suurkiskjate, sealhulgas hübriidliikide tekitatud kahju põllumajandusloomadele tuleks õiglaselt ja ulatuslikult hüvitada; kutsub liikmesriike ja piirkondi üles parandama juurdepääsu rahalisele hüvitisele; kutsub komisjoni üles tunnistama, et suurkiskjate rünnakute arvu suurenemine tähendab, et suurenevad ka koduloomade kaitseks eraldatud vahendid ja hüvitiste väljamaksed; peab kahetsusväärseks, et loomakasvatajatele pärast rünnakut makstav hüvitis on liikmesriigiti erinev; kutsub komisjoni üles kaaluma oma põllumajandussuuniste muutmist, et hõlbustada suurkiskjate tekitatud kahju hüvitamist riigiabina; |
| --- | --- |

18.

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ja nõukogule. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  ELT C 67, 8.2.2022, lk 25.

(2)  ELT C 356, 4.10.2018, lk 38.

(3)  EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.

(4)  EÜT L 38, 10.2.1982, lk 3.

(5)  IUCNi ohustatud liikide punane raamat „Canis lupus (hallhunt)“, vaadatud 23. novembril 2022.

(6)  Euroopa suurkiskjate algatus – IUCNi liigikaitse komisjoni erirühm Euroopa looduskeskkonna ja looduslike elupaikade kaitse konventsiooni alalise komitee jaoks, „Assessment of the conservation status of the Wolf (Canis lupus) in Europe“ (Hundi (Canis lupus) kaitsestaatuse hindamine Euroopas), 2. september 2022.

(7)  https://rm.coe.int/inf45e-2022-wolf-assessment-bern-convention-2791-5979-4182-1-2/1680a7fa47 samas, lk 2.

(8)  Komisjoni 12. oktoobri 2021. aasta teatis „Juhenddokument ühenduse tähtsusega loomaliikide range kaitse kohta elupaikade direktiivi alusel“ (C(2021)7301).

(9)  Cortés, Y. jt, „A decade of use of damage prevention measures in Spain and Portugal“ (Kümme aastat kahju vältimise meetmete kasutamist Hispaanias ja Portugalis), Carnivore Damage Prevention News, 2020.

(10)  Oliveira, T. jt, „The contribution of the LIFE program to mitigating damages caused by large carnivores in Europe“ (Programmi LIFE panus suurkiskjate tekitatud kahju leevendamisel Euroopas), Global Ecology and Conservation, kd 31, 2021.

---

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/83 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/83

---

P9_TA(2022)0424

Euroopa noorteaasta 2022 pärand

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta resolutsioon Euroopa noorteaasta 2022 pärandi kohta (2022/2953(RSP))

(2023/C 167/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 165 lõiget 2 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 165 lõiget 2 (1),

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 165 lõiget 4 ja artikli 166 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 165 lõiget 4 ja artikli 166 lõiget 4,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. detsembri 2021. aasta otsust (EL) 2021/2316 Euroopa noorteaasta (2022) kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. detsembri 2021. aasta otsust (EL) 2021/2316 Euroopa noorteaasta (2022) kohta (2),

| — | võttes arvesse 16. septembri 2016. aasta Bratislava tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. septembri 2016. aasta Bratislava tegevuskava,

| — | võttes arvesse 25. märtsi 2017. aasta Rooma deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. märtsi 2017. aasta Rooma deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 4. märtsi 2021. aasta Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. märtsi 2021. aasta Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 31. mai 2017. aasta soovitust CM/Rec(2017)4 noorsootöö kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 31. mai 2017. aasta soovitust CM/Rec(2017)4 noorsootöö kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 23. jaanuari 2020. aasta noortesektori strateegiat 2030, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 23. jaanuari 2020. aasta noortesektori strateegiat 2030,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu noorte kohaliku ja piirkondliku tasandi ühiskondlikus elus osalemise muudetud Euroopa hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu noorte kohaliku ja piirkondliku tasandi ühiskondlikus elus osalemise muudetud Euroopa hartat,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu soovitust CM/Rec(2019)4 noorte pagulaste toetamise kohta täiskasvanuks saamisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu soovitust CM/Rec(2019)4 noorte pagulaste toetamise kohta täiskasvanuks saamisel,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsiooni noortevaldkonnas tehtava Euroopa koostöö raamistiku kohta: Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsiooni noortevaldkonnas tehtava Euroopa koostöö raamistiku kohta: Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027 (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2020. aasta Euroopa haridusruumi tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2020. aasta Euroopa haridusruumi tegevuskava,

| — | võttes arvesse komisjoni digiõppe tegevuskava (2021–2027), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni digiõppe tegevuskava (2021–2027),

| — | võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni digiõppe poliitika kujundamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni digiõppe poliitika kujundamise kohta (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 2017. aasta järeldusi nutika noorsootöö kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 2017. aasta järeldusi nutika noorsootöö kohta (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 5. juuni 2019. aasta järeldusi noorte ja töö tuleviku kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 5. juuni 2019. aasta järeldusi noorte ja töö tuleviku kohta (6),

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 3. oktoobri 2019. aasta järeldusi digitaalse noorsootöö kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 3. oktoobri 2019. aasta järeldusi digitaalse noorsootöö kohta (7),

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsiooni Euroopa noorsootöö tegevuskava koostamise raamistiku kohta (8) ja selle rakendamist nn Bonni protsessi kaudu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsiooni Euroopa noorsootöö tegevuskava koostamise raamistiku kohta (8) ja selle rakendamist nn Bonni protsessi kaudu,

| — | võttes arvesse oma 8. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni noortegarantii kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni noortegarantii kohta (9),

| — | võttes arvesse oma 17. detsembri 2020. aasta resolutsiooni tugeva sotsiaalse Euroopa kohta õiglaste üleminekute jaoks (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. detsembri 2020. aasta resolutsiooni tugeva sotsiaalse Euroopa kohta õiglaste üleminekute jaoks (10),

| — | võttes arvesse oma 10. veebruari 2021. aasta resolutsiooni COVID-19 mõju kohta noortele ja spordile (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. veebruari 2021. aasta resolutsiooni COVID-19 mõju kohta noortele ja spordile (11),

| — | võttes arvesse komisjoni presidendi 15. septembri 2021. aasta kõnet olukorrast Euroopa Liidus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni presidendi 15. septembri 2021. aasta kõnet olukorrast Euroopa Liidus,

| — | võttes arvesse oma 18. oktoobri 2022. aasta seisukohta ettepaneku suhtes võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. oktoobri 2022. aasta seisukohta ettepaneku suhtes võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (12),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust ELi noortetesti kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust ELi noortetesti kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa tuleviku konverentsi järeldusi hariduse ja noorte kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa tuleviku konverentsi järeldusi hariduse ja noorte kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Euroopa noorteaasta (edaspidi „Euroopa aasta“) kuulutas komisjoni president Ursula von der Leyen välja oma 15. septembri 2021. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus, rõhutades, kui olulised on noored eurooplased parema – keskkonnahoidlikuma, kaasavama, kestlikuma ja digitaalsema – tuleviku ülesehitamisel ning kui tähtis on anda neile rohkem ja paremaid võimalusi, tagades, et nende häält võetakse kuulda, ja seades nad pärast COVID-19 pandeemiat tähelepanu keskmesse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa noorteaasta (edaspidi „Euroopa aasta“) kuulutas komisjoni president Ursula von der Leyen välja oma 15. septembri 2021. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus, rõhutades, kui olulised on noored eurooplased parema – keskkonnahoidlikuma, kaasavama, kestlikuma ja digitaalsema – tuleviku ülesehitamisel ning kui tähtis on anda neile rohkem ja paremaid võimalusi, tagades, et nende häält võetakse kuulda, ja seades nad pärast COVID-19 pandeemiat tähelepanu keskmesse;

| B. | arvestades, et Euroopa aasta loodi selleks, et saavutada neli üldeesmärki, nimelt uuendada noorte positiivseid väljavaateid ja aidata neil saada üle pandeemia mõjust nende elule; toetada ja võimestada noori, et neist saaksid aktiivsed ja osalevad kodanikud; paremini teavitada noori põlvkondi võimalustest, mis on neile kättesaadavaks tehtud ELi, riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi avaliku poliitika kaudu, ning integreerida noortepoliitika kõikidesse asjakohastesse liidu poliitikavaldkondadesse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa aasta loodi selleks, et saavutada neli üldeesmärki, nimelt uuendada noorte positiivseid väljavaateid ja aidata neil saada üle pandeemia mõjust nende elule; toetada ja võimestada noori, et neist saaksid aktiivsed ja osalevad kodanikud; paremini teavitada noori põlvkondi võimalustest, mis on neile kättesaadavaks tehtud ELi, riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi avaliku poliitika kaudu, ning integreerida noortepoliitika kõikidesse asjakohastesse liidu poliitikavaldkondadesse;

| C. | arvestades, et need eesmärgid tuginevad mitmele juba olemasolevale ELi poliitilisele algatusele, muu hulgas alates Euroopa noortegarantiist kuni Euroopa noortestrateegia ja selle ELi noortedialoogi, Euroopa noorsootöö tegevuskava ja Euroopa haridusruumi väljavaadeteni; arvestades, et nendes poliitikavaldkondades on kindlaks määratud väga vajalikud ja kiireloomulised eesmärgid, et tulemuslikult parandada kõigi noorte elu-, õppimis- ja töötingimusi, kuid nende elluviimine on endiselt suures osas killustatud ja puudulik; arvestades, et seetõttu eeldatakse, et Euroopa aasta kiirendab nende poliitikameetmete täielikku rakendamist koordineeritud lähenemisviisi, kindla metoodika ja protsessi abil ning annab noortele rohkem ja paremaid võimalusi ühiskonnas osalemiseks muutuste elluviijatena; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et need eesmärgid tuginevad mitmele juba olemasolevale ELi poliitilisele algatusele, muu hulgas alates Euroopa noortegarantiist kuni Euroopa noortestrateegia ja selle ELi noortedialoogi, Euroopa noorsootöö tegevuskava ja Euroopa haridusruumi väljavaadeteni; arvestades, et nendes poliitikavaldkondades on kindlaks määratud väga vajalikud ja kiireloomulised eesmärgid, et tulemuslikult parandada kõigi noorte elu-, õppimis- ja töötingimusi, kuid nende elluviimine on endiselt suures osas killustatud ja puudulik; arvestades, et seetõttu eeldatakse, et Euroopa aasta kiirendab nende poliitikameetmete täielikku rakendamist koordineeritud lähenemisviisi, kindla metoodika ja protsessi abil ning annab noortele rohkem ja paremaid võimalusi ühiskonnas osalemiseks muutuste elluviijatena;

| D. | arvestades, et noorte kõige tavalisem ootus Euroopa aastale demokraatia osas on see, et otsustajad kuulaksid rohkem nende nõudmisi ja võtaksid neid tegutsemisel arvesse (72 %) ning toetaksid noorte isiklikku, sotsiaalset ja kutsealast arengut (71 %) (13); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et noorte kõige tavalisem ootus Euroopa aastale demokraatia osas on see, et otsustajad kuulaksid rohkem nende nõudmisi ja võtaksid neid tegutsemisel arvesse (72 %) ning toetaksid noorte isiklikku, sotsiaalset ja kutsealast arengut (71 %) (13);

| E. | arvestades, et noorteorganisatsioonid on üks peamisi abivahendeid noorte osalemiseks avalikus elus ja juurdepääsu pakkumiseks arenguvõimalustele liikuvuse ning mitteformaalse ja informaalse õppe võimaluste kaudu; arvestades, et paljude noorteorganisatsioonide tegevusruum on mitmes ELi liikmesriigis ahenemas (14); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et noorteorganisatsioonid on üks peamisi abivahendeid noorte osalemiseks avalikus elus ja juurdepääsu pakkumiseks arenguvõimalustele liikuvuse ning mitteformaalse ja informaalse õppe võimaluste kaudu; arvestades, et paljude noorteorganisatsioonide tegevusruum on mitmes ELi liikmesriigis ahenemas (14);

| F. | arvestades, et liikmesriikide vahel ja sees püsivad erinevused, mis mõjutavad sageli negatiivselt maa- või äärepoolsetest piirkondadest ja igat liiki vähemustest pärit vähemate võimalustega noori seoses haridus-, oskuste omandamise ja töövõimalustega; arvestades, et liiga paljud Euroopa noored leiavad ennast olevat ebakindlates elutingimustes ja peavad võtma suuri finantsriske, et jätkata õpinguid ning omandada oskusi ja kogemusi, mida nad vajavad tööelu kvaliteetseks alustamiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et liikmesriikide vahel ja sees püsivad erinevused, mis mõjutavad sageli negatiivselt maa- või äärepoolsetest piirkondadest ja igat liiki vähemustest pärit vähemate võimalustega noori seoses haridus-, oskuste omandamise ja töövõimalustega; arvestades, et liiga paljud Euroopa noored leiavad ennast olevat ebakindlates elutingimustes ja peavad võtma suuri finantsriske, et jätkata õpinguid ning omandada oskusi ja kogemusi, mida nad vajavad tööelu kvaliteetseks alustamiseks;

| G. | arvestades, et noori puudutavad kõige rohkem COVID-19 pandeemia majanduslikud, psühholoogilised ja sotsiaalsed kõrvalmõjud ning majanduslikud ja poliitilised pinged, mille on põhjustanud Venemaa Ukraina-vastane agressioonisõda, sealhulgas laastavast energiakriisist tulenevad kasvavad arved ja keskkonnaseisundi halvenemisest põhjustatud masendavad väljavaated, ning et see kõik seab ohtu noorte füüsilise ja vaimse heaolu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et noori puudutavad kõige rohkem COVID-19 pandeemia majanduslikud, psühholoogilised ja sotsiaalsed kõrvalmõjud ning majanduslikud ja poliitilised pinged, mille on põhjustanud Venemaa Ukraina-vastane agressioonisõda, sealhulgas laastavast energiakriisist tulenevad kasvavad arved ja keskkonnaseisundi halvenemisest põhjustatud masendavad väljavaated, ning et see kõik seab ohtu noorte füüsilise ja vaimse heaolu;

| H. | arvestades, et noortele mõeldud vahendid ja ressursid ning poliitika kujundamisel osalemise võimalused ei ole alati kõigile kättesaadavad ja nähtavad ning seetõttu ei ole paljud noored ja noorte juhitud organisatsioonid neist teadlikud, või otsustajad ei konsulteeri nendega piisavalt ega kaasa neid poliitikakujundamise protsessidesse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et noortele mõeldud vahendid ja ressursid ning poliitika kujundamisel osalemise võimalused ei ole alati kõigile kättesaadavad ja nähtavad ning seetõttu ei ole paljud noored ja noorte juhitud organisatsioonid neist teadlikud, või otsustajad ei konsulteeri nendega piisavalt ega kaasa neid poliitikakujundamise protsessidesse;

| I. | arvestades, et sellega seoses ei tuleks Euroopa aasta edu mõõta mitte ainult korraldatud ürituste või nendes osalejate arvu põhjal, vaid ka mehhanismide ja poliitika alusel, mida rakendatakse või edendatakse, et positiivselt mõjutada noorte positsiooni ja rolli ühiskonnas; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et sellega seoses ei tuleks Euroopa aasta edu mõõta mitte ainult korraldatud ürituste või nendes osalejate arvu põhjal, vaid ka mehhanismide ja poliitika alusel, mida rakendatakse või edendatakse, et positiivselt mõjutada noorte positsiooni ja rolli ühiskonnas;

| J. | arvestades, et otsuse äärmiselt kiirustav vastuvõtmine on teinud ELi institutsioonide ja sidusrühmade jaoks Euroopa aasta piisava ettevalmistuse ja seatud eesmärkide saavutamise väga keeruliseks; arvestades, et see on veelgi kahetsusväärsem, pidades silmas tungivat vajadust parandada noorte elu Euroopas; arvestades, et sellises olukorras jäi tähendusliku ja mõjuka aasta elluviimiseks ajast puudu; arvestades, et tulevaste Euroopa aastate puhul tuleks sellest kogemusest õppida; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et otsuse äärmiselt kiirustav vastuvõtmine on teinud ELi institutsioonide ja sidusrühmade jaoks Euroopa aasta piisava ettevalmistuse ja seatud eesmärkide saavutamise väga keeruliseks; arvestades, et see on veelgi kahetsusväärsem, pidades silmas tungivat vajadust parandada noorte elu Euroopas; arvestades, et sellises olukorras jäi tähendusliku ja mõjuka aasta elluviimiseks ajast puudu; arvestades, et tulevaste Euroopa aastate puhul tuleks sellest kogemusest õppida;

| K. | arvestades, et Euroopa aasta on juba lõpule jõudmas ja on käimas ettevalmistused selle püsiva mõju tagamiseks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa aasta on juba lõpule jõudmas ja on käimas ettevalmistused selle püsiva mõju tagamiseks;

Euroopa aastate loomise ja elluviimise tingimused

| 1. | väljendab heameelt Euroopa noorteaasta 2022 kui ELi kindla pühendumuse üle noortele ja tulevastele põlvkondadele; rõhutab, et COVID-19 pandeemia ajal mõjutasid noori kõige rohkem sanitaarmeetmed, mis mõjutasid nende juurdepääsu sotsiaal- ja kultuurielule ning kahjustasid nende juurdepääsu haridusele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | peab äärmiselt kahetsusväärseks Euroopa aasta käivitamise tingimust, eriti määruse tõtakat vastuvõtmist, mis aeglustas paljude projektide rakendamist ja rahastamist; peab lisaks kahetsusväärseks, et see mõjutas liikmesriikide ning noorteorganisatsioonide ja noorte endi teavitamist Euroopa aastast; kutsub sellega seoses komisjoni üles pikendama Euroopa aastat kuni järgmise Euroopa päevani 9. mail 2023, ilma et see piiraks Euroopa oskuste aasta algust; |
| --- | --- |

2.

| 3. | taunib asjaolu, et otsused tulevaste Euroopa aastate kohta võidakse ka tulevikus liiga hilja välja kuulutada, ning kutsub komisjoni üles asjaomaseid institutsioone ja kodanikuühiskonda enne iga tulevase Euroopa aasta alguskuupäeva aegsasti täielikult kaasama, et nende ettevõtmiste mõju oleks võimalikult suur; rõhutab, et Euroopa aastate väljakuulutamisest vaid mõni kuu enne nende kavandatud algust ei tohi saada uus norm, kuna see seab ohtu kogu projekti mõjususe; kutsub komisjoni üles edaspidi tagama, et Euroopa aastaid oleks võimalik kõigi sidusrühmade jaoks õigeaegselt ette valmistada; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab heameelt Euroopa aasta institutsioonidevahelise lõppkonverentsi „Claim the future“ (Haarake tuleviku ohjad) toimumise üle 6. detsembril 2022; väljendab heameelt ka selle üle, et sisu pakkusid välja ja seda korraldasid ühiselt ka noored; täheldab, et valitud teemad keskendusid kaasavale Euroopale hariduse kaudu, digitaalsele Euroopale hariduse kaudu, Euroopa heaolule vaimse tervishoiu peavoolustamise kaudu ja Euroopa heaolule juurdepääsetava vaimse tervishoiu kaudu; kutsub sellega seoses komisjoni üles lisama need teemad ja järeldused Euroopa aasta pärandisse ning neid kajastama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub komisjoni üles esitama teatise, milles sätestatakse Euroopa aasta järelmeetmed, et saavutada selle neli eesmärki, toetada uusi algatusi ja võimaldada neil kasvada, saavutada ELi noortepoliitika täielik peavoolustamine kõigis poliitikavaldkondades ning algatada hindamine ja anda parlamendile aru Euroopa aasta konkreetsest panusest ELi noortestrateegia 2019–2027 ja ELi noorsootöö tegevuskava rakendamisse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toonitab, et käegakatsutav ja konkreetne pärand peaks seisnema ühelt poolt kogu ELis noorte kaasamist ja kuulamist käsitleva metoodika rakendamises ning teiselt poolt otse Euroopa aasta tulemustel põhineva uue Euroopa ja riikliku poliitika rakendamises; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väljendab heameelt komisjoni eri peadirektoraatide rahalise toetuse ja algatuste üle; märgib siiski, et nii mõnigi kirjeldatud tegevus oleks toimunud igal juhul või oli Euroopa aasta eesmärkidega vähe seotud; kutsub komisjoni üles selgitama, millised projektid loodi Euroopa aasta raames ning millised olid juba olemas ja nimetati Euroopa aasta jaoks ümber; nõuab selget ülevaadet Euroopa aasta täpsest rahastamisest komisjoni ja liikmesriikide poolt; |
| --- | --- |

7.

Noorte sisulise kaasatuse ning poliitika ja otsuste tegemisse kaasamise tagamine

| 8. | rõhutab, et kolmandik Euroopa tuleviku konverentsil osalejatest olid 16–25-aastased noored; toetab 9. mail 2022. aastal Euroopa tuleviku konverentsi täiskogu istungil tehtud ettepanekuid, eelkõige neid, milles nõuti otseselt või kaudselt noortele keskenduva poliitika soodustamist; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub komisjoni üles võtma kasutusele täiemahulise ELi noortetesti, et tagada noorte sisuline kaasamine, osalemine ja pühendumus kõigi ELi poliitikavaldkondade ettevalmistamisel, koostama süstemaatilisi mõjuhinnanguid oma ettepanekute kohta, et tagada noorte vajaduste edendamine ja kajastamine, ning võtma leevendusmeetmeid, kui neil ettepanekutel on negatiivne mõju; on veendunud, et selline protsess on hädavajalik selleks, et võtta arvesse noorte arvamusi, täiustada neile suunatud ELi poliitikameetmete positiivset mõju ja muuta need noortele selgelt nähtavaks, kuna täna kujundatavad poliitikameetmed puudutavad otseselt järgmist põlvkonda; rõhutab, et ELi noortetest ei tohi muutuda üksnes bürokraatlikuks kontrollnimekirjaks, vaid selle testi eesmärgi saavutamiseks tuleks inimesi kaasata terviklikult; on seisukohal, et testi tulemused peaksid seostuma juba toimuvate protsessidega, nagu ELi noortedialoog, ja neid täiendama; |
| --- | --- |

9.

| 10. | teeb ettepaneku võtta Euroopa aastale järelmeetmeid kultuuri- ja hariduskomisjonis noortega peetava korrapärase struktureeritud dialoogi näol, et kavandada demokraatliku platvormi loomist noorte avatud ja kaasavaks osalemiseks ELi tasandi poliitikakujundamise protsessis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kordab oma palvet komisjonile ja liikmesriikidele töötada välja ja võtta kasutusele ülemaailmsed ja ELi kodakondsuse moodulid riiklikes õppekavades ja õppimisega seotud liikuvuse kogemustes, et aidata kaasa paremale ja kaasavamale kodanikuaktiivsusele, noori kaasavamale poliitilisele süsteemile ning võidelda rassismi kõigi vormide, diskrimineerimise ja soolise vägivalla vastu, et kummutada eelarvamused ja ehitada üles kaasavad ühiskonnad, kus ei esine struktuurset rassismi ning kus edendatakse sallivust, mitmekesisust ja soolist võrdõiguslikkust; kutsub komisjoni üles pakkuma õpetajatele vajalikke vahendeid ja võimalusi, et aktiivselt osaleda ELi ühise kodanikuhariduse raamistiku loomises, näiteks programmi „Erasmus+“ õppeakadeemiate või Jean Monnet’ õpetajakoolituse kaudu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | näeb suurt potentsiaali detsentraliseeritud ürituste korraldamises, mis toovad ELi noortele lähemale, ning teeb ettepaneku korraldada 9. mai sümboolse kuupäeva paiku iga-aastane ELi kultuuri- ja ideedefestival, mis edendaks kohalikke arutelusid ja kultuuritegevust kõigis aktuaalsetes küsimustes, mida noored tähtsaks peavad; |
| --- | --- |

12.

Noorte heaolu tagavate meetmete tõhustamine

| 13. | rõhutab seost noorte heaolu ning nende elukohariigis neile kättesaadavate õppimis- ja töövõimaluste ja -võimekuse ning elatustaseme vahel; märgib murega, et noored kogevad üha suuremat ärevust ja vaimset stressi, mis on muu hulgas tingitud COVID-19 pandeemia mõjust, Venemaa agressioonisõjast Ukraina vastu, kasvavast elukallidusest ja energiaostuvõimetusest ning kliimakriisist; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kordab oma üleskutset komisjonile ja liikmesriikidele koostada Euroopa kava vaimse tervise kaitseks hariduses ja koolituses, sealhulgas informaalses ja mitteformaalses õppes, et hoolitseda meie noorema põlvkonna heaolu eest kõigis selle vormides; rõhutab, kui oluline on pakkuda haridussüsteemi osana korrapärast psühholoogilist tuge õppijatele, õpetajatele ja haridustöötajatele; julgustab tugevdama sidemeid haridusasutuste ning kultuuri-, noorte- ja spordiorganisatsioonide ning psühholoogiliste nõustajate võrgustike vahel, et pakkuda noorte sotsiaalse kaasatuse suurendamiseks õppekavaväliseid tegevusi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on mures inflatsiooni, eluasemete ja kommunaalteenuste hindade tõusu ning eluasemete nappuse suure mõju pärast mõnes sihtriigis noorte liikuvusele, mis takistab eelkõige vähemate võimalustega inimesi; rõhutab, kui oluline on tagada, et ELi programmid pakuksid noortele ja noorte juhitud organisatsioonidele piisavat rahalist toetust liikuvuskogemuste omandamiseks, olgu siis õppimise, koolituse või solidaarsuse eesmärgil; kutsub sellega seoses komisjoni ja liikmesriike üles hoolikalt kohandama noortele liikuvuskogemusteks antava rahalise toetuse taset, et tagada ELi programmide sotsiaalselt kaasav mõõde; |
| --- | --- |

15.

Noorte ebakindla olukorra parandamine ja kvaliteetse tööelu alguse tagamine

| 16. | kordab oma üleskutset liikmesriikidele rakendada lastegarantiid, et tagada igale abivajavale lapsele juurdepääs tasuta ja tulemuslikule alusharidusele ja lapsehoiule, kvaliteetsele haridusele, sealhulgas koolipõhisele tegevusele, tervishoiule ning tervislikule toitumisele ja korralikule eluasemele; kutsub lisaks liikmesriike üles rakendama tugevdatud noortegarantiid, millega tagatakse, et iga noor saab vastavalt oma vajadustele kvaliteetse töö-, haridustee jätkamise, õpipoisiõppe või praktikapakkumise; väljendab heameelt komisjoni meetmete üle, mille eesmärk on hõlbustada sellega seoses heade tavade vahetamist ja riiklike tegevuskavade kooskõlastamist, ning innustab komisjoni jätkama jõupingutusi, kuni eesmärgid on täielikult saavutatud; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab noorsootöö olulist rolli noorte ees seisvate probleemide lahendamisel, eelkõige seoses selle panusega isiklikku arengusse, heaolusse ja eneseteostusse; kutsub liikmesriike üles paremini tunnustama noorsootöö väärtust ning vajaduse korral kestlikult taastama ja tugevdama noorsootöö struktuure; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema ettepanekut ühise õigusraamistiku kohta, et tagada praktika ja õpipoisiõppe eest õiglane tasu; rõhutab, et kõigile praktikantidele tuleks tagada inimväärsed töötingimused ja õiglane tasu, et vältida ekspluateerivaid tavasid; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et üleminek koolist tööle sõltub suuresti noorte kraadide, kvalifikatsiooni või välismaal läbitud õppeperioodide tunnustamisest; peab kahetsusväärseks, et selles valdkonnas püsivad takistused, ning nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid muudaksid sellise tunnustamise automaatseks, kasutades eelkõige digitaliseerimise pakutavaid võimalusi; ergutab liikmesriike samuti valideerima ja tunnustama pädevust ja oskusi, mis on omandatud mitteformaalse ja informaalse õppe kogemuste ja noorsootöö kaudu koos formaalharidusega kogu liidus ja väljaspool ELi; kordab, et see ei tohiks kahjustada õigust kvaliteetsele kõrgharidusele; |
| --- | --- |

19.

Investeerimine järgmisse põlvkonda hariduse kaudu

| 20. | toonitab, et noorte õppimisvõimalustesse investeerimisel on otsene mõju mitte ainult noorte tulevasele elule üksikisikuna, vaid ka kogu ühiskonna majanduslikule tervisele ja ühtekuuluvusele; rõhutab vajadust tegeleda probleemidega, millega seisavad silmitsi diskrimineeritud või vähemate võimalustega noored juurdepääsul formaalsete, informaalsete ja mitteformaalsete haridusraamistike eri tasanditele, muu hulgas noored naised, LGBTIQ+ kogukondade noored liikmed, noored rändajad, noored varjupaigataotlejad ja pagulased ning puuete ja häiretega õppijad; kutsub seetõttu liikmesriike üles märkimisväärselt suurendama avaliku sektori kulutusi haridusele, sealhulgas digiõppele, kutseharidusele ja -koolitusele, oskuste täiendamisele ja ümberõppele; kutsub komisjoni üles edendama ühiseid näitajaid, et hinnata investeeringute, sealhulgas taasterahastu „NextGenerationEU“, ja reformide mõju sihtotstarbelise noorte- ja hariduspoliitika edendamisel; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kordab oma üleskutset liikmesriikidele rakendada 2025. aastaks täielikult Euroopa haridusruum; väljendab seetõttu heameelt teatavates liikmesriikides juba saavutatud edusammude üle; kutsub liikmesriike üles võtma asjakohaseid meetmeid, et tugevdada oma digitaristut, ühenduvust ja õppekavasid, koolitama piisavalt õpetajaid ja haridustöötajaid ning andma suuniseid digitaalse kirjaoskuse edendamiseks, et tõhustada uusi õpetamismeetodeid ja anda noortele vahendid, et pääseda tulemuslikult ligi teabele, tõrjuda desinformatsiooni ja võidelda internetivägivallaga, nagu viha õhutamine, rassism, internetis toimuv laste seksuaalne kuritarvitamine, sooline vägivald, küberkiusamine ja nn ghostimine; tuletab meelde soolist hariduslõhet teaduses, tehnoloogias, inseneriteadustes, kunstis ja matemaatikas (STEAM) ning vajadust parandusmeetmete järele selle lõhe kaotamiseks; ootab komisjoni digiõppe tegevuskava (2012–2027) läbivaatamist; |
| --- | --- |

21.

o

o o

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  ELT C 202, 7.6.2016, lk 47.

(2)  ELT L 462, 28.12.2021, lk 1.

(3)  ELT C 456, 18.12.2018, lk 1.

(4)  ELT C 494, 8.12.2021, lk 2.

(5)  ELT C 418, 7.12.2017, lk 2.

(6)  ELT C 189, 5.6.2019, lk 28.

(7)  ELT C 414, 10.12.2019, lk 2.

(8)  ELT C 415, 1.12.2020, lk 1.

(9)  ELT C 395, 29.9.2021, lk 101.

(10)  ELT C 445, 29.10.2021, lk 75.

(11)  ELT C 465, 17.11.2021, lk 82.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0359.

(13)  6. mail 2022 avaldatud eurobaromeetri uuring „Youth and Democracy in the European Year of Youth“ (Noored ja demokraatia Euroopa noorteaastal 2022).

(14)  Shrinking space for civil society: its impact on young people and their organisations (Kodanikuühiskonna tegevusruumi ahenemine ning selle mõju noortele ja nende organisatsioonidele)

Resolution on Combating shrinking space with expanding opportunities for youth organisations, national youth councils and international non-governmental youth organisations

Voicify: Part of Europe

---

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/89 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/89

---

P9_TA(2022)0425

Euroopa Liidus lemmikloomadena peetavaid mets- ja eksootilisi loomi käsitleva ELi määruse täiustamine ELi positiivse loendi abil

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta resolutsioon Euroopa Liidus lemmikloomadena peetavaid mets- ja eksootilisi loomi käsitleva ELi määruse täiustamine ELi positiivse loendi abil (2022/2809(RSP))

(2023/C 167/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse petitsioone nr 0697/2020, 0744/2020 ja 0786/2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsioone nr 0697/2020, 0744/2020 ja 0786/2020,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 114, 191 ja 192, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 114, 191 ja 192,

| — | võttes arvesse ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES),

| — | võttes arvesse Maailma Loomatervise Organisatsiooni (WOAH, mis on asutatud OIEna) maismaaloomade ja veeloomade tervise koodekseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Loomatervise Organisatsiooni (WOAH, mis on asutatud OIEna) maismaaloomade ja veeloomade tervise koodekseid,

| — | võttes arvesse lemmikloomade kaitse Euroopa konventsiooni ja Euroopa Nõukogu resolutsiooni metsloomade pidamise kohta lemmikloomadena, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lemmikloomade kaitse Euroopa konventsiooni ja Euroopa Nõukogu resolutsiooni metsloomade pidamise kohta lemmikloomadena,

| — | võttes arvesse oma 9. juuni 2021. aasta resolutsiooni ELi elurikkuse strateegia kohta aastani 2030 – toome looduse oma ellu tagasi (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuni 2021. aasta resolutsiooni ELi elurikkuse strateegia kohta aastani 2030 – toome looduse oma ellu tagasi (1),

| — | võttes arvesse oma 12. veebruari 2020. aasta resolutsioon ELi siseturu ja tarbijate õiguste kaitse kohta ebaseadusliku lemmikloomadega kaubitsemise negatiivse mõju eest (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. veebruari 2020. aasta resolutsioon ELi siseturu ja tarbijate õiguste kaitse kohta ebaseadusliku lemmikloomadega kaubitsemise negatiivse mõju eest (2),

| — | võttes arvesse oma 15. septembri 2016. aasta resolutsiooni ELi strateegiliste eesmärkide kohta ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) osaliste konverentsi 17. istungil Lõuna-Aafrikas Johannesburgis 24. septembril – 5. oktoobril 2016 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. septembri 2016. aasta resolutsiooni ELi strateegiliste eesmärkide kohta ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) osaliste konverentsi 17. istungil Lõuna-Aafrikas Johannesburgis 24. septembril – 5. oktoobril 2016 (3),

| — | võttes arvesse oma 24. novembri 2016. aasta resolutsiooni ELi tegevuskava kohta looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. novembri 2016. aasta resolutsiooni ELi tegevuskava kohta looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ (COM(2020)0380),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. veebruari 2016. aasta teatist „ELi tegevuskava looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks“ (COM(2016)0087) ja nõukogu 20. juuni 2016. aasta järeldusi looduslike liikidega kaubitsemise vastase ELi tegevuskava kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. veebruari 2016. aasta teatist „ELi tegevuskava looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks“ (COM(2016)0087) ja nõukogu 20. juuni 2016. aasta järeldusi looduslike liikidega kaubitsemise vastase ELi tegevuskava kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel (5) ning komisjoni 4. mai 2006. aasta määrust (EÜ) nr 865/2006, millega kehtestatakse looduslike looma- ja taimeliikide kaitset nendega kauplemise reguleerimise teel käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel (5) ning komisjoni 4. mai 2006. aasta määrust (EÜ) nr 865/2006, millega kehtestatakse looduslike looma- ja taimeliikide kaitset nendega kauplemise reguleerimise teel käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus) (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus) (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrust (EL) nr 1143/2014 looduslikku tasakaalu ohustavate võõrliikide sissetoomise ja levimise ennetamise ja ohjamise kohta (edaspidi „invasiivsete liikide määrus“) (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrust (EL) nr 1143/2014 looduslikku tasakaalu ohustavate võõrliikide sissetoomise ja levimise ennetamise ja ohjamise kohta (edaspidi „invasiivsete liikide määrus“) (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 576/2013 lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 998/2003 (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 576/2013 lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 998/2003 (9),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 227 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 227 lõiget 2,

| A. | arvestades, et petitsioonikomisjon on saanud petitsioonid nr 0697/2020, nr 0744/2020 ja nr 0786/2020, milles väljendatakse muret ELis looduslike ja eksootiliste loomadega kauplemisega seotud heaolu- ja terviseriskide pärast ning nõutakse kogu ELi hõlmava positiivse loendi vastuvõtmist, milles määratletakse loomad, keda võib pidada lemmikloomadena; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et petitsioonikomisjon on saanud petitsioonid nr 0697/2020, nr 0744/2020 ja nr 0786/2020, milles väljendatakse muret ELis looduslike ja eksootiliste loomadega kauplemisega seotud heaolu- ja terviseriskide pärast ning nõutakse kogu ELi hõlmava positiivse loendi vastuvõtmist, milles määratletakse loomad, keda võib pidada lemmikloomadena;

| B. | arvestades, et elurikkus on maailmapärandi lahutamatu osa; arvestades, et terviseühtsuse põhimõte kajastab inimeste tervise, loomade ja keskkonna omavahelist seotust; arvestades, et praegune teave on näidanud, et COVID-19 pandeemia võis tekkida loomsest allikast (10), mis näitab, et eksootiliste loomadega kauplemine nõuab suuremat tähelepanu, kuna see on seotud kogu elanikkonnale avalduvate suurte terviseriskidega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et elurikkus on maailmapärandi lahutamatu osa; arvestades, et terviseühtsuse põhimõte kajastab inimeste tervise, loomade ja keskkonna omavahelist seotust; arvestades, et praegune teave on näidanud, et COVID-19 pandeemia võis tekkida loomsest allikast (10), mis näitab, et eksootiliste loomadega kauplemine nõuab suuremat tähelepanu, kuna see on seotud kogu elanikkonnale avalduvate suurte terviseriskidega;

| C. | arvestades, et 70 % inimestel haigusi põhjustavatest patogeenidest on loomse päritoluga ning et neid zoonoosidena tuntud haigusi võivad edasi kanda kodu- või metsloomad (11); arvestades, et looduslike liikidega kauplemine suurendab inimeste ja eluslooduse vahelisi kontakte ning on peamine tegur võimaliku ülekanduva mõju tekkimisel, mis toob kaasa viirushaiguste, sealhulgas uute haiguste levimise inimestele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 70 % inimestel haigusi põhjustavatest patogeenidest on loomse päritoluga ning et neid zoonoosidena tuntud haigusi võivad edasi kanda kodu- või metsloomad (11); arvestades, et looduslike liikidega kauplemine suurendab inimeste ja eluslooduse vahelisi kontakte ning on peamine tegur võimaliku ülekanduva mõju tekkimisel, mis toob kaasa viirushaiguste, sealhulgas uute haiguste levimise inimestele;

| D. | arvestades, et hinnangute kohaselt peetakse Euroopas lemmikloomadena üle 100 miljoni looma, sealhulgas väikesed imetajad, linnud, roomajad, kalad ja kahepaiksed (12); arvestades, et paljud neist liikidest on püütud loodusest, mis on kahandanud looduslikke populatsioone; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et hinnangute kohaselt peetakse Euroopas lemmikloomadena üle 100 miljoni looma, sealhulgas väikesed imetajad, linnud, roomajad, kalad ja kahepaiksed (12); arvestades, et paljud neist liikidest on püütud loodusest, mis on kahandanud looduslikke populatsioone;

| E. | arvestades, et looduslikel liikidel on erivajadused ja nad kannatavad püüdmise, transpordi ja vangistuse ajal suuresti; arvestades, et hiljutiste andmete kohaselt sureb suur hulk mets- ja eksootilisi loomi esimese aasta jooksul pärast lemmikloomaks saamist, kusjuures valdav osa sureb transpordi ajal lämbumise, haiguste, nälja ja veepuuduse tõttu, nagu on märgitud ka ÜRO Keskkonnaprogrammis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et looduslikel liikidel on erivajadused ja nad kannatavad püüdmise, transpordi ja vangistuse ajal suuresti; arvestades, et hiljutiste andmete kohaselt sureb suur hulk mets- ja eksootilisi loomi esimese aasta jooksul pärast lemmikloomaks saamist, kusjuures valdav osa sureb transpordi ajal lämbumise, haiguste, nälja ja veepuuduse tõttu, nagu on märgitud ka ÜRO Keskkonnaprogrammis;

| F. | arvestades, et on vaja kiiresti suurendada üldsuse teadlikkust lemmikloomadena peetavate mets- ja eksootiliste loomade heaolust, sealhulgas murettekitavatest tervise-, käitumis- ja veterinaarprobleemidest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et on vaja kiiresti suurendada üldsuse teadlikkust lemmikloomadena peetavate mets- ja eksootiliste loomade heaolust, sealhulgas murettekitavatest tervise-, käitumis- ja veterinaarprobleemidest;

| G. | arvestades, et Rahvusvahelise Looduse ja Loodusvarade Kaitse Ühingu (IUCN) andmetel on igal neljandal imetajaliigil ja igal kaheksandal linnuliigil suur väljasuremisoht, samas kui ohus on ka kolmandik kahepaiksetest; arvestades, et hästi dokumenteeritud tõendid kinnitavad, et eksootiliste lemmikloomadega kauplemine on üks peamisi ohte nende liikide ellujäämisele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Rahvusvahelise Looduse ja Loodusvarade Kaitse Ühingu (IUCN) andmetel on igal neljandal imetajaliigil ja igal kaheksandal linnuliigil suur väljasuremisoht, samas kui ohus on ka kolmandik kahepaiksetest; arvestades, et hästi dokumenteeritud tõendid kinnitavad, et eksootiliste lemmikloomadega kauplemine on üks peamisi ohte nende liikide ellujäämisele;

| H. | arvestades, et invasiivsed võõrliigid on nii Euroopas kui ka kogu maailmas üks viiest peamisest elurikkuse vähenemise põhjusest; arvestades, et komisjoni hinnangul on invasiivsete liikide põhjustatud kahju kontrolli all hoidmise ja ohjamise kulud ELis 12 miljardit eurot aastas; arvestades, et ELi õiguse vastaselt ei ole mitu liikmesriiki ikka veel loonud täielikult toimivat järelevalve- ja kontrollisüsteemi liidu jaoks probleemsete invasiivsete võõrliikide jälgimiseks, mistõttu komisjon on algatanud nende suhtes rikkumismenetlused; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et invasiivsed võõrliigid on nii Euroopas kui ka kogu maailmas üks viiest peamisest elurikkuse vähenemise põhjusest; arvestades, et komisjoni hinnangul on invasiivsete liikide põhjustatud kahju kontrolli all hoidmise ja ohjamise kulud ELis 12 miljardit eurot aastas; arvestades, et ELi õiguse vastaselt ei ole mitu liikmesriiki ikka veel loonud täielikult toimivat järelevalve- ja kontrollisüsteemi liidu jaoks probleemsete invasiivsete võõrliikide jälgimiseks, mistõttu komisjon on algatanud nende suhtes rikkumismenetlused;

| I. | arvestades, et paljud lemmikloomana peetavad mets- ja eksootilised loomad kujutavad endast tõsist ohtu inimeste ohutusele oma loomuliku käitumise tõttu, ilmutades agressiivseid või kiskjalikke jooni, mida süvendab vangistuses kogetav stress; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et paljud lemmikloomana peetavad mets- ja eksootilised loomad kujutavad endast tõsist ohtu inimeste ohutusele oma loomuliku käitumise tõttu, ilmutades agressiivseid või kiskjalikke jooni, mida süvendab vangistuses kogetav stress;

| J. | arvestades, et riiklikud normid, millega kehtestatakse piirangud eksootiliste lemmikloomade pidamisele, on liikmesriigiti väga erinevad ja mõnel juhul vastuolulised, mistõttu on liikmesriikidel äärmiselt raske rakendada selles küsimuses Euroopa tasandil ühtset poliitikat, ning lisaks esineb kehtivates eksootiliste lemmikloomadega seotud riiklikes õigusaktides lünki (13); arvestades, et õigussätted võivad kas keelata mõne loomaliigi pidamise (negatiivne ehk must loend) või lubada pidada ainult mõnda liiki (positiivne ehk valge loend), kusjuures kõige sagedamini kasutatav süsteem eksootiliste lemmikloomade pidamise reguleerimiseks on negatiivne loend; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et riiklikud normid, millega kehtestatakse piirangud eksootiliste lemmikloomade pidamisele, on liikmesriigiti väga erinevad ja mõnel juhul vastuolulised, mistõttu on liikmesriikidel äärmiselt raske rakendada selles küsimuses Euroopa tasandil ühtset poliitikat, ning lisaks esineb kehtivates eksootiliste lemmikloomadega seotud riiklikes õigusaktides lünki (13); arvestades, et õigussätted võivad kas keelata mõne loomaliigi pidamise (negatiivne ehk must loend) või lubada pidada ainult mõnda liiki (positiivne ehk valge loend), kusjuures kõige sagedamini kasutatav süsteem eksootiliste lemmikloomade pidamise reguleerimiseks on negatiivne loend;

| K. | arvestades, et praegune olukord põlistab olemasolevaid tõkkeid, killustab liidu ühtset turgu ning tekitab tõsiseid erinevusi nende liikmesriikide vahel, kelle õigusaktides on sätestatud positiivne loend, ja liikmesriikide vahel, kellel seda ei ole; arvestades, et isegi positiivsed loendid on liikmesriigiti erinevad, sealhulgas liikide loetlemise, erinevate kaitsetasemete või erinevuste tõttu riskihindamise läbiviimise viisis; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et praegune olukord põlistab olemasolevaid tõkkeid, killustab liidu ühtset turgu ning tekitab tõsiseid erinevusi nende liikmesriikide vahel, kelle õigusaktides on sätestatud positiivne loend, ja liikmesriikide vahel, kellel seda ei ole; arvestades, et isegi positiivsed loendid on liikmesriigiti erinevad, sealhulgas liikide loetlemise, erinevate kaitsetasemete või erinevuste tõttu riskihindamise läbiviimise viisis;

| L. | arvestades, et negatiivse loendi lähenemisviis on olemuselt reageeriv ja kõige vähem ennetav, kuna kõiki negatiivses loendis puuduvaid loomi on vaikimisi lubatud pidada, mis tähendab, et loend peab olema üsna pikk; arvestades, et praeguste suundumuste põhjal vahetuvad kaubeldavad liigid pidevalt, nii et negatiivseid loendeid tuleb korrapäraselt ajakohastada; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et negatiivse loendi lähenemisviis on olemuselt reageeriv ja kõige vähem ennetav, kuna kõiki negatiivses loendis puuduvaid loomi on vaikimisi lubatud pidada, mis tähendab, et loend peab olema üsna pikk; arvestades, et praeguste suundumuste põhjal vahetuvad kaubeldavad liigid pidevalt, nii et negatiivseid loendeid tuleb korrapäraselt ajakohastada;

| M. | arvestades, et teadlased on väljendanud muret, et invasiivsete võõrliikide määruses sisalduv ELi keelatud invasiivsete võõrliikide loetelu ei ole piisav, et käsitleda invasiivsete võõrliikide poolt ELi bioloogilisele mitmekesisusele tekitatava ohu ulatust; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et teadlased on väljendanud muret, et invasiivsete võõrliikide määruses sisalduv ELi keelatud invasiivsete võõrliikide loetelu ei ole piisav, et käsitleda invasiivsete võõrliikide poolt ELi bioloogilisele mitmekesisusele tekitatava ohu ulatust;

| N. | arvestades, et kogu ELi hõlmava lemmikloomadena peetavate loomade positiivse loendi puudumine kahjustab nii inimeste kui ka loomade heaolu ja tervist ning ohustab elurikkust; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kogu ELi hõlmava lemmikloomadena peetavate loomade positiivse loendi puudumine kahjustab nii inimeste kui ka loomade heaolu ja tervist ning ohustab elurikkust;

| O. | arvestades, et positiivse loendi tõhustamiseks ning nii lemmikloomade kui ka nende omanike heaolu parandamiseks oleks vaja piisavat teadlikkust lemmikloomade vastutustundlikust pidamisest; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et positiivse loendi tõhustamiseks ning nii lemmikloomade kui ka nende omanike heaolu parandamiseks oleks vaja piisavat teadlikkust lemmikloomade vastutustundlikust pidamisest;

| P. | arvestades, et 19 liikmesriiki on toetanud Küprose, Leedu, Luksemburgi ja Malta nimel esitatud seisukohta uue ELi õigusraamistiku kohta, mis käsitleb lemmikloomade pidamise ELi positiivset loendit, ja mis esitati põllumajanduse ja kalanduse nõukogu 24. mai 2022. aasta istungil; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 19 liikmesriiki on toetanud Küprose, Leedu, Luksemburgi ja Malta nimel esitatud seisukohta uue ELi õigusraamistiku kohta, mis käsitleb lemmikloomade pidamise ELi positiivset loendit, ja mis esitati põllumajanduse ja kalanduse nõukogu 24. mai 2022. aasta istungil;

| 1. | kordab, et esmatähtsaks tuleks pidada ennetamist kui kõige kulutõhusamat, humaansemat ja keskkonna seisukohast soovitavat meedet; toonitab, et EL peab kasutama võimalust rakendada oma poliitikas COVID-19 pandeemia käigus saadud kogemusi; rõhutab komisjoni olulist rolli terviseühtsuse põhimõtte koordineerimisel ja toetamisel ELis; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et kauplemine eksootiliste loomadega võib zoonooside võimaluse tõttu kujutada ohtu mitte ainult loomade heaolule, vaid ka inimeste tervisele, ning et seetõttu peab EL kehtestama sidusad õigusaktid, mis hoiaksid ära sellised võimalikud haigused, mis võivad põhjustada rahvatervise probleeme; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab meelde, et juba on ilmnenud, et eksootiliste looduslike liikidega kauplemine võib põhjustada bioloogilise mitmekesisuse vähenemist nii elupaigas, kust liik pärineb, kui ka kogu liidu ökosüsteemides; rõhutab, et Euroopa kaubanduspoliitika peab tagama, et lemmikloomadega kauplemise tavad ei ohustaks mets- ja eksootiliste loomade heaolu ega soodustaks bioloogilise mitmekesisuse vähenemist ning et selliste loomade pidamine lemmikloomadena ei seaks ohtu looma või tema omaniku heaolu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab muret asjaolu pärast, et liikmesriikides kehtivad mets- ja eksootiliste loomadega kauplemist ja nende pidamist reguleerivad normid on killustatud, ei ole järjepidevad ega hõlma sageli kogu loomastikku, puudutades peamiselt imetajaid ja jättes tähelepanuta suured linnurühmad, roomajad, kahepaiksed, putukad ja dekoratiivkalad, mis on praegu lemmikloomakaubanduses laialdaselt esindatud, ning on mures, et kui selliste liikide esindajad vabadusse lastakse, võib see kujutada ohtu kohalikele liikidele ja ökosüsteemidele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et õigusaktide vastuolulisus raskendab täpsete andmete kogumist; rõhutab, et ELi andmebaasides, mis on loodud selleks, et jälgida liikmesriikidesse suunduvat ja nende vahel toimuvat loomakaubandust, ei registreerita loomade päritolu, ning et CITESis käsitletakse üksnes suhteliselt väikest osa selle lisades loetletud loomaliikidest; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et mitu Euroopa riiki on juba kasutusele võtnud positiivsed loendid, mis põhinevad mitmesugustel kriteeriumidel, nagu loomade heaolu, keskkond, inimtervis, loomakasvatus- ja -pidamisnõuded ning ettevaatuspõhimõte; väljendab heameelt ka selle üle, et mitu muud liikmesriiki on positiivseid loendeid välja töötamas või viivad nende kohta läbi uuringuid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib kahetsusega, et ELi õiguse sätted ei ole praegu piisavad, et käsitleda loomade heaolu, rahvatervist ja ohutust ning invasiivsusriske, mis on seotud mets- ja eksootiliste loomadega kauplemise ja nende lemmikloomadena pidamisega; rõhutab, et ELi loomatervise määrus ei olnud mõeldud eksootiliste lemmikloomadega kauplemise reguleerimiseks, ning et lemmikloomadena peetavate ja kaubeldavate loomade heaolu ELi ühtsel turul ei reguleeri praegu ükski loomade heaolu käsitlev ELi õigusakt; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et positiivsed loendid on tavaliselt lühemad ja konkreetsemad, rajanevad ettevaatusprintsiibil ja annavad selge ülevaate sellest, milliseid liike on lubatud riigis pidada; juhib tähelepanu sellele, et positiivset loendit on palju lihtsam ajakohastada kui negatiivset, kuna kõigi loendisse mittekuuluvate liikide pidamine on põhimõtteliselt keelatud, mis aitab kaasa õigusaktide lihtsustamisele Euroopa tasandil ja vähendab halduskulusid; rõhutab, et positiivse loendi meetodi uurimine tõestab selle mõjusust mets- ja eksootiliste loomadega kauplemise vähendamisel ning üldsuse teadlikkuse suurendamisel (14); |
| --- | --- |

8.

| 9. | kaalub Euroopa positiivse loendi eeliseid, mis reguleeriks looduslike ja eksootiliste loomadega kauplemist ning piiraks nende pidamist lemmikloomadena, nagu nõuti petitsioonikomisjonile esitatud petitsioonides; võtab teadmiseks teatavate liikmesriikide üleskutse koostada kogu ELi hõlmav positiivne loend koos sobivate heaolutingimustega; kutsub sellega seoses komisjoni üles viima läbi mõjuhinnangu sellise loendi koostamise lisaväärtuse ja teostatavuse kohta, kasutades teaduslike kriteeriumide kogumit, et teha kindlaks, millised liigid sobivad lemmikloomadeks, ning hoolikalt analüüsides riiklikes positiivsetes loendites juba kasutatud kriteeriume, et määrata kindlaks neist kõige mõjusamad, mida võiks kasutada kogu ELi hõlmavas positiivses loendis, mis põhineb liikmesriikide parimatel tavadel ja kogemustel; kutsub komisjoni üles algatama uuringut, et analüüsida seda küsimust ELi looduslike liikidega kaubitsemise vastase tegevuskava range ja õigeaegse rakendamise kontekstis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et inimeste tervise ja keskkonna kaitsmiseks on äärmiselt oluline, et kõik liikmesriigid koostaksid ja rakendaksid viivitamata tulemuslikud tegevuskavad, et tegeleda liidu jaoks probleemsete, kõige invasiivsemate võõrliikidega, ja tagaks täielikult toimivate struktuuride loomise kooskõlas määrusega (EL) nr 1143/2014, et viia läbi piisavaid kontrolle, mille eesmärk on vältida invasiivsete võõrliikide tahtmatut ja tahtlikku liitu sissetoomist ja liidus levimist; |
| --- | --- |

10.

| 11. | võtab teadmiseks, et lemmikloomade pidamist ei reguleerita mitte ELi, vaid riiklikul tasandil, ning et mõned liikmesriigid on loomaliikide kohta kehtestanud positiivsed loendid; rõhutab, et rahvusvaheline looduslike liikidega kauplemine ja seda reguleerivad õigusaktid peaksid põhinema teaduslikel tõenditel; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on veendunud, et ebaseadusliku looduslike liikidega kauplemise ennetamist käsitleva ELi tegevuskava läbivaatamine peaks suurendama teadlikkust ebaseaduslikust kaubandusest, avaldama positiivset mõju loomade heaolule ning eksootilistele ja metsloomadele, keda võidakse ELis pidada lemmikloomadena; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et positiivsesse loendisse kantud loomad ei tohi endast kujutada konkreetset ohtu inimeste tervisele, neid peab olema lihtne pidada ja nad peavad elama tingimustes, mis austavad nende olulisi füsioloogilisi, etoloogilisi ja ökoloogilisi vajadusi; rõhutab, et ühtegi eksootilist ega metsloomaliiki ei tohiks loendisse kanda, kui on selgeid märke selle kohta, et nad põgenemise või loodusesse vabakslaskmise korral suudavad ellu jääda ja seetõttu seavad ohtu kohalikud ökosüsteemid, muutes sellega kohalike liikide toimetulekut ja muutudes pärast looduskeskkonda sattumist invasiivseteks liikideks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  ELT C 67, 8.2.2022, lk 25.

(2)  ELT C 294, 23.7.2021, lk 40.

(3)  ELT C 204, 13.6.2018, lk 136.

(4)  ELT C 224, 27.6.2018, lk 117.

(5)  EÜT L 61, 3.3.1997, lk 1.

(6)  ELT L 166, 19.6.2006, lk 1.

(7)  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

(8)  ELT L 317, 4.11.2014, lk 35.

(9)  ELT L 178, 28.6.2013, lk 1.

(10)  Briefing (ülevaade) „Coronavirus and the trade in wildlife“ (Koroonaviirus ja looduslike liikidega kauplemine), Euroopa Parlament, parlamendi uuringuteenuste peadirektoraat, 4. mai 2020.

(11)  WOAH, The „One Health“ Concept, 14. jaanuar 2013.

(12)  Euroopa Liidu Nõukogu, „Position paper on a new EU legislative framework for an EU Positive List for the keeping of companion animals on behalf of Cyprus, Lithuania, Luxembourg and Malta“ (Seisukoht Küprose, Leedu, Luksemburgi ja Malta nimel koostatud ELi uue õigusraamistiku kohta, mis käsitleb ELi positiivset loendit loomade pidamise kohta), 16. mai 2022.

(13)  Nagu nähtub uuringust „Analysis of national legislation related to the keeping and sale of exotic pets in Europe“ (Eksootiliste lemmikloomade pidamise ja müügiga seotud riiklike õigusaktide analüüs Euroopas), mille loomade heaolu eest seisev organisatsioon Eurogroup for Animals avaldas 2020. aasta juunis.

(14)  World Animal Protection, „Think positive – An overview of national and international Positive Lists“ (Mõelgem positiivselt – ülevaade riiklikest ja rahvusvahelistest positiivsetest loenditest), september 2020.

---

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/94 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/94

---

P9_TA(2022)0426

Inimõiguste olukord Egiptuses

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Egiptuses (2022/2962(RSP))

(2023/C 167/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Egiptuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Egiptuse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse välisasjade ja julgeolekupoliitika pressiesindaja avaldusi Egiptuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse välisasjade ja julgeolekupoliitika pressiesindaja avaldusi Egiptuse kohta,

| — | võttes arvesse ELi naabruspoliitikat ja 9. veebruari 2021. aasta ühisteatist „Uuendatud partnerlus lõunapoolsete naaberriikidega – Vahemere piirkonna uus tegevuskava“ (JOIN(2021)0002), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi naabruspoliitikat ja 9. veebruari 2021. aasta ühisteatist „Uuendatud partnerlus lõunapoolsete naaberriikidega – Vahemere piirkonna uus tegevuskava“ (JOIN(2021)0002),

| — | võttes arvesse 29. septembril 2022 toimunud ELi ja Egiptuse 13. parlamentidevahelist kohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. septembril 2022 toimunud ELi ja Egiptuse 13. parlamentidevahelist kohtumist,

| — | võttes arvesse 15. juunil 2022. aastal Kairos allkirjastatud ELi, Egiptuse ja Iisraeli vahelist vastastikuse mõistmise memorandumit koostöö kohta, mis on seotud maagaasi kaubanduse, transpordi ja ekspordiga Euroopa Liitu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. juunil 2022. aastal Kairos allkirjastatud ELi, Egiptuse ja Iisraeli vahelist vastastikuse mõistmise memorandumit koostöö kohta, mis on seotud maagaasi kaubanduse, transpordi ja ekspordiga Euroopa Liitu,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku pressiesindaja hiljutisimat avaldust Egiptuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku pressiesindaja hiljutisimat avaldust Egiptuse kohta,

| — | võttes arvesse Egiptuse inimõiguste 2019.–2020. aasta olukorra üldist ja korrapärast läbivaatamist ÜRO Inimõiguste Nõukogu poolt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Egiptuse inimõiguste 2019.–2020. aasta olukorra üldist ja korrapärast läbivaatamist ÜRO Inimõiguste Nõukogu poolt,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 8. novembri 2022. aasta avaldust, milles nõutakse Alaa Abdel Fattah’ viivitamatut vabastamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 8. novembri 2022. aasta avaldust, milles nõutakse Alaa Abdel Fattah’ viivitamatut vabastamist,

| — | võttes arvesse ELi suuniseid, mis käsitlevad surmanuhtlust, piinamist, väljendusvabadust, inimõiguste kaitsjaid, naiste- ja tütarlastevastast vägivalda ning LGBTI-inimeste õigusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suuniseid, mis käsitlevad surmanuhtlust, piinamist, väljendusvabadust, inimõiguste kaitsjaid, naiste- ja tütarlastevastast vägivalda ning LGBTI-inimeste õigusi,

| — | võttes arvesse ÜRO 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, lapse õiguste konventsiooni ja Araabia inimõiguste hartat, mille kõik on Egiptus ratifitseerinud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, lapse õiguste konventsiooni ja Araabia inimõiguste hartat, mille kõik on Egiptus ratifitseerinud,

| — | võttes arvesse Egiptuse põhiseadust, eriti selle artiklit 52 kõigi piinamisvormide keelustamise kohta, artiklit 73 kogunemisvabaduse kohta ja artiklit 93 rahvusvahelise inimõigustealase õiguse siduva laadi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Egiptuse põhiseadust, eriti selle artiklit 52 kõigi piinamisvormide keelustamise kohta, artiklit 73 kogunemisvabaduse kohta ja artiklit 93 rahvusvahelise inimõigustealase õiguse siduva laadi kohta,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Egiptuses Sharm El-Sheikhis toimus ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 27. istungjärk (COP27); arvestades, et selle rahvusvahelise ürituse tõttu sattusid tähelepanu alla repressioonid, mida Egiptuses kodanikuühiskonna rahumeelsete ja õiguspäraste seisukohavõttude korral rakendatakse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Egiptuses Sharm El-Sheikhis toimus ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 27. istungjärk (COP27); arvestades, et selle rahvusvahelise ürituse tõttu sattusid tähelepanu alla repressioonid, mida Egiptuses kodanikuühiskonna rahumeelsete ja õiguspäraste seisukohavõttude korral rakendatakse;

| B. | arvestades, et 2021. aastal hakkas Egiptus rakendama riiklikku inimõiguste strateegiat ja pidama riigisisest arutelu, mille ametlik eesmärk on parandada riigis inimõiguste austamist ja luua kaasavam poliitiline keskkond; arvestades, et 2022. aasta aprillis loodi Egiptuse presidendi armuandmiskomitee, mille raames peavad kodanikuühiskonna organisatsioonid uurima selliste vangide juhtumeid, kelle olukord ei vasta rahvusvahelistele inimõiguste standarditele; arvestades, et see komitee on jätnud varasemad ja praegused inimõiguste ränga rikkumise juhtumid tähelepanuta ning praeguseks, kui riikliku inimõiguste strateegia rakendamise ja Egiptuse-sisese arutelu algusest on möödunud aasta, ei ole suuri muutusi toimunud; arvestades, et Egiptuse ja Euroopa Liidu vahelisest assotsieerimislepingust tulenev poliitiliste küsimuste, inimõiguste ja demokraatia, rahvusvaheliste ja piirkondlike küsimuste allkomitee on raamistik, mille kaudu pooled saavad inimõiguste küsimusi arutada; arvestades, et allkomitee järgmine koosolek toimub 8. detsembril 2022 Kairos; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2021. aastal hakkas Egiptus rakendama riiklikku inimõiguste strateegiat ja pidama riigisisest arutelu, mille ametlik eesmärk on parandada riigis inimõiguste austamist ja luua kaasavam poliitiline keskkond; arvestades, et 2022. aasta aprillis loodi Egiptuse presidendi armuandmiskomitee, mille raames peavad kodanikuühiskonna organisatsioonid uurima selliste vangide juhtumeid, kelle olukord ei vasta rahvusvahelistele inimõiguste standarditele; arvestades, et see komitee on jätnud varasemad ja praegused inimõiguste ränga rikkumise juhtumid tähelepanuta ning praeguseks, kui riikliku inimõiguste strateegia rakendamise ja Egiptuse-sisese arutelu algusest on möödunud aasta, ei ole suuri muutusi toimunud; arvestades, et Egiptuse ja Euroopa Liidu vahelisest assotsieerimislepingust tulenev poliitiliste küsimuste, inimõiguste ja demokraatia, rahvusvaheliste ja piirkondlike küsimuste allkomitee on raamistik, mille kaudu pooled saavad inimõiguste küsimusi arutada; arvestades, et allkomitee järgmine koosolek toimub 8. detsembril 2022 Kairos;

| C. | arvestades, et enne COP27 toimumist ei muutnud Egiptus ühtegi asjakohast õigusakti, jättes ka muutmata õigusaktid, mis on seotud väljendus-, rahumeelse kogunemise, ühinemis- või meediavabadusega, kuigi kodanikuühiskonnale tegutsemisruumi andmine on ühine kohustus, mis on sätestatud ELi ja Egiptuse partnerlusprioriteetides ning Egiptuse põhiseaduses; arvestades, et alates 2017. aastast jõus olnud eriolukorda ei ole tühistatud; arvestades, et jätkuvad kollektiivsed kohtuprotsessid ja massiline kinnipidamine ning sõjaväekohtutes ja riikliku julgeoleku eriolukorra kohtutes jätkatakse kohtumõistmist kümnete tuhandete tsiviilelanike üle; arvestades, et 8. juulil 2021 väljendasid ÜRO rahumeelse kogunemise ja ühinemise vabaduse õiguse eriraportöör, inimõiguste kaitsjate olukorra eriraportöör ja terrorismivastases võitluses inimõiguste kaitse eriraportöör ühiselt muret järgmiste Egiptuse õigusaktide pärast: 2019. aastal vastu võetud valitsusväliste organisatsioonide seadus, 2018. aastal vastu võetud küber- ja infotehnoloogiakuritegude vastu võitlemise seadus, 2015. aastal vastu võetud terroriorganisatsioonide seadus ning 2013. aastal vastu võetud avalike kogunemiste ja rahumeelsete meeleavalduste seadus; arvestades, et Egiptuse õiguste ja vabaduste komisjoni andmetel pidas Egiptuse valitsus 1. oktoobrist kuni 14. novembrini 2022 kinni peaaegu 734 isikut 18 kubernerkonnast; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et enne COP27 toimumist ei muutnud Egiptus ühtegi asjakohast õigusakti, jättes ka muutmata õigusaktid, mis on seotud väljendus-, rahumeelse kogunemise, ühinemis- või meediavabadusega, kuigi kodanikuühiskonnale tegutsemisruumi andmine on ühine kohustus, mis on sätestatud ELi ja Egiptuse partnerlusprioriteetides ning Egiptuse põhiseaduses; arvestades, et alates 2017. aastast jõus olnud eriolukorda ei ole tühistatud; arvestades, et jätkuvad kollektiivsed kohtuprotsessid ja massiline kinnipidamine ning sõjaväekohtutes ja riikliku julgeoleku eriolukorra kohtutes jätkatakse kohtumõistmist kümnete tuhandete tsiviilelanike üle; arvestades, et 8. juulil 2021 väljendasid ÜRO rahumeelse kogunemise ja ühinemise vabaduse õiguse eriraportöör, inimõiguste kaitsjate olukorra eriraportöör ja terrorismivastases võitluses inimõiguste kaitse eriraportöör ühiselt muret järgmiste Egiptuse õigusaktide pärast: 2019. aastal vastu võetud valitsusväliste organisatsioonide seadus, 2018. aastal vastu võetud küber- ja infotehnoloogiakuritegude vastu võitlemise seadus, 2015. aastal vastu võetud terroriorganisatsioonide seadus ning 2013. aastal vastu võetud avalike kogunemiste ja rahumeelsete meeleavalduste seadus; arvestades, et Egiptuse õiguste ja vabaduste komisjoni andmetel pidas Egiptuse valitsus 1. oktoobrist kuni 14. novembrini 2022 kinni peaaegu 734 isikut 18 kubernerkonnast;

| D. | arvestades, et inimõiguste kaitsja Alaa Abdel Fattah, keda on alusetute süüdistuste alusel peaaegu kogu viimase aastakümne jooksul meelevaldselt kinni peetud, jättis 2022. aasta aprillis alustatud näljastreigi 2022. aasta novembris seetõttu pooleli, et teda söödeti sunniviisiliselt, kuna ta oleks oma vangikongis äärepealt surnud; arvestades, et ta lõpetas COP27 alguses ka vee joomise; arvestades, et Alaale ei ole ikka veel antud luba küsida Ühendkuningriigi ametnikelt konsulaarabi, ning arvestades, et advokaadil temaga kohtuda ei lubatud; arvestades, et rahvusvahelise surve tulemusel oli Alaa perekonnal varem luba teda aeg-ajalt vaatamas käia; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et inimõiguste kaitsja Alaa Abdel Fattah, keda on alusetute süüdistuste alusel peaaegu kogu viimase aastakümne jooksul meelevaldselt kinni peetud, jättis 2022. aasta aprillis alustatud näljastreigi 2022. aasta novembris seetõttu pooleli, et teda söödeti sunniviisiliselt, kuna ta oleks oma vangikongis äärepealt surnud; arvestades, et ta lõpetas COP27 alguses ka vee joomise; arvestades, et Alaale ei ole ikka veel antud luba küsida Ühendkuningriigi ametnikelt konsulaarabi, ning arvestades, et advokaadil temaga kohtuda ei lubatud; arvestades, et rahvusvahelise surve tulemusel oli Alaa perekonnal varem luba teda aeg-ajalt vaatamas käia;

| E. | arvestades, et Egiptuse valitsus võttis sõltumatutelt inimõiguslaste rühmadelt võimaluse COP27-l osaleda, sest valitsuse salajase kontrolli all oleva registreerimisprotsessi käigus filtreeriti välja Egiptuse valitsuse suhtes kriitilised rühmad, rahumeelse kogunemise vabadust väljaspool COP27 toimumiskohta piirati liiga palju ning välismaalt saabujatele viisa andmisega viivitati põhjendamatult kaua; arvestades, et tänu rahvusvaheliste organisatsioonide abile said osaleda ainult mõned üksikud sõltumatud inimõiguslaste rühmad ja inimõiguste kaitsja Sanaa Seif; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Egiptuse valitsus võttis sõltumatutelt inimõiguslaste rühmadelt võimaluse COP27-l osaleda, sest valitsuse salajase kontrolli all oleva registreerimisprotsessi käigus filtreeriti välja Egiptuse valitsuse suhtes kriitilised rühmad, rahumeelse kogunemise vabadust väljaspool COP27 toimumiskohta piirati liiga palju ning välismaalt saabujatele viisa andmisega viivitati põhjendamatult kaua; arvestades, et tänu rahvusvaheliste organisatsioonide abile said osaleda ainult mõned üksikud sõltumatud inimõiguslaste rühmad ja inimõiguste kaitsja Sanaa Seif;

| F. | arvestades, et endiselt toimub naiste õiguste kaitsjate, LGBTIQ+-inimeste ja kopti kristlaste õiguste kaitsjate ahistamine, hirmutamine, vahistamine ja kinnipidamine, mille näited on Patrick George Zaki juhtum, kelle suhtes kohaldatakse endiselt reisikeeldu ja kelle üle hakatakse riikliku eriolukorra kohtus õigust mõistma, sest ta kritiseeris valitsuse poliitikat kopti kristlaste suhtes, ning kahe sotsiaalmeedia mõjutajast naise – Haneen Hossami ja Mawada Al Adhami – juhtum, kellest ühele mõisteti 2020. aastal kolme- ja teisele kaheaastane vanglakaristus fabritseeritud moraaliteemaliste süüdistuste alusel, mis esitati nende TikToki tantsuvideote tõttu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et endiselt toimub naiste õiguste kaitsjate, LGBTIQ+-inimeste ja kopti kristlaste õiguste kaitsjate ahistamine, hirmutamine, vahistamine ja kinnipidamine, mille näited on Patrick George Zaki juhtum, kelle suhtes kohaldatakse endiselt reisikeeldu ja kelle üle hakatakse riikliku eriolukorra kohtus õigust mõistma, sest ta kritiseeris valitsuse poliitikat kopti kristlaste suhtes, ning kahe sotsiaalmeedia mõjutajast naise – Haneen Hossami ja Mawada Al Adhami – juhtum, kellest ühele mõisteti 2020. aastal kolme- ja teisele kaheaastane vanglakaristus fabritseeritud moraaliteemaliste süüdistuste alusel, mis esitati nende TikToki tantsuvideote tõttu;

| G. | arvestades, et 20. juunil 2022 toimunud ELi ja Egiptuse assotsiatsiooninõukogu üheksandal kohtumisel ning 19. juunil 2022 vastu võetud 2021.–2027. aasta partnerlusprioriteetides korrati, et mõlemad pooled kavatsevad kindlalt edendada demokraatiat, põhivabadusi ja inimõigusi, soolist võrdõiguslikkust ja võrdseid võimalusi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 20. juunil 2022 toimunud ELi ja Egiptuse assotsiatsiooninõukogu üheksandal kohtumisel ning 19. juunil 2022 vastu võetud 2021.–2027. aasta partnerlusprioriteetides korrati, et mõlemad pooled kavatsevad kindlalt edendada demokraatiat, põhivabadusi ja inimõigusi, soolist võrdõiguslikkust ja võrdseid võimalusi;

| H. | arvestades, et Egiptus on ELi pikaajaline strateegiline partner, kellega ELil on ühine eesmärk tagada Vahemere ja Lähis-Ida piirkondades stabiilsus, rahu ja heaolu, ning arvestades, et Egiptusel on piirkonna stabiilsuse tagamisel suur roll; arvestades, et EL on Egiptuse suurim majanduspartner ning peamine välisinvesteeringute allikas; arvestades, et 2022. aasta juunis võtsid EL ja Egiptus vastu partnerlusprioriteedid paljudes valdkondades, sealhulgas julgeolek, terrorismivastane võitlus ja kohtureform; arvestades, et Egiptus toetas ÜRO resolutsiooni, milles mõistetakse hukka Ukraina piirkondade annekteerimine Venemaa poolt, ning toetab endiselt ELi ja rahvusvahelise kogukonna püüet Venemaa Ukraina-vastane agressioonisõda lõpetada; arvestades, et Egiptus on allkirjastanud Egiptuse, ELi ja Iisraeli vahel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumi, mille eesmärk on Ukraina-vastase agressiooni tõttu gaasi importi Venemaalt vähendada; arvestades, et komisjon on eraldanud Egiptusele toiduainete ja vastupidavuse rahastamisvahendist 100 miljonit eurot, et aidata Egiptusel Ukraina-vastasest agressioonisõjast tuleneva toidupuudusega toime tulla; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Egiptus on ELi pikaajaline strateegiline partner, kellega ELil on ühine eesmärk tagada Vahemere ja Lähis-Ida piirkondades stabiilsus, rahu ja heaolu, ning arvestades, et Egiptusel on piirkonna stabiilsuse tagamisel suur roll; arvestades, et EL on Egiptuse suurim majanduspartner ning peamine välisinvesteeringute allikas; arvestades, et 2022. aasta juunis võtsid EL ja Egiptus vastu partnerlusprioriteedid paljudes valdkondades, sealhulgas julgeolek, terrorismivastane võitlus ja kohtureform; arvestades, et Egiptus toetas ÜRO resolutsiooni, milles mõistetakse hukka Ukraina piirkondade annekteerimine Venemaa poolt, ning toetab endiselt ELi ja rahvusvahelise kogukonna püüet Venemaa Ukraina-vastane agressioonisõda lõpetada; arvestades, et Egiptus on allkirjastanud Egiptuse, ELi ja Iisraeli vahel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumi, mille eesmärk on Ukraina-vastase agressiooni tõttu gaasi importi Venemaalt vähendada; arvestades, et komisjon on eraldanud Egiptusele toiduainete ja vastupidavuse rahastamisvahendist 100 miljonit eurot, et aidata Egiptusel Ukraina-vastasest agressioonisõjast tuleneva toidupuudusega toime tulla;

| 1. | mõistab karmilt hukka asjaolu, et Egiptuses puuduvad endiselt poliitilised põhiõigused ja -vabadused, kaasa arvatud seoses Sharm el Sheikhis korraldatud COP27ga; peab kahetsusväärseks, et COP27 ei toonud kaasa inimõiguste olukorra paranemist; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mõistab kõige karmimalt hukka Egiptuse kodanikuühiskonna esindajate tsenseerimise, ahistamise ja hirmutamise Egiptuse ametivõimude poolt, mis on leidnud aset isegi ÜRO rahvusvahelistes ruumides, ning COP27ga seotud uue vahistamiste ja kinnipidamiste laine; avaldab toetust Saksamaa valitsusele, kes esitas 13. novembril 2022 Egiptuse ametivõimude vastu kaebuse COP27 Saksamaa paviljonis viibinud osalejate ülemäärase julgeolekualase jälgimise pärast; taunib asjaolu, et sõltumatuid Egiptuse valitsusväliseid organisatsioone keelduti COP27-le ühekordselt registreerimast ning et ainult vähestel neist õnnestus üritusel osaleda ja sedagi vaid tänu asjaolule, et rahvusvahelised organisatsioonid andsid neile oma sissepääsuload; taunib asjaolu, et Egiptuse ametivõimud valisid välja kodanikuühiskonna organisatsioonid, kes ametivõime ei kritiseeri; rõhutab, et COP27-l oleks tulnud lubada õiguspäraste sidusrühmadena osaleda Siinai kohalikel kogukondadel ja valitsusvälistel organisatsioonidel, sest üritus toimus Siinail; mõistab hukka Egiptuse salaprotsessi, milles kasutatakse avalikustamata valikukriteeriume, et jätta kriitikat tegevad inimõigustega tegelevad valitsusvälised organisatsioonid kõrvale; nõuab tungivalt, et Egiptuse ametivõimud ei võtaks vastumeetmeid nende Egiptuse inimõiguste kaitsjate ega aktivistide suhtes, kes väljendasid COP27 ajal Egiptuse inimõiguste rikkumiste pärast avalikult muret; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mõistab kindlalt hukka asjaolu, et Egiptuses peetakse eelvangistuses endiselt meelevaldselt kinni kümneid tuhandeid meelsusvange, kellest paljusid viibivad õiglase kohtumõistmise või põhiõigusteta ebainimlikes tingimustes, mis on tõendust leidnud Egiptuse poliitilistes vanglates Wadi Natrounis ja Badris; märgib, et 2022. aasta aprillis vabastas presidendi armuandmiskomitee väikese osa Egiptuse poliitvangidest või andis neile armu, mille tulemusena vabanes meelevaldsest eelvangistusest 800–1 000 vangi; rõhutab, et sellest saadik on Egiptuse valitsusväliste organisatsioonide ja Amnesty Internationali andmetel meelevaldselt vahistatud ja kinni peetud 1 953 Egiptuse elanikku; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab tungivalt, et Egiptuse ametivõimud vabastaksid paljude teiste ebaõiglaselt kinnipeetavate seas viivitamata järgmised isikud: Mohamed „Oxygen“ Ibrahim, Mohamed Adel, Alaa Abdel Fattah ning Euroopa Advokatuuride ja Õigusliitude Nõukogu antava inimõiguste alase tegevuse auhinna 2020. aasta kolm laureaati – Ibrahim Metwally Hegazy, Mohamed El Baqer ja Hoda Abdelmoniem, samuti Ezzat Ghoneim, Ahmed Amasha, Abdel Moneim Aboul Fotouh, Mohamed El Kassas, Ziad Abu El Fadl, Aisha El Shater, Mohamed Abo Houraira, Manal Agrama, Marwa Arafa, Hala Fahmy, Safaa El Korbagy, Tawfik Ghanim, Seif Thabit, Safwan Thabit, Sherif al Rouby, Anas El-Beltagy, Ahmed Douma, Mohamed Adel Fahmy, Nermin Hussein, Haneen Hossam, Mawadda el-Adham, Ismail Iskandarani, Seif Fateen, Hisham Genena, Omar Mohammed Ali, Aymen Moussa, Omar el Hout, Ahmed Moussa Abd El Khaleq ja Ahmed Fayez; rõhutab, et need naised ja mehed on Egiptuse inimõiguste kaitsjad, ajakirjanikud, rahumeelsed aktivistid, poliitikud, sotsiaalmeedia naismõjutajad või ärimehed, kes keeldusid oma vara sõjaväele müümast; kutsub Egiptuse ametivõime üles tühistama Patrick George Zaki ja Mahinour Al Masry reisikeelu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab tungivalt, et Egiptuse ametivõimud vabastaksid viivitamata ja tingimusteta Briti-Egiptuse inimõiguste kaitsja ja rahumeelse aktivisti, Deutsche Welle ja Piirideta Reporterite auhinna laureaadi Alaa Abdel Fattah’, keda on peaaegu kogu viimase kümne aasta jooksul meelevaldselt kinni peetud alusetute süüdistuste alusel, mis on tingitud tema rahumeelsetest ja õiguspärastest nõudmistest suuremate õiguste ja vabaduste järele, ning kes ei ole kaugeltki üksikjuhtum, ning lubaksid tal viivitamata Ühendkuningriiki sõita; rõhutab, et nii Saksamaa liidukantsler Olaf Scholz kui ka Prantsusmaa president Emmanuel Macron on nõudnud tema vabastamist; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kordab, et mõistab piinamise laialdase kasutamise Egiptuse julgeolekuaparaadi poolt kõige karmimalt hukka; tuletab meelde, et Egiptuse 25. jaanuari 2011. aasta revolutsioon algas üldsuse protestidest politsei karistamatuse vastu, kui teiste hulgas piinati blogijat Khaled Saidi ja ta tapeti; nõuab tungivalt, et Egiptus teeks täielikku koostööd Itaalia ametivõimudega, kes uurivad Itaalia doktorandi Giulio Regeni mõrva, kelle julgeolekuametnikud 2016. aastal surnuks piinasid; kordab eelkõige oma üleskutset teatada kindral Tariq Sabirile, kolonel Athar Kamel Mohamed Ibrahimile, kolonel Uhsam Helmile ja major Magdi Ibrahim Abdelal Sharifile, et nende vastu on Itaalias algatatud kohtumenetlus; mõistab kõige karmimalt hukka majandusteadlase Ayman Hadhoudi surnuks piinamise, kes suri 5. märtsil 2022 vahi all olles pärast seda, kui julgeolekuametnikud olid ta majanduspoliitika kritiseerimise tõttu kaduma sundinud ja kinni pidanud, ning taunib teravalt asjaolu, et Egiptuse prokuratuur ei ole läbi viinud sõltumatut lahkamist ega usaldusväärset uurimist; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab tungivalt, et Egiptus vabastaks kõik 21 ajakirjanikku, kes on praegu vanglas oma töö tegemise eest, nagu on dokumenteerinud Piirideta Reporterid ja ajakirjanike kaitse komitee; rõhutab kõigi egiptlaste õigust pääseda juurde teabele, ilma et nende valitsus seda tsenseeriks; võtab teadmiseks COP27 konverentsi alguses surve all vastu võetud otsuse võimaldada pääs mõnedele inimõigustega tegelevate valitsusväliste organisatsioonide ja sõltumatute ajalehtede, nagu Medium, Mada Masr ja Human Rights Watch veebisaitidele; rõhutab siiski, et sellised veebisaidid peaksid jääma egiptlastele juurdepääsetavaks alatiseks ka pärast konverentsi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab seetõttu tungivalt, et Egiptuse ametivõimud vabastaksid kõik 2022. aasta novembris kinni peetavad ajakirjanikud: Khaled Abdelwahab Radwan, Ahmed Fayez, Alaa Abdelfattah, Ismail Alexandrani, Mohamed Ibrahim (tuntud ka kui Mohamed Oxygen), Ahmed Allaam, Hamdi al-Zaeem, Tawfik Ghanem, Rabie al-Sheikh, Adallah Shusha, Khaled Sahloob, Bahaa al-Din Ibrahim Nemat Allah, Hisham Abdel Aziz, Mohamed Said Fahmy, Badr Mohamed Badr, Raouf Ebeid, Mostafa Saad, Mohamed Mostafa Moussa, Mahmoud Saad Diab ja Amr Shnin; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub Egiptuse ametivõime üles lõpetama diskrimineerimine ja tagama kõigi Egiptuse kodanike tegeliku võrdsuse seaduse ees ja praktikas, nagu on sätestatud põhiseaduses, olenemata nende usust või veendumustest; juhib tähelepanu vähemuste, nagu kopti vähemuse ja bahá’í usu järgijate pikaajalisele diskrimineerimisele; kutsub Egiptust üles vaatama läbi jumalateotust käsitlevad seadused, et tagada südametunnistusevabaduse ja usuvähemuste õiguste kaitse; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab tungivalt, et Egiptus järgiks ühinemisvabaduse rahvusvahelisi alusstandardeid ja tunnistaks kehtetuks oma repressiivse valitsusväliste organisatsioonide seaduse 149/2019, millega allutatakse kogu tegevus valitsuse kontrollile; jagab ÜRO inimõiguste ekspertide väljendatud muret Egiptuse õiguslike vahendite pärast, mis võimaldavad ühinemisvabadust, väljendus- ja ajakirjandusvabadust ning rahumeelse kogunemise õigust terrorismivastase võitluse ettekäändel piirata; nõuab tungivalt, et Egiptus muudaks ka 2018. aasta küber- ja infotehnoloogiakuritegude vastu võitlemise seadust, 2015. aasta terroriorganisatsioonide seadust ning 2013. aasta avalike kogunemiste ja rahumeelsete meeleavalduste seadust või tunnistaks need kehtetuks; kutsub Egiptuse ametivõime taas üles lõpetama välisrahastamise juhtumina tuntud kohtuasja 173/2011 käsitlemise ning tühistama kõik inimõigustega tegelevate valitsusväliste organisatsioonide 31 töötaja suhtes kohaldatavad reisikeelud ja nende varade külmutamise; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub Egiptuse ametivõime üles kiirendama naistevastase vägivalla ja eelkõige aumõrvade vastase tervikliku seaduse vastuvõtmist; kutsub Egiptuse ametivõime üles taaskinnitama oma vastuseisu naiste suguelundite moonutamisele ja võtma tegelikult vastutusele isikud, kes seda tava jätkavad; soovitab Egiptuse ametivõimudel tugevdada koostööd ELiga, et leida uusi viise naiste paremaks kaitsmiseks seksuaalse kuritarvitamise ja soolise vägivalla eest; mõistab soopõhised mõrvad kõige karmimalt hukka; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub Egiptuse ametivõime üles lõpetama täiskasvanute vastastikusel nõusolekul põhinevate seksuaalsuhete, sealhulgas samasooliste inimeste suhete või sooväljendusel põhinevate suhete eest vahistamise ja süüdistuse esitamise ning viivitamata vabastama LGBTIQ+-inimesed, keda endiselt meelevaldselt ja sageli ebainimlikes tingimustes kinni peetakse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | väljendab heameelt hiljutiste õiguslike muudatuste üle, mida Egiptus on teinud lapstööjõu kasutamise ja lastega sõlmitud abielude valdkonnas; kutsub Egiptuse ametivõime siiski üles veelgi tugevdama lapsega sõlmitud abielu käsitleva seaduse rakendamist ja tugevdama koolisüsteeme ning riiklikke lastekaitseteenistusi, mis ennetavad laste väärkohtlemist ja reageerivad sellele, et lapsi selle eest paremini kaitsta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab tungivalt, et Egiptus kaotaks surmanuhtluse ja kuulutaks selle kohaldamisele viivitamata moratooriumi; mõistab hukka asjaolu, et Egiptus on tõusnud viimase aastakümne jooksul üheks maailma suurimaks surmanuhtluse täideviijaks, hukates isegi alaealisi õigusrikkujaid; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kordab oma üleskutset kõigile ELi liikmesriikidele ja ELi delegatsioonile viibida Egiptuse ja välismaiste inimõiguste kaitsjate, ajakirjanike ja ametiühingutegelaste kohtuprotsesside juures ning neid kinnipidamisasutustes vaatamas käia; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid toetaksid ÜRO Inimõiguste Nõukogus Egiptuses toime pandavate ränkade inimõiguste rikkumiste järelevalve ja aruandluse mehhanismi loomist; tuletab meelde, et EL peaks lisama inimõigustealased probleemid kõikidesse Egiptuse ametnikega, sealhulgas ELi-Egiptuse assotsiatsiooninõukoguga peetavatesse kõrgetasemelistesse dialoogidesse; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles rõhutama demokraatliku arengu ja majanduskasvu omavahelist seotust; kutsub ÜROd üles, et ta kehtestaks tulevastel ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsidel ja sarnastel ÜRO konverentsidel vastuvõtvatele riikidele kodanikuühiskonna juurdepääsu ja sõnavabaduse kriteeriumid; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kordab oma nõudmist vaadata ELi suhted Egiptusega põhjalikult ja laiaulatuslikult läbi, pidades silmas väga piiratud edusamme Egiptuse inimõiguste olukorras ja teisitimõtlejate mahasurumist, vaatamata Euroopa partnerite jätkuvale toetusele; nõuab tungivalt, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja võtaks kindla avaliku seisukoha selle kohta, et Egiptus peab selleks, et ELi ja Egiptuse suhted ja koostöö paraneksid, vabastama poliitvangid, saavutama inimõiguste valdkonnas konkreetset edu, tegema lõpu piinamisele ja piinamisjuhtumeid uurima ning loobuma vägivaldse eelvangistuse ja reisikeeldude ulatuslikust kasutamisest, et suruda maha tegelik või arvatav teisitimõtlemine; kordab oma üleskutset ELi liikmesriikidele kaaluda sihipäraste sanktsioonide kehtestamist nende suhtes, kellel on Egiptuses toimunud jõhkrate repressioonide eest kõige suurem vastutus; nõuab, et kõik ELi, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga ning Euroopa Investeerimispanga poolt Egiptusele antava rahalise toetuse ja koolituse vormid oleksid läbipaistvamad; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab tungivalt, et kõik ELi liikmesriigid järgiksid täielikult ELi Nõukogu 21. augusti 2013. aasta järeldusi, milles kuulutatakse välja selliste siserepressioonideks kasutatavate seadmete, kaasa arvatud teisitimõtlejate jälgimiseks kasutatava jälgimistehnoloogia ekspordilitsentside peatamine; |
| --- | --- |

18.

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Egiptuse Araabia Vabariigi valitsusele. |
| --- | --- |

19.

---

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/99 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/99

---

P9_TA(2022)0427

Inimõiguste olukord seoses FIFA maailmameistrivõistlustega Kataris

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta seoses FIFA maailmameistrivõistlustega Kataris (2022/2948(RSP))

(2023/C 167/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu 20. juuni 2022. aasta järeldusi, mis käsitlevad strateegilist partnerlust Pärsia lahe piirkonnaga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. juuni 2022. aasta järeldusi, mis käsitlevad strateegilist partnerlust Pärsia lahe piirkonnaga,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni 18. mai 2022. aasta ühisteatist strateegilise partnerluse kohta Pärsia lahe piirkonnaga (JOIN(2022)0013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni 18. mai 2022. aasta ühisteatist strateegilise partnerluse kohta Pärsia lahe piirkonnaga (JOIN(2022)0013),

| — | võttes arvesse 12. septembril 2022. aastal Brüsselis peetud ELi ja Katari inimõigustealase dialoogi 4. vooru, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. septembril 2022. aastal Brüsselis peetud ELi ja Katari inimõigustealase dialoogi 4. vooru,

| — | võttes arvesse 7. märtsi 2018. aasta koostöökorda ELi ja Katari vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. märtsi 2018. aasta koostöökorda ELi ja Katari vahel,

| — | võttes arvesse 18. detsembri 1990. aasta ÜRO rahvusvahelist konventsiooni kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. detsembri 1990. aasta ÜRO rahvusvahelist konventsiooni kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse kohta,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Jalgpalliliidu (FIFA) 2. detsembri 2010. aasta teadaannet, et 2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused korraldatakse Kataris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Jalgpalliliidu (FIFA) 2. detsembri 2010. aasta teadaannet, et 2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused korraldatakse Kataris,

| — | võttes arvesse Katari valitsuse 2020. aastal vastu võetud seadusi nr 17, 18 ja 19 liikumisvabaduse ja võõrtöötajate miinimumpalga kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Katari valitsuse 2020. aastal vastu võetud seadusi nr 17, 18 ja 19 liikumisvabaduse ja võõrtöötajate miinimumpalga kohta,

| — | võttes arvesse organisatsiooni Human Rights Watch 24. oktoobril 2022. aastal avaldatud aruannet „Katar: julgeolekujõud vahistavad ja väärkohtlevad LGBT-inimesi“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse organisatsiooni Human Rights Watch 24. oktoobril 2022. aastal avaldatud aruannet „Katar: julgeolekujõud vahistavad ja väärkohtlevad LGBT-inimesi“,

| — | võttes arvesse Katari karistusseadustiku artiklit 285 ja 2002. aasta seadust nr 17 kogukonna kaitse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Katari karistusseadustiku artiklit 285 ja 2002. aasta seadust nr 17 kogukonna kaitse kohta;

| — | võttes arvesse ÜRO 1984. aasta piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1984. aasta piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni,

| — | võttes arvesse ELi suuniseid surmanuhtluse küsimuses, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suuniseid surmanuhtluse küsimuses,

| — | võttes arvesse 31. oktoobri 2022. aasta eduaruannet Katari valitsuse ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tehnilise koostöö programmi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 31. oktoobri 2022. aasta eduaruannet Katari valitsuse ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tehnilise koostöö programmi kohta,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille Katar ratifitseeris 21. mail 2018. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille Katar ratifitseeris 21. mail 2018. aastal,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Katari kohta, eelkõige 21. novembri 2013. aasta resolutsiooni Katari kohta: võõrtöötajate olukord (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Katari kohta, eelkõige 21. novembri 2013. aasta resolutsiooni Katari kohta: võõrtöötajate olukord (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Katar on oma piirkonnas esimene riik, mis korraldab FIFA maailmameistrivõistluseid; arvestades, et FIFA andis 2010. aastal Katarile maailmameistrivõistluste korraldamisõiguse, ilma et täidetud oleks inimõigustealane ja keskkonnaalane hoolsuskohustus ja kehtestatud võõrtöötajate kaitse tingimused; arvestades, et Katar võitis FIFA maailmameistrivõistluste korraldamise pakkumismenetluse olukorras, kus esitati altkäemaksu- ja korruptsiooni kasutamise kohta usaldusväärseid väiteid, mille põhjal alustati eeluurimist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Katar on oma piirkonnas esimene riik, mis korraldab FIFA maailmameistrivõistluseid; arvestades, et FIFA andis 2010. aastal Katarile maailmameistrivõistluste korraldamisõiguse, ilma et täidetud oleks inimõigustealane ja keskkonnaalane hoolsuskohustus ja kehtestatud võõrtöötajate kaitse tingimused; arvestades, et Katar võitis FIFA maailmameistrivõistluste korraldamise pakkumismenetluse olukorras, kus esitati altkäemaksu- ja korruptsiooni kasutamise kohta usaldusväärseid väiteid, mille põhjal alustati eeluurimist;

| B. | arvestades, et Kataris on hinnanguliselt üle 2 miljoni välismaalase, kes moodustavad ligi 94 % riigi tööjõust; arvestades, et välismaalased töötavad peamiselt ehitus-, teenindus- ja majapidamistööde sektoris; arvestades, et teadete kohaselt on nendes sektorites rikutud töötajate õigusi; arvestades, et nende näitajatega on Kataris maailma suurim võõrtöötajate arv kohaliku elanikkonnaga võrreldes; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Kataris on hinnanguliselt üle 2 miljoni välismaalase, kes moodustavad ligi 94 % riigi tööjõust; arvestades, et välismaalased töötavad peamiselt ehitus-, teenindus- ja majapidamistööde sektoris; arvestades, et teadete kohaselt on nendes sektorites rikutud töötajate õigusi; arvestades, et nende näitajatega on Kataris maailma suurim võõrtöötajate arv kohaliku elanikkonnaga võrreldes;

| C. | arvestades, et paljud töötajad olid Kataris töötamiseks sunnitud võlgu võtma, sest värbamisega tegelevad ettevõtjad nõudsid neilt ebaseaduslikke tasusid, nende töötasud jäeti maksmata ning nad pidid töötama äärmuslikus kuumuses kurnavates töötingimustes, mis tekitasid ohu jääda haigeks, saada vigastusi ja surma; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et paljud töötajad olid Kataris töötamiseks sunnitud võlgu võtma, sest värbamisega tegelevad ettevõtjad nõudsid neilt ebaseaduslikke tasusid, nende töötasud jäeti maksmata ning nad pidid töötama äärmuslikus kuumuses kurnavates töötingimustes, mis tekitasid ohu jääda haigeks, saada vigastusi ja surma;

| D. | arvestades, et Kataris toimuvate maailmameistrivõistlustega seotud ehitustöödel hukkus väidetavalt tuhandeid võõrtöötajaid ja palju rohkem sai vigastada; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Kataris toimuvate maailmameistrivõistlustega seotud ehitustöödel hukkus väidetavalt tuhandeid võõrtöötajaid ja palju rohkem sai vigastada;

| E. | arvestades, et ILO andmetel on mõned Euroopa ettevõtjad keeldunud osalemast ühiskomiteedes, mille eesmärk on tuua kokku juhtkond ja töötajate esindajad, et arutada, ennetada ja lahendada tööalaseid konflikte; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ILO andmetel on mõned Euroopa ettevõtjad keeldunud osalemast ühiskomiteedes, mille eesmärk on tuua kokku juhtkond ja töötajate esindajad, et arutada, ennetada ja lahendada tööalaseid konflikte;

| F. | arvestades, et enne Kataris ellu viidud reforme esitas Rahvusvaheline Ametiühingute Konföderatsioon (ITUC) 2014. aastal Rahvusvahelisele Tööorganisatsioonile (ILO) Katari vastu kaebuse 1930. aasta sunniviisilise töö konventsiooni ja 1947. aasta töötingimuste järelevalve konventsiooni rikkumise kohta; arvestades, et ITUCi andmetel on Katari seadused muutunud ja riik teeb nende rakendamisel jätkuvalt edusamme; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et enne Kataris ellu viidud reforme esitas Rahvusvaheline Ametiühingute Konföderatsioon (ITUC) 2014. aastal Rahvusvahelisele Tööorganisatsioonile (ILO) Katari vastu kaebuse 1930. aasta sunniviisilise töö konventsiooni ja 1947. aasta töötingimuste järelevalve konventsiooni rikkumise kohta; arvestades, et ITUCi andmetel on Katari seadused muutunud ja riik teeb nende rakendamisel jätkuvalt edusamme;

| G. | arvestades, et Katar on esimene Pärsia lahe koostöönõukogu riik, kus asub ILO projektibüroo; arvestades, et Katar on sõlminud palju partnerlusi ILO, ÜRO organisatsioonide ja ELi liikmesriikidega, näiteks vastastikuse mõistmise memorandumi 2020. aasta jaanuaris Rootsiga ja 2022. aasta märtsis Prantsusmaaga, et parandada töötajate õigusi; arvestades, et ILO on täheldanud FIFA 2022. aasta meistrivõistlustele eelnenud viie aasta jooksul reaalseid edusamme töörände haldamisel, tööõiguse täitmise tagamisel ja õiguskaitse kättesaadavusel ning töötajate sõnaõiguse ja sotsiaaldialoogi tugevdamisel; arvestades, et ILO andmetel ei ole võõrtöötajatel endiselt seadusega lubatud ametiühingutega liituda ja neid moodustada; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Katar on esimene Pärsia lahe koostöönõukogu riik, kus asub ILO projektibüroo; arvestades, et Katar on sõlminud palju partnerlusi ILO, ÜRO organisatsioonide ja ELi liikmesriikidega, näiteks vastastikuse mõistmise memorandumi 2020. aasta jaanuaris Rootsiga ja 2022. aasta märtsis Prantsusmaaga, et parandada töötajate õigusi; arvestades, et ILO on täheldanud FIFA 2022. aasta meistrivõistlustele eelnenud viie aasta jooksul reaalseid edusamme töörände haldamisel, tööõiguse täitmise tagamisel ja õiguskaitse kättesaadavusel ning töötajate sõnaõiguse ja sotsiaaldialoogi tugevdamisel; arvestades, et ILO andmetel ei ole võõrtöötajatel endiselt seadusega lubatud ametiühingutega liituda ja neid moodustada;

| H. | arvestades, et Katari töötajad pidid varem töö vahetamiseks või riigist lahkumiseks oma tööandjatelt loa saama; arvestades, et need nõuded olid kafala sponsorlussüsteemi kõige problemaatilisemad tunnusjooned, kuna muutsid töötajad oma tööandjatest liiga sõltuvaks ning lõid seega võimalusi ärakasutamiseks ja sunniviisiliseks tööks; arvestades, et kahe aasta jooksul pärast nende reformide ellu viimist on tööministeerium muudatuste tulemusena kiitnud heaks umbes 420 000 võõrtöötaja töökoha vahetamise taotlused; arvestades siiski, et paljud töötajad seisavad töölt lahkumisel ja uuele töökohale üleminekul endiselt silmitsi takistustega, näiteks tööandjate kättemaksuga; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Katari töötajad pidid varem töö vahetamiseks või riigist lahkumiseks oma tööandjatelt loa saama; arvestades, et need nõuded olid kafala sponsorlussüsteemi kõige problemaatilisemad tunnusjooned, kuna muutsid töötajad oma tööandjatest liiga sõltuvaks ning lõid seega võimalusi ärakasutamiseks ja sunniviisiliseks tööks; arvestades, et kahe aasta jooksul pärast nende reformide ellu viimist on tööministeerium muudatuste tulemusena kiitnud heaks umbes 420 000 võõrtöötaja töökoha vahetamise taotlused; arvestades siiski, et paljud töötajad seisavad töölt lahkumisel ja uuele töökohale üleminekul endiselt silmitsi takistustega, näiteks tööandjate kättemaksuga;

| I. | arvestades, et 2021. aasta märtsis sai Katarist esimene riik Pärsia lahe piirkonnas, kus võeti vastu mittediskrimineeriv miinimumpalk, mida kohaldatakse kõigi kodakondsusega töötajate suhtes kõigis sektorites, sealhulgas majapidamistööde puhul; arvestades, et alates uue õigusakti kehtestamisest on ILO andmetel 13 %-l kogu tööjõust (280 000 inimest) tõusnud palgad uuele miinimumkünnisele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 2021. aasta märtsis sai Katarist esimene riik Pärsia lahe piirkonnas, kus võeti vastu mittediskrimineeriv miinimumpalk, mida kohaldatakse kõigi kodakondsusega töötajate suhtes kõigis sektorites, sealhulgas majapidamistööde puhul; arvestades, et alates uue õigusakti kehtestamisest on ILO andmetel 13 %-l kogu tööjõust (280 000 inimest) tõusnud palgad uuele miinimumkünnisele;

| J. | arvestades, et uued õigusaktid tagavad töötajatele Kataris parema kaitse kuumastressi eest; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et uued õigusaktid tagavad töötajatele Kataris parema kaitse kuumastressi eest;

| K. | arvestades, et Katar on võtnud meetmeid, et parandada töötajate juurdepääsu õigusemõistmisele, luues töötajatele kaebuste esitamiseks uue veebiplatvormi ja vaidluste lahendamiseks uued töökohtud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Katar on võtnud meetmeid, et parandada töötajate juurdepääsu õigusemõistmisele, luues töötajatele kaebuste esitamiseks uue veebiplatvormi ja vaidluste lahendamiseks uued töökohtud;

| L. | arvestades siiski, et väidetavalt on Kataris ja teistes Pärsia lahe koostöönõukogu riikides endiselt kasutusel mõned võõrtöötajatega seotud diskrimineerivad tavad, nagu töötasu meelevaldne vähendamine ja maksmata jätmine ning reisidokumentide kinnipidamine; |
| --- | --- |

L.

arvestades siiski, et väidetavalt on Kataris ja teistes Pärsia lahe koostöönõukogu riikides endiselt kasutusel mõned võõrtöötajatega seotud diskrimineerivad tavad, nagu töötasu meelevaldne vähendamine ja maksmata jätmine ning reisidokumentide kinnipidamine;

| M. | arvestades, et Katari karistusseadustiku artikli 285 kohaselt on abieluväline seks, sealhulgas samasooliste seksuaalsuhted karistatavad kuni seitsmeaastase vangistusega; arvestades, et LGBTQ+ inimeste meelevaldsed vahistamised põhinevad väidetavalt 2002. aastal vastu võetud seadusel nr 17 kogukonna kaitse kohta, mis organisatsiooni Human Rights Watch andmetel võimaldab süüdistust esitamata või kohtumenetluseta inimesi kuni kuus kuud eelvangistuses kinni pidada, kui on põhjendatud alus arvata, et kahtlustatav on toime pannud kuriteo, sealhulgas eksinud avaliku kõlbluse vastu, millega sageli kaasneb LGBTQ+ inimeste väärkohtlemine; arvestades, et Katari FIFA maailmameistrivõistluste saadik esines avalikkuses homofoobsete avaldustega; arvestades, et seitse jalgpalliliitu, sealhulgas Euroopas, otsustasid, et nende mängijad võivad kanda vikerkaarevärvides käepaela „OneLove“; arvestades, et FIFA otsustas siiski, et mängijatele võib käepaela kandmise eest, mis väidetavalt on poliitiline avaldus, määrata kollase kaardi või nad mängust eemaldada; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Katari karistusseadustiku artikli 285 kohaselt on abieluväline seks, sealhulgas samasooliste seksuaalsuhted karistatavad kuni seitsmeaastase vangistusega; arvestades, et LGBTQ+ inimeste meelevaldsed vahistamised põhinevad väidetavalt 2002. aastal vastu võetud seadusel nr 17 kogukonna kaitse kohta, mis organisatsiooni Human Rights Watch andmetel võimaldab süüdistust esitamata või kohtumenetluseta inimesi kuni kuus kuud eelvangistuses kinni pidada, kui on põhjendatud alus arvata, et kahtlustatav on toime pannud kuriteo, sealhulgas eksinud avaliku kõlbluse vastu, millega sageli kaasneb LGBTQ+ inimeste väärkohtlemine; arvestades, et Katari FIFA maailmameistrivõistluste saadik esines avalikkuses homofoobsete avaldustega; arvestades, et seitse jalgpalliliitu, sealhulgas Euroopas, otsustasid, et nende mängijad võivad kanda vikerkaarevärvides käepaela „OneLove“; arvestades, et FIFA otsustas siiski, et mängijatele võib käepaela kandmise eest, mis väidetavalt on poliitiline avaldus, määrata kollase kaardi või nad mängust eemaldada;

| N. | arvestades, et 2016. aastal kirjutas FIFA alla ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetele, mille alusel on FIFA kohustatud hoiduma inimõigustesse sekkumisest ja heastama inimõiguste valdkonnas oma tegevuse kahjuliku mõju; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 2016. aastal kirjutas FIFA alla ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetele, mille alusel on FIFA kohustatud hoiduma inimõigustesse sekkumisest ja heastama inimõiguste valdkonnas oma tegevuse kahjuliku mõju;

| O. | arvestades, et ajal, mil nii Euroopas kui ka Pärsia lahe piirkonnas valitsevad ebakindlus ja reeglitel põhinevat rahvusvahelist korda ohustavad märkimisväärsed probleemid, ning olukorras, kus maailm seisab silmitsi Venemaa Ukraina-vastase agressiooni ja COVID-19 pandeemia tagajärgedega ning rohe- ja digipöörde pakilise vajadusega, on ELil palju võita tugevamast ja strateegilisemast partnerlusest Pärsia lahe koostöönõukogu ja selle liikmesriikidega, sealhulgas Katariga; arvestades, et 2021. aastal taastati diplomaatilised suhted Katari ja Saudi Araabia, Araabia Ühendemiraatide, Bahreini ja Egiptuse vahel; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ajal, mil nii Euroopas kui ka Pärsia lahe piirkonnas valitsevad ebakindlus ja reeglitel põhinevat rahvusvahelist korda ohustavad märkimisväärsed probleemid, ning olukorras, kus maailm seisab silmitsi Venemaa Ukraina-vastase agressiooni ja COVID-19 pandeemia tagajärgedega ning rohe- ja digipöörde pakilise vajadusega, on ELil palju võita tugevamast ja strateegilisemast partnerlusest Pärsia lahe koostöönõukogu ja selle liikmesriikidega, sealhulgas Katariga; arvestades, et 2021. aastal taastati diplomaatilised suhted Katari ja Saudi Araabia, Araabia Ühendemiraatide, Bahreini ja Egiptuse vahel;

| P. | arvestades, et 2018. aastal allkirjastatud ELi ja Katari koostöökorraga luuakse raamistik poliitilisteks ja valdkondlikeks konsultatsioonideks vastastikust huvi pakkuvates valdkondades; arvestades, et Katar on ELi tähtis partner ning ELi ja Katari suhted hõlmavad paljusid tähtsaid valdkondi; arvestades, et Kataril on oluline roll Euroopa energiajulgeoleku strateegia rakendamisel; arvestades, et ELi ja Katari koostöö on märkimisväärselt tihenenud ja selle tulemusel avati 2022. aastal Dohas ELi delegatsioon; arvestades, et Katar toetas 2022. aasta veebruaris ÜRO Peaassamblee resolutsiooni, milles nõuti, et Venemaa lahkuks Ukrainast, ning hääletas resolutsioonide poolt, milles mõistetakse hukka Venemaa sissetung Ukrainasse; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 2018. aastal allkirjastatud ELi ja Katari koostöökorraga luuakse raamistik poliitilisteks ja valdkondlikeks konsultatsioonideks vastastikust huvi pakkuvates valdkondades; arvestades, et Katar on ELi tähtis partner ning ELi ja Katari suhted hõlmavad paljusid tähtsaid valdkondi; arvestades, et Kataril on oluline roll Euroopa energiajulgeoleku strateegia rakendamisel; arvestades, et ELi ja Katari koostöö on märkimisväärselt tihenenud ja selle tulemusel avati 2022. aastal Dohas ELi delegatsioon; arvestades, et Katar toetas 2022. aasta veebruaris ÜRO Peaassamblee resolutsiooni, milles nõuti, et Venemaa lahkuks Ukrainast, ning hääletas resolutsioonide poolt, milles mõistetakse hukka Venemaa sissetung Ukrainasse;

| Q. | arvestades, et 12. septembril 2022 toimus ELi ja Katari neljas inimõigusdialoog; arvestades, et inimõigusdialoog on oluline võimalus edendada inimõigusi; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 12. septembril 2022 toimus ELi ja Katari neljas inimõigusdialoog; arvestades, et inimõigusdialoog on oluline võimalus edendada inimõigusi;

| 1. | peab kahetsusväärseks, et maailmameistrivõistluste ettevalmistamisel hukkus ja sai vigastada tuhandeid võõrtöötajaid; avaldab kaastunnet nende töötajate perekondadele ja nõuab vastutusele võtmist; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab tungivalt, et Katar rakendaks täielikult oma uusi õigusakte, mis kaitsevad töötajate õigusi, ja kaotaks kafala sponsorlussüsteemi ülejäänud osad, näiteks töötajate põgenemise eest määratavad karistused; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et EL on võtnud kohustuse toetada suhetes Katariga inimõigusi, sealhulgas käsitleda FIFA maailmameistrivõistluste raames tõstatatud küsimusi; tunneb muret teadete pärast, et sadade tuhandete võõrtöötajate suhtes kohaldatakse Kataris endiselt diskrimineerivaid seadusi ja nad puutuvad kokku diskrimineerivate tavadega; peab kahetsusväärseks, et 2010. aastal Katarile FIFA maailmameistrivõistluste korraldamise õiguse andmine ei olnud läbipaistev, samuti ei koostatud vastutustundlikku riskihindamist; tuletab meelde oma pikaajalist seisukohta, et korruptsioon FIFAs on lokkav, süsteemne ja sügavalt juurdunud, ning usub jätkuvalt, et organisatsioon on vaatamata reformipüüetele (nt inimõigusalaste nõuete kehtestamine) tõsiselt kahjustanud jalgpalli mainet ja usaldusväärsust kogu maailmas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab tungivalt, et riigiasutused, spordiliidud ja -organisatsioonid järgiksid suurte spordiürituste võõrustajastaatuse andmisel ning sponsorite valikul inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi universaalseid väärtusi; palub sellega seoses kehtestada selged kriteeriumid ja kindlate väärtustega harta; nõuab, et enne selliste suurte spordiürituste võõrustamist pöörataks erilist tähelepanu töötajate õiguste kaitsele, võrdsusele ja mittediskrimineerimisele ning et koostataks sõltumatud ja usaldusväärsed keskkonnamõju hinnangud; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub ELi liikmesriike, eelkõige neid, kellel on suured rahvuslikud jalgpalliliigad, nagu Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia ja Hispaania, üles avaldama UEFA-le ja FIFA-le survet viia läbi põhjalikud reformid, sealhulgas kehtestades demokraatlikud ja läbipaistvad menetlused jalgpalli maailmameistrivõistluste korraldamisõiguse andmiseks ning inimõiguste ja kestlikkuse kriteeriumide rangeks rakendamiseks korraldajariikides; nõuab tungivalt, et põhiõiguste ja inimõiguste rikkumine, eriti ilmne süsteemne sooline vägivald, saaks rahvusvaheliste spordiürituste korraldamisel siduvaks välistamiskriteeriumiks, et kaitsta sportlasi ja fänne ning lõpetada mainepesu spordi kaudu; nõuab uurimise jätkamist ja süüdlaste kohtu alla andmist seoses korruptsiooniga määritud maailmameistrivõistluste korraldamisõiguste andmisega; kutsub ELi liikmesriike üles lubama juurdepääsu 2022. aasta maailmameistrivõistluste korraldamisõiguse andmist käsitlevale arhiveeritud teabele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tunnistab võõrtöötajate olulist panust Katari majandusse ja 2022. aasta FIFA maailmameistrivõistlustesse; nõuab tungivalt, et Katari ametivõimud uuriksid täielikult võõrtöötajate surmajuhtumeid, väljastaksid nende surmatunnistused ning maksaksid perekondadele hüvitist juhul, kui töötajad surid töötingimuste tagajärjel; toetab Katari püüdlusi parandada töötingimusi ja austada töötajate õigusi, mille problemaatilisusele rahvusvaheline üldsus on osutanud; nõuab vastuvõetud reformide täielikku rakendamist; peab kiiduväärseks Katari koostööd ILOga; kutsub Katari üles jätkama ILOga reformialast koostööd; rõhutab, et ettevõtja sotsiaalne vastutus, sealhulgas Euroopa ettevõtjate vastutus eeldab töötajate õiguste austamist ja samade hoolsuskohustuse standardite järgimist nagu ELis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tunnistab siiski, et ILO ja Rahvusvaheline Ametiühingute Konföderatsioon (ITUC) peavad Kataris läbiviidud reforme teiste Pärsia lahe piirkonna riikide jaoks eeskujuks; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et inimõiguste rikkumiste ohvritel on seaduslikud võimalused taotleda õiglust ja võtta ELis asuvad ettevõtjad vastutusele osades liikmesriikides kehtivate hoolsuskohustust käsitlevate õigusaktide alusel; võtab teadmiseks ELi tasandil käimasoleva töö äriühingute kestlikkusalast hoolsuskohustust käsitleva direktiiviga, millega laiendatakse selliseid seaduslikke võimalusi veelgi; on seisukohal, et asjaomased äriühingud ei ole täies ulatuses täitnud oma kohustusi direktiivi 2014/95/EL (2) alusel, ega neid, mis tulenevad rahvusvaheliselt tunnustatud inimõiguste konventsioonidest; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mõistab teravalt hukka Euroopa ettevõtete osalemise kõigis võõrtöötajate õiguste rikkumistes, mille nad 2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste ettevalmistamise ajal põhjustasid, sellele kaasa aitasid või millest nad kasu said, eelkõige ehitus- ja finantssektoris; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tunneb heameelt, et ILO andmetel on Katari valitsus töötajate toetus- ja kindlustusfondi kaudu hüvitanud töötasuga seotud kuritarvituste ohvritele 320 miljonit USA dollarit; peab siiski kahetsusväärseks, et see fond alustas tegevust alles 2018. aastal, mille tulemusena jäid miljonid töötajad ja nende perekonnad selle kohaldamisalast välja; nõuab tungivalt, et Katar vaataks tööga seotud vigastuste ja surmajuhtumite puhul põhjalikult läbi oma andmekogumis- ja uurimisstandardid; nõuab fondi kohaldamisala laiendamist, et hõlmata kõik ohvrid alates FIFA 2022. aasta maailmameistrivõistlustega seotud tööde algusest ning kõik surmajuhtumid ja muud maailmameistrivõistluste ettevalmistustega seotud töötajate inimõiguste kuritarvitamise aspektid, nagu maksmata töötasu, vigastused ning kõik uurimata ja hüvitamata jäänud surmajuhtumid; kutsub FIFAt üles panustama töötajate perekondadele suunatud ulatuslikku hüvitusprogrammi, et pakkuda kahjuhüvitist töötajatele kannatusi põhjustanud töötingimuste eest; |
| --- | --- |

10.

| 11. | väljendab heameelt reformide üle, mille Katari ametiasutused on ILOga konsulteerides ellu viinud, et käsitleda tööjõurände haldamist, jõustada tööõigust ja võimaldada õiguskaitse kättesaadavust, tugevdada sotsiaalset dialoogi ning võtta töötajaid rohkem kuulda; märgib, et need muutused on juba parandanud sadade tuhandete töötajate töö- ja elamistingimusi; peab siiski kahetsusväärseks, et paljud töötajad ei saa nendest reformidest ikka veel kasu, kuna nad kogevad takistusi nendele parandustele juurdepääsul ning tööandjate survemeetmeid; võtab murega teadmiseks dokumenteeritud ja korduvad väited, et võõrtöötajatest koduabilisi kuritarvitatakse ja ekspluateeritakse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub Katari üles tühistama kõik seadused, mis lubavad äriühingutel kehtestada võõrtöötajatele värbamistasusid; |
| --- | --- |

12.

| 13. | väljendab heameelt Katari uue õigusakti üle, mis käsitleb kuumusega seotud tingimusi ehitusplatsidel; kutsub kõiki Pärsia lahe koostöönõukogu riike üles võtma vastu sarnased õigusaktid ja neid täielikult rakendama; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kordab oma üleskutset Katarile, et ta ratifitseeriks kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse ÜRO rahvusvahelise konventsiooni; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab tungivalt, et Katar tagaks koostöös ILOga selle, et kõik töötajad ja tööandjad saaksid kasu tööjõu liikuvust käsitlevatest kafala-süsteemi reformidest, lihtsustaks õiguskaitse kättesaadavust ja saadaolevate palkade sissenõudmist ning rakendaks täielikult koduabiliste õigusi käsitlevat seadust; väljendab sellega seoses heameelt asjaolu üle, et rohkem kui 420 000 töötajat on Kataris töökohta vahetanud ja üle 300 000 töötaja on saanud kasu miinimumpalga kehtestamisest; |
| --- | --- |

15.

| 16. | juhib tähelepanu, et ühinemis- ning iseorganiseerimise õigust tuleks tunnistada kõikide töötajate, sh võõrtöötajate puhul; kutsub Katari valitsust üles tagama töötajatele õigus kättemaksu kartmata vabalt ühineda ning ohutu ja turvaline juurdepääs õigusemõistmisele, sh õigus ühineda riigi ametiühingutega ja neid moodustada; |
| --- | --- |

16.

| 17. | väljendab heameelt ELi jätkuva inimõigustealase koostöö üle Katariga, sealhulgas ELi ja Katari inimõigusdialoogi kaudu – mida tuleks tihendada – ning ELi ja Katari koostöö institutsioonilise struktuuri tugevdamise kaudu; rõhutab, et Katari riiklik inimõiguste komitee on seadnud sisse korrapärase suhtluse ELi institutsioonidega ning Katar kutsus ELi inimõiguste eriesindajat riiki külastama; rõhutab, et pidevalt käsitletavate teemade hulgas on võõrtöötajate õigused, tööreformid, naiste õigused ja väljendusvabadus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub liikmesriike ja ELi delegatsiooni Kataris üles jälgima tähelepanelikult Katari sotsiaalreforme, pöörates erilist tähelepanu selle õigusaktide konkreetsele rakendamisele, sealhulgas Kataris esindatud Euroopa äriühingute poolt, ning palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal Euroopa Parlamenti nende reformide edenemisest korrapäraselt teavitada; väljendab sellega seoses heameelt Katari tööministri Ali Bin Samikh Al Marri koostöö üle parlamendi inimõiguste allkomisjoniga käimasolevate reformide ja allesjäänud vajakajäämiste osas ning võtab teadmiseks tema lubaduse maksta hüvitist kõigile töötajatele või nende perekondadele, kes ei ole saanud kätte teenitud tasu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub Katari võime üles jätkama pingutusi tagamaks, et riiklik inimõiguste komitee järgiks täielikult inimõiguste edendamise ja kaitsmise riiklike institutsioonide staatuse kohta kehtestatud põhimõtteid ning et komitee saaks täita oma volitusi täielikult, tulemuslikult ja sõltumatult, sealhulgas edendades pluralismi ja mitmekesisust oma töötajate ja liikmete seas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub Katari võime üles jõustama täielikult kehtivad õigusaktid, millega keelatakse piinamine ja väärkohtlemine; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tuletab meelde oma lubadust teha tööd selle nimel, et kaotada surmanuhtlus kogu maailmas, ja kutsub Katari võime üles kehtestama selles küsimuses moratooriumi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nõuab tungivalt, et Katari võimud võtaksid jõulisemaid meetmeid soolise võrdõiguslikkuse tagamiseks, kaotades muu hulgas täielikult naiste eestkoste, pingutades samal ajal rohkem naiste võrdse esindatuse saavutamiseks ametlikul tööturul ning avalikus ja poliitilises sfääris, sealhulgas šuura nõukogus ja täidesaatvates organites, eelkõige otsuseid tegevatel ametikohtadel, ning kohtleksid naisi ja mehi perekonnapeana võrdselt; kutsub Katari võime üles muutma kodakondsusseadust, et tagada Katari naistele ja meestele võrdsed õigused oma kodakondsuse edasiandmiseks lastele ja välismaalastest abikaasadele; julgustab Katari tagama andmete kogumist naistevastase vägivalla kohta ning seda, et kõiki naistevastase vägivalla juhtumeid, sealhulgas koduvägivalda, uuritaks põhjalikult ja kuritegude toimepanijad võetaks vastutusele ja süüdimõistmise korral määrataks neile asjakohane karistus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | võtab teadmiseks üldise suundumuse samasooliste paaride konsensuslike suhete dekriminaliseerimise suunas; kutsub Katari üles tunnistama kehtetuks kriminaalseadustiku artikkel 285 ja kõik muud sellega seotud seadused, mida kasutatakse samasooliste konsensuslike seksuaalsuhete kriminaliseerimiseks, ning võtma vastu õigusaktid seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi või eneseväljenduse alusel diskrimineerimise vastu; peab kahetsusväärseks teateid LGBTQ+ kogukonna väärkohtlemiste kohta Katari ennetava julgeoleku osakonna jõudude poolt, mida põhjendatakse 2002. aastal vastu võetud seadusega nr 17 kogukonna kaitse kohta, mis võimaldab süüdistust esitamata või kohtumõistmiseta inimesi kuni kuus kuud eelvangistuses kinni pidada; on sellega seoses šokeeritud FIFA otsusest „OneLove“ käepaela kohta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub Katari võime üles tagama kõigi 2022. aasta maailmameistrivõistlustel osalevate isikute, sealhulgas rahvusvaheliste külaliste ja riigis elavate inimeste inimõiguste, sealhulgas usu- ja veendumusvabaduse austamine; |
| --- | --- |

24.

| 25. | võtab teadmiseks ja peab tervitatavaks, et Katar on väljendanud sügavat muret Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja pärast; väljendab heameelt Katari oluliste otsuste üle hääletada kõigi seda küsimust käsitlevate asjakohaste ÜRO resolutsioonide poolt, erinevalt Pärsia lahe koostöönõukogu mitmesugustest teistest liikmetest; |
| --- | --- |

25.

| 26. | väljendab heameelt koostöö ja dialoogi üle ELi ja Katari vahel ning teiste Pärsia lahe riikidega, mis on oluline, et saavutada ELi peamised eesmärgid, eelkõige rahu ja jõukus Pärsia lahe ja Lähis-Ida piirkonnas, majanduse tõhus taastumine, kestlik, jõukohane ja kindel energiavarustus, tihe koostöö rohepöörde valdkonnas ning jõuline reageerimine ülemaailmsetele humanitaar- ja arenguvajadustele; väljendab sellega seoses heameelt Katari ja tema naabrite suhete normaliseerumise üle; kiidab Katari rolli kümnete tuhandete inimeste abistamisel Afganistanist evakueerumisel pärast riigi vägivaldset ülevõtmist Talibani poolt 2021. aasta septembris; |
| --- | --- |

26.

| 27. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Katari valitsusele ja parlamendile, Rahvusvahelisele Jalgpalliliidule, Euroopa Jalgpalliliidule, Rahvusvahelisele Tööorganisatsioonile ning ÜRO inimõiguste ülemvolinikule. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  ELT C 436, 24.11.2016, lk 42.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiiv 2014/95/EL, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses mitmekesisust käsitleva teabe ja muu kui finantsteabe avalikustamisega teatavate suurettevõtjate ja kontsernide poolt (ELT L 330, 15.11.2014, lk 1).

---

SOOVITUSED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 23. november 2022

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/105 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/105

---

P9_TA(2022)0406

ELi uus laienemisstrateegia

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2022. aasta soovitus nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ELi uue laienemisstrateegia kohta (2022/2064(INI))

(2023/C 167/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 49, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 49,

| — | võttes arvesse 21. ja 22. juunil 1993. aastal Kopenhaagenis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise eesistujariigi järeldusi, mida tuntakse ka Kopenhaageni kriteeriumidena, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. ja 22. juunil 1993. aastal Kopenhaagenis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise eesistujariigi järeldusi, mida tuntakse ka Kopenhaageni kriteeriumidena,

| — | võttes arvesse 29. ja 30. aprillil 1997. aastal toimunud üldasjade nõukogu istungi järeldusi tingimuslikkuse kohaldamise kohta, et töötada välja sidus ELi strateegia suheteks Lääne-Balkani piirkonna riikidega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. ja 30. aprillil 1997. aastal toimunud üldasjade nõukogu istungi järeldusi tingimuslikkuse kohaldamise kohta, et töötada välja sidus ELi strateegia suheteks Lääne-Balkani piirkonna riikidega,

| — | võttes arvesse ELi ja Lääne-Balkani Thessaloniki tippkohtumisel 21. juunil 2003. aastal vastu võetud deklaratsiooni Lääne-Balkani riikide Euroopa Liiduga ühinemise väljavaadete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Lääne-Balkani Thessaloniki tippkohtumisel 21. juunil 2003. aastal vastu võetud deklaratsiooni Lääne-Balkani riikide Euroopa Liiduga ühinemise väljavaadete kohta,

| — | võttes arvesse 28. augustil 2014 algatatud Berliini protsessi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. augustil 2014 algatatud Berliini protsessi,

| — | võttes arvesse oma varasemaid selleteemalisi resolutsioone, eelkõige 24. oktoobri 2019. aasta resolutsiooni Põhja-Makedoonia ja Albaaniaga ühinemisläbirääkimiste alustamise kohta (1), 19. juuni 2020. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, mis käsitleb Lääne-Balkanit pärast 2020. aasta tippkohtumist (2), ning oma resolutsiooni laienemisprotsessis osalevaid riike käsitlevate komisjoni 2021. aasta aruannete kohta ning 23. juuni 2022. aasta resolutsiooni Ukraina, Moldova Vabariigi ja Gruusia kandidaatriigi staatuse kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid selleteemalisi resolutsioone, eelkõige 24. oktoobri 2019. aasta resolutsiooni Põhja-Makedoonia ja Albaaniaga ühinemisläbirääkimiste alustamise kohta (1), 19. juuni 2020. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, mis käsitleb Lääne-Balkanit pärast 2020. aasta tippkohtumist (2), ning oma resolutsiooni laienemisprotsessis osalevaid riike käsitlevate komisjoni 2021. aasta aruannete kohta ning 23. juuni 2022. aasta resolutsiooni Ukraina, Moldova Vabariigi ja Gruusia kandidaatriigi staatuse kohta (3),

| — | võttes arvesse ELi 2016. aasta üldist välis- ja julgeolekupoliitika strateegiat, milles täpsustatakse, et usaldusväärne laienemispoliitika kujutab endast strateegilist investeeringut Euroopa julgeolekusse ja heaolusse ning on juba oluliselt kaasa aidanud rahu tagamisele varem sõjast laastatud piirkondades, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 2016. aasta üldist välis- ja julgeolekupoliitika strateegiat, milles täpsustatakse, et usaldusväärne laienemispoliitika kujutab endast strateegilist investeeringut Euroopa julgeolekusse ja heaolusse ning on juba oluliselt kaasa aidanud rahu tagamisele varem sõjast laastatud piirkondades,

| — | võttes arvesse komisjoni 6. veebruari 2018. aasta teatist „Lääne-Balkani riikide reaalne ELiga ühinemise väljavaade ning ELi tõhustatud koostöö nende riikidega“ (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. veebruari 2018. aasta teatist „Lääne-Balkani riikide reaalne ELiga ühinemise väljavaade ning ELi tõhustatud koostöö nende riikidega“ (COM(2018)0065),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. veebruari 2020. aasta teatist „Ühinemisprotsessi tõhustamine – Lääne-Balkani riikide usutavad väljavaated saada ELi liikmeks“ (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. veebruari 2020. aasta teatist „Ühinemisprotsessi tõhustamine – Lääne-Balkani riikide usutavad väljavaated saada ELi liikmeks“ (COM(2020)0057),

| — | võttes arvesse 17. mail 2018. aastal ja 6. mail 2020. aastal Sofias ja Zagrebis toimunud ELi ja Lääne-Balkani riikide tippkohtumisi ja nende vastavaid deklaratsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mail 2018. aastal ja 6. mail 2020. aastal Sofias ja Zagrebis toimunud ELi ja Lääne-Balkani riikide tippkohtumisi ja nende vastavaid deklaratsioone,

| — | võttes arvesse 6. oktoobri 2021. aasta ELi ja Lääne-Balkani tippkohtumisel vastu võetud Brdo deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. oktoobri 2021. aasta ELi ja Lääne-Balkani tippkohtumisel vastu võetud Brdo deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24. ja 25. märtsi 2022. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24. ja 25. märtsi 2022. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 30. mai 2022. aasta järeldusi Ukraina, Moldova Vabariigi ja Gruusia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 30. mai 2022. aasta järeldusi Ukraina, Moldova Vabariigi ja Gruusia kohta,

| — | võttes arvesse Ukraina, Moldova ja Gruusia esitatud ELi liikmeks saamise taotlusi ning sellega seotud komisjoni pooldavaid arvamusi ja Euroopa Ülemkogu järeldusi, eelkõige 23. ja 24. juuni 2022. aasta järeldusi laiema Euroopa, Ukraina, Ukraina, Moldova Vabariigi ja Gruusia ELi liikmeks astumise avalduste, Lääne-Balkani, majandusküsimuste, Euroopa tuleviku konverentsi ja välissuhete kohta, millega anti Ukrainale ja Moldova Vabariigile kandidaatriigi staatus ning väljendati valmisolekut teha sama Gruusia puhul, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ukraina, Moldova ja Gruusia esitatud ELi liikmeks saamise taotlusi ning sellega seotud komisjoni pooldavaid arvamusi ja Euroopa Ülemkogu järeldusi, eelkõige 23. ja 24. juuni 2022. aasta järeldusi laiema Euroopa, Ukraina, Ukraina, Moldova Vabariigi ja Gruusia ELi liikmeks astumise avalduste, Lääne-Balkani, majandusküsimuste, Euroopa tuleviku konverentsi ja välissuhete kohta, millega anti Ukrainale ja Moldova Vabariigile kandidaatriigi staatus ning väljendati valmisolekut teha sama Gruusia puhul,

| — | võttes arvesse nõukogu 26. juuni 2018. aasta, 18. juuni 2019. aasta, 25. märtsi 2020. aasta ja 14. detsembri 2021. aasta järeldusi laienemise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta, nõukogu 15. juuli 2019. aasta ja 14. oktoobri 2019. aasta järeldusi Vahemere idaosas toimuva Türgi ebaseadusliku puurimistegevuse kohta, Euroopa Ülemkogu 12. detsembri 2019. aasta ning 1.–2. oktoobri 2020. aasta ja 15.–16. oktoobri 2020. aasta järeldusi, ELi välisministrite 15. mai 2020. aasta avaldust ja 14. augusti 2020. aasta videokonverentsi olukorra kohta Vahemere idaosas ja ELi välisministrite Gymnichis 27.–28. augustil 2020. aastal toimunud mitteametliku kohtumise tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 2018. aasta, 18. juuni 2019. aasta, 25. märtsi 2020. aasta ja 14. detsembri 2021. aasta järeldusi laienemise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta, nõukogu 15. juuli 2019. aasta ja 14. oktoobri 2019. aasta järeldusi Vahemere idaosas toimuva Türgi ebaseadusliku puurimistegevuse kohta, Euroopa Ülemkogu 12. detsembri 2019. aasta ning 1.–2. oktoobri 2020. aasta ja 15.–16. oktoobri 2020. aasta järeldusi, ELi välisministrite 15. mai 2020. aasta avaldust ja 14. augusti 2020. aasta videokonverentsi olukorra kohta Vahemere idaosas ja ELi välisministrite Gymnichis 27.–28. augustil 2020. aastal toimunud mitteametliku kohtumise tulemusi,

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelist assotsieerimislepingut (4), sh põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda, mis jõustus 1. septembril 2017, ning seotud assotsieerimiskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelist assotsieerimislepingut (4), sh põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda, mis jõustus 1. septembril 2017, ning seotud assotsieerimiskava,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. septembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/1529, millega luuakse ühinemiseelse abi instrument (IPA III) (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. septembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/1529, millega luuakse ühinemiseelse abi instrument (IPA III) (5),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2020. aasta teatist „Majandus- ja investeerimiskava Lääne-Balkani jaoks“ (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2020. aasta teatist „Majandus- ja investeerimiskava Lääne-Balkani jaoks“ (COM(2020)0641),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollkoja 10. jaanuari 2022. aasta eriaruannet 01/2022 pealkirjaga „ELi toetus õigusriigi toimimisele Lääne-Balkani riikides: pingutustest hoolimata ei ole põhiprobleemid endiselt lahendatud“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollkoja 10. jaanuari 2022. aasta eriaruannet 01/2022 pealkirjaga „ELi toetus õigusriigi toimimisele Lääne-Balkani riikides: pingutustest hoolimata ei ole põhiprobleemid endiselt lahendatud“,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollkoja 3. juuni 2021. aasta eriaruannet 09/2021 pealkirjaga „ELi mõjutav väärinfo: probleemiga tegeletakse, kuid seda ei ole veel lahendatud“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollkoja 3. juuni 2021. aasta eriaruannet 09/2021 pealkirjaga „ELi mõjutav väärinfo: probleemiga tegeletakse, kuid seda ei ole veel lahendatud“,

| — | võttes arvesse komisjoni 19. oktoobri 2021. aasta teatist „2021. aasta teatis ELi laienemispoliitika kohta“ (COM(2021)0644), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. oktoobri 2021. aasta teatist „2021. aasta teatis ELi laienemispoliitika kohta“ (COM(2021)0644),

| — | võttes arvesse nõukogu 13. juuli 2020. aasta järeldusi väärtuste ja reeglitel põhineva üleeuroopalise korra edendamise ning uuendatud Euroopa Nõukogu toetamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. juuli 2020. aasta järeldusi väärtuste ja reeglitel põhineva üleeuroopalise korra edendamise ning uuendatud Euroopa Nõukogu toetamise kohta,

| — | võttes arvesse julgeoleku ja kaitse strateegilist kompassi, mille nõukogu kiitis ametlikult heaks 21. märtsil 2022, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse julgeoleku ja kaitse strateegilist kompassi, mille nõukogu kiitis ametlikult heaks 21. märtsil 2022,

| — | võttes arvesse 12. juuni 2022. aasta poliitilist kokkulepet põhimõtete kohta, millega tagatakse toimiv Bosnia ja Hertsegoviina, mis liigub edasi Euroopa suunas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. juuni 2022. aasta poliitilist kokkulepet põhimõtete kohta, millega tagatakse toimiv Bosnia ja Hertsegoviina, mis liigub edasi Euroopa suunas,

| — | võttes arvesse oma 17. veebruari 2022. aasta resolutsioon ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamist käsitleva 2021. aasta aruande kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. veebruari 2022. aasta resolutsioon ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamist käsitleva 2021. aasta aruande kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 9. juuni 2022. aasta resolutsiooni konvendi kokkukutsumise kohta aluslepingute läbivaatamiseks (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuni 2022. aasta resolutsiooni konvendi kokkukutsumise kohta aluslepingute läbivaatamiseks (7),

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2022. aasta soovitust nõukogule ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, mis käsitleb ELi välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitikat pärast Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2022. aasta soovitust nõukogule ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, mis käsitleb ELi välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitikat pärast Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu (8),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 118, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 118,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0251/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0251/2022),

| A. | arvestades, et laienemine on kõige mõjusam ELi välispoliitika vahend ja üks liidu edukamaid poliitikavaldkondi ning see on endiselt strateegiline ja tulevikku suunatud geopoliitiline investeering rahusse, julgeolekusse, stabiilsusesse ja heaolusse Euroopas; arvestades Venemaa kasvavat ohtu Euroopa rahule ja stabiilsusele, on tõhustatud laienemispoliitika endiselt kõige tugevam ELi käsutuses olev geopoliitiline vahend; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et laienemine on kõige mõjusam ELi välispoliitika vahend ja üks liidu edukamaid poliitikavaldkondi ning see on endiselt strateegiline ja tulevikku suunatud geopoliitiline investeering rahusse, julgeolekusse, stabiilsusesse ja heaolusse Euroopas; arvestades Venemaa kasvavat ohtu Euroopa rahule ja stabiilsusele, on tõhustatud laienemispoliitika endiselt kõige tugevam ELi käsutuses olev geopoliitiline vahend;

| B. | arvestades, et laienemine on kõigile kasulik protsess ning see on olnud väga mõjus ja edukas vahend vajalike reformide hoogustamiseks nii ELis kui ka kandidaatriikides, aidates edendada demokraatlikke muutusi; arvestades, et selle mõjusust on aastate jooksul märkimisväärselt vähendatud, kuna EL ei ole suutnud täita oma lubadusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et laienemine on kõigile kasulik protsess ning see on olnud väga mõjus ja edukas vahend vajalike reformide hoogustamiseks nii ELis kui ka kandidaatriikides, aidates edendada demokraatlikke muutusi; arvestades, et selle mõjusust on aastate jooksul märkimisväärselt vähendatud, kuna EL ei ole suutnud täita oma lubadusi;

| C. | arvestades, et laienemispoliitikat ei tohiks vaadelda puhtalt poliitilise, haldusliku või tehnokraatliku protsessina, vaid see peaks muutuma dünaamilisemaks ja teavitustegevusele suunatumaks, kuna ühinemisläbirääkimised hõlmavad ELi väärtuste ja poliitika järkjärgulist ülekandmist ja tugevdamist kandidaatriikides; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et laienemispoliitikat ei tohiks vaadelda puhtalt poliitilise, haldusliku või tehnokraatliku protsessina, vaid see peaks muutuma dünaamilisemaks ja teavitustegevusele suunatumaks, kuna ühinemisläbirääkimised hõlmavad ELi väärtuste ja poliitika järkjärgulist ülekandmist ja tugevdamist kandidaatriikides;

| D. | arvestades, et EL on võtnud kohustuse toetada kandidaatriike ja potentsiaalseid kandidaatriike, kes jagavad ELi ühiseid väärtusi; arvestades, et EL on jätkuvalt nende suurim kaubanduspartner ning suurim investeeringute ja finantsabi andja IPA III, Lääne-Balkani majandus- ja investeerimiskava, naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ ning makromajandusliku finantsabi kaudu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EL on võtnud kohustuse toetada kandidaatriike ja potentsiaalseid kandidaatriike, kes jagavad ELi ühiseid väärtusi; arvestades, et EL on jätkuvalt nende suurim kaubanduspartner ning suurim investeeringute ja finantsabi andja IPA III, Lääne-Balkani majandus- ja investeerimiskava, naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ ning makromajandusliku finantsabi kaudu;

| E. | arvestades, et EL peaks põhjalikult mõtlema oma laienemispoliitika usaldusväärsusele ja mõjususele, reformides ja tugevdades samal ajal iseenda, eelkõige oma institutsioonide, poliitika ja hääletuskorra toimimist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EL peaks põhjalikult mõtlema oma laienemispoliitika usaldusväärsusele ja mõjususele, reformides ja tugevdades samal ajal iseenda, eelkõige oma institutsioonide, poliitika ja hääletuskorra toimimist;

| F. | arvestades, et kiiresti on vaja uut, selgelt määratletud ja strateegiliselt, poliitiliselt ja geopoliitiliselt suunatud tõuget, poliitilist pühendumust ja visiooni, et ületada praegune olukord, tegeleda ELi poliitilise tahte puudumisega viimase kümne aasta jooksul ning anda uut hoogu laienemisprotsessile ELis ja eelkõige kandidaatriikides, tagades samal ajal selle järjepidevuse, järjepidevuse, usaldusväärsuse ja mõju, saavutades konkreetseid tulemusi laienemisprotsessis osalevates riikides, rakendades konkreetseid reforme ja saavutades uue laienemismetoodika kriteeriumid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kiiresti on vaja uut, selgelt määratletud ja strateegiliselt, poliitiliselt ja geopoliitiliselt suunatud tõuget, poliitilist pühendumust ja visiooni, et ületada praegune olukord, tegeleda ELi poliitilise tahte puudumisega viimase kümne aasta jooksul ning anda uut hoogu laienemisprotsessile ELis ja eelkõige kandidaatriikides, tagades samal ajal selle järjepidevuse, järjepidevuse, usaldusväärsuse ja mõju, saavutades konkreetseid tulemusi laienemisprotsessis osalevates riikides, rakendades konkreetseid reforme ja saavutades uue laienemismetoodika kriteeriumid;

| G. | arvestades, et Euroopa Parlament on jätkuvalt ühinevate riikide usaldusväärne partner ja laienemisprotsessi toetaja, mis võimaldab institutsionaalseid ja sotsiaal-majanduslikke reforme kodanike hüvanguks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Parlament on jätkuvalt ühinevate riikide usaldusväärne partner ja laienemisprotsessi toetaja, mis võimaldab institutsionaalseid ja sotsiaal-majanduslikke reforme kodanike hüvanguks;

| H. | arvestades, et viimastel aastatel toimunud sisemiste ummikseisude tõttu ei ole nõukogu laienemisprotsessis osalevatel riikidel õnnestunud ühinemisprotsessi blokeerida ega täita ELi pikaajalisi lubadusi, mis on põhjustanud viivitusi ühinemisläbirääkimiste alustamisel Albaania ja Põhja-Makedooniaga ning viisanõude kaotamise Kosovo suhtes, hoolimata sellest, et nad on täitnud nõutud kriteeriumid, nagu komisjon ise kinnitas; arvestades, et ELi viimaste aastate vähene osalemine ja usaldusväärsus on tekitanud vaakumi, mis avas ruumi Venemaale ja Hiinale ning muudele pahatahtlikele kolmandatele osalejatele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et viimastel aastatel toimunud sisemiste ummikseisude tõttu ei ole nõukogu laienemisprotsessis osalevatel riikidel õnnestunud ühinemisprotsessi blokeerida ega täita ELi pikaajalisi lubadusi, mis on põhjustanud viivitusi ühinemisläbirääkimiste alustamisel Albaania ja Põhja-Makedooniaga ning viisanõude kaotamise Kosovo suhtes, hoolimata sellest, et nad on täitnud nõutud kriteeriumid, nagu komisjon ise kinnitas; arvestades, et ELi viimaste aastate vähene osalemine ja usaldusväärsus on tekitanud vaakumi, mis avas ruumi Venemaale ja Hiinale ning muudele pahatahtlikele kolmandatele osalejatele;

| I. | arvestades, et piiratud edusammud on tingitud ka sellest, et laienemisprotsessis osalevate riikide poliitilistel liidritel puudub tõeline poliitiline tahe edendada põhjalikke reforme, kuna nende tehtud deklaratsioonid ei ole alati olnud vastavuses vastavate riikide ühinemisprotsessi reformide tasemega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et piiratud edusammud on tingitud ka sellest, et laienemisprotsessis osalevate riikide poliitilistel liidritel puudub tõeline poliitiline tahe edendada põhjalikke reforme, kuna nende tehtud deklaratsioonid ei ole alati olnud vastavuses vastavate riikide ühinemisprotsessi reformide tasemega;

| J. | arvestades, et laienemispoliitikat tuleb ajakohastada, et see muutuks paindlikumaks, dünaamilisemaks ja tasuvamaks, võttes arvesse nii poliitilist tegelikkust kui ka Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja tekitatud uut geopoliitilist konteksti, säilitades samal ajal tulemuspõhise ühinemisprotsessi; arvestades, et mõjususe suurendamiseks peab ELi laienemispoliitika ühendama tugeva keskendumise põhiküsimustele – õigusriigile, demokraatlikele normidele, majandusreformidele, põhiõigustele ja -vabadustele – ning kandidaatriikide järkjärgulise ülemineku erinevatesse ELi integratsioonisektoritesse, liikudes nähtavalt ja pidevalt täisliikmeks saamise suunas, et säilitada reformide tempo kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et laienemispoliitikat tuleb ajakohastada, et see muutuks paindlikumaks, dünaamilisemaks ja tasuvamaks, võttes arvesse nii poliitilist tegelikkust kui ka Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja tekitatud uut geopoliitilist konteksti, säilitades samal ajal tulemuspõhise ühinemisprotsessi; arvestades, et mõjususe suurendamiseks peab ELi laienemispoliitika ühendama tugeva keskendumise põhiküsimustele – õigusriigile, demokraatlikele normidele, majandusreformidele, põhiõigustele ja -vabadustele – ning kandidaatriikide järkjärgulise ülemineku erinevatesse ELi integratsioonisektoritesse, liikudes nähtavalt ja pidevalt täisliikmeks saamise suunas, et säilitada reformide tempo kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides;

| K. | arvestades, et ELi uus laienemisstrateegia peaks rangelt põhinema põhimõttel, et iga riik saab vabalt valida oma tee, võttes arvesse kogemusi, mis on saadud käimasolevas protsessis Lääne-Balkani ja idapartnerluse riikidega; arvestades, et kolmandatel isikutel ei tohiks lubada välja pressida ega ELi ähvardada, väites, et ELi laienemine on suunatud nende vastu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ELi uus laienemisstrateegia peaks rangelt põhinema põhimõttel, et iga riik saab vabalt valida oma tee, võttes arvesse kogemusi, mis on saadud käimasolevas protsessis Lääne-Balkani ja idapartnerluse riikidega; arvestades, et kolmandatel isikutel ei tohiks lubada välja pressida ega ELi ähvardada, väites, et ELi laienemine on suunatud nende vastu;

| L. | arvestades, et ELiga ühinevad riigid seisavad silmitsi probleemidega, mis tulenevad pahatahtlikust välissekkumisest ja desinformatsiooni levitamise kampaaniatest; arvestades, et varasemad sündmused on näidanud, et kui laienemist ei toimu, kaasnevad sellega väga suured strateegilised kulud ning see võib Euroopa julgeolekut ja stabiilsust õõnestada; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ELiga ühinevad riigid seisavad silmitsi probleemidega, mis tulenevad pahatahtlikust välissekkumisest ja desinformatsiooni levitamise kampaaniatest; arvestades, et varasemad sündmused on näidanud, et kui laienemist ei toimu, kaasnevad sellega väga suured strateegilised kulud ning see võib Euroopa julgeolekut ja stabiilsust õõnestada;

| M. | arvestades, et Atlandi-ülene partnerlus on olnud usaldusväärne ja püsiv platvorm ELi laienemise toetamiseks; arvestades, et Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu on taas kinnitanud selle partnerluse tähtsust; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Atlandi-ülene partnerlus on olnud usaldusväärne ja püsiv platvorm ELi laienemise toetamiseks; arvestades, et Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu on taas kinnitanud selle partnerluse tähtsust;

| N. | arvestades, et Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu on sundinud kolme ELi assotsieerimislepinguga riiki – Ukrainat, Gruusiat ja Moldovat – esitama liikmeks astumise taotlusi, milles väljendub nende riikide rahva soov elada vabas ja demokraatlikus riigis, mis kuulub kindlalt Euroopa riikide perre; arvestades, et komisjon avaldas 17. juunil 2022 oma arvamused Ukraina, Moldova Vabariigi ja Gruusia liikmeks astumise taotluste kohta, soovitades nõukogul anda kõigile kolmele riigile võimalus saada Euroopa Liidu liikmeks ning soovitades anda eelkõige Ukrainale ja Moldova Vabariigile kandidaatriigi staatus ning anda Gruusiale kandidaatriigi staatus, kui riik täidab teatavad kriteeriumid; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu on sundinud kolme ELi assotsieerimislepinguga riiki – Ukrainat, Gruusiat ja Moldovat – esitama liikmeks astumise taotlusi, milles väljendub nende riikide rahva soov elada vabas ja demokraatlikus riigis, mis kuulub kindlalt Euroopa riikide perre; arvestades, et komisjon avaldas 17. juunil 2022 oma arvamused Ukraina, Moldova Vabariigi ja Gruusia liikmeks astumise taotluste kohta, soovitades nõukogul anda kõigile kolmele riigile võimalus saada Euroopa Liidu liikmeks ning soovitades anda eelkõige Ukrainale ja Moldova Vabariigile kandidaatriigi staatus ning anda Gruusiale kandidaatriigi staatus, kui riik täidab teatavad kriteeriumid;

| O. | arvestades, et 23. juunil 2022 andis Euroopa Ülemkogu Ukrainale ja Moldovale kandidaatriigi staatuse, tunnustades samas Gruusia ELiga ühinemise väljavaateid; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 23. juunil 2022 andis Euroopa Ülemkogu Ukrainale ja Moldovale kandidaatriigi staatuse, tunnustades samas Gruusia ELiga ühinemise väljavaateid;

| P. | arvestades, et Lääne-Balkani riigid on strateegilise ja geopoliitilise konkurentsi ala ning mõned selle riigid võivad destabiliseerida, ohustades meie maailmajao julgeolekut ja stabiilsust; arvestades, et kolmandad riigid kasutavad neid nõrku kohti ära, sealhulgas strateegiliste investeeringute ja desinformatsioonikampaaniate kaudu; arvestades, et läbirääkijariikide stabiilsus, julgeolek ja demokraatlik vastupanuvõime on lahutamatult seotud ELi enda julgeoleku, stabiilsuse ja demokraatliku vastupanuvõimega; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Lääne-Balkani riigid on strateegilise ja geopoliitilise konkurentsi ala ning mõned selle riigid võivad destabiliseerida, ohustades meie maailmajao julgeolekut ja stabiilsust; arvestades, et kolmandad riigid kasutavad neid nõrku kohti ära, sealhulgas strateegiliste investeeringute ja desinformatsioonikampaaniate kaudu; arvestades, et läbirääkijariikide stabiilsus, julgeolek ja demokraatlik vastupanuvõime on lahutamatult seotud ELi enda julgeoleku, stabiilsuse ja demokraatliku vastupanuvõimega;

| Q. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu väljendas oma 23. ja 24. juuni 2022. aasta järeldustes täielikku ja ühemõttelist pühendumust Lääne-Balkani riikide ELiga ühinemise väljavaatele ning nõudis ühinemisprotsessi kiirendamist; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu väljendas oma 23. ja 24. juuni 2022. aasta järeldustes täielikku ja ühemõttelist pühendumust Lääne-Balkani riikide ELiga ühinemise väljavaatele ning nõudis ühinemisprotsessi kiirendamist;

| R. | arvestades, et julgeoleku ja kaitse strateegilises kompassis rõhutas nõukogu, et Lääne-Balkani riigid peavad jätkama käegakatsutavate edusammude tegemist õigusriigi ja Euroopa väärtustel, normidel ja standarditel põhinevate reformide alal, et liikuda edasi Euroopa suunas; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et julgeoleku ja kaitse strateegilises kompassis rõhutas nõukogu, et Lääne-Balkani riigid peavad jätkama käegakatsutavate edusammude tegemist õigusriigi ja Euroopa väärtustel, normidel ja standarditel põhinevate reformide alal, et liikuda edasi Euroopa suunas;

| S. | arvestades, et nõukogu otsust peaks toetama konkreetne tegevuskava, mis mitte ainult ei sisalda kandidaatriikidelt oodatavaid tulemusi, vaid tagab ka, et Moldova Vabariigil ja Ukrainal on kogu vajalik toetus, et saada ELi liikmesriikideks nii vaimus kui ka õiguslikult; arvestades, et kava peaks andma Gruusiale ka selge tegevuskava konkreetsete nõuetega, mida ta peab täitma, et saada kandidaatriigi staatus ja väljavaated ELiga ühinemiseks; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et nõukogu otsust peaks toetama konkreetne tegevuskava, mis mitte ainult ei sisalda kandidaatriikidelt oodatavaid tulemusi, vaid tagab ka, et Moldova Vabariigil ja Ukrainal on kogu vajalik toetus, et saada ELi liikmesriikideks nii vaimus kui ka õiguslikult; arvestades, et kava peaks andma Gruusiale ka selge tegevuskava konkreetsete nõuetega, mida ta peab täitma, et saada kandidaatriigi staatus ja väljavaated ELiga ühinemiseks;

| T. | arvestades, et Venemaa energiasõda ja Ukraina elutähtsa taristu hävitamine on suurendanud kandidaatriikide sõltuvust ja haavatavust, tuues esile võimaluse ja pakilise vajaduse märkimisväärse ja kohese ELi rahalise toetuse järele, samuti investeeringute järele pikaajalisse kestlikku energiaühendusse ELiga, energiavarustuse mitmekesistamisse ja strateegilisse autonoomiasse; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Venemaa energiasõda ja Ukraina elutähtsa taristu hävitamine on suurendanud kandidaatriikide sõltuvust ja haavatavust, tuues esile võimaluse ja pakilise vajaduse märkimisväärse ja kohese ELi rahalise toetuse järele, samuti investeeringute järele pikaajalisse kestlikku energiaühendusse ELiga, energiavarustuse mitmekesistamisse ja strateegilisse autonoomiasse;

| U. | arvestades, et Türgi on ELiga ühinemise kandidaatriik; arvestades, et Türgi on ELi väärtustest ja normatiivsest raamistikust endiselt väga kaugel ning lõhe sellistes põhivaldkondades, nagu rahvusvaheline õigus, õigusriik, inimõigused, üksikisiku vabadused, kodanikuõigused ja väljendusvabadus ning heanaaberlikud suhted ja piirkondlik koostöö, on isegi suurenemas; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Türgi on ELiga ühinemise kandidaatriik; arvestades, et Türgi on ELi väärtustest ja normatiivsest raamistikust endiselt väga kaugel ning lõhe sellistes põhivaldkondades, nagu rahvusvaheline õigus, õigusriik, inimõigused, üksikisiku vabadused, kodanikuõigused ja väljendusvabadus ning heanaaberlikud suhted ja piirkondlik koostöö, on isegi suurenemas;

| V. | arvestades, et iga laienemisprotsessis osalevat riiki peaks hindama tema saavutuste põhjal ning et edu ELiga ühinemise suunas peaks sõltuma püsivatest ja pöördumatutest edusammudest, mida on tehtud vajalike ELiga seotud reformidega, eelkõige õigusriigi valdkonnas; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et iga laienemisprotsessis osalevat riiki peaks hindama tema saavutuste põhjal ning et edu ELiga ühinemise suunas peaks sõltuma püsivatest ja pöördumatutest edusammudest, mida on tehtud vajalike ELiga seotud reformidega, eelkõige õigusriigi valdkonnas;

| W. | arvestades, et ühinemine ELiga peab toimuma kooskõlas ELi lepingu artikliga 49, mis põhineb asjakohaste menetluste järgimisel ja kehtestatud kriteeriumide täitmisel; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et ühinemine ELiga peab toimuma kooskõlas ELi lepingu artikliga 49, mis põhineb asjakohaste menetluste järgimisel ja kehtestatud kriteeriumide täitmisel;

| X. | arvestades, et EL peab kaitsma oma põhimõtteid ja väärtusi, näidates üles solidaarsust nendega, kes seisavad jagatud ideaalide eest; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et EL peab kaitsma oma põhimõtteid ja väärtusi, näidates üles solidaarsust nendega, kes seisavad jagatud ideaalide eest;

| Y. | arvestades, et ELis ega riikides, kes soovivad saada liikmesriikideks ässitava retoorika, genotsiidi eitamise või sõjakurjategijate ülistamise tõttu, ei ole kohta; arvestades, et ajalooline leppimine on ainus viis, kuidas saavutada tõeline leppimine, mis on jõuka ühiskonna ja eduka integratsiooni jaoks ülioluline; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et ELis ega riikides, kes soovivad saada liikmesriikideks ässitava retoorika, genotsiidi eitamise või sõjakurjategijate ülistamise tõttu, ei ole kohta; arvestades, et ajalooline leppimine on ainus viis, kuidas saavutada tõeline leppimine, mis on jõuka ühiskonna ja eduka integratsiooni jaoks ülioluline;

| 1. | soovitab nõukogul, komisjonil ja komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal: |
| --- | --- |

1.

Euroopa Liidu geopoliitiline kontekst ning tulevik ja ühtekuuluvus

| a) | tunnistada, et ELi jõukus ja julgeolek põhinevad tema suutlikkusel kaitsta ja edendada rahu, demokraatiat, õigusriiki, inimõigusi, sealhulgas vähemuste õigusi, põhivabadusi ja -väärtusi ning reeglitel põhinevat mitmepoolset korda, sealhulgas oma lähinaabruses; |
| --- | --- |

a)

tunnistada, et ELi jõukus ja julgeolek põhinevad tema suutlikkusel kaitsta ja edendada rahu, demokraatiat, õigusriiki, inimõigusi, sealhulgas vähemuste õigusi, põhivabadusi ja -väärtusi ning reeglitel põhinevat mitmepoolset korda, sealhulgas oma lähinaabruses;

| b) | edendada ELi laienemispoliitikat kui ainsat kõige mõjusamat ELi vahendit rahu, jõukuse ja põhiväärtuste tagamiseks Euroopas; |
| --- | --- |

b)

edendada ELi laienemispoliitikat kui ainsat kõige mõjusamat ELi vahendit rahu, jõukuse ja põhiväärtuste tagamiseks Euroopas;

| c) | säilitada ELi geostrateegiline ja geopoliitiline tähtsus ja usaldusväärsus, tõhustades liikmesriikide integratsiooni ja koostööd sarnaselt meelestatud partneritega, eelkõige kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikidega ühise välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas, ning ühtlustades oma otsustusprotsesse, et saada usaldusväärsemaks ja tõhusamaks ülemaailmseks osalejaks, parandades samal ajal oma sisepoliitika toimimist ja läbipaistvust, muutes selle vastuvõtmise kandidaatriikide jaoks lihtsaks; |
| --- | --- |

c)

säilitada ELi geostrateegiline ja geopoliitiline tähtsus ja usaldusväärsus, tõhustades liikmesriikide integratsiooni ja koostööd sarnaselt meelestatud partneritega, eelkõige kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikidega ühise välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas, ning ühtlustades oma otsustusprotsesse, et saada usaldusväärsemaks ja tõhusamaks ülemaailmseks osalejaks, parandades samal ajal oma sisepoliitika toimimist ja läbipaistvust, muutes selle vastuvõtmise kandidaatriikide jaoks lihtsaks;

| d) | suurendada ELi tegutsemisvõimet otsustusprotsessi reformimise teel, sealhulgas kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamise kasutuselevõtmise kaudu ühinemisprotsessi seisukohast olulistes valdkondades ja laienenud liidu kui terviku tulemusliku toimimise kaudu; kaotada ühehäälsuse nõue, eriti kui otsustatakse läbirääkimiste protsessi alustamise üle ning üksikute läbirääkimisklastrite ja -peatükkide avamise ja sulgemise üle; |
| --- | --- |

d)

suurendada ELi tegutsemisvõimet otsustusprotsessi reformimise teel, sealhulgas kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamise kasutuselevõtmise kaudu ühinemisprotsessi seisukohast olulistes valdkondades ja laienenud liidu kui terviku tulemusliku toimimise kaudu; kaotada ühehäälsuse nõue, eriti kui otsustatakse läbirääkimiste protsessi alustamise üle ning üksikute läbirääkimisklastrite ja -peatükkide avamise ja sulgemise üle;

| e) | tunnustada ELi ümberkujundavat jõudu integratsiooniprotsessis ja varasemates edukates ELi laienemisvoorudes; saavutada positiivseid tulemusi nii stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate Lääne-Balkani kandidaatriikide kui ka assotsieerimisprotsessis osalevate idapartnerluse kandidaatriikide jaoks; |
| --- | --- |

e)

tunnustada ELi ümberkujundavat jõudu integratsiooniprotsessis ja varasemates edukates ELi laienemisvoorudes; saavutada positiivseid tulemusi nii stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate Lääne-Balkani kandidaatriikide kui ka assotsieerimisprotsessis osalevate idapartnerluse kandidaatriikide jaoks;

| f) | tunnistada vajadust, et EL suurendaks oma laienemispoliitika mõjusust, ajakohastaks oma laienemisstrateegiat ning viiks läbi ELi laienemissuutlikkuse ja -väljavaadete põhjaliku kriitilise hindamise ja läbivaatamise ning tõhustaks seda uue ELi laienemisstrateegia kaudu, sealhulgas määratledes selged ja läbipaistvad poliitilised eesmärgid ning viies ellu vajalikud ja õigeaegsed institutsioonilised reformid, kinnitades samas, et täielik ühinemine ELiga on asendamatu ja et laienemisprotsess soodustab kauaoodatud ELi reforme; |
| --- | --- |

f)

tunnistada vajadust, et EL suurendaks oma laienemispoliitika mõjusust, ajakohastaks oma laienemisstrateegiat ning viiks läbi ELi laienemissuutlikkuse ja -väljavaadete põhjaliku kriitilise hindamise ja läbivaatamise ning tõhustaks seda uue ELi laienemisstrateegia kaudu, sealhulgas määratledes selged ja läbipaistvad poliitilised eesmärgid ning viies ellu vajalikud ja õigeaegsed institutsioonilised reformid, kinnitades samas, et täielik ühinemine ELiga on asendamatu ja et laienemisprotsess soodustab kauaoodatud ELi reforme;

| g) | kinnitada veel kord nn Kopenhaageni kriteeriumide kehtivust ja ELi integratsioonisuutlikkuse asjakohasust kõigis selle aspektides; kaasata kandidaatriike ELi reforme käsitlevatesse aruteludesse; jätkata korrapäraseid tippkohtumisi Lääne-Balkani ja idapartnerluse riikidega, et tugevdada poliitilist isevastutust ja juhtida paremini laienemisprotsessi; viia ellu komisjoni kavatsus alustada ettevalmistusi Euroopa konvendi käivitamiseks ja tunnistada selle edu tähtsust ELi laienemise tulemuslikuks saavutamiseks; |
| --- | --- |

g)

kinnitada veel kord nn Kopenhaageni kriteeriumide kehtivust ja ELi integratsioonisuutlikkuse asjakohasust kõigis selle aspektides; kaasata kandidaatriike ELi reforme käsitlevatesse aruteludesse; jätkata korrapäraseid tippkohtumisi Lääne-Balkani ja idapartnerluse riikidega, et tugevdada poliitilist isevastutust ja juhtida paremini laienemisprotsessi; viia ellu komisjoni kavatsus alustada ettevalmistusi Euroopa konvendi käivitamiseks ja tunnistada selle edu tähtsust ELi laienemise tulemuslikuks saavutamiseks;

| h) | tagada, et EL jääb Euroopa riikide arenevaks ühenduseks, mis on avatud sarnaselt meelestatud demokraatlike riikide ühinemisele, mis jagab ja täielikult kaitseb ühiseid väärtusi, põhimõtteid ja huve ning järgib ELi aluslepinguid; |
| --- | --- |

h)

tagada, et EL jääb Euroopa riikide arenevaks ühenduseks, mis on avatud sarnaselt meelestatud demokraatlike riikide ühinemisele, mis jagab ja täielikult kaitseb ühiseid väärtusi, põhimõtteid ja huve ning järgib ELi aluslepinguid;

| i) | tugevdada liikmesriikide pühendumust laienemisele, täites ELi kohustusi Lääne-Balkani ja idapartnerluse riikide ees; viia ellu ELi laienemist kui tulemuspõhist poliitilist protsessi; kinnitada veel kord oma piiramatut poliitilist tahet jätkata idapartnerluse riikide ühinemisprotsessi ning säilitada oma pikaajaline pühendumus Lääne-Balkani riikidele, mis pärineb 2003. aasta Thessaloniki tippkohtumisest ja 1993. aasta Kopenhaageni tippkohtumisest; tagada, et laienemise asemel ei oleks alternatiive; |
| --- | --- |

i)

tugevdada liikmesriikide pühendumust laienemisele, täites ELi kohustusi Lääne-Balkani ja idapartnerluse riikide ees; viia ellu ELi laienemist kui tulemuspõhist poliitilist protsessi; kinnitada veel kord oma piiramatut poliitilist tahet jätkata idapartnerluse riikide ühinemisprotsessi ning säilitada oma pikaajaline pühendumus Lääne-Balkani riikidele, mis pärineb 2003. aasta Thessaloniki tippkohtumisest ja 1993. aasta Kopenhaageni tippkohtumisest; tagada, et laienemise asemel ei oleks alternatiive;

| j) | julgustada liikmesriike aktiivselt osalema laienemisprotsessis, et tagada selle eesmärkide saavutamine uue metoodika abil, ühendades tingimused ning kandidaatriikidele antava tehnilise ja rahalise toetuse vahendid; suurendada nii ELi liikmesriikide kui ka kandidaatriikide kodanikuühiskonna ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamist ühinemisprotsessi; |
| --- | --- |

j)

julgustada liikmesriike aktiivselt osalema laienemisprotsessis, et tagada selle eesmärkide saavutamine uue metoodika abil, ühendades tingimused ning kandidaatriikidele antava tehnilise ja rahalise toetuse vahendid; suurendada nii ELi liikmesriikide kui ka kandidaatriikide kodanikuühiskonna ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamist ühinemisprotsessi;

| k) | vältima lahendamata kahepoolsete ja piirkondlike vaidluste kasutamist kandidaatriikide ühinemisprotsessi takistamiseks ning võtma vastu ametliku mehhanismi nende vaidluste lahendamiseks ja vahekohtuks, et toetada nende lahendamist ELiga ühinemisest eraldi, kuna need võivad takistada Euroopa poliitika rakendamist ning nõrgendada ELi piirkondlikku ja ülemaailmset mõju; |
| --- | --- |

k)

vältima lahendamata kahepoolsete ja piirkondlike vaidluste kasutamist kandidaatriikide ühinemisprotsessi takistamiseks ning võtma vastu ametliku mehhanismi nende vaidluste lahendamiseks ja vahekohtuks, et toetada nende lahendamist ELiga ühinemisest eraldi, kuna need võivad takistada Euroopa poliitika rakendamist ning nõrgendada ELi piirkondlikku ja ülemaailmset mõju;

| l) | tunnistama, et kahepoolsete küsimuste kasutamine liikmesriikide endi huvides on vastuolus ELi aluslepingute mõttega; teha tööd piirkondliku koostöö saavutamiseks ja Euroopa väärtuste edendamiseks; |
| --- | --- |

l)

tunnistama, et kahepoolsete küsimuste kasutamine liikmesriikide endi huvides on vastuolus ELi aluslepingute mõttega; teha tööd piirkondliku koostöö saavutamiseks ja Euroopa väärtuste edendamiseks;

| m) | tugevdada strateegilist kommunikatsiooni ja anda asjakohast teavet laienemise vastastikuse kasu ja võimaluste kohta nii läbirääkijariikides kui ka liikmesriikides, et veelgi suurendada toetust ja parandada arusaamist ühinemisprotsessist, eriti väljaspool suurlinnasid, pöörates erilist tähelepanu demokraatiale, õigusriigile ja kodanike heaolule; parandada ELi rahastamise nähtavust ja selle käegakatsutavaid tulemusi liituvates riikides; |
| --- | --- |

m)

tugevdada strateegilist kommunikatsiooni ja anda asjakohast teavet laienemise vastastikuse kasu ja võimaluste kohta nii läbirääkijariikides kui ka liikmesriikides, et veelgi suurendada toetust ja parandada arusaamist ühinemisprotsessist, eriti väljaspool suurlinnasid, pöörates erilist tähelepanu demokraatiale, õigusriigile ja kodanike heaolule; parandada ELi rahastamise nähtavust ja selle käegakatsutavaid tulemusi liituvates riikides;

| n) | töötada strateegiliselt ja ennetavalt, et võidelda hübriidohtudega ja vältida kolmandate isikute sekkumist läbirääkijariikide poliitilistesse, valimis- ja muudesse demokraatlikesse protsessidesse, eelkõige pahatahtlikke tegusid, mille eesmärk on manipuleerida avalikku arvamust ja õõnestada Euroopa integratsiooni; suurendada vastupanuvõimet desinformatsioonile ja murrangulistele kampaaniatele, mille eesmärk on õõnestada demokraatlikke protsesse ja tekitada lõhesid, ning julgustada kandidaatriike ja potentsiaalseid kandidaatriike astuma otsustavaid samme manipuleeriva desinformatsiooni, pahatahtliku propaganda ja muude hübriidohtude vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

n)

töötada strateegiliselt ja ennetavalt, et võidelda hübriidohtudega ja vältida kolmandate isikute sekkumist läbirääkijariikide poliitilistesse, valimis- ja muudesse demokraatlikesse protsessidesse, eelkõige pahatahtlikke tegusid, mille eesmärk on manipuleerida avalikku arvamust ja õõnestada Euroopa integratsiooni; suurendada vastupanuvõimet desinformatsioonile ja murrangulistele kampaaniatele, mille eesmärk on õõnestada demokraatlikke protsesse ja tekitada lõhesid, ning julgustada kandidaatriike ja potentsiaalseid kandidaatriike astuma otsustavaid samme manipuleeriva desinformatsiooni, pahatahtliku propaganda ja muude hübriidohtude vastu võitlemiseks;

Ühinemisprotsess

| o) | saada üle laienemisraskustest, kujundades ümber ühinemisprotsessi, et määratleda selgelt poliitilised ja sotsiaal-majanduslikud eesmärgid, kasutades täiel määral ära uut laienemismetoodikat, et suurendada selle usaldusväärsust, prognoositavust ja dünaamilisust; kaaluma ELi pealäbirääkijate määramist läbirääkimiste pidamiseks ulatuslike läbirääkimisvolituste alusel, kes annaksid aru ka Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

o)

saada üle laienemisraskustest, kujundades ümber ühinemisprotsessi, et määratleda selgelt poliitilised ja sotsiaal-majanduslikud eesmärgid, kasutades täiel määral ära uut laienemismetoodikat, et suurendada selle usaldusväärsust, prognoositavust ja dünaamilisust; kaaluma ELi pealäbirääkijate määramist läbirääkimiste pidamiseks ulatuslike läbirääkimisvolituste alusel, kes annaksid aru ka Euroopa Parlamendile;

| p) | kiirendada nende riikide integreerimist, kes näitavad üles strateegilist suunitlust ja vankumatut pühendumust ELiga seotud reformidele, demokraatia tugevdamisele, põhiväärtuste ja välispoliitika, sealhulgas sanktsioonide ühtlustamisele; |
| --- | --- |

p)

kiirendada nende riikide integreerimist, kes näitavad üles strateegilist suunitlust ja vankumatut pühendumust ELiga seotud reformidele, demokraatia tugevdamisele, põhiväärtuste ja välispoliitika, sealhulgas sanktsioonide ühtlustamisele;

| q) | tagada, et iga riigi edusamme ühinemise suunas hinnatakse tema saavutuste põhjal ning selle põhjal, mil määral ta on vastu võtnud ja rakendanud põhjalikke reforme ja ELi acquis’d; suunata ühinemisprotsess ümber kodanikele; |
| --- | --- |

q)

tagada, et iga riigi edusamme ühinemise suunas hinnatakse tema saavutuste põhjal ning selle põhjal, mil määral ta on vastu võtnud ja rakendanud põhjalikke reforme ja ELi acquis’d; suunata ühinemisprotsess ümber kodanikele;

| r) | pakkuda igale üksikule läbirääkijariigile liikmesusele suunatud tegevuskavasid, mis sisaldavad konkreetseid ja konkreetseid samme ning korrapärast tagasisidet laienemismetoodika edasise täiustamise abil saavutatud tulemuste kohta; kinnistada komisjoni uus metoodika poliitika pikaajalise kohandamisena; |
| --- | --- |

r)

pakkuda igale üksikule läbirääkijariigile liikmesusele suunatud tegevuskavasid, mis sisaldavad konkreetseid ja konkreetseid samme ning korrapärast tagasisidet laienemismetoodika edasise täiustamise abil saavutatud tulemuste kohta; kinnistada komisjoni uus metoodika poliitika pikaajalise kohandamisena;

| s) | kohaldama selgeid, läbipaistvaid ja järjepidevaid tulemuslikkuse võrdlusaluseid, sealhulgas ajakava, parandama edusammude mõõtmist ning tagama järjepideva ja jätkuva poliitilise ja tehnilise toe kogu ühinemisprotsessi vältel, tuginedes individuaalsetele tulemustele; parandama komisjoni aruannete kvaliteeti, loetavust ja kättesaadavust, eelkõige õigusriigi kohta; esitama korrapäraseid aruandeid edusammude puudumise või tagasimineku kohta süstemaatilisel ja läbipaistval viisil, sealhulgas selged hindamistingimused ja näitajad tõsise või pikaajalise seisaku või tagasilanguse mõõtmiseks; kehtestama selged tähtajad läbirääkijariikidega peetavate läbirääkimiste lõpuleviimiseks hiljemalt praeguse kümnendi lõpuks; |
| --- | --- |

s)

kohaldama selgeid, läbipaistvaid ja järjepidevaid tulemuslikkuse võrdlusaluseid, sealhulgas ajakava, parandama edusammude mõõtmist ning tagama järjepideva ja jätkuva poliitilise ja tehnilise toe kogu ühinemisprotsessi vältel, tuginedes individuaalsetele tulemustele; parandama komisjoni aruannete kvaliteeti, loetavust ja kättesaadavust, eelkõige õigusriigi kohta; esitama korrapäraseid aruandeid edusammude puudumise või tagasimineku kohta süstemaatilisel ja läbipaistval viisil, sealhulgas selged hindamistingimused ja näitajad tõsise või pikaajalise seisaku või tagasilanguse mõõtmiseks; kehtestama selged tähtajad läbirääkijariikidega peetavate läbirääkimiste lõpuleviimiseks hiljemalt praeguse kümnendi lõpuks;

| t) | suurendama läbirääkijariikide poliitilisi ja majanduslikke stiimuleid, tagades, et vahepealsed integratsioonietapid ei asendaks, vaid hõlbustaks lõppeesmärki, milleks on ELi liikmesus; |
| --- | --- |

t)

suurendama läbirääkijariikide poliitilisi ja majanduslikke stiimuleid, tagades, et vahepealsed integratsioonietapid ei asendaks, vaid hõlbustaks lõppeesmärki, milleks on ELi liikmesus;

| u) | tunnustada püsivaid edusamme kandidaatriikide ulatuslikuma järkjärgulise kasutuselevõtuga vastavates ELi poliitikavaldkondades, algatustes ja ühtses turus, sealhulgas juurdepääsu ELi rahalistele vahenditele vastavates valdkondades, võimaldades kodanikel saada ühinemisest kasu kogu protsessi vältel ja mitte ainult pärast selle lõpuleviimist; teha tööd arenguerinevuste vähendamiseks liikmesriikide ja ELi kandidaatriikide vahel; |
| --- | --- |

u)

tunnustada püsivaid edusamme kandidaatriikide ulatuslikuma järkjärgulise kasutuselevõtuga vastavates ELi poliitikavaldkondades, algatustes ja ühtses turus, sealhulgas juurdepääsu ELi rahalistele vahenditele vastavates valdkondades, võimaldades kodanikel saada ühinemisest kasu kogu protsessi vältel ja mitte ainult pärast selle lõpuleviimist; teha tööd arenguerinevuste vähendamiseks liikmesriikide ja ELi kandidaatriikide vahel;

| v) | tagada, et integratsioon ELi ühtsel turul ja muudes valdkondades põhineb rangetel tingimustel ja reformide elluviimisel tehtud käegakatsutavatel edusammudel, karistades samal ajal reaalajas mis tahes tagasimineku või põhjendamatute viivituste eest reformiprotsessis, eelkõige demokraatia, meediavabaduse, korruptsioonivastase võitluse, inimõiguste ja õigusriigi valdkonnas; |
| --- | --- |

v)

tagada, et integratsioon ELi ühtsel turul ja muudes valdkondades põhineb rangetel tingimustel ja reformide elluviimisel tehtud käegakatsutavatel edusammudel, karistades samal ajal reaalajas mis tahes tagasimineku või põhjendamatute viivituste eest reformiprotsessis, eelkõige demokraatia, meediavabaduse, korruptsioonivastase võitluse, inimõiguste ja õigusriigi valdkonnas;

| w) | laiendada kandidaatriikide võimalusi osaleda ELi institutsioonide töös ja jälgida nende tööd; |
| --- | --- |

w)

laiendada kandidaatriikide võimalusi osaleda ELi institutsioonide töös ja jälgida nende tööd;

| x) | seada sisse tõhustatud struktureeritud poliitiline dialoog assotsieerunud, kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikidega, sealhulgas juhtide kohtumised Euroopa Ülemkogu raames; algatada valdkondlik koostöö läbirääkijariikidega ja parimate tavade vahetamise hoogustamine, et edendada edasist majanduslikku integratsiooni ja õigusaktide ühtlustamist ning hõlbustada järkjärgulist integratsiooni; |
| --- | --- |

x)

seada sisse tõhustatud struktureeritud poliitiline dialoog assotsieerunud, kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikidega, sealhulgas juhtide kohtumised Euroopa Ülemkogu raames; algatada valdkondlik koostöö läbirääkijariikidega ja parimate tavade vahetamise hoogustamine, et edendada edasist majanduslikku integratsiooni ja õigusaktide ühtlustamist ning hõlbustada järkjärgulist integratsiooni;

| y) | tunnustada olemasolevate valitsustevaheliste organite ja foorumite, näiteks Aadria ja Joonia mere algatuse, Kesk-Euroopa algatuse ja Berliini protsessi rolli ning edendada nendevahelist sünergiat, et suurendada Lääne-Balkani riikide ja liikmesriikide vahelisi mitmepoolseid sidemeid integratsiooni edendamise vahendina; |
| --- | --- |

y)

tunnustada olemasolevate valitsustevaheliste organite ja foorumite, näiteks Aadria ja Joonia mere algatuse, Kesk-Euroopa algatuse ja Berliini protsessi rolli ning edendada nendevahelist sünergiat, et suurendada Lääne-Balkani riikide ja liikmesriikide vahelisi mitmepoolseid sidemeid integratsiooni edendamise vahendina;

| z) | pooldada kauaoodatud ühinemisläbirääkimiste alustamist esimestel valitsustevahelistel konverentsidel, mis toimusid Albaania vabariikide ja Põhja-Makedoonia Vabariigiga 19. juulil 2022; tunnustada Lääne-Balkani riikide saavutusi õigeaegselt, sealhulgas viisanõude viivitamatu kaotamise kaudu Kosovo suhtes; |
| --- | --- |

z)

pooldada kauaoodatud ühinemisläbirääkimiste alustamist esimestel valitsustevahelistel konverentsidel, mis toimusid Albaania vabariikide ja Põhja-Makedoonia Vabariigiga 19. juulil 2022; tunnustada Lääne-Balkani riikide saavutusi õigeaegselt, sealhulgas viisanõude viivitamatu kaotamise kaudu Kosovo suhtes;

| aa) | julgustada ja toetada Bosniat ja Hertsegoviinat oma õigus- ja institutsioonilise raamistiku parandamisel, et tagada sisulised edusammud 14 põhiprioriteedi käsitlemisel, nagu on korratud Euroopa Ülemkogu 23.–24. juuni 2022. aasta järeldustes; sellega seoses väljendab Euroopa Parlament heameelt komisjoni soovituse üle Bosniale ja Hertsegoviinale kandidaatriigi staatuse andmise tingimuste kohta, mis on selge toetussõnum ja ühemõtteline pühendumus riigi Euroopa perspektiivile ning samm riigi ja piirkonna stabiliseerimise suunas, ning kutsub Euroopa Ülemkogu üles võtma soovituse suhtes võimalikult kiiresti järelmeetmeid; |
| --- | --- |

aa)

julgustada ja toetada Bosniat ja Hertsegoviinat oma õigus- ja institutsioonilise raamistiku parandamisel, et tagada sisulised edusammud 14 põhiprioriteedi käsitlemisel, nagu on korratud Euroopa Ülemkogu 23.–24. juuni 2022. aasta järeldustes; sellega seoses väljendab Euroopa Parlament heameelt komisjoni soovituse üle Bosniale ja Hertsegoviinale kandidaatriigi staatuse andmise tingimuste kohta, mis on selge toetussõnum ja ühemõtteline pühendumus riigi Euroopa perspektiivile ning samm riigi ja piirkonna stabiliseerimise suunas, ning kutsub Euroopa Ülemkogu üles võtma soovituse suhtes võimalikult kiiresti järelmeetmeid;

| ab) | rõhutada vajadust teha selgeid edusamme peamiste reformide elluviimisel kandidaatriigi staatuse saamise eesmärgil; |
| --- | --- |

ab)

rõhutada vajadust teha selgeid edusamme peamiste reformide elluviimisel kandidaatriigi staatuse saamise eesmärgil;

| ac) | jätkuvalt julgustada ja toetada Montenegro kui ELiga ühinemise protsessi esirinnas oleva riigi ühinemise kiirendamist; abistada riiki kõigi vajalike tingimuste täitmisel, sealhulgas kehtestades läbirääkimispeatükkide sulgemise kriteeriumid; nõuda riigi mitmerahvuselise identiteedi austamist; sellega seoses väljendab Euroopa Parlament muret jätkuva poliitilise kriisi pärast Montenegros, millel on juba olnud ja on jätkuvalt negatiivsed tagajärjed riigi ELiga ühinemise teele; tuletada meelde, et kõik seadusandlikud meetmed peavad olema kooskõlas riigi põhiseadusega, kuna õigusriik on üks Euroopa põhiväärtusi ja põhimõtteid; |
| --- | --- |

ac)

jätkuvalt julgustada ja toetada Montenegro kui ELiga ühinemise protsessi esirinnas oleva riigi ühinemise kiirendamist; abistada riiki kõigi vajalike tingimuste täitmisel, sealhulgas kehtestades läbirääkimispeatükkide sulgemise kriteeriumid; nõuda riigi mitmerahvuselise identiteedi austamist; sellega seoses väljendab Euroopa Parlament muret jätkuva poliitilise kriisi pärast Montenegros, millel on juba olnud ja on jätkuvalt negatiivsed tagajärjed riigi ELiga ühinemise teele; tuletada meelde, et kõik seadusandlikud meetmed peavad olema kooskõlas riigi põhiseadusega, kuna õigusriik on üks Euroopa põhiväärtusi ja põhimõtteid;

| ad) | väljendada heameelt Euroopa Ülemkogu erakordselt kiire otsuse üle Ukraina, Moldova Vabariigi ja Gruusia ELi liikmeks saamise taotluste kohta ning jätkata neile poliitilise ja tehnilise toe pakkumist seoses Venemaa agressioonisõjaga Ukraina vastu; kutsuda kolme riigi ametivõime üles selgelt näitama oma poliitilist otsustavust viia ellu oma rahva Euroopa-püüdlused, tehes märkimisväärseid edusamme oluliste reformide elluviimisel, eelkõige komisjoni 17. juuni 2022. aasta arvamustes esitatud prioriteetide osas, et täita tulemuslikult võimalikult kiiresti ELi liikmesuse kriteeriumid; algatada arutelu selle üle, kuidas suurendada ühinemisega seotud finants- ja tehnilise abi mõjusust kooskõlas kindlaks määratud reformiprioriteetidega; |
| --- | --- |

ad)

väljendada heameelt Euroopa Ülemkogu erakordselt kiire otsuse üle Ukraina, Moldova Vabariigi ja Gruusia ELi liikmeks saamise taotluste kohta ning jätkata neile poliitilise ja tehnilise toe pakkumist seoses Venemaa agressioonisõjaga Ukraina vastu; kutsuda kolme riigi ametivõime üles selgelt näitama oma poliitilist otsustavust viia ellu oma rahva Euroopa-püüdlused, tehes märkimisväärseid edusamme oluliste reformide elluviimisel, eelkõige komisjoni 17. juuni 2022. aasta arvamustes esitatud prioriteetide osas, et täita tulemuslikult võimalikult kiiresti ELi liikmesuse kriteeriumid; algatada arutelu selle üle, kuidas suurendada ühinemisega seotud finants- ja tehnilise abi mõjusust kooskõlas kindlaks määratud reformiprioriteetidega;

| ae) | julgustada Ukraina, Moldova Vabariigi ja Gruusiaga sõlmitud assotsieerimislepingute ning põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade pidevat ja tulemuslikku rakendamist; vaadata läbi ELi idapartnerluse strateegia ja edendada piirkondlikku koostööd; |
| --- | --- |

ae)

julgustada Ukraina, Moldova Vabariigi ja Gruusiaga sõlmitud assotsieerimislepingute ning põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade pidevat ja tulemuslikku rakendamist; vaadata läbi ELi idapartnerluse strateegia ja edendada piirkondlikku koostööd;

| af) | aidata Ukrainal ja Moldova Vabariigil täita komisjoni kehtestatud tingimusi edasisteks sammudeks ELiga ühinemise suunas ning aidata Gruusial astuda vajalikke samme kandidaatriigi staatuse saamiseks; keskenduda eelkõige kohtusüsteemi sõltumatusele, korruptsioonivastasele võitlusele, demokraatlikule järelevalvele, inimõigustele ja ligarhia kaotamisele; hõlbustada nende riikide üleminekut idapartnerluselt laienemisraamistikule, sealhulgas üleminekut naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendilt „Globaalne Euroopa“ ühinemiseelse abi rahastamisvahendile (IPA); suurendada piisavalt IPA III üldeelarvet, et säilitada rahastamine praegustele IPA III abisaajariikidele; |
| --- | --- |

af)

aidata Ukrainal ja Moldova Vabariigil täita komisjoni kehtestatud tingimusi edasisteks sammudeks ELiga ühinemise suunas ning aidata Gruusial astuda vajalikke samme kandidaatriigi staatuse saamiseks; keskenduda eelkõige kohtusüsteemi sõltumatusele, korruptsioonivastasele võitlusele, demokraatlikule järelevalvele, inimõigustele ja ligarhia kaotamisele; hõlbustada nende riikide üleminekut idapartnerluselt laienemisraamistikule, sealhulgas üleminekut naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendilt „Globaalne Euroopa“ ühinemiseelse abi rahastamisvahendile (IPA); suurendada piisavalt IPA III üldeelarvet, et säilitada rahastamine praegustele IPA III abisaajariikidele;

| ag) | tõhustada ELi konstruktiivset koostööd nii Serbia kui ka Kosovo ametivõimudega, et saavutada Belgradi ja Priština dialoogi raames kahe riigi vahel ulatuslik õiguslikult siduv normaliseerimiskokkulepe, mis põhineb vastastikusel tunnustamisel ja mis on mõlema riigi jaoks otsustava tähtsusega, et liikuda edasi oma Euroopa suunas, ning aitab kaasa piirkondlikule stabiilsusele, heaolule ja suhete normaliseerumisele; korrata, kui oluline on käsitleda kõiki lahendamata küsimusi Belgradi ja Priština dialoogi kaudu kiiresti, läbipaistvalt ja heas usus; |
| --- | --- |

ag)

tõhustada ELi konstruktiivset koostööd nii Serbia kui ka Kosovo ametivõimudega, et saavutada Belgradi ja Priština dialoogi raames kahe riigi vahel ulatuslik õiguslikult siduv normaliseerimiskokkulepe, mis põhineb vastastikusel tunnustamisel ja mis on mõlema riigi jaoks otsustava tähtsusega, et liikuda edasi oma Euroopa suunas, ning aitab kaasa piirkondlikule stabiilsusele, heaolule ja suhete normaliseerumisele; korrata, kui oluline on käsitleda kõiki lahendamata küsimusi Belgradi ja Priština dialoogi kaudu kiiresti, läbipaistvalt ja heas usus;

| ah) | seada prioriteediks läbirääkijariikide vastavusseviimine ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga ning edendada ühinemisläbirääkimisi Serbiaga üksnes juhul, kui riik ühineb ELi sanktsioonidega Venemaa vastu ja teeb ELiga seotud reformide elluviimisel märkimisväärseid edusamme; kutsuda Serbiat üles süstemaatiliselt järgima ELi piiravaid meetmeid ja üldist poliitikat Venemaa suhtes, näitama edusamme demokraatia ja õigusriigi valdkonnas ning võtma omaks ELi väärtused ja prioriteedid; vaadata läbi kõik Serbiale eraldatavad kahepoolsed ja ELi vahendid, mis tooksid kasu Serbia ametivõimudele, eelkõige need, mis on seotud Lääne-Balkani majandus- ja investeerimiskava raames rahastatavate projektidega, tagamaks, et kõik ELi kulutused on täielikult kooskõlas ELi enda strateegiliste eesmärkide ja huvidega; |
| --- | --- |

ah)

seada prioriteediks läbirääkijariikide vastavusseviimine ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga ning edendada ühinemisläbirääkimisi Serbiaga üksnes juhul, kui riik ühineb ELi sanktsioonidega Venemaa vastu ja teeb ELiga seotud reformide elluviimisel märkimisväärseid edusamme; kutsuda Serbiat üles süstemaatiliselt järgima ELi piiravaid meetmeid ja üldist poliitikat Venemaa suhtes, näitama edusamme demokraatia ja õigusriigi valdkonnas ning võtma omaks ELi väärtused ja prioriteedid; vaadata läbi kõik Serbiale eraldatavad kahepoolsed ja ELi vahendid, mis tooksid kasu Serbia ametivõimudele, eelkõige need, mis on seotud Lääne-Balkani majandus- ja investeerimiskava raames rahastatavate projektidega, tagamaks, et kõik ELi kulutused on täielikult kooskõlas ELi enda strateegiliste eesmärkide ja huvidega;

| ai) | jätkata ühinemisläbirääkimiste protsessi Türgiga vastavalt läbirääkimisraamistikule seni, kuni riik teeb ELiga tõelist koostööd ning näitab selgeid ja märkimisväärseid edusamme põhivabaduste, kodaniku- ja inimõiguste ning õigusriigi valdkonnas, samuti muid ELiga seotud reforme, ning austab täielikult liikmesriikide territoriaalset terviklikkust, jätkates samal ajal partnerlust ühist huvi pakkuvates olulistes valdkondades ning säilitades majandus- ja kultuurikoostöö, eelkõige kodanikuühiskonnaga; |
| --- | --- |

ai)

jätkata ühinemisläbirääkimiste protsessi Türgiga vastavalt läbirääkimisraamistikule seni, kuni riik teeb ELiga tõelist koostööd ning näitab selgeid ja märkimisväärseid edusamme põhivabaduste, kodaniku- ja inimõiguste ning õigusriigi valdkonnas, samuti muid ELiga seotud reforme, ning austab täielikult liikmesriikide territoriaalset terviklikkust, jätkates samal ajal partnerlust ühist huvi pakkuvates olulistes valdkondades ning säilitades majandus- ja kultuurikoostöö, eelkõige kodanikuühiskonnaga;

| aj) | tunnustada ja toetada Valgevene rahva Euroopa-meelseid püüdlusi, kes soovib elada vabas ja demokraatlikus ühiskonnas, ning teha ametlikult koostööd Valgevene demokraatliku opositsiooniga; |
| --- | --- |

aj)

tunnustada ja toetada Valgevene rahva Euroopa-meelseid püüdlusi, kes soovib elada vabas ja demokraatlikus ühiskonnas, ning teha ametlikult koostööd Valgevene demokraatliku opositsiooniga;

Tingimused

| ak) | kinnitada, et demokraatlikul ümberkujundamisel ja õigusriigil on uue metoodika kohaselt ELiga ühinemise protsessis keskne roll; seada esikohale kohtusüsteemi sõltumatus, piirkondlik ja õigusalane koostöö, hea valitsemistava, võitlus korruptsiooni, inimkaubanduse, desinformatsiooni, rahapesu ja organiseeritud kuritegevuse vastu, oligarhide sobimatu mõju kaotamine ametiasutustele, meediale ja majandusele ning inimõiguste, sealhulgas vähemuste õiguste, soolise võrdõiguslikkuse, põhivabaduste ja meediavabaduse edendamine, mis on olulised ja läbiräägitavad eeltingimused edusammude tegemiseks ELiga ühinemise suunas; |
| --- | --- |

ak)

kinnitada, et demokraatlikul ümberkujundamisel ja õigusriigil on uue metoodika kohaselt ELiga ühinemise protsessis keskne roll; seada esikohale kohtusüsteemi sõltumatus, piirkondlik ja õigusalane koostöö, hea valitsemistava, võitlus korruptsiooni, inimkaubanduse, desinformatsiooni, rahapesu ja organiseeritud kuritegevuse vastu, oligarhide sobimatu mõju kaotamine ametiasutustele, meediale ja majandusele ning inimõiguste, sealhulgas vähemuste õiguste, soolise võrdõiguslikkuse, põhivabaduste ja meediavabaduse edendamine, mis on olulised ja läbiräägitavad eeltingimused edusammude tegemiseks ELiga ühinemise suunas;

| al) | tugevdada kodanikuühiskonna, valitsusväliste organisatsioonide ja ekspertide kaasamist ühinemisprotsessi järelevalvesse; tunnistada ja integreerida oma laienemisstrateegiasse asjaolu, et õigusriik, tugevad sõltumatud demokraatlikud institutsioonid, meediavabadus ja elujõuline kodanikuühiskond on lahutamatult seotud demokraatliku vastupanuvõimega; |
| --- | --- |

al)

tugevdada kodanikuühiskonna, valitsusväliste organisatsioonide ja ekspertide kaasamist ühinemisprotsessi järelevalvesse; tunnistada ja integreerida oma laienemisstrateegiasse asjaolu, et õigusriik, tugevad sõltumatud demokraatlikud institutsioonid, meediavabadus ja elujõuline kodanikuühiskond on lahutamatult seotud demokraatliku vastupanuvõimega;

| am) | rakendada ELi inimõiguste rikkujate sanktsioonirežiimi (Euroopa Magnitski akt) ja laiendada seda nii, et see hõlmaks ka ühinemisläbirääkimisi pidavaid riike hõlmavaid sanktsioone korruptsioonikuritegude eest; |
| --- | --- |

am)

rakendada ELi inimõiguste rikkujate sanktsioonirežiimi (Euroopa Magnitski akt) ja laiendada seda nii, et see hõlmaks ka ühinemisläbirääkimisi pidavaid riike hõlmavaid sanktsioone korruptsioonikuritegude eest;

| an) | tagada, et ELi institutsioonid ega liikmesriigid ei kahjustaks ega alandaks demokraatlikke ja õiguslikke standardeid; tuletab Euroopa Komisjoni volinikele meelde nende kohustust tegutseda ausalt, diskreetselt ja sõltumatult vastavalt nende käitumisjuhendile; |
| --- | --- |

an)

tagada, et ELi institutsioonid ega liikmesriigid ei kahjustaks ega alandaks demokraatlikke ja õiguslikke standardeid; tuletab Euroopa Komisjoni volinikele meelde nende kohustust tegutseda ausalt, diskreetselt ja sõltumatult vastavalt nende käitumisjuhendile;

| ao) | parandada ühinemiseelse abi järjepidevust, tõhusust, nähtavust ja läbipaistvust, kajastades selgelt IPA III vahendite eraldamise põhivaldkondade prioriteete; võtta vajalikud parandusmeetmed ja töötada välja suunised IPA III tingimuslikkuse sätete kohaldamiseks kooskõlas Euroopa Kontrollikoja 10. jaanuari 2022. aasta eriaruandes „ELi toetus õigusriigile Lääne-Balkanil“ esitatud järeldustega; |
| --- | --- |

ao)

parandada ühinemiseelse abi järjepidevust, tõhusust, nähtavust ja läbipaistvust, kajastades selgelt IPA III vahendite eraldamise põhivaldkondade prioriteete; võtta vajalikud parandusmeetmed ja töötada välja suunised IPA III tingimuslikkuse sätete kohaldamiseks kooskõlas Euroopa Kontrollikoja 10. jaanuari 2022. aasta eriaruandes „ELi toetus õigusriigile Lääne-Balkanil“ esitatud järeldustega;

| ap) | anda Euroopa Parlamendile täielik ja põhjalik hinnang kõigi ühinemiseelsete vahendite, sealhulgas fondide ja projektide kasutamise kohta piirkonna eri riikides alates 2015. aastast; |
| --- | --- |

ap)

anda Euroopa Parlamendile täielik ja põhjalik hinnang kõigi ühinemiseelsete vahendite, sealhulgas fondide ja projektide kasutamise kohta piirkonna eri riikides alates 2015. aastast;

| aq) | kohaldada strateegiliselt sihipärast tingimuslikkust, mis põhineb selgetel edusammude võrdlusalustel, reformide premeerimisel ja karistamisel tagasimineku või pideva edusammude puudumise eest; |
| --- | --- |

aq)

kohaldada strateegiliselt sihipärast tingimuslikkust, mis põhineb selgetel edusammude võrdlusalustel, reformide premeerimisel ja karistamisel tagasimineku või pideva edusammude puudumise eest;

| ar) | tugevdada õigusriigi alast aruandlust kõigi läbirääkijariikide jaoks, rakendades ja tõhustades täielikult laienemismetoodikat ja iga-aastast aruandlusprotsessi ning luues järelevalve-, dialoogi- ja hoiatusmehhanismid õigusriigi peamiste puuduste kõrvaldamiseks, pakkudes positiivset tingimuslikkust juurdepääsu näol ELi poliitikale või käivitades negatiivse tingimuslikkuse ühinemisläbirääkimiste ja ühinemiseelse rahastamise peatamise vormis, eelkõige muutes IPA III määruse (EL) 2021/1529 asjakohased sätted kiiresti ja täielikult toimivaks ning võimaldades läbirääkimiste peatükkide taasavamist tagasipööratavuse klauslite alusel ning kaasates protsessi tihedalt kodanikuühiskonna; |
| --- | --- |

ar)

tugevdada õigusriigi alast aruandlust kõigi läbirääkijariikide jaoks, rakendades ja tõhustades täielikult laienemismetoodikat ja iga-aastast aruandlusprotsessi ning luues järelevalve-, dialoogi- ja hoiatusmehhanismid õigusriigi peamiste puuduste kõrvaldamiseks, pakkudes positiivset tingimuslikkust juurdepääsu näol ELi poliitikale või käivitades negatiivse tingimuslikkuse ühinemisläbirääkimiste ja ühinemiseelse rahastamise peatamise vormis, eelkõige muutes IPA III määruse (EL) 2021/1529 asjakohased sätted kiiresti ja täielikult toimivaks ning võimaldades läbirääkimiste peatükkide taasavamist tagasipööratavuse klauslite alusel ning kaasates protsessi tihedalt kodanikuühiskonna;

| as) | luua raamistik tulemuslikuks koostööks Euroopa Prokuratuuri ja läbirääkijariikide vahel; julgustada kandidaatriike ja potentsiaalseid kandidaatriike sõlmima kiiresti Euroopa Prokuratuuriga kahepoolsed koostöölepingud, et hõlbustada tihedat koostööd ja süüdistuste esitamist ELi vahendite väärkasutamise eest, sealhulgas riiklike kontaktametnike Euroopa Prokuratuuri lähetamise kaudu; |
| --- | --- |

as)

luua raamistik tulemuslikuks koostööks Euroopa Prokuratuuri ja läbirääkijariikide vahel; julgustada kandidaatriike ja potentsiaalseid kandidaatriike sõlmima kiiresti Euroopa Prokuratuuriga kahepoolsed koostöölepingud, et hõlbustada tihedat koostööd ja süüdistuste esitamist ELi vahendite väärkasutamise eest, sealhulgas riiklike kontaktametnike Euroopa Prokuratuuri lähetamise kaudu;

| at) | hinnata ametlikult ühinevaid riike ELi õigusriigi mehhanismi raames ning esitada aruanne ja ELi õigusemõistmise tulemustabel, kasutades samu näitajaid, mida kohaldatakse liikmesriikide suhtes, et anda objektiivne ja selge ülevaade olukorrast, et vältida edusammude jätkuvat puudumist, tõsiseid puudusi ja tagasiminekut; |
| --- | --- |

at)

hinnata ametlikult ühinevaid riike ELi õigusriigi mehhanismi raames ning esitada aruanne ja ELi õigusemõistmise tulemustabel, kasutades samu näitajaid, mida kohaldatakse liikmesriikide suhtes, et anda objektiivne ja selge ülevaade olukorrast, et vältida edusammude jätkuvat puudumist, tõsiseid puudusi ja tagasiminekut;

| au) | luua spetsiaalne õigusriigi rakkerühm, mille ülesanne on arendada kandidaatriikidele ja potentsiaalsetele kandidaatriikidele ulatuslikumat ja mõjusamat toetust, kaasates aktiivselt liikmesriikide kohtunikke ja prokuröre; tagada ELi ühiste väärtuste järgimine, kohaldades ja tugevdades sisemenetlusi, et otsustavalt lahendada õigusriigiga seotud probleeme; |
| --- | --- |

au)

luua spetsiaalne õigusriigi rakkerühm, mille ülesanne on arendada kandidaatriikidele ja potentsiaalsetele kandidaatriikidele ulatuslikumat ja mõjusamat toetust, kaasates aktiivselt liikmesriikide kohtunikke ja prokuröre; tagada ELi ühiste väärtuste järgimine, kohaldades ja tugevdades sisemenetlusi, et otsustavalt lahendada õigusriigiga seotud probleeme;

Demokraatlikud ja sotsiaal-majanduslikud muutused kandidaatriikides

| av) | osaleda aktiivselt poliitilise pluralismi ja kaasatuse kultuuri edendamises, samuti konstruktiivses poliitilises dialoogis ja parlamentaarsetes ülesannetes seoses õigusaktide, kontrolli ja järelevalvega; |
| --- | --- |

av)

osaleda aktiivselt poliitilise pluralismi ja kaasatuse kultuuri edendamises, samuti konstruktiivses poliitilises dialoogis ja parlamentaarsetes ülesannetes seoses õigusaktide, kontrolli ja järelevalvega;

| aw) | edendada valimisreforme, et tagada kõigis kandidaatriikides ja soovivates riikides vaieldamatud vabad, õiglased ja demokraatlikud valimisprotsessid ning tugevdada valimisprotsessi OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo, Veneetsia komisjoni ja muude rahvusvaheliste kohustuste, ülesannete ja standardite, demokraatliku pluralismi, parteisisese demokraatia ning erakondade aususe ja korruptsioonivastase võitluse siseraamistike vastuvõtmise, erakondade ja meedia rahastamise läbipaistvuse ning kohtusüsteemi ja meedia sõltumatuse ja vabaduse osas, kehtestades need kriteeriumid rahalise toetuse ja ühinemisprotsessi edasise edenemise eeltingimustena; |
| --- | --- |

aw)

edendada valimisreforme, et tagada kõigis kandidaatriikides ja soovivates riikides vaieldamatud vabad, õiglased ja demokraatlikud valimisprotsessid ning tugevdada valimisprotsessi OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo, Veneetsia komisjoni ja muude rahvusvaheliste kohustuste, ülesannete ja standardite, demokraatliku pluralismi, parteisisese demokraatia ning erakondade aususe ja korruptsioonivastase võitluse siseraamistike vastuvõtmise, erakondade ja meedia rahastamise läbipaistvuse ning kohtusüsteemi ja meedia sõltumatuse ja vabaduse osas, kehtestades need kriteeriumid rahalise toetuse ja ühinemisprotsessi edasise edenemise eeltingimustena;

| ax) | korraldada korrapäraselt tõhustatud õigusriigi eksperte ja valimisvaatlusmissioone ühinevatesse riikidesse; |
| --- | --- |

ax)

korraldada korrapäraselt tõhustatud õigusriigi eksperte ja valimisvaatlusmissioone ühinevatesse riikidesse;

| ay) | võidelda ajakirjanike ja meediaväljaannete vastaste laimukampaaniate, ähvardamise ja hirmutamise vastu ning nõuda selliste kuritegude uurimist ja nende eest vastutusele võtmist, tagades ajakirjanikele turvalise keskkonna ning tegeledes samal ajal meediaomandi koondumise, poliitilise ja majandusliku surve ning meediaomandi läbipaistmatuse probleemidega; jätkata koostööd Euroopa Nõukoguga, et toetada läbirääkijariike oluliste reformide ja koolituse läbiviimisel; |
| --- | --- |

ay)

võidelda ajakirjanike ja meediaväljaannete vastaste laimukampaaniate, ähvardamise ja hirmutamise vastu ning nõuda selliste kuritegude uurimist ja nende eest vastutusele võtmist, tagades ajakirjanikele turvalise keskkonna ning tegeledes samal ajal meediaomandi koondumise, poliitilise ja majandusliku surve ning meediaomandi läbipaistmatuse probleemidega; jätkata koostööd Euroopa Nõukoguga, et toetada läbirääkijariike oluliste reformide ja koolituse läbiviimisel;

| az) | toetada demokraatlikku vastutust, suurendada läbipaistvust ja kaasatust ning tugevdada ühinemisprotsessi parlamentaarset mõõdet, eelkõige parlamentaarset järelevalvet; toetada parlamentaarset tööd kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides ning hõlbustada Euroopa Parlamendi ühinemiskontrolli ja demokraatiat toetavaid tegevusi ning demokraatia toetamise vahendeid, nagu Jean Monnet’ dialoog ja erakondadevaheline dialoog; toetada uue põlvkonna poliitilisi liidreid läbirääkijariikides; |
| --- | --- |

az)

toetada demokraatlikku vastutust, suurendada läbipaistvust ja kaasatust ning tugevdada ühinemisprotsessi parlamentaarset mõõdet, eelkõige parlamentaarset järelevalvet; toetada parlamentaarset tööd kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides ning hõlbustada Euroopa Parlamendi ühinemiskontrolli ja demokraatiat toetavaid tegevusi ning demokraatia toetamise vahendeid, nagu Jean Monnet’ dialoog ja erakondadevaheline dialoog; toetada uue põlvkonna poliitilisi liidreid läbirääkijariikides;

| ba) | tagada, et järelevalveasutused ja muud sõltumatud demokraatlikud organid suudavad tulemuslikult täita oma rolli kandidaatriikide poliitilistes protsessides, nagu on ette nähtud nende põhiseadustes; |
| --- | --- |

ba)

tagada, et järelevalveasutused ja muud sõltumatud demokraatlikud organid suudavad tulemuslikult täita oma rolli kandidaatriikide poliitilistes protsessides, nagu on ette nähtud nende põhiseadustes;

| bb) | julgustada kahepoolseid parlamentaarseid kohtumisi nii liikmesriikide kui ka ühinevate riikide parlamentide vahel ning kaaluda viise, kuidas kiirendada kandidaatriikide vaatlejate ametisse asumist Euroopa Parlamendis, samuti lõpetada läbirääkimised konkreetsete klastrite üle; |
| --- | --- |

bb)

julgustada kahepoolseid parlamentaarseid kohtumisi nii liikmesriikide kui ka ühinevate riikide parlamentide vahel ning kaaluda viise, kuidas kiirendada kandidaatriikide vaatlejate ametisse asumist Euroopa Parlamendis, samuti lõpetada läbirääkimised konkreetsete klastrite üle;

| bc) | tagada, et laienemisprotsess saavutaks demokraatliku konsolideerimise, institutsioonilise terviklikkuse, pikaajalise majanduskasvu ja sotsiaal-majandusliku ühtekuuluvuse eesmärgid, rõhutades samas otsest seost õigusriigi ja korruptsioonivastase võitluse ning jätkusuutliku ja õiglase majandusarengu vahel; keskenduda kandidaatriikides vajalike ümberkorraldusprotsesside negatiivsete sotsiaalsete tagajärgede leevendamisele, lisades aastaaruannetesse teabe ELi sotsiaalõigustiku ühtlustamise kohta; teha tööd ajude äravoolu ennetamiseks kandidaatriikidest ja selle nähtuse tagasipööramiseks; |
| --- | --- |

bc)

tagada, et laienemisprotsess saavutaks demokraatliku konsolideerimise, institutsioonilise terviklikkuse, pikaajalise majanduskasvu ja sotsiaal-majandusliku ühtekuuluvuse eesmärgid, rõhutades samas otsest seost õigusriigi ja korruptsioonivastase võitluse ning jätkusuutliku ja õiglase majandusarengu vahel; keskenduda kandidaatriikides vajalike ümberkorraldusprotsesside negatiivsete sotsiaalsete tagajärgede leevendamisele, lisades aastaaruannetesse teabe ELi sotsiaalõigustiku ühtlustamise kohta; teha tööd ajude äravoolu ennetamiseks kandidaatriikidest ja selle nähtuse tagasipööramiseks;

| bd) | suurendada märkimisväärselt jõupingutusi konfliktide lahendamiseks, edendada usaldust, saavutada püsiv leppimine, mis hõlmab tulemuslikku ja erapooletut süüdistuste esitamist sõjakuritegude eest, ning tagada juurdepääs tõele, õigusemõistmisele ning tulemuslikele ja mittevalikulistele hüvitistele, sealhulgas seksuaalvägivalla ohvritele; hõlbustada siseriiklike ja rahvusvaheliste kohtuotsuste täielikku rakendamist ning sõjakuritegude ja kadunud isikutega seotud rahvusvaheliste kohustuste täitmist, käsitledes sõjakurjategijate ülistamise ja ajaloo ümberkirjutamise probleemi; |
| --- | --- |

bd)

suurendada märkimisväärselt jõupingutusi konfliktide lahendamiseks, edendada usaldust, saavutada püsiv leppimine, mis hõlmab tulemuslikku ja erapooletut süüdistuste esitamist sõjakuritegude eest, ning tagada juurdepääs tõele, õigusemõistmisele ning tulemuslikele ja mittevalikulistele hüvitistele, sealhulgas seksuaalvägivalla ohvritele; hõlbustada siseriiklike ja rahvusvaheliste kohtuotsuste täielikku rakendamist ning sõjakuritegude ja kadunud isikutega seotud rahvusvaheliste kohustuste täitmist, käsitledes sõjakurjategijate ülistamise ja ajaloo ümberkirjutamise probleemi;

| be) | suurendada jõupingutusi heanaaberlike suhete, kaasava ja tulemusliku piirkondliku sotsiaal-majandusliku koostöö, ELiga ühinevates riikides solidaarsuse ning ELi liikmesriikide ja ELi välispiiridel asuvate partnerriikide vahelise piirkondliku piiriülese koostöö suunas; suurendada Lääne-Balkani riikide majanduslikku konkurentsivõimet ja sotsiaalset ühtekuuluvust struktuurireformide ja kõigile kuuele riigile vastuvõetava piirkondliku majanduskoostöö loomise kaudu, jätkates õigusaktide vastavusse viimist ELi standardite ja acquis’ga ning aidates kaasa ELiga integreerumise protsessile; sellega seoses väljendab Euroopa Parlament heameelt Berliini protsessi tippkohtumisel hiljuti sõlmitud kokkulepete üle, eelkõige piirkondlike liikuvuslepingute üle, mis käsitlevad reisimisvabadust isikutunnistustega ning akadeemiliste diplomite ja kutsetunnistuste tunnustamist; väljendada tugevat kahtlust piirkondliku majanduskoostöö algatuse suhtes, mis ei hõlma kõiki kuut Lääne-Balkani riiki ega põhine ELi normidel, näiteks avatud Balkani algatusel; |
| --- | --- |

be)

suurendada jõupingutusi heanaaberlike suhete, kaasava ja tulemusliku piirkondliku sotsiaal-majandusliku koostöö, ELiga ühinevates riikides solidaarsuse ning ELi liikmesriikide ja ELi välispiiridel asuvate partnerriikide vahelise piirkondliku piiriülese koostöö suunas; suurendada Lääne-Balkani riikide majanduslikku konkurentsivõimet ja sotsiaalset ühtekuuluvust struktuurireformide ja kõigile kuuele riigile vastuvõetava piirkondliku majanduskoostöö loomise kaudu, jätkates õigusaktide vastavusse viimist ELi standardite ja acquis’ga ning aidates kaasa ELiga integreerumise protsessile; sellega seoses väljendab Euroopa Parlament heameelt Berliini protsessi tippkohtumisel hiljuti sõlmitud kokkulepete üle, eelkõige piirkondlike liikuvuslepingute üle, mis käsitlevad reisimisvabadust isikutunnistustega ning akadeemiliste diplomite ja kutsetunnistuste tunnustamist; väljendada tugevat kahtlust piirkondliku majanduskoostöö algatuse suhtes, mis ei hõlma kõiki kuut Lääne-Balkani riiki ega põhine ELi normidel, näiteks avatud Balkani algatusel;

| bf) | rõhutada vajadust ehitada üles kaasav ühiskond, mis oleks vaba diskrimineerimisest, rassismist, vägivaldsest natsionalismist ja äärmuslusest; keskenduda vähemuste, sealhulgas romade, LGBTIQ+ kogukonna liikmete, etniliste ja usukogukondade ning puuetega inimeste kaitsele ning kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse säilitamisele; peavoolustada soolist võrdõiguslikkust ning naiste ja tütarlaste õigusi, suurendada naiste noorte mõjuvõimu ja neisse investeerida ning tõhustada soolise vägivalla vastast võitlust; |
| --- | --- |

bf)

rõhutada vajadust ehitada üles kaasav ühiskond, mis oleks vaba diskrimineerimisest, rassismist, vägivaldsest natsionalismist ja äärmuslusest; keskenduda vähemuste, sealhulgas romade, LGBTIQ+ kogukonna liikmete, etniliste ja usukogukondade ning puuetega inimeste kaitsele ning kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse säilitamisele; peavoolustada soolist võrdõiguslikkust ning naiste ja tütarlaste õigusi, suurendada naiste noorte mõjuvõimu ja neisse investeerida ning tõhustada soolise vägivalla vastast võitlust;

| bg) | mõista hukka inimõiguste rikkumised ning varjupaigataotlejate ja rändajate ebainimlik kohtlemine; teha tööd selle nimel, et tagada kinnipeetavatele ja vangidele tingimused, mis on inimväärsed ja kooskõlas rahvusvaheliste standarditega; mõista hukka piinamine ja karistamatus tõsiste kuritarvituste eest õiguskaitseasutuste poolt; |
| --- | --- |

bg)

mõista hukka inimõiguste rikkumised ning varjupaigataotlejate ja rändajate ebainimlik kohtlemine; teha tööd selle nimel, et tagada kinnipeetavatele ja vangidele tingimused, mis on inimväärsed ja kooskõlas rahvusvaheliste standarditega; mõista hukka piinamine ja karistamatus tõsiste kuritarvituste eest õiguskaitseasutuste poolt;

| bh) | suurendada kodanike osalemist ja kodanikuühiskonna kaasamist laienemisprotsessi, suurendades koostööd kodanikuühiskonnaga, toetust ja rahastamist; tagada, et kodanikuühiskonna organisatsioonid saavad pärast ELiga ühinemist jätkuvalt piisavat rahalist toetust; |
| --- | --- |

bh)

suurendada kodanike osalemist ja kodanikuühiskonna kaasamist laienemisprotsessi, suurendades koostööd kodanikuühiskonnaga, toetust ja rahastamist; tagada, et kodanikuühiskonna organisatsioonid saavad pärast ELiga ühinemist jätkuvalt piisavat rahalist toetust;

| bi) | investeerida noorte ning piirkonnasisesesse liikuvusse ja ühenduvusse, sealhulgas pakkudes laialdast juurdepääsu programmile „Erasmus+“ ja suurendades selle eelarvet, samuti kandidaatriikide noortele õppejõududele, spetsialistidele ja teadlastele mõeldud muudele liikuvusprogrammidele; edendada lisaks partnerriikide edasist integreerimist ELi programmidesse, nagu „Erasmus+“, „Euroopa horisont“ ja „Loov Euroopa“, ning parandada koostööd praeguste ja tulevaste programmide raames; võidelda noorte tööpuudusega; |
| --- | --- |

bi)

investeerida noorte ning piirkonnasisesesse liikuvusse ja ühenduvusse, sealhulgas pakkudes laialdast juurdepääsu programmile „Erasmus+“ ja suurendades selle eelarvet, samuti kandidaatriikide noortele õppejõududele, spetsialistidele ja teadlastele mõeldud muudele liikuvusprogrammidele; edendada lisaks partnerriikide edasist integreerimist ELi programmidesse, nagu „Erasmus+“, „Euroopa horisont“ ja „Loov Euroopa“, ning parandada koostööd praeguste ja tulevaste programmide raames; võidelda noorte tööpuudusega;

| bj) | edendada inimestevahelisi kontakte ELi liikmesriikide ja kandidaatriikide vahel ning tugevdada noortevahetusprogramme; tunnistada piiriülese liikuvuse tähtsust nende kontaktide tugevdamisel ja ergutada sel eesmärgil piiritaristu arendamist; tugevdada ja võimaluse korral suurendada ELi ja Lääne-Balkani riikide ühiseid pingutusi inimestevaheliste kontaktide ja vahetuste vallas, et luua elanikkonna seas positiivne ettekujutus; |
| --- | --- |

bj)

edendada inimestevahelisi kontakte ELi liikmesriikide ja kandidaatriikide vahel ning tugevdada noortevahetusprogramme; tunnistada piiriülese liikuvuse tähtsust nende kontaktide tugevdamisel ja ergutada sel eesmärgil piiritaristu arendamist; tugevdada ja võimaluse korral suurendada ELi ja Lääne-Balkani riikide ühiseid pingutusi inimestevaheliste kontaktide ja vahetuste vallas, et luua elanikkonna seas positiivne ettekujutus;

| bk) | suurendada toetust majandusarengule, turumajandusele, transpordiühendustele, konkurentsivõimele ja rohepöördele; |
| --- | --- |

bk)

suurendada toetust majandusarengule, turumajandusele, transpordiühendustele, konkurentsivõimele ja rohepöördele;

| bl) | tugevdada kandidaatriikide ja ELi partnerlust peamiste taristuprojektide kaudu üleeuroopaliste energia- ja transpordivõrkude (TEN-E ja TEN-T) raames, suurendades samal ajal finantsabi kandidaatriikidele, et leevendada piiriüleseid kitsaskohti ning arendada reisijate- ja kaubaveoühendusi; |
| --- | --- |

bl)

tugevdada kandidaatriikide ja ELi partnerlust peamiste taristuprojektide kaudu üleeuroopaliste energia- ja transpordivõrkude (TEN-E ja TEN-T) raames, suurendades samal ajal finantsabi kandidaatriikidele, et leevendada piiriüleseid kitsaskohti ning arendada reisijate- ja kaubaveoühendusi;

| bm) | edendada energiatõhusust, ühenduvust ja üleminekut puhtale energiale, suurendades energiavarustuse mitmekesistamist ja kindlust ning kestlikku arengut; tagada, et energiaalane üleminek toimub õiglaselt ja sotsiaalselt jätkusuutlikul viisil, kus EL ja liikmesriigid toetavad piisavalt vähekaitstud rühmi; võtta viivitamata meetmeid kandidaatriikide pikaajaliseks ja kestlikuks ühendamiseks Euroopa energia ülekandevõrguga; kaasata märkimisväärseid investeeringuid, et toetada kohalike taastuvenergialahenduste väljatöötamist; ühendada kandidaatriigid Euroopa energia ülekandevõrguga, pöörates erilist tähelepanu neile, kes sõltuvad suurel määral Venemaa gaasist ja keda nende Euroopa-suunaline valik tõsiselt mõjutab; |
| --- | --- |

bm)

edendada energiatõhusust, ühenduvust ja üleminekut puhtale energiale, suurendades energiavarustuse mitmekesistamist ja kindlust ning kestlikku arengut; tagada, et energiaalane üleminek toimub õiglaselt ja sotsiaalselt jätkusuutlikul viisil, kus EL ja liikmesriigid toetavad piisavalt vähekaitstud rühmi; võtta viivitamata meetmeid kandidaatriikide pikaajaliseks ja kestlikuks ühendamiseks Euroopa energia ülekandevõrguga; kaasata märkimisväärseid investeeringuid, et toetada kohalike taastuvenergialahenduste väljatöötamist; ühendada kandidaatriigid Euroopa energia ülekandevõrguga, pöörates erilist tähelepanu neile, kes sõltuvad suurel määral Venemaa gaasist ja keda nende Euroopa-suunaline valik tõsiselt mõjutab;

| bn) | rakendada tegevuskava rändlustasude järkjärguliseks kaotamiseks ELi ja läbirääkijariikide vahel; |
| --- | --- |

bn)

rakendada tegevuskava rändlustasude järkjärguliseks kaotamiseks ELi ja läbirääkijariikide vahel;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning teavitamise eesmärgil läbirääkijariikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT C 202, 28.5.2021, lk 86.

(2)  ELT C 362, 8.9.2021, lk 129.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0249.

(4)  ELT L 161, 29.5.2014, lk 3.

(5)  ELT L 330, 20.9.2021, lk 1.

(6)  ELT C 342, 6.9.2022, lk 148.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0244.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0235.

---

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/116 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/116

---

P9_TA(2022)0407

Olukord Liibüas

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2022. aasta soovitus nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale olukorra kohta Liibüas (2021/2064(INI))

(2023/C 167/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. juuni 2021. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. juuni 2021. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 12. detsembri 2019. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 12. detsembri 2019. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 24. detsembri 2021. aasta avaldust valimiste edasilükkamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 24. detsembri 2021. aasta avaldust valimiste edasilükkamise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 11. märtsil 2021. aastal Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust uue rahvusliku ühtsuse valitsuse heakskiitmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 11. märtsil 2021. aastal Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust uue rahvusliku ühtsuse valitsuse heakskiitmise kohta,

| — | võttes arvesse 28. juuli 1951. aasta Genfi konventsiooni ja 31. jaanuari 1967. aasta protokolli pagulasseisundi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. juuli 1951. aasta Genfi konventsiooni ja 31. jaanuari 1967. aasta protokolli pagulasseisundi kohta,

| — | võttes arvesse ELi hädaolukorra usaldusfondi Aafrika jaoks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi hädaolukorra usaldusfondi Aafrika jaoks,

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 9. veebruari 2021. aasta ühisteatist „Uuendatud partnerlus lõunapoolsete naaberriikidega – Vahemere piirkonna uus tegevuskava“ (JOIN(2021)0002), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 9. veebruari 2021. aasta ühisteatist „Uuendatud partnerlus lõunapoolsete naaberriikidega – Vahemere piirkonna uus tegevuskava“ (JOIN(2021)0002),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640),

| — | võttes arvesse ÜRO resolutsiooni „Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma““, mis võeti vastu 25. septembril 2015. aastal New Yorgis toimunud ÜRO kestliku arengu tippkohtumisel (ÜRO tegevuskava 2030), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO resolutsiooni „Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma““, mis võeti vastu 25. septembril 2015. aastal New Yorgis toimunud ÜRO kestliku arengu tippkohtumisel (ÜRO tegevuskava 2030),

| — | võttes arvesse otsusega 1/CP.21 vastu võetud Pariisi kokkulepet, ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärku (COP21) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 11. konverentsi (CMP11), mis toimus Prantsusmaal Pariisis 30. novembrist11. detsembrini 2015. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse otsusega 1/CP.21 vastu võetud Pariisi kokkulepet, ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärku (COP21) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 11. konverentsi (CMP11), mis toimus Prantsusmaal Pariisis 30. novembrist11. detsembrini 2015. aastal,

| — | võttes arvesse 18. septembri 1997. aasta jalaväevastaste miinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. septembri 1997. aasta jalaväevastaste miinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise konventsiooni,

| — | võttes arvesse 30. mai 2008. aasta kobarlahingumoona konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 30. mai 2008. aasta kobarlahingumoona konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 31. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni naiste, rahu ja julgeoleku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 31. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni naiste, rahu ja julgeoleku kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse 1. juuli 1990. aasta lapse õiguste ja heaolu Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. juuli 1990. aasta lapse õiguste ja heaolu Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 26. veebruari 2011. aasta resolutsiooni ning kõiki sellele järgnenud resolutsioone Liibüa relvaembargo kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 26. veebruari 2011. aasta resolutsiooni ning kõiki sellele järgnenud resolutsioone Liibüa relvaembargo kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 29. aprilli 2022. aasta, 28. juuli 2022. aasta ja 28. oktoobri 2022. aasta resolutsioone Liibüa kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 29. aprilli 2022. aasta, 28. juuli 2022. aasta ja 28. oktoobri 2022. aasta resolutsioone Liibüa kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 20. mai 2022. aasta aruannet ÜRO Liibüa toetusmissiooni (UNSMIL) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 20. mai 2022. aasta aruannet ÜRO Liibüa toetusmissiooni (UNSMIL) kohta,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokuröri 28. aprilli 2022. aasta 23. aruannet ÜRO Julgeolekunõukogule resolutsiooni nr 1970 (2011) alusel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokuröri 28. aprilli 2022. aasta 23. aruannet ÜRO Julgeolekunõukogule resolutsiooni nr 1970 (2011) alusel,

| — | võttes arvesse ÜRO 2020. aasta tegevuskava „Tervikliku lahenduse ettevalmistusetapp“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 2020. aasta tegevuskava „Tervikliku lahenduse ettevalmistusetapp“,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 22. juuni 2020. aasta resolutsiooni, millega luuakse Liibüa teabekogumismissioon, ja 8. juuli 2022. aasta resolutsiooni, millega pikendatakse selle volitusi üheksa kuu võrra, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 22. juuni 2020. aasta resolutsiooni, millega luuakse Liibüa teabekogumismissioon, ja 8. juuli 2022. aasta resolutsiooni, millega pikendatakse selle volitusi üheksa kuu võrra,

| — | võttes arvesse Liibüa sõltumatu teabekogumismissiooni 29. novembri 2021. aasta, 23. märtsi 2022. aasta, 27. juuni 2022. aasta ja 1. juuli 2022. aasta aruandeid ÜRO Inimõiguste Nõukogule, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Liibüa sõltumatu teabekogumismissiooni 29. novembri 2021. aasta, 23. märtsi 2022. aasta, 27. juuni 2022. aasta ja 1. juuli 2022. aasta aruandeid ÜRO Inimõiguste Nõukogule,

| — | võttes arvesse 16. detsembri 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse oma 19. mai 2021. aasta resolutsioon inimõiguste kaitse ja ELi rändealase välispoliitika kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. mai 2021. aasta resolutsioon inimõiguste kaitse ja ELi rändealase välispoliitika kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 30. mai 2018. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale Liibüa kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 30. mai 2018. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale Liibüa kohta (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 118, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 118,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0252/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0252/2022),

| A. | arvestades, et viimase kümne aasta jooksul on Liibüa peamiste sidusrühmade vahelised sügavad lõhed ja vastasseisud, mida on veelgi süvendanud välisosalejate sekkumine, viinud pideva võimuvõitluseni ja on märkimisväärselt takistanud rahvuslikku lepitusprotsessi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et viimase kümne aasta jooksul on Liibüa peamiste sidusrühmade vahelised sügavad lõhed ja vastasseisud, mida on veelgi süvendanud välisosalejate sekkumine, viinud pideva võimuvõitluseni ja on märkimisväärselt takistanud rahvuslikku lepitusprotsessi;

| B. | arvestades, et 2020. aasta novembris aitas UNSMIL kaasa Liibüa poliitilise dialoogi foorumi (LPDF) esimesele voorule, millel oli 75 Liibüa osalejat, kes esindasid Liibüa ühiskonna kogu sotsiaalset ja poliitilist spektrit; arvestades, et LPDF leppis kokku tegevuskavas korraldada usaldusväärsed, kaasavad ja demokraatlikud üleriigilised valimised 24. detsembril 2021; arvestades, et 2021. aasta veebruaris valis LPDF Abdul Hamid Dbeibehi rahvusliku ühtsuse ajutise valitsuse juhiks; arvestades, et 2021. aasta märtsis Tobrukis asuva Liibüa esindajatekoja poolt rahvusliku ühtsuse valitsuse moodustamise heakskiitmisega lahendati ajutiselt poliitiline ummikseis ja vaidlustatud legitiimsus riigis; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2020. aasta novembris aitas UNSMIL kaasa Liibüa poliitilise dialoogi foorumi (LPDF) esimesele voorule, millel oli 75 Liibüa osalejat, kes esindasid Liibüa ühiskonna kogu sotsiaalset ja poliitilist spektrit; arvestades, et LPDF leppis kokku tegevuskavas korraldada usaldusväärsed, kaasavad ja demokraatlikud üleriigilised valimised 24. detsembril 2021; arvestades, et 2021. aasta veebruaris valis LPDF Abdul Hamid Dbeibehi rahvusliku ühtsuse ajutise valitsuse juhiks; arvestades, et 2021. aasta märtsis Tobrukis asuva Liibüa esindajatekoja poolt rahvusliku ühtsuse valitsuse moodustamise heakskiitmisega lahendati ajutiselt poliitiline ummikseis ja vaidlustatud legitiimsus riigis;

| C. | arvestades, et 2022. aasta jaanuaris teatas esindajatekoda, et rahvusliku ühtsuse valitsuse mandaat lõppes 2021. aasta detsembris; arvestades, et sellest tulenevalt määras esindajatekoda 2022. aasta veebruaris peaministriks endise siseministri Fathi Bashagha; arvestades, et rahvusliku ühtsuse valitsuse juhid lükkasid tagasi Fathi Bashagha ametisse nimetamise ja sellele järgnenud uue valitsuse moodustamise ega astunud tagasi; arvestades, et rahvusliku ühtsuse valitsus on endiselt ainus valitsus, mida rahvusvaheline üldsus tunnustab; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2022. aasta jaanuaris teatas esindajatekoda, et rahvusliku ühtsuse valitsuse mandaat lõppes 2021. aasta detsembris; arvestades, et sellest tulenevalt määras esindajatekoda 2022. aasta veebruaris peaministriks endise siseministri Fathi Bashagha; arvestades, et rahvusliku ühtsuse valitsuse juhid lükkasid tagasi Fathi Bashagha ametisse nimetamise ja sellele järgnenud uue valitsuse moodustamise ega astunud tagasi; arvestades, et rahvusliku ühtsuse valitsus on endiselt ainus valitsus, mida rahvusvaheline üldsus tunnustab;

| D. | arvestades, et olukord Liibüas on pärast valimiste määramata ajaks edasilükkamist 2021. aasta lõpus veelgi halvenenud, eelkõige seetõttu, et puudub eelnev kokkulepe valimiste õigusliku aluse ja kandidaatide kontrollimise kriteeriumite kohta, samuti ei suudetud seada esikohale vabade ja õiglaste valimiste jaoks oluliste tagatiste loomist, mis on süvendanud poliitilist ummikseisu ja riigi killustatust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et olukord Liibüas on pärast valimiste määramata ajaks edasilükkamist 2021. aasta lõpus veelgi halvenenud, eelkõige seetõttu, et puudub eelnev kokkulepe valimiste õigusliku aluse ja kandidaatide kontrollimise kriteeriumite kohta, samuti ei suudetud seada esikohale vabade ja õiglaste valimiste jaoks oluliste tagatiste loomist, mis on süvendanud poliitilist ummikseisu ja riigi killustatust;

| E. | arvestades, et valimiste edasilükkamine valmistas pettumust enam kui 2,8 miljonile hääletamiseks registreerunud Liibüa kodanikule ja eelkõige noortele valijatele, ning see võib veelgi vähendada usaldust avaliku sektori institutsioonide vastu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et valimiste edasilükkamine valmistas pettumust enam kui 2,8 miljonile hääletamiseks registreerunud Liibüa kodanikule ja eelkõige noortele valijatele, ning see võib veelgi vähendada usaldust avaliku sektori institutsioonide vastu;

| F. | arvestades, et vaatamata sellele, et ÜRO vahendatud kõnelustel Liibüa esindajatekoja ja kõrgema riiginõukogu seadusandlike organite vahel Kairos ja Genfis saavutati 2022. aasta juunis enneolematu üksmeel mitmes pikka aega lahendamata küsimuses, sealhulgas kahe seadusandliku koja kohtade jaotuses, eri täitevvõimuorganite vahelises võimujaotuses ja provintside piiritlemises, ei saavutatud kõnelustel kokkulepet laialdase toetusega põhiseaduse ega valimiste õigusraamistiku osas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et vaatamata sellele, et ÜRO vahendatud kõnelustel Liibüa esindajatekoja ja kõrgema riiginõukogu seadusandlike organite vahel Kairos ja Genfis saavutati 2022. aasta juunis enneolematu üksmeel mitmes pikka aega lahendamata küsimuses, sealhulgas kahe seadusandliku koja kohtade jaotuses, eri täitevvõimuorganite vahelises võimujaotuses ja provintside piiritlemises, ei saavutatud kõnelustel kokkulepet laialdase toetusega põhiseaduse ega valimiste õigusraamistiku osas;

| G. | arvestades, et valimised ei saa olla eesmärk omaette, vaid nendega peaksid kaasnema põhjalikud poliitilised, majanduslikud ja institutsioonilised reformid; arvestades, et naiste, kodanikuühiskonna organisatsioonide, omavalitsuste ja kohalike sidusrühmade kaasamine on keskse tähtsusega toimiva riigi ülesehitamisel ja nõuetekohase valitsemise tagamisel Liibüas; arvestades, et kõik Liibüa osapooled peaksid alustama tegelikku dialoogi, et tulla välja praegusest poliitilisest ummikseisust, ja mitte kasutama erimeelsuste lahendamiseks jõudu; arvestades, et Liibüa sidusrühmadel puudub tahe koostada uut ühist valimiste tegevuskava, mis näib viitavat ühise huvi puudumisele toimivate poliitiliste esindusinstitutsioonide loomise vastu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et valimised ei saa olla eesmärk omaette, vaid nendega peaksid kaasnema põhjalikud poliitilised, majanduslikud ja institutsioonilised reformid; arvestades, et naiste, kodanikuühiskonna organisatsioonide, omavalitsuste ja kohalike sidusrühmade kaasamine on keskse tähtsusega toimiva riigi ülesehitamisel ja nõuetekohase valitsemise tagamisel Liibüas; arvestades, et kõik Liibüa osapooled peaksid alustama tegelikku dialoogi, et tulla välja praegusest poliitilisest ummikseisust, ja mitte kasutama erimeelsuste lahendamiseks jõudu; arvestades, et Liibüa sidusrühmadel puudub tahe koostada uut ühist valimiste tegevuskava, mis näib viitavat ühise huvi puudumisele toimivate poliitiliste esindusinstitutsioonide loomise vastu;

| H. | arvestades, et 2022. aasta juulis toimusid kogu riigis, sealhulgas Tripolis, Tobrukis, Benghazis ja Misratas, massimeeleavaldused poliitiliste institutsioonide halva juhtimise ja elutingimuste halvenemise vastu; arvestades, et meeleavaldajad nõudsid valimiste viivitamatut korraldamist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2022. aasta juulis toimusid kogu riigis, sealhulgas Tripolis, Tobrukis, Benghazis ja Misratas, massimeeleavaldused poliitiliste institutsioonide halva juhtimise ja elutingimuste halvenemise vastu; arvestades, et meeleavaldajad nõudsid valimiste viivitamatut korraldamist;

| I. | arvestades, et pärast meeleavaldusi esitas presidendinõukogu tegevuskava riigi ühtsuse suurendamiseks ja säilitamiseks, sealhulgas parlamendi- ja presidendivalimised konkreetse aja jooksul, et ummikseisust väljuda; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et pärast meeleavaldusi esitas presidendinõukogu tegevuskava riigi ühtsuse suurendamiseks ja säilitamiseks, sealhulgas parlamendi- ja presidendivalimised konkreetse aja jooksul, et ummikseisust väljuda;

| J. | arvestades, et kokkupõrked Tripolis Abdul Hamid Dbeibehile lojaalsete relvarühmituste ja Fathi Bashaghale lojaalsete relvarühmituste vahel põhjustasid mitmeid surmajuhtumeid, sealhulgas tsiviilelanikkonna seas, ning tõid taas esile ebakindla olukorra riigis; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kokkupõrked Tripolis Abdul Hamid Dbeibehile lojaalsete relvarühmituste ja Fathi Bashaghale lojaalsete relvarühmituste vahel põhjustasid mitmeid surmajuhtumeid, sealhulgas tsiviilelanikkonna seas, ning tõid taas esile ebakindla olukorra riigis;

| K. | arvestades, et Liibüa julgeolek ja stabiilsus on tihedalt seotud tõelise demokraatliku ülemineku võimalusega, mis võib aidata kõiki Liibüa inimesi; arvestades, et pikaajaline ebastabiilsus ja süsteemne karistamatus on olnud olulised tegurid sõjaliste kokkupõrgete ning massiliste meeleavalduste taaspuhkemisel terves riigis; arvestades, et õigusriigi austamine ja vastutus inimõiguste rikkumise eest on olulised poliitilise stabiilsuse ja püsiva rahu tagamiseks Liibüas ja kogu piirkonnas; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Liibüa julgeolek ja stabiilsus on tihedalt seotud tõelise demokraatliku ülemineku võimalusega, mis võib aidata kõiki Liibüa inimesi; arvestades, et pikaajaline ebastabiilsus ja süsteemne karistamatus on olnud olulised tegurid sõjaliste kokkupõrgete ning massiliste meeleavalduste taaspuhkemisel terves riigis; arvestades, et õigusriigi austamine ja vastutus inimõiguste rikkumise eest on olulised poliitilise stabiilsuse ja püsiva rahu tagamiseks Liibüas ja kogu piirkonnas;

| L. | arvestades, et on äärmiselt oluline, et liikmesriigid kooskõlastaksid oma tegevust ja räägiksid ühel häälel, tugevdades sellega ELi vahenduspingutusi ning rõhutades ÜRO keskset rolli; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et on äärmiselt oluline, et liikmesriigid kooskõlastaksid oma tegevust ja räägiksid ühel häälel, tugevdades sellega ELi vahenduspingutusi ning rõhutades ÜRO keskset rolli;

| M. | arvestades, et mitmeid kuid on Venemaa oluliselt kahjustanud ÜRO tegutsemisvõimet, keeldudes ühinemast konsensusega ettepanekute suhtes pikendada UNSMILi mandaati ja nimetada ametisse uus ÜRO eriesindaja Liibüas; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et mitmeid kuid on Venemaa oluliselt kahjustanud ÜRO tegutsemisvõimet, keeldudes ühinemast konsensusega ettepanekute suhtes pikendada UNSMILi mandaati ja nimetada ametisse uus ÜRO eriesindaja Liibüas;

| N. | arvestades, et pärast üheksakuulist poliitilist ummikseisu ÜRO Julgeolekunõukogus teatas ÜRO peasekretär António Guterres 2. septembril 2022 Senegalist pärit Abdoulaye Bathily nimetamisest oma eriesindajaks Liibüas ja UNSMILi juhiks; arvestades, et 28. oktoobril 2022 hääletas ÜRO Julgeolekunõukogu ühehäälselt UNSMILi volituste pikendamise poolt 31. oktoobrini 2023; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et pärast üheksakuulist poliitilist ummikseisu ÜRO Julgeolekunõukogus teatas ÜRO peasekretär António Guterres 2. septembril 2022 Senegalist pärit Abdoulaye Bathily nimetamisest oma eriesindajaks Liibüas ja UNSMILi juhiks; arvestades, et 28. oktoobril 2022 hääletas ÜRO Julgeolekunõukogu ühehäälselt UNSMILi volituste pikendamise poolt 31. oktoobrini 2023;

| O. | arvestades, et 2019. aasta novembris allkirjastas Liibüa Türgiga vastastikuse mõistmise memorandumi merealade jurisdiktsioonide piiritlemise kohta; arvestades, et selle kokkuleppega rikutakse kolmandate riikide suveräänseid õigusi ja see ei ole kooskõlas mereõigusega ega tekita seepärast kolmandatele riikidele õiguslikke tagajärgi, nagu on märkinud Euroopa Ülemkogu; arvestades, et 3. oktoobril 2022 allkirjastasid Liibüa ja Türgi 2019. aasta Türgi-Liibüa vastastikuse mõistmise memorandumi alusel süsivesinikke käsitleva kokkuleppe; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 2019. aasta novembris allkirjastas Liibüa Türgiga vastastikuse mõistmise memorandumi merealade jurisdiktsioonide piiritlemise kohta; arvestades, et selle kokkuleppega rikutakse kolmandate riikide suveräänseid õigusi ja see ei ole kooskõlas mereõigusega ega tekita seepärast kolmandatele riikidele õiguslikke tagajärgi, nagu on märkinud Euroopa Ülemkogu; arvestades, et 3. oktoobril 2022 allkirjastasid Liibüa ja Türgi 2019. aasta Türgi-Liibüa vastastikuse mõistmise memorandumi alusel süsivesinikke käsitleva kokkuleppe;

| P. | arvestades, et kohalike ja välismaiste relvarühmituste, nt Venemaa Wagneri grupi ning välismaiste sõjaliste jõudude jätkuv konflikti sekkumine ohustab Liibüa ning terve piirkonna stabiilsust ja julgeolekut; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kohalike ja välismaiste relvarühmituste, nt Venemaa Wagneri grupi ning välismaiste sõjaliste jõudude jätkuv konflikti sekkumine ohustab Liibüa ning terve piirkonna stabiilsust ja julgeolekut;

| Q. | arvestades, et kõik riigid, kes osalesid Berliinis toimunud Liibüa-teemalistel konverentsidel ja Pariisi rahvusvahelisel Liibüa konverentsil, sealhulgas Venemaa ja Türgi, kellel on Liibüas sõjaline kohalolek, kohustusid mitte sekkuma Liibüa asjadesse ning toetasid palgasõdurite, välisvõitlejate ja välismaiste sõjaliste jõudude Liibüa territooriumilt viivitamatut väljaviimist käsitleva tegevuskava rakendamist; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kõik riigid, kes osalesid Berliinis toimunud Liibüa-teemalistel konverentsidel ja Pariisi rahvusvahelisel Liibüa konverentsil, sealhulgas Venemaa ja Türgi, kellel on Liibüas sõjaline kohalolek, kohustusid mitte sekkuma Liibüa asjadesse ning toetasid palgasõdurite, välisvõitlejate ja välismaiste sõjaliste jõudude Liibüa territooriumilt viivitamatut väljaviimist käsitleva tegevuskava rakendamist;

| R. | arvestades, et Liibüa kõrgemad sõjaväelased on viimasel ajal püüdnud taastada ühtset Liibüa armeed; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Liibüa kõrgemad sõjaväelased on viimasel ajal püüdnud taastada ühtset Liibüa armeed;

| S. | arvestades, et terviklik julgeolekusektori reform on äärmiselt oluline, et luua ühtsed, kaasavad ja vastutustundlikud Liibüa riiklikud julgeoleku-, politsei- ja sõjalised jõud keskse tsiviilvõimu alluvuses, aidates seeläbi kaasa edasiste inimõiguste rikkumiste ennetamisele, õigusriigi tugevdamisele, karistamatuse lõpetamisele ning poliitilise stabiilsuse tagamisele riigis ja piirkonnas; arvestades, et augusti lõpus aset leidnud sündmused kohapeal osutavad kahjuks muule – ägenenud sõjategevus on viinud sõjalise eskaleerumise piirile; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et terviklik julgeolekusektori reform on äärmiselt oluline, et luua ühtsed, kaasavad ja vastutustundlikud Liibüa riiklikud julgeoleku-, politsei- ja sõjalised jõud keskse tsiviilvõimu alluvuses, aidates seeläbi kaasa edasiste inimõiguste rikkumiste ennetamisele, õigusriigi tugevdamisele, karistamatuse lõpetamisele ning poliitilise stabiilsuse tagamisele riigis ja piirkonnas; arvestades, et augusti lõpus aset leidnud sündmused kohapeal osutavad kahjuks muule – ägenenud sõjategevus on viinud sõjalise eskaleerumise piirile;

| T. | arvestades, et maamiinide ja lõhkemata lahingumoona märkimisväärne olemasolu on lisaks inimelude kaotusele tõsine takistus ka riigi majanduslikule ja sotsiaalsele taastumisele; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et maamiinide ja lõhkemata lahingumoona märkimisväärne olemasolu on lisaks inimelude kaotusele tõsine takistus ka riigi majanduslikule ja sotsiaalsele taastumisele;

| U. | arvestades, et väike- ja kergrelvade ning mahajäetud laskemoona varude levik suurendab ebastabiilsust, sest neid toimetatakse kõrvale nii Liibüa sees kui ka üle riigipiiri, mis mõjutab märkimisväärselt piirkondlikku ja kohalikku julgeolekut, kuna kohalikud relvarühmitused saavad juurdepääsu nendele relvadele, eelkõige Saheli piirkonnas; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et väike- ja kergrelvade ning mahajäetud laskemoona varude levik suurendab ebastabiilsust, sest neid toimetatakse kõrvale nii Liibüa sees kui ka üle riigipiiri, mis mõjutab märkimisväärselt piirkondlikku ja kohalikku julgeolekut, kuna kohalikud relvarühmitused saavad juurdepääsu nendele relvadele, eelkõige Saheli piirkonnas;

| V. | arvestades, et õigusriik ja vastutus inimõiguste rikkumise eest on poliitilise stabiilsuse ja püsiva rahu tagamiseks hädavajalikud; arvestades, et tugeva kohtusüsteemi puudumine, süstemaatiline õigusriigi väärtuste rikkumine ja sellest tulenev laiaulatuslik korruptsioon ning inimõiguste korduv rikkumine loovad riigis karistamatuse õhustiku, mis on tõsine takistus rahulikule kooseksisteerimisele ja riigisiseste põgenike ohutule naasmisele; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et õigusriik ja vastutus inimõiguste rikkumise eest on poliitilise stabiilsuse ja püsiva rahu tagamiseks hädavajalikud; arvestades, et tugeva kohtusüsteemi puudumine, süstemaatiline õigusriigi väärtuste rikkumine ja sellest tulenev laiaulatuslik korruptsioon ning inimõiguste korduv rikkumine loovad riigis karistamatuse õhustiku, mis on tõsine takistus rahulikule kooseksisteerimisele ja riigisiseste põgenike ohutule naasmisele;

| W. | arvestades, et Liibüa on Aafrika suurimate naftavarudega riik, Naftat Eksportivate Riikide Organisatsiooni liige ja üks peamisi naftatarnijaid maailmaturul; arvestades, et Liibüa majandus sõltub suurel määral naftasektorist; arvestades, et naftatootmist on sageli kasutanud ära eri osalejad, kes on korduvalt sulgenud naftarajatisi poliitilistel eesmärkidel; arvestades, et rüüstamine ning toornafta ja rafineeritud naftatoodete ebaseaduslik eksport ohustab rahu, julgeolekut ja stabiilsust Liibüas ning seetõttu tuleb see lõpetada; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Liibüa on Aafrika suurimate naftavarudega riik, Naftat Eksportivate Riikide Organisatsiooni liige ja üks peamisi naftatarnijaid maailmaturul; arvestades, et Liibüa majandus sõltub suurel määral naftasektorist; arvestades, et naftatootmist on sageli kasutanud ära eri osalejad, kes on korduvalt sulgenud naftarajatisi poliitilistel eesmärkidel; arvestades, et rüüstamine ning toornafta ja rafineeritud naftatoodete ebaseaduslik eksport ohustab rahu, julgeolekut ja stabiilsust Liibüas ning seetõttu tuleb see lõpetada;

| X. | arvestades, et 2022. aasta aprillis alanud Liibüa naftarajatiste kuude pikkune osaline sulgemine feldmarssal Khalifa Haftarile lojaalsete vägede poolt on märkimisväärselt vähendanud tootmist riigis, põhjustanud riigieelarve tulude vähenemist ning sellel on olnud märkimisväärsed tagajärjed väljaspool Liibüa piire, sealhulgas veelgi tõstnud energiahindu, mis olid Venemaa sissetungi tõttu Ukrainasse juba niigi kõrged; arvestades, et 2022. aasta juulis jõudsid Ida- ja Lääne-Liibüa sidusrühmad kokkuleppele naftatootmise ja -ekspordi taastamises kõigil Liibüa blokeeritud naftaväljadel ja sadamates; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et 2022. aasta aprillis alanud Liibüa naftarajatiste kuude pikkune osaline sulgemine feldmarssal Khalifa Haftarile lojaalsete vägede poolt on märkimisväärselt vähendanud tootmist riigis, põhjustanud riigieelarve tulude vähenemist ning sellel on olnud märkimisväärsed tagajärjed väljaspool Liibüa piire, sealhulgas veelgi tõstnud energiahindu, mis olid Venemaa sissetungi tõttu Ukrainasse juba niigi kõrged; arvestades, et 2022. aasta juulis jõudsid Ida- ja Lääne-Liibüa sidusrühmad kokkuleppele naftatootmise ja -ekspordi taastamises kõigil Liibüa blokeeritud naftaväljadel ja sadamates;

| Y. | arvestades, et kliimamuutused kujutavad endast eksistentsiaalset ohtu Liibüale, mis üha enam kannatab ränga põua ja veepuuduse all; arvestades, et Egiptuses toimunud ÜRO kliimatippkohtumisel COP27 peetud kõnes märkis Liibüa presidendinõukogu esimees Mohammed Menfi, et kliimamuutused kahjustavad arengu- ja investeerimisvõimalusi ning pidurdavad majanduskasvu; arvestades, et – nagu tuletas meelde ÜRO peasekretäri endine Liibüa erinõunik Stephanie Williams – süvendab Liibüa kliimaalast ebakindlust ka riigi ainusõltuvus fossiilkütustest ning kahjustatud elektri- ja veetaristu; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et kliimamuutused kujutavad endast eksistentsiaalset ohtu Liibüale, mis üha enam kannatab ränga põua ja veepuuduse all; arvestades, et Egiptuses toimunud ÜRO kliimatippkohtumisel COP27 peetud kõnes märkis Liibüa presidendinõukogu esimees Mohammed Menfi, et kliimamuutused kahjustavad arengu- ja investeerimisvõimalusi ning pidurdavad majanduskasvu; arvestades, et – nagu tuletas meelde ÜRO peasekretäri endine Liibüa erinõunik Stephanie Williams – süvendab Liibüa kliimaalast ebakindlust ka riigi ainusõltuvus fossiilkütustest ning kahjustatud elektri- ja veetaristu;

| Z. | arvestades, et Liibüa rahvusvahelise järelevalvekomitee majandusküsimuste töörühm, mida juhivad ühiselt EL, Egiptus, USA ja UNSMIL, teeb koostööd Liibüa ametivõimudega, et muuta Liibüa elanikele kättesaadavaks peamised põhiteenused, tugevdada majanduslikke institutsioone, anda erasektorile uut elujõudu ning parandada eelarveprotsessi; arvestades, et majandusküsimuste töörühm on juba teinud märkimisväärseid edusamme, aidates kaasa Liibüa Keskpanga taasühendamisele; arvestades siiski, et selles küsimuses peetavad konsultatsioonid hiljuti peatati; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et Liibüa rahvusvahelise järelevalvekomitee majandusküsimuste töörühm, mida juhivad ühiselt EL, Egiptus, USA ja UNSMIL, teeb koostööd Liibüa ametivõimudega, et muuta Liibüa elanikele kättesaadavaks peamised põhiteenused, tugevdada majanduslikke institutsioone, anda erasektorile uut elujõudu ning parandada eelarveprotsessi; arvestades, et majandusküsimuste töörühm on juba teinud märkimisväärseid edusamme, aidates kaasa Liibüa Keskpanga taasühendamisele; arvestades siiski, et selles küsimuses peetavad konsultatsioonid hiljuti peatati;

| AA. | arvestades, et ELi piirihalduse abimissioon Liibüas (EUBAM Libya) on alates 2013. aastast toetanud Liibüa ametivõime piirihalduse arendamisel ja julgeoleku suurendamisel Liibüas; arvestades, et ELi piirihalduse abimissiooni Liibüas on pikendatud 30. juunini 2023; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et ELi piirihalduse abimissioon Liibüas (EUBAM Libya) on alates 2013. aastast toetanud Liibüa ametivõime piirihalduse arendamisel ja julgeoleku suurendamisel Liibüas; arvestades, et ELi piirihalduse abimissiooni Liibüas on pikendatud 30. juunini 2023;

| AB. | arvestades, et EUBAM Libya korraldas koostöös ELi eriesindajaga Sahelis, piirkondliku nõustamise ja koordineerimise üksuse ning terrorismivastase tegevuse programmiga (CT-JUST) 22.–23. novembril 2022 Tunises piirkondliku konverentsi Liibüa ja Saheli piirkonna riikide vahelise piiriülese koostöö teemal, et toetada piirkonna julgeolekut ja stabiilsust, tõhustades piiriülest koostööd piiriülese kuritegevuse, sealhulgas terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et EUBAM Libya korraldas koostöös ELi eriesindajaga Sahelis, piirkondliku nõustamise ja koordineerimise üksuse ning terrorismivastase tegevuse programmiga (CT-JUST) 22.–23. novembril 2022 Tunises piirkondliku konverentsi Liibüa ja Saheli piirkonna riikide vahelise piiriülese koostöö teemal, et toetada piirkonna julgeolekut ja stabiilsust, tõhustades piiriülest koostööd piiriülese kuritegevuse, sealhulgas terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses;

| AC. | arvestades, et Euroopa Liidu mereväeoperatsioon IRINI Vahemerel (EUNAVFOR MED IRINI) algas 31. märtsil 2020 ja seda pikendati 31. märtsini 2023; arvestades selle olulist rolli ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1973 (2011) Liibüale kehtestatud ÜRO relvaembargo rakendamisel; arvestades, et palju osalejaid on ÜRO relvaembargot korduvalt ja jätkuvalt rikkunud; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et Euroopa Liidu mereväeoperatsioon IRINI Vahemerel (EUNAVFOR MED IRINI) algas 31. märtsil 2020 ja seda pikendati 31. märtsini 2023; arvestades selle olulist rolli ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1973 (2011) Liibüale kehtestatud ÜRO relvaembargo rakendamisel; arvestades, et palju osalejaid on ÜRO relvaembargot korduvalt ja jätkuvalt rikkunud;

| AD. | arvestades, et 15. jaanuaril 2021 allkirjastasid IRINI ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex) töökorra, mille kohaselt nad vahetavad muu hulgas teavet piiriülese kuritegevuse, näiteks relvakaubanduse ja inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise kohta; arvestades, et Frontex vahetab teavet tegelike või võimalike merehäda olukordade kohta Liibüa otsingu- ja päästepiirkonnas asjaomaste asutuste ja koordineerimiskeskustega, sealhulgas Itaalia, Malta ja Tuneesia merepääste koordineerimiskeskustega, samuti Liibüa merepääste koordineerimiskeskuse ja ühise päästekoordinatsioonikeskusega, mida rahastab EL Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondist ning mida haldab Liibüa rannikuvalve ja merevägi; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et 15. jaanuaril 2021 allkirjastasid IRINI ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex) töökorra, mille kohaselt nad vahetavad muu hulgas teavet piiriülese kuritegevuse, näiteks relvakaubanduse ja inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise kohta; arvestades, et Frontex vahetab teavet tegelike või võimalike merehäda olukordade kohta Liibüa otsingu- ja päästepiirkonnas asjaomaste asutuste ja koordineerimiskeskustega, sealhulgas Itaalia, Malta ja Tuneesia merepääste koordineerimiskeskustega, samuti Liibüa merepääste koordineerimiskeskuse ja ühise päästekoordinatsioonikeskusega, mida rahastab EL Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondist ning mida haldab Liibüa rannikuvalve ja merevägi;

| AE. | arvestades, et Liibüa stabiilsus ja julgeolek on laiema Vahemere piirkonna jaoks väga olulised; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et Liibüa stabiilsus ja julgeolek on laiema Vahemere piirkonna jaoks väga olulised;

| AF. | arvestades, et EL on heaks kiitnud uuendatud partnerluse lõunanaabrusega, milles keskendutakse inimarengule, heale valitsemistavale ja õigusriigile, vastupanuvõimele, jõukusele ja digiüleminekule, rahule ja julgeolekule, rändele ja liikuvusele, samuti rohepöördele, kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimele, energiale ja keskkonnale; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et EL on heaks kiitnud uuendatud partnerluse lõunanaabrusega, milles keskendutakse inimarengule, heale valitsemistavale ja õigusriigile, vastupanuvõimele, jõukusele ja digiüleminekule, rahule ja julgeolekule, rändele ja liikuvusele, samuti rohepöördele, kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimele, energiale ja keskkonnale;

| AG. | arvestades, et aastatel 2021–2024 eraldab EL riigi ülesehitamiseks, inimarengu vajadusteks ja põhilisteks tervishoiuteenusteks keskmiselt 37 miljonit eurot aastas; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et aastatel 2021–2024 eraldab EL riigi ülesehitamiseks, inimarengu vajadusteks ja põhilisteks tervishoiuteenusteks keskmiselt 37 miljonit eurot aastas;

| AH. | arvestades, et Liibüa kodanikuühiskonnal peab olema keskne roll riigi tuleviku kindlaksmääramisel; arvestades, et viimastel kuudel on kodanikuühiskonna tegutsemisruum muret tekitavalt kahanenud, mida iseloomustavad üha karmimad seadused ja reeglid; arvestades, et paljud poliitilised aktivistid, inimõiguste kaitsjad, humanitaartöötajad, ajakirjanikud, rahukohtunikud ja advokaadid on langenud ähvarduste, röövimiste, meelevaldse kinnipidamise, piinamise ja mõrva ohvriks; arvestades, et iseseisva ja sõltumatu kohtusüsteemi puudumine ei võimalda inimõiguste rikkumiste ohvritel õiguskaitsevahendeid kasutada; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et Liibüa kodanikuühiskonnal peab olema keskne roll riigi tuleviku kindlaksmääramisel; arvestades, et viimastel kuudel on kodanikuühiskonna tegutsemisruum muret tekitavalt kahanenud, mida iseloomustavad üha karmimad seadused ja reeglid; arvestades, et paljud poliitilised aktivistid, inimõiguste kaitsjad, humanitaartöötajad, ajakirjanikud, rahukohtunikud ja advokaadid on langenud ähvarduste, röövimiste, meelevaldse kinnipidamise, piinamise ja mõrva ohvriks; arvestades, et iseseisva ja sõltumatu kohtusüsteemi puudumine ei võimalda inimõiguste rikkumiste ohvritel õiguskaitsevahendeid kasutada;

| AI. | arvestades, et rändajad, pagulased ja varjupaigataotlejad on selliste laiaulatuslike ja süstemaatiliste inimõiguste rikkumiste ohvrid nagu inimkaubandus, meelevaldne vahistamine, kinnipidamine, väljapressimine, vägistamine, orjastamine ja inimröövid väljapressimise eesmärgil ning ärakasutamine nii riigi ametivõimude kui ka relvarühmituste poolt; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et rändajad, pagulased ja varjupaigataotlejad on selliste laiaulatuslike ja süstemaatiliste inimõiguste rikkumiste ohvrid nagu inimkaubandus, meelevaldne vahistamine, kinnipidamine, väljapressimine, vägistamine, orjastamine ja inimröövid väljapressimise eesmärgil ning ärakasutamine nii riigi ametivõimude kui ka relvarühmituste poolt;

| AJ. | arvestades, et Liibüa on Euroopasse jõuda soovivate, eeskätt Sahara-tagusest Aafrikast pärit rändajate jaoks oluline transiidi- ja lähtekoht; arvestades, et tuhanded on kaotanud elu, üritades ületada Vahemerd, et jõuda Euroopasse; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et Liibüa on Euroopasse jõuda soovivate, eeskätt Sahara-tagusest Aafrikast pärit rändajate jaoks oluline transiidi- ja lähtekoht; arvestades, et tuhanded on kaotanud elu, üritades ületada Vahemerd, et jõuda Euroopasse;

| AK. | arvestades, et Liibüa piirihaldusele antava ELi toetuse üks eesmärke on hoida ära inimohvreid Vahemerel; arvestades, et valitsusvälistel organisatsioonidel on sageli olnud Vahemerel elude päästmisel kiiduväärne roll; arvestades, et otsingu- ja päästelaevade arvu järsul vähenemisel on olnud surmavad tagajärjed ohutust otsivatele inimestele; arvestades, et inimsmugeldajate võrgustikud kasutavad otsingu- ja päästetegevuse põhimõtet, et saada ebaseaduslikku tulu Liibüa jõhkruste eest põgenevate inimeste arvelt, suurendades seeläbi inimeste kannatusi ja pannes toime inimõiguste raskeid rikkumisi; arvestades, et Euroopa Ülemkogu kordas, et kõik Vahemerel tegutsevad laevad peavad järgima rahvusvahelist ja ELi õigust; arvestades, et nii ÜRO organid kui ka tunnustatud valitsusvälised organisatsioonid on dokumenteerinud inimõiguste rikkumisi inimeste vastu, kes püüavad Liibüast meritsi põgeneda; arvestades, et Liibüa rannikuvalve poolt kinni peetud ja pärast merepäästet maale jõudnud inimesed paigutatakse sageli sisserändajate kinnipidamiskeskustesse ja nende inimõigusi rikutakse; arvestades, et EL ootab, et Liibüa ametivõimud, sealhulgas Liibüa rannikuvalve, kellega ta koostööd teeb, tagaksid rändajate inimõiguste ja inimväärikuse austamise, uuriksid vägivallajuhtumeid ja tagaksid süüdlaste suhtes asjakohaste meetmete võtmise; arvestades siiski, et need rikkumised jätkuvad, eelkõige ebatõhusate järelevalve- ja aruandlusmehhanismide tõttu; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et Liibüa piirihaldusele antava ELi toetuse üks eesmärke on hoida ära inimohvreid Vahemerel; arvestades, et valitsusvälistel organisatsioonidel on sageli olnud Vahemerel elude päästmisel kiiduväärne roll; arvestades, et otsingu- ja päästelaevade arvu järsul vähenemisel on olnud surmavad tagajärjed ohutust otsivatele inimestele; arvestades, et inimsmugeldajate võrgustikud kasutavad otsingu- ja päästetegevuse põhimõtet, et saada ebaseaduslikku tulu Liibüa jõhkruste eest põgenevate inimeste arvelt, suurendades seeläbi inimeste kannatusi ja pannes toime inimõiguste raskeid rikkumisi; arvestades, et Euroopa Ülemkogu kordas, et kõik Vahemerel tegutsevad laevad peavad järgima rahvusvahelist ja ELi õigust; arvestades, et nii ÜRO organid kui ka tunnustatud valitsusvälised organisatsioonid on dokumenteerinud inimõiguste rikkumisi inimeste vastu, kes püüavad Liibüast meritsi põgeneda; arvestades, et Liibüa rannikuvalve poolt kinni peetud ja pärast merepäästet maale jõudnud inimesed paigutatakse sageli sisserändajate kinnipidamiskeskustesse ja nende inimõigusi rikutakse; arvestades, et EL ootab, et Liibüa ametivõimud, sealhulgas Liibüa rannikuvalve, kellega ta koostööd teeb, tagaksid rändajate inimõiguste ja inimväärikuse austamise, uuriksid vägivallajuhtumeid ja tagaksid süüdlaste suhtes asjakohaste meetmete võtmise; arvestades siiski, et need rikkumised jätkuvad, eelkõige ebatõhusate järelevalve- ja aruandlusmehhanismide tõttu;

| AL. | arvestades, et ligikaudu 160 000 Liibüa riigisisesele põgenikule ei ole endiselt tagatud piisav kaitse ja abi; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et ligikaudu 160 000 Liibüa riigisisesele põgenikule ei ole endiselt tagatud piisav kaitse ja abi;

| AM. | arvestades, et naisi ja lapsi ähvardab suurem ekspluateerimise, inimkaubanduse, seksuaalse ja soolise vägivalla, sundprostitutsiooni ja ebaseadusliku kinnipidamise oht; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et naisi ja lapsi ähvardab suurem ekspluateerimise, inimkaubanduse, seksuaalse ja soolise vägivalla, sundprostitutsiooni ja ebaseadusliku kinnipidamise oht;

| AN. | arvestades, et seksuaalne ja sooline vägivald on laialt levinud ning seda soodustab karistamatus; arvestades, et seksuaalvägivalla ohvreid tõrjuvad ja häbimärgistavad sageli nende endi perekonnad ja kogukonnad; arvestades, et riigisiseses õigusraamistikus ei ole seksuaalvägivalla ohvrite kaitset nõuetekohaselt ette nähtud; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et seksuaalne ja sooline vägivald on laialt levinud ning seda soodustab karistamatus; arvestades, et seksuaalvägivalla ohvreid tõrjuvad ja häbimärgistavad sageli nende endi perekonnad ja kogukonnad; arvestades, et riigisiseses õigusraamistikus ei ole seksuaalvägivalla ohvrite kaitset nõuetekohaselt ette nähtud;

| AO. | arvestades, et ÜRO Liibüat puudutav sõltumatu teabekogumismissioon jõudis oma aruannetes järeldusele, et tal on põhjendatud alus uskuda, et Liibüas on toime pandud inimsusvastaseid kuritegusid ja sõjakuritegusid ning neid pannakse endiselt toime; arvestades, et 8. juulil 2022 pikendas ÜRO Inimõiguste Nõukogu missiooni volitusi lõplikuks, üheksakuuliseks ajavahemikuks (mida ei saa pikendada), et see saaks esitada oma lõplikud soovitused; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et ÜRO Liibüat puudutav sõltumatu teabekogumismissioon jõudis oma aruannetes järeldusele, et tal on põhjendatud alus uskuda, et Liibüas on toime pandud inimsusvastaseid kuritegusid ja sõjakuritegusid ning neid pannakse endiselt toime; arvestades, et 8. juulil 2022 pikendas ÜRO Inimõiguste Nõukogu missiooni volitusi lõplikuks, üheksakuuliseks ajavahemikuks (mida ei saa pikendada), et see saaks esitada oma lõplikud soovitused;

| 1. | soovitab nõukogul, komisjonil ja komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ELi Liibüat puudutava poliitika rakendamisel:






  a) | tagada, et ÜRO vahendatavale, Liibüa juhitavale ja Liibüa enda vastutusel toimuvale kaasavale riiklikule lepitusprotsessile pakutaks võimalikult palju tuge, et tagada pikaajaline stabiilsus ja julgeolek ning luua alus rahumeelsele ja demokraatlikule üleminekule, millesse on kaasatud kõik Liibüa sidusrühmad, sealhulgas naised, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja kohalikud omavalitsused, et rahuprotsessis oleks esindatud kogu Liibüa elanikkond; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

tagada, et ÜRO vahendatavale, Liibüa juhitavale ja Liibüa enda vastutusel toimuvale kaasavale riiklikule lepitusprotsessile pakutaks võimalikult palju tuge, et tagada pikaajaline stabiilsus ja julgeolek ning luua alus rahumeelsele ja demokraatlikule üleminekule, millesse on kaasatud kõik Liibüa sidusrühmad, sealhulgas naised, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja kohalikud omavalitsused, et rahuprotsessis oleks esindatud kogu Liibüa elanikkond;

| b) | jätkata tihedat koostööd UNSMILiga ja toetada aktiivselt selle volituste edasist pikendamist vajaduse korral kauemaks kui 31. oktoobrini 2023, et aidata tulemuslikult kaasa põhiseaduslikule protsessile ja valimiste korraldamisele, rakendada relvarahu, jälgida inimõiguste küsimusi ja anda Liibüa institutsioonidele tehnilist abi; rõhutada, et praegust poliitilist ummikseisu arvestades on äärmiselt oluline jätkata ÜRO toetatavaid läbirääkimisi vabade, õiglaste, usaldusväärsete ja läbipaistvate valimiste tegevuskava üle, ning nõuda tungivalt, et kõik Liibüa sidusrühmad hoiduksid minevikus tehtud vigadest, nagu kandidaatide kontrollikriteeriumide puudumine, austaksid valimistulemusi ja tagaksid võimu rahumeelse ülemineku; lähetada ELi valimisvaatlusmissioon valimisprotsessi jälgima; |
| --- | --- |

b)

jätkata tihedat koostööd UNSMILiga ja toetada aktiivselt selle volituste edasist pikendamist vajaduse korral kauemaks kui 31. oktoobrini 2023, et aidata tulemuslikult kaasa põhiseaduslikule protsessile ja valimiste korraldamisele, rakendada relvarahu, jälgida inimõiguste küsimusi ja anda Liibüa institutsioonidele tehnilist abi; rõhutada, et praegust poliitilist ummikseisu arvestades on äärmiselt oluline jätkata ÜRO toetatavaid läbirääkimisi vabade, õiglaste, usaldusväärsete ja läbipaistvate valimiste tegevuskava üle, ning nõuda tungivalt, et kõik Liibüa sidusrühmad hoiduksid minevikus tehtud vigadest, nagu kandidaatide kontrollikriteeriumide puudumine, austaksid valimistulemusi ja tagaksid võimu rahumeelse ülemineku; lähetada ELi valimisvaatlusmissioon valimisprotsessi jälgima;

| c) | tugevdada diplomaatilisi kanaleid rahvusvaheliste osalejatega ja suurendada vahendamisalaseid jõupingutusi ning jõuda rahumeelse, stabiilse ja ühtse Liibüa saavutamiseks kokkuleppele ühtse rahvusvahelise strateegia suhtes; kaaluda uue Liibüa konverentsi korraldamist ja edendada nn 2. etapi diplomaatilisi jõupingutusi; |
| --- | --- |

c)

tugevdada diplomaatilisi kanaleid rahvusvaheliste osalejatega ja suurendada vahendamisalaseid jõupingutusi ning jõuda rahumeelse, stabiilse ja ühtse Liibüa saavutamiseks kokkuleppele ühtse rahvusvahelise strateegia suhtes; kaaluda uue Liibüa konverentsi korraldamist ja edendada nn 2. etapi diplomaatilisi jõupingutusi;

| d) | suurendada ELi diplomaatilisi jõupingutusi rahu ja julgeoleku taastamiseks riigis ning tagada, et liikmesriigid kõneleksid ühel häälel, tegutseksid ühtsemalt ning toetaksid üleriigilisi, kaasavaid ja ühiseid jõupingutusi soovitud poliitilise ülemineku saavutamiseks koos vajalike reformidega; nimetada sellega seoses kiiremas korras ametisse ELi eriesindaja Liibüas; |
| --- | --- |

d)

suurendada ELi diplomaatilisi jõupingutusi rahu ja julgeoleku taastamiseks riigis ning tagada, et liikmesriigid kõneleksid ühel häälel, tegutseksid ühtsemalt ning toetaksid üleriigilisi, kaasavaid ja ühiseid jõupingutusi soovitud poliitilise ülemineku saavutamiseks koos vajalike reformidega; nimetada sellega seoses kiiremas korras ametisse ELi eriesindaja Liibüas;

| e) | tagada, et ELi delegatsioon Liibüas täidaks aktiivsemat rolli ja niipea, kui julgeolekutingimused seda lubavad, hõlbustaks ELi institutsioonide, sealhulgas Euroopa Parlamendi missioonide saatmist Liibüasse, et veelgi tõhustada dialoogi ELi ja Liibüa vahel; |
| --- | --- |

e)

tagada, et ELi delegatsioon Liibüas täidaks aktiivsemat rolli ja niipea, kui julgeolekutingimused seda lubavad, hõlbustaks ELi institutsioonide, sealhulgas Euroopa Parlamendi missioonide saatmist Liibüasse, et veelgi tõhustada dialoogi ELi ja Liibüa vahel;

| f) | tagada, et kõik Liibüa ja ELi või selle liikmesriikide vahelised lepingud ja koostöömeetmed oleksid kooskõlas rahvusvahelise ja ELi õigusega; |
| --- | --- |

f)

tagada, et kõik Liibüa ja ELi või selle liikmesriikide vahelised lepingud ja koostöömeetmed oleksid kooskõlas rahvusvahelise ja ELi õigusega;

| g) | nõuda tungivalt, et Liibüa ametivõimud jätkaksid tegevust 2019. aastal Türgi ja Liibüa vahel sõlmitud Vahemere merealade jurisdiktsioonide piiritlemist käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi kehtetuks tunnistamiseks ning ei rakendaks ühtegi 3. oktoobril 2022 allkirjastatud süsivesinikke käsitleva lepingu klauslit, millega nähakse ette ebaseaduslik puurimistegevus kolmandate riikide, sealhulgas Küprose ja Kreeka majandusvööndites; |
| --- | --- |

g)

nõuda tungivalt, et Liibüa ametivõimud jätkaksid tegevust 2019. aastal Türgi ja Liibüa vahel sõlmitud Vahemere merealade jurisdiktsioonide piiritlemist käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi kehtetuks tunnistamiseks ning ei rakendaks ühtegi 3. oktoobril 2022 allkirjastatud süsivesinikke käsitleva lepingu klauslit, millega nähakse ette ebaseaduslik puurimistegevus kolmandate riikide, sealhulgas Küprose ja Kreeka majandusvööndites;

| h) | korrata Liibüat käsitlenud Berliini ja Pariisi konverentsil kõigile palgasõduritele, välisvõitlejatele ja võõrvägedele esitatud üleskutset lahkuda Liibüa territooriumilt; nõuda tungivalt, et kõik asjaomased rahvusvahelised osalejad, sealhulgas Venemaa, Araabia Ühendemiraadid ja Türgi ei sekkuks Liibüa asjadesse ja järgiksid seda üleskutset, hoiduksid pingete ja sõjategevuse õhutamisest otsese või spondeeritud sõjalise sekkumisega ning viiksid viivitamata välja kõik palgasõdurid, kes nagu Venemaa Wagneri grupp viibivad endiselt riigis ja kujutavad ohtu Liibüa ja kogu piirkonna stabiilsusele; |
| --- | --- |

h)

korrata Liibüat käsitlenud Berliini ja Pariisi konverentsil kõigile palgasõduritele, välisvõitlejatele ja võõrvägedele esitatud üleskutset lahkuda Liibüa territooriumilt; nõuda tungivalt, et kõik asjaomased rahvusvahelised osalejad, sealhulgas Venemaa, Araabia Ühendemiraadid ja Türgi ei sekkuks Liibüa asjadesse ja järgiksid seda üleskutset, hoiduksid pingete ja sõjategevuse õhutamisest otsese või spondeeritud sõjalise sekkumisega ning viiksid viivitamata välja kõik palgasõdurid, kes nagu Venemaa Wagneri grupp viibivad endiselt riigis ja kujutavad ohtu Liibüa ja kogu piirkonna stabiilsusele;

| i) | suurendada toetust Liibüa ametivõimudele laiahaardelisel julgeolekusektori reformimisel ja poliitikameetmete võtmisel relvarühmituste desarmeerimiseks, demobiliseerimiseks ja ühendamiseks relvarühmituste liikmete ühisel kokkuleppel ja ÜRO abistatud professionaalse kontrolli all; töötada selle nimel, et poliitikameetmete lõppeesmärk oleks luua tsiviilvõimu all ühtsed, kaasavad ja vastutustundlikud Liibüa riiklikud julgeoleku-, politsei- ja sõjalised jõud ning võimaldada endistel võitlejatel relvad maha panna ja kogukondadesse taasintegreeruda, luues seeläbi püsivama rahu; |
| --- | --- |

i)

suurendada toetust Liibüa ametivõimudele laiahaardelisel julgeolekusektori reformimisel ja poliitikameetmete võtmisel relvarühmituste desarmeerimiseks, demobiliseerimiseks ja ühendamiseks relvarühmituste liikmete ühisel kokkuleppel ja ÜRO abistatud professionaalse kontrolli all; töötada selle nimel, et poliitikameetmete lõppeesmärk oleks luua tsiviilvõimu all ühtsed, kaasavad ja vastutustundlikud Liibüa riiklikud julgeoleku-, politsei- ja sõjalised jõud ning võimaldada endistel võitlejatel relvad maha panna ja kogukondadesse taasintegreeruda, luues seeläbi püsivama rahu;

| j) | nõuda Liibüa ametivõimudelt jalaväevastaste miinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise konventsiooni ja kobarlahingumoona konventsiooniga ühinemist; eraldada piisavaid ELi vahendeid projektidele, mille eesmärk on maamiinide ja muu lõhkemata lahingumoona kõrvaldamine, miiniohualase koolituse pakkumine ja miiniohvrite toetamine, sealhulgas juurdepääsu tagamine arstiabile, rehabilitatsioonile ning psühholoogilisele ja psühhosotsiaalsele toetusele, et hoida ära edasisi õnnetusi ning võimaldada kestlikku majanduslikku ja sotsiaalset arengut; |
| --- | --- |

j)

nõuda Liibüa ametivõimudelt jalaväevastaste miinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise konventsiooni ja kobarlahingumoona konventsiooniga ühinemist; eraldada piisavaid ELi vahendeid projektidele, mille eesmärk on maamiinide ja muu lõhkemata lahingumoona kõrvaldamine, miiniohualase koolituse pakkumine ja miiniohvrite toetamine, sealhulgas juurdepääsu tagamine arstiabile, rehabilitatsioonile ning psühholoogilisele ja psühhosotsiaalsele toetusele, et hoida ära edasisi õnnetusi ning võimaldada kestlikku majanduslikku ja sotsiaalset arengut;

| k) | käsitleda väike- ja kergrelvade ning laskemoona ebaseaduslikule turule liikumise mõju inimeste julgeolekule ja piirkonna stabiilsusele, sealhulgas toetada relvade ja laskemoona haldamist ning julgeolekusektori reformi riigi ja piirkondade tasandil; |
| --- | --- |

k)

käsitleda väike- ja kergrelvade ning laskemoona ebaseaduslikule turule liikumise mõju inimeste julgeolekule ja piirkonna stabiilsusele, sealhulgas toetada relvade ja laskemoona haldamist ning julgeolekusektori reformi riigi ja piirkondade tasandil;

| l) | pakkuda Liibüa ametivõimudele vajalikku tehnilist tuge laiaulatusliku õigussektori reformi läbiviimiseks, mille eesmärk on ka kaotada riigis valitsev struktuurne karistamatus ning sillutada teed püsivale leppimisele ja rahule; |
| --- | --- |

l)

pakkuda Liibüa ametivõimudele vajalikku tehnilist tuge laiaulatusliku õigussektori reformi läbiviimiseks, mille eesmärk on ka kaotada riigis valitsev struktuurne karistamatus ning sillutada teed püsivale leppimisele ja rahule;

| m) | kaaluda täiendavate sihipäraste piiravate meetmete kehtestamist, sealhulgas kogu maailmas rakendatava inimõiguste rikkujate vastase ELi sanktsioonirežiimi kasutamisega isikute ja üksuste suhtes, kelle tegevus põhjustab inimõiguste ja vabaduste raskeid rikkumisi ning ohustab õigusriiki; |
| --- | --- |

m)

kaaluda täiendavate sihipäraste piiravate meetmete kehtestamist, sealhulgas kogu maailmas rakendatava inimõiguste rikkujate vastase ELi sanktsioonirežiimi kasutamisega isikute ja üksuste suhtes, kelle tegevus põhjustab inimõiguste ja vabaduste raskeid rikkumisi ning ohustab õigusriiki;

| n) | kutsuda kõiki osalisi üles hoiduma nafta kasutamisest poliitilise vastasseisu vahendina ning hoidma kõik puurkaevud ja naftaterminalid avatuna; suurendada majandusküsimuste töörühma jõupingutusi nõuda Liibüa ametivõimudelt õiglast, läbipaistvat, kaasavat ja kestlikku naftamüügitulude jaotamist, võttes eesmärgiks kõigi riigi elanike ühise majandusliku heaolu; |
| --- | --- |

n)

kutsuda kõiki osalisi üles hoiduma nafta kasutamisest poliitilise vastasseisu vahendina ning hoidma kõik puurkaevud ja naftaterminalid avatuna; suurendada majandusküsimuste töörühma jõupingutusi nõuda Liibüa ametivõimudelt õiglast, läbipaistvat, kaasavat ja kestlikku naftamüügitulude jaotamist, võttes eesmärgiks kõigi riigi elanike ühise majandusliku heaolu;

| o) | toetada Liibüa majandusinstitutsioone, tugevdada riigi majanduse juhtimist ja edendada majanduse mitmekesistamist; |
| --- | --- |

o)

toetada Liibüa majandusinstitutsioone, tugevdada riigi majanduse juhtimist ja edendada majanduse mitmekesistamist;

| p) | töötada Liibüaga stabiilsema energiapartnerluse nimel, mis aitaks suurendada Liibüa suutlikkust selles sektoris ja mitmekesistada ELi energiaallikaid; anda Liibüa ametivõimudele selleks vajalikku tehnilist abi, et toetada Liibüat üleminekul kestlikule ja kliimaneutraalsele majandusele eesmärgiga piirata riiki tõsiselt mõjutavatest kliimamuutustest tulenevaid riske kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe ja Pariisi kokkuleppe välismõõtmega; |
| --- | --- |

p)

töötada Liibüaga stabiilsema energiapartnerluse nimel, mis aitaks suurendada Liibüa suutlikkust selles sektoris ja mitmekesistada ELi energiaallikaid; anda Liibüa ametivõimudele selleks vajalikku tehnilist abi, et toetada Liibüat üleminekul kestlikule ja kliimaneutraalsele majandusele eesmärgiga piirata riiki tõsiselt mõjutavatest kliimamuutustest tulenevaid riske kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe ja Pariisi kokkuleppe välismõõtmega;

| q) | toetada väärtuslikku tööd, mida teevad EUBAM Libya ja EUNAVFOR MED IRINI – kaks ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missiooni, et aidata kaasa kestva rahu, julgeoleku ja stabiilsuse saavutamisele; jätkata eelkõige IRINI toetamist tema põhiülesande täitmisel, milleks on Liibüa suhtes kehtestatud ÜRO relvaembargo rakendamine; tagada, et need kaks missiooni kasutaksid ära oma tegeliku potentsiaali, mida seni ei ole tehtud; anda IRINI-le vajalik tehniline suutlikkus hoida ära relvade jõudmine Liibüasse maa-, mere- või õhuteed pidi ning suurendada EUBAMi jõupingutusi Liibüa lõunapiiril; |
| --- | --- |

q)

toetada väärtuslikku tööd, mida teevad EUBAM Libya ja EUNAVFOR MED IRINI – kaks ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missiooni, et aidata kaasa kestva rahu, julgeoleku ja stabiilsuse saavutamisele; jätkata eelkõige IRINI toetamist tema põhiülesande täitmisel, milleks on Liibüa suhtes kehtestatud ÜRO relvaembargo rakendamine; tagada, et need kaks missiooni kasutaksid ära oma tegeliku potentsiaali, mida seni ei ole tehtud; anda IRINI-le vajalik tehniline suutlikkus hoida ära relvade jõudmine Liibüasse maa-, mere- või õhuteed pidi ning suurendada EUBAMi jõupingutusi Liibüa lõunapiiril;

| r) | pikendada, kui seda vajalikuks peetkase, nende kahe ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missiooni mandaati, et aidata kaasa julgeolekuolukorra parandamisele kohapeal, takistades muu hulgas terroristide, inimkaubitsejate ja relvarühmituste piiriülest tegevust, näiteks ebaseaduslik relvakaubandus; tagada, et kõikide tegevuste puhul, mida need kaks missiooni ette võtavad või toetavad, austatakse inimõigusi ning tagatakse kooskõla rahvusvahelise ja ELi õigusega, eelkõige tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõttega, ning võimalike rikkumiste eest võetakse vastutus; tõhustada järelevalvet EUBAMi töö üle, et hoida ära EUBAMi tegevuse halb juhtimine ülesannete täitmisel; hinnata korrapäraselt kõiki oma tegevusi ja nende mõju inimõigustele ning esitada hinnangud Euroopa Parlamendile; tagada, et Liibüa rannikuvalve- ja julgeolekusüsteemile antava toetuse tingimuseks on rahvusvahelise ja ELi õiguse järgimine; |
| --- | --- |

r)

pikendada, kui seda vajalikuks peetkase, nende kahe ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missiooni mandaati, et aidata kaasa julgeolekuolukorra parandamisele kohapeal, takistades muu hulgas terroristide, inimkaubitsejate ja relvarühmituste piiriülest tegevust, näiteks ebaseaduslik relvakaubandus; tagada, et kõikide tegevuste puhul, mida need kaks missiooni ette võtavad või toetavad, austatakse inimõigusi ning tagatakse kooskõla rahvusvahelise ja ELi õigusega, eelkõige tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõttega, ning võimalike rikkumiste eest võetakse vastutus; tõhustada järelevalvet EUBAMi töö üle, et hoida ära EUBAMi tegevuse halb juhtimine ülesannete täitmisel; hinnata korrapäraselt kõiki oma tegevusi ja nende mõju inimõigustele ning esitada hinnangud Euroopa Parlamendile; tagada, et Liibüa rannikuvalve- ja julgeolekusüsteemile antava toetuse tingimuseks on rahvusvahelise ja ELi õiguse järgimine;

| s) | tagada piisavad vahendid otsingu- ja päästetegevuseks Vahemere keskosa rändeteel, sealhulgas ennetav mere- ja õhupatrull ELi ja selle liikmesriikide poolt, et tagada inimeste elu ja inimväärikuse täielik kaitse; tagada, et otsingu- ja päästetegevusega tegelevad eralaevad vastaksid asjakohasele rahvusvahelisele ja ELi õigusele ning teeksid koostööd liikmesriikide pädevate asutuste ja Frontexiga, et tagada merehädas olevate inimeste ohutus; tagada, et merel päästetud rändajad toimetatakse maale ohututes kohtades ning lõunapoolseid liikmesriike ei jäeta üksi maaletoimetamise ja vastuvõtmise eest vastutama; |
| --- | --- |

s)

tagada piisavad vahendid otsingu- ja päästetegevuseks Vahemere keskosa rändeteel, sealhulgas ennetav mere- ja õhupatrull ELi ja selle liikmesriikide poolt, et tagada inimeste elu ja inimväärikuse täielik kaitse; tagada, et otsingu- ja päästetegevusega tegelevad eralaevad vastaksid asjakohasele rahvusvahelisele ja ELi õigusele ning teeksid koostööd liikmesriikide pädevate asutuste ja Frontexiga, et tagada merehädas olevate inimeste ohutus; tagada, et merel päästetud rändajad toimetatakse maale ohututes kohtades ning lõunapoolseid liikmesriike ei jäeta üksi maaletoimetamise ja vastuvõtmise eest vastutama;

| t) | võtta naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ varasemate programmide läbivaatamise põhjal kasutusele piisavad ELi vahendid, et toetada Liibüa demokratiseerimispüüdlusi ja projekte, mis on suunatud õigusriigi ja hea valitsemistava tugevdamisele, Liibüa avalike teenuste osutamise suutlikkuse suurendamisele, detsentraliseerimispüüdluste toetamisele, riigi stabiliseerimise tagamisele, kodanikuühiskonna organisatsioonide toetamisele, sotsiaalse kaasatuse suurendamisele ja ebavõrdsuse vastu võitlemisele, soolise võrdõiguslikkuse ning naiste ja noorte võimestamise edendamisele, Liibüa tervishoiusüsteemi tugevdamisele, kliimamuutuste vastu võitlemisele ja inimeste turvalisuse suurendamisele ning kaasava, õiglase ja kestliku majanduskasvu edendamisele; anda nendele projektidele tehnilist tuge ja tagada nende rakendamine Liibüas töötamise kogemusega rahvusvaheliste institutsioonide ja valitsusväliste organisatsioonide poolt; tagada, et need projektid oleksid kooskõlas Vahemere piirkonna uue tegevuskava ja ÜRO tegevuskava 2030 eesmärkidega ning vastaksid Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabi komitee kriteeriumitele; tagada, et kõik naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ raames eraldatavad ELi vahendid sõltuksid inimõiguste ja rahvusvahelise õiguse austamisest ning Euroopa Parlamendil oleks piisavad volitused vahendite kasutamise kontrollimiseks ja vastutuse tagamiseks; |
| --- | --- |

t)

võtta naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ varasemate programmide läbivaatamise põhjal kasutusele piisavad ELi vahendid, et toetada Liibüa demokratiseerimispüüdlusi ja projekte, mis on suunatud õigusriigi ja hea valitsemistava tugevdamisele, Liibüa avalike teenuste osutamise suutlikkuse suurendamisele, detsentraliseerimispüüdluste toetamisele, riigi stabiliseerimise tagamisele, kodanikuühiskonna organisatsioonide toetamisele, sotsiaalse kaasatuse suurendamisele ja ebavõrdsuse vastu võitlemisele, soolise võrdõiguslikkuse ning naiste ja noorte võimestamise edendamisele, Liibüa tervishoiusüsteemi tugevdamisele, kliimamuutuste vastu võitlemisele ja inimeste turvalisuse suurendamisele ning kaasava, õiglase ja kestliku majanduskasvu edendamisele; anda nendele projektidele tehnilist tuge ja tagada nende rakendamine Liibüas töötamise kogemusega rahvusvaheliste institutsioonide ja valitsusväliste organisatsioonide poolt; tagada, et need projektid oleksid kooskõlas Vahemere piirkonna uue tegevuskava ja ÜRO tegevuskava 2030 eesmärkidega ning vastaksid Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabi komitee kriteeriumitele; tagada, et kõik naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ raames eraldatavad ELi vahendid sõltuksid inimõiguste ja rahvusvahelise õiguse austamisest ning Euroopa Parlamendil oleks piisavad volitused vahendite kasutamise kontrollimiseks ja vastutuse tagamiseks;

| u) | jätkata humanitaarabi andmist Liibüale, pöörates erilist tähelepanu kõige vähem kaitstud rühmadele; |
| --- | --- |

u)

jätkata humanitaarabi andmist Liibüale, pöörates erilist tähelepanu kõige vähem kaitstud rühmadele;

| v) | jätkata Liibüa kodanikuühiskonna toetamist ja aktiivset koostööd sellega; nõuda Liibüa ametivõimudelt, et nad lõpetaksid kodanikuühiskonna organisatsioonide vägivaldse represseerimise, vahistamised, kinnipidamised, inimeste kadunuks jääma sundimise ja piinamise ning kaotaksid piirangud kodanikuühiskonna organisatsioonidele, kellel on endiselt tõsiseid raskusi sellega, et kasutada väljendus- ja ühinemisvabadust ning rahumeelse kogunemise vabadust, nagu need on tagatud ka kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise paktiga, mille Liibüa on ratifitseerinud; |
| --- | --- |

v)

jätkata Liibüa kodanikuühiskonna toetamist ja aktiivset koostööd sellega; nõuda Liibüa ametivõimudelt, et nad lõpetaksid kodanikuühiskonna organisatsioonide vägivaldse represseerimise, vahistamised, kinnipidamised, inimeste kadunuks jääma sundimise ja piinamise ning kaotaksid piirangud kodanikuühiskonna organisatsioonidele, kellel on endiselt tõsiseid raskusi sellega, et kasutada väljendus- ja ühinemisvabadust ning rahumeelse kogunemise vabadust, nagu need on tagatud ka kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise paktiga, mille Liibüa on ratifitseerinud;

| w) | nõuda tungivalt, et Liibüa ametivõimud kaotaksid viisapiirangud välismaistele ja kohalikele pressitöötajatele ning tagaksid ajakirjanike turvalisuse; |
| --- | --- |

w)

nõuda tungivalt, et Liibüa ametivõimud kaotaksid viisapiirangud välismaistele ja kohalikele pressitöötajatele ning tagaksid ajakirjanike turvalisuse;

| x) | nõuda tungivalt, et Liibüa ametivõimud tunnistaksid kehtetuks 2001. aasta seaduse nr 19 ja presidendinõukogu 2019. aasta dekreedi nr 86, mis piiravad kodanikuühiskonna osalejate tegutsemisvõimalusi, ning 1972. aasta seaduse nr 76 väljendusvabaduse piiramise kohta; nõuda tungivalt, et Liibüa ametivõimud lõpetaksid põhivabaduste kriminaliseerimise, kasutades Liibüa karistusseadustiku ebamääraselt sõnastatud artikleid, näiteks artikleid 206 ja 207, mis näevad karistuseks ette surmanuhtluse; nõuda tungivalt, et Liibüa ametivõimud vabastaksid viivitamata kõik selliste süüdistuste alusel ebaõiglaselt kinni peetud isikud; |
| --- | --- |

x)

nõuda tungivalt, et Liibüa ametivõimud tunnistaksid kehtetuks 2001. aasta seaduse nr 19 ja presidendinõukogu 2019. aasta dekreedi nr 86, mis piiravad kodanikuühiskonna osalejate tegutsemisvõimalusi, ning 1972. aasta seaduse nr 76 väljendusvabaduse piiramise kohta; nõuda tungivalt, et Liibüa ametivõimud lõpetaksid põhivabaduste kriminaliseerimise, kasutades Liibüa karistusseadustiku ebamääraselt sõnastatud artikleid, näiteks artikleid 206 ja 207, mis näevad karistuseks ette surmanuhtluse; nõuda tungivalt, et Liibüa ametivõimud vabastaksid viivitamata kõik selliste süüdistuste alusel ebaõiglaselt kinni peetud isikud;

| y) | kutsuda Liibüa ametivõime üles kehtestama moratooriumi surmanuhtluse kasutamisele, et see lõpuks kaotada; |
| --- | --- |

y)

kutsuda Liibüa ametivõime üles kehtestama moratooriumi surmanuhtluse kasutamisele, et see lõpuks kaotada;

| z) | kutsuda Liibüa ametivõime üles edendama naiste täielikku esindatust ja osalust ning kaitsma neid igasuguse vägivalla eest; toetada algatusi, mille eesmärk on töötada välja naisi, rahu ja julgeolekut käsitlev riiklik tegevuskava kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu 31. oktoobri 2000. aasta resolutsiooniga 1325; |
| --- | --- |

z)

kutsuda Liibüa ametivõime üles edendama naiste täielikku esindatust ja osalust ning kaitsma neid igasuguse vägivalla eest; toetada algatusi, mille eesmärk on töötada välja naisi, rahu ja julgeolekut käsitlev riiklik tegevuskava kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu 31. oktoobri 2000. aasta resolutsiooniga 1325;

| aa) | nõuda tungivalt, et Liibüa ametivõimud töötaksid välja ja võtaksid meetmed laste vastu suunatud rikkumiste lõpetamiseks ja ennetamiseks ning täidaksid Liibüa kohustust edendada ja kaitsta laste õigusi, pöörates erilist tähelepanu lapse õiguste konventsioonist ning lapse õiguste ja heaolu Aafrika hartast tulenevatele kohustustele; |
| --- | --- |

aa)

nõuda tungivalt, et Liibüa ametivõimud töötaksid välja ja võtaksid meetmed laste vastu suunatud rikkumiste lõpetamiseks ja ennetamiseks ning täidaksid Liibüa kohustust edendada ja kaitsta laste õigusi, pöörates erilist tähelepanu lapse õiguste konventsioonist ning lapse õiguste ja heaolu Aafrika hartast tulenevatele kohustustele;

| ab) | nõuda tungivalt, et Liibüa ametivõimud kaotaksid usu- ja etniliste vähemuste liikmete suhtes diskrimineerivad seadused ja tavad; |
| --- | --- |

ab)

nõuda tungivalt, et Liibüa ametivõimud kaotaksid usu- ja etniliste vähemuste liikmete suhtes diskrimineerivad seadused ja tavad;

| ac) | aidata Liibüa ametivõimudel tagada riigisiseste põgenike vabatahtlik, turvaline ja inimväärne tagasipöördumine oma kodudesse ning toetada kõiki asjaomaseid sidusrühmi, kes annavad riigisisestele põgenikele ja tagasipöördujatele humanitaarabi, sealhulgas juurdepääs põhilistele tervishoiu-, haridus- ja kaitseteenustele; |
| --- | --- |

ac)

aidata Liibüa ametivõimudel tagada riigisiseste põgenike vabatahtlik, turvaline ja inimväärne tagasipöördumine oma kodudesse ning toetada kõiki asjaomaseid sidusrühmi, kes annavad riigisisestele põgenikele ja tagasipöördujatele humanitaarabi, sealhulgas juurdepääs põhilistele tervishoiu-, haridus- ja kaitseteenustele;

| ad) | nõuda, et Liibüa ametivõimud austaksid kultuurilist, keelelist ja ajaloolist piirkondlikku mitmekesisust ning kaotaksid piirangud ja takistused kohalike kogukondade rahumeelsetelt püüdlustelt saavutada õiglased ja võrdsed õigused ja kohustused ühtse Liibüa raames; jätkata abi ja rahaliste vahendite andmist kohalikele kogukondadele, eelkõige marginaliseerunud kogukondadele, et edendada kestlikku majandusarengut, sotsiaalset ühtekuuluvust ja inimeste julgeolekut; arendada edasi partnerlusi Liibüa omavalitsustega ja toetada neid kohaliku valitsemissüsteemi tugevdamisel ja oluliste teenuste osutamisel, muu hulgas hariduse ja tervishoiu valdkonnas; |
| --- | --- |

ad)

nõuda, et Liibüa ametivõimud austaksid kultuurilist, keelelist ja ajaloolist piirkondlikku mitmekesisust ning kaotaksid piirangud ja takistused kohalike kogukondade rahumeelsetelt püüdlustelt saavutada õiglased ja võrdsed õigused ja kohustused ühtse Liibüa raames; jätkata abi ja rahaliste vahendite andmist kohalikele kogukondadele, eelkõige marginaliseerunud kogukondadele, et edendada kestlikku majandusarengut, sotsiaalset ühtekuuluvust ja inimeste julgeolekut; arendada edasi partnerlusi Liibüa omavalitsustega ja toetada neid kohaliku valitsemissüsteemi tugevdamisel ja oluliste teenuste osutamisel, muu hulgas hariduse ja tervishoiu valdkonnas;

| ae) | nõuda Liibüa ametivõimudelt, et nad tagaksid rändajate, põgenike ja varjupaigataotlejate kaitse ning et humanitaarorganisatsioonidele, kes neile vähekaitstud rühmadele abi annavad, oleks tagatud täielik, ohutu ja takistamata ligipääs maabumiskohtadele ja kinnipidamiskeskuste kõikidele ruumidele; julgustada Liibüa ametivõime kaotama viisapiirangud kõigile rahvusvahelistele humanitaartöötajatele, olenemata nende kodakondsusest; anda humanitaarabi andjatele piisavad rahalised vahendid, et tagada tõhus humanitaarabi kinnipidamiskeskustes ja linnapiirkondades; |
| --- | --- |

ae)

nõuda Liibüa ametivõimudelt, et nad tagaksid rändajate, põgenike ja varjupaigataotlejate kaitse ning et humanitaarorganisatsioonidele, kes neile vähekaitstud rühmadele abi annavad, oleks tagatud täielik, ohutu ja takistamata ligipääs maabumiskohtadele ja kinnipidamiskeskuste kõikidele ruumidele; julgustada Liibüa ametivõime kaotama viisapiirangud kõigile rahvusvahelistele humanitaartöötajatele, olenemata nende kodakondsusest; anda humanitaarabi andjatele piisavad rahalised vahendid, et tagada tõhus humanitaarabi kinnipidamiskeskustes ja linnapiirkondades;

| af) | nõuda, et Liibüa ametivõimud allkirjastaksid ja ratifitseeriksid 1951. aasta Genfi pagulasseisundi konventsiooni ning toetaksid sellega kaasnevate meetmete rakendamist; |
| --- | --- |

af)

nõuda, et Liibüa ametivõimud allkirjastaksid ja ratifitseeriksid 1951. aasta Genfi pagulasseisundi konventsiooni ning toetaksid sellega kaasnevate meetmete rakendamist;

| ag) | nõuda Liibüa ametivõimudelt sisserändajate meelevaldse kinnipidamise lõpetamist ning kinnipidamise asemel inimõigustel põhinevate alternatiivide kasutuselevõttu, sulgedes muu hulgas sisserändajate kinnipidamiskeskused ning avades vastuvõtukeskusi, luues taustauuringu- ja suunamismehhanisme ning pakkudes kogukonnamajutuse võimalusi; sel eesmärgil aktiivselt toetada ja rahastada algatusi Liibüa rände- ja varjupaigaalase õigusraamistiku muutmiseks, et viia see kooskõlla rahvusvahelise õiguse ning rahvusvaheliselt tunnustatud standardite ja põhimõtetega; |
| --- | --- |

ag)

nõuda Liibüa ametivõimudelt sisserändajate meelevaldse kinnipidamise lõpetamist ning kinnipidamise asemel inimõigustel põhinevate alternatiivide kasutuselevõttu, sulgedes muu hulgas sisserändajate kinnipidamiskeskused ning avades vastuvõtukeskusi, luues taustauuringu- ja suunamismehhanisme ning pakkudes kogukonnamajutuse võimalusi; sel eesmärgil aktiivselt toetada ja rahastada algatusi Liibüa rände- ja varjupaigaalase õigusraamistiku muutmiseks, et viia see kooskõlla rahvusvahelise õiguse ning rahvusvaheliselt tunnustatud standardite ja põhimõtetega;

| ah) | nõuda tungivalt, et Liibüa ametivõimud tagaksid, et naissoost kinnipeetavaid hoitaks asutustes, kus on asjakohaselt koolitatud naisvalvurid, ja lapsi hoitaks eraldi täiskasvanutest, kes ei ole nende sugulased; |
| --- | --- |

ah)

nõuda tungivalt, et Liibüa ametivõimud tagaksid, et naissoost kinnipeetavaid hoitaks asutustes, kus on asjakohaselt koolitatud naisvalvurid, ja lapsi hoitaks eraldi täiskasvanutest, kes ei ole nende sugulased;

| ai) | julgustada edaspidigi Liibüa ametivõime tõhustama koostööd naaberriikidega ohutute ja seaduslike rändeteede loomisel; |
| --- | --- |

ai)

julgustada edaspidigi Liibüa ametivõime tõhustama koostööd naaberriikidega ohutute ja seaduslike rändeteede loomisel;

| aj) | julgustada Liibüa ametivõime tõhustama koostööd teiste riikide ja Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooniga seoses Liibüasse lõksu jäänud rändajate vabatahtliku, turvalise ja inimväärse tagasipöördumisega päritoluriikidesse ning nende taasintegreerimisega neid vastuvõtvatesse ühiskondadesse ja kogukondadesse; |
| --- | --- |

aj)

julgustada Liibüa ametivõime tõhustama koostööd teiste riikide ja Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooniga seoses Liibüasse lõksu jäänud rändajate vabatahtliku, turvalise ja inimväärse tagasipöördumisega päritoluriikidesse ning nende taasintegreerimisega neid vastuvõtvatesse ühiskondadesse ja kogukondadesse;

| ak) | julgustada ELi liikmesriike pidama läbirääkimisi ambitsioonikama ELi rände- ja varjupaigapoliitika väljatöötamise üle, et mitte hõlbustada kaudselt Liibüa piiri- või julgeolekusüsteemil inimeste ebaseaduslikku tagasitoomist ja nende saatmist Liibüa ebainimlike tingimustega laagritesse ning mitte rahastada selliseid Liibüa sidusrühmi ega teha koostööd sidusrühmadega, kelle vastu on usaldusväärseid teateid tõsiste rikkumiste ja inimkaubanduses osalemise kohta; tugevdada ohutuid ja seaduslikke rändevõimalusi ELi sisenemiseks, sealhulgas levitades olemasolevaid häid tavasid ning suurendades erakorralise transiidi mehhanismide suutlikkust ja liikmesriikide ümberasustamiskohustusi; |
| --- | --- |

ak)

julgustada ELi liikmesriike pidama läbirääkimisi ambitsioonikama ELi rände- ja varjupaigapoliitika väljatöötamise üle, et mitte hõlbustada kaudselt Liibüa piiri- või julgeolekusüsteemil inimeste ebaseaduslikku tagasitoomist ja nende saatmist Liibüa ebainimlike tingimustega laagritesse ning mitte rahastada selliseid Liibüa sidusrühmi ega teha koostööd sidusrühmadega, kelle vastu on usaldusväärseid teateid tõsiste rikkumiste ja inimkaubanduses osalemise kohta; tugevdada ohutuid ja seaduslikke rändevõimalusi ELi sisenemiseks, sealhulgas levitades olemasolevaid häid tavasid ning suurendades erakorralise transiidi mehhanismide suutlikkust ja liikmesriikide ümberasustamiskohustusi;

| al) | toetada aktiivselt ÜRO Liibüat puudutava sõltumatu teabekogumismissiooni uut pikendamist, kui seda vajalikuks peetakse, ja selle aruannetes sisalduvate soovituste rakendamist; tagada, et missioonil on piisavalt vahendeid oma ülesannete täitmiseks, ning nõuda tungivalt, et Liibüa ametivõimud teeksid missiooniga täielikku koostööd ja tagaksid viivitamata selle liikmetele täieliku juurdepääsu oma uurimiste läbiviimiseks; |
| --- | --- |

al)

toetada aktiivselt ÜRO Liibüat puudutava sõltumatu teabekogumismissiooni uut pikendamist, kui seda vajalikuks peetakse, ja selle aruannetes sisalduvate soovituste rakendamist; tagada, et missioonil on piisavalt vahendeid oma ülesannete täitmiseks, ning nõuda tungivalt, et Liibüa ametivõimud teeksid missiooniga täielikku koostööd ja tagaksid viivitamata selle liikmetele täieliku juurdepääsu oma uurimiste läbiviimiseks;

| am) | toetada edaspidigi Rahvusvahelise Kriminaalkohtu mandaati ja jõupingutusi tuua kohtu ette kõik need, kes on toime pannud jõhkraid kuritegusid, sealhulgas rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumised, laste värbamine ja otsene osalemine sõjategevuses, inimeste kadunuks jääma sundimine, kohtuvälised hukkamised ja muud vähekaitstud elanikerühmade vastu suunatud vägivalla vormid; |
| --- | --- |

am)

toetada edaspidigi Rahvusvahelise Kriminaalkohtu mandaati ja jõupingutusi tuua kohtu ette kõik need, kes on toime pannud jõhkraid kuritegusid, sealhulgas rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumised, laste värbamine ja otsene osalemine sõjategevuses, inimeste kadunuks jääma sundimine, kohtuvälised hukkamised ja muud vähekaitstud elanikerühmade vastu suunatud vägivalla vormid;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja Regioonide Komiteele. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT C 15, 12.1.2022, lk 70.

(2)  ELT C 76, 9.3.2020, lk 206.

---

ARVAMUSED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 22. november 2022

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/126 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/126

---

P9_TA(2022)0391

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemine

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2022. aasta otsus Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta (2022/2903(RSP))

(2023/C 167/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti 2020. aasta lõplikku raamatupidamisaruannet,

| — | võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet ELi asutuste eelarveaasta 2020 kohta koos asutuste vastustega (1),

| — | võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust (2) 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0101/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta soovitust ameti tegevusele heakskiidu andmise kohta 2020. aasta eelarve täitmisel (06003/2022 – C9-0101/2022),

| — | võttes arvesse oma 4. mai 2022 aasta otsust (3), millega lükatakse edasi otsuse tegemine 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevdirektori vastuseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. mai 2022 aasta otsust (3), millega lükatakse edasi otsuse tegemine 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevdirektori vastuseid,

| — | võttes arvesse oma 18. oktoobri 2022. aasta otsust (4), milles keelduti andmast heakskiitu Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevdirektori tegevusele 2020. aasta eelarve täitmisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. oktoobri 2022. aasta otsust (4), milles keelduti andmast heakskiitu Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevdirektori tegevusele 2020. aasta eelarve täitmisel,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (5), eriti selle artiklit 70, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (5), eriti selle artiklit 70,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2019. aasta määrust (EL) 2019/1896 (mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1052/2013 ning (EL) 2016/1624) (6), eriti selle artiklit 116, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2019. aasta määrust (EL) 2019/1896 (mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1052/2013 ning (EL) 2016/1624) (6), eriti selle artiklit 116,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (7), eriti selle artiklit 105, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (7), eriti selle artiklit 105,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 100 ja V lisa,

| 1. | annab heakskiidu Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti 2020. aasta raamatupidamiskontode sulgemisele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias). |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3.

(2)  ELT C 439, 29.10.2021, lk 3.

(3)  ELT L 258, 5.10.2022, lk 406.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0362.

(5)  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

(6)  ELT L 295, 14.11.2019, lk 1.

(7)  ELT L 122, 10.5.2019, lk 1.

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 22. november 2022

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/128 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/128

---

P9_TA(2022)0390

Kontrollikoja liikme nimetamine – Keit Pentus-Rosimannus

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2022. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Keit Pentus-Rosimannus kontrollikoja liikmeks (C9-0316/2022 – 2022/0808(NLE))

(Konsulteerimine)

(2023/C 167/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0316/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0316/2022),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 129, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 129,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0272/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0272/2022),

| A. | arvestades, et 20. septembri 2022. aasta kirjas konsulteeris nõukogu Euroopa Parlamendiga Keit Pentus-Rosimannuse kontrollikoja liikmeks nimetamise küsimuses; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 20. septembri 2022. aasta kirjas konsulteeris nõukogu Euroopa Parlamendiga Keit Pentus-Rosimannuse kontrollikoja liikmeks nimetamise küsimuses;

| B. | arvestades, et parlamendi eelarvekontrollikomisjon hindas seejärel Keit Pentus-Rosimannuse kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 esitatud tingimusi; arvestades, et selle hindamise käigus sai parlamendikomisjon Keit Pentus-Rosimannuselt elulookirjelduse ning vastused talle saadetud kirjalikule küsimustikule; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et parlamendi eelarvekontrollikomisjon hindas seejärel Keit Pentus-Rosimannuse kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 esitatud tingimusi; arvestades, et selle hindamise käigus sai parlamendikomisjon Keit Pentus-Rosimannuselt elulookirjelduse ning vastused talle saadetud kirjalikule küsimustikule;

| C. | arvestades, et seejärel korraldas parlamendikomisjon 8. novembril 2022. aastal kandidaadi kuulamise, kus Keit Pentus-Rosimannus esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel parlamendikomisjoni liikmete küsimustele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et seejärel korraldas parlamendikomisjon 8. novembril 2022. aastal kandidaadi kuulamise, kus Keit Pentus-Rosimannus esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel parlamendikomisjoni liikmete küsimustele;

| 1. | toetab nõukogu ettepanekut nimetada Keit Pentus-Rosimannus kontrollikoja liikmeks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide audiitorkontrolliasutustele. |
| --- | --- |

2.

---

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/129 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/129

---

P9_TA(2022)0392

Euroopa – Vahemere piirkonna ajutise assotsiatsioonilepingu protokoll: Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse osalemine liidu programmides

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelise kaubandust ja koostööd käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna ajutise assotsiatsioonilepingu protokolli (milles käsitletakse Euroopa Liidu ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse raamlepingut, milles sätestatakse üldpõhimõtted Palestiina omavalitsuse osalemiseks liidu programmides) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (12669/2019 – C9-0115/2021 – 2019/0164(NLE))

(Nõusolek)

(2023/C 167/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12669/2019), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12669/2019),

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelise kaubandust ja koostööd käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna ajutise assotsiatsioonilepingu protokolli, mis käsitleb Euroopa Liidu ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse raamlepingut, milles määratakse kindlaks Palestiina omavalitsuse liidu programmides osalemise üldpõhimõtted (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelise kaubandust ja koostööd käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna ajutise assotsiatsioonilepingu protokolli, mis käsitleb Euroopa Liidu ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse raamlepingut, milles määratakse kindlaks Palestiina omavalitsuse liidu programmides osalemise üldpõhimõtted (1),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 209, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ning artikli 218 lõikele 7 (C9-0115/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 209, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ning artikli 218 lõikele 7 (C9-0115/2021),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A9-0253/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A9-0253/2022),

| 1. | annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Palestiina valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT L 121, 8.4.2021, lk 3.

---

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/130 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/130

---

P9_TA(2022)0393

Sooline tasakaal börsil noteeritud äriühingute juhtkonna liikmete seas

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute juhtkonna liikmete seas ja sellega seotud meetmeid (10521/1/2022 – C9-0354/2022 – 2012/0299(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2023/C 167/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (10521/1/2022 – C9-0354/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (10521/1/2022 – C9-0354/2022),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2012)0614) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2012)0614) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse vastutavate komisjonide poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutavate komisjonide poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 67, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 67,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ühisarutelusid kodukorra artikli 58 alusel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ühisarutelusid kodukorra artikli 58 alusel,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon soovitust teisele lugemisele (A9-0275/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon soovitust teisele lugemisele (A9-0275/2022),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT C 436, 24.11.2016, lk 225.

---

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/131 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/131

---

P9_TA(2022)0394

Kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõime

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõime kohta (COM(2020)0829 – C9-0421/2020 – 2020/0365(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2023/C 167/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0829), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0829),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0421/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0421/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. aprilli 2021. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. aprilli 2021. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 1. juuli 2021. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 1. juuli 2021. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 21. septembri 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 21. septembri 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, väliskomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, väliskomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0289/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0289/2021),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 286, 16.7.2021, lk 170.

(2)  ELT C 440, 29.10.2021, lk 99.

---

P9_TC1-COD(2020)0365

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. novembril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2022/..., mis käsitleb elutähtsa teenuse osutajate toimepidevust ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2008/114/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2022/2557) lõplikule kujule).

---

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/132 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/132

---

P9_TA(2022)0395

Ühine kalanduspoliitika (ÜKP): liidu vetele juurdepääsu piirangud

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 seoses liidu vetele juurdepääsu piirangutega (COM(2021)0356 – C9-0254/2021 – 2021/0176(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2023/C 167/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0356), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0356),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0254/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0254/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. septembri 2021. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. septembri 2021. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 12. oktoobri 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 12. oktoobri 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A9-0206/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A9-0206/2022),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavalduse, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C-seerias; |
| --- | --- |

2.

| 3. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C-seerias; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT C 517, 22.12.2021, lk 123.

---

P9_TC1-COD(2021)0176

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. novembril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 1380/2013 seoses liidu vetele juurdepääsu piirangutega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2495) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldus kalavarude kohta La Manche’i väinas

Komisjon ja Euroopa Parlament võtavad teadmiseks kalavarude olukorra La Manche’i väinas ning kalandussektori kohalike ja piirkondlike sidusrühmade, sealhulgas kalurite mure põhjanootade kasutamise pärast paljude laevade poolt.

Komisjon ja Euroopa Parlament julgustavad sidusrühmi tegema omavahel tihedat koostööd ja esitama asjakohaseid algatusi ning kutsuvad liikmesriike üles võtma vajaduse korral ühiste soovituste alusel järelmeetmeid. Komisjon võtab vajaduse korral meetmeid, sealhulgas tehnilisi meetmeid, tuginedes sidusrühmadega peetud konsultatsioonidele ja asjaomaste teadusasutuste hinnangule, sealhulgas sotsiaal-majandusliku mõju hinnangule. Sellega seoses tagab komisjon, et teadusuuringuteks ja nõustamiseks on olemas rahalised vahendid.

Komisjoni avaldus ühise kalanduspoliitika määruse läbivaatamise kohta

Juhul kui komisjon kaalub ühise kalanduspoliitika määruse läbivaatamist, viib ta läbi parema õigusloome põhimõtete kohase mõjuhinnangu. Komisjon teeb mõjuhinnangu kaasseadusandjatele kättesaadavaks hetkel, mil ta sellise ettepaneku avaldab.

Teise võimalusena kaalub komisjon ühise kalanduspoliitika rakendamise kohta aruande esitamist hiljemalt 2032. aastaks.

---

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/134 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/134

---

P9_TA(2022)0396

Euroopa standardiorganisatsioonide otsused

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1025/2012 seoses Euroopa standardiorganisatsioonide otsustega, mis puudutavad Euroopa standardeid ja Euroopa standardimisdokumente (COM(2022)0032 – C9-0033/2022 – 2022/0021(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2023/C 167/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0032), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0032),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0033/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0033/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. augusti 2022. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. augusti 2022. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 19. oktoobri 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 19. oktoobri 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A9-0205/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A9-0205/2022),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 323, 26.8.2022, lk 43.

---

P9_TC1-COD(2022)0021

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. novembril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 1025/2012 seoses Euroopa standardiorganisatsioonide otsustega, mis käsitlevad Euroopa standardeid ja Euroopa standardimisdokumente

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2480) lõplikule kujule).

---

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/135 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/135

---

P9_TA(2022)0397

Reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõpe (kodifitseeritud tekst)

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta (kodifitseeritud tekst) (COM(2021)0034 – C9-0008/2021 – 2021/0018(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus – kodifitseerimine)

(2023/C 167/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0034), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0034),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 91, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0008/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 91, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0008/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 24. veebruari 2021. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 24. veebruari 2021. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 109 ja 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 109 ja 59,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0267/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0267/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT C 155, 30.4.2021, lk 78.

(2)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

P9_TC1-COD(2021)0018

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. novembril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2022/... reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta (kodifitseeritud)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2022/2561) lõplikule kujule).

---

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/136 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/136

---

P9_TA(2022)0398

ELi ja Uus-Meremaa vaheline leping, milles käsitletakse kõigi ELi CLXXV loendis sisalduvate tariifikvootide kontsessioonide muutmist

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXVIII kohase lepingu (milles käsitletakse kõigi ELi CLXXV loendis sisalduvate tariifikvootide kontsessioonide muutmist Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise tõttu) liidu nimel sõlmimise kohta (07910/2022 – C9-0296/2022 – 2022/0098(NLE))

(Nõusolek)

(2023/C 167/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07910/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07910/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXVIII artikli kohase lepingu eelnõu, milles käsitletakse kõigi ELi CLXXV loendis sisalduvate tariifikvootide kontsessioonide muutmist Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise tõttu (07911/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXVIII artikli kohase lepingu eelnõu, milles käsitletakse kõigi ELi CLXXV loendis sisalduvate tariifikvootide kontsessioonide muutmist Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise tõttu (07911/2022),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C9-0296/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C9-0296/2022),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A9-0273/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A9-0273/2022),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Uus-Meremaa valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/137 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/137

---

P9_TA(2022)0399

Otsuse (EL) 2015/2169 (Euroopa Liidu ning Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimise kohta) muutmine

Euroopa Parlamendi 22. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, millega muudetakse otsust (EL) 2015/2169 ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimise kohta (12600/2022 – C9-0343/2022 – 2022/0257(NLE))

(Nõusolek)

(2023/C 167/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12600/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12600/2022),

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelist vabakaubanduslepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelist vabakaubanduslepingut,

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 91, artikli 100 lõikele 2, artikli 167 lõikele 3, artiklile 207 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C9-0343/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 91, artikli 100 lõikele 2, artikli 167 lõikele 3, artiklile 207 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C9-0343/2022),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A9-0277/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A9-0277/2022),

| 1. | annab nõusoleku nõukogu otsuse eelnõule; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Korea Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

Kolmapäev, 23. november 2022

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/138 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/138

---

P9_TA(2022)0402

Paranduseelarve projekt nr 5/2022: Täiendavad meetmed Venemaa sõjategevuse tagajärgede kõrvaldamiseks Ukrainas – Liidu elanikkonnakaitse mehhanismi vahendite täiendamine – Maksete assigneeringute vähendamine ja tulude ajakohastamine – Muud kohandused ja tehnilised ajakohastamised

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2022. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2022. aasta paranduseelarve projekti nr 5/2022 kohta: Täiendavad meetmed Venemaa sõjategevuse tagajärgede kõrvaldamiseks Ukrainas – Liidu elanikkonnakaitse mehhanismi vahendite täiendamine – Maksete assigneeringute vähendamine ja tulude ajakohastamine – Muud kohandused ja tehnilised ajakohastamised (14832/2022 – C9-0388/2022 – 2022/0318(BUD))

(2023/C 167/29)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (1), eriti selle artiklit 44, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (1), eriti selle artiklit 44,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 24. novembril 2021. aastal (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 24. novembril 2021. aastal (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (3) (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (3) (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“),

| — | võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/335/EL, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/335/EL, Euratom (5),

| — | võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 5/2022, mille komisjon võttis vastu 5. oktoobril 2022. aastal (COM(2022)0351), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 5/2022, mille komisjon võttis vastu 5. oktoobril 2022. aastal (COM(2022)0351),

| — | võttes arvesse lepituskomitees 14. novembril 2022 heaks kiidetud ühist teksti 2023. aasta üldeelarve kohta, mis hõlmab ka paranduseelarve projekti nr 5/2022 vastuvõtmist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lepituskomitees 14. novembril 2022 heaks kiidetud ühist teksti 2023. aasta üldeelarve kohta, mis hõlmab ka paranduseelarve projekti nr 5/2022 vastuvõtmist,

| — | võttes arvesse 21. novembril 2022. aastal vastu võetud ja samal päeval Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 5/2022 kohta (14832/2022 – C9-0388/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. novembril 2022. aastal vastu võetud ja samal päeval Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 5/2022 kohta (14832/2022 – C9-0388/2022),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 94 ja 96, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 94 ja 96,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0280/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0280/2022),

| A. | arvestades, et paranduseelarve projekt nr 5/2022 hõlmab nii kulude kui ka tulude poole ajakohastamist ning sisaldab muudatusi III jaos (Komisjon) ja muudes jagudes; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paranduseelarve projekt nr 5/2022 hõlmab nii kulude kui ka tulude poole ajakohastamist ning sisaldab muudatusi III jaos (Komisjon) ja muudes jagudes;

| B. | arvestades, et paranduseelarve projekt nr 5/2022 sisaldab muu hulgas (kuid mitte ainult) kohandusi Venemaa sõjategevuse tagajärgede kõrvaldamiseks Ukrainas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et paranduseelarve projekt nr 5/2022 sisaldab muu hulgas (kuid mitte ainult) kohandusi Venemaa sõjategevuse tagajärgede kõrvaldamiseks Ukrainas;

| C. | arvestades, et paranduseelarve projekt nr 5/2022 on seotud uue ühishangete õigusakti abil Euroopa kaitsetööstust tugevdava vahendi (EDIRPA) rahastamisega, erakorraliste meetmete tugevdamisega ühtse turu programmi toiduahela haru raames, liidu elanikkonnakaitse mehhanismi (UCPM) võimalikult kiiret rakendamise ja suurendamisega, ELi panuse suurendamisega Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskusesse, halduskulude ja pensionide tõstmisega kõrge inflatsiooni tõttu, algatuse „ReFuelEU Aviation“ reservi kantud summa tagasikandmist Euroopa ühendamise rahastu transpordieelarvereale, võttes arvesse selle algatuse hilinenud vastuvõtmist; arvestades, et rubriikide 2b ja 5 varud on täielikult ammendatud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et paranduseelarve projekt nr 5/2022 on seotud uue ühishangete õigusakti abil Euroopa kaitsetööstust tugevdava vahendi (EDIRPA) rahastamisega, erakorraliste meetmete tugevdamisega ühtse turu programmi toiduahela haru raames, liidu elanikkonnakaitse mehhanismi (UCPM) võimalikult kiiret rakendamise ja suurendamisega, ELi panuse suurendamisega Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskusesse, halduskulude ja pensionide tõstmisega kõrge inflatsiooni tõttu, algatuse „ReFuelEU Aviation“ reservi kantud summa tagasikandmist Euroopa ühendamise rahastu transpordieelarvereale, võttes arvesse selle algatuse hilinenud vastuvõtmist; arvestades, et rubriikide 2b ja 5 varud on täielikult ammendatud;

| D. | arvestades, et personalieeskirjade artiklite 64 ja 65 eesmärk on hoida ELi ametnike ostujõu areng paralleelselt liikmesriikide avalike teenistujate ostujõu arenguga; arvestades, et alates 1. juulist 2022 tagasiulatuvalt kohaldatav töötasude ajakohastamise prognoositav määr 2022. aasta vastuvõetud eelarves oli 2,5 % (mõju 6 kuud), samas kui paranduseelarve projektis nr 5/2022 kajastatud määr on 6,9 %; arvestades, et Eurostati 24. oktoobri 2022. aasta aruandes 2022. aasta töötasude ajakohastamise kohta on lõplikuks määraks määratud 7,0 % (6); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et personalieeskirjade artiklite 64 ja 65 eesmärk on hoida ELi ametnike ostujõu areng paralleelselt liikmesriikide avalike teenistujate ostujõu arenguga; arvestades, et alates 1. juulist 2022 tagasiulatuvalt kohaldatav töötasude ajakohastamise prognoositav määr 2022. aasta vastuvõetud eelarves oli 2,5 % (mõju 6 kuud), samas kui paranduseelarve projektis nr 5/2022 kajastatud määr on 6,9 %; arvestades, et Eurostati 24. oktoobri 2022. aasta aruandes 2022. aasta töötasude ajakohastamise kohta on lõplikuks määraks määratud 7,0 % (6);

| E. | arvestades, et Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) ja programmi „EL tervise heaks“ maksete assigneeringuid vähendatakse vastavalt 775 miljoni euro ja 129,2 miljoni euro võrra; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) ja programmi „EL tervise heaks“ maksete assigneeringuid vähendatakse vastavalt 775 miljoni euro ja 129,2 miljoni euro võrra;

| F. | arvestades, et paranduseelarve projekt nr 5/2022 sisaldab ka kahte kohandust tulude poolel, nimelt traditsiooniliste omavahendite prognooside ajakohastamist ja vahetuskursierinevuste hinnangulist mõju; arvestades, et tulude ülejääk on hinnanguliselt 3,0 miljardit eurot; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et paranduseelarve projekt nr 5/2022 sisaldab ka kahte kohandust tulude poolel, nimelt traditsiooniliste omavahendite prognooside ajakohastamist ja vahetuskursierinevuste hinnangulist mõju; arvestades, et tulude ülejääk on hinnanguliselt 3,0 miljardit eurot;

| G. | arvestades, et paranduseelarve projekti nr 5/2022 netomõju kuludele kujutab endast kulukohustuste assigneeringute suurenemist 447,5 miljoni euro võrra ja maksete assigneeringute vähenemist 741,1 miljoni euro võrra; arvestades, et üldine mõju tulude poolele (mis koosneb tulude ülejäägist ja maksete vähenemisest) on kogurahvatulul põhinevate osamaksude netovähenemine 3 779 miljoni euro võrra; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et paranduseelarve projekti nr 5/2022 netomõju kuludele kujutab endast kulukohustuste assigneeringute suurenemist 447,5 miljoni euro võrra ja maksete assigneeringute vähenemist 741,1 miljoni euro võrra; arvestades, et üldine mõju tulude poolele (mis koosneb tulude ülejäägist ja maksete vähenemisest) on kogurahvatulul põhinevate osamaksude netovähenemine 3 779 miljoni euro võrra;

| H. | arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt märkinud, et paranduseelarve projektil peaks olema ainult üks eesmärk; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt märkinud, et paranduseelarve projektil peaks olema ainult üks eesmärk;

| 1. | võtab komisjoni esitatud paranduseelarve projekti nr 5/2022 teadmiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuletab meelde, et EDIRPA loomise õigusliku aluse hilise vastuvõtmise tõttu leppis 2023. aasta üldeelarve lepituskomitee kokku, et sel eesmärgil ei paigutata mingit kulukohustuste assigneeringute summat reservi ning vastavat eelarverida 2022. aastaks ei looda; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et liidu elanikkonnakaitse mehhanism on alates oma rakendamise algusest vajanud märkimisväärset tugevdamist eelkõige raskete ilmastikutingimuste tõttu, mis põhjustavad üleujutusi, tulekahjusid ja põudasid, ning selleks, et luua kogu Euroopat hõlmavate metsatulekahjude vastu võitlemiseks alaline tuletõrje lennukipark; märgib seetõttu, et liidu kodanikukaitse mehhanismi kavandatud varasemat/hilisemat kasutuselevõtmist tuleb vajaduspõhiselt uuesti hinnata, eelkõige mitmeaastase finantsraamistiku eelseisva läbivaatamise kontekstis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hoiatab maksete kuhjumise ohu eest, mis tuleneb murettekitavatest viivitustest programmide rakendamisel, ning tõdeb, et selle ohuga on vaja tegeleda mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise kontekstis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et liikmesriikide kogurahvatulul põhinevad osamaksed vähenevad kokku 3,8 miljardi euro võrra ning et mõned liikmesriigid saavad kasu suurtest lisatoetustest, kuna nende ühekordseid tagasimakseid kohandatakse igal aastal SKP reaalhinna deflaatoriga – aga mitte mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud automaatse 2 % deflaatoriga; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kordab, et eelarvepädevate institutsioonide õiguse austamiseks peaks komisjon esitama paranduseelarve projekti ainult ühel eesmärgil ja hoiduma ühes paranduseelarve projektis mitme eesmärgi ühendamisest; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 5/2022 kohta heaks; |
| --- | --- |

7.

| 8. | teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 5/2022 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

(2)  ELT L 45, 24.2.2022, lk 1.

(3)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11.

(4)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

(5)  ELT L 424, 15.12.2020, lk 1.

(6)  Komisjoni talituste töödokument „Eurostati aruanne ELi ametnike töötasude ja pensionide ajakohastamise kohta 2022. aastal“, avaldatud 24. oktoobril 2022.

---

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/141 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/141

---

P9_TA(2022)0403

2023. aasta eelarvemenetlus: ühine tekst

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon eelarvemenetluse raames lepituskomitees heaks kiidetud Euroopa Liidu 2023. aasta üldeelarve projekti ühise teksti kohta (14783/2022 – C9-0389/2022 – 2022/0212(BUD))

(2023/C 167/30)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse lepituskomitees heaks kiidetud ühist teksti ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni sellekohaseid avaldusi (14783/2022 – C9-0389/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lepituskomitees heaks kiidetud ühist teksti ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni sellekohaseid avaldusi (14783/2022 – C9-0389/2022),

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 1. juulil 2022. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2023. aasta üldeelarve projekti (COM(2022)0400), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 1. juulil 2022. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2023. aasta üldeelarve projekti (COM(2022)0400),

| — | võttes arvesse 6. septembril 2022. aastal vastu võetud ja 9. septembril 2022. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2023. aasta üldeelarve projekti kohta (12108/2022 – C9-0306/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. septembril 2022. aastal vastu võetud ja 9. septembril 2022. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2023. aasta üldeelarve projekti kohta (12108/2022 – C9-0306/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2023. aasta üldeelarve projekti kirjalikku muutmisettepanekut nr 1/2023, mille komisjon esitas 5. oktoobril 2022. aastal (COM(2022)0670), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2023. aasta üldeelarve projekti kirjalikku muutmisettepanekut nr 1/2023, mille komisjon esitas 5. oktoobril 2022. aastal (COM(2022)0670),

| — | võttes arvesse oma 19. oktoobri 2022. aasta resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2023. aasta üldeelarve projekti kohta (1), ning sellest tulenevaid eelarve muutmise ettepanekuid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. oktoobri 2022. aasta resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2023. aasta üldeelarve projekti kohta (1), ning sellest tulenevaid eelarve muutmise ettepanekuid,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/335/EL, Euratom (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/335/EL, Euratom (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (4),

| — | võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 95 ja artiklit 96, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 95 ja artiklit 96,

| — | võttes arvesse lepituskomitees osaleva Euroopa Parlamendi delegatsiooni raportit (A9-0278/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lepituskomitees osaleva Euroopa Parlamendi delegatsiooni raportit (A9-0278/2022),

| 1. | kiidab ühise teksti heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kinnitab käesolevale resolutsioonile lisatud ühisavaldused; |
| --- | --- |

2.

| 3. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks kuulutada Euroopa Liidu 2023. aasta üldeelarve lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev seadusandlik resolutsioon nõukogule, komisjonile, teistele asjaomastele institutsioonidele ja asutustele ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0366.

(2)  ELT L 424, 15.12.2020, lk 1.

(3)  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

(4)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11.

(5)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

---

LISA

LÕPLIK

2023. aasta eelarve – ühiste järelduste sisu

Ühisjäreldused hõlmavad järgmisi jagusid:

| 1. | 2023. aasta eelarve |
| --- | --- |

1.

2023. aasta eelarve

| 2. | 2022. aasta eelarve paranduseelarve nr 5/2022 |
| --- | --- |

2.

2022. aasta eelarve paranduseelarve nr 5/2022

| 3. | avaldused |
| --- | --- |

3.

avaldused

—   Kokkuvõtlik ülevaade

A.   2023. aasta eelarve

Ühisjärelduste kohaselt lepiti kokku järgmises.

| — | 2023. aasta eelarve kulukohustuse assigneeringute kogusumma on 186 616,7 miljonit eurot. See tähendab, et 2023. aastal jääb mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste assigneeringute ülemmäära alla kokku 421,2 miljoni euro suurune varu. |
| --- | --- |

—

2023. aasta eelarve kulukohustuse assigneeringute kogusumma on 186 616,7 miljonit eurot. See tähendab, et 2023. aastal jääb mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste assigneeringute ülemmäära alla kokku 421,2 miljoni euro suurune varu.

| — | 2023. aasta eelarve maksete assigneeringute kogusumma on 168 648,7 miljonit eurot. See tähendab, et 2023. aastal jääb mitmeaastase finantsraamistiku maksete assigneeringute ülemmäära alla kokku 3 554,2 miljoni euro suurune varu. |
| --- | --- |

—

2023. aasta eelarve maksete assigneeringute kogusumma on 168 648,7 miljonit eurot. See tähendab, et 2023. aastal jääb mitmeaastase finantsraamistiku maksete assigneeringute ülemmäära alla kokku 3 554,2 miljoni euro suurune varu.

| — | Paindlikkusinstrumendist võetakse 2023. aastal kasutusele 1 235,7 miljoni euro eest kulukohustuste assigneeringuid, millest 182,2 miljonit eurot kasutatakse alamrubriigis 2b „Vastupanuvõime ja väärtused“, 170,6 miljonit eurot rubriigis 5 „Julgeolek ja kaitse“ ning 882,9 miljonit eurot rubriigis 6 „Naabrus ja maailm“. |
| --- | --- |

—

Paindlikkusinstrumendist võetakse 2023. aastal kasutusele 1 235,7 miljoni euro eest kulukohustuste assigneeringuid, millest 182,2 miljonit eurot kasutatakse alamrubriigis 2b „Vastupanuvõime ja väärtused“, 170,6 miljonit eurot rubriigis 5 „Julgeolek ja kaitse“ ning 882,9 miljonit eurot rubriigis 6 „Naabrus ja maailm“.

Komisjoni hinnangul on 2019.–2023. aastal paindlikkusinstrumendist kasutusele võetavate summade tõttu vaja 2023. aastal 948,1 miljoni euro eest maksete assigneeringuid. Järgmises tabelis on esitatud nimetatud aastatel võetud kulukohustuste katmiseks vajalike maksete tegemise ajakava:

| Paindlikkusinstrumendi maksete struktuur (miljonites eurodes) |
| --- |
| Kulukohustuste võtmise aasta | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | Kokku |
| 2019 | 82,2 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 223,2 |
| 2020 | 39,9 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 106,1 |
| 2021 | 10,3 | 7,6 | 0,0 | 0,0 | 58,9 |
| 2022 | 62,7 | 49,8 | 36,7 | 0,0 | 368,4 |
| 2023 | 752,9 | 279,0 | 120,6 | 83,2 | 1 235,7 |
| Kokku | 948,1 | 336,4 | 157,4 | 83,2 | 1 992,3 |

Paindlikkusinstrumendi maksete struktuur (miljonites eurodes)

Kulukohustuste võtmise aasta

2023

2024

2025

2026

Kokku

2019

82,2

0,0

0,0

0,0

223,2

2020

39,9

0,0

0,0

0,0

106,1

2021

10,3

7,6

0,0

0,0

58,9

2022

62,7

49,8

36,7

0,0

368,4

2023

752,9

279,0

120,6

83,2

1 235,7

Kokku

948,1

336,4

157,4

83,2

1 992,3

| — | Kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 11 lõike 1 punktiga a võetakse ühtsest varuinstrumendist alamrubriigis 2b „Vastupanuvõime ja väärtused“ kasutusele 280 miljoni euro eest kulukohustuste assigneeringuid. |
| --- | --- |

—

Kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 11 lõike 1 punktiga a võetakse ühtsest varuinstrumendist alamrubriigis 2b „Vastupanuvõime ja väärtused“ kasutusele 280 miljoni euro eest kulukohustuste assigneeringuid.

B.   2022. aasta eelarve

Paranduseelarve projekt nr 5/2022 kiidetakse heaks kujul, mis erineb komisjoni ettepanekust järgmise muudatuse poolest: kuna ühishangete õigusakti abil Euroopa kaitsetööstust tugevdava vahendi (EDIRPA) loomise õigusliku aluse vastuvõtmine viibib, ei kiideta sellel otstarbel 82 972 301 euro suuruse kulukohustuste assigneeringute summa reservi paigutamist heaks ja asjaomast eelarverida (13 06 01) 2022. aastaks ei looda.

—1.   2023. aasta eelarve

1.1.   Kinnitatud eelarveread

Kui alltoodud järeldustes ei ole märgitud teisiti, kinnitatakse kõik eelarveread sellisel kujul, nagu need olid kavandatud 2023. aasta eelarveprojekti kohta esitatud komisjoni ettepanekus, mida on muudetud kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2023.

Ülejäänud eelarveridade suhtes jõudis lepituskomitee kokkuleppele punktides 1.2–1.7 toodud järeldustes.

1.2.   Horisontaalsed küsimused

Detsentraliseeritud asutused

Kõigile detsentraliseeritud asutustele ette nähtud ELi rahaline toetus (kulukohustuste ja maksete assigneeringutena) ja ametikohtade loetelus olevate ametikohtade arv kinnitatakse suuruses, mille komisjon kavandas 2023. aasta eelarveprojektis, mida on muudetud kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2023, välja arvatud:

| — | alamrubriigis 2b: |
| --- | --- |

—

alamrubriigis 2b:

| — | Euroopa Prokuratuur (EPPO, eelarveartikkel 07 10 08), millele on 2023. aasta eelarves ette nähtud 2,5 miljoni euro suurune kasv ja ametikohtade loetelus 20 lepingulise töötaja ametikoha muutmine ajutise teenistuja ametikohaks. Lähtutud on sellest, et keskmine ametikohale asumise aeg on aasta keskel; |
| --- | --- |

—

Euroopa Prokuratuur (EPPO, eelarveartikkel 07 10 08), millele on 2023. aasta eelarves ette nähtud 2,5 miljoni euro suurune kasv ja ametikohtade loetelus 20 lepingulise töötaja ametikoha muutmine ajutise teenistuja ametikohaks. Lähtutud on sellest, et keskmine ametikohale asumise aeg on aasta keskel;

| — | rubriigis 4: |
| --- | --- |

—

rubriigis 4:

| — | Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (eu-LISA, eelarveartikkel 11 10 02), mille ametikohtade loetellu lisatakse kuus ametikohta ning kulukohustuste ja maksete assigneeringuid suurendatakse 0,5 miljoni euro võrra. Lähtutud on sellest, et keskmine ametikohale asumise aeg on aasta keskel; |
| --- | --- |

—

Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (eu-LISA, eelarveartikkel 11 10 02), mille ametikohtade loetellu lisatakse kuus ametikohta ning kulukohustuste ja maksete assigneeringuid suurendatakse 0,5 miljoni euro võrra. Lähtutud on sellest, et keskmine ametikohale asumise aeg on aasta keskel;

| — | Euroopa Liidu Varjupaigaameti (EUAA, eelarveartikkel 10 10 01) kulukohustuste ja maksete assigneeringuid suurendatakse 3 miljoni euro võrra; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu Varjupaigaameti (EUAA, eelarveartikkel 10 10 01) kulukohustuste ja maksete assigneeringuid suurendatakse 3 miljoni euro võrra;

| — | Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex, eelarveartikkel 11 10 01), mille kulukohustuste ja maksete assigneeringuid vähendatakse 50 miljoni euro võrra. Selline ettepanek tehti nõukogu lugemisel ja Euroopa Parlament kiitis selle oma lugemisel heaks. |
| --- | --- |

—

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex, eelarveartikkel 11 10 01), mille kulukohustuste ja maksete assigneeringuid vähendatakse 50 miljoni euro võrra. Selline ettepanek tehti nõukogu lugemisel ja Euroopa Parlament kiitis selle oma lugemisel heaks.

Rakendusametid

Rakendusametitele ette nähtud ELi rahaline toetus (kulukohustuste ja maksete assigneeringutena) ja ametikohtade loetelus olevate ametikohtade arv kinnitatakse suuruses, mille komisjon kavandas eelarveprojektis.

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

Vastavalt Euroopa Parlamendi ettepanekule kiidetakse heaks 39 katseprojektist ja ettevalmistavast meetmest koosnev terviklik pakett, millest 29 on uued projektid ja meetmed ning mille kulukohustuste assigneeringute kogusumma on kokku 80,1 miljonit eurot.

Euroopa välisteenistuse rakendatava katseprojekti (katseprojekt Euroopa diplomaatilise akadeemia loomiseks, eelarvepunkt 2 2 5 0) jätkamiseks ette nähtud assigneeringute summa määrati kindlaks samas suuruses, nagu Euroopa välisteenistus seda soovis ja komisjon selle 2023. aasta eelarveprojektis ette nägi.

Pakett jääb katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete jaoks finantsmääruses ette nähtud ülemmäärade piiresse.

1.3.   Kulukohustuste assigneeringud finantsraamistiku kulurubriikide kaupa

Võttes arvesse ametite ning katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete kohta eespool toodud järeldusi, jõudis lepituskomitee kokkuleppele järgmises.

Rubriik 1 „Ühtne turg, innovatsioon ja digitaalvaldkond“

Kulukohustuste assigneeringud kinnitatakse summas, mille komisjon kavandas kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2023 muudetud eelarveprojektis, kuid milles on vastavalt lepituskomitees kokku lepitule tehtud järgmised, alltoodud tabelis esitatud muudatused:

| Eelarverida/programm | Nimetus | Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| 2023. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1) | 2023. aasta eelarve | Erinevus |
| 1.0.11 | „Euroopa horisont“ | 12 342 890 425 | 12 352 890 425 | 10 000 000 |
| 01 02 01 02 | Marie Skłodowska-Curie meetmed | 864 130 546 | 874 130 546 | 10 000 000 |
| 1.0.13 | Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER) | 1 019 848 352 | 839 848 352 | - 180 000 000 |
| 01 04 01 | ITERi rajatiste ehitamine, käitamine ja kasutamine — ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte | 1 012 128 572 | 832 128 572 | - 180 000 000 |
| 1.0.221 | Euroopa ühendamise rahastu – Transport | 1 792 540 197 | 1 852 540 197 | 60 000 000 |
| 02 03 01 | Euroopa ühendamise rahastu — Transport | 1 782 813 707 | 1 842 813 707 | 60 000 000 |
| 1.0.222 | Euroopa ühendamise rahastu – Energeetika | 815 673 939 | 859 173 939 | 43 500 000 |
| 02 03 02 | Euroopa ühendamise rahastu — Energeetika | 810 644 269 | 854 144 269 | 43 500 000 |
| 1.0.31 | Ühtse turu programm (sh VKEd) | 592 820 090 | 602 820 090 | 10 000 000 |
| 03 02 02 | Ettevõtete, eelkõige VKEde konkurentsivõime suurendamine ja nende turulepääsu toetamine | 126 384 000 | 136 384 000 | 10 000 000 |
| KPEM | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | | | 37 325 000 |
| | Kokku | | | -19 175 000 |

Eelarverida/programm

Nimetus

Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes)

2023. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1)

2023. aasta eelarve

Erinevus

1.0.11

„Euroopa horisont“

12 342 890 425

12 352 890 425

10 000 000

01 02 01 02

Marie Skłodowska-Curie meetmed

864 130 546

874 130 546

10 000 000

1.0.13

Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER)

1 019 848 352

839 848 352

- 180 000 000

01 04 01

ITERi rajatiste ehitamine, käitamine ja kasutamine — ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte

1 012 128 572

832 128 572

- 180 000 000

1.0.221

Euroopa ühendamise rahastu – Transport

1 792 540 197

1 852 540 197

60 000 000

02 03 01

Euroopa ühendamise rahastu — Transport

1 782 813 707

1 842 813 707

60 000 000

1.0.222

Euroopa ühendamise rahastu – Energeetika

815 673 939

859 173 939

43 500 000

02 03 02

Euroopa ühendamise rahastu — Energeetika

810 644 269

854 144 269

43 500 000

1.0.31

Ühtse turu programm (sh VKEd)

592 820 090

602 820 090

10 000 000

03 02 02

Ettevõtete, eelkõige VKEde konkurentsivõime suurendamine ja nende turulepääsu toetamine

126 384 000

136 384 000

10 000 000

KPEM

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

37 325 000

Kokku

-19 175 000

Seetõttu on kokku lepitud, et kulukohustuste assigneeringute summa on 21 548,4 miljonit eurot. Rubriigi 1 kulude ülemmäära alla jääb 178,6 miljoni euro suurune varu.

Kooskõlas finantsmääruse (1) artikli 15 lõikega 3 lepiti lepituskomitees kokku, et teadusuuringute eelarveridadel tehakse kulukohustuste assigneeringutena uuesti kättesaadavaks kokku 148,8 miljonit eurot. Need assigneeringud on osa üldsummast, mis on mitmeaastase finantsraamistiku kokkuleppe raames ajavahemikuks 2021–2027 ette nähtud ja mille suurus võib (2018. aasta hindades) olla kuni 0,5 miljardit eurot. Ajavahemikuks 2024–2027 jääb 2018. aasta hindades seetõttu kasutada veel 238,0 miljonit eurot. Artikli 15 lõike 3 võimalikku edasist rakendamist arutatakse Euroopa kiibimäärust käsitleva seadusandliku menetluse ja selle rahastamise raames.

Järgmisi eelarveridu suurendatakse ja sellega seoses muudetakse nende eelarvemärkusi:

| (eurodes) |
| --- |
| Eelarverida | Nimetus | Kulukohustuste assigneeringud |
| 01 02 02 20 | Kultuuri, loovuse ja kaasava ühiskonna teemavaldkond | 29 762 369 |
| 01 02 02 40 | Digitaalvaldkonna, tööstuse ja kosmose teemavaldkond | 89 287 105 |
| 01 02 02 50 | Kliima, energia ja liikuvuse teemavaldkond | 29 762 369 |
| Kokku | | 148 811 843 |

(eurodes)

Eelarverida

Nimetus

Kulukohustuste assigneeringud

01 02 02 20

Kultuuri, loovuse ja kaasava ühiskonna teemavaldkond

29 762 369

01 02 02 40

Digitaalvaldkonna, tööstuse ja kosmose teemavaldkond

89 287 105

01 02 02 50

Kliima, energia ja liikuvuse teemavaldkond

29 762 369

Kokku

148 811 843

Alamrubriik 2a „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“

Kulukohustuste assigneeringud kinnitatakse summas, mille komisjon kavandas eelarveprojektis, kuid milles on vastavalt lepituskomitees kokku lepitule tehtud järgmised, alltoodud tabelis esitatud muudatused:

| Eelarverida/programm | Nimetus | Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| 2023. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1) | 2023. aasta eelarve | Erinevus |
| KPEM | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | | | 3 500 000 |
| | Kokku | | | 3 500 000 |

Eelarverida/programm

Nimetus

Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes)

2023. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1)

2023. aasta eelarve

Erinevus

KPEM

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

3 500 000

Kokku

3 500 000

Seetõttu on kokku lepitud, et kulukohustuste assigneeringute summa on 62 926,5 miljonit eurot. Alamrubriigi 2a kulude ülemmäära alla jääb 12,5 miljoni euro suurune varu.

Alamrubriik 2b „Vastupanuvõime ja väärtused“

Kulukohustuste assigneeringud kinnitatakse summas, mille komisjon kavandas kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2023 muudetud eelarveprojektis, kuid milles on vastavalt lepituskomitees kokku lepitule tehtud järgmised, alltoodud tabelis esitatud muudatused:

| Eelarverida/programm | Nimetus | Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| 2023. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1) | 2023. aasta eelarve | Erinevus |
| 2.2.23 | Euroopa Liidu taasterahastu (NGEU) rahastamiskulud | 1 485 775 000 | 1 315 775 000 | - 170 000 000 |
| 06 04 01 | Euroopa Liidu taasterahastu – perioodilised kupongimaksed ja tähtpäeval tehtavad tagasiostud | 1 479 775 000 | 1 309 775 000 | - 170 000 000 |
| 2.2.25 | Programm „EL tervise heaks“ | 731 750 309 | 739 250 309 | 7 500 000 |
| 06 06 01 | Programm „EL tervise heaks“ | 707 621 072 | 715 121 072 | 7 500 000 |
| 2.2.32 | Programm „Erasmus+“ | 3 648 525 437 | 3 668 525 437 | 20 000 000 |
| 07 03 01 01 | Edendada üksikisikute õpirännet, samuti organisatsioonide ning haridus- ja koolituspoliitika tasandil koostööd, kaasatust ja tipptaset, loovust ja innovatsiooni — Kaudne eelarve täitmine | 2 382 120 171 | 2 400 120 171 | 18 000 000 |
| 07 03 03 | Edendada treenerite ja spordiga seotud personali õpirännet, samuti spordiorganisatsioonide vahelist koostööd ja organisatsiooni tasandi kaasatust, loovust ja innovatsiooni ning spordipoliitikat | 67 664 711 | 69 664 711 | 2 000 000 |
| 2.2.33 | Euroopa solidaarsuskorpus | 141 196 320 | 144 196 320 | 3 000 000 |
| 07 04 01 | Euroopa solidaarsuskorpus | 134 298 196 | 137 298 196 | 3 000 000 |
| 2.2.34 | Programm „Loov Euroopa“ | 325 290 321 | 332 790 321 | 7 500 000 |
| 07 05 01 | Kultuuri tegevussuund | 100 040 879 | 102 540 879 | 2 500 000 |
| 07 05 02 | Meedia tegevussuund | 175 661 827 | 180 661 827 | 5 000 000 |
| 2.2.352 | Kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programm | 212 282 092 | 215 282 092 | 3 000 000 |
| 07 06 02 | Edendada kodanike kaasatust ja osalemist liidu demokraatlikus elus | 32 154 085 | 33 154 085 | 1 000 000 |
| 07 06 03 | Daphne | 25 257 735 | 26 757 735 | 1 500 000 |
| 07 06 04 | Kaitsta ja edendada liidu väärtusi | 108 683 873 | 109 183 873 | 500 000 |
| 2.2.3 Detsentraliseeritud asutused. | Detsentraliseeritud asutused | 268 478 848 | 270 978 848 | 2 500 000 |
| 07 10 08 | Euroopa Prokuratuur (EPPO) | 62 101 095 | 64 601 095 | 2 500 000 |
| KPEM | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | | | 31 590 500 |
| | Kokku | | | -94 909 500 |

Eelarverida/programm

Nimetus

Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes)

2023. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1)

2023. aasta eelarve

Erinevus

2.2.23

Euroopa Liidu taasterahastu (NGEU) rahastamiskulud

1 485 775 000

1 315 775 000

- 170 000 000

06 04 01

Euroopa Liidu taasterahastu – perioodilised kupongimaksed ja tähtpäeval tehtavad tagasiostud

1 479 775 000

1 309 775 000

- 170 000 000

2.2.25

Programm „EL tervise heaks“

731 750 309

739 250 309

7 500 000

06 06 01

Programm „EL tervise heaks“

707 621 072

715 121 072

7 500 000

2.2.32

Programm „Erasmus+“

3 648 525 437

3 668 525 437

20 000 000

07 03 01 01

Edendada üksikisikute õpirännet, samuti organisatsioonide ning haridus- ja koolituspoliitika tasandil koostööd, kaasatust ja tipptaset, loovust ja innovatsiooni — Kaudne eelarve täitmine

2 382 120 171

2 400 120 171

18 000 000

07 03 03

Edendada treenerite ja spordiga seotud personali õpirännet, samuti spordiorganisatsioonide vahelist koostööd ja organisatsiooni tasandi kaasatust, loovust ja innovatsiooni ning spordipoliitikat

67 664 711

69 664 711

2 000 000

2.2.33

Euroopa solidaarsuskorpus

141 196 320

144 196 320

3 000 000

07 04 01

Euroopa solidaarsuskorpus

134 298 196

137 298 196

3 000 000

2.2.34

Programm „Loov Euroopa“

325 290 321

332 790 321

7 500 000

07 05 01

Kultuuri tegevussuund

100 040 879

102 540 879

2 500 000

07 05 02

Meedia tegevussuund

175 661 827

180 661 827

5 000 000

2.2.352

Kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programm

212 282 092

215 282 092

3 000 000

07 06 02

Edendada kodanike kaasatust ja osalemist liidu demokraatlikus elus

32 154 085

33 154 085

1 000 000

07 06 03

Daphne

25 257 735

26 757 735

1 500 000

07 06 04

Kaitsta ja edendada liidu väärtusi

108 683 873

109 183 873

500 000

2.2.3 Detsentraliseeritud asutused.

Detsentraliseeritud asutused

268 478 848

270 978 848

2 500 000

07 10 08

Euroopa Prokuratuur (EPPO)

62 101 095

64 601 095

2 500 000

KPEM

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

31 590 500

Kokku

-94 909 500

Võttes arvesse intressimäärasid ja 2022. aasta lõpuni taasterahastu „NextGenerationEU“ rahastamiseks tehtavate toimingute mahtu, on võimalik eelarverea 06 04 01 assigneeringuid 170,0 miljoni euro võrra vähendada. Sellega ei vähendata kuidagi suutlikkust rahastada 2023. aastal taasterahastu „NextGenerationEU“ tagastamatut komponenti.

Kui programmi „Erasmus+“ artikli 07 03 03 „Edendada treenerite ja spordiga seotud personali õpirännet, samuti spordiorganisatsioonide vahelist koostööd ja organisatsiooni tasandi kaasatust, loovust ja innovatsiooni ning spordipoliitikat“ summat suurendada, oleks võimalik toetada järgmise eriolümpiaga seotud tegevuse rahastamist.

Seetõttu on kokku lepitud, et kulukohustuste assigneeringute summa on 7 660,2 miljonit eurot. Alamrubriigi 2b kulude ülemmäära alla varu ei jää. Kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikliga 12 võetakse paindlikkusinstrumendi kaudu kasutusele 182,2 miljonit eurot ning kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 11 lõike 1 punktiga a ühtse varuinstrumendi kaudu 280,0 miljonit eurot.

Rubriik 3 „Loodusvarad ja keskkond“

Kulukohustuste assigneeringud kinnitatakse summas, mille komisjon kavandas kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2023 muudetud eelarveprojektis, kuid milles on vastavalt lepituskomitees kokku lepitule tehtud järgmised, alltoodud tabelis esitatud muudatused:

| Eelarverida/programm | Nimetus | Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| 2023. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1) | 2023. aasta eelarve | Erinevus |
| 3.2.21 | Keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE) | 725 521 280 | 755 521 280 | 30 000 000 |
| 09 02 01 | Loodus ja bioloogiline mitmekesisus | 272 761 676 | 279 011 676 | 6 250 000 |
| 09 02 02 | Ringmajandus ja elukvaliteet | 173 862 556 | 179 112 556 | 5 250 000 |
| 09 02 03 | Kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise meetmed | 122 358 139 | 128 608 139 | 6 250 000 |
| 09 02 04 | Puhtale energiale üleminek | 130 752 568 | 143 002 568 | 12 250 000 |
| KPEM | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | | | 6 700 000 |
| | Kokku | | | 36 700 000 |

Eelarverida/programm

Nimetus

Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes)

2023. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1)

2023. aasta eelarve

Erinevus

3.2.21

Keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE)

725 521 280

755 521 280

30 000 000

09 02 01

Loodus ja bioloogiline mitmekesisus

272 761 676

279 011 676

6 250 000

09 02 02

Ringmajandus ja elukvaliteet

173 862 556

179 112 556

5 250 000

09 02 03

Kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise meetmed

122 358 139

128 608 139

6 250 000

09 02 04

Puhtale energiale üleminek

130 752 568

143 002 568

12 250 000

KPEM

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

6 700 000

Kokku

36 700 000

Seetõttu on kokku lepitud, et kulukohustuste assigneeringute summa on 57 259,3 miljonit eurot. Rubriigi 3 kulude ülemmäära alla jääb 35,7 miljoni euro suurune varu.

Rubriik 4 „Ränne ja piirihaldus“

Kulukohustuste assigneeringud kinnitatakse summas, mille komisjon kavandas eelarveprojektis, kuid milles on vastavalt lepituskomitees kokku lepitule tehtud järgmised, alltoodud tabelis esitatud muudatused:

| Eelarverida/programm | Nimetus | Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| 2023. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1) | 2023. aasta eelarve | Erinevus |
| 4.0.11 | Varjupaiga-, Rände ja Integratsioonifond | 1 418 121 253 | 1 454 621 253 | 36 500 000 |
| 10 02 01 | Varjupaiga-, Rände ja Integratsioonifond | 1 414 824 860 | 1 451 324 860 | 36 500 000 |
| 4.0.1 Detsentraliseeritud asutused | Detsentraliseeritud asutused | 169 169 287 | 172 169 287 | 3 000 000 |
| 10 10 01 | Euroopa Liidu Varjupaigaamet | 169 169 287 | 172 169 287 | 3 000 000 |
| 4.0.211 | Integreeritud piirihalduse fond – Piirihalduse ja viisapoliitika rahastu | 946 798 303 | 956 798 303 | 10 000 000 |
| 11 02 01 | Piirihalduse ja viisapoliitika rahastu | 944 798 303 | 954 798 303 | 10 000 000 |
| 4.0.2 Detsentraliseeritud asutused | Detsentraliseeritud asutused | 1 052 269 675 | 1 002 769 675 | -49 500 000 |
| 11 10 01 | Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex) | 793 614 137 | 743 614 137 | -50 000 000 |
| 11 10 02 | Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (eu-LISA) | 258 655 538 | 259 155 538 | 500 000 |
| | Kokku | | | 0 |

Eelarverida/programm

Nimetus

Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes)

2023. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1)

2023. aasta eelarve

Erinevus

4.0.11

Varjupaiga-, Rände ja Integratsioonifond

1 418 121 253

1 454 621 253

36 500 000

10 02 01

Varjupaiga-, Rände ja Integratsioonifond

1 414 824 860

1 451 324 860

36 500 000

4.0.1 Detsentraliseeritud asutused

Detsentraliseeritud asutused

169 169 287

172 169 287

3 000 000

10 10 01

Euroopa Liidu Varjupaigaamet

169 169 287

172 169 287

3 000 000

4.0.211

Integreeritud piirihalduse fond – Piirihalduse ja viisapoliitika rahastu

946 798 303

956 798 303

10 000 000

11 02 01

Piirihalduse ja viisapoliitika rahastu

944 798 303

954 798 303

10 000 000

4.0.2 Detsentraliseeritud asutused

Detsentraliseeritud asutused

1 052 269 675

1 002 769 675

-49 500 000

11 10 01

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex)

793 614 137

743 614 137

-50 000 000

11 10 02

Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (eu-LISA)

258 655 538

259 155 538

500 000

Kokku

0

Seetõttu on kokku lepitud, et kulukohustuste assigneeringute summa on 3 727,3 miljonit eurot. Rubriigi 4 kulude ülemmäära alla jääb 86,7 miljoni euro suurune varu.

Rubriik 5 „Julgeolek ja kaitse“

Kulukohustuste assigneeringud kinnitatakse summas, mille komisjon kavandas eelarveprojektis, kuid milles on vastavalt lepituskomitees kokku lepitule tehtud järgmised, alltoodud tabelis esitatud muudatused:

| Eelarverida/programm | Nimetus | Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| 2023. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1) | 2023. aasta eelarve | Erinevus |
| 5.0.22 | Sõjaväeline liikuvus | 236 685 681 | 295 185 681 | 58 500 000 |
| 13 04 01 | Sõjaväeline liikuvus | 234 970 661 | 293 470 661 | 58 500 000 |
| | Kokku | | | 58 500 000 |

Eelarverida/programm

Nimetus

Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes)

2023. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1)

2023. aasta eelarve

Erinevus

5.0.22

Sõjaväeline liikuvus

236 685 681

295 185 681

58 500 000

13 04 01

Sõjaväeline liikuvus

234 970 661

293 470 661

58 500 000

Kokku

58 500 000

Kuni kosmosepõhise turvalise ühenduvuse programmi suhtes kokku lepitakse, paigutatakse ühtlasi eelarveprojektis selleks kavandatud summad reservi. Summad vabastatakse või neid muudetakse vastavalt sellele, millises rahastamislahenduses Euroopa Parlament ja nõukogu lõpuks kokku lepivad. Üksikasjad on esitatud punktis 1.5.

Seetõttu on kokku lepitud, et kulukohustuste assigneeringute summa on 2 116,6 miljonit eurot. Rubriigi 5 kulude ülemmäära alla varu ei jää. Paindlikkusinstrumendi kaudu võetakse kasutusele 170,6 miljonit eurot.

Rubriik 6 „Naabrus ja maailm“

Kulukohustuste assigneeringud kinnitatakse summas, mille komisjon kavandas kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2023 muudetud eelarveprojektis, kuid milles on vastavalt lepituskomitees kokku lepitule tehtud järgmised, alltoodud tabelis esitatud muudatused:

| Eelarverida/programm | Nimetus | Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| 2023. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1) | 2023. aasta eelarve | Erinevus |
| 6.0.111 | Naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument – „Globaalne Euroopa“ | 11 970 770 313 | 12 250 770 313 | 280 000 000 |
| 14 02 01 10 | Lõunanaabrus | 1 657 209 546 | 1 727 209 546 | 70 000 000 |
| 14 02 01 11 | Idanaabrus | 618 890 238 | 828 890 238 | 210 000 000 |
| | Kokku | | | 280 000 000 |

Eelarverida/programm

Nimetus

Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes)

2023. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1)

2023. aasta eelarve

Erinevus

6.0.111

Naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument – „Globaalne Euroopa“

11 970 770 313

12 250 770 313

280 000 000

14 02 01 10

Lõunanaabrus

1 657 209 546

1 727 209 546

70 000 000

14 02 01 11

Idanaabrus

618 890 238

828 890 238

210 000 000

Kokku

280 000 000

Naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ idapartnerluse eelarverea (punkt 14 02 01 11) kulukohustuste assigneeringuid suurendatakse 210 miljoni euro võrra. See on ette nähtud meetmeteks, mida Ukrainas ja Moldovas võetakse Venemaa agressiooni vastu võitlemiseks. Lõunanaabruse eelarverea (punkt 14 02 01 10) kulukohustuste assigneeringuid suurendatakse 70 miljoni euro võrra. See on mõeldud rändega seotud meetmete ja eelkõige selliste meetmete rahastamiseks, millega toetatakse rände ja sundrände haldamist ning UNRWAt.

Seetõttu on kokku lepitud, et kulukohustuste assigneeringute summa on 17 211,9 miljonit eurot. Rubriigi 6 kulude ülemmäära alla varu ei jää. Paindlikkusinstrumendi kaudu võetakse kasutusele 882,9 miljonit eurot.

Rubriik 7 „Euroopa avalik haldus“

Lepituskomitee leppis institutsioonide ametikohtade loetelus sisalduvate ametikohtade arvu ja assigneeringud kokku suuruses, mille komisjon kavandas kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2023 muudetud eelarveprojektis. Lepiti aga kokku järgmistes erandites:

| — | jagu, mis käsitleb Euroopa Liidu Kohut, mille ametikohtade loetellu lisatakse neli ametikohta ning mille kulukohustuste ja maksete assigneeringuid suurendatakse 634 903 euro võrra. Lähtutud on sellest, et keskmine ametikohale asumise aeg on aasta keskel; |
| --- | --- |

—

jagu, mis käsitleb Euroopa Liidu Kohut, mille ametikohtade loetellu lisatakse neli ametikohta ning mille kulukohustuste ja maksete assigneeringuid suurendatakse 634 903 euro võrra. Lähtutud on sellest, et keskmine ametikohale asumise aeg on aasta keskel;

| — | jagu, mis käsitleb Euroopa Kontrollikoda, mille ametikohtade loetellu lisatakse üheksa ametikohta ning mille kulukohustuste ja maksete assigneeringuid suurendatakse 1 005 422 euro võrra. Lähtutud on sellest, et keskmine ametikohale asumise aeg on aasta keskel. Asjaomased ametikohad on ajutised (kasutusel kuni 2027. aastani); |
| --- | --- |

—

jagu, mis käsitleb Euroopa Kontrollikoda, mille ametikohtade loetellu lisatakse üheksa ametikohta ning mille kulukohustuste ja maksete assigneeringuid suurendatakse 1 005 422 euro võrra. Lähtutud on sellest, et keskmine ametikohale asumise aeg on aasta keskel. Asjaomased ametikohad on ajutised (kasutusel kuni 2027. aastani);

| — | jagu, mis käsitleb Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed, mille ametikohtade loetellu lisatakse kaks ametikohta ning mille kulukohustuste ja maksete assigneeringuid suurendatakse 115 497 euro võrra. Lähtutud on sellest, et keskmine ametikohale asumise aeg on aasta keskel; |
| --- | --- |

—

jagu, mis käsitleb Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed, mille ametikohtade loetellu lisatakse kaks ametikohta ning mille kulukohustuste ja maksete assigneeringuid suurendatakse 115 497 euro võrra. Lähtutud on sellest, et keskmine ametikohale asumise aeg on aasta keskel;

| — | jagu, mis käsitleb Euroopa Ombudsmani, mille ametikohtade loetellu lisatakse kaks ametikohta ning mille kulukohustuste ja maksete assigneeringuid suurendatakse 101 388 euro võrra. Lähtutud on sellest, et keskmine ametikohale asumise aeg on aasta keskel; |
| --- | --- |

—

jagu, mis käsitleb Euroopa Ombudsmani, mille ametikohtade loetellu lisatakse kaks ametikohta ning mille kulukohustuste ja maksete assigneeringuid suurendatakse 101 388 euro võrra. Lähtutud on sellest, et keskmine ametikohale asumise aeg on aasta keskel;

| — | jagu, mis käsitleb Euroopa Andmekaitseinspektorit, millele antakse juurde viis ametikohta – neist kolm lisatakse Euroopa Andmekaitseinspektori ametikohtade loetellu ja kaks Euroopa Andmekaitsenõukogu ametikohtade loetellu. Seetõttu suurendatakse kulukohustuste ja maksete assigneeringuid 388 202 euro võrra. Lähtutud on sellest, et keskmine ametikohale asumise aeg on aasta keskel; |
| --- | --- |

—

jagu, mis käsitleb Euroopa Andmekaitseinspektorit, millele antakse juurde viis ametikohta – neist kolm lisatakse Euroopa Andmekaitseinspektori ametikohtade loetellu ja kaks Euroopa Andmekaitsenõukogu ametikohtade loetellu. Seetõttu suurendatakse kulukohustuste ja maksete assigneeringuid 388 202 euro võrra. Lähtutud on sellest, et keskmine ametikohale asumise aeg on aasta keskel;

| — | jagu, mis käsitleb Euroopa välisteenistust, mille töötajate arvu suurendatakse 11 lepingulise töötaja võrra ning mille kulukohustuste ja maksete assigneeringuid suurendatakse 420 239 euro võrra. Lähtutud on sellest, et keskmine ametikohale asumise aeg on aasta keskel. |
| --- | --- |

—

jagu, mis käsitleb Euroopa välisteenistust, mille töötajate arvu suurendatakse 11 lepingulise töötaja võrra ning mille kulukohustuste ja maksete assigneeringuid suurendatakse 420 239 euro võrra. Lähtutud on sellest, et keskmine ametikohale asumise aeg on aasta keskel.

Muudatused, mille tulemusena suurenevad rubriigi 7 assigneeringud kokku 2,7 miljoni euro võrra, on üksikasjalikult esitatud järgmistes tabelites:

4. jagu – Euroopa Kohus

| Eelarverida/programm | Nimetus | Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| 2023. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1) | 2023. aasta eelarve | Erinevus |
| 1 2 0 0 | Töötasud ja toetused | 304 868 000 | 305 502 903 | 634 903 |
| | Kokku | | | 634 903 |

Eelarverida/programm

Nimetus

Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes)

2023. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1)

2023. aasta eelarve

Erinevus

1 2 0 0

Töötasud ja toetused

304 868 000

305 502 903

634 903

Kokku

634 903

5. jagu – Euroopa Kontrollikoda

| Eelarverida/programm | Nimetus | Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| 2023. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1) | 2023. aasta eelarve | Erinevus |
| 1 2 0 0 | Töötasu ja hüvitised | 129 600 000 | 130 605 422 | 1 005 422 |
| | Kokku | | | 1 005 422 |

Eelarverida/programm

Nimetus

Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes)

2023. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1)

2023. aasta eelarve

Erinevus

1 2 0 0

Töötasu ja hüvitised

129 600 000

130 605 422

1 005 422

Kokku

1 005 422

6. jagu – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

| Eelarverida/programm | Nimetus | Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| 2023. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1) | 2023. aasta eelarve | Erinevus |
| 1 2 0 0 | Töötasu ja hüvitised | 82 849 505 | 82 965 001 | 115 496 |
| | Kokku | | | 115 496 |

Eelarverida/programm

Nimetus

Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes)

2023. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1)

2023. aasta eelarve

Erinevus

1 2 0 0

Töötasu ja hüvitised

82 849 505

82 965 001

115 496

Kokku

115 496

8. jagu – Euroopa Ombudsman

| Eelarverida/programm | Nimetus | Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| 2023. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1) | 2023. aasta eelarve | Erinevus |
| 1 2 0 0 | Töötasud ja hüvitised | 9 002 978 | 9 104 366 | 101 388 |
| | Kokku | | | 101 388 |

Eelarverida/programm

Nimetus

Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes)

2023. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1)

2023. aasta eelarve

Erinevus

1 2 0 0

Töötasud ja hüvitised

9 002 978

9 104 366

101 388

Kokku

101 388

9. jagu – Euroopa Andmekaitseinspektor

| Eelarverida/programm | Nimetus | Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| 2023. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1) | 2023. aasta eelarve | Erinevus |
| 1 1 0 0 | Töötasud ja hüvitised | 7 491 500 | 7 724 420 | 232 920 |
| 3 0 1 0 | Töötasud ja hüvitised | 2 123 500 | 2 278 782 | 155 282 |
| | Kokku | | | 388 202 |

Eelarverida/programm

Nimetus

Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes)

2023. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1)

2023. aasta eelarve

Erinevus

1 1 0 0

Töötasud ja hüvitised

7 491 500

7 724 420

232 920

3 0 1 0

Töötasud ja hüvitised

2 123 500

2 278 782

155 282

Kokku

388 202

10. jagu – Euroopa välisteenistus

| Eelarverida/programm | Nimetus | Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| 2023. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1) | 2023. aasta eelarve | Erinevus |
| 1 2 0 0 | Lepingulised töötajad | 20 967 900 | 21 388 139 | 420 239 |
| | Kokku | | | 420 239 |

Eelarverida/programm

Nimetus

Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes)

2023. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1)

2023. aasta eelarve

Erinevus

1 2 0 0

Lepingulised töötajad

20 967 900

21 388 139

420 239

Kokku

420 239

Seetõttu on kokku lepitud, et kulukohustuste assigneeringute summa on 11 311,3 miljonit eurot. Rubriigi 7 kulude ülemmäära alla jääb 107,7 miljoni euro suurune varu, millest 28,2 miljonit eurot kuulub institutsioonide halduskulude vahevaru alla.

Temaatilised erivahendid: EGF, solidaarsus-ja hädaabireserv ning Brexitiga kohanemise reserv

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF), solidaarsus- ja hädaabireservi ning Brexitiga kohanemise reservi puhul jäetakse kulukohustuste assigneeringud samale tasemele kui komisjoni kavandatud eelarveprojektis.

1.4.   Maksete assigneeringud

2023. aasta eelarve maksete assigneeringud kinnitatakse samal tasemel mis algses eelarveprojektis, mida on muudetud kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2023 ja millele lisanduvad järgmised lepituskomitees kokku lepitud korrektsioonid.

| 1. | Võetakse arvesse liigendamata kuludeks kokku lepitud kulukohustuste assigneeringute taset (rubriigid 1–6), sest nende kulude puhul võrdub maksete assigneeringute tase kulukohustuste assigneeringute tasemega. See kehtib ka Euroopa Liidu taasterahastu rahastamiskulude vähendamise kohta 170,0 miljoni euro võrra. Võttes arvesse ka detsentraliseeritud asutustele antava liidu toetuse korrigeerimist, väheneb summa kokku 214,0 miljoni euro võrra. |
| --- | --- |

1.

Võetakse arvesse liigendamata kuludeks kokku lepitud kulukohustuste assigneeringute taset (rubriigid 1–6), sest nende kulude puhul võrdub maksete assigneeringute tase kulukohustuste assigneeringute tasemega. See kehtib ka Euroopa Liidu taasterahastu rahastamiskulude vähendamise kohta 170,0 miljoni euro võrra. Võttes arvesse ka detsentraliseeritud asutustele antava liidu toetuse korrigeerimist, väheneb summa kokku 214,0 miljoni euro võrra.

| 2. | Rubriigi 7 korrigeerimise tulemusel suureneb summa 2,7 miljoni euro võrra. |
| --- | --- |

2.

Rubriigi 7 korrigeerimise tulemusel suureneb summa 2,7 miljoni euro võrra.

| 3. | Kõigi Euroopa Parlamendi kavandatud uute katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete maksete assigneeringud kinnitatakse summas, mis moodustab vastavate kulukohustuste assigneeringutest 25 %, või parlamendi kavandatud summas, kui see on väiksem. Olemasolevate katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete pikendamise korral nähakse maksete assigneeringud ette eelarveprojektis (mida on muudetud kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2023) märgitud tasemel pluss 25 % vastavatest uutest kulukohustuste assigneeringutest, või parlamendi kavandatud summas, olenevalt sellest, kumb summa on väiksem. Suurendamise kogumõju on 19,8 miljonit eurot; |
| --- | --- |

3.

Kõigi Euroopa Parlamendi kavandatud uute katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete maksete assigneeringud kinnitatakse summas, mis moodustab vastavate kulukohustuste assigneeringutest 25 %, või parlamendi kavandatud summas, kui see on väiksem. Olemasolevate katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete pikendamise korral nähakse maksete assigneeringud ette eelarveprojektis (mida on muudetud kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2023) märgitud tasemel pluss 25 % vastavatest uutest kulukohustuste assigneeringutest, või parlamendi kavandatud summas, olenevalt sellest, kumb summa on väiksem. Suurendamise kogumõju on 19,8 miljonit eurot;

| 4. | Liigendatud kulude eelarveridade korrigeerimine, mille kogumõjul suureneb summa 177,0 miljoni euro võrra. |
| --- | --- |

4.

Liigendatud kulude eelarveridade korrigeerimine, mille kogumõjul suureneb summa 177,0 miljoni euro võrra.

Korrigeerimine, mille tulemusena assigneeringud vähenevad kokku 14,5 miljoni euro võrra, on üksikasjalikult esitatud järgmises tabelis.

| Eelarverida/programm | Nimetus | Maksete assigneeringute muutus (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| 2023. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1) | 2023. aasta eelarve | Erinevus |
| Rubriik 1: |
| 1.0.11 | „Euroopa horisont“ | 11 903 569 694 | 11 908 569 694 | 5 000 000 |
| 01 02 01 02 | Marie Skłodowska-Curie meetmed | 602 437 939 | 607 437 939 | 5 000 000 |
| 1.0.13 | Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER) | 721 228 782 | 671 228 782 | -50 000 000 |
| 01 04 01 | ITERi rajatiste ehitamine, käitamine ja kasutamine — ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte | 563 509 002 | 513 509 002 | -50 000 000 |
| 1.0.221 | Euroopa ühendamise rahastu – Transport | 1 922 486 490 | 1 943 486 490 | 21 000 000 |
| 02 03 01 | Euroopa ühendamise rahastu — Transport | 973 760 000 | 994 760 000 | 21 000 000 |
| 1.0.222 | Euroopa ühendamise rahastu – Transport | 713 629 670 | 723 629 670 | 10 000 000 |
| 02 03 02 | Euroopa ühendamise rahastu — Energeetika | 246 000 000 | 256 000 000 | 10 000 000 |
| 1.0.31 | Ühtse turu programm (sh VKEd) | 610 260 036 | 615 260 036 | 5 000 000 |
| 03 02 02 | Ettevõtete, eelkõige VKEde konkurentsivõime suurendamine ja nende turulepääsu toetamine | 132 069 500 | 137 069 500 | 5 000 000 |
| KPEM | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | | | 9 331 250 |
| | Rubriik 1 kokku | | | 331 250 |
| Alamrubriik 2a |
| KPEM | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | | | 875 000 |
| | Alamrubriik 2a kokku | | | 875 000 |
| Alamrubriik 2b |
| 2.2.23 | Euroopa Liidu taasterahastu rahastamiskulud | 1 485 775 000 | 1 315 775 000 | - 170 000 000 |
| 06 04 01 | Euroopa Liidu taasterahastu – perioodilised kupongimaksed ja tähtpäeval tehtavad tagasiostud | 1 479 775 000 | 1 309 775 000 | - 170 000 000 |
| 2.2.25 | Programm „EL tervise heaks“ | 619 341 615 | 626 841 615 | 7 500 000 |
| 06 06 01 | Programm „EL tervise heaks“ | 570 712 378 | 578 212 378 | 7 500 000 |
| 2.2.32 | Programm „Erasmus+“ | 3 274 197 196 | 3 291 597 196 | 17 400 000 |
| 07 03 01 01 | Edendada üksikisikute õpirännet, samuti organisatsioonide vahelist koostööd ja organisatsiooni tasandi kaasatust, tipptaset, loovust ja innovatsiooni ning haridus- ja koolituspoliitikat — Kaudne eelarve täitmine | 2 280 250 000 | 2 296 250 000 | 16 000 000 |
| 07 03 03 | Edendada treenerite ja spordiga seotud personali õpirännet, samuti spordiorganisatsioonide vahelist koostööd ja organisatsiooni tasandi kaasatust, loovust ja innovatsiooni ning spordipoliitikat | 55 000 000 | 56 400 000 | 1 400 000 |
| 2.2.33 | Euroopa solidaarsuskorpus | 122 118 124 | 124 118 124 | 2 000 000 |
| 07 04 01 | Euroopa solidaarsuskorpus | 104 000 000 | 106 000 000 | 2 000 000 |
| 2.2.34 | Programm „Loov Euroopa“ | 306 962 192 | 312 462 192 | 5 500 000 |
| 07 05 01 | Kultuur | 89 452 597 | 91 452 597 | 2 000 000 |
| 07 05 02 | Meedia | 137 922 353 | 141 422 353 | 3 500 000 |
| 2.2.352 | Kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programm | 155 069 755 | 156 569 755 | 1 500 000 |
| 07 06 02 | Edendada kodanike kaasatust ja osalemist liidu demokraatlikus elus | 18 510 511 | 19 010 511 | 500 000 |
| 07 06 03 | Daphne | 26 078 886 | 26 828 886 | 750 000 |
| 07 06 04 | Kaitsta ja edendada liidu väärtusi | 54 381 753 | 54 631 753 | 250 000 |
| 2.2.3 Detsentraliseeritud asutused. | Detsentraliseeritud asutused | 263 290 848 | 265 790 848 | 2 500 000 |
| 07 10 08 | Euroopa Prokuratuur | 62 101 095 | 64 601 095 | 2 500 000 |
| KPEM | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | | | 7 897 625 |
| | Alamrubriik 2b kokku | | | - 125 702 375 |
| Rubriik 3 |
| 3.2.21 | Keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE) | 513 989 167 | 522 689 167 | 8 700 000 |
| 09 02 01 | Loodus ja bioloogiline mitmekesisus | 97 698 396 | 99 323 396 | 1 625 000 |
| 09 02 02 | Ringmajandus ja elukvaliteet | 69 504 430 | 71 129 430 | 1 625 000 |
| 09 02 03 | Kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise meetmed | 47 000 000 | 48 625 000 | 1 625 000 |
| 09 02 04 | Puhtale energiale üleminek | 53 000 000 | 56 825 000 | 3 825 000 |
| KPEM | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | | | 1 675 000 |
| | Rubriik 3 kokku | | | 10 375 000 |
| Rubriik 4 |
| 4.0.11 | Varjupaiga-, Rände ja Integratsioonifond | 1 314 919 500 | 1 329 919 500 | 15 000 000 |
| 10 02 01 | Varjupaiga-, Rände ja Integratsioonifond | 710 919 500 | 725 919 500 | 15 000 000 |
| 4.0.1 Detsentraliseeritud asutused | Detsentraliseeritud asutused | 169 169 287 | 172 169 287 | 3 000 000 |
| 10 10 01 | Euroopa Liidu Varjupaigaamet | 169 169 287 | 172 169 287 | 3 000 000 |
| 4.0.211 | Integreeritud piirihalduse fond – Piirihalduse ja viisade rahastamisvahend | 394 492 752 | 396 992 752 | 2 500 000 |
| 11 02 01 | Piirihalduse ja viisapoliitika rahastu | 276 492 752 | 278 992 752 | 2 500 000 |
| 4.0.2 Detsentraliseeritud asutused | Detsentraliseeritud asutused | 1 117 019 143 | 1 067 519 143 | -49 500 000 |
| 11 10 01 | Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex) | 793 614 137 | 743 614 137 | -50 000 000 |
| 11 10 02 | Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (eu-LISA) | 323 405 006 | 323 905 006 | 500 000 |
| KPEM | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | | | 0 |
| | Rubriik 4 kokku | | | -29 000 000 |
| Rubriik 5 |
| 5.0.22 | Sõjaväeline liikuvus | 106 715 020 | 131 715 020 | 25 000 000 |
| 13 04 01 | Sõjaväeline liikuvus | 105 000 000 | 130 000 000 | 25 000 000 |
| | Rubriik 5 kokku | | | 25 000 000 |
| Rubriik 6 |
| 6.0.111 | Naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument – „Globaalne Euroopa“ (NDICI – Globaalne Euroopa) | 8 842 716 018 | 8 943 716 018 | 101 000 000 |
| 14 02 01 10 | Lõunanaabrus | 423 893 255 | 444 893 255 | 21 000 000 |
| 14 02 01 11 | Idanaabrus | 185 608 958 | 265 608 958 | 80 000 000 |
| | Rubriik 6 kokku | | | 101 000 000 |
| Rubriik 7 |
| 7.1.24 | Euroopa Liidu Kohus | 485 342 893 | 485 977 796 | 634 903 |
| 7.1.25 | Euroopa Kontrollikoda | 174 054 500 | 175 059 922 | 1 005 422 |
| 7.1.26 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 158 652 474 | 158 767 970 | 115 496 |
| 7.1.28 | Euroopa Ombudsman | 12 943 383 | 13 044 771 | 101 388 |
| 7.1.29 | Euroopa Andmekaitseinspektor | 21 941 500 | 22 329 702 | 388 202 |
| 7.1.2X. | Euroopa välisteenistus | 819 647 241 | 820 067 480 | 420 239 |
| | Rubriik 7 kokku | 2 665 650 |
| KOKKU | -14 455 475 |

Eelarverida/programm

Nimetus

Maksete assigneeringute muutus (eurodes)

2023. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1)

2023. aasta eelarve

Erinevus

Rubriik 1:

1.0.11

„Euroopa horisont“

11 903 569 694

11 908 569 694

5 000 000

01 02 01 02

Marie Skłodowska-Curie meetmed

602 437 939

607 437 939

5 000 000

1.0.13

Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER)

721 228 782

671 228 782

-50 000 000

01 04 01

ITERi rajatiste ehitamine, käitamine ja kasutamine — ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte

563 509 002

513 509 002

-50 000 000

1.0.221

Euroopa ühendamise rahastu – Transport

1 922 486 490

1 943 486 490

21 000 000

02 03 01

Euroopa ühendamise rahastu — Transport

973 760 000

994 760 000

21 000 000

1.0.222

Euroopa ühendamise rahastu – Transport

713 629 670

723 629 670

10 000 000

02 03 02

Euroopa ühendamise rahastu — Energeetika

246 000 000

256 000 000

10 000 000

1.0.31

Ühtse turu programm (sh VKEd)

610 260 036

615 260 036

5 000 000

03 02 02

Ettevõtete, eelkõige VKEde konkurentsivõime suurendamine ja nende turulepääsu toetamine

132 069 500

137 069 500

5 000 000

KPEM

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

9 331 250

Rubriik 1 kokku

331 250

Alamrubriik 2a

KPEM

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

875 000

Alamrubriik 2a kokku

875 000

Alamrubriik 2b

2.2.23

Euroopa Liidu taasterahastu rahastamiskulud

1 485 775 000

1 315 775 000

- 170 000 000

06 04 01

Euroopa Liidu taasterahastu – perioodilised kupongimaksed ja tähtpäeval tehtavad tagasiostud

1 479 775 000

1 309 775 000

- 170 000 000

2.2.25

Programm „EL tervise heaks“

619 341 615

626 841 615

7 500 000

06 06 01

Programm „EL tervise heaks“

570 712 378

578 212 378

7 500 000

2.2.32

Programm „Erasmus+“

3 274 197 196

3 291 597 196

17 400 000

07 03 01 01

Edendada üksikisikute õpirännet, samuti organisatsioonide vahelist koostööd ja organisatsiooni tasandi kaasatust, tipptaset, loovust ja innovatsiooni ning haridus- ja koolituspoliitikat — Kaudne eelarve täitmine

2 280 250 000

2 296 250 000

16 000 000

07 03 03

Edendada treenerite ja spordiga seotud personali õpirännet, samuti spordiorganisatsioonide vahelist koostööd ja organisatsiooni tasandi kaasatust, loovust ja innovatsiooni ning spordipoliitikat

55 000 000

56 400 000

1 400 000

2.2.33

Euroopa solidaarsuskorpus

122 118 124

124 118 124

2 000 000

07 04 01

Euroopa solidaarsuskorpus

104 000 000

106 000 000

2 000 000

2.2.34

Programm „Loov Euroopa“

306 962 192

312 462 192

5 500 000

07 05 01

Kultuur

89 452 597

91 452 597

2 000 000

07 05 02

Meedia

137 922 353

141 422 353

3 500 000

2.2.352

Kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programm

155 069 755

156 569 755

1 500 000

07 06 02

Edendada kodanike kaasatust ja osalemist liidu demokraatlikus elus

18 510 511

19 010 511

500 000

07 06 03

Daphne

26 078 886

26 828 886

750 000

07 06 04

Kaitsta ja edendada liidu väärtusi

54 381 753

54 631 753

250 000

2.2.3 Detsentraliseeritud asutused.

Detsentraliseeritud asutused

263 290 848

265 790 848

2 500 000

07 10 08

Euroopa Prokuratuur

62 101 095

64 601 095

2 500 000

KPEM

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

7 897 625

Alamrubriik 2b kokku

- 125 702 375

Rubriik 3

3.2.21

Keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE)

513 989 167

522 689 167

8 700 000

09 02 01

Loodus ja bioloogiline mitmekesisus

97 698 396

99 323 396

1 625 000

09 02 02

Ringmajandus ja elukvaliteet

69 504 430

71 129 430

1 625 000

09 02 03

Kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise meetmed

47 000 000

48 625 000

1 625 000

09 02 04

Puhtale energiale üleminek

53 000 000

56 825 000

3 825 000

KPEM

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

1 675 000

Rubriik 3 kokku

10 375 000

Rubriik 4

4.0.11

Varjupaiga-, Rände ja Integratsioonifond

1 314 919 500

1 329 919 500

15 000 000

10 02 01

Varjupaiga-, Rände ja Integratsioonifond

710 919 500

725 919 500

15 000 000

4.0.1 Detsentraliseeritud asutused

Detsentraliseeritud asutused

169 169 287

172 169 287

3 000 000

10 10 01

Euroopa Liidu Varjupaigaamet

169 169 287

172 169 287

3 000 000

4.0.211

Integreeritud piirihalduse fond – Piirihalduse ja viisade rahastamisvahend

394 492 752

396 992 752

2 500 000

11 02 01

Piirihalduse ja viisapoliitika rahastu

276 492 752

278 992 752

2 500 000

4.0.2 Detsentraliseeritud asutused

Detsentraliseeritud asutused

1 117 019 143

1 067 519 143

-49 500 000

11 10 01

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex)

793 614 137

743 614 137

-50 000 000

11 10 02

Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (eu-LISA)

323 405 006

323 905 006

500 000

KPEM

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

0

Rubriik 4 kokku

-29 000 000

Rubriik 5

5.0.22

Sõjaväeline liikuvus

106 715 020

131 715 020

25 000 000

13 04 01

Sõjaväeline liikuvus

105 000 000

130 000 000

25 000 000

Rubriik 5 kokku

25 000 000

Rubriik 6

6.0.111

Naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument – „Globaalne Euroopa“ (NDICI – Globaalne Euroopa)

8 842 716 018

8 943 716 018

101 000 000

14 02 01 10

Lõunanaabrus

423 893 255

444 893 255

21 000 000

14 02 01 11

Idanaabrus

185 608 958

265 608 958

80 000 000

Rubriik 6 kokku

101 000 000

Rubriik 7

7.1.24

Euroopa Liidu Kohus

485 342 893

485 977 796

634 903

7.1.25

Euroopa Kontrollikoda

174 054 500

175 059 922

1 005 422

7.1.26

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

158 652 474

158 767 970

115 496

7.1.28

Euroopa Ombudsman

12 943 383

13 044 771

101 388

7.1.29

Euroopa Andmekaitseinspektor

21 941 500

22 329 702

388 202

7.1.2X.

Euroopa välisteenistus

819 647 241

820 067 480

420 239

Rubriik 7 kokku

2 665 650

KOKKU

-14 455 475

Kokku on maksete assigneeringute tase 168 648,7 miljonit eurot, mis on 14,5 miljonit eurot väiksem summa kui eelarveprojektis, mida on muudetud kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2023.

1.5.   Reservid

Muid reserve lisaks neile, mis sisalduvad algses eelarveprojektis, mida on muudetud kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2023, ei ole.

1.6.   Eelarve selgitused

Eelarve selgituste tekst vastab eelarveprojektile, mida on muudetud kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2023 järgmiste kohandustega, mis on esitatud teostatavust käsitlevas kirjas ja milles lepituskomitee on kokku leppinud.

| — | Eelarveread, mille puhul Euroopa Parlament esitas muudatusettepanekud oma eelarvejao kohta, kiidetakse muudatusteta heaks. See hõlmab järgmist muudatust: |
| --- | --- |

—

Eelarveread, mille puhul Euroopa Parlament esitas muudatusettepanekud oma eelarvejao kohta, kiidetakse muudatusteta heaks. See hõlmab järgmist muudatust:

| — | Punkt 1 2 0 0 — Töötasu ja hüvitised |
| --- | --- |

—

Punkt 1 2 0 0 — Töötasu ja hüvitised

Lisada järgmine tekst:

2023. aastaks on ametikohtade loetelus ette nähtud 98 lisaametikohta. Need ametikohad on ette nähtud üheks eelarveaastaks ja need eemaldatakse 2024. aasta eelarveprojektis ametikohtade loetelust. Nende ametikohtade eesmärk on hõlbustada ajutiste töötajate töölevõtmise järjepidevust, võttes arvesse personalieeskirjade artikli 29 lõike 4 kohaldamist. Lisaassigneeringuid ei ole vaja.

| — | Lepituskomitee nõustub ka sellega, et Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ameti ning sõltumatute väljapaistvate isikute komitee ametikohtade loetelu ametikohtade arv peaks olema Euroopa Parlamendi ametikohtade loetelus selgelt märgitud, lisades uue rea, mis jääb alla Euroopa Parlamendi koguarvu, näidates „millest ametile“. |
| --- | --- |

—

Lepituskomitee nõustub ka sellega, et Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ameti ning sõltumatute väljapaistvate isikute komitee ametikohtade loetelu ametikohtade arv peaks olema Euroopa Parlamendi ametikohtade loetelus selgelt märgitud, lisades uue rea, mis jääb alla Euroopa Parlamendi koguarvu, näidates „millest ametile“.

| — | Eelarveread, mille puhul kiidetakse muudatusteta heaks Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud: |
| --- | --- |

—

Eelarveread, mille puhul kiidetakse muudatusteta heaks Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud:

| — | artikkel 14 04 02 — Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutus (Eurofound) |
| --- | --- |

—

artikkel 14 04 02 — Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutus (Eurofound)

Muuta teksti järgmiselt:

Assigneering hõlmab kulusid seoses Euroopa Liidu eriesindajate töötasu ja nende meeskonna koostamise ja/või tugistruktuuride rajamisega, kaasa arvatud niisugused muud
  reisikulud ja
  personaliulud, mis ei ole seotud liikmesriikide või liidu institutsioonide lähetatud töötajatega. Sellest kaetakse ka eriesindaja otseses vastutusalas rakendatud projektidega seotud kulud.

| — | Eelarveread, mille puhul eelarveprojektis esitatud selgitust on muudetud kirjaliku muutmisettepanekuga ja mis kiideti heaks järgmiste muudatustega: |
| --- | --- |

—

Eelarveread, mille puhul eelarveprojektis esitatud selgitust on muudetud kirjaliku muutmisettepanekuga ja mis kiideti heaks järgmiste muudatustega:

| — | Punkt 13 03 01 – Kaitseuuringud |
| --- | --- |

—

Punkt 13 03 01 – Kaitseuuringud

Lõiku muudetakse järgmiselt:

uuringud, näiteks teostatavusuuringud, et uurida uute või täiustatud tehnoloogiate, toodete, protsesside, teenuste ja lahenduste teostatavust, sealhulgas küberkaitse ja küberturvalisuse valdkonnas;

| — | Uued eelarveread seoses 9. novembril 2022 vastu võetud komisjoni ettepanekuga võtta vastu määrus, millega luuakse vahend Ukraina toetamiseks 2023. aastal (makromajanduslik finantsabi+), millele lisatavad eelarvemärkused kiidetakse heaks järgmises sõnastuses: |
| --- | --- |

—

Uued eelarveread seoses 9. novembril 2022 vastu võetud komisjoni ettepanekuga võtta vastu määrus, millega luuakse vahend Ukraina toetamiseks 2023. aastal (makromajanduslik finantsabi+), millele lisatavad eelarvemärkused kiidetakse heaks järgmises sõnastuses:

| — | Artikkel 14 01 06 — Ukrainale antava makromajandusliku finantsabi+ toetuskulud |
| --- | --- |

—

Artikkel 14 01 06 — Ukrainale antava makromajandusliku finantsabi+ toetuskulud

Lisada järgmine tekst:

Lisaks käesolevas peatükis kirjeldatud kuludele on assigneeringud eelkõige ette nähtud järgmiste kulude katteks: vahendi rakendamise ja selle eesmärkide saavutamisega seotud toetuskulud, sealhulgas eesmärkide täitmisega seotud haldustugi, rakendamiseks vajaliku ettevalmistus-, jätku-, seire-, kontrolli-, auditi- ja hindamistegevusega seotud haldustugi, samuti peakorteri ja liidu delegatsioonide kulud vahendi jaoks vajaliku haldus- ja koordineerimistoe tagamisel ning vahendi alusel rahastatava tegevuse haldamisel, sealhulgas teabe- ja teavitusmeetmed ning infotehnoloogiasüsteemid.

| — | Peatükk 14 07 — Ukrainale antav makromajanduslik finantsabi+ |
| --- | --- |

—

Peatükk 14 07 — Ukrainale antav makromajanduslik finantsabi+

Lisada järgmine tekst:

Peatüki assigneeringud on ette nähtud selliste tegevuskulude katmiseks, mis on seotud meetmetega, mis viiakse ellu, kasutades vahendit Ukraina toetamiseks 2023. aastal (makromajanduslik finantsabi+). Vahendi üldeesmärk on anda rahalist abi prognoositaval, pideval, nõuetekohasel ja õigeaegsel moel, rahastades vajaduse korral taastusabi ja esialgset toetust sõjajärgseks ülesehitustööks eesmärgiga toetada Ukrainat teel Euroopa integratsiooni suunas.

Üldeesmärgi saavutamiseks toetatakse peamiste erieesmärkidega eelkõige järgmist:

| — | makromajanduslik finantsstabiilsus ning riigi välis- ja siserahastamise piirangute leevendamine; |
| --- | --- |

—

makromajanduslik finantsstabiilsus ning riigi välis- ja siserahastamise piirangute leevendamine;

| — | vajaduse korral reformikava ühinemiseelse protsessi varase ettevalmistusetapi jaoks, mis hõlmab Ukraina institutsioonide tugevdamist, avaliku halduse reformimist ja tulemuslikkuse suurendamist, samuti läbipaistvust, struktuurireforme ja head valitsemistava kõikidel tasanditel; |
| --- | --- |

—

vajaduse korral reformikava ühinemiseelse protsessi varase ettevalmistusetapi jaoks, mis hõlmab Ukraina institutsioonide tugevdamist, avaliku halduse reformimist ja tulemuslikkuse suurendamist, samuti läbipaistvust, struktuurireforme ja head valitsemistava kõikidel tasanditel;

| — | elutähtsate funktsioonide ja taristu taastamine ning abivajajate abistamine. |
| --- | --- |

—

elutähtsate funktsioonide ja taristu taastamine ning abivajajate abistamine.

Liidu programmides osalemisest tuleneva kolmandate riikide (EFTA riigid vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingule, kandidaatriigid ja, kui see on asjakohane, Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaadid või muud kolmandad riigid) rahalise osaluse ja muu sihtotstarbelise tulu alusel, mis on kantud tulude eelarvestusse, eraldatakse ja kasutatakse käesoleva peatüki raames asjaomaseid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklitele 21, 22 ja 24.

Vastavad prognoositavad summad ja tulude eelarvestuse asjaomane artikkel või punkt märgitakse võimaluse korral asjaomastele eelarveridadele.

| — | Artikkel 14 07 01 — Ukrainale antava makromajandusliku finantsabi+ intressitoetus |
| --- | --- |

—

Artikkel 14 07 01 — Ukrainale antava makromajandusliku finantsabi+ intressitoetus

Lisada järgmine tekst:

Assigneering on ette nähtud käesoleva määruse kohaste laenudega seotud meetmete rahastamiseks, mille eesmärk on anda laenu võtmise ja laenamisega seotud intressitoetust, välja arvatud laenu ennetähtaegse tagasimaksmisega seotud kulud.

Neid osamakseid käsitatakse vastavalt määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 21 lõike 2 punktidele d ja e sihtotstarbelise välistuluna.

| — | Artikkel 14 07 02 — Ukrainale antav makromajanduslik finantsabi+ – tagastamatus vormis antav toetus |
| --- | --- |

—

Artikkel 14 07 02 — Ukrainale antav makromajanduslik finantsabi+ – tagastamatus vormis antav toetus

Lisada järgmine tekst:

Assigneering on ette nähtud selleks, et katta liikmesriikide, huvitatud kolmandate riikide ja osaliste poolt kättesaadavaks tehtavaid lisasummasid, mida kasutatakse tagastamatu toetusena, kui see on ette nähtud kavandatava määruse artikli 7 alusel sõlmitava vastastikuse mõistmise memorandumiga või kooskõlas määrusega (EL) 2021/947 ja määrusega (EÜ) nr 1257/96, et rahastada meetmeid, millega saavutatakse kavandatava määruse artikli 2 lõike 2 punktides b–c osutatud eesmärgid.

Assigneering on eelkõige seotud järgmisega:

| — | vajaduse korral reformikava ühinemiseelse protsessi varase ettevalmistusetapi jaoks, mis hõlmab Ukraina institutsioonide tugevdamist, avaliku halduse reformimist ja tulemuslikkuse suurendamist, samuti läbipaistvust, struktuurireforme ja head valitsemistava kõikidel tasanditel; |
| --- | --- |

—

vajaduse korral reformikava ühinemiseelse protsessi varase ettevalmistusetapi jaoks, mis hõlmab Ukraina institutsioonide tugevdamist, avaliku halduse reformimist ja tulemuslikkuse suurendamist, samuti läbipaistvust, struktuurireforme ja head valitsemistava kõikidel tasanditel;

| — | elutähtsate funktsioonide ja taristu taastamine ning abivajajate abistamine. |
| --- | --- |

—

elutähtsate funktsioonide ja taristu taastamine ning abivajajate abistamine.

Neid osamakseid käsitatakse vastavalt määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 21 lõike 2 punktidele d ja e sihtotstarbelise välistuluna.

| — | Lepituskomitee nõustub lisama Euroopa Kontrollikoja ametikohtade loetellu järgmise joonealuse märkuse. |
| --- | --- |

—

Lepituskomitee nõustub lisama Euroopa Kontrollikoja ametikohtade loetellu järgmise joonealuse märkuse.

Lisada järgmine tekst:

„Lisaametikohad (2023) (kuni 2027. aastani eraldatud 29 audiitori ametikohta, mis on seotud taasterahastuga „Next Generation EU)“.

| — | Vastavalt finantsmääruse artikli 15 lõikele 3 nõustub lepituskomitee tegema kulukohustuste assigneeringud uuesti kättesaadavaks eelarvereal 01 02 02 20. Eelarveselgitusi kohandatakse vastavalt. |
| --- | --- |

—

Vastavalt finantsmääruse artikli 15 lõikele 3 nõustub lepituskomitee tegema kulukohustuste assigneeringud uuesti kättesaadavaks eelarvereal 01 02 02 20. Eelarveselgitusi kohandatakse vastavalt.

| Eelarverida | Nimetus |
| --- | --- |
| 01 02 02 20 | Lisada järgmine tekst:



  Kuna teadusprojektide täielik või osaline rakendamata jätmine tõi 2020. aastal kaasa assigneeringute vabastamise, saab vastavalt finantsmääruse artikli 15 lõikele 3 teha sellel eelarvereal kättesaadavaks 29 762 369  eurot kulukohustuste assigneeringuid. |

Eelarverida

Nimetus

01 02 02 20

Lisada järgmine tekst:

Kuna teadusprojektide täielik või osaline rakendamata jätmine tõi 2020. aastal kaasa assigneeringute vabastamise, saab vastavalt finantsmääruse artikli 15 lõikele 3 teha sellel eelarvereal kättesaadavaks 29 762 369  eurot kulukohustuste assigneeringuid.

| — | Vastavalt finantsmääruse artikli 15 lõikele 3 nõustub lepituskomitee tegema kulukohustuste assigneeringud uuesti kättesaadavaks eelarvereal 01 02 02 40. Eelarveselgitusi kohandatakse vastavalt. |
| --- | --- |

—

Vastavalt finantsmääruse artikli 15 lõikele 3 nõustub lepituskomitee tegema kulukohustuste assigneeringud uuesti kättesaadavaks eelarvereal 01 02 02 40. Eelarveselgitusi kohandatakse vastavalt.

| Eelarverida | Nimetus |
| --- | --- |
| 01 02 02 40 | Lisada järgmine tekst:



  Kuna teadusprojektide täielik või osaline rakendamata jätmine tõi 2020. aastal kaasa assigneeringute vabastamise, saab vastavalt finantsmääruse artikli 15 lõikele 3 teha sellel eelarvereal kättesaadavaks 89 287 105  eurot kulukohustuste assigneeringuid. |

Eelarverida

Nimetus

01 02 02 40

Lisada järgmine tekst:

Kuna teadusprojektide täielik või osaline rakendamata jätmine tõi 2020. aastal kaasa assigneeringute vabastamise, saab vastavalt finantsmääruse artikli 15 lõikele 3 teha sellel eelarvereal kättesaadavaks 89 287 105  eurot kulukohustuste assigneeringuid.

| — | Vastavalt finantsmääruse artikli 15 lõikele 3 nõustub lepituskomitee tegema kulukohustuste assigneeringud uuesti kättesaadavaks eelarvereal 01 02 02 50. Eelarveselgitusi kohandatakse vastavalt. |
| --- | --- |

—

Vastavalt finantsmääruse artikli 15 lõikele 3 nõustub lepituskomitee tegema kulukohustuste assigneeringud uuesti kättesaadavaks eelarvereal 01 02 02 50. Eelarveselgitusi kohandatakse vastavalt.

| Eelarverida | Nimetus |
| --- | --- |
| 01 02 02 50 | Lisada järgmine tekst:



  Kuna teadusprojektide täielik või osaline rakendamata jätmine tõi 2020. aastal kaasa assigneeringute vabastamise, saab vastavalt finantsmääruse artikli 15 lõikele 3 teha sellel eelarvereal kättesaadavaks 29 762 369  eurot kulukohustuste assigneeringuid. |

Eelarverida

Nimetus

01 02 02 50

Lisada järgmine tekst:

Kuna teadusprojektide täielik või osaline rakendamata jätmine tõi 2020. aastal kaasa assigneeringute vabastamise, saab vastavalt finantsmääruse artikli 15 lõikele 3 teha sellel eelarvereal kättesaadavaks 29 762 369  eurot kulukohustuste assigneeringuid.

Tuleb märkida, et Euroopa Parlamendi või nõukogu muudatustega ei saa muuta ega laiendada olemasoleva õigusliku aluse kohaldamisala ega vähendada institutsioonide halduslikku autonoomsust ning meetmeid peab olema võimalik katta olemasolevatest vahenditest.

1.7.   Eelarve liigendus

Lepitakse kokku eelarve liigenduses, mis on esitatud komisjoni eelarveprojektis, mida on muudetud kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2023, lisades uued katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed. Lepituskomitee leppis samuti kokku ühe uue eelarverea loomises Euroopa Parlamendi eelarvejaos (artikkel 5 0 2 – Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste amet – töötasud ja toetused). Vastavalt finantsselgitusele, mis on lisatud 9. novembril 2022 vastu võetud komisjoni ettepanekule võtta vastu määrus, millega luuakse vahend Ukraina toetamiseks 2023. aastal (makromajanduslik finantsabi+), leppis lepituskomitee kokku ka kolme uue eelarverea loomises Euroopa Komisjoni eelarvejaos:

| — | Artikkel 14 01 06 – Ukrainale antava makromajandusliku finantsabi+ toetuskulud |
| --- | --- |

—

Artikkel 14 01 06 – Ukrainale antava makromajandusliku finantsabi+ toetuskulud

| — | Artikkel 14 07 01 – Ukrainale antava makromajandusliku finantsabi+ intressitoetus |
| --- | --- |

—

Artikkel 14 07 01 – Ukrainale antava makromajandusliku finantsabi+ intressitoetus

| — | Artikkel 14 07 02 – Ukrainale antav makromajanduslik finantsabi+ – tagastamatus vormis antav toetus |
| --- | --- |

—

Artikkel 14 07 02 – Ukrainale antav makromajanduslik finantsabi+ – tagastamatus vormis antav toetus

—2.   2022. aasta eelarve

Paranduseelarve projekt nr 5/2022 kiidetakse heaks kujul, mis erineb komisjoni ettepanekust järgmise muudatuse poolest: kuna ühishangete õigusakti abil Euroopa kaitsetööstust tugevdava vahendi (EDIRPA) loomise õigusliku aluse vastuvõtmine viibib, ei kiideta heaks selleks 82 972 301 euro suurust kulukohustuste assigneeringute summa reservi paigutamist ja asjaomast eelarverida (13 06 01) 2022. aastaks ei looda.

—3.   Avaldused

3.1.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldus maksete assigneeringute kohta

Euroopa Parlament ja nõukogu kutsuvad komisjoni üles 2023. aastal jätkuvalt tähelepanelikult ja aktiivselt jälgima nii kehtiva kui ka eelmise mitmeaastase finantsraamistiku programmide (eelkõige alamrubriigi 2a ja maaelu arengu programmide) rakendamist. Selleks paluvad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjonil aegsasti esitada ajakohastatud arvandmed 2023. aasta maksete assigneeringute seisu ja prognooside kohta (võttes asjakohasel juhul arvesse liikmesriikide prognooside täpsemaks muutumist). Kui arvandmed näitavad, et 2023. aasta eelarvesse kirjendatud assigneeringud ei ole vajaduste katmiseks piisavad, paluvad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjonil niipea kui võimalik esitada sobiv lahendus, muu hulgas paranduseelarve projekt, et Euroopa Parlamendil ja nõukogul oleks põhjendatud vajaduste korral võimalik põhjendamatu viivituseta ja võimalikult kiiresti vastu võtta vajalikud otsused. Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad asjakohasel juhul arvesse küsimuse kiireloomulisust, lühendades otsuse tegemiseks ette nähtud kaheksanädalast ajavahemikku, kui seda peetakse vajalikuks. Sama kehtib mutatis mutandis, kui arvnäitajatest nähtub, et 2023. aasta eelarve assigneeringud on vajalikust suuremad.

3.2.   Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus Euroopa kiibimääruse ja turvalise kosmoseühenduvuse programmi rahastamise kohta

Nimetatud kolm institutsiooni tunnistavad, et Euroopa kiibimääruse ja turvalise kosmoseühenduse programmi rahastamine sõltub käimasolevate eelarveläbirääkimiste lõpptulemusest. Võttes arvesse heakskiidetud määruste lõplikku teksti ja nendele lisatud finantsselgitusi, kutsuvad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni üles esitama eelarvepädevatele institutsioonidele viivitamata vajalikud ümberpaigutused või paranduseelarve projekti, et tagada 2023. aastaks piisavate assigneeringute summa kättesaadavaks tegemine.

Kui Euroopa Parlament ja nõukogu jõuavad Euroopa kiibimääruse rahastamises, sealhulgas programmi „Euroopa horisont“ finantsmääruse artikli 15 lõike 3 alusel uuesti kättesaadavaks tehtavate assigneeringute kasutamises kokkuleppele, lisatakse selline muudatus paranduseelarve projekti.

3.3.   Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus küberturvalisuse kohta

Tugev ja koordineeritud küberturvalisus on ELi institutsioonide ja asutuste talitluspidevuse seisukohast äärmiselt oluline, eelkõige enne 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimisi. Kolm institutsiooni tunnistavad, et küberohtude ja -intsidentidega tegelemiseks on vaja keskset asutust. Kõige kulutõhusam on kasutada koordineeritud lähenemisviisi ja see võib anda kõrgel tasemel kaitse kõigile, kaasa avatud kõige haavatavamatele.

Kolm institutsiooni tunnistavad vajadust piisavate küberturvalisuse jaoks mõeldud vahendite järele igas institutsioonis ning eelkõige ELi institutsioonide, organite ja asutuste infoturbeintsidentidega tegelevas rühmas (CERT-EU).

Komisjonil palutakse tihedas koostöös CERT-EU ja teiste institutsioonidega hinnata 2023. aasta keskpaigaks küberturvalisusega seotud töökohtade vajadust CERT-EUs ja kõigis institutsioonides ning samuti CERT-EU volitusi.

Eelarvepädevad institutsioonid kutsuvad ELi institutsioone üles tegema koostööd, et tugevdada küberturvalisust kõigis ELi institutsioonides. Komisjoni hinnangu järel tuleks 2023. aasta eelarves kõigile ELi institutsioonidele ette nähtud küberturvalisuse vahendid teha kättesaadavaks koordineeritud viisil, et maksimeerida institutsioonide kaitset, milleks tugevdatakse muu hulgas keskset küberturvalisuse asutust.

See ei mõjuta CERT-EU õigust kasutada osalevate institutsioonide inim- ja eelarveressursse kokkuleppe alusel, mis on saavutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku suhtes, millega nähakse ette meetmed küberturvalisuse ühtlaselt kõrge taseme tagamiseks liidu institutsioonides, organites ja asutustes (COM(2022)0122).

3.4.   Euroopa Komisjoni avaldus mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise kohta

Komisjon hindab mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kõigi rubriikide kulutuste ülemmäärade ja vaheülemmäärade jätkusuutlikkust ja kavatseb seda mitmeaastase finantsraamistiku määruse läbivaatamise raames teha 2023. aasta keskpaigaks, nagu on märgitud komisjoni 2023. aasta tööprogrammis.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

---

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/162 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/162

---

P9_TA(2022)0404

Euroopa Liidu omavahendite süsteem

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi (COM(2021)0570 – C9-0034/2022 – 2021/0430(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

(2023/C 167/31)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2021)0570), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2021)0570),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „ELi eelarve uued omavahendid“ (COM(2021)0566), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „ELi eelarve uued omavahendid“ (COM(2021)0566),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 311 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0034/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 311 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0034/2022),

| — | võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (1),

| — | võttes arvesse oma 16. septembri 2020. aasta seadusandlikku resolutsiooni nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. septembri 2020. aasta seadusandlikku resolutsiooni nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendis 22. juunil 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekuid ettepanekule võtta vastu direktiiv, millega muudetakse ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendis 22. juunil 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekuid ettepanekule võtta vastu direktiiv, millega muudetakse ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendis 22. juunil 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekuid ettepanekule võtta vastu määrus, millega kehtestatakse piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendis 22. juunil 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekuid ettepanekule võtta vastu määrus, millega kehtestatakse piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 82, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 82,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni muudatusettepanekutena esitatud seisukohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni muudatusettepanekutena esitatud seisukohta,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ning põhiseaduskomisjoni kirju, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ning põhiseaduskomisjoni kirju,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0266/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0266/2022),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud tekstist kõrvale kalduda; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1a) | Käesolev otsus on kooskõlas 16. detsembri 2020. aasta õiguslikult siduva institutsioonidevahelise kokkuleppega oluline samm uute omavahendite tegevuskava rakendamisel; sellele otsusele peavad järgnema lisaalgatused, millega tagatakse, et uuest tulust piisab vähemalt taasterahastu „NextGenerationEU“ jaoks võetud võla põhiosa ja intresside tasumiseks ning et selle meetmete kogumi jaotuse rahaline mõju on kõigile liikmesriikidele vastuvõetav. Piisav hulk uusi omavahendeid peab tagama liidu eelarve pikaajalise kestliku rahastamise, sealhulgas liidu uute prioriteetide rahastamise ja Euroopa Liidu taasterahastu tagasimaksed, et vältida kärpeid olemasolevates ELi programmides ja poliitikavaldkondades. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1a)

Käesolev otsus on kooskõlas 16. detsembri 2020. aasta õiguslikult siduva institutsioonidevahelise kokkuleppega oluline samm uute omavahendite tegevuskava rakendamisel; sellele otsusele peavad järgnema lisaalgatused, millega tagatakse, et uuest tulust piisab vähemalt taasterahastu „NextGenerationEU“ jaoks võetud võla põhiosa ja intresside tasumiseks ning et selle meetmete kogumi jaotuse rahaline mõju on kõigile liikmesriikidele vastuvõetav. Piisav hulk uusi omavahendeid peab tagama liidu eelarve pikaajalise kestliku rahastamise, sealhulgas liidu uute prioriteetide rahastamise ja Euroopa Liidu taasterahastu tagasimaksed, et vältida kärpeid olemasolevates ELi programmides ja poliitikavaldkondades.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2a) | Uute omavahenditega tuleb suurendada tulu, et oleks võimalik katta taasterahastu „NextGenerationEU“ summade tagasimaksekulud ja rahastada kliimameetmete sotsiaalfondi, mis tuleb integreerida mitmeaastasesse finantsraamistikku, ning aidata kaasa liidu poliitiliste eesmärkide pikaajalisele täitmisele. Õiguslikult ja tehniliselt kuulub neist kolmest uuest omavahendist laekuv tulu aga üldtulu alla, mis on tulu kõikehaaravuse põhimõttega täielikult kooskõlas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2a)

Uute omavahenditega tuleb suurendada tulu, et oleks võimalik katta taasterahastu „NextGenerationEU“ summade tagasimaksekulud ja rahastada kliimameetmete sotsiaalfondi, mis tuleb integreerida mitmeaastasesse finantsraamistikku, ning aidata kaasa liidu poliitiliste eesmärkide pikaajalisele täitmisele. Õiguslikult ja tehniliselt kuulub neist kolmest uuest omavahendist laekuv tulu aga üldtulu alla, mis on tulu kõikehaaravuse põhimõttega täielikult kooskõlas.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2b) | Komisjon peab võtma edasisi õigeaegseid meetmeid, kui kavandatud uusi omavahendeid vastu ei võeta või kui need ei anna ELi eelarvesse oodatavat tulu. Kooskõlas 16. detsembri 2020. aasta õiguslikult siduva institutsioonidevahelise kokkuleppega esitab komisjon 2023. aasta lõpuks eeldatavasti ettepaneku uute omavahendite teise kogumi kohta, mis võiks hõlmata finantstehingute maksu ja ettevõtlussektoriga seotud omavahendeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2b)

Komisjon peab võtma edasisi õigeaegseid meetmeid, kui kavandatud uusi omavahendeid vastu ei võeta või kui need ei anna ELi eelarvesse oodatavat tulu. Kooskõlas 16. detsembri 2020. aasta õiguslikult siduva institutsioonidevahelise kokkuleppega esitab komisjon 2023. aasta lõpuks eeldatavasti ettepaneku uute omavahendite teise kogumi kohta, mis võiks hõlmata finantstehingute maksu ja ettevõtlussektoriga seotud omavahendeid.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Vältimaks liigselt pärssivat mõju heitkogustega kauplemisest saadavatele osamaksetele, tuleks abikõlblikele liikmesriikidele kehtestada osamakse maksimaalne suurus. Ajavahemikul 2023–2027 on liikmesriigid abikõlblikud juhul, kui ostujõu standardi alusel mõõdetud ja liidu 2020. aasta arvandmete alusel arvutatud kogurahvatulu elaniku kohta on alla 90 % ELi keskmisest. Ajavahemiku 2028–2030 puhul tuleks kasutada 2025. aasta kogurahvatulu elaniku kohta. Maksimaalse osamakse kehtestamisel tuleks võrrelda liikmesriikide osa heitkogustega kauplemise süsteemil põhinevates koguomavahendites nende liikmesriikide osaga liidu kogurahvatulus. Kõigile liikmesriikidele tuleks kehtestada minimaalne osamakse, kui nende osa ELi heitkogustega kauplemise süsteemil põhinevate omavahendite kogusummast on väiksem kui 75 % nende osast liidu kogurahvatulus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Vältimaks liigselt pärssivat mõju heitkogustega kauplemisest saadavatele osamaksetele, tuleks abikõlblikele liikmesriikidele kehtestada osamakse maksimaalne suurus. Ajavahemikul 2023–2027 on liikmesriigid abikõlblikud juhul, kui ostujõu standardi alusel mõõdetud ja liidu 2020. aasta arvandmete alusel arvutatud kogurahvatulu elaniku kohta on alla 90 % ELi keskmisest. Ajavahemiku 2028–2030 puhul tuleks kasutada 2025. aasta kogurahvatulu elaniku kohta. Maksimaalse osamakse kehtestamisel tuleks võrrelda liikmesriikide osa heitkogustega kauplemise süsteemil põhinevates koguomavahendites nende liikmesriikide osaga liidu kogurahvatulus. Kõigile liikmesriikidele tuleks kehtestada minimaalne osamakse, kui nende osa ELi heitkogustega kauplemise süsteemil põhinevate omavahendite kogusummast on väiksem kui 75 % nende osast liidu kogurahvatulus.

| (5) | Vältimaks liigselt pärssivat mõju heitkogustega kauplemisest saadavatele osamaksetele, tuleks abikõlblikele liikmesriikidele kehtestada
  2030. aastani
  osamakse maksimaalne suurus. Ajavahemikul 2023–2027 on liikmesriigid abikõlblikud juhul, kui ostujõu standardi alusel mõõdetud ja liidu 2020. aasta arvandmete alusel arvutatud kogurahvatulu elaniku kohta on alla 90 % ELi keskmisest. Ajavahemiku 2028–2030 puhul tuleks kasutada 2025. aasta kogurahvatulu elaniku kohta. Maksimaalse osamakse kehtestamisel tuleks võrrelda liikmesriikide osa heitkogustega kauplemise süsteemil põhinevates koguomavahendites nende liikmesriikide osaga liidu kogurahvatulus. Kõigile liikmesriikidele tuleks kehtestada minimaalne osamakse, kui nende osa ELi heitkogustega kauplemise süsteemil põhinevate omavahendite kogusummast on väiksem kui 75 % nende osast liidu kogurahvatulus. |
| --- | --- |

(5)

Vältimaks liigselt pärssivat mõju heitkogustega kauplemisest saadavatele osamaksetele, tuleks abikõlblikele liikmesriikidele kehtestada
  2030. aastani
  osamakse maksimaalne suurus. Ajavahemikul 2023–2027 on liikmesriigid abikõlblikud juhul, kui ostujõu standardi alusel mõõdetud ja liidu 2020. aasta arvandmete alusel arvutatud kogurahvatulu elaniku kohta on alla 90 % ELi keskmisest. Ajavahemiku 2028–2030 puhul tuleks kasutada 2025. aasta kogurahvatulu elaniku kohta. Maksimaalse osamakse kehtestamisel tuleks võrrelda liikmesriikide osa heitkogustega kauplemise süsteemil põhinevates koguomavahendites nende liikmesriikide osaga liidu kogurahvatulus. Kõigile liikmesriikidele tuleks kehtestada minimaalne osamakse, kui nende osa ELi heitkogustega kauplemise süsteemil põhinevate omavahendite kogusummast on väiksem kui 75 % nende osast liidu kogurahvatulus.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | 2021. aasta oktoobris jõudsid Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon ning G20 maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise kaasav raamistik kokkuleppele, et osalevatele turujurisdiktsioonidele eraldatakse 25 % suurte hargmaiste ettevõtjate jääkkasumi sellest osast, mis ületab 10 % kasumlikkuse künnist (edaspidi „OECD/G20 kaasava rahastu 1. samba kokkulepe“). Omavahendid peaksid tulenema ühtse sissenõudmismäära kohaldamisest hargmaiste ettevõtete jääkkasumi selle osa suhtes, mis jaotatakse ümber liikmesriikidele [vastavalt direktiivile maksustamisõiguste ümberjaotamist käsitleva üleilmse kokkuleppe rakendamise kohta]. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

2021. aasta oktoobris jõudsid Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon ning G20 maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise kaasav raamistik kokkuleppele, et osalevatele turujurisdiktsioonidele eraldatakse 25 % suurte hargmaiste ettevõtjate jääkkasumi sellest osast, mis ületab 10 % kasumlikkuse künnist (edaspidi „OECD/G20 kaasava rahastu 1. samba kokkulepe“). Omavahendid peaksid tulenema ühtse sissenõudmismäära kohaldamisest hargmaiste ettevõtete jääkkasumi selle osa suhtes, mis jaotatakse ümber liikmesriikidele [vastavalt direktiivile maksustamisõiguste ümberjaotamist käsitleva üleilmse kokkuleppe rakendamise kohta].

| (7) | 2021. aasta oktoobris jõudsid Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon ning G20 maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise kaasav raamistik kokkuleppele, et osalevatele turujurisdiktsioonidele eraldatakse 25 % suurte hargmaiste ettevõtjate jääkkasumi sellest osast, mis ületab 10 % kasumlikkuse künnist (edaspidi „OECD/G20 kaasava rahastu 1. samba kokkulepe“). Omavahendid peaksid tulenema ühtse sissenõudmismäära kohaldamisest hargmaiste ettevõtete jääkkasumi selle osa suhtes, mis jaotatakse ümber liikmesriikidele [vastavalt direktiivile maksustamisõiguste ümberjaotamist käsitleva üleilmse kokkuleppe rakendamise kohta
  kohe, kui see vastu võetakse
  ]. |
| --- | --- |

(7)

2021. aasta oktoobris jõudsid Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon ning G20 maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise kaasav raamistik kokkuleppele, et osalevatele turujurisdiktsioonidele eraldatakse 25 % suurte hargmaiste ettevõtjate jääkkasumi sellest osast, mis ületab 10 % kasumlikkuse künnist (edaspidi „OECD/G20 kaasava rahastu 1. samba kokkulepe“). Omavahendid peaksid tulenema ühtse sissenõudmismäära kohaldamisest hargmaiste ettevõtete jääkkasumi selle osa suhtes, mis jaotatakse ümber liikmesriikidele [vastavalt direktiivile maksustamisõiguste ümberjaotamist käsitleva üleilmse kokkuleppe rakendamise kohta
  kohe, kui see vastu võetakse
  ].

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7a) | OECD eesmärk on, et OECD/G20 kaasava raamistiku 1. samba kokkuleppe rakendamise mitmepoolne konventsioon jõustuks 2024. aastal. Kuna OECD/G20 kaasava raamistiku 1. samba kokkuleppe edukas rakendamine rahvusvahelisel tasandil ei ole teatavates olulistes kolmandates riikides siiski veel tagatud, peavad komisjon ja liikmesriigid olukorda korrapäraselt uuesti hindama. Kui 2023. aasta lõpuks ei ole tehtud ilmseid edusamme, peaks komisjon esitama digimaksu või muu sarnase meetme kohta seadusandliku ettepaneku. Sellist digimaksu või sarnase meetme abil saadavat tulu tuleks seega käsitada liidu omavahendina, et saada selle abil 2026. aastaks tulu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7a)

OECD eesmärk on, et OECD/G20 kaasava raamistiku 1. samba kokkuleppe rakendamise mitmepoolne konventsioon jõustuks 2024. aastal. Kuna OECD/G20 kaasava raamistiku 1. samba kokkuleppe edukas rakendamine rahvusvahelisel tasandil ei ole teatavates olulistes kolmandates riikides siiski veel tagatud, peavad komisjon ja liikmesriigid olukorda korrapäraselt uuesti hindama. Kui 2023. aasta lõpuks ei ole tehtud ilmseid edusamme, peaks komisjon esitama digimaksu või muu sarnase meetme kohta seadusandliku ettepaneku. Sellist digimaksu või sarnase meetme abil saadavat tulu tuleks seega käsitada liidu omavahendina, et saada selle abil 2026. aastaks tulu.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8a) | OECD/G20 kaasava raamistiku 1. samba kokkuleppe rakendamist käsitlevate komisjoni ettepanekute põhjal peaks liidu eelarvesse laekuv tulu olema vahemikus 2,5 –4 miljardit eurot aastas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8a)

OECD/G20 kaasava raamistiku 1. samba kokkuleppe rakendamist käsitlevate komisjoni ettepanekute põhjal peaks liidu eelarvesse laekuv tulu olema vahemikus 2,5 –4 miljardit eurot aastas.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8b) | Pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga on käesoleva otsuse vastuvõtmiseks vaja nõukogu ühehäälset otsust. Otsus peaks jõustuma pärast seda, kui liikmesriigid on viinud lõpule selle heakskiitmise menetlused kooskõlas oma põhiseadusest tulenevate nõuetega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8b)

Pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga on käesoleva otsuse vastuvõtmiseks vaja nõukogu ühehäälset otsust. Otsus peaks jõustuma pärast seda, kui liikmesriigid on viinud lõpule selle heakskiitmise menetlused kooskõlas oma põhiseadusest tulenevate nõuetega.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

Otsus (EL, Euratom) 2020/2053

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| f) | ühtse sissenõudmismäära kohaldamine, mis võrdub
  75
   % Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) [XXX] (18) kehtestatud piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi sertifikaatide müügist saadud tulust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

f)

ühtse sissenõudmismäära kohaldamine, mis võrdub
  75
   % Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) [XXX] (18) kehtestatud piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi sertifikaatide müügist saadud tulust.

| f) | ühtse sissenõudmismäära kohaldamine, mis võrdub
  100
   % Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) [XXX] (18) kehtestatud piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi sertifikaatide müügist saadud tulust. |
| --- | --- |

f)

ühtse sissenõudmismäära kohaldamine, mis võrdub
  100
   % Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) [XXX] (18) kehtestatud piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi sertifikaatide müügist saadud tulust.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 2a




  Läbivaatamine




  Kui mitmepoolses konventsioonis määratletud piisav hulk riike ei ole 2023. aasta lõpuks OECD/G20 kaasava raamistiku 1. samba kokkuleppe ratifitseerimisprotsessi alustanud, teeb komisjon ettepaneku võtta seoses ühtse turuga kasutusele uus omavahend, näiteks digimaks või sarnane meede, et teenida 2026. aastaks tulu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 2a

Läbivaatamine

Kui mitmepoolses konventsioonis määratletud piisav hulk riike ei ole 2023. aasta lõpuks OECD/G20 kaasava raamistiku 1. samba kokkuleppe ratifitseerimisprotsessi alustanud, teeb komisjon ettepaneku võtta seoses ühtse turuga kasutusele uus omavahend, näiteks digimaks või sarnane meede, et teenida 2026. aastaks tulu.

---

(1)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

1

(2)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0220.

2

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0246.

3

(4)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0248.

4

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) [XXX], millega luuakse piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism.

18

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) [XXX], millega luuakse piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism.

18

---

Neljapäev, 24. november 2022

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/167 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/167

---

P9_TA(2022)0410

Nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määruse (EL, Euratom) 2020/2093 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027) muutmine

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu määruse eelnõu kohta, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (14471/2022 – C9-0386/2022 – 2022/0369(APP))

(Seadusandlik erimenetlus – nõusolek)

(2023/C 167/32)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (14471/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (14471/2022),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 312 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklile 106a (C9-0386/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 312 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklile 106a (C9-0386/2022),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 92, artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artiklit 163, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 92, artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artiklit 163,

| 1. | annab nõusoleku nõukogu määruse eelnõule; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

---

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/168 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/168

---

P9_TA(2022)0411

Määruse (EL, Euratom) 2018/1046 muutmine seoses mitmekesise rahastamise strateegia kehtestamisega üldise laenumeetodina

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) 2018/1046 seoses mitmekesise rahastamisstrateegia kehtestamisega üldise laenumeetodina (COM(2022)0596 – C9-0374/2022 – 2022/0370(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2023/C 167/33)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0596), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0596),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 322 lõiget 1 ning Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0374/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 322 lõiget 1 ning Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0374/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse kontrollikoja 22. novembri 2022. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 22. novembri 2022. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 16. novembri 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 16. novembri 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

P9_TC1-COD(2022)0370

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. novembril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL, Euratom) 2018/1046 seoses mitmekesise rahastamise strateegia kehtestamisega üldise laenumeetodina

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL, Euratom) 2022/2434) lõplikule kujule).

---

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/169 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/169

---

P9_TA(2022)0412

Rahastamisvahend (makromajanduslik finantsabi+) Ukraina toetamiseks 2023. aastal

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse rahastamisvahend Ukraina toetamiseks 2023. aastal (makromajanduslik finantsabi+) (COM(2022)0597 – C9-0373/2022 – 2022/0371(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2023/C 167/34)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0597), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0597),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 212, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0373/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 212, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0373/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 16. novembri 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 16. novembri 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0371

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. novembril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega luuakse rahastamisvahend Ukraina toetamiseks 2023. aastal (makromajanduslik finantsabi+)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2463) lõplikule kujule).

---

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/170 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/170

---

P9_TA(2022)0413

Ukrainas ja Gruusias välja antud Venemaa Föderatsiooni reisidokumentide mitteaktsepteerimine

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus välisriikide aladel, mille Venemaa on okupeerinud, väljaantud Venemaa reisidokumentide mittetunnustamise kohta (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2023/C 167/35)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0662), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0662),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 77 lõike 2 punkte a ja b, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0302/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 77 lõike 2 punkte a ja b, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0302/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 16. novembri 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 16. novembri 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Käesolev seisukoht asendab 20. oktoobril 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0370).

---

P9_TC1-COD(2022)0274

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. novembril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2022/..., Ukrainas ja Gruusias välja antud Venemaa Föderatsiooni reisidokumentide mitteaktsepteerimise kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus (EL) 2022/2512) lõplikule kujule).

---

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/171 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/171

---

P9_TA(2022)0414

Digikümnendi poliitikaprogrammi 2030 loomine

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse 2030. aasta poliitikaprogramm „Tee digikümnendisse“ (COM(2021)0574 – C9-0359/2021 – 2021/0293(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2023/C 167/36)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0574), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0574),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 173 lõiget 3, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0359/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 173 lõiget 3, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0359/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. jaanuari 2022. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. jaanuari 2022. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 22. juuli 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 22. juuli 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A9-0159/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A9-0159/2022),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 194, 12.5.2022, lk 87.

---

P9_TC1-COD(2021)0293

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. novembril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2022/..., millega luuakse digikümnendi poliitikaprogramm 2030

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus (EL) 2022/2481) lõplikule kujule).

---

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/172 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/172

---

P9_TA(2022)0415

Vastuväidete puudumine delegeeritud õigusaktile: tagatisnõudeid käsitlevad ajutised erakorralised meetmed

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 21. oktoobri 2022. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse delegeeritud määruses (EL) nr 153/2013 sätestatud regulatiivseid tehnilisi standardeid seoses tagatisnõudeid käsitlevate ajutiste erakorraliste meetmetega (C(2022)7536 – 2022/2908(DEA))

(2023/C 167/37)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2022)7536), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2022)7536),

| — | võttes arvesse komisjoni 25. oktoobri 2022. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et ta ei esita delegeeritud määrusele vastuväiteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. oktoobri 2022. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et ta ei esita delegeeritud määrusele vastuväiteid,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni 17. novembri 2022. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni 17. novembri 2022. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (1), eriti selle artikli 46 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (1), eriti selle artikli 46 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) poolt 14. oktoobril 2022. aastal määruse (EL) nr 648/2012 artikli 46 lõike 3 alusel esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) poolt 14. oktoobril 2022. aastal määruse (EL) nr 648/2012 artikli 46 lõike 3 alusel esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 111 lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 111 lõiget 6,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust võtta vastu otsus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust võtta vastu otsus,

| A. | arvestades, et komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 153/2013 (2) on muu hulgas täpsustatud alustamise tagatiste miinimumtasemed ja aktsepteeritavate tagatiste loetelu, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 648/2012 artikli 46 lõikes 3; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 153/2013 (2) on muu hulgas täpsustatud alustamise tagatiste miinimumtasemed ja aktsepteeritavate tagatiste loetelu, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 648/2012 artikli 46 lõikes 3;

| B. | arvestades, et hiljutised poliitilised ja turusuundumused on toonud kaasa hindade ja volatiilsuse märkimisväärse tõusu energiaturgudel, mistõttu on kesksed vastaspooled hakanud nõudma märkimisväärselt suuremaid lisatagatisi, et katta nendega seotud riskipositsioone; arvestades, et tagatiste suurendamine on tekitanud likviidsussurve finantssektorivälistele vastaspooltele, näiteks energiaettevõtetele, kellel on tagatisnõuete täitmiseks tavaliselt vähem likviidseid varasid, mis sunnib neid kas vähendama oma positsioone või jätma need nõuetekohaselt maandamata, mis jätab nad täiendavate hinnakõikumiste suhtes avatuks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et hiljutised poliitilised ja turusuundumused on toonud kaasa hindade ja volatiilsuse märkimisväärse tõusu energiaturgudel, mistõttu on kesksed vastaspooled hakanud nõudma märkimisväärselt suuremaid lisatagatisi, et katta nendega seotud riskipositsioone; arvestades, et tagatiste suurendamine on tekitanud likviidsussurve finantssektorivälistele vastaspooltele, näiteks energiaettevõtetele, kellel on tagatisnõuete täitmiseks tavaliselt vähem likviidseid varasid, mis sunnib neid kas vähendama oma positsioone või jätma need nõuetekohaselt maandamata, mis jätab nad täiendavate hinnakõikumiste suhtes avatuks;

| C. | arvestades, et komisjon küsis 13. septembril 2022 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt (ESMA) (kirjas Ares(2022)6980063), kas delegeeritud määruse (EL) nr 153/2013 kohaldatavaid sätteid tuleks ajutiselt kohandada, et leevendada teataval määral koormust, millega energiaettevõtjad seisavad silmitsi finantssektoriväliste vastaspooltena oma äritegevuse maandamisel finantsturgudel, järgides samal ajal määruse (EL) nr 648/2012 üldeesmärki hoida finantsstabiilsust; arvestades, et ESMA andis 22. septembril 2022 vastuse (kirjas ESMA24-436-1414), märkides, et teatavatel tingimustel tuleks kaaluda ainult kommertspankade tagatiseta garantiide ajutist ja piiratud muutmist; arvestades, et ESMA esitas oma lõpparuandes regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu (ESMA91-372-2466), sealhulgas muudatusettepanekud, et ajutiselt laiendada aktsepteeritud tagatiste kogumit kliirivate liikmetena tegutsevate finantssektoriväliste vastaspoolte tagatiseta pangagarantiidele ja igat liiki vastaspoolte avalikele tagatistele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjon küsis 13. septembril 2022 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt (ESMA) (kirjas Ares(2022)6980063), kas delegeeritud määruse (EL) nr 153/2013 kohaldatavaid sätteid tuleks ajutiselt kohandada, et leevendada teataval määral koormust, millega energiaettevõtjad seisavad silmitsi finantssektoriväliste vastaspooltena oma äritegevuse maandamisel finantsturgudel, järgides samal ajal määruse (EL) nr 648/2012 üldeesmärki hoida finantsstabiilsust; arvestades, et ESMA andis 22. septembril 2022 vastuse (kirjas ESMA24-436-1414), märkides, et teatavatel tingimustel tuleks kaaluda ainult kommertspankade tagatiseta garantiide ajutist ja piiratud muutmist; arvestades, et ESMA esitas oma lõpparuandes regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu (ESMA91-372-2466), sealhulgas muudatusettepanekud, et ajutiselt laiendada aktsepteeritud tagatiste kogumit kliirivate liikmetena tegutsevate finantssektoriväliste vastaspoolte tagatiseta pangagarantiidele ja igat liiki vastaspoolte avalikele tagatistele;

| D. | arvestades, et komisjon võttis seepärast vastu delegeeritud määruse, millega muudetakse 12 kuuks ajutiselt loetelu aktsepteeritavatest tagatistest, mille liidu kesksetele vastaspooltele võib esitada, nii et see laieneb pangagarantiidele ja riiklikele tagatistele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjon võttis seepärast vastu delegeeritud määruse, millega muudetakse 12 kuuks ajutiselt loetelu aktsepteeritavatest tagatistest, mille liidu kesksetele vastaspooltele võib esitada, nii et see laieneb pangagarantiidele ja riiklikele tagatistele;

| E. | arvestades, et delegeeritud määrus peaks jõustuma võimalikult kiiresti, et leevendada suuremat likviidsussurvet finantssektorivälistele vastaspooltele, kes kauplevad gaasi ja elektri reguleeritud turgudel ning kliirivad liidus asuvate kesksete vastaspoolte kaudu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et delegeeritud määrus peaks jõustuma võimalikult kiiresti, et leevendada suuremat likviidsussurvet finantssektorivälistele vastaspooltele, kes kauplevad gaasi ja elektri reguleeritud turgudel ning kliirivad liidus asuvate kesksete vastaspoolte kaudu;

| 1. | teatab, et ei esita delegeeritud määrusele vastuväiteid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

(2)  Komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 153/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavaid nõudeid (ELT L 52, 23.2.2013, lk 41).

---

| 11.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/174 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/174

---

P9_TA(2022)0416

Vastuväidete puudumine delegeeritud õigusaktile: börsivälistes kaubatuletislepingutes ja muudes börsivälistes tuletislepingutes hoitavate positsioonide kliirimiskünnise väärtus

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 18. oktoobri 2022. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse delegeeritud määruses (EL) nr 149/2013 sätestatud regulatiivseid tehnilisi standardeid seoses börsivälistes kaubatuletislepingutes ja muudes börsivälistes tuletislepingutes hoitavate positsioonide kliirimiskünnise väärtusega (C(2022)7413 – 2022/2899(DEA))

(2023/C 167/38)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2022)7413), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2022)7413),

| — | võttes arvesse komisjoni 25. oktoobri 2022. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et ta ei esita delegeeritud määrusele vastuväiteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. oktoobri 2022. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et ta ei esita delegeeritud määrusele vastuväiteid,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni 17. novembri 2022. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni 17. novembri 2022. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (1), eriti selle artikli 10 lõike 4 kolmandat lõiku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (1), eriti selle artikli 10 lõike 4 kolmandat lõiku,

| — | võttes arvesse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) poolt 3. juunil 2022. aastal määruse (EL) nr 648/2012 artikli 10 lõike 4 teise lõigu alusel esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) poolt 3. juunil 2022. aastal määruse (EL) nr 648/2012 artikli 10 lõike 4 teise lõigu alusel esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 111 lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 111 lõiget 6,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust võtta vastu otsus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust võtta vastu otsus,

| A. | arvestades, et komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 149/2013 (2) on muu hulgas kindlaks määratud kliirimiskohustuse jaoks ette nähtud kliirimiskünniste väärtused; arvestades, et määruse (EL) nr 648/2012 artikli 10 lõike 4 neljanda lõigu kohaselt vaatab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) kõnealuste kliirimiskünniste väärtused korrapäraselt läbi ja esitab nende muutmiseks regulatiivsete tehniliste standardite ettepanekud; arvestades, et mõne kolmanda riigi jurisdiktsiooni puhul ei ole veel vastu võetud samaväärsust kinnitavat otsust, mistõttu käsitatakse nende kolmandate riikide jurisdiktsioonide turgudel täidetavaid lepinguid börsivälistena ja kuigi neid kliirivad tunnustatud kesksed vastaspooled, võetakse neid kliirimiskünniste puhul arvesse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 149/2013 (2) on muu hulgas kindlaks määratud kliirimiskohustuse jaoks ette nähtud kliirimiskünniste väärtused; arvestades, et määruse (EL) nr 648/2012 artikli 10 lõike 4 neljanda lõigu kohaselt vaatab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) kõnealuste kliirimiskünniste väärtused korrapäraselt läbi ja esitab nende muutmiseks regulatiivsete tehniliste standardite ettepanekud; arvestades, et mõne kolmanda riigi jurisdiktsiooni puhul ei ole veel vastu võetud samaväärsust kinnitavat otsust, mistõttu käsitatakse nende kolmandate riikide jurisdiktsioonide turgudel täidetavaid lepinguid börsivälistena ja kuigi neid kliirivad tunnustatud kesksed vastaspooled, võetakse neid kliirimiskünniste puhul arvesse;

| B. | arvestades, et kaubahinnad on hiljuti tõusnud, mida on märkimisväärselt võimendanud Venemaa sõjaline agressioon Ukraina vastu; arvestades, et tõusvate hindade ja äärmusliku volatiilsuse tõttu energia tuletisinstrumentide turgudel on kesksed vastaspooled hakanud viimasel ajal nõudma energiaettevõtjatelt suuremaid lisatagatisi, et katta nendega seotud riskipositsioone; arvestades, et selline olukord on tekitanud finantssektorivälistele vastaspooltele, näiteks energiaettevõtjatele, likviidsusprobleeme, kuna liidu kesksetele vastaspooltele antav tagatis antakse tavaliselt rahas; arvestades, et energiaettevõtjad, kellel on tagatisnõuete täitmiseks sageli vähem likviidseid varasid, võivad olla sunnitud kas vähendama oma positsioone või jätma nendega seotud riskid nõuetekohaselt maandamata, mis jätab nad täiendavate hinnakõikumiste suhtes kaitsetuks; arvestades, et energiaettevõtjad peaksid säilitama finantssuutlikkuse ja likviidsuse, et tagada energiakaupade tarnimine ja ostmine keskpikas perspektiivis, säilitades samal ajal finantsstabiilsuse, et tuua kasu liidu kodumajapidamistele ja ettevõtjatele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kaubahinnad on hiljuti tõusnud, mida on märkimisväärselt võimendanud Venemaa sõjaline agressioon Ukraina vastu; arvestades, et tõusvate hindade ja äärmusliku volatiilsuse tõttu energia tuletisinstrumentide turgudel on kesksed vastaspooled hakanud viimasel ajal nõudma energiaettevõtjatelt suuremaid lisatagatisi, et katta nendega seotud riskipositsioone; arvestades, et selline olukord on tekitanud finantssektorivälistele vastaspooltele, näiteks energiaettevõtjatele, likviidsusprobleeme, kuna liidu kesksetele vastaspooltele antav tagatis antakse tavaliselt rahas; arvestades, et energiaettevõtjad, kellel on tagatisnõuete täitmiseks sageli vähem likviidseid varasid, võivad olla sunnitud kas vähendama oma positsioone või jätma nendega seotud riskid nõuetekohaselt maandamata, mis jätab nad täiendavate hinnakõikumiste suhtes kaitsetuks; arvestades, et energiaettevõtjad peaksid säilitama finantssuutlikkuse ja likviidsuse, et tagada energiakaupade tarnimine ja ostmine keskpikas perspektiivis, säilitades samal ajal finantsstabiilsuse, et tuua kasu liidu kodumajapidamistele ja ettevõtjatele;

| C. | arvestades, et komisjon palus ESMA-l 13. septembril 2022 (kirjaga Ares(2022)6980063) kaaluda, kas delegeeritud määrust (EL) nr 149/2013 tuleks ajutiselt muuta, et seda koormust teataval määral leevendada; arvestades, et ESMA andis 22. septembril 2022 vastuse (kirjaga ESMA24-436-1414), märkides, et ta esitas regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu (ESMA70-451-114) kaupade kliirimiskünniste kohta 3. juunil 2022 komisjonile, kes tegi ettepaneku tõsta kaupade kliirimiskünnist 1 miljardi euro võrra 4 miljardi euroni; arvestades, et ESMA kinnitas künnise kavandatud tõstmise asjakohasust ja kutsus komisjoni üles selle meetme võimalikult kiiresti vastu võtma; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjon palus ESMA-l 13. septembril 2022 (kirjaga Ares(2022)6980063) kaaluda, kas delegeeritud määrust (EL) nr 149/2013 tuleks ajutiselt muuta, et seda koormust teataval määral leevendada; arvestades, et ESMA andis 22. septembril 2022 vastuse (kirjaga ESMA24-436-1414), märkides, et ta esitas regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu (ESMA70-451-114) kaupade kliirimiskünniste kohta 3. juunil 2022 komisjonile, kes tegi ettepaneku tõsta kaupade kliirimiskünnist 1 miljardi euro võrra 4 miljardi euroni; arvestades, et ESMA kinnitas künnise kavandatud tõstmise asjakohasust ja kutsus komisjoni üles selle meetme võimalikult kiiresti vastu võtma;

| D. | arvestades, et komisjon võttis seepeale vastu delegeeritud määruse, millega tõstetakse delegeeritud määruses (EL) nr 149/2013 sätestatud börsivälistes kaubatuletisinstrumentides hoitavate positsioonide kliirimiskünnist 3 miljardilt eurolt 4 miljardile eurole; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjon võttis seepeale vastu delegeeritud määruse, millega tõstetakse delegeeritud määruses (EL) nr 149/2013 sätestatud börsivälistes kaubatuletisinstrumentides hoitavate positsioonide kliirimiskünnist 3 miljardilt eurolt 4 miljardile eurole;

| E. | arvestades, et delegeeritud määrus peaks jõustuma võimalikult kiiresti, et leevendada energiaettevõtjatele avalduvat suurenenud likviidsussurvet; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et delegeeritud määrus peaks jõustuma võimalikult kiiresti, et leevendada energiaettevõtjatele avalduvat suurenenud likviidsussurvet;

| 1. | teatab, et ei esita delegeeritud määrusele vastuväiteid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

(2)  Komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 149/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kaudset kliirimiskorda, kliiringukohustust, avalikku registrit, juurdepääsu kauplemiskohale, finantssektoriväliseid vastaspooli ja nende börsiväliste tuletislepingute riskimaandamismeetodeid, mida ei kliirita keskse vastaspoolega (ELT L 52, 23.2.2013, lk 11).

---