# Službeni list C 156/2023

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 156 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 66.3. svibnja 2023. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 156

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 66.3. svibnja 2023.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | PREPORUKE |
| | Europska središnja banka |
| 2023/C 156/01 | Preporuka Europske središnje banke od 24. travnja 2023. Vijeću Europske Unije o vanjskim revizorima središnje banke Central Bank of Malta (ESB/2023/12) | 1 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Europska središnja banka

2023/C 156/01

Preporuka Europske središnje banke od 24. travnja 2023. Vijeću Europske Unije o vanjskim revizorima središnje banke Central Bank of Malta (ESB/2023/12)

1

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2023/C 156/02 | STATUT ACTRIS ERIC-a | 2 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2023/C 156/02

STATUT ACTRIS ERIC-a

2

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2023/C 156/03 | Kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka u svojim glavnim operacijama refinanciranja: 3,50 % na dan 1. svibnja 2023. – Tečajna lista eura | 22 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2023/C 156/03

Kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka u svojim glavnim operacijama refinanciranja: 3,50 % na dan 1. svibnja 2023. – Tečajna lista eura

22

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2023/C 156/04 | Objava zahtjeva u skladu s člankom 26. stavkom 2. Uredbe (EU) 2019/787 Europskog parlamenta i Vijeća o definiranju, opisivanju, prezentiranju i označivanju jakih alkoholnih pića, upotrebi naziva jakih alkoholnih pića u prezentiranju i označivanju drugih prehrambenih proizvoda, zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla za jaka alkoholna pića, upotrebi etilnog alkohola i destilata poljoprivrednog podrijetla u alkoholnim pićima te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 110/2008 | 23 |
| 2023/C 156/05 | Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 27 |
| 2023/C 156/06 | Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 31 |
| 2023/C 156/07 | Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 35 |
| 2023/C 156/08 | Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 45 |

V.   Objave

DRUGI AKTI

Europska komisija

2023/C 156/04

Objava zahtjeva u skladu s člankom 26. stavkom 2. Uredbe (EU) 2019/787 Europskog parlamenta i Vijeća o definiranju, opisivanju, prezentiranju i označivanju jakih alkoholnih pića, upotrebi naziva jakih alkoholnih pića u prezentiranju i označivanju drugih prehrambenih proizvoda, zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla za jaka alkoholna pića, upotrebi etilnog alkohola i destilata poljoprivrednog podrijetla u alkoholnim pićima te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 110/2008

23

2023/C 156/05

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

27

2023/C 156/06

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

31

2023/C 156/07

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

35

2023/C 156/08

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

45

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Europska središnja banka

| 3.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 156/1

---

PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 24. travnja 2023.

Vijeću Europske Unije o vanjskim revizorima središnje banke Central Bank of Malta

(ESB/2023/12)

(2023/C 156/01)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 27. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Reviziju računa Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporuči Upravno vijeće ESB-a i odobri Vijeće Europske unije. |
| --- | --- |

(1)

Reviziju računa Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporuči Upravno vijeće ESB-a i odobri Vijeće Europske unije.

| (2) | Nakon revizije za financijsku godinu 2022. prestao je mandat društva KPMG, vanjskih revizora središnje banke Central Bank of Malta, uz suglasnost obiju stranaka. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore od financijske godine 2023. |
| --- | --- |

(2)

Nakon revizije za financijsku godinu 2022. prestao je mandat društva KPMG, vanjskih revizora središnje banke Central Bank of Malta, uz suglasnost obiju stranaka. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore od financijske godine 2023.

| (3) | Središnja banka Central Bank of Malta odabrala je društvo Deloitte Audit Ltd kao svoje vanjske revizore za financijske godine od 2023. do 2027., |
| --- | --- |

(3)

Središnja banka Central Bank of Malta odabrala je društvo Deloitte Audit Ltd kao svoje vanjske revizore za financijske godine od 2023. do 2027.,

DONIJELO JE OVU PREPORUKU:

Preporučuje se da se društvo Deloitte Audit Ltd imenuje za vanjskog revizora središnje banke Central Bank of Malta za financijske godine od 2023. do 2027.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 24. travnja 2023.

Predsjednica ESB-a

Christine LAGARDE

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 3.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 156/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 156/2

---

STATUT ACTRIS ERIC-a

(2023/C 156/02)

PREAMBULA

BUDUĆI DA znanost o klimatskim promjenama i kvaliteti zraka zahtijeva razumijevanje prostorne i vremenske promjenjivosti sastavnica atmosfere kratkog vijeka;

BUDUĆI DA je za bolje razumijevanje pokretača klimatskih promjena i onečišćenja zraka potrebno promatrati četverodimenzionalnu raspodjelu sastavnica atmosfere kratkog vijeka;

BUDUĆI DA je za bolje razumijevanje atmosferske varijabilnosti sastavnica atmosfere kratkog vijeka potrebno poznavanje složenih procesa zbog kojih dolazi do njihove interakcije;

BUDUĆI DA znanost o klimatskim promjenama i kvaliteti zraka zahtijeva siguran pristup podacima dobivenima dugoročnim promatranjem te odgovarajuću preciznost i geografsku pokrivenost;

BUDUĆI DA poboljšanje znanja i tehnologija u području znanosti o klimatskim promjenama i kvaliteti zraka zahtijeva pristup istraživačkim platformama opremljenima instrumentima u prirodnoj i kontroliranoj atmosferi;

BUDUĆI DA ACTRIS osigurava jedinstveno stručno znanje u području mjeriteljstva aerosola, oblaka i reaktivnih plinova u tragovima, u pružanju podataka o varijabilnosti sastavnica atmosfere kratkog vijeka i u postupcima za pristupanje tim informacijama;

BUDUĆI DA su podatkovni proizvodi ACTRIS-a potrebni za upotpunjavanje sustava za promatranje Zemlje, konkretno za promatranje klime i kvalitete zraka, te da doprinose razjašnjavanju nepoznanica u modelima klimatskih promjena i Zemljina sustava kako bi se razvile održive opcije za rješavanje ekoloških problema;

BUDUĆI DA ACTRIS namjerava podići razinu tehnologije koja se upotrebljava u distribuiranoj istraživačkoj infrastrukturi i kvalitetu usluga koje se nude vrlo širokoj zajednici korisnika, uključujući partnere iz privatnog sektora;

BUDUĆI DA ACTRIS također promiče osposobljavanje operatera i korisnika te produbljuje povezanost istraživanja, obrazovanja i inovacija u području znanosti o atmosferi i klimi;

STOGA

članovi i promatrači navedeni u Prilogu I.

SPORAZUMJELI SU SE KAKO SLIJEDI:

POGLAVLJE 1

KLJUČNI ELEMENTI

Članak 1

Ime

Istraživačka infrastruktura za aerosole, oblake i plinove u tragovima (ACTRIS) u skladu s Uredbom (EZ) br. 723/2009 osniva se kao konzorcij europskih istraživačkih infrastruktura (ERIC) pod nazivom „ACTRIS ERIC”.

Članak 2

Zadaće i aktivnosti

1.   Cilj je ACTRIS-a proizvodnja visokokvalitetnih integriranih skupova podataka u području znanosti o atmosferi i pružanje usluga, uključujući pristup platformama opremljenima instrumentima, za konkretne znanstvene i tehnološke potrebe.

2.   Glavna je zadaća ACTRIS ERIC-a uspostaviti distribuiranu istraživačku infrastrukturu i upravljati njome te koordinirati strateški i financijski razvoj te dugoročni rad ACTRIS-a.

3.   Kako bi ispunio svoju glavnu zadaću i u skladu s pravilima utvrđenima ovim Statutom, ACTRIS ERIC obavlja sljedeće aktivnosti:

| (a) | koordinira i prati odgovarajuće pružanje podataka iz nacionalnih infrastruktura; |
| --- | --- |

(a)

koordinira i prati odgovarajuće pružanje podataka iz nacionalnih infrastruktura;

| (b) | koordinira i prati aktivnosti u središnjim infrastrukturama i njihove strategije razvoja usluga; |
| --- | --- |

(b)

koordinira i prati aktivnosti u središnjim infrastrukturama i njihove strategije razvoja usluga;

| (c) | osigurava otvoren i pravodoban pristup podacima i podatkovnim proizvodima ACTRIS-a putem podatkovnog centra; |
| --- | --- |

(c)

osigurava otvoren i pravodoban pristup podacima i podatkovnim proizvodima ACTRIS-a putem podatkovnog centra;

| (d) | upravlja fizičkim i daljinskim pristupom tematskim centrima, podatkovnim centrima i nacionalnim infrastrukturama. |
| --- | --- |

(d)

upravlja fizičkim i daljinskim pristupom tematskim centrima, podatkovnim centrima i nacionalnim infrastrukturama.

4.   ACTRIS ERIC može obavljati i sljedeće aktivnosti:

| (a) | promicati ACTRIS u znanstvenim zajednicama, privatnom sektoru i široj javnosti; |
| --- | --- |

(a)

promicati ACTRIS u znanstvenim zajednicama, privatnom sektoru i široj javnosti;

| (b) | primjenjivati društvene i tehnološke novosti povezane sa zadaćom i aktivnostima iz članka 2. stavaka 2. i 3. Statuta; |
| --- | --- |

(b)

primjenjivati društvene i tehnološke novosti povezane sa zadaćom i aktivnostima iz članka 2. stavaka 2. i 3. Statuta;

| (c) | osmišljavati zajedničke aktivnosti sa skupinama korisnika, uključujući industriju; |
| --- | --- |

(c)

osmišljavati zajedničke aktivnosti sa skupinama korisnika, uključujući industriju;

| (d) | promicati prijenos znanja na industriju, društvo i tvorce politika; |
| --- | --- |

(d)

promicati prijenos znanja na industriju, društvo i tvorce politika;

| (e) | usklađivati rad ACTRIS-a s nacionalnim prioritetima i strategijama; |
| --- | --- |

(e)

usklađivati rad ACTRIS-a s nacionalnim prioritetima i strategijama;

| (f) | promicati resurse ACTRIS-a za potrebe obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

(f)

promicati resurse ACTRIS-a za potrebe obrazovanja i osposobljavanja;

| (g) | surađivati i osiguravati interoperabilnost s drugim istraživačkim infrastrukturama u povezanim i komplementarnim poljima; |
| --- | --- |

(g)

surađivati i osiguravati interoperabilnost s drugim istraživačkim infrastrukturama u povezanim i komplementarnim poljima;

| (h) | poticati osposobljavanje, informiranje i međunarodnu suradnju; |
| --- | --- |

(h)

poticati osposobljavanje, informiranje i međunarodnu suradnju;

| (i) | kao partner koji prima ili pruža financijska sredstva sudjelovati u znanstvenim istraživanjima koja su relevantna za njegovu zadaću; i |
| --- | --- |

(i)

kao partner koji prima ili pruža financijska sredstva sudjelovati u znanstvenim istraživanjima koja su relevantna za njegovu zadaću; i

| (j) | obavljati druge povezane aktivnosti potrebne za ispunjavanje njegovih ciljeva. |
| --- | --- |

(j)

obavljati druge povezane aktivnosti potrebne za ispunjavanje njegovih ciljeva.

5.   ACTRIS ERIC svoju glavnu zadaću obavlja na nekomercijalnoj osnovi. Ne dovodeći u pitanje pravila o državnim potporama ACTRIS ERIC može obavljati neke gospodarske djelatnosti, pod uvjetom da su usko povezane s njegovom glavnom zadaćom i da ne ugrožavaju njezino ostvarenje. ACTRIS ERIC odvojeno bilježi troškove i prihode od svojih gospodarskih djelatnosti i za njih naplaćuje tržišne cijene ili, ako se one ne mogu utvrditi, ukupne troškove plus razumnu maržu. Prihod ostvaren na temelju tih ograničenih gospodarskih djelatnosti ACTRIS ERIC upotrebljava za bolje ispunjavanje svoje zadaće.

Članak 3

Lokacija i zakonsko sjedište

1.   ACTRIS ERIC je distribuirana istraživačka infrastruktura sa zakonskim sjedištem u Helsinkiju (Finska) i glavnim uredima u Finskoj i Italiji.

2.   Distribuirana istraživačka infrastruktura uključuje podatkovni centar, tematske centre i nacionalne infrastrukture smještene u različitim zemljama. Podatkovni centar, tematski centri i nacionalne infrastrukture povezani su s ACTRIS ERIC-om na temelju sporazuma sklopljenih s organizacijama u kojima se nalazi ta infrastruktura.

Članak 4

Trajanje i likvidacija

1.   ACTRIS ERIC osniva se na neodređeno vrijeme, pri čemu se ne dovode u pitanje odredbe o likvidaciji ERIC-a.

2.   O likvidaciji ACTRIS ERIC-a odlučuje Glavna skupština u skladu s člankom 18. stavkom 8. Statuta.

3.   Sredstva preostala nakon podmirenja dugovanja ACTRIS ERIC-a raspodjeljuju se među članovima, stalnim promatračima i promatračima razmjerno njihovim godišnjim doprinosima ACTRIS ERIC-u, osim ako se Glavna skupština dogovori drukčije.

4.   Bez nepotrebnog odgađanja nakon donošenja odluke o likvidaciji, a u svakom slučaju u roku od deset dana nakon donošenja te odluke, ACTRIS ERIC o tome izvješćuje Europsku Komisiju. Bez nepotrebnog odlaganja, a u svakom slučaju u roku od deset dana nakon završetka postupka likvidacije, ACTRIS ERIC o tome obavješćuje Europsku komisiju.

5.   ACTRIS ERIC prestaje postojati na dan kad Europska komisija objavi odgovarajuću obavijest u Službenom listu Europske unije.

Članak 5

Odgovornost i osiguranje

1.   ACTRIS ERIC odgovara za svoje dugove.

2.   Financijska odgovornost članova, stalnih promatrača i promatrača za dugove ACTRIS ERIC-a ograničena je na njihove godišnje doprinose ACTRIS ERIC-u.

3.   ACTRIS ERIC mora poduzeti odgovarajuće mjere osiguranja za pokriće rizika specifičnih za uspostavu i rad ACTRIS ERIC-a.

Članak 6

Politika pristupa za korisnike

1.   ACTRIS ERIC osigurava učinkovit pristup podacima, alatima i uslugama. Prioriteti se na nediskriminirajući način određuju na temelju znanstvenih zasluga, tehničke izvedivosti i/ili drugih relevantnih kriterija relevantnih za cilj ACTRIS-a.

2.   Pristup se temelji na načelima otvorenog pristupa u skladu s kriterijima, postupcima i modalitetima utvrđenima u politici postupanja s podacima ACTRIS ERIC-a te dokumentima o politici o pristupu i uslugama koje odobri Glavna skupština. Postupci i kriteriji vrednovanja objavljuju se na internetskim stranicama ACTRIS ERIC-a. ACTRIS ERIC korisnicima pruža smjernice, među ostalim putem svojeg internetskog portala, kako bi se olakšao pristup podacima, alatima i uslugama.

Članak 7

Politika evaluacije

Aktivnosti ACTRIS ERIC-a svake godine ocjenjuje Savjetodavni odbor za znanost i inovacije. Usto, usluge i rad ACTRIS-a te upravljanje ACTRIS-om najmanje svakih pet godina ocjenjuju neovisni vanjski ocjenjivači, koji ne smiju biti članovi Savjetodavnog odbora za znanost i inovacije, a koje imenuje Glavna skupština i koji joj podnose izvješća.

Članak 8

Politika širenja podataka

1.   ACTRIS ERIC promiče otvorenu znanost i inovacije te potiče korisnike da svoje rezultate učine javno dostupnima. Upotreba podataka, usluga i infrastrukture ACTRIS-a mora se navesti u publikacijama i u svim drugim dokumentima. Više pojedinosti nalazi se u internim pravilima ACTRIS ERIC-a.

2.   ACTRIS ERIC do ciljnih skupina dopire putem više kanala, kao što su internetski portal, društvene mreže, bilteni, radionice, sudjelovanje na konferencijama te članci u časopisima i dnevnim novinama.

Članak 9

Politika zaštite prava intelektualnog vlasništva

1.   U skladu s uvjetima ugovora između ACTRIS ERIC-a i korisnika, prava intelektualnog vlasništva koja su korisnici stvorili, stekli ili razvili u vlasništvu su tih korisnika.

2.   Podaci ACTRIS-a, kao i prava intelektualnog vlasništva i drugo znanje koje se stvara i razvija u okviru ACTRIS-a, pripadaju subjektu ili osobi koja ih je stvorila. Pružatelji podataka ACTRIS-a odobravaju upotrebu podataka ACTRIS ERIC-u u skladu s uvjetima utvrđenima u politici postupanja s podacima ACTRIS-a te dokumentima o politici o pristupu i uslugama.

3.   Podaci ACTRIS-a moraju biti dostupni u skladu s načelima otvorene znanosti i otvorenog pristupa, koja su detaljnije utvrđena u internim pravilima.

Članak 10

Politika zapošljavanja

1.   Na politiku zapošljavanja ACTRIS ERIC-a primjenjuju se zakoni zemlje u kojoj je zaposleno osoblje.

2.   Postupci odabira kandidata za radna mjesta, zapošljavanje i radni odnosi u ACTRIS ERIC-u moraju biti transparentni, nediskriminirajući i u skladu s načelima jednakih prilika. Detaljna pravila za zapošljavanje osoblja utvrđuju se internim pravilima.

Članak 11

Politika javne nabave

ACTRIS ERIC odnosi se prema natjecateljima i ponudama jednako i bez diskriminacije, bez obzira na to imaju li sjedište u Europskoj uniji. U okviru politike javne nabave ACTRIS ERIC-a poštuju se načela transparentnosti, nediskriminacije i tržišnog natjecanja. Detaljna pravila o postupcima i kriterijima javne nabave utvrđuju se internim pravilima.

POGLAVLJE 2

ČLANSTVO I STATUS PROMATRAČA

ČLANSTVO I STATUS PROMATRAČA

Članak 12

Članovi, stalni promatrači, promatrači i predstavnička tijela

1.   Sljedeći subjekti mogu postati članovi s pravom glasa ili stalni promatrači ili promatrači bez prava glasa u ACTRIS ERIC-u:

| (a) | države članice Europske unije; |
| --- | --- |

(a)

države članice Europske unije;

| (b) | pridružene zemlje u skladu s definicijom iz članka 2. točke (c) Uredbe (EZ) br. 723/2009; |
| --- | --- |

(b)

pridružene zemlje u skladu s definicijom iz članka 2. točke (c) Uredbe (EZ) br. 723/2009;

| (c) | treće zemlje u skladu s definicijom iz članka 2. točke (b) Uredbe (EZ) br. 723/2009 koje nisu pridružene zemlje; |
| --- | --- |

(c)

treće zemlje u skladu s definicijom iz članka 2. točke (b) Uredbe (EZ) br. 723/2009 koje nisu pridružene zemlje;

| (d) | međuvladine organizacije. |
| --- | --- |

(d)

međuvladine organizacije.

2.   Uvjeti za članstvo, status promatrača ili status stalnog promatrača utvrđeni su u članku 13. Među članovima ACTRIS ERIC-a moraju biti barem jedna država članica Europske unije i najmanje dvije druge zemlje koje su ili države članice ili pridružene zemlje.

3.   U svim okolnostima države članice i pridružene zemlje zajednički imaju većinu glasačkih prava u Glavnoj skupštini. Glavna skupština mora osigurati da ACTRIS ERIC u svakom trenutku ispunjava taj zahtjev.

4.   Svakog člana, stalnog promatrača ili promatrača iz članka 12. stavka 1. točaka od (a) do (c) u Glavnoj skupštini može zastupati jedno ili više javnih tijela, uključujući regije ili privatne subjekte koji pružaju javne usluge, koje on odabere i koje se imenuje u skladu s njegovim pravilima i postupcima. Takvi članovi, stalni promatrači ili promatrači obavješćuju predsjednika Glavne skupštine o svakoj promjeni subjekta koji ih zastupa, prestanku njegova mandata i svakoj promjeni posebnih prava i obveza delegiranih subjektu koji ih zastupa.

5.   Članovi, stalni promatrači i promatrači ACTRIS ERIC-a i subjekti koji ih zastupaju navedeni su u Prilogu I. Prilog I. ažurira predsjednik Glavne skupštine ili osoba koju ovlasti.

6.   Ako to smatra korisnim, ACTRIS ERIC može sklopiti sporazum i s trećim stranama, na primjer sa zemljama koje ne mogu biti članovi, stalni promatrači ili promatrači ERIC-a.

Članak 13

Uvjeti za članstvo, status stalnog promatrača ili status promatrača

1.   Subjekti koji su potpisali službeni zahtjev za osnivanje ACTRIS ERIC-a postaju članovi ili promatrači odlukom Komisije o osnivanju ACTRIS ERIC-a u skladu s Uredbom (EZ) br. 723/2009.

2.   U skladu s člankom 13. stavkom 1. subjekti iz članka 12. stavka 1. koji žele postati članovi ACTRIS ERIC-a podnose pisani zahtjev predsjedniku Glavne skupštine. U zahtjevu se opisuje na koji će način taj subjekt doprinijeti zadaćama i aktivnostima ACTRIS ERIC-a opisanima u članku 2. i na koji će način ispuniti obveze iz članka 15.

3.   U skladu s člankom 13. stavkom 1. subjekti iz članka 12. stavka 1. koji žele doprinijeti radu ACTRIS ERIC-a, ali ne mogu postati članovi, mogu podnijeti zahtjev za status stalnog promatrača ili promatrača. Podnositelji zahtjeva podnose pisani zahtjev predsjedniku Glavne skupštine. U zahtjevu se opisuje na koji će način podnositelj zahtjeva doprinijeti zadaćama i aktivnostima ACTRIS ERIC-a opisanima u članku 2. i na koji će način ispuniti obveze navedene u članku 16.

Članak 14

Istupanje člana, stalnog promatrača ili promatrača i prekid članstva ili statusa promatrača

1.   Član ili stalni promatrač ne smije istupiti tijekom prvih pet godina od osnivanja ACTRIS ERIC-a.

2.   Nakon prvih pet godina od osnivanja ACTRIS ERIC-a član ili stalni član može istupiti na kraju financijske godine pod uvjetom da je o namjeri da istupi obavijestio predsjednika Glavne skupštine šest mjeseci unaprijed slanjem službenog zahtjeva.

3.   Promatrač može istupiti na kraju financijske godine pod uvjetom da je obavijestio predsjednika Glavne skupštine o svojoj namjeri da istupi slanjem službenog zahtjeva šest mjeseci unaprijed.

4.   Članovi, stalni promatrači i promatrači moraju ispuniti sve financijske i ostale obveze prije nego što njihovo istupanje stupi na snagu.

5.   Glavna skupština može prekinuti članstvo ili status promatrača ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

| (a) | član, stalni promatrač ili promatrač ozbiljno krši jednu ili više obveza iz ovog Statuta; |
| --- | --- |

(a)

član, stalni promatrač ili promatrač ozbiljno krši jednu ili više obveza iz ovog Statuta;

| (b) | član, stalni promatrač ili promatrač to kršenje nije ispravio u roku od šest mjeseci od primitka pisane obavijesti o kršenju obveza od predsjednika Glavne skupštine. |
| --- | --- |

(b)

član, stalni promatrač ili promatrač to kršenje nije ispravio u roku od šest mjeseci od primitka pisane obavijesti o kršenju obveza od predsjednika Glavne skupštine.

6.   Član, stalni promatrač ili promatrač iz članka 14. stavka 5. ima pravo objasniti svoje stajalište Glavnoj skupštini prije nego što ona donese odluku o tom pitanju.

7.   Član, stalni promatrač ili promatrač koji istupi iz članstva ili je status člana ili promatrača prekinut nema pravo na povrat ni nadoknadu uplaćenih doprinosa.

8.   Ne dovodeći u pitanje članak 14. stavke od 1. do 3. članovi, stalni promatrači i promatrači koji su treće zemlje, osim pridruženih zemalja ili međuvladinih organizacija, mogu istupiti iz ACTRIS ERIC-a nakon izmjena Uredbe Vijeća (EZ) br. 723/2009 koje bi bitno utjecale na njihova prava i obveze u pogledu ACTRIS ERIC-a. Takve se promjene smatraju značajnima ako podrazumijevaju povećanje naknada (uključujući godišnje doprinose), mijenjanje udjela s pravom glasa, nametanje zahtjeva suprotnih primjenjivim zakonima u skladu s člankom 31. ovog Statuta, ukidanje prava na zastupanje u Glavnoj skupštini ili drugim tijelima koja je osnovao ACTRIS ERIC ili mijenjanje njihovih prava povezanih sa zastupanjem ili upotrebom usluga i infrastrukture ACTRIS-a.

O obvezama i učincima istupanja iz ACTRIS ERIC-a najprije se odlučuje u skladu s člankom 14. stavkom 4. uz suglasnost Glavne skupštine.

Neovisno o članku 14. stavcima od 1. do 3. predmetni član i stalni promatrač (u roku od šest mjeseci od relevantne izmjene uredaba o ERIC-u) najmanje tri mjeseca unaprijed obavješćuju Glavnu skupštinu o istupanju, koje stupa na snagu u bilo kojem trenutku nakon pet godina od stupanja na snagu ovog Statuta.

Neovisno o članku 14. stavcima od 1. do 3. predmetni promatrač (u roku od šest mjeseci od relevantne izmjene uredaba o ERIC-u) najmanje tri mjeseca unaprijed obavješćuju Glavnu skupštinu o istupanju.

POGLAVLJE 3

PRAVA I OBVEZE ČLANOVA I PROMATRAČA

PRAVA I OBVEZE ČLANOVA I PROMATRAČA

Članak 15

Članovi

1.   Ne dovodeći u pitanje druga prava utvrđena ovim Statutom, internim politikama ili primjenjivim zakonima, svaki član ima pravo:

| (a) | na sudjelovanje i glasanje na Glavnoj skupštini; |
| --- | --- |

(a)

na sudjelovanje i glasanje na Glavnoj skupštini;

| (b) | na sudjelovanje u događanjima i aktivnostima ACTRIS ERIC-a; |
| --- | --- |

(b)

na sudjelovanje u događanjima i aktivnostima ACTRIS ERIC-a;

| (c) | na pristup potpori ACTRIS ERIC-a i tematskih centara distribuirane istraživačke infrastrukture za svoju nacionalnu infrastrukturu; |
| --- | --- |

(c)

na pristup potpori ACTRIS ERIC-a i tematskih centara distribuirane istraživačke infrastrukture za svoju nacionalnu infrastrukturu;

| (d) | na imenovanje subjekta koji ga zastupa u skladu s člankom 12.; |
| --- | --- |

(d)

na imenovanje subjekta koji ga zastupa u skladu s člankom 12.;

| (e) | da bira članove upravljačkih tijela ACTRIS ERIC-a preko svojih zastupnika u Glavnoj skupštini i bude izabran za njihovog člana; |
| --- | --- |

(e)

da bira članove upravljačkih tijela ACTRIS ERIC-a preko svojih zastupnika u Glavnoj skupštini i bude izabran za njihovog člana;

| (f) | da bude domaćin središnje infrastrukture i vodi je; |
| --- | --- |

(f)

da bude domaćin središnje infrastrukture i vodi je;

| (g) | na kupovanje robe i usluga koje će se pružati u naravi za službenu i isključivu upotrebu ACTRIS ERIC-a, a koje su namijenjene isključivo za negospodarske djelatnosti ACTRIS ERIC-a (i kao takve knjižene u financijskim izvještajima ACTRIS ERIC-a). |
| --- | --- |

(g)

na kupovanje robe i usluga koje će se pružati u naravi za službenu i isključivu upotrebu ACTRIS ERIC-a, a koje su namijenjene isključivo za negospodarske djelatnosti ACTRIS ERIC-a (i kao takve knjižene u financijskim izvještajima ACTRIS ERIC-a).

2.   Svaki član dužan je:

| (a) | davati godišnje doprinose u skladu s člankom 26.; |
| --- | --- |

(a)

davati godišnje doprinose u skladu s člankom 26.;

| (b) | ovlastiti svoje zastupnike da glasuju o svim temama o kojima se raspravlja na sjednici Glavne skupštine; |
| --- | --- |

(b)

ovlastiti svoje zastupnike da glasuju o svim temama o kojima se raspravlja na sjednici Glavne skupštine;

| (c) | obvezati se da će ispunjavati zadaće i provoditi aktivnosti ACTRIS ERIC-a kako su definirane u članku 2.; |
| --- | --- |

(c)

obvezati se da će ispunjavati zadaće i provoditi aktivnosti ACTRIS ERIC-a kako su definirane u članku 2.;

| (d) | poticati donošenje standarda ACTRIS-a u svojim nacionalnim znanstvenim zajednicama ACTRIS-a; |
| --- | --- |

(d)

poticati donošenje standarda ACTRIS-a u svojim nacionalnim znanstvenim zajednicama ACTRIS-a;

| (e) | upravljati nacionalnom infrastrukturom dovoljno kvalitetno da može pružati usluge ACTRIS-u. |
| --- | --- |

(e)

upravljati nacionalnom infrastrukturom dovoljno kvalitetno da može pružati usluge ACTRIS-u.

Članak 16

Stalni promatrači i promatrači

1.   Prava promatrača obuhvaćaju:

| (a) | pravo na sudjelovanje na Glavnoj skupštini bez prava glasa; |
| --- | --- |

(a)

pravo na sudjelovanje na Glavnoj skupštini bez prava glasa;

| (b) | sudjelovanje u događanjima i aktivnostima ACTRIS ERIC-a; |
| --- | --- |

(b)

sudjelovanje u događanjima i aktivnostima ACTRIS ERIC-a;

| (c) | pristup potpori ACTRIS ERIC-a i tematskih centara distribuirane istraživačke infrastrukture za svoju nacionalnu infrastrukturu; |
| --- | --- |

(c)

pristup potpori ACTRIS ERIC-a i tematskih centara distribuirane istraživačke infrastrukture za svoju nacionalnu infrastrukturu;

| (d) | imenovanje subjekta koji ga zastupa u skladu s člankom 12. |
| --- | --- |

(d)

imenovanje subjekta koji ga zastupa u skladu s člankom 12.

2.   Svaki promatrač dužan je:

| (a) | davati godišnje doprinose u skladu s člankom 26.; |
| --- | --- |

(a)

davati godišnje doprinose u skladu s člankom 26.;

| (b) | obvezati se da će ispuniti zadaće i aktivnosti ACTRIS ERIC-a kako su definirane u članku 2.; |
| --- | --- |

(b)

obvezati se da će ispuniti zadaće i aktivnosti ACTRIS ERIC-a kako su definirane u članku 2.;

| (c) | poticati donošenje standarda ACTRIS-a u svojim nacionalnim znanstvenim zajednicama ACTRIS-a; |
| --- | --- |

(c)

poticati donošenje standarda ACTRIS-a u svojim nacionalnim znanstvenim zajednicama ACTRIS-a;

| (d) | osigurati potrebnu tehničku infrastrukturu kako bi omogućio pristup. |
| --- | --- |

(d)

osigurati potrebnu tehničku infrastrukturu kako bi omogućio pristup.

3.   Promatrač se prima na najviše tri godine uz mogućnost dva jednogodišnja produljenja, koja mora odobriti Glavna skupština.

4.   Promatraču koji predviđa da će trajno sudjelovati u konzorciju, ali ne može postati član, može se dodijeliti status stalnog promatrača na temelju odobrenja Glavne skupštine. Stalni promatrači imaju ista prava i obveze kao i članovi kako je navedeno u članku 15. stavcima 1. i 2. te članku 26., osim prava glasa na Glavnoj skupštini.

Članak 17

Suspenzija prava članova, promatrača i stalnih promatrača

1.   Ako član duguje doprinose u skladu s člankom 26. koji su jednaki ili veći od iznosa doprinosa koje taj član treba uplatiti za prethodnu godinu, njegova glasačka prava u Glavnoj skupštini automatski se suspendiraju dok ne uplati doprinose.

2.   Ako promatrač ili stalni promatrač duguje doprinose u skladu s člankom 26. koji su jednaki ili veći od iznosa doprinosa koje taj promatrač ili stalni promatrač treba uplatiti za prethodnu godinu, njegova glasačka prava u Glavnoj skupštini automatski se suspendiraju dok ne uplati doprinose.

POGLAVLJE 4

UPRAVLJANJE

UPRAVLJANJE

Članak 18

Glavna skupština

1.   Glavna skupština upravljačko je tijelo ACTRIS ERIC-a i sastoji se od zastupnika članova, stalnih promatrača i promatrača. Svakog člana, stalnog promatrača ili promatrača zastupaju najviše dva zastupnika. Zastupnike imenuje član, stalni promatrač ili promatrač. Glavna skupština sastaje se barem jednom godišnje i odgovorna je za opće usmjeravanje i nadzor ACTRIS ERIC-a. Glavna skupština bira predsjednika i potpredsjednika na razdoblje od dvije godine, koje se može dvaput produljiti. Svaki član, stalni promatrač ili promatrač bez nepotrebnog odlaganja pisanim putem obavješćuje predsjednika Glavne skupštine o svakom imenovanju ili razrješenju svojih zastupnika. Zastupnike mogu pratiti najviše dva stručnjaka s isključivim ciljem savjetovanja delegata. Stručnjaci ne smiju izražavati svoja mišljenja tijekom sastanaka, osim ako ih na to ne pozove predsjednik. Glavna skupština donosi vlastita interna pravila.

2.   Svaki član ima jedan glas te jedan dodatni glas za člana koji doprinosi barem jednoj središnjoj infrastrukturi ACTRIS-a i jedan dodatni glas za doprinošenje u više od tri različite središnje infrastrukture ACTRIS-a. Stalni promatrači i promatrači prisustvuju sjednicama Glavne skupštine bez prava glasa.

3.   Predsjednik saziva Glavnu skupštinu i njome predsjeda. U odsutnosti predsjednika Glavnom skupštinom predsjeda potpredsjednik.

4.   Izvanredna sjednica Glavne skupštine saziva se na zahtjev jedne trećine članova.

5.   Član može zastupati najviše još jednog člana. Član kojeg se zastupa pisanim putem o tome obavješćuje predsjednika prije svake sjednice Glavne skupštine.

6.   Odluke se mogu donositi i u pisanom postupku. Uvjeti pisanog postupka utvrđeni su internim pravilima, koja donosi Glavna skupština.

7.   Za kvorum moraju biti prisutne dvije trećine članova i glasova. Ako kvorum nije postignut, nova se sjednica saziva što je prije moguće nakon novog poziva s istim dnevnim redom. Smatra se da je kvorum na drugoj sjednici postignut ako je prisutno barem 50 % članova i glasova.

8.   Glavna skupština posebno:

| | jednoglasnom odlukom članova prisutnih na sjednici odlučuje o izmjeni statuta ACTRIS ERIC-a. |
| --- | --- |

jednoglasnom odlukom članova prisutnih na sjednici odlučuje o izmjeni statuta ACTRIS ERIC-a.

| | U skladu s člankom 26. stavkom 2. za odluke o sljedećim pitanjima potrebna je (a) dvotrećinska većina glasova članova prisutnih na sastanku i (b) šezdesetpostotna većina godišnjih članarina plaćenih za posljednju punu financijsku godinu:







  (a) | odobrenje financijskog plana ACTRIS ERIC-a; |
| --- | --- | --- |

U skladu s člankom 26. stavkom 2. za odluke o sljedećim pitanjima potrebna je (a) dvotrećinska većina glasova članova prisutnih na sastanku i (b) šezdesetpostotna većina godišnjih članarina plaćenih za posljednju punu financijsku godinu:

(a)

odobrenje financijskog plana ACTRIS ERIC-a;

| (b) | odobrenje internih financijskih pravila. |
| --- | --- |

(b)

odobrenje internih financijskih pravila.

| | U skladu s člankom 26. stavkom 2. za odluke o sljedećim pitanjima potrebna je dvotrećinska većina glasova članova prisutnih na sastanku:







  (a) | odobravanje godišnjih planova rada i proračuna; |
| --- | --- | --- |

U skladu s člankom 26. stavkom 2. za odluke o sljedećim pitanjima potrebna je dvotrećinska većina glasova članova prisutnih na sastanku:

(a)

odobravanje godišnjih planova rada i proračuna;

| (b) | odobravanje internih pravila koja nisu interna financijskih pravila; |
| --- | --- |

(b)

odobravanje internih pravila koja nisu interna financijskih pravila;

| (c) | doprinosi članova i stalnih promatrača; |
| --- | --- |

(c)

doprinosi članova i stalnih promatrača;

| (d) | dobrovoljna likvidacija ACTRIS ERIC-a; |
| --- | --- |

(d)

dobrovoljna likvidacija ACTRIS ERIC-a;

| (e) | odobravanje prošlogodišnjih godišnjih financijskih izvještaja i izvješća o radu; |
| --- | --- |

(e)

odobravanje prošlogodišnjih godišnjih financijskih izvještaja i izvješća o radu;

| (f) | imenovanje predsjednika i potpredsjednika; |
| --- | --- |

(f)

imenovanje predsjednika i potpredsjednika;

| (g) | imenovanje i razrješenje glavnog direktora; |
| --- | --- |

(g)

imenovanje i razrješenje glavnog direktora;

| (h) | odobravanje novih članova, stalnih promatrača i promatrača te produljenje statusa promatrača; |
| --- | --- |

(h)

odobravanje novih članova, stalnih promatrača i promatrača te produljenje statusa promatrača;

| (i) | prekid članstva ili statusa promatrača u Glavnoj skupštini, isključujući glas predmetnog člana; |
| --- | --- |

(i)

prekid članstva ili statusa promatrača u Glavnoj skupštini, isključujući glas predmetnog člana;

| (j) | osnivanje i ukidanje dodatnih savjetodavnih tijela koja nisu uređena ovim Statutom te odbora i radnih skupina. |
| --- | --- |

(j)

osnivanje i ukidanje dodatnih savjetodavnih tijela koja nisu uređena ovim Statutom te odbora i radnih skupina.

| | Običnom većinom odlučuje se o: | svim drugim pitanjima. |
| --- | --- | --- |

Običnom većinom odlučuje se o:

svim drugim pitanjima.

Članak 19

Glavni direktor

1.   Glavnog direktora imenuje Glavna skupština u skladu s postupkom koji ona donosi. Glavni se direktor zapošljava u ACTRIS ERIC-u. Glavni direktor zakonski je zastupnik ACTRIS ERIC-a. Glavni direktor odgovoran je za provedbu odluka Glavne skupštine i osigurava da znanstveni i strateški razvoj ACTRIS-a ispunjava očekivanja u pogledu socioekonomskog učinka, tehnološkog razvoja i inovacija. Glavni direktor doprinosi izgradnji zajednice i poticanju vanjskih odnosa i strateških partnerstava, kao i nadzoru i koordinaciji aktivnosti ACTRIS-a. Glavni direktor zastupa ACTRIS ERIC u sporovima.

2.   Mandat glavnog direktora traje pet godina. Glavna skupština može jednom obnoviti njegov mandat.

3.   Glavni direktor svoje dužnosti obavlja u zakonskom sjedištu ACTRIS ERIC-a te je odgovoran za upravljanje osobljem i aktivnostima ACTRIS ERIC-a u skladu s proračunom ACTRIS ERIC-a i internim pravilima.

Članak 20

Glavni ured

Glavni ured je središnjica ACTRIS-a, koja koordinira djelatnosti ACTRIS-a i omogućuje pružanje njegovih usluga. Glavni ured podupire rad Glavne skupštine te savjetodavnih tijela i odbora ACTRIS ERIC-a.

Članak 21

Savjetodavni odbor za znanost i inovacije

1.   Glavna skupština osniva neovisni vanjski Savjetodavni odbor za znanost i inovacije. Članove Savjetodavnog odbora za znanost i inovacije imenuje Glavna skupština.

2.   Zadaće su Savjetodavnog odbora za znanost i inovacije:

| (a) | praćenje znanstvene i operativne kvalitete ACTRIS ERIC-a i aktivnosti distribuirane istraživačke infrastrukture; |
| --- | --- |

(a)

praćenje znanstvene i operativne kvalitete ACTRIS ERIC-a i aktivnosti distribuirane istraživačke infrastrukture;

| (b) | davanje povratnih informacija i preporuka za razvoj aktivnosti ACTRIS ERIC-a i distribuirane istraživačke infrastrukture; |
| --- | --- |

(b)

davanje povratnih informacija i preporuka za razvoj aktivnosti ACTRIS ERIC-a i distribuirane istraživačke infrastrukture;

| (c) | sastajanje najmanje jednom godišnje i davanje preporuka Glavnoj skupštini. |
| --- | --- |

(c)

sastajanje najmanje jednom godišnje i davanje preporuka Glavnoj skupštini.

Članak 22

Etički savjetodavni odbor

1.   Glavna skupština osniva neovisni Etički savjetodavni odbor. Članove Etičkog savjetodavnog odbora imenuje Glavna skupština.

2.   Zadaće su Etičkog savjetodavnog odbora:

| (a) | davanje povratnih informacija i preporuka za razvoj etičkih aspekata aktivnosti ACTRIS ERIC-a i distribuirane istraživačke infrastrukture; |
| --- | --- |

(a)

davanje povratnih informacija i preporuka za razvoj etičkih aspekata aktivnosti ACTRIS ERIC-a i distribuirane istraživačke infrastrukture;

| (b) | sastajanje i davanje preporuka Glavnoj skupštini i Glavnom direktoru po potrebi. |
| --- | --- |

(b)

sastajanje i davanje preporuka Glavnoj skupštini i Glavnom direktoru po potrebi.

Članak 23

Financijski odbor

1.   Glavna skupština osniva financijski odbor i imenuje njegove članove.

2.   Zadaće su Financijskog odbora:

| (a) | pružanje podrške Glavnoj skupštini u pitanjima povezanima s upravljanjem financijskim planiranjem; |
| --- | --- |

(a)

pružanje podrške Glavnoj skupštini u pitanjima povezanima s upravljanjem financijskim planiranjem;

| (b) | sastajanje jednom godišnje i davanje preporuka Glavnoj skupštini po potrebi. |
| --- | --- |

(b)

sastajanje jednom godišnje i davanje preporuka Glavnoj skupštini po potrebi.

3.   Financijski odbor donosi svoj poslovnik, koji odobrava Glavna skupština.

Članak 24

Druga tijela, odbori i radne skupine

ACTRIS ERIC može po potrebi osnovati i druga tijela, odbore i radne skupine te definirati njihov zadatak i mandat.

POGLAVLJE 5

FINANCIJE I DOPRINOSI

FINANCIJE I DOPRINOSI

Članak 25

Financijska sredstva

Sredstva ACTRIS ERIC-a uključuju sljedeće:

| (a) | doprinose članova, stalnih promatrača i promatrača u skladu s člankom 26. i Prilogom II.; |
| --- | --- |

(a)

doprinose članova, stalnih promatrača i promatrača u skladu s člankom 26. i Prilogom II.;

| (b) | bespovratna sredstva i donacije; i |
| --- | --- |

(b)

bespovratna sredstva i donacije; i

| (c) | druga sredstva u okviru ograničenja te pod uvjetima koje je odobrila Glavna skupština. |
| --- | --- |

(c)

druga sredstva u okviru ograničenja te pod uvjetima koje je odobrila Glavna skupština.

Članak 26

Doprinosi

1.   Doprinos članova, stalnih promatrača i promatrača izračunava se u skladu s osnovnim pravilima i načelima utvrđenima u Prilogu II., koja su detaljnije opisana u internim financijskim pravilima ACTRIS ERIC-a.

2.   Svaku promjenu doprinosa moraju odobriti članovi ili stalni promatrači na koje se ta promjena odnosi prije nego što ih Glavna skupština može odobriti.

Članak 27

Proračunska načela, financijski izvještaji i revizija

1.   Financijska godina ACTRIS ERIC-a počinje 1. siječnja i završava 31. prosinca svake godine.

2.   ACTRIS ERIC podliježe zahtjevima prava zemlje u kojoj ima zakonsko sjedište u pogledu pripreme, podnošenja, revizije i objavljivanja financijskih izvještaja. Više pojedinosti nalazi se u internim pravilima ACTRIS ERIC-a.

3.   Uz financijska izvješća ACTRIS ERIC-a prilaže se izvješće o upravljanju proračunskim sredstvima i financijskom upravljanju u financijskoj godini. Godišnje izvješće i godišnji proračun dostavljaju se Glavnoj skupštini.

4.   Donacije, darovi i svi drugi prihodi od članova, stalnih promatrača, promatrača ili trećih strana mogu se primiti nakon odobrenja Glavne skupštine.

Članak 28

Oslobođenje od poreza i trošarina

1.   Oslobođenja od PDV-a na temelju članka 143. stavka 1. točke (g) i članka 151. stavka 1. točke (b) Direktive Vijeća 2006/112/EZ te u skladu s člancima 50. i 51. Provedbene uredbe Vijeća (EU) br. 282/2011 primjenjuju se na kupnju robe i usluga koju izvršavaju ACTRIS ERIC i članovi ERIC-a, u skladu s definicijom iz članka 9. stavka 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 723/2009 od 25. lipnja 2009. o pravnom okviru Zajednice za Konzorcij europskih istraživačkih infrastruktura (ERIC) i u smislu poglavlja 2. i 3. Statuta, za službenu i isključivu upotrebu ACTRIS ERIC-a, pod uvjetom da je ta kupnja namijenjena isključivo za negospodarske djelatnosti ACTRIS ERIC-a u skladu s njegovim djelatnostima. Oslobođenje od PDV-a ograničeno je na kupnju u vrijednosti većoj od 300 EUR.

2.   Oslobođenje od trošarina na temelju članka 11. Direktive Vijeća (EU) 2020/262 ograničeno je na kupnju koju izvršava ACTRIS ERIC, a koja služi za službenu i isključivu upotrebu ACTRIS ERIC-a pod uvjetom da je takva kupnja namijenjena isključivo za negospodarske djelatnosti ACTRIS ERIC-a u skladu s njegovim djelatnostima te da je vrijednost kupnje veća od 300 EUR.

3.   Oslobođenje se ne odnosi na nabavu koju izvrše članovi osoblja.

POGLAVLJE 6

RAZNO

RAZNO

Članak 29

Podnošenje izvješća Europskoj komisiji

1.   ACTRIS ERIC podnosi godišnje izvješće o radu, koje sadržava znanstvene, operativne i financijske aspekte njegovih aktivnosti. Glavna skupština odobrava izvješće te se ono šalje Europskoj komisiji i nadležnim javnim tijelima u roku od šest mjeseci od završetka financijske godine na koju se odnosi. To je izvješće dostupno javnosti na internetskim stranicama ACTRIS ERIC-a.

2.   ACTRIS ERIC obavješćuje Europsku komisiju o svim okolnostima koje bi mogle ozbiljno ugroziti izvršavanje zadaća ACTRIS ERIC-a ili ga ometati pri ispunjavanju uvjeta utvrđenih Uredbom (EZ) br. 723/2009.

Članak 30

Radni jezik

Radni jezik ACTRIS ERIC-a je engleski.

Članak 31

Mjerodavno pravo

Unutarnje funkcioniranje ACTRIS ERIC-a uređeno je:

| (a) | pravom Europske unije, posebice Uredbom (EZ) br. 723/2009 i odlukama iz članka 6. stavka 1. točke (a) i članka 11. stavka 1. Uredbe; |
| --- | --- |

(a)

pravom Europske unije, posebice Uredbom (EZ) br. 723/2009 i odlukama iz članka 6. stavka 1. točke (a) i članka 11. stavka 1. Uredbe;

| (b) | pravom države u kojoj ACTRIS ERIC ima zakonsko sjedište u slučaju pitanja koja nisu ili su samo djelomično uređena aktima na koje upućuje točka (a); i |
| --- | --- |

(b)

pravom države u kojoj ACTRIS ERIC ima zakonsko sjedište u slučaju pitanja koja nisu ili su samo djelomično uređena aktima na koje upućuje točka (a); i

| (c) | ovim Statutom i njegovim provedbenim pravilima. |
| --- | --- |

(c)

ovim Statutom i njegovim provedbenim pravilima.

Članak 32

Rješavanje sporova

1.   Članovi, stalni promatrači i promatrači ACTRIS ERIC-a nastoje sporove riješiti mirnim putem.

2.   Sud Europske unije nadležan je za sve sudske sporove među članovima, promatračima i stalnim promatračima u vezi s ACTRIS ERIC-om, između članova, promatrača i stalnih promatrača i ACTRIS ERIC-a te za svaki spor u kojemu je Europska unija stranka.

3.   Na sporove između ACTRIS ERIC-a i trećih strana primjenjuje se zakonodavstvo Europske unije o nadležnosti. U slučajevima koji nisu obuhvaćeni zakonodavstvom Europske unije nadležni sud za rješavanje takvih sporova određuje se na temelju prava države u kojoj ACTRIS ERIC ima svoje zakonsko sjedište.

Članak 33

Izmjene i dostupnost Statuta

Statut se redovito ažurira i javno je dostupan na internetskim stranicama ACTRIS ERIC-a i u njegovu zakonskom sjedištu.

Članak 34

Odredbe o osnivanju

1.   Prvu sjednicu Glavne skupštine saziva država u kojoj ACTRIS ERIC ima svoje zakonsko sjedište što prije nakon stupanja na snagu odluke Europske komisije o osnivanju ACTRIS ERIC-a.

2.   Prije prve sjednice, a najkasnije 45 kalendarskih dana nakon stupanja na snagu odluke Europske komisije o osnivanju ACTRIS ERIC-a relevantna država obavješćuje članove osnivače i promatrače o svim posebnim hitnim pravnim radnjama koje treba poduzeti u ime ACTRIS ERIC-a. Ako nijedan član osnivač ne podnese prigovor u roku od pet radnih dana od primitka obavijesti, pravnu radnju poduzima osoba koju je za to propisno ovlastila relevantna država.

---

PRILOG I

POPIS ČLANOVA, STALNIH PROMATRAČA, PROMATRAČA I SUBJEKATA KOJI IH ZASTUPAJU

| Članovi | Subjekti koji ih zastupaju |
| --- | --- |
| Republika Austrija | Savezno ministarstvo obrazovanja, znanosti i istraživanja (Bundesministerium für Bildung, Wissenschaft und Forschung) |
| Kraljevina Belgija | Service public de programmation Politique scientifique (BELSPO) – Autorité fédérale
  Departement Economie, Wetenscap en Innovatie (EWI) – Vlaamse overheid
  Service public de Wallonie – Direction Générale opérationelle de l’Economie, de l’Emploi & de la Recherche (EER) – Région wallonne |
| Republika Bugarska | Ministarstvo znanosti i obrazovanja |
| Republika Cipar | Podministarstvo za istraživanje, inovacije i digitalnu politiku |
| Češka Republika | Ministarstvo obrazovanja, mladih i sporta |
| Kraljevina Danska | Danska agencija za visoko obrazovanje i znanost |
| Republika Finska | Ministarstvo obrazovanja i kulture
  Ministarstvo prometa i veza |
| Francuska Republika | Centre national de la recherche scientifique (CNRS) |
| Savezna Republika Njemačka | Savezno ministarstvo okoliša, zaštite prirode, nuklearne sigurnosti i zaštite potrošača |
| Talijanska Republika | Nacionalno vijeće za istraživanja (CNR) |
| Kraljevina Norveška | Istraživačko vijeće Norveške |
| Republika Poljska | Ministarstvo znanosti i obrazovanja |
| Rumunjska | Ministarstvo istraživanja, inovacija i digitalizacije (Ministerul Cercetării, Inovării și Digitalizării) |
| Kraljevina Španjolska | Ministarstvo znanosti i inovacija |
| Kraljevina Švedska | Švedsko vijeće za istraživanja (VR) |
| Promatrači | Subjekti koji ih zastupaju |
| Švicarska Konfederacija | Savezni ured za okoliš (FOEN) |

Članovi

Subjekti koji ih zastupaju

Republika Austrija

Savezno ministarstvo obrazovanja, znanosti i istraživanja (Bundesministerium für Bildung, Wissenschaft und Forschung)

Kraljevina Belgija

Service public de programmation Politique scientifique (BELSPO) – Autorité fédérale

Departement Economie, Wetenscap en Innovatie (EWI) – Vlaamse overheid

Service public de Wallonie – Direction Générale opérationelle de l’Economie, de l’Emploi & de la Recherche (EER) – Région wallonne

Republika Bugarska

Ministarstvo znanosti i obrazovanja

Republika Cipar

Podministarstvo za istraživanje, inovacije i digitalnu politiku

Češka Republika

Ministarstvo obrazovanja, mladih i sporta

Kraljevina Danska

Danska agencija za visoko obrazovanje i znanost

Republika Finska

Ministarstvo obrazovanja i kulture

Ministarstvo prometa i veza

Francuska Republika

Centre national de la recherche scientifique (CNRS)

Savezna Republika Njemačka

Savezno ministarstvo okoliša, zaštite prirode, nuklearne sigurnosti i zaštite potrošača

Talijanska Republika

Nacionalno vijeće za istraživanja (CNR)

Kraljevina Norveška

Istraživačko vijeće Norveške

Republika Poljska

Ministarstvo znanosti i obrazovanja

Rumunjska

Ministarstvo istraživanja, inovacija i digitalizacije (Ministerul Cercetării, Inovării și Digitalizării)

Kraljevina Španjolska

Ministarstvo znanosti i inovacija

Kraljevina Švedska

Švedsko vijeće za istraživanja (VR)

Promatrači

Subjekti koji ih zastupaju

Švicarska Konfederacija

Savezni ured za okoliš (FOEN)

---

PRILOG II

DOPRINOSI ČLANOVA, STALNIH PROMATRAČA I PROMATRAČA ZA OPERACIJE

Uvod

Financiranje nacionalne infrastrukture ACTRIS-a organizirano je na nacionalnoj razini, a ono se ne smatra doprinosom za premiju domaćina ili članarinom u ACTRIS ERIC-u ili doprinosom domaćina središnjoj infrastrukturi koja nije dio ACTRIS ERIC-a.

Zemlje koje su domaćini jedinicama središnje infrastrukture odgovorne su za financiranje njezine izgradnje, u skladu s nacionalnim aranžmanima.

Rad središnje infrastrukture koja je dio ACTRIS ERIC-a djelomično se financira iz premija zemalja domaćina, a djelomično iz članarina članova, stalnih promatrača i promatrača ACTRIS ERIC-a, kako je opisano u nastavku.

Rad središnje infrastrukture koja nije dio ACTRIS ERIC-a djelomično se financira iz doprinosa zemalja domaćina središnje infrastrukture domaćina, a djelomično ga financira ACTRIS ERIC preraspodjelom članarina, kako je opisano u nastavku.

Proračun i aktivnosti ACTRIS-a prilagodit će se prihodima.

Načela na kojima se temelje doprinosi

| 1. | Godišnji doprinosi članova i stalnih promatrača sastoje se od članarina i, prema potrebi, doprinosa i premija domaćina. Godišnji doprinosi promatrača sastoje se samo od članarina. |
| --- | --- |

1.

Godišnji doprinosi članova i stalnih promatrača sastoje se od članarina i, prema potrebi, doprinosa i premija domaćina. Godišnji doprinosi promatrača sastoje se samo od članarina.

| 2. | Članarine su novčani doprinosi svih članova, stalnih promatrača i promatrača ACTRIS ERIC-u koje ACTRIS ERIC koristi za financiranje godišnjih operativnih troškova središnje infrastrukture. |
| --- | --- |

2.

Članarine su novčani doprinosi svih članova, stalnih promatrača i promatrača ACTRIS ERIC-u koje ACTRIS ERIC koristi za financiranje godišnjih operativnih troškova središnje infrastrukture.

| 3. | Premije domaćina potpora su koju članovi ACTRIS ERIC-a i stalni promatrači pružaju za funkcioniranje središnje infrastrukture koja je dio ACTRIS ERIC-a i koja je smještena u njihovoj zemlji. |
| --- | --- |

3.

Premije domaćina potpora su koju članovi ACTRIS ERIC-a i stalni promatrači pružaju za funkcioniranje središnje infrastrukture koja je dio ACTRIS ERIC-a i koja je smještena u njihovoj zemlji.

| 4. | Doprinos domaćina potpora je koju članovi ACTRIS ERIC-a i stalni promatrači pružaju za funkcioniranje središnje infrastrukture koja nije dio ACTRIS ERIC-a i koja je smještena u njihovoj zemlji. Doprinosi domaćina osiguravaju se kako je utvrđeno 6. načelom i mogu se u cijelosti ili djelomično prenijeti ACTRIS ERIC-u kako bi se proslijedili odgovarajućim institucijama u njihovoj zemlji. |
| --- | --- |

4.

Doprinos domaćina potpora je koju članovi ACTRIS ERIC-a i stalni promatrači pružaju za funkcioniranje središnje infrastrukture koja nije dio ACTRIS ERIC-a i koja je smještena u njihovoj zemlji. Doprinosi domaćina osiguravaju se kako je utvrđeno 6. načelom i mogu se u cijelosti ili djelomično prenijeti ACTRIS ERIC-u kako bi se proslijedili odgovarajućim institucijama u njihovoj zemlji.

| 5. | Dogovoreno je da doprinosi i premije domaćina iznose približno 70 % troškova središnje infrastrukture. Maksimalni doprinos ili premija domaćina središnje infrastrukture ne smije premašiti 70 % njihovih godišnjih proračuna i ne smije iznositi manje od 50 % proračuna. |
| --- | --- |

5.

Dogovoreno je da doprinosi i premije domaćina iznose približno 70 % troškova središnje infrastrukture. Maksimalni doprinos ili premija domaćina središnje infrastrukture ne smije premašiti 70 % njihovih godišnjih proračuna i ne smije iznositi manje od 50 % proračuna.

| 6. | Doprinosi i premije domaćina daju se u gotovini ili u naravi. Pravila za novčane doprinose i doprinose u naravi definirat će se internim pravilima. |
| --- | --- |

6.

Doprinosi i premije domaćina daju se u gotovini ili u naravi. Pravila za novčane doprinose i doprinose u naravi definirat će se internim pravilima.

| 7. | Kvotu godišnjih operativnih troškova sve središnje infrastrukture koja nije pokrivena doprinosom ili premijom domaćina financira ACTRIS ERIC iz članarina članova, stalnih promatrača i promatrača ACTRIS ERIC-a. |
| --- | --- |

7.

Kvotu godišnjih operativnih troškova sve središnje infrastrukture koja nije pokrivena doprinosom ili premijom domaćina financira ACTRIS ERIC iz članarina članova, stalnih promatrača i promatrača ACTRIS ERIC-a.

| 8. | Članarine se uplaćuju samo u novcu. |
| --- | --- |

8.

Članarine se uplaćuju samo u novcu.

| 9. | Članarine ACTRIS ERIC-a uplaćuju se u eurima. |
| --- | --- |

9.

Članarine ACTRIS ERIC-a uplaćuju se u eurima.

| 10. | Godišnje članarine za stalne promatrače i promatrače temelje se na istim načelima kao i one za članove. |
| --- | --- |

10.

Godišnje članarine za stalne promatrače i promatrače temelje se na istim načelima kao i one za članove.

| 11. | Članovi, stalni promatrači i promatrači koji se pridružuju ACTRIS ERIC-u plaćat će razmjerni godišnji doprinos za godinu pristupanja od mjeseca u kojem su pristupili ACTRIS ERIC-u. |
| --- | --- |

11.

Članovi, stalni promatrači i promatrači koji se pridružuju ACTRIS ERIC-u plaćat će razmjerni godišnji doprinos za godinu pristupanja od mjeseca u kojem su pristupili ACTRIS ERIC-u.

| 12. | O godišnjim doprinosima međuvladinim organizacijama odlučuje Glavna skupština u trenutku prihvaćanja njihova zahtjeva za članstvo ili status promatrača. |
| --- | --- |

12.

O godišnjim doprinosima međuvladinim organizacijama odlučuje Glavna skupština u trenutku prihvaćanja njihova zahtjeva za članstvo ili status promatrača.

| 13. | Članarine se sastoje od:






  a) | opće potpore za održavanje poslovanja glavnog ureda i podatkovnog centra, u dijelu koji nije obuhvaćen doprinosima ni premijama domaćinima; |
| --- | --- | --- |

13.

Članarine se sastoje od:

a)

opće potpore za održavanje poslovanja glavnog ureda i podatkovnog centra, u dijelu koji nije obuhvaćen doprinosima ni premijama domaćinima;

| b) | operativne potpore za održavanje poslovanja tematskih centara, u dijelu koji nije obuhvaćen doprinosima ni premijama domaćinima. |
| --- | --- |

b)

operativne potpore za održavanje poslovanja tematskih centara, u dijelu koji nije obuhvaćen doprinosima ni premijama domaćinima.

Godišnje članarine izračunavaju se prema sljedećoj jednadžbi i detaljno su opisane u internim financijskim pravilima:

| Jednadžba za dio koji se odnosi na opću i operativnu potporu:


  Za svaku zemlju članicu/promatrača i (od 1 do N)

  Članarina (i) = dio za opću potporu (i) + dio za operativnu potporu (i)







  1. | |
| --- | --- |

Jednadžba za dio koji se odnosi na opću i operativnu potporu:

Za svaku zemlju članicu/promatrača i (od 1 do N)

Članarina (i) = dio za opću potporu (i) + dio za operativnu potporu (i)

1.

Formula

| 2. | |
| --- | --- |

2.

Formula

pri čemu vrijedi:

| — | pokrate: Č = članarine, GU = glavni ured, PC = podatkovni centar, TC = tematski centar, BND = bruto nacionalni dohodak |
| --- | --- |

—

pokrate: Č = članarine, GU = glavni ured, PC = podatkovni centar, TC = tematski centar, BND = bruto nacionalni dohodak

| — | Č dio S/PC/TC = 30 % operativnog troška S/PC/TC |
| --- | --- |

—

Č dio S/PC/TC = 30 % operativnog troška S/PC/TC

| — | kapacitet TC-a najveći je kapacitet koji je deklarirao TC, izražen kao najveći broj nacionalnih infrastruktura kojima može biti pružena operativna potpora |
| --- | --- |

—

kapacitet TC-a najveći je kapacitet koji je deklarirao TC, izražen kao najveći broj nacionalnih infrastruktura kojima može biti pružena operativna potpora

| — | Br(i,j) broj je nacionalnih infrastruktura u zemlji i (od 1 do N) koje će dobiti operativnu potporu od tematskog centra j (od 1 do 6). |
| --- | --- |

—

Br(i,j) broj je nacionalnih infrastruktura u zemlji i (od 1 do N) koje će dobiti operativnu potporu od tematskog centra j (od 1 do 6).

Prve petogodišnje financijske obveze

Okvirni plan prihoda i rashoda ACTRIS ERIC-a za prvo petogodišnje razdoblje ACTRIS ERIC-a prikazan je u nastavku (tablica 1.).

Za prvih pet godina članarine se izračunavaju, u skladu s prethodnom jednadžbom, na temelju troškova intenziviranja rada središnje infrastrukture i plana članova, stalnih promatrača i promatrača za pridruživanje nacionalne infrastrukture ACTRIS-u. Članarine koje plaćaju članovi, stalni promatrači i promatrači izračunavaju se za prvo petogodišnje razdoblje i prikazane su u tablici 2.

Procijenjene godišnje premije domaćina za ACTRIS ERIC za prvo petogodišnje razdoblje prikazane su u tablici 2. Okvirni doprinosi domaćina središnjoj infrastrukturi koja nije dio ACTRIS ERIC-a prikazani su u tablici 3.

Najmanje godinu dana prije isteka početnog petogodišnjeg razdoblja Glavna skupština započet će postupak odlučivanja o sljedećem financijskom planu i članarinama.

Tablica 1

Plan prihoda i rashoda ACTRIS ERIC-a za prvih pet godina

| PRIHODI ACTRIS ERIC-A | 2021. | 2022. | 2023. | 2024. | 2025. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Članarine | 1 475 320 | 2 069 497 | 2 421 496 | 2 720 060 | 3 088 263 |
| Premija domaćina | 889 400 | 924 400 | 951 400 | 993 400 | 1 067 400 |
| UKUPNO | 2 364 720 | 2 993 897 | 3 372 896 | 3 713 460 | 4 155 663 |

PRIHODI ACTRIS ERIC-A

2021.

2022.

2023.

2024.

2025.

Članarine

1 475 320

2 069 497

2 421 496

2 720 060

3 088 263

Premija domaćina

889 400

924 400

951 400

993 400

1 067 400

UKUPNO

2 364 720

2 993 897

3 372 896

3 713 460

4 155 663

| RASHODI ACTRIS ERIC-A | 2021. | 2022. | 2023. | 2024. | 2025. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Glavni ured | 1 158 895 | 1 209 290 | 1 241 027 | 1 302 089 | 1 402 081 |
| Podatkovni centar, dio ERIC-a | 78 312 | 78 312 | 82 312 | 82 312 | 86 312 |
| Članarine preraspodijeljene središnjoj infrastrukturi koja nije dio ACTRIS ERIC-a | 1 127 512 | 1 706 296 | 2 049 557 | 2 329 059 | 2 667 270 |
| UKUPNO | 2 364 720 | 2 993 897 | 3 372 896 | 3 713 460 | 4 155 663 |

RASHODI ACTRIS ERIC-A

2021.

2022.

2023.

2024.

2025.

Glavni ured

1 158 895

1 209 290

1 241 027

1 302 089

1 402 081

Podatkovni centar, dio ERIC-a

78 312

78 312

82 312

82 312

86 312

Članarine preraspodijeljene središnjoj infrastrukturi koja nije dio ACTRIS ERIC-a

1 127 512

1 706 296

2 049 557

2 329 059

2 667 270

UKUPNO

2 364 720

2 993 897

3 372 896

3 713 460

4 155 663

Tablica 2

Procijenjene godišnje članarine i premije domaćina za ACTRIS ERIC za prvih pet godina rada

| Zemlja | Doprinos | 2021. | 2022. | 2023. | 2024. | 2025. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AUSTRIJA | Članarina | 51 000 | 76 742 | 83 486 | 96 865 | 107 141 |
| BELGIJA | Članarina | 86 227 | 110 044 | 120 199 | 128 664 | 140 113 |
| BUGARSKA | Članarina | 48 581 | 61 336 | 66 783 | 72 739 | 80 954 |
| CIPAR | Članarina | 66 946 | 78 713 | 83 726 | 89 401 | 96 941 |
| ČEŠKA | Članarina | 57 901 | 83 624 | 90 523 | 103 485 | 113 181 |
| DANSKA | Članarina | 43 568 | 57 853 | 63 477 | 70 246 | 93 649 |
| FINSKA | Premije domaćina, glavni ured | 700 000 | 700 000 | 700 000 | 700 000 | 700 000 |
| Premije domaćina, podatkovni centar | 7 200 | 7 200 | 7 200 | 7 200 | 7 200 |
| Članarina | 83 769 | 109 163 | 153 669 | 180 067 | 211 134 |
| FRANCUSKA | Premije domaćina, podatkovni centar | 34 500 | 34 500 | 34 500 | 34 500 | 34 500 |
| Članarina | 210 698 | 262 706 | 294 487 | 315 407 | 347 968 |
| NJEMAČKA | Članarina | 220 163 | 360 321 | 416 454 | 505 778 | 605 431 |
| ITALIJA | Premije domaćina, glavni ured | 111 000 | 146 000 | 169 000 | 211 000 | 281 000 |
| Premije domaćina, podatkovni centar | 13 000 | 13 000 | 17 000 | 17 000 | 21 000 |
| Članarina | 128 645 | 248 588 | 297 000 | 320 619 | 344 335 |
| NORVEŠKA | Premije domaćina, podatkovni centar | 23 700 | 23 700 | 23 700 | 23 700 | 23 700 |
| Članarina | 66 247 | 81 318 | 87 587 | 95 014 | 104 688 |
| POLJSKA | Članarina | 74 690 | 101 707 | 121 326 | 142 714 | 169 500 |
| RUMUNJSKA | Članarina | 82 255 | 99 041 | 134 294 | 147 967 | 158 643 |
| ŠPANJOLSKA | Članarina | 145 271 | 175 830 | 190 798 | 204 847 | 223 905 |
| ŠVEDSKA | Članarina | 58 425 | 75 352 | 123 895 | 138 371 | 149 300 |
| ŠVICARSKA | Članarina | 50 935 | 87 161 | 93 793 | 107 876 | 141 380 |
| Ukupna članarina | 1 475 320 | 2 069 497 | 2 421 496 | 2 720 060 | 3 088 263 |
| Premije domaćina, ukupno | 889 400 | 924 400 | 951 400 | 993 400 | 1 067 400 |

Zemlja

Doprinos

2021.

2022.

2023.

2024.

2025.

AUSTRIJA

Članarina

51 000

76 742

83 486

96 865

107 141

BELGIJA

Članarina

86 227

110 044

120 199

128 664

140 113

BUGARSKA

Članarina

48 581

61 336

66 783

72 739

80 954

CIPAR

Članarina

66 946

78 713

83 726

89 401

96 941

ČEŠKA

Članarina

57 901

83 624

90 523

103 485

113 181

DANSKA

Članarina

43 568

57 853

63 477

70 246

93 649

FINSKA

Premije domaćina, glavni ured

700 000

700 000

700 000

700 000

700 000

Premije domaćina, podatkovni centar

7 200

7 200

7 200

7 200

7 200

Članarina

83 769

109 163

153 669

180 067

211 134

FRANCUSKA

Premije domaćina, podatkovni centar

34 500

34 500

34 500

34 500

34 500

Članarina

210 698

262 706

294 487

315 407

347 968

NJEMAČKA

Članarina

220 163

360 321

416 454

505 778

605 431

ITALIJA

Premije domaćina, glavni ured

111 000

146 000

169 000

211 000

281 000

Premije domaćina, podatkovni centar

13 000

13 000

17 000

17 000

21 000

Članarina

128 645

248 588

297 000

320 619

344 335

NORVEŠKA

Premije domaćina, podatkovni centar

23 700

23 700

23 700

23 700

23 700

Članarina

66 247

81 318

87 587

95 014

104 688

POLJSKA

Članarina

74 690

101 707

121 326

142 714

169 500

RUMUNJSKA

Članarina

82 255

99 041

134 294

147 967

158 643

ŠPANJOLSKA

Članarina

145 271

175 830

190 798

204 847

223 905

ŠVEDSKA

Članarina

58 425

75 352

123 895

138 371

149 300

ŠVICARSKA

Članarina

50 935

87 161

93 793

107 876

141 380

Ukupna članarina

1 475 320

2 069 497

2 421 496

2 720 060

3 088 263

Premije domaćina, ukupno

889 400

924 400

951 400

993 400

1 067 400

Tablica 3

Okvirni godišnji doprinosi domaćina za provedbene i operativne aktivnosti središnje infrastrukture koja nije dio ACTRIS ERIC-a (dio podatkovnog centra i tematskih centara koji nije dio ERIC-a). Ti doprinosi domaćina nisu dio prihoda i rashoda ACTRIS ERIC-a prikazanih u tablici 1

| Zemlja | Doprinos za | 2021. | 2022. | 2023. | 2024. | 2025. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AUSTRIJA | CIS, CREGARS | 437 000 | 520 000 | 402 000 | 432 000 | 319 000 |
| BELGIJA | CREGARS | 651 000 | 731 000 | 580 000 | 561 000 | 527 000 |
| ČEŠKA | CAIS-ECAC | 115 000 | 102 000 | 106 000 | 106 000 | 95 000 |
| FINSKA | DC, CAIS-ECAC, CCRES, CiGas | 1 714 000 | 788 000 | 772 000 | 802 000 | 833 000 |
| FRANCUSKA | DC, CAIS-ECAC, CARS, CCRES, CiGas, CREGARS | 2 644 000 | 2 261 000 | 2 430 000 | 2 144 000 | 1 915 000 |
| NJEMAČKA | CAIS-ECAC, CARS, CIS, CCRES, CiGas, CREGARS | 4 610 000 | 5 214 000 | 4 219 000 | 4 544 000 | 3 052 000 |
| ITALIJA | Glavni ured (*1), DC, CAIS-ECAC, CARS | 2 675 000 | 3 497 000 | 940 000 | 956 000 | 1 198 000 |
| NORVEŠKA | DC | 1 256 000 | 1 116 000 | 1 119 000 | 709 000 | 585 000 |
| RUMUNJSKA | CARS | 105 000 | 255 000 | 265 000 | 272 000 | 282 000 |
| ŠPANJOLSKA | DC, CARS | 380 000 | 400 000 | 407 000 | 414 000 | 398 000 |
| ŠVICARSKA | CiGas | 121 000 | 116 000 | 112 000 | 108 000 | 104 000 |
| Premije domaćina, ukupno | 14 708 000 | 15 000 000 | 11 352 000 | 11 048 000 | 9 308 000 |

Zemlja

Doprinos za

2021.

2022.

2023.

2024.

2025.

AUSTRIJA

CIS, CREGARS

437 000

520 000

402 000

432 000

319 000

BELGIJA

CREGARS

651 000

731 000

580 000

561 000

527 000

ČEŠKA

CAIS-ECAC

115 000

102 000

106 000

106 000

95 000

FINSKA

DC, CAIS-ECAC, CCRES, CiGas

1 714 000

788 000

772 000

802 000

833 000

FRANCUSKA

DC, CAIS-ECAC, CARS, CCRES, CiGas, CREGARS

2 644 000

2 261 000

2 430 000

2 144 000

1 915 000

NJEMAČKA

CAIS-ECAC, CARS, CIS, CCRES, CiGas, CREGARS

4 610 000

5 214 000

4 219 000

4 544 000

3 052 000

ITALIJA

Glavni ured (*1), DC, CAIS-ECAC, CARS

2 675 000

3 497 000

940 000

956 000

1 198 000

NORVEŠKA

DC

1 256 000

1 116 000

1 119 000

709 000

585 000

RUMUNJSKA

CARS

105 000

255 000

265 000

272 000

282 000

ŠPANJOLSKA

DC, CARS

380 000

400 000

407 000

414 000

398 000

ŠVICARSKA

CiGas

121 000

116 000

112 000

108 000

104 000

Premije domaćina, ukupno

14 708 000

15 000 000

11 352 000

11 048 000

9 308 000

---

(*1)  Doprinos Italije kao domaćina uključuje doprinose za uspostavu glavnog ureda u razdoblju 2021. – 2022.

---

PRILOG III

DEFINICIJE

Za potrebe ovog Statuta primjenjuju se sljedeće definicije:

„ACTRIS” je istraživačka infrastruktura za aerosole, oblake i plinove u tragovima koja proizvodi visokokvalitetne podatke kojima se dokumentiraju sastavnice atmosfere kratkog vijeka i procesi koji dovode do njihove varijabilnosti u prirodnoj i kontroliranoj atmosferi te integrira, usklađuje i distribuira skupove podataka, aktivnosti i usluge koje pruža središnja i nacionalna infrastruktura.

„Podaci iz sustava ACTRIS” definirani su u podatkovnoj politici ACTRIS-a kako je prihvaćena i izmijenjena odlukama Glavne skupštine.

„ACTRIS ERIC” znači istraživačka infrastruktura za aerosole, oblake i plinove u tragovima osnovana kao konzorcij europskih istraživačkih infrastruktura u skladu s Uredbom (EZ) br. 723/20092.

„Središnja infrastruktura” znači komponenta ACTRIS-a na europskoj razini, glavni ured, podatkovni centar ili tematski centar, koji korisnicima nude podatkovne ili istraživačke usluge ACTRIS-a i druge usluge te operativnu potporu nacionalnoj infrastrukturi.

„Doprinosi središnjoj infrastrukturi” znači da zemlja doprinosi središnjoj infrastrukturi ako je domaćin dijela središnje infrastrukture ili doprinosi aktivnostima tog dijela. Za doprinos središnjoj infrastrukturi potreban je doprinos financijskim sredstvima središnje infrastrukture putem doprinosa domaćina.

„Sporazum o suradnji” znači sporazum između ACTRIS ERIC-a i nacionalne infrastrukture ili između ACTRIS ERIC-a i središnje infrastrukture koja nije uključena u ACTRIS ERIC.

„Podatkovni centar” znači središnja infrastruktura odgovorna za organizaciju podataka ACTRIS-a, čuvanje i distribuciju podataka, proizvoda i alata s dodanom vrijednošću te smještaj podatkovnog portala ACTRIS-a.

„Glavni ured” znači središnja infrastruktura odgovorna za koordinaciju i zastupanje ACTRIS-a te omogućivanje pristupa uslugama ACTRIS-a.

„Zemlja domaćin” znači svaka zemlja u kojoj se nalazi i djeluje jedinica središnje infrastrukture.

„Doprinos domaćina” potpora je koju članovi ili stalni promatrači pružaju za funkcioniranje središnje infrastrukture koja nije dio ACTRIS ERIC-a i koja je smještena u njihovoj zemlji.

Premije domaćina potpora su koju članovi ACTRIS ERIC-a i stalni promatrači pružaju za funkcioniranje središnje infrastrukture koja je dio ACTRIS ERIC-a i koja je smještena u njihovoj zemlji.

„Intelektualno vlasništvo” znači kako je navedeno u članku 2. Konvencije o osnivanju Svjetske organizacije za intelektualno vlasništvo od 14. srpnja 1967., kako je izmijenjena 28. rujna 1979.

„Članarina” znači novčani iznos koji zemlje plaćaju kako bi se pridružile ACTRIS ERIC-u kao članovi, stalni promatrači ili promatrači.

„Nacionalna infrastruktura” znači promatračka ili istraživačka platforma koja je u ugovornom odnosu s ACTRIS ERIC-om i koja pruža podatke i/ili fizički pristup / pristup na daljinu svojim prostorijama.

„Tematski centar” znači središnja infrastruktura koja je uključena u ACTRIS ERIC ili ima ugovorni odnos s ACTRIS ERIC-om te nudi usluge i operativnu potporu za osiguranje/kontrolu kvalitete mjerenja i podataka (uključujući osposobljavanje, kalibraciju, alate za osiguranje kvalitete/kontrolu kvalitete te razvoj standardnih postupaka rada i evaluacije).

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 3.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 156/22 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 156/22

---

Kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka u svojim glavnim operacijama refinanciranja (1):

3,50 % na dan 1. svibnja 2023.

Tečajna lista eura (2)

2. svibnja 2023.

(2023/C 156/03)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0965 |
| JPY | japanski jen | 150,70 |
| DKK | danska kruna | 7,4538 |
| GBP | funta sterlinga | 0,87868 |
| SEK | švedska kruna | 11,2915 |
| CHF | švicarski franak | 0,9841 |
| ISK | islandska kruna | 149,70 |
| NOK | norveška kruna | 11,7620 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 23,587 |
| HUF | mađarska forinta | 371,98 |
| PLN | poljski zlot | 4,5758 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9305 |
| TRY | turska lira | 21,3508 |
| AUD | australski dolar | 1,6371 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4885 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6075 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7654 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4646 |
| KRW | južnokorejski von | 1 470,32 |
| ZAR | južnoafrički rand | 20,1460 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,5791 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 143,37 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8948 |
| PHP | filipinski pezo | 60,712 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 37,478 |
| BRL | brazilski real | 5,4853 |
| MXN | meksički pezo | 19,6703 |
| INR | indijska rupija | 89,7515 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0965

JPY

japanski jen

150,70

DKK

danska kruna

7,4538

GBP

funta sterlinga

0,87868

SEK

švedska kruna

11,2915

CHF

švicarski franak

0,9841

ISK

islandska kruna

149,70

NOK

norveška kruna

11,7620

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

23,587

HUF

mađarska forinta

371,98

PLN

poljski zlot

4,5758

RON

rumunjski novi leu

4,9305

TRY

turska lira

21,3508

AUD

australski dolar

1,6371

CAD

kanadski dolar

1,4885

HKD

hongkonški dolar

8,6075

NZD

novozelandski dolar

1,7654

SGD

singapurski dolar

1,4646

KRW

južnokorejski von

1 470,32

ZAR

južnoafrički rand

20,1460

CNY

kineski renminbi-juan

7,5791

IDR

indonezijska rupija

16 143,37

MYR

malezijski ringit

4,8948

PHP

filipinski pezo

60,712

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

37,478

BRL

brazilski real

5,4853

MXN

meksički pezo

19,6703

INR

indijska rupija

89,7515

---

(1)  Stopa primijenjena na najnoviju operaciju izvršenu prije navedenog datuma. U slučaju ponude s promjenjivom kamatnom stopom, kamatna stopa je marginalna stopa.

(2)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

V. Objave

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 3.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 156/23 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 156/23

---

Objava zahtjeva u skladu s člankom 26. stavkom 2. Uredbe (EU) 2019/787 Europskog parlamenta i Vijeća o definiranju, opisivanju, prezentiranju i označivanju jakih alkoholnih pića, upotrebi naziva jakih alkoholnih pića u prezentiranju i označivanju drugih prehrambenih proizvoda, zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla za jaka alkoholna pića, upotrebi etilnog alkohola i destilata poljoprivrednog podrijetla u alkoholnim pićima te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 110/2008

(2023/C 156/04)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2019/787 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Borzag pálinka”

EU br.: PGI-HU-02845

Datum podnošenja: 23.5.2022.

1.   Naziv koji je potrebno upisati u registar

„Borzag pálinka”

2.   Kategorija jakog alkoholnog pića

| 9. | Rakija od voća |
| --- | --- |

9.

Rakija od voća

3.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

Oznaka zemljopisnog podrijetla

4.   Opis svojstava jakog alkoholnog pića

Fizička, kemijska i organoleptička svojstva

„Borzag pálinka” proizvodi se od koštičavih bobica abdovine ili divlje bazge (Sambucus ebulus), biljke koja je u Mađarskoj kolokvijalno poznata kao „borzag”.

| — | Riječ je o bistrom i uglavnom bezbojnom piću, premda se posebno jake komponente boje ploda mogu destilacijom prenijeti na gotov destilat, a u razdoblju odležavanja čak mogu proizvesti blijedožutu nijansu. |
| --- | --- |

—

Riječ je o bistrom i uglavnom bezbojnom piću, premda se posebno jake komponente boje ploda mogu destilacijom prenijeti na gotov destilat, a u razdoblju odležavanja čak mogu proizvesti blijedožutu nijansu.

| — | Najveći dopušteni sadržaj metanola iznosi 1 000 g/hl preračunano na 100 % vol. alkohola, a sadržaj cijanovodične kiseline ne smije premašiti 7 g/hl preračunano na 100 % vol. alkohola. |
| --- | --- |

—

Najveći dopušteni sadržaj metanola iznosi 1 000 g/hl preračunano na 100 % vol. alkohola, a sadržaj cijanovodične kiseline ne smije premašiti 7 g/hl preračunano na 100 % vol. alkohola.

| — | „Borzag pálinka” odlikuje se jedinstvenim osobito izraženim karakterom te snažnim okusom i aromom. |
| --- | --- |

—

„Borzag pálinka” odlikuje se jedinstvenim osobito izraženim karakterom te snažnim okusom i aromom.

Posebna svojstva (u usporedbi s jakim alkoholnim pićima iz iste kategorije)

| — | „Borzag pálinka” ima alkoholnu jakost veću od 40 % vol. jer su njezina aromatska svojstva najizraženija i pravilno se razvijaju pri većoj alkoholnoj jakosti. Sadržaj hlapljivih tvari iznosi najmanje 350 g/hl preračunano na 100 % vol. alkohola, što je posljedica bogatstva aroma sirovine, odnosno abdovine iz okruga Nógrád. |
| --- | --- |

—

„Borzag pálinka” ima alkoholnu jakost veću od 40 % vol. jer su njezina aromatska svojstva najizraženija i pravilno se razvijaju pri većoj alkoholnoj jakosti. Sadržaj hlapljivih tvari iznosi najmanje 350 g/hl preračunano na 100 % vol. alkohola, što je posljedica bogatstva aroma sirovine, odnosno abdovine iz okruga Nógrád.

| — | Karakteristične aromatske note proizvoda „Borzag pálinka” uključuju slatkoću (ugodan okus čokolade, voća i meda), ljutinu, eventualno biljne note (metvica, zeleno začinsko bilje, vanilija, anis, kleka), a mogu se pojaviti i note narančine kore i marcipana dobivene iz koštičavih bobica. |
| --- | --- |

—

Karakteristične aromatske note proizvoda „Borzag pálinka” uključuju slatkoću (ugodan okus čokolade, voća i meda), ljutinu, eventualno biljne note (metvica, zeleno začinsko bilje, vanilija, anis, kleka), a mogu se pojaviti i note narančine kore i marcipana dobivene iz koštičavih bobica.

5.   Definicija zemljopisnog područja

Upravno područje okruga Nógrád

6.   Metoda proizvodnje jakog alkoholnog pića

Gnječenje, fermentacija, destilacija i odležavanje plodova s definiranog područja provodi se u destileriji smještenoj na tom zemljopisnom području.

Glavne su faze proizvodnje rakije „Borzag pálinka” sljedeće:

| 1. | Odabir i prihvaćanje plodova |
| --- | --- |

1.

Odabir i prihvaćanje plodova

| 2. | Gnječenje |
| --- | --- |

2.

Gnječenje

| 3. | Fermentacija |
| --- | --- |

3.

Fermentacija

| 4. | Destilacija |
| --- | --- |

4.

Destilacija

| 5. | Odležavanje, skladištenje |
| --- | --- |

5.

Odležavanje, skladištenje

| 6. | Proizvodnja i obrada pálinke |
| --- | --- |

6.

Proizvodnja i obrada pálinke

6.1.   Odabir i prihvaćanje plodova

Plodovi moraju biti zreli i bez trulih zrna i stranih tvari.

6.2.   Gnječenje

Sa sitnih bobica potrebno je ukloniti peteljke a potom ih zgnječiti, ali tako da koštica ostane neoštećena (kako bi se smanjila mogućnost nastanka cijanovodika). Sirovina se zatim stavlja izravno u spremnike za fermentaciju (od nehrđajućeg čelika, eventualno plastične).

Ovisno o konzistenciji plodova, može biti potrebno dodati vodu ako su bobice osušene, jer se fermentacija samo tako može pravilno odviti.

6.3.   Fermentacija

Uporaba najsuvremenijih tehnologija i pomoćnih materijala (kontrolirana fermentacija, kultivirani kvasac, pektolitički enzimi) dopuštena je i preporučuje se. Optimalna pH-vrijednost koma iznosi od 2,8 do 3,5. Fermentirani kom treba destilirati što prije, a najkasnije 30 dana nakon fermentacije. Ako je potrebno, fermentirani kom treba čuvati na temperaturi od 10 do 22 °C.

6.4.   Destilacija

„Borzag pálinka” može se proizvoditi s pomoću bilo koje komercijalno dostupne opreme za destilaciju. Tehnologija kotlova za destilaciju može se posebno navesti ako je pálinka proizvedena s pomoću opreme za destilaciju s bakrenom površinom, maksimalnog kapaciteta 1 000 l, i to barem dvostrukom frakcijskom destilacijom.

6.5.   Odležavanje, skladištenje

Nakon rafiniranja/destilacije „Borzag pálinka” mora odležati u prostoriji zaštićenoj od svjetlosti, pri ujednačenoj temperaturi od najviše 20 °C i umjerenoj vlažnosti, kako bi se složeni okusi i mirisi mogli stopiti. Odležavanje mora trajati najmanje 60 dana. U tom razdoblju pálinku ne bi trebalo podvrgavati nikakvim fizikalnim ili kemijskim postupcima.

6.6.   Proizvodnja i obrada pálinke

Alkoholna jakost odležanog destilata mora se dovesti na razinu prikladnu za konzumaciju dodavanjem omekšane vode, pri čemu alkoholna jakost mora iznositi najmanje 40 % vol. jer su aromatska svojstva proizvoda „Borzag pálinka” najizraženija i pravilno se razvijaju pri većoj alkoholnoj jakosti. (Alkoholna jakost nakon razrjeđivanja može se razlikovati za ± 0,3 % vol. od vrijednosti navedene na etiketi.)

Podešavanje alkoholne jakosti do razine prikladne za konzumaciju treba provoditi vrlo pažljivo, u više faza, postupnim dodavanjem vode tijekom nekoliko dana (ne više od 5–10 % odjednom) kako bi se spriječila opalescencija i zaštitile aromatske komponente.

7.   Posebna pravila za pakiranje

–

8.   Posebna pravila za označivanje

Uz elemente propisane zakonom na oznaci se nalazi i sljedeće:

| — | „Földrajzi jelzés” [oznaka zemljopisnog podrijetla] (odvojena od naziva); |
| --- | --- |

—

„Földrajzi jelzés” [oznaka zemljopisnog podrijetla] (odvojena od naziva);

| — | naziv „Borzag pálinka” mora se nalaziti na svim etiketama na boci (na prednjoj i/ili stražnjoj i/ili bočnoj strani). |
| --- | --- |

—

naziv „Borzag pálinka” mora se nalaziti na svim etiketama na boci (na prednjoj i/ili stražnjoj i/ili bočnoj strani).

9.   Opis povezanosti između jakog alkoholnog pića i njegova zemljopisnog podrijetla

Povezanost proizvoda „Borzag pálinka” i zemljopisnog područja temelji se na svojstvima i ugledu tog proizvoda.

Sirovina za proizvodnju rakije „Borzag pálinka” koštičave su bobice abdovine (divlja bazga, na mađarskom poznata i pod nazivom „borzag”) podrijetlom iz okruga Nógrád.

„Borzag” je izvorni narodni naziv koji Mađari iz okruga Nógrád koriste za biljku Sambucus ebulus L. ili divlju bazgu (Pallasov veliki leksikon: https://mek.oszk.hu/00000/00060/html/015/pc001524.html#10) i koji jasno upućuje na to da „Borzag pálinka” potječe iz okruga Nógrád jer je divlja bazga samo ondje poznata pod nazivom „borzag”. Usto, u svojoj knjizi o proizvodu „Borzag pálinka” Sándor Póczos navodi da je u jednom mađarskom okrugu, Nógrádu, divlja bazga („borzag”) općepoznata, a proizvodnja pálinke prihvaćena, čak i prirodna.

Okrug Nógrád nalazi se u sjevernom dijelu Mađarske, na sjecištu četiriju planinskih lanaca (Börzsöny, Mátra, Cserhát i Karancs-Medves). Kad je riječ o topografiji, prevladavaju raštrkani planinski lanci vulkanskog podrijetla, visine od 400 do 600 m, te šumska područja (koja čine oko 40 % teritorija okruga). Prirodna opskrba vodom na tom je području slaba. Siromašno, kiselo, tvrdo tlo i specifični klimatski uvjeti, odnosno hladna, vlažna i zasjenjena područja, povoljni su za uzgoj divlje bazge, što potvrđuju studije. Na njezina ključna svojstva uvelike utječu vremenski uvjeti. Zahvaljujući okolišnim uvjetima divlja bazga uzgojena u toj regiji vrlo je bogata gorkim esterima iridoidnih glikozida (ebulozid, izosverozid), saponinom, taninom, cijanogenim glikozidima, smolom, eteričnim uljem i organskim kiselinama. Gorak okus iridoidnih glikozida znatno doprinosi notama marcipana i pikantnim notama u okusu proizvoda „Borzag pálinka”. Bobice divlje bazge imaju i visok udio eteričnog ulja, šećera, cijanogenih glikozida i ljubičaste boje, kojima proizvod duguje svoje aromatske note slatkoće i zbog kojih odležana pálinka katkad poprima blijedožutu boju.

„Borzag pálinka” već se stoljećima proizvodi u okrugu Nógrád. S obzirom na stoljetnu tradiciju, pálinku od divlje bazge proizvode gotovo sve komercijalne destilerije u okrugu Nógrád. Međutim, biljka je samo na tom području (okrug Nógrád) poznata pod nazivom „borzag”. Drugdje se naziva „gyalogbodza” (uobičajeni mađarski naziv za divlju bazgu).

Ta se otporna i nezahtjevna biljka raširila u okrugu Nógrád još sredinom 19. stoljeća. Zoltán Szerémy, rođen 1861. u mjestu Nógrádmegyer, prisjeća se: „[...] Međutim, zemlja je bila marljivija i revnija od njezinih seljaka. Sama je uzgojila grm nalik divljoj bazgi. [...]” (Zoltán Szerémy: Emlékeim a régi jó időkből (Moja sjećanja na dobra stara vremena), str. 27. i 28. Színészek Szövetsége. Budimpešta, 1929.).

Divlja bazga dio je narodne medicine. Upotrebljavala se za pripremu džemova, a osim sporadičnog pojavljivanja u regiji koju je naselio narod Palóc, ponajprije u okrugu Nógrád, koristila se te se i dalje koristi za proizvodnju pálinke. To potvrđuje i članak objavljen u listu Nógrád Megyei Hírlap (Novine okruga Nógrád) naslovljen Forró az üst, forr a cefre (Kotao je vruć, kom vrije) (21. rujna 2004., str. 2.), u kojem se navode tri glavna sastojka u lokalnoj proizvodnji pálinke: jabuke, kruške i, na trećem mjestu, divlja bazga („borzag”).

Nagrade koje svjedoče o ugledu proizvoda „Borzag pálinka”:

| — | 2012. – zlatna medalja na prvom Državnom natjecanju pálinka od šumskog i samoniklog voća |
| --- | --- |

—

2012. – zlatna medalja na prvom Državnom natjecanju pálinka od šumskog i samoniklog voća

| — | 2013. – zlatna medalja na drugom Državnom natjecanju pálinka od šumskog i samoniklog voća |
| --- | --- |

—

2013. – zlatna medalja na drugom Državnom natjecanju pálinka od šumskog i samoniklog voća

| — | 2014. – srebrna medalja na trećem Državnom natjecanju pálinka od šumskog i samoniklog voća |
| --- | --- |

—

2014. – srebrna medalja na trećem Državnom natjecanju pálinka od šumskog i samoniklog voća

| — | 2015. – zlatna medalja na 11. natjecanju vina i jakih alkoholnih pića u regiji Mátra |
| --- | --- |

—

2015. – zlatna medalja na 11. natjecanju vina i jakih alkoholnih pića u regiji Mátra

| — | 2016. – zlatna medalja na četvrtom Državnom natjecanju pálinka od šumskog i samoniklog voća |
| --- | --- |

—

2016. – zlatna medalja na četvrtom Državnom natjecanju pálinka od šumskog i samoniklog voća

| — | 2018. – nagrada Fortissimus Spiritus ustanove Pálinka Kollégium |
| --- | --- |

—

2018. – nagrada Fortissimus Spiritus ustanove Pálinka Kollégium

| — | 2020. – srebrna medalja na Državnom natjecanju pálinka i rakija od grožđane komine |
| --- | --- |

—

2020. – srebrna medalja na Državnom natjecanju pálinka i rakija od grožđane komine

„Borzag pálinka” uvrštena je i u ponudu najboljih regionalnih hotela s četiri zvjezdice kao posebnost okruga Nógrád.

Na Državnom natjecanju pálinka od šumskog i samoniklog voća sudjeluje sve veći broj proizvođača.

Premda je „Borzag pálinka” afirmiran i dobro poznat proizvod u okrugu Nógrád, vrlo je malo pisanih tragova koji svjedoče o njegovu ugledu. Kako bi se ta praznina popunila, 2018. izdana je publikacija Sándora Póczosa naslovljena Palócok pálinkája, a borzag („‚Borzag’ (divlja bazga) – pálinka naroda Palóc”) s povijesnim dokazima o ugledu proizvoda na lokalnoj razini. Ta publikacija sadržava i sjećanja i opise proizvoda „Borzag pálinka” niza ljudi koji žive u okrugu Nógrád ili iz njega potječu (poznati i kao narod Palóc).

U svojoj knjizi Palócok pálinkája, a borzag Sándor Póczos ovako opisuje povezanost ugleda pića „Borzag pálinka” i zemljopisnog područja: „Postoji još jedan važan aspekt koji objašnjava širenje divlje bazge u okrugu Nógrád. Naime, osnovna je činjenica da, ako nešto negdje ne uspijeva, ondje ga se neće nametati jer neće biti dobro ili jednostavno neće davati očekivane rezultate. Budući da je sirovina bila dostupna u relativno velikim količinama te da nije iziskivala posebna ulaganja ni brigu, ljudi su ‚Borzag pálinku’ vjerojatno pokušali proizvesti i u drugim dijelovima zemlje, no bezuspješno. Kako u to vrijeme nije bilo znatnih razlika u tehnologiji proizvodnje destiliranih alkoholnih pića, samo okolišni čimbenici mogu objasniti posebnost proizvoda ‚Borzag pálinka’ iz okruga Nógrád. S pravom možemo pretpostaviti da je natprosječna povezanost tla, klime i, na kraju, ali ne manje važno, naroda Palóc ono što ovu pálinku uzdiže do vrijednosti koja uvelike nadilazi taj okrug.”

Specifikacija proizvoda – upućivanje na objavu

https://gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

---

(1)  SL L 130, 17.5.2019., str. 1.

---

| 3.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 156/27 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 156/27

---

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2023/C 156/05)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Szabolcsi alma”

EU br.: PGI-HU-02852 — 22.6.2022

ZOI ( ) ZOZP (X)

1.   Naziv ZOZP-a

„Szabolcsi alma”

2.   Država članica ili treća zemlja

Mađarska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.6.: Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Szabolcsi alma” može se upotrebljavati za jabuke za konzumaciju u svježem obliku sorti Gala, Jonathan, Jonagold, Golden Delicious (zlatni delišes), Red Delicious (crveni delišes), Idared i Pinova vrste Malus domestica i njihovih varijanti (mutanti/klonovi) koje se uzgajaju na određenom zemljopisnom području s kvalitativnim svojstvima navedenima u nastavku.

Kvalitativna su svojstva jabuke „Szabolcsi alma” sljedeća:

| — | slatko je kisela, ima osvježavajući okus i miris te hrskavo meso; |
| --- | --- |

—

slatko je kisela, ima osvježavajući okus i miris te hrskavo meso;

| — | ima visok udio šećera: najmanje 12 °Brixa kod sorti Gala, Red Delicious i Idared te najmanje 13 °Brixa kod sorti Jonathan, Jonagold, Golden Delicious i Pinova; |
| --- | --- |

—

ima visok udio šećera: najmanje 12 °Brixa kod sorti Gala, Red Delicious i Idared te najmanje 13 °Brixa kod sorti Jonathan, Jonagold, Golden Delicious i Pinova;

| — | čvrstoća mesa najmanje je 5,5 kg/cm2. |
| --- | --- |

—

čvrstoća mesa najmanje je 5,5 kg/cm2.

Kvalitativna svojstva povezana s veličinom (oblik, prosječna masa, promjer) i bojom kore, ovisno o sorti, prikazana su u tablici:

| Sorta | Veličina | Boja kore |
| --- | --- | --- |
| Gala | Mala, kuglasta ili spljoštena
  Prosječna masa: 150–170 g
  Promjer: 65–85 mm | Osnovna je boja zrelih jabuka žućkasta s ispranom crvenom površinom, a neke varijante imaju i pruge. |
| Jonathan | Srednje do malo stožasto-kuglasta, blago rebrasta, simetrična
  Prosječna masa: 120–130 g
  Promjer: 65–75 mm | Osnovna je boja zrelih jabuka žućkastozelena, sa svjetlocrvenom korom i širokim tamnocrvenim prugama. |
| Jonagold | Velika, kuglasta ili blago stožasta, dobro uravnotežena, minimalno rebrasta
  Prosječna masa: 220–250 g
  Promjer: 70–90 mm | Osnovna je boja žućkastozelena, a 40 – 60 % kore svjetlocrvene/tamnocrvene je boje. |
| Zlatni delišes | Kuglasta ili u obliku blago izduženog stošca
  Prosječna masa: 140–180 g
  Promjer: 70–85 mm | Osnovna je boja zelenkastožuta, a poslije žuta. |
| Crveni delišes | Srednje velika ili velika, izdužena, rebrasta iznad čašice
  Prosječna masa: 150–170 g
  Promjer: 70–90 mm | Osnovna je boja isprana tamnocrvena, prugasta, a cijela lagano prugasta površina sjajno je tamnocrvena. |
| Idared | Srednja do velika, spljošteno kuglasta i sitno rebrasta
  Prosječna masa: 170–220 g
  Promjer: 70–95 mm | Osnovna je boja svjetlocrvena i ima ispranu koru. |
| Pinova | Srednja, blago izdužena, u obliku stošca
  Prosječna masa: 150–180 g
  Promjer: 65–85 mm | Osnovna je boja žuta, a više od polovine površine prekriveno je ili isprugano karakterističnim cinoberom. |

Sorta

Veličina

Boja kore

Gala

Mala, kuglasta ili spljoštena

Prosječna masa: 150–170 g

Promjer: 65–85 mm

Osnovna je boja zrelih jabuka žućkasta s ispranom crvenom površinom, a neke varijante imaju i pruge.

Jonathan

Srednje do malo stožasto-kuglasta, blago rebrasta, simetrična

Prosječna masa: 120–130 g

Promjer: 65–75 mm

Osnovna je boja zrelih jabuka žućkastozelena, sa svjetlocrvenom korom i širokim tamnocrvenim prugama.

Jonagold

Velika, kuglasta ili blago stožasta, dobro uravnotežena, minimalno rebrasta

Prosječna masa: 220–250 g

Promjer: 70–90 mm

Osnovna je boja žućkastozelena, a 40 – 60 % kore svjetlocrvene/tamnocrvene je boje.

Zlatni delišes

Kuglasta ili u obliku blago izduženog stošca

Prosječna masa: 140–180 g

Promjer: 70–85 mm

Osnovna je boja zelenkastožuta, a poslije žuta.

Crveni delišes

Srednje velika ili velika, izdužena, rebrasta iznad čašice

Prosječna masa: 150–170 g

Promjer: 70–90 mm

Osnovna je boja isprana tamnocrvena, prugasta, a cijela lagano prugasta površina sjajno je tamnocrvena.

Idared

Srednja do velika, spljošteno kuglasta i sitno rebrasta

Prosječna masa: 170–220 g

Promjer: 70–95 mm

Osnovna je boja svjetlocrvena i ima ispranu koru.

Pinova

Srednja, blago izdužena, u obliku stošca

Prosječna masa: 150–180 g

Promjer: 65–85 mm

Osnovna je boja žuta, a više od polovine površine prekriveno je ili isprugano karakterističnim cinoberom.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Jabuka „Szabolcsi alma” smije se uzgajati i brati samo na zemljopisnom području navedenom u točki 4.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Slova oznake ZOZP „Szabolcsi alma” moraju biti veća od bilo kojeg drugog natpisa na etiketi pakiranja.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

„Szabolcsi alma” uzgaja se i bere unutar administrativnih granica okruga Szabolcs-Szatmár-Bereg.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost jabuke „Szabolcsi alma” sa zemljopisnim područjem temelji se na kvaliteti.

Jabuka „Szabolcsi alma” može se razlikovati od drugih jabuka na temelju posebnih svojstava navedenih u točki 3.2.

Posebna svojstva jabuke „Szabolcsi alma” navedena u točki 3.2. rezultat su bliske povezanosti zemljopisnog područja, povoljnih uvjeta tla i klimatskih uvjeta na području proizvodnje te velikog stručnog znanja njezinih uzgajivača.

Uvjeti tla u okrugu Szabolcs-Szatmár-Bereg izvrsni su za proizvodnju jabuka. Tlo i topografsko-klimatski uvjeti prirodnih zemljopisnih područja okruga Szabolcs-Szatmár-Bereg omogućili su gospodarski održiv uzgoj jabuka i drugih vrsta voća koje su tipične za umjerene klime (Pethő, 2005.).

U okrugu Szabolcs-Szatmár-Bereg nalazi se druga po veličini aluvijalna ravnica u Mađarskoj, koja se od poplavnog područja Transtisza uzdiže na visinu od 20 do 50 metara. Udio humusa od oko 2 % i visok udio kalcija u černozemu, koji se razvio na pjeskovitom laporastom tlu na ravnim dijelovima aluvijalne ravnice, kao i lagano muljevito tlo koje su nanijeli pritoci Tise, povoljni su za sadnju jabuka.

Broj je sunčanih sati od 1 950 do 2 050, što je 300 – 400 sati više nego u zemljama zapadno i sjeverno od Mađarske. Klimatski uvjeti u tom okrugu stoga pogoduju uzgoju jabuka. Osim sunca, na klimu utječu i oceanske, kontinentalne i sredozemne zračne mase. Stoga ponekad prevladava utjecaj oceanske, a ponekad kontinentalne klime.

Sezona rasta u okrugu Szabolcs-Szatmár-Bereg počinje šest do osam dana poslije nego u drugim okruzima u Mađarskoj. Ljeta su umjereno topla, s prosječnom temperaturom u srpnju od 20 do 23 °C. U jesenskim je mjesecima zbog većeg noćnog zračenja prosječna temperatura od 1 do 2 °C niža nego u ostatku zemlje, što usporava proces zrenja.

Unutarnja svojstva i okus jabuke „Szabolcsi alma” određuju prvenstveno okolišni čimbenici tijekom dozrijevanja: temperatura, sunčeva svjetlost i rana jutarnja vlaga. Relativna vlažnost zraka tijekom ljetnih mjeseci iznosi oko 75 %. Viša relativna vlažnost zraka u rujnu iznimno pogoduje obojenosti ploda i brzini dozrijevanja. Stoga je proces zrenja jabuke „Szabolcsi alma” sporiji, čime plodovi dobivaju više raznih hranjivih tvari. Zbog toga jabuka „Szabolcsi alma” ima visok udio šećera: najmanje 12 °Brixa kod sorti Gala, Red Delicious i Idared te najmanje 13 °Brixa kod sorti Jonathan, Jonagold, Golden Delicious i Pinova. Upravo visok sadržaj šećera jabuci „Szabolcsi alma” daje slatko-kisela svojstva.

Topli rujanski dani, visoka relativna vlažnost, hladne noći te rana jutarnja rosa znatno pridonose dinamičnoj boji jabuke „Szabolcsi alma” i razvoju visoke kiselosti i aroma, što daje slatko-kiseli okus.

Visok sadržaj kalcija u tlu znači da i plod jabuke „Szabolcsi alma” ima veći sadržaj kalcija, što dovodi do hrskavosti i čvrstoće od najmanje 5,5 kg/cm2.

Osim što imaju idealno proizvodno područje, uzgajivači u okrugu Szabolcs-Szatmár-Bereg primjenjuju stručno znanje stečeno stoljećima, što pozitivno utječe na proizvodnju. Stručnost u proizvodnji jabuke „Szabolcsi alma” na određenom se zemljopisnom području prenosi s generacije na generaciju.

Za svojstva utvrđena u točki 3.2. ključno je da proizvođači raspolažu najnovijim spoznajama o sortama, upotrebi certificiranog sadnog materijala i uzgoju jabuka. Istraživačka stanica Újfehértó u sklopu Istraživačkog instituta za uzgoj voća i ukrasnog bilja na tome radi već više od 70 godina tako što održava sorte, proizvodi certificirani sadni materijal i pruža stručne savjete. Istraživačka stanica bavi se istraživanjem proizvodnog područja jabuke „Szabolcsi alma”, registracijom voćaka, uzgojem i fiziološkim istraživanjem sorti jabuka te razvojem metoda certificiranja sorti.

Zahvaljujući povoljnim pedološkim i klimatskim uvjetima proizvodnja voća u okrugu Szabolcs-Szatmár-Bereg ima stoljetnu tradiciju. Dokaz tomu djela su poznatog osmanskog putnika Evlije Čelebija, koji opisuje svoja putovanja u Mađarsku od 1660. do 1666. te piše o obilju voćnjaka u Szabolcsu, bogatstvu uzgajivača i iznimno ukusnom plodu. Opisuje i da se voće uzgajalo u tolikom obilju da je uvelike moglo nahraniti osmansku okupatorsku vojsku.

Nakon Drugog svjetskog rata pokrenut je velik program sadnje plantaža, u okviru kojeg je u okrugu Szabolcs-Szatmár-Bereg zasađeno gotovo 50 % plantaža jabuka u Mađarskoj, koje čine više od polovine nacionalne proizvodnje.

Ugled uzgoja jabuka u Mađarskoj utemeljen je na uzgoju jabuke „Szabolcsi alma”. Naziv „Szabolcsi alma” postao je oznaka visoke kvalitete. (T. Szabó – Zs. Csoma 2001.).

Upućivanje na objavu specifikacije

https://gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

---

| 3.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 156/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 156/31

---

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2023/C 156/06)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Sidra da Madeira”

EU br.: PGI-PT-02641 – 14.10.2020

ZOI ( ) ZOZP (X)

1.   Naziv

„Sidra da Madeira”

2.   Država članica ili treća zemlja

Portugal

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.8. Ostali proizvodi navedeni na popisu u Prilogu I. Ugovoru (začini itd.)

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Sidra da Madeira” je piće koje se dobiva fermentacijom prirodnog soka prešanog od svježih plodova tradicionalnih i drugih sorti jabuka (Malus domestica Borkh.), a katkad i mješavine jabuka i krušaka (Pyrus communis L.) koje se uzgajaju isključivo na otoku Madeiri. Proizvodi se u skladu s metodama proizvodnje koje su tradicionalne ili specifične za otok.

To je prirodna jabukovača proizvedena isključivo fermentacijom soka dobivenog rezanjem, mljevenjem, drobljenjem i prešanjem lokalno uzgojenih jabuka, a katkad i krušaka, što znači da je sadržaj šećera i ugljikova dioksida isključivo endogenog podrijetla. Proizvod postoji i kao gazirana prirodna jabukovača koja u cijelosti ili djelomično postaje pjenušava dodavanjem ugljikova dioksida.

Općenito, ima sljedeće značajke: najmanja alkoholna jakost od 5 % (pri 20 °C), sadržaj fermentabilnog šećera manji od 15 g/l, najmanja ukupna kiselost (u jabučnoj kiselini) od 3 g/l i do najviše 10 g/l, najveći sadržaj hlapljivih kiselina (izraženih kao octena kiselina) od 1,8 g/l i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (izražen kao SO2) od 200 mg/l.

Ovisno o kombinaciji vrsta i sorti voća, boja jabukovače „Sidra da Madeira” svijetlo je limunsko žuta do slamnatožuta s narančastim nijansama te je bistra ako je filtrirana ili ima nešto sedimenata ako nije filtrirana.

Ima svježu, autentičnu aromu koja otkriva voćni karakter srednjeg do jakog intenziteta, s izraženim notama zelene jabuke, zrele jabuke, dunje i/ili agruma koje čine uravnoteženu, ugodnu cjelinu.

Obično je nepjenušava, s laganim, ne baš slatkim okusom koji je skladna ravnoteža između oštrine i gorčine, a završni okus je suh. Odlikuje se jakom aromom te okusom jabuke i svježinom koja proizlazi iz njezine znatne kiselosti.

Prodaje se kao flaširana jabukovača ili kao jabukovača pakirana u odgovarajuće spremnike (bačve ili demižoni) za prodaju u ugostiteljskim objektima te za maloprodaju krajnjim potrošačima.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Tradicionalne sorte koje se upotrebljavaju za proizvodnju jabukovače „Sidra da Madeira” su jabuke sorti „Barral”, „Cara-de-dama”, „Branco”, „Bico de melro”, „Da Festa”, „Domingos”, „Da Ponta do Pargo”, „Calhau”, „Focinho de rato” i „Vime” te u nekim slučajevima kruške sorti „Do Santo” i „Tenra de São Jorge”.

Vjekovna tradicija prenošenja i širenja genetskog materijala voćki i plodova s najboljim karakteristikama za konzumaciju u svježem obliku i/ili proizvodnju jabukovače koju njeguju poljoprivrednici na Madeiri znači da se i dalje uzgajaju druge kultivirane sorte jabuka i krušaka, posebno jabuke sorti „Baunesa”, „Camacha”, „Espelho”, „Parda”, „Rajada”, „Reineta Tenra da Camacha”, „Santa Isabel”, „Ázimo”, „Amarelo”, „Amargo”, „Camoesa”, „De vinho”, „Ouro”, „Pevide”, „Rajado”, „Rijo”, „Riscado” i „Serra” te kruške sorti „Santa Isabel ou de Santana”, „São João”, „Curé” i „Pardas”, koje se, iako u manjoj mjeri, upotrebljavaju i u serijama namijenjenima proizvodnji jabukovače „Sidra da Madeira”.

Budući da su neki proizvođači od samih početaka uzgoja nastojali diversificirati svoje voćnjake s egzotičnim sortama za konzumaciju u svježem obliku, kao što su jabuke sorti „Golden”, „Fuji”, „Starking”, „Royal Gala” i „Reineta” i kruške sorte „Rocha”, od kojih je mnoge na otoku zatekao Vieira Natividade već 1947., to se voće može upotrebljavati i u proizvodnji jabukovače „Sidra da Madeira” ako je dostupno na poljoprivrednom gospodarstvu ili ako je uzgojeno isključivo na otoku.

Miješanje ili „spajanje” tog širokog raspona tradicionalnih sorti jabuka i krušaka, a katkad i drugih sorti jabuka i krušaka, koje mogu biti više-manje pikantne, gorke ili slatke i koje se uzgajaju na otoku, dovodi do bogatstva boja, aroma i okusa te osvježavajuće kiselosti koje odlikuju jabukovaču „Sidra da Madeira” koju na različitim mjestima na otoku proizvode različiti proizvođači.

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Sve faze proizvodnje jabukovače, od proizvodnje sirovine, preko cijeđenja prirodnog soka i fermentacije do odležavanja i čuvanja, odvijaju se na otoku Madeiri.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Pakiranje jabukovače „Sidra da Madeira” u bocama ili odgovarajućim spremnicima (bačve ili demižoni) za maloprodaju krajnjem potrošaču odvija se na otoku Madeiri kako bi se zajamčila postojanost posebnih boja, aroma i okusa te prirodne (katkad gazirane) jabukovače i izbjegla oksidacija ili kontaminacija koja bi mogla narušiti njezina organoleptička svojstva te kako bi se zajamčila potpuna sljedivost proizvoda.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Otok Madeira.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Zahtjev za registraciju jabukovače „Sidra da Madeira” temelji se na povezanosti njezine boje, arome i okusa te izražene kiselosti i, s jedne strane, širokog raspona kombinacija plodova tradicionalnih i drugih sorti jabuka i krušaka koje se uzgajaju isključivo na otoku Madeiri te, s druge strane, na pedoklimatskim uvjetima na lokalitetima na kojima se uzgaja svježe voće. Toj povezanosti pridonose i velik ugled jabukovače „Sidra da Madeira” i njezina važnost na raznim područjima na otoku na kojima se proizvodi.

Posebnosti proizvoda

Jabukovača „Sidra da Madeira” ističe se po tome što je riječ o prirodnoj (katkad gaziranoj) jabukovači sa širokim rasponom boja, aroma i okusa te svježom kiselošću, zbog koje je postala vrlo tražena među potrošačima i koja nastaje fermentacijom prirodnog soka prešanog iz različitih „mješavina” ili kombinacija svježih plodova tradicionalnih i drugih sorti jabuka, a katkad i krušaka, koje se uzgajaju i beru u voćnjacima na raznim područjima na otoku Madeiri s umjerenijim mikroklimama i kiselijim tlom, iz kojih plod dobiva svoja posebna organoleptička svojstva.

Ujedno je dobro poznata proizvođačima i potrošačima jer je oduvijek bila vrlo važna stanovnicima mjesta na otoku, gdje su uvjeti povoljni za uzgoj svježih plodova od kojeg se proizvodi i u kojima je razvijena najtradicionalnija metoda proizvodnje jabukovače te su uvedene nove prakse koje su odobrene kako bi se poboljšala i razlikovala proizvodnja te vrste pića. U tim se mjestima svake godine održavaju i „festivali” i folklorna događanja kako bi se promicala jabukovača „Sidra da Madeira” te jabuke i kruške od kojih se proizvodi.

Posebnosti zemljopisnog područja

Prirodni čimbenici. Madeira je vulkanski otok u suptropskom području sjevernog Atlantika. Ima vrlo neravan reljef, sa strmim planinama odvojenima dubokim dolinama koje tvore središnji planinski lanac koji se proteže od istoka prema zapadu okomito na dominantne vjetrove, s nadmorskim visinama višima od 1 200 m. Zahvaljujući svojem zemljopisnom položaju Madeira ima blagu klimu sa samo malim temperaturnim razlikama, osim na uzvisinama, na kojima su temperature niže. Brdovit teren otoka i izloženost pasatnim vjetrovima doveli su do razvoja većeg broja različitih mikroklima, pri čemu je južna strana sunčana i zaklonjena, a sjeverna sjenovita, hladnija i vlažna.

Karakteristike dominantnih bazaltnih tala mijenjaju se s povećanjem nadmorske visine i posljedičnim promjenama klime koja postaje vlažnija i hladnija. Zbog toga se plodovi koji se upotrebljavaju za proizvodnju jabukovače „Sidra da Madeira” uzgajaju uglavnom na područjima otoka s umjerenijim i vlažnijim mikroklimama, uglavnom na visinama iznad 400 m na južnoj strani i 300 m na sjevernoj strani, gdje prevladavaju kambizol i andosol koji su od umjereno do jače kiseli s dobrom odvodnjom i prozračnošću.

Ljudski čimbenici. Područja s umjerenijim mikroklimama i pretežno pjeskovitim glinenim tlima srednje do jake kiselosti pružila su idealne uvjete za uzgoj mnogih sorti jabuka i krušaka koje su među ostalim voćkama 20-tih godina 15. stoljeća donijeli prvi doseljenici iz Portugala.

Smatra se da je proizvodnja jabukovače „Sidra da Madeira” započela čim se u voćnjacima uzgojilo dovoljno voća za konzumaciju i preradu. To potvrđuju i izvještaji kroničara Gomesa Eanesa de Zurare (1410.–1474.) i drugi zapisi koji upućuju na to da se „vino od jabuke” može naći među zalihama koje su portugalske flote prikupljale s otoka Madeire od sredine 15. stoljeća.

Poznato je da se od početka 17. stoljeća uz vino s Madeire proizvodilo i „vino od jabuke” na istim prešama, a u nekim se slučajevima čak i upotrebljavalo za krivotvorenje tog vina sve do početka 20. stoljeća, kad je zabranjeno koristiti jabuke za proizvodnju lažne Madeire. Ta je zabrana dovela do toga da su lokalni proizvođači počeli fermentirati svoj sok od jabuke kako bi proizveli „novo piće”, koje su prvotno nazivali „cidra” ili „sidra”, a zatim „Sidra da Madeira”, kako bi ga razlikovali od jabukovače proizvedene drugdje.

Članak koji je 1906. objavio agronom João da Mota Prego (1859.–1931.), u kojem se opisuju metode „proizvodnje jabukovače na Madeiri” te se lokalni proizvođači pozivaju da počnu proizvoditi jabukovaču, znatno je pridonio njezinu razvoju, a mnogi proizvođači i danas slijede njegove preporuke. Nadalje, agronom Vieira Natividade (1899.–1968.) opisao je 1947. razvoj voćarstva na Madeiri te je popisao brojne sorte jabuka i krušaka na otoku i identificirao župe koje su nastavile tradiciju proizvodnje jabukovače.

Lakoća kojom se širi ovo jezgričavo voće i tradicionalna praksa širenja i prenošenja genetskog materijala od plodova s najboljim karakteristikama na Madeiri dovela je do pojave mnogih tradicionalnih sorti jabuka i krušaka koje su izvorno uveli Portugalci, a poslije i Britanci koji su živjeli na otoku u razdoblju od 16. do 18. stoljeća. Te su sorte odabrane i očuvane na različitim dijelovima otoka, gdje su se sorte koje su najbolje prilagođene lokalnim pedoklimatskim uvjetima i koje su davale najbolje plodove za konzumaciju u svježem obliku i za proizvodnju jabukovače uzgajale te potom širile cijepljenjem i sadile u drugim dijelovima otoka sa sličnim obilježjima.

Tijekom stoljeća ova je praksa omogućila razvoj glavnih tradicionalnih sorti jezgričavog voća i novije uvođenje egzotičnih sorti jabuka i krušaka koje se uzgajaju i ubiru u voćnjacima na Madeiri. I te sorte odlikuje izrazita kiselost te ih neki proizvođači također koriste za proizvodnju jabukovače koja se dobiva tradicionalnim ili posebnim metodama proizvodnje razvijenima u različitim mjestima na otoku.

Konzumacija jabukovače „Sidra da Madeira” dugo je bila ograničena na mjesta u kojima je proizvedena, pri čemu su jabukovaču prije svega konzumirali sami proizvođači i njihove obitelji. Posljednjih se desetljeća situacija promijenila, uz znatno povećanje prodaje u restoranima i barovima na regionalnom tržištu, kao i povećanje izravne prodaje krajnjim potrošačima na lokalnim tržnicama i sajmovima te na „festivalima” ili folklornim događanjima održanima radi promicanja jabukovače i jabuka od kojih se proizvodi.

Zanimanje za tradiciju i kvalitetu ovog proizvoda doveo je sredinom 2016. do osnivanja Udruge proizvođača jabukovače na Madeiri (APSRAM), koja okuplja oko 30 proizvođača jabukovače, čiji je cilj promicati i očuvati kvalitetu i autentičnost jabukovače „Sidra da Madeira”, promicati istraživanja i promidžbe proizvoda.

Povezanost zemljopisnog područja i karakteristika i ugleda proizvoda

Posebna pedoklimatska obilježja otočnih lokaliteta, koja su pogodovala prilagodbi i sadnji voćnjaka i pojedinačnih stabala širokog raspona sorti jabuka i krušaka, daju svojim plodovima jedinstvenu kiselost i prepoznatljiva senzorna svojstva koja se, ovisno o kombinaciji voća koje se koristi za njegovu proizvodnju, više-manje prenose na jabukovaču „Sidra da Madeira”.

Zahvaljujući svojstvima boje, arome i okusa jabukovače „Sidra da Madeira”, koja su određena posebnim svojstvima „mješavina” ili kombinacija plodova tradicionalnih i drugih sorti jabuka, a katkad i krušaka, koje se upotrebljavaju za proizvodnju, i njezine izrazite kiselosti, koja ponajprije proizlazi iz pedoklimatskih uvjeta lokaliteta na kojima se voće uzgaja, jabukovača „Sidra da Madeira” osvojila je nekoliko nacionalnih nagrada, kao što su „Concurso Nacional de Cervejas e Sidras Tradicionais Portuguesas” [Nacionalno tradicionalno portugalsko natjecanje za pivo i jabukovaču] i „Great Taste – Portugal”. Međutim, lokalni potrošači i sve češće turisti koji posjećuju otok utječu na izniman ugled ovog pića.

Povijesni zapisi koji potvrđuju važnost proizvodnje „vina od jabuke”, „cidre”, „sidre” i jabukovače „Sidra da Madeira” posljednjih 600 godina naveli su lokalne proizvođače da potvrde da se jabukovača proizvodi na otoku još od njegova prvog naseljavanja, i to na područjima u kojima su uvjeti najprikladniji za sadnju voćnjaka koji donose potrebne plodove. To je razlog zašto postoji snažna tradicija proizvodnje i ispijanja jabukovače na cijelom otoku, ali ponajprije u São Roque do Faial – Santana, Santo António da Serra – Machico, Camacha – Santa Cruz, Jardim da Serra – Câmara de Lobos, Ponta do Pargo – Calheta i Prazeres – Calheta, gdje se zbog vrlo posebnog suparništva među otočnim zajednicama svake godine održavaju folklorna i sociokulturna događanja radi promicanja proizvodnje i konzumacije jabukovače „Sidra da Madeira”.

Upućivanje na objavu specifikacije

https://tradicional.dgadr.gov.pt/pt/cat/bebidas-espirituosas/outras-bebidas/1084-sidra-da-madeira-igp

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

---

| 3.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 156/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 156/35

---

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2023/C 156/07)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev za izmjenu u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

ZAHTJEV ZA ODOBRENJE IZMJENE KOJA NIJE MANJA U SPECIFIKACIJI ZA PROIZVOD ZAŠTIĆENE OZNAKE IZVORNOSTI / ZAŠTIĆENE OZNAKE ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA

Zahtjev za odobrenje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

„VORARLBERGER ALPKÄSE”

EU br.: PDO-AT-1413-AM01 – 5.4.2022

ZOI (X) ZOZP ( )

1.   Skupina koja podnosi zahtjev i legitimni interes

Vorarlberger Alpwirtschaftsverein, Montfortstr. 9, 6 900 Bregenz, Austria

Tel. +43 5574400350

Faks +43 5574400600

E-pošta: fritz.metzler@lk-vbg.at

Udruženje više nije na svojoj prvotnoj adresi te se ona sad mijenja. Podnositelj zahtjeva zastupa interese proizvođača sira sa zaštićenom oznakom izvornosti (ZOI) „Vorarlberger Alpkäse” i stoga ima legitimni interes za podnošenje zahtjeva za izmjenu specifikacije.

2.   Država članica ili treća zemlja

Austrija

3.   Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje izmjena

| ☐ | Naziv proizvoda |
| --- | --- |

☐

Naziv proizvoda

| ☒ | Opis proizvoda |
| --- | --- |

☒

Opis proizvoda

| ☒ | Zemljopisno područje |
| --- | --- |

☒

Zemljopisno područje

| ☒ | Dokaz o podrijetlu |
| --- | --- |

☒

Dokaz o podrijetlu

| ☒ | Metoda proizvodnje |
| --- | --- |

☒

Metoda proizvodnje

| ☒ | Povezanost sa zemljopisnim područjem |
| --- | --- |

☒

Povezanost sa zemljopisnim područjem

| ☒ | Označivanje |
| --- | --- |

☒

Označivanje

| ☒ | Ostalo (izmjene podataka o nadležnoj službi, naziva izvorne skupine koja je podnijela zahtjev, naziva nadzornog tijela, nacionalnih zahtjeva, redakcijske izmjene) |
| --- | --- |

☒

Ostalo (izmjene podataka o nadležnoj službi, naziva izvorne skupine koja je podnijela zahtjev, naziva nadzornog tijela, nacionalnih zahtjeva, redakcijske izmjene)

4.   Vrsta izmjene

| ☐ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

| ☒ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument), koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument), koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

5.   Izmjene

S obzirom na iskustvo stečeno u pogledu praktičnih aspekata te zaštićene oznake nakon što je ona utvrđena, tražene izmjene specifikacije proizvoda nužne su kako bi se pružio detaljniji opis svih važnih uvjeta proizvodnje i stavljanja na tržište, uključujući različite faze proizvodnje, te kako bi se osigurala kvaliteta ZOI-ja „Vorarlberger Alpkäse”.

Prethodna specifikacija proizvoda, koja se sastojala od nekoliko zasebnih dokumenata i priloga, spojena je u jedinstveni dokument, revidirana i ažurirana kako bi se njome pružio jasniji opis zahtjeva, osobito u pogledu metode proizvodnje i dokaza o podrijetlu, čime se pomaže očuvati kvaliteta sira sa ZOI-jem „Vorarlberger Alpkäse”.

Točnije, te se izmjene odnose na sljedeće:

1.   Opis proizvoda

Tekst iz točke 5. podtočke (b) (Opis) specifikacije proizvoda uvršten je u točku 4.2. (Opis), koja je sad podijeljena na točke 4.2.1. (Općenito) i 4.2.2. (Svojstva). Tekst je time postao konkretniji i strukturiraniji u odnosu na izvornu verziju. Izbrisan je sadržaj masti u suhoj tvari. Masa pojedinačnih kolutova sira povećana je na 40 kg (umjesto 35 kg), a utvrđeno je da najkraće razdoblje dozrijevanja traje tri mjeseca (umjesto od tri do šest mjeseci).

Točka 5. podtočka (b) specifikacije proizvoda glasi:

„Tvrdi sir proizveden od prirodnog sirovog mlijeka (bez toplinske obrade, sterilizacije centrifugiranjem, pasterizacije, konzervansa i stabilizatora, kemijskih aditiva i genetski modificiranog sirila) dobivenog od krava koje pasu u Alpama ili na alpskim pašnjacima, sa sušenom, zrnatom i smećkasto-žutom do smeđom korom. Tijesto sira varira od čvrstog do podatnog, boje je bjelokosti i obično ima okrugle rupice veličine graška. Sadržaj masti u suhoj tvari viši je od 45 %. Kolutovi mogu težiti do 35 kg. Okus je blag i aromatičan, a starenjem postaje oštar.

Najkraće razdoblje zrenja iznosi od tri do šest mjeseci, a pritom mogu se pojaviti odstupanja (nedostatak pukotina, manje rupice).”

mijenja se i glasi:

4.2.   Opis

4.2.1.   Općenito

„Vorarlberger Alpkäse” tvrdi je sir koji se proizvodi u Alpama i na alpskim pašnjacima unutar definiranog područja, dobiven od neobrađenog, nesilažnog alpskog sirovog kravljeg mlijeka prikladnog za proizvodnju tvrdog sira. Pojedinačni kolutovi sira teže najviše 40 kg, a zrenje traje najmanje tri mjeseca.

4.2.2.   Značajke

Sir ima sušenu, smećkasto-žutu do smeđu zrnatu koru i čvrstu do glatku teksturu, a boje je bjelokosti. Na prerezu sira vide se ravnomjerno raspoređene no raštrkane okrugle rupice mat do sjajnog izgleda, koje su otprilike veličine graška. Te su rupice obično okrugle i veličine graška. Okus je blag, a starenjem postaje oštar.

Ovisno o stupnju zrelosti opisana svojstva mogu biti više ili manje izražena, a da to pritom ne mijenja općenit dojam sira „Vorarlberger Alpkäse” niti utječe na njega.

„Vorarlberger Alpkäse” može se prodavati u komadima različite veličine.

Obrazloženje

Riječi „više od 45 % masti u suhoj tvari” brišu se, a da se pritom ne zamjenjuju novima jer su prema postojećim pravnim zahtjevima nepotrebne. Tekst, koji je dijelom preuzet iz izvorne specifikacije, a dijelom dodan, preciznije je formuliran kako bi se pojasnila i poboljšala potpunost opisa proizvoda, čime se nadzornom tijelu pružaju precizniji i pouzdaniji parametri proizvoda na temelju kojih treba osigurati kvalitetu proizvoda. Ujedno je preciznije određeno najkraće razdoblje zrenja te je time i pojašnjeno.

Na tržištu i u prodaji trenutačno su najtraženiji sirevi koji su dulje dozrijevali, pa je potrebno veće dopušteno odstupanje u pogledu visine plijesni i mase pojedinačnih kolutova sira. Masa je stoga povećana na najviše 40 kg. Ta izmjena nema štetan učinak ili utjecaj na kvalitetu sira „Vorarlberger Alpkäse”.

2.   Dokaz o podrijetlu

Dokaz o podrijetlu

Prijašnje napomene o povijesti proizvoda iz točke 5. podtočke (d) (Dokaz o podrijetlu) izvorne specifikacije proizvoda, koje su u vrijeme priznavanja predmetne oznake trebale biti uvrštene u ovu točku, sad su premještene u točku 4.6. (Povezanost sa zemljopisnim područjem). Umjesto njih u točku 4.4. (Dokaz o podrijetlu) izmijenjene specifikacije uvrštene su sektorske odredbe o osiguravanju sljedivosti:

„Udruženje koje podnosi zahtjev vodi registar proizvođača u kojem je naveden svaki Sennalpe (alpska kuća) u kojem se na zemljopisnom području proizvodi ‚Vorarlberger Alpkäse’, zajedno s nazivom Alpe i adresom za kontakt. Sennalpe mora poslati poseban zahtjev udruženju koje podnosi zahtjev radi uvrštavanja u taj registar.

Dopušten je daljnji prijevoz upotrijebljenog mlijeka iz jedne odobrene alpske sirane u drugu unutar definiranog područja. Kako bi se osigurala sljedivost, količina mlijeka koje se prevozi mora se upisati u dostavnici.

Kako bi se osigurala sljedivost sira ‚Vorarlberger Alpkäse’ izvan lanaca opskrbe, udruženje koje podnosi zahtjev na traženje izdaje kazeinsku oznaku. Ta oznaka sadržava serijski broj.

Na kazeinskoj oznaci koja se upotrebljava nalazi se sljedeći tekst:

‚G.U.-VBG

ALPKAESE

XXXXXX’

Na svaki proizvedeni kolut sira Sennalpe mora prije prešanja staviti kazeinsku oznaku koja sadržava serijski broj i zatim to evidentirati u dnevnom izvješću o proizvodnji. U dnevnom izvješću o proizvodnji upisuju se i datum proizvodnje, količina prerađenog mlijeka, temperatura zagrijavanja i broj sireva proizvedenih na određeni datum. Sukladnost s razdobljem zrenja može se provjeriti s pomoću evidencije o proizvodnji ili na temelju proizvodne serije. Usto je dopušteno zrenje i skladištenje sira u regionalnim podrumima za dozrijevanje koji se na definiranom području nalaze na nižoj nadmorskoj visini.

Pri prodaji sira ‚Vorarlberger Alpkäse’ Sennalpe mora voditi evidenciju kojom se omogućuje sljedivost (npr. dostavnice ili serije).”

Obrazloženje

Budući da specifikacija dosad nije sadržavala pravila koja se odnose na dokaz o podrijetlu, smatralo se prikladnim uvrstiti informacije o sljedivosti proizvoda u točku 4.4. (Dokaz podrijetla) specifikacije proizvoda. U njoj se sada nalaze odredbe kojima se osigurava sljedivost. Osim toga, dio teksta premješten je iz izvorne točke 5. podtočke (h) (Označivanje) u točku 4.4. Daljnji prijevoz upotrijebljenog mlijeka iz jedne odobrene alpske sirane u drugu unutar definiranog područja bit će ubuduće dopušten zato što to zahvaljujući današnjoj tehnologiji više ne utječe na kvalitetu, a osigurava se i proizvodnja sira sa ZOI-jem „Vorarlberger Alpkäse”. To je postalo potrebno zato što je sve teže pronaći zaposlenike s obzirom na iznimnu zahtjevnost samog posla i s time povezanu nesigurnost održavanja proizvodnje alpskog sira u našim Alpama. Količina mlijeka koje se prevozi mora se zapisati.

3.   Zemljopisno područje

Zemljopisno područje

Točka 5. podtočka (c) specifikacije proizvoda:

„Područja koja obuhvaćaju Alpe i alpske pašnjake u austrijskoj pokrajini Vorarlberg. Službeno priznata alpska gospodarstva nalaze se na nadmorskoj visini od 1 000 do 1 800 m i aktivna su samo u ljetnim mjesecima u sklopu sezonskog preseljenja na alpske pašnjake radi ispaše.”

i naknadno dostavljena karta Austrije

mijenjaju se i glase:

4.3.   Zemljopisno područje

„Vorarlberger Alpkäse” proizvodi se u pokrajini Vorarlberg na nadmorskoj visini od 1 000 do 1 800 m. Službeno priznata alpska gospodarstva aktivna su samo u ljetnim mjesecima u sklopu sezonskog preseljenja na alpske pašnjake radi ispaše.”

Visinska karta razgraničenog zemljopisnog područja:

Obrazloženje

Tekst je skraćen. Zahtjev iz specifikacije koji se odnosi na službeno priznata alpska gospodarstva naveden je u točki 4.5. (Metoda proizvodnje) (točnije u točki 4.5.1. (Sirovina – mlijeko)). Dodana je i nova karta razgraničenog zemljopisnog područja. Ta karta sad sadržava i informacije o nadmorskoj visini. Time se ne mijenja razgraničenje zemljopisnog područja.

4.   Metoda proizvodnje

Metoda proizvodnje

Izvorni tekst točke 5. podtočke (e) (Metoda proizvodnje) specifikacije proizvoda preciznije je formuliran i podijeljen je na točke 4.5.1. (Sirovina – mlijeko), 4.5.2. (Proizvodnja) i 4.5.3. (Stručno znanje – poznavanje proizvodnje).

Točka 5. podtočka (e) specifikacije proizvoda glasi:

„Nesilažno sirovo mlijeko prikladno za proizvodnju tvrdog sira dobiveno u Alpama od stada krava koja podliježu službenim kontrolama. Nije toplinski obrađeno, pasterizirano ili sterilizirano centrifugiranjem i prerađuje se na licu mjesta, nema prijevoza ili privremenog skladištenja. Mlijeko koje se dobiva uvečer odmah se prelijeva u manje posude (drvene lonce ili bačve za mlijeko) kako bi se omogućilo stvaranje vrhnja. Sljedećeg se dana vrhnje (alpski maslac) ručno obire kako bi se postigao željeni sadržaj masti u proizvodu. To dozrelo i obrano mlijeko zatim se u alpskim (bakrenim) kotlovima miješa s punomasnim mlijekom dobivenim ujutro, mliječnom kiselinom/kulturama bakterija i sirilima za alpski sir. Skuta se ručno uklanja s pomoću gaze i bez upotrebe strojeva. Skuta se zagrijava na temperaturu od 51,5 °C do 52,5 °C, preša se i na nju se redovito nanosi slana otopina kako bi se pravilno formirala kora. Sir se proizvodi samo za vrijeme ljetne ispaše krava (koje se hrane isključivo ispašom na alpskim pašnjacima). S obzirom na to da razdoblje alpske ispaše kratko traje (3–4 mjeseca), proizvod je dostupan samo u sezoni i u ograničenim količinama.

Zabranjeno je u bilo kojem obliku dodavati mlijeko iz poljoprivrednih gospodarstava dolinskog područja.

Na uzgoj i zdravlje životinja te na higijenu gospodarstva i osoblja primjenjuju se nacionalna pravila. Osiguravanje kvalitete provodi se nadzorima te osposobljavanjem osoblja, među ostalim u području higijene.”

mijenja se i glasi:

4.5.1.   Sirovina (mlijeko)

„Vorarlberger Alpkäse” proizvodi se isključivo od sirovog alpskog kravljeg mlijeka za vrijeme ljetne ispaše u Alpama. Osim u iznimnim slučajevima (npr. bolest, snijeg ili estrus) ispaša se u ljetnim mjesecima mora odvijati svakodnevno. Krave se ne smiju voditi na pašnjake izvan područja Sennalpea. Dopušteno je samo kravlje mlijeko sa službeno priznatih gospodarstava koja se nalaze u Alpama ili na alpskim pašnjacima unutar definiranog zemljopisnog područja. Toplinski obrađeno ili pasterizirano mlijeko ili mlijeko sterilizirano centrifugiranjem ne smije se upotrebljavati za proizvodnju sira „Vorarlberger Alpkäse”. Zabranjeno je u bilo kojem obliku dodavati mlijeko s poljoprivrednih gospodarstava dolinskog područja. Pašnjaci definiranog zemljopisnog područja, sa svojim finim travama i biljem, važna su značajka mlijeka koje se upotrebljava za „Vorarlberger Alpkäse”. Krave jedu trave i bilje u svježem obliku kao zeleno krmivo ili osušeno sijeno. Hranjenje fermentiranom hranom ili silažom izričito je zabranjeno.

Upotreba drobljenih zrna kao zamjenska ili dopunska hrana s drugih područja dopuštena je u omjeru od 20 % suhe tvari godišnje.

Drobljena zrna smiju se nabavljati na drugim područjima jer je zemljopisno područje tipična planinska regija koja se odlikuje travnjacima i plitkim slojem humusa te nije pogodna za uzgoj usjeva. To znači da se na tom području gotovo uopće ne uzgajaju i ne proizvode žitarice ili slične kulture i stoga se moraju nabavljati na drugim područjima.

Postotak krmiva sa zemljopisnog područja stoga mora iznositi najmanje 80 % ukupne suhe tvari kojom se svake godine hrane mliječne krave. Dodavanje drobljenih zrna podrijetlom s drugih područja dopušteno je u omjeru od 20 % suhe tvari pojedinačnog obroka.

4.5.2.   Proizvodnja

Može se upotrebljavati samo nesilažno, toplinski neobrađeno i nepasterizirano sirovo mlijeko koje nije sterilizirano centrifugiranjem. Nije dopušteno dodavanje konzervansa, stabilizatora, kemijski proizvedenih aditiva i genetski modificiranih sirila.

Sirovo mlijeko prvo se djelomično obire i dovodi u fazu predzrenja upotrebom sirutke i/ili kulture bakterija mliječne kiseline. Tradicionalne bakterije mliječne kiseline koje su izvorno izdvojene i razmnožene iz divljih kultura sad čine temelj matične kulture za sirarske kulture koje se upotrebljavaju na gospodarstvu. To dozrelo i obrano mlijeko zatim se u alpskim (bakrenim) kotlovima miješa sa sirovim mlijekom dobivenim ujutro, kulturama bakterija mliječne kiseline i sirilima za alpski sir. Skuta se uklanja s pomoću gaze ili premještanjem skute/smjese sirutke u kalupe za sir. Zatim se zgusnuto (zgrušano) mlijeko s pomoću sirarske harfe reže na željenu veličinu. Nakon toga slijedi iduća faza izrade sira: skuta se nastavlja razvijati i dolazi do sinereze (razdvajanja sirutke od skute). Skuta se zagrijava na temperaturu od 51 °C do 54 °C i zatim se premješta u kalupe i preša.

Masa sira iznosi najviše 40 kg, ovisno o veličini koluta sira. Sirevi se zatim uranjaju u slanu kupku sa sadržajem soli od otprilike 20° Bé kako bi upili sol te kako bi se oblikovala kora i razvila struktura sira. Na taj se način sir izvana zatvara, a iznutra temeljito i ravnomjerno dozrijeva. Time se dobiva homogena, kompaktna konzistencija sira „Vorarlberger Alpkäse”. Sirevi potom dozrijevaju najmanje tri mjeseca, ovisno o svojstvima kore i iskustvu prerađivača mlijeka, na temperaturi od 10 °C do 17 °C i vlažnosti od više od 80 %. Za vrijeme dozrijevanja sirevi se redovito, do triput tjedno, obrađuju (četkaju ili trljaju) slanom vodom (sadržaj soli do 20° Bé) kako bi se osiguralo stvaranje karakteristične kore i razvio okus. Nakon najkraćeg razdoblja dozrijevanja sir „Vorarlberger Alpkäse” spreman je za konzumaciju.

4.5.3.   Znanje i iskustvo – poznavanje proizvodnje

Kvaliteta sira „Vorarlberger Alpkäse” prije svega proizlazi iz iskustva lokalnih sirara u upravljanju proizvodnjom i dozrijevanjem sira. Umijeće sirarstva temelji se na znanju i iskustvu prerađivača mlijeka, koji na različite načine sudjeluju u proizvodnji ovisno o svojim zasebnim ulogama u tom procesu, a zahvaljujući tome postiže se svojstvena kvaliteta sira „Vorarlberger Alpkäse”. Taj proces započinje upotrebom kultura bakterija mliječne kiseline. Na primjer, određivanje sastava kultura bakterija mliječne kiseline, temperature, faze mirovanja, količine i omjera koji se dodaju te uvjeta skladištenja temelje se na iskustvu prerađivača mlijeka. Njihovo iskustvo posebno je po specifičnom skladištenju i dozrijevanju sirovog mlijeka koje pogoduje stvaranju bakterija mliječne kiseline, što znatno poboljšavaju svojstva sira u pogledu roka trajanja, mirisa i okusa. Upotreba telećeg sirila, izbor trenutka i načina rezanja zgusnutog (zgrušanog) mlijeka, veličina skute, razvoj sira i zagrijavanje skute/smjese sirutke rezultat su specifičnog iskustva sirara i iznimno su važni za kvalitetu sira „Vorarlberger Alpkäse”.

Sirar mora vrlo pomno nadgledati svaku fazu proizvodnje sira i odrediti odgovarajuće vrijeme za svaku fazu prerade. Na primjer, pažljivo zagrijavanje sira „Vorarlberger Alpkäse” na temperaturi od 51 °C do 54 °C nakon rezanja zgusnutog mlijeka važan je preduvjet dugog roka trajanja sira. S mlijekom se istodobno mora pažljivo postupati kako bi ostao sačuvan velik dio aromatskih i mikrobioloških svojstava i komponenti, a time i posebna svojstva tog mlijeka. Treba napomenuti i da mlijeko zbog prirodno promjenjivih uvjeta prehrane životinja koji vladaju na alpskim pašnjacima nema standardizirane karakteristike, već njegova kvaliteta varira, primjerice s obzirom na sadržaj bjelančevina ili druge sastojke mlijeka. Zahvaljujući svojem velikom iskustvu proizvođači sira „Vorarlberger Alpkäse” izvrsno se snalaze u slučaju takvih prirodnih varijacija. Njihovo pažljivo postupanje za vrijeme svih tih faza prerade ključno je za daljnji proces zrenja, a time i kvalitetu konačnog proizvoda. Tijekom zrenja mora se iznimno pažljivo rukovati sirom. Sirari zahvaljujući svojem iskustvu najbolje znaju kad sir treba okrenuti, četkati i trljati, te stoga znatno utječu na kvalitetu sira.

Zahvaljujući redovitim sastancima, na kojima stočari i sirari razmjenjuju stečeno znanje, moguć je kontinuirani proces učenja, što pridonosi održavanju kvalitete i tradicije sira „Vorarlberger Alpkäse”.

Obrazloženje

Izmjene postupka proizvodnje uvedene su radi osiguravanja nedvojbene kvalitete sira „Vorarlberger Alpkäse”, koja se prije svega temelji na znanju proizvođača o tradicionalnoj metodi proizvodnje. Detaljniji opis te tradicionalne metode proizvodnje dodan je tekstu iz izvorne specifikacije, koji je sad izmijenjen, i pritom je preciznije utvrđena metoda prerade.

Pojedinačne izmjene odnose se na sljedeće točke:

| — | Sirovina – mlijeko

  Hranjenje goveda isključivo ispašom nije uvijek dovoljna za održavanje zdravlja životinja jer se zbog sve ekstremnijih vremenskih prilika (suša, duga kišna razdoblja itd.) i s njima povezanih klimatskih promjena javlja metabolički stres u mliječnih krava i smanjuje se dostupnost hrane na pašnjacima. Nadalje, različite pasmine krava koje se uzgajaju na alpskim pašnjacima imaju različite energetske potrebe, stoga im je za zdravlje potrebna dopunska hrana.
  Zbog toga je radi osiguravanja uravnotežene količine hranjivih tvari potrebnih za dobrobit životinja, neovisno o iznimnim klimatskim uvjetima kao što je suša, omogućena nabava drobljenih zrna koja se upotrebljavaju kao zamjenska i dopunska hrana u omjeru do 20 % suhe tvari godišnje.
  Budući da veći dio vlaknastog krmiva mora biti s definiranog područja, visoka i konstantna kvaliteta mlijeka osigurana je iako je dopuštena upotreba te dopunske krme iz drugih područja.
  Zahtjev iz točke 5. podtočke (c) specifikacije proizvoda koji se odnosi na službeno priznata alpska gospodarstva na visini od 1 000 do 1 800 m premješta se u točku 4.5.1. (Sirovina – mlijeko) i detaljnije se pojašnjava. Mlijeko može potjecati samo od krava na gospodarstvima smještenima u Alpama ili na alpskim pašnjacima kojima je nadležno tijelo (Austrijska agencija za sigurnost hrane) izdalo broj odobrenja. To je potrebno zbog posebnih higijenskih zahtjeva utvrđenih u Uredbi (EZ) br. 853/2004 (Uredba o higijeni hrane za životinje), koju gospodarstva za proizvodnju sira moraju poštovati. U toj se uredbi može pregledati popis odobrenih gospodarstava.
  Daljnji prijevoz iz jedne odobrene alpske sirane u drugu unutar definiranog područja bit će ubuduće dopušten zato što to zahvaljujući današnjoj tehnologiji više ne utječe na kvalitetu. Obje alpske sirane moraju u dostavnici upisati količinu mlijeka koja se prevozi. |
| --- | --- |

—

Sirovina – mlijeko

Sirovina – mlijeko

Hranjenje goveda isključivo ispašom nije uvijek dovoljna za održavanje zdravlja životinja jer se zbog sve ekstremnijih vremenskih prilika (suša, duga kišna razdoblja itd.) i s njima povezanih klimatskih promjena javlja metabolički stres u mliječnih krava i smanjuje se dostupnost hrane na pašnjacima. Nadalje, različite pasmine krava koje se uzgajaju na alpskim pašnjacima imaju različite energetske potrebe, stoga im je za zdravlje potrebna dopunska hrana.

Zbog toga je radi osiguravanja uravnotežene količine hranjivih tvari potrebnih za dobrobit životinja, neovisno o iznimnim klimatskim uvjetima kao što je suša, omogućena nabava drobljenih zrna koja se upotrebljavaju kao zamjenska i dopunska hrana u omjeru do 20 % suhe tvari godišnje.

Budući da veći dio vlaknastog krmiva mora biti s definiranog područja, visoka i konstantna kvaliteta mlijeka osigurana je iako je dopuštena upotreba te dopunske krme iz drugih područja.

Zahtjev iz točke 5. podtočke (c) specifikacije proizvoda koji se odnosi na službeno priznata alpska gospodarstva na visini od 1 000 do 1 800 m premješta se u točku 4.5.1. (Sirovina – mlijeko) i detaljnije se pojašnjava. Mlijeko može potjecati samo od krava na gospodarstvima smještenima u Alpama ili na alpskim pašnjacima kojima je nadležno tijelo (Austrijska agencija za sigurnost hrane) izdalo broj odobrenja. To je potrebno zbog posebnih higijenskih zahtjeva utvrđenih u Uredbi (EZ) br. 853/2004 (Uredba o higijeni hrane za životinje), koju gospodarstva za proizvodnju sira moraju poštovati. U toj se uredbi može pregledati popis odobrenih gospodarstava.

Daljnji prijevoz iz jedne odobrene alpske sirane u drugu unutar definiranog područja bit će ubuduće dopušten zato što to zahvaljujući današnjoj tehnologiji više ne utječe na kvalitetu. Obje alpske sirane moraju u dostavnici upisati količinu mlijeka koja se prevozi.

| — | Proizvodnja

  Faze proizvodnje sira „Vorarlberger Alpkäse” detaljno su opisane, od prerade sirovog mlijeka do faze dozrijevanja za vrijeme skladištenja, uz navođenje tehničkih parametara koji se moraju poštovati radi osiguranja kvalitete.
  Skuta se sad može zagrijavati na temperaturi od 51 °C do 54 °C (umjesto na prijašnjoj temperaturi od 51,5 °C do 52,5 °C). Dopušten je veći raspon temperature jer pri ručnom zagrijavanju nije moguće precizno postaviti temperaturu, što znači da je potrebno veće dopušteno odstupanje. Novi raspon dopuštenog odstupanja za temperaturu zagrijavanja ne utječe negativno na kvalitetu proizvoda. Dodavanje konzervansa, stabilizatora i kemijski proizvedenih aditiva i dalje nije dopušteno. Tekst je sad preciznije formuliran kako bi se to dodatno pojasnilo.
  Kad je riječ o vlastitoj sirutki ili vlastitim kulturama mliječne kiseline gospodarstva, pojašnjeno je da se povijesna matična kultura sad proizvodi na licu mjesta i nadalje se upotrebljava na samom gospodarstvu kao vlastita kultura za proizvodnju sira „Vorarlberger Alpkäse”. Ključnu ulogu u tome ima iskustvo prerađivača mlijeka.
  Pojašnjen je sadržaj soli i usklađen je s konkretnim provjerljivim kriterijima upotrebom Bauméove (Bé) ljestvice. Utvrđeno je da sadržaj soli iznosi do 20° Bé. Dodatno su pojašnjeni stvaranje karakteristične kore sira „Vorarlberger Alpkäse” i kvaliteta povezana s time te je skrenuta pozornost na upravljanje, koje provode sirari, i na uvjete dozrijevanja. |
| --- | --- |

—

Proizvodnja

Proizvodnja

Faze proizvodnje sira „Vorarlberger Alpkäse” detaljno su opisane, od prerade sirovog mlijeka do faze dozrijevanja za vrijeme skladištenja, uz navođenje tehničkih parametara koji se moraju poštovati radi osiguranja kvalitete.

Skuta se sad može zagrijavati na temperaturi od 51 °C do 54 °C (umjesto na prijašnjoj temperaturi od 51,5 °C do 52,5 °C). Dopušten je veći raspon temperature jer pri ručnom zagrijavanju nije moguće precizno postaviti temperaturu, što znači da je potrebno veće dopušteno odstupanje. Novi raspon dopuštenog odstupanja za temperaturu zagrijavanja ne utječe negativno na kvalitetu proizvoda. Dodavanje konzervansa, stabilizatora i kemijski proizvedenih aditiva i dalje nije dopušteno. Tekst je sad preciznije formuliran kako bi se to dodatno pojasnilo.

Kad je riječ o vlastitoj sirutki ili vlastitim kulturama mliječne kiseline gospodarstva, pojašnjeno je da se povijesna matična kultura sad proizvodi na licu mjesta i nadalje se upotrebljava na samom gospodarstvu kao vlastita kultura za proizvodnju sira „Vorarlberger Alpkäse”. Ključnu ulogu u tome ima iskustvo prerađivača mlijeka.

Pojašnjen je sadržaj soli i usklađen je s konkretnim provjerljivim kriterijima upotrebom Bauméove (Bé) ljestvice. Utvrđeno je da sadržaj soli iznosi do 20° Bé. Dodatno su pojašnjeni stvaranje karakteristične kore sira „Vorarlberger Alpkäse” i kvaliteta povezana s time te je skrenuta pozornost na upravljanje, koje provode sirari, i na uvjete dozrijevanja.

| — | Stručno znanje – poznavanje proizvodnje

  Budući da postojeća specifikacija nije sadržavala ključna opažanja o tradicionalnom znanju proizvođača, novi je tekst u tom pogledu konkretnije formuliran te su navedeni opisi kvalifikacija specijalista. Naveden je i opis tekućih aktivnosti usmjerenih na prenošenje tradicije radi osiguravanja kvalitete, čime se učinkovito može zaustaviti gubitak ili slabljenje stručnog znanja te sačuvati tradicionalno znanje o proizvodu. |
| --- | --- |

—

Stručno znanje – poznavanje proizvodnje

Stručno znanje – poznavanje proizvodnje

Budući da postojeća specifikacija nije sadržavala ključna opažanja o tradicionalnom znanju proizvođača, novi je tekst u tom pogledu konkretnije formuliran te su navedeni opisi kvalifikacija specijalista. Naveden je i opis tekućih aktivnosti usmjerenih na prenošenje tradicije radi osiguravanja kvalitete, čime se učinkovito može zaustaviti gubitak ili slabljenje stručnog znanja te sačuvati tradicionalno znanje o proizvodu.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

Informacije koje su se prethodno nalazile u točki 5. podtočki (d) (Dokaz o podrijetlu) premještaju se u točku 4.6. (Povezanost sa zemljopisnim područjem).

Informacije koje su se prethodno nalazile u točki 5. podtočki (f) (Povezanost) uvrštavaju se u točku 4.6. (Povezanost sa zemljopisnim područjem). Opsežno su opisani učinci klimatskih i ljudskih čimbenika na zemljopisnom području te je pritom dodan detaljan opis posebnog stručnog znanja regionalnih proizvođača, koje je u prijašnjoj specifikaciji bilo samo spomenuto. Ono uključuje tradicionalno znanje o posebnim tehnikama skladištenja i visoku razinu stručnog znanja u području metoda proizvodnje i upravljanja dozrijevanjem, koje je presudno za dobivanje organoleptičkih svojstava proizvoda.

Obrazloženje

Specifikacija je prilagođena zahtjevima iz Uredbe (EU) br. 1151/2012 tako što su povijesna opažanja, kao što su dokumentirani dokazi i stare tradicije povezane sa sirom „Vorarlberger Alpkäse”, koja su izvorno bila opisana u odjeljku o dokazu o podrijetlu, premještena u točku 4.6. (Povezanost sa zemljopisnim područjem).

6.   Označivanje

Označivanje

Izvorni tekst točke 5. podtočke (h) (Označivanje) specifikacije proizvoda premješta se u točku 4.4. (Dokaz o podrijetlu) i prilagođava se sadašnjim zahtjevima u pogledu dokumentacije.

Na primjer, zahtjevi iz izvorne specifikacije (koji se odnose na stavljanje datuma proizvodnje i naziva Alpe i/ili alpskog pašnjaka na proizvod) više nisu potrebni zbog dokumentacije koja se sad mora dostaviti za dokazivanje podrijetla. Pojašnjava se kazeinska oznaka koja se mora upotrebljavati. Tu oznaku više nije potrebno stavljati na pakiranja sira u komadima jer se jamči sljedivost serije kojoj ti komadi pripadaju.

Pravila o trgovačkim markama iz točke 5. podtočke (h) (Označivanje) izvorne specifikacije proizvoda premještaju se u točku 4.8. (Označivanje).

„Dopuštena je upotreba trgovačkih marki. Međutim, tim se trgovačkim markama ne smije obmanjivati potrošače ni štetiti dobrom ugledu ZOI-ja.”

Obrazloženje

Pojašnjeni su i prošireni zahtjevi koji se odnose na upravljanje trgovačkim markama. Trgovačke marke i dalje će biti dopuštene.

7.   Uredničke izmjene

Uredničke izmjene

7.1.   Ažurirani su naziv i podaci o nadležnom tijelu države članice.

7.2.   Ispravljena je adresa skupine koja podnosi zahtjev.

Obrazloženje

Osim izmjene podataka o nadležnom tijelu ažurira se i adresa skupine koja podnosi zahtjev jer se preselila na novu lokaciju otkad je oznaka zaštićena.

7.3.   Nadzorno tijelo

Nadzorno tijelo

Mijenja se odjeljak koji sadržava kontaktne podatke nadzornog tijela jer tu ulogu sad obnaša privatno poduzeće Lacon GmbH.

7.4.   Izmjene rasporeda/prikaza specifikacije proizvoda

Izmjene rasporeda/prikaza specifikacije proizvoda

Neke su rubrike prenumerirane i izmijenjene kako bi informacije bile jasnije i preciznije.

7.5.   Nacionalni zahtjevi

Nacionalni zahtjevi

Briše se rubrika „Nacionalni zahtjevi” i ne zamjenjuje se novom jer je prema postojećim regulatornim zahtjevima nepotrebna.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Vorarlberger Alpkäse”

„Vorarlberger Alpkäse”

EU br.: PDO-AT-1413-AM01 – 5.4.2022.

EU br.: PDO-AT-1413-AM01 – 5.4.2022.

ZOI (X) ZOZP ()

ZOI (X) ZOZP ()

1.   Naziv(I) [ZOI-ja ili ZOZP-a]

Naziv(I) [ZOI-ja ili ZOZP-a]

„Vorarlberger Alpkäse”

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Austrija

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1   Vrsta proizvoda [vidjeti Prilog XI.]

Vrsta proizvoda [vidjeti Prilog XI.]

Razred 1.3. Sirevi

3.2   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Vorarlberger Alpkäse” tvrdi je sir koji se proizvodi u Alpama i na alpskim pašnjacima unutar definiranog područja, dobiven od neobrađenog, nesilažnog alpskog sirovog kravljeg mlijeka prikladnog za proizvodnju tvrdog sira. Pojedinačni kolutovi sira teže najviše 40 kg, a zrenje traje najmanje tri mjeseca.

Sir ima sušenu, smećkasto-žutu do smeđu zrnatu koru i čvrstu do glatku teksturu, a boje je bjelokosti. Na prerezu sira vide se ravnomjerno raspoređene no raštrkane okrugle rupice mat do sjajnog izgleda, koje su otprilike veličine graška. Te su rupice obično okrugle i veličine graška. Okus je blag, a starenjem postaje oštar.

Ovisno o stupnju zrelosti opisana svojstva mogu biti više ili manje izražena, a da to pritom ne mijenja općenit dojam sira „Vorarlberger Alpkäse” niti utječe na njega.

3.3   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Za proizvodnju sira „Vorarlberger Alpkäse” može se upotrebljavati samo mlijeko krava sa službeno priznatih gospodarstava u Alpama ili na alpskim pašnjacima na kojima se provodi gospodarenje pašnjacima. Nije dopuštena proizvodnja silaže ni njezina upotreba za hranjenje.

Upotreba dodatne hrane za životinje u obliku drobljenih zrna dopuštena je u omjeru od 20 % suhe tvari godišnje. Drobljena zrna smiju se nabavljati i na drugim područjima jer je zemljopisno područje tipična planinska regija koja nije pogodna za poljoprivrednu proizvodnju. To znači da se na tom području gotovo uopće ne uzgajaju i ne proizvode žitarice ili slične kulture i stoga se moraju nabavljati na drugim područjima.

Postotak krmiva sa zemljopisnog područja stoga mora iznositi najmanje 80 % ukupne suhe tvari kojom se svake godine hrane mliječne krave. Dodavanje drobljenih zrna podrijetlom s drugih područja dopušteno je u omjeru od 20 % suhe tvari pojedinačnog obroka.

3.4   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na definiranom zemljopisnom području

Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na definiranom zemljopisnom području

Proizvodnja, prerada i dozrijevanje sirovine provodi se isključivo na definiranom području.

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Sirevi se moraju označivati kazeinskom oznakom koja sadržava serijski broj. Udruženje koje podnosi zahtjev nadležno je za upravljanje serijskim brojevima i njihovu dodjelu.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Sažeta definicija zemljopisnog područja

„Vorarlberger Alpkäse” proizvodi se u pokrajini Vorarlberg na nadmorskoj visini od 1 000 do 1 800 m. Službeno priznata alpska gospodarstva aktivna su samo u ljetnim mjesecima u sklopu sezonskog preseljenja na alpske pašnjake radi ispaše.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

Tipična svojstva sira „Vorarlberger Alpkäse” mogu se pripisati mlijeku koje se upotrebljava za proizvodnju, njegovim sastojcima, okusu i konzistenciji, na koje utječe alpska flora pokrajine Vorarlberg, te klimatskim i ljudskim (tradicionalna obrtnička proizvodnja) čimbenicima u postupku proizvodnje. Male alpske sirane sve do danas su očuvale obrtničku proizvodnju i temeljitost u obradi i dozrijevanju sireva te se zahvaljujući tome dobiva posebna kvaliteta i dug rok trajanja sira „Vorarlberger Alpkäse”.

Mlijeko koje se upotrebljava za proizvodnju sira „Vorarlberger Alpkäse” ima specifičan aromatični sastojak zahvaljujući alpskoj vegetaciji područja proizvodnje i pretežnoj upotrebi zelenog krmiva za životinje, što u kombinaciji s tradicionalnom obrtničkom metodom proizvodnje siru daje njegova tipična svojstva. Proizvodnja sira neophodna je za održavanje planinske poljoprivrede pokrajine Vorarlberg i ključna je za ekološku raznolikost i stabilnost njezina alpskog kulturnog krajolika.

U pokrajini Vorarlberg poljoprivreda je isključivo usmjerena na gospodarenje pašnjacima. Na alpskim gospodarstvima strogo je zabranjeno hranjenje životinja silažom (fermentiranom hranom). Upravo se zahvaljujući zabrani silaže može proizvesti visokokvalitetni sir „Vorarlberger Alpkäse”.

„Vorarlberger Alpkäse” proizvod je koji se već stotinama godina proizvodi i konzumira na definiranom području, a u današnjoj pokrajini Vorarlberg sir se proizvodi sve to vrijeme. Stoljećima se sir prvenstveno proizvodio za vlastitu potrošnju i regionalnu prodaju. Proizvodnja alpskog sira neophodna je za održavanje alpske poljoprivrede pokrajine Vorarlberg i ključna je za ekološku raznolikost i stabilnost njezina alpskog kulturnog krajolika. U procesu sezonskog preseljenja na alpske pašnjake radi ispaše, koje se odvija između gospodarstava dolinskog područja te alpskih pašnjaka i Alpa, prerada sirovog mlijeka na Alpama važan je gospodarski element održavanja poljoprivrednih gospodarstava i gospodarstava za proizvodnju mlijeka pokrajine Vorarlberg.

Dokumenti ukazuju na to da su se tradicionalne metode proizvodnje sira u toj regiji provodile već za vrijeme Tridesetogodišnjeg rata. Taj je postupak temelj današnjeg postupka proizvodnje sira „Vorarlberger Alpkäse”. Velik dio alpskog mlijeka proizvedenog u ljetnim mjesecima u sklopu sezonskog preseljenja na alpske pašnjake radi ispaše već se prerađivao u alpski sir u 18. stoljeću i otad se počela upotrebljavati oznaka „Vorarlberger Alpkäse”.

Regionalni uvjeti, kao što su nadmorska visina, klima, flora i fauna te mala gospodarstva, u 18. stoljeću doveli su do razvitka proizvodnje punomasnog sira, koja je uključivala posebne sirarske metode, a time su omogućeni dulji rok trajanja i bolja dodana vrijednost.

Tehničko znanje i umijeće proizvodnje sira stečeno na razgraničenom području (hranjenje životinja, prerada mlijeka, tehnologija proizvodnje i zrenje) prenosilo se s generacije na generaciju. To znanje i umijeće dodatno je usavršeno i do danas služi kao temelj za proizvodnju sira „Vorarlberger Alpkäse”.

Upućivanje na objavu specifikacije proizvoda

Upućivanje na objavu specifikacije proizvoda

https://www.patentamt.at/herkunftsangaben/vorarlbergeralpkaese/

Dostupno je i izravno na stranici Austrijskog ureda za patente (www.patentamt.at) klikom na: „Žigovi/Zemljopisne oznake/Popis austrijskih zemljopisnih oznaka”. Specifikacija se može pronaći pod nazivom oznake kvalitete.

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

---

| 3.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 156/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 156/45

---

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2023/C 156/08)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev za izmjenu u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

ZAHTJEV ZA ODOBRENJE IZMJENE KOJA NIJE MANJA U SPECIFIKACIJI ZA PROIZVOD ZAŠTIĆENE OZNAKE IZVORNOSTI/ZAŠTIĆENE OZNAKE ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA

Zahtjev za odobrenje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

„VORARLBERGER BERGKÄSE”

EU br.: PDO-AT-1419-AM01 – 5.4.2022.

ZOI (X) ZOZP ( )

1.   Skupina koja podnosi zahtjev i legitimni interes

ARGE Milch Vorarlberg, Montfortstr. 9, 6900 Bregenz, Austrija

Tel. +43 5574400350

Faks +43 5574400600

E-pošta: fritz.metzler@lk-vbg.at

Kad je riječ o pravima i obvezama koje proizlaze iz zaštićene oznake izvornosti „Vorarlberger Bergkäse”, skupina koja podnosi zahtjev pravni je slijednik izvorne skupine koja je podnijela zahtjev, a zastupa interese proizvođača ZOI-ja „Vorarlberger Bergkäse” te ima legitiman interes zahtijevati izmjene specifikacije.

2.   Država članica ili treća zemlja

Austrija

3.   Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje izmjena

| ☐ | Naziv proizvoda |
| --- | --- |

☐

Naziv proizvoda

| ☒ | Opis proizvoda |
| --- | --- |

☒

Opis proizvoda

| ☒ | Zemljopisno područje |
| --- | --- |

☒

Zemljopisno područje

| ☒ | Dokaz podrijetla |
| --- | --- |

☒

Dokaz podrijetla

| ☒ | Metoda proizvodnje |
| --- | --- |

☒

Metoda proizvodnje

| ☒ | Povezanost sa zemljopisnim područjem |
| --- | --- |

☒

Povezanost sa zemljopisnim područjem

| ☒ | Označivanje |
| --- | --- |

☒

Označivanje

| ☒ | Ostalo (izmjene podataka o nadležnoj službi, naziva izvorne skupine koja je podnijela zahtjev, naziva kontrolnog tijela, nacionalnih zahtjeva, redakcijske izmjene) |
| --- | --- |

☒

Ostalo (izmjene podataka o nadležnoj službi, naziva izvorne skupine koja je podnijela zahtjev, naziva kontrolnog tijela, nacionalnih zahtjeva, redakcijske izmjene)

4.   Vrsta izmjene

| ☐ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

| ☒ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument), koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument), koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

5.   Izmjene

S obzirom na iskustvo koje je stečeno u rješavanju praktičnih aspekata otkako je priznata zaštićena oznaka izvornosti, izmjene specifikacije proizvoda koje se zahtijevaju nužne su radi detaljnijeg opisa svih važnih uvjeta proizvodnje i stavljanja na tržište, što uključuje razne faze proizvodnje i osiguravanje kvalitete ZOI-ja „Vorarlberger Bergkäse”.

Prethodna specifikacija proizvoda, koja se sastojala od nekoliko zasebnih dokumenata i priloga, spojena je u jedinstveni dokument, revidirana i ažurirana kako bi se njome pružio jasniji opis zahtjeva, osobito za metodu proizvodnje i dokaz podrijetla, čime se pomaže očuvati kvalitetu ZOI-ja „Vorarlberger Bergkäse”.

Točnije, te izmjene odnose se na sljedeće:

1.   Opis proizvoda

Tekst iz točke 5.b (Opis) i sve informacije koje su dodane u tu točku izvorne specifikacije proizvoda premješta se u točku 4.2. (Opis). Ta se pak točka dijeli na točke 4.2.1. (Općenito) i 4.2.2. (Svojstva). Izvorni je tekst konkretniji i strukturiraniji. Briše se sadržaj masti u suhoj tvari. Masa pojedinih kolutova sira povećava se na 7–40 kg (umjesto 8–35 kg), a raspon visine kalupa proširuje se na 8–12 cm (prethodno 10–12 cm). Najkraće razdoblje dozrijevanja sira je 3 mjeseca.

Točka 5.b specifikacije proizvoda:

„‚Vorarlberger Bergkäse’ proizvodi se od prirodnog sirovog (kravljeg) mlijeka s približno 50 % masti u suhoj tvari. Kora sira ima maz ili je suha, zrnata je i smećkastožute je do smeđe boje. Masa kolutova iznosi od 8 kg do 35 kg, a visina im je od 10 do 12 cm. Okrugle rupice otprilike su veličine graška, mat do sjajnog izgleda i ravnomjerno raspoređene. Tijesto sira varira od čvrstog do podatnog te je boje bjelokosti do svjetložute boje. Pikantnog je do oštrog okusa. Sirovina je mlijeko krava koje su pasle na alpskim pašnjacima i u dolinama prikladnima za proizvodnju tvrdog sira, pri čemu se u prehrani životinja ne upotrebljava silaža. Upotrebljava se isključivo prirodno sirilo.”

i informacije dodane u točku 5.b

„Strogo pridržavanje pravila hranidbe (vidjeti prilog), male alpske mljekare, pažljivo ručno dozrijevanje sira ‚Vorarlberger Bergkäse’ i pozornost koja mu se posvećuje, tradicionalna prerada nesilažnog i prirodnog sirovog mlijeka te vještina sirara nesumnjivo su najvažnije i najistaknutije značajke.

Mlijeko smiju isporučivati isključivo gospodarstva s posve ekstenzivnim upravljanjem pašnjacima na kojima se ne proizvodi silaža i životinje se ne hrane silažom. Mješovitim poljoprivrednim gospodarstvima (koja mlada goveda hrane silažom) nije dopušteno isporučivati mlijeko. Mlijeko se isporučuje barem jednom dnevno i prerađuje se izravno u mljekari.

Zahvaljujući proizvodnji sira na malim gospodarstvima održavaju se tradicionalna proizvodnja i pažljivo rukovanje sirom. Osim toga, pridonosi se posebnoj kvaliteti i dugom roku trajanja sira ‚Vorarlberger Bergkäse’.”

mijenjaju se kako slijedi:

4.2.   Opis

4.2.1.   Općenito

„Vorarlberger Bergkäse” je tvrdi sir koji se proizvodi od nesilažnog prirodnog alpskog sirovog kravljeg mlijeka ili mlijeka iz dolina. Poljoprivredna gospodarstva koja mlada goveda hrane silažom (mješovita gospodarstva) ne smiju isporučivati mlijeko za proizvodnju sira „Vorarlberger Bergkäse”.

Masa kolutova sira iznosi od 7 kg do 40 kg, visina im je od 8 do 12 cm, a dozrijevaju najmanje 3 mjeseca.

4.2.2.   Svojstva

Kora sira ima maz ili je suha, zrnata je i smećkastožute je do smeđe boje te čvrste do glatke teksture. Boje je bjelokosti do svjetložute. Pri rezanju sira vidljive su ravnomjerno, ali rijetko raspoređene okrugle rupice veličine graška, od mat do sjajnog izgleda. U siru mogu nastati male pukotine (od 0,5 do 1 cm duljine). Pikantnog je do oštrog okusa koji starenjem sira postaje intenzivan. Ovisno o fazi zrenja opisana svojstva mogu biti manje ili više izražena te ne utječu na ugled ZOI-ja „Vorarlberger Bergkäse” niti ga mijenjaju.

Sir „Vorarlberger Bergkäse” može se stavljati na tržište u komadima različitih veličina.

Razlozi

Napomene koje se ne odnose na opis proizvoda navode se detaljnije u točkama „Povezanost sa zemljopisnim područjem” i „Metoda proizvodnje” koje se dodaju u tu svrhu.

Povećavaju se rasponi dopuštenih odstupanja za masu i visinu kolutova sira zbog gubitka zrelosti do kojeg dolazi zbog dužeg skladištenja sireva i radi gospodarske održivosti malih gospodarstava. Mala gospodarstva zahtijevaju teže sireve zbog logistike. Riječi „približno 50 % masti u suhoj tvari” brišu se i ne zamjenjuju drugim informacijama jer su suvišne s obzirom na važeće pravne zahtjeve. Tekst, koji je dijelom preuzet iz specifikacije, a dijelom dodan, preciznije je formuliran (npr. u pogledu najkraćeg razdoblja zrenja) kako bi se pojasnila i poboljšala potpunost opisa proizvoda, čime se kontrolnom tijelu pružaju precizniji i pouzdaniji parametri proizvoda na temelju kojih treba osigurati kvalitetu proizvoda.

2.   Dokaz podrijetla

Dokaz podrijetla

Prethodne napomene iz specifikacije koje se odnose na povijest proizvoda iz točke 5. d (Dokaz podrijetla), koje je trebalo navesti u ovoj točki u vrijeme priznavanja predmetne oznake, te informacije dodane u tu točku premještaju se u točku 4.6. (Povezanost sa zemljopisnim područjem) (vidjeti tekst te točke). Umjesto njih u točku 4.4. (Dokaz podrijetla) nove specifikacije unose se sektorske odredbe o osiguravanju sljedivosti:

„Udruženje koje podnosi zahtjev vodi registar proizvođača, u kojem se navodi svaki prerađivač mlijeka koji proizvodi sir ‚Vorarlberger Bergkäse’ na tom zemljopisnom području te naziv gospodarstva i adresa za kontakt, bez obzira na to jesu li članovi tog udruženja. Da bi ga se navelo u registru, prerađivač mlijeka mora podnijeti poseban zahtjev udruženju koje podnosi zahtjev.

Proizvođač mlijeka i prerađivač mlijeka potpisuju ugovor o isporuci mlijeka i nalog o isporuci mlijeka. Tim ugovorima reguliraju se kvaliteta sirovine (nesilažno mlijeko), prihvatno područje te dokumentacija o isporuci mlijeka prerađivaču.

Proizvođači i prerađivači mlijeka moraju osigurati da se sirovo mlijeko namijenjeno proizvodnji sira ‚Vorarlberger Bergkäse’ i sam gotov proizvod prikupljaju, skladište i prerađuju odvojeno od ostalih zaliha mlijeka ili običnih vrsta sira.

Proizvođači mlijeka moraju evidentirati količine proizvedenog mlijeka te odvojeno evidentirati količinu mlijeka koja se upotrebljava za proizvodnju sira ‚Vorarlberger Bergkäse’. Prerađivači mlijeka moraju voditi jasnu evidenciju o količinama kupljenog mlijeka i njegovu podrijetlu. Dopušten je daljnji prijevoz od jednog prerađivača do drugog unutar definiranog zemljopisnog područja uz evidentiranje prevezene količine.

Radi sljedivosti sira ‚Vorarlberger Bergkäse’ u lancima opskrbe udruženje koje podnosi zahtjev izdaje kazeinsku oznaku sa serijskim brojem na zahtjev prerađivača mlijeka. Kazeinska oznaka sastoji se od sljedećeg teksta:

G.U.-VBG

BERGKAESE

XXXXXX

sa serijskim brojem. Udruženje koje podnosi zahtjev odgovorno je za upravljanje serijskim brojem i njegovu dodjelu.

Sir se prije prešanja identificira s pomoću kazeinske oznake s jedinstvenim serijskim brojem, koja se ne smije ukloniti s koluta sira. Radi interne sljedivosti navode se i datum proizvodnje ili serijski broj.

U dnevnom izvješću o proizvodnji evidentiraju se datum proizvodnje, količina prerađenog mlijeka, serijski broj kazeinske oznake, temperatura zagrijavanja i broj kolutova sira. Usklađenost s razdobljem zrenja može se pratiti putem evidencije u postrojenju za preradu mlijeka. Sirevi mogu dozrijevati i čuvati se izvan postrojenja za preradu mlijeka u centrima za dozrijevanje koji se nalaze na definiranom području.

Prerađivač mlijeka pri prodaji sira ‚Vorarlberger Bergkäse’ mora voditi evidenciju koja omogućuje sljedivost (npr. dostavnice).”

Razlozi

Budući da specifikacija dosad nije sadržavala pravila o dokazu podrijetla, smatra se prikladnim dodati informacije o sljedivosti proizvoda u točku 4.4. (Dokaz podrijetla) specifikacije proizvoda. U njoj se sada nalaze odredbe kojima se osigurava sljedivost. Osim toga, dio teksta premješta se iz izvorne točke 5.h (Označivanje) u točku 4.4. (Dokaz podrijetla).

3.   Zemljopisno područje

Zemljopisno područje

Točka 5.c (Zemljopisno područje) u izvornoj specifikaciji proizvoda

Dodaje se regija Walgau. Ostatak teksta skraćuje se na informacije potrebne za zemljopisno područje. Naziv „Laiblachtal” mijenja se u „Leiblachtal”.

Osim toga, karte Vorarlberga i Austrije koje su dodane u točku 5.c (Zemljopisno područje) izvorne specifikacije zamjenjuju se novom kartom.

Točka 5.c specifikacije proizvoda:

„Sir ‚Vorarlberger Bergkäse’ proizvode isključivo proizvođači ili prerađivači i poljoprivrednici u regijama Bregenzerwald, Kleinwalsertal, Großwalsertal, Laiblachtal (Pfanderstock) i Rheintal, i to od sirovog mlijeka proizvedenog u Vorarlbergu.”

te je tekst uz karte Vorarlberga i Austrije koje su dodane u točku 5.c

Image 1

izmijenjen kako slijedi:

4.3.   Zemljopisno područje

Sir „Vorarlberger Bergkäse” proizvodi se od sirovog mlijeka proizvedenog u Vorarlbergu u sljedećim regijama pokrajine Vorarlberg: Bregenzerwald, Kleinwalsertal, Großwalsertal, Leiblachtal (Pfänderstock), Walgau i Rheintal.

Karta razgraničenog zemljopisnog područja (osjenčano područje):

Image 2

Razlozi

Regija Walgau dodaje se jer graniči s razgraničenim područjem kako je prethodno opisano i podliježe istim geološkim, biološkim i kulturnim uvjetima koji ispunjavaju kriterije iz specifikacije. Ostatak teksta skraćuje se na informacije potrebne za zemljopisno područje. Ispravlja se tipografska pogreška „Laiblachtal”. Ispravan naziv regije je „Leiblachtal”. Osim toga, karta „Tirol/Vorarlberg” u specifikaciji proizvoda zamjenjuje se novom kartom razgraničenog zemljopisnog područja. Nova je karta jasnija i detaljnije prikazuje područje dodanim sjenčanjem.

4.   Metoda proizvodnje

Metoda proizvodnje

Izvorni tekst iz točke 5.e (Metoda proizvodnje) u specifikaciji proizvoda sastavlja se preciznije i dijeli na točke 4.5.1. (Sirovina – mlijeko), 4.5.2. (Proizvodnja) i 4.5.3. (Stručnost – znanje o proizvodnji).

Metoda prerade također se preciznije opisuje. Detaljnije se opisuje i tradicionalna metoda proizvodnje u točki 4.5.3. (Stručnost – znanje o proizvodnji).

Točka 5.e specifikacije proizvoda glasi:

„‚Vorarlberger Bergkäse’ tipičan je tradicionalni proizvod.

Ključna komponenta postupka proizvodnje usklađenost je sa strogim kriterijima proizvodnje mlijeka (smjernice o kvaliteti za proizvođače mlijeka).

Konkretno:

| — | mlijeko smiju isporučivati isključivo gospodarstva s posve ekstenzivnim upravljanjem pašnjacima na kojima se ne proizvodi silaža i životinje se ne hrane silažom ili se isključivo mlijeko s takvih gospodarstava smije upotrebljavati za proizvodnju sira ‚Vorarlberger Bergkäse’. |
| --- | --- |

—

mlijeko smiju isporučivati isključivo gospodarstva s posve ekstenzivnim upravljanjem pašnjacima na kojima se ne proizvodi silaža i životinje se ne hrane silažom ili se isključivo mlijeko s takvih gospodarstava smije upotrebljavati za proizvodnju sira ‚Vorarlberger Bergkäse’.

| — | Mlijeko se barem jednom dnevno isporučuje mljekari gdje se izravno prerađuje (ne prevozi se dalje iz jedne mljekare u drugu). |
| --- | --- |

—

Mlijeko se barem jednom dnevno isporučuje mljekari gdje se izravno prerađuje (ne prevozi se dalje iz jedne mljekare u drugu).

Stvarna proizvodnja:

| — | Isporučeno sirovo mlijeko (nije toplinsko obrađeno, pasterizirano niti sterilizirano centrifugom) djelomično je obrano (na sadržaj masti od otprilike 3,3 %). |
| --- | --- |

—

Isporučeno sirovo mlijeko (nije toplinsko obrađeno, pasterizirano niti sterilizirano centrifugom) djelomično je obrano (na sadržaj masti od otprilike 3,3 %).

| — | Siri se telećim sirilom te sirutkom i kulturom mliječne kiseline s istog poljoprivrednog gospodarstva (za što je ključno iskustvo sirara u ocjeni i uzgoju te kulture). ‚Vorarlberger Bergkäse’ uvelike se razlikuje od drugih sličnih proizvoda zbog upotrebe kultura sirutke. |
| --- | --- |

—

Siri se telećim sirilom te sirutkom i kulturom mliječne kiseline s istog poljoprivrednog gospodarstva (za što je ključno iskustvo sirara u ocjeni i uzgoju te kulture). ‚Vorarlberger Bergkäse’ uvelike se razlikuje od drugih sličnih proizvoda zbog upotrebe kultura sirutke.

| — | Skuta se zatim zagrijava na temperaturu od otprilike 51 do 52,5 °C i preša. |
| --- | --- |

—

Skuta se zatim zagrijava na temperaturu od otprilike 51 do 52,5 °C i preša.

| — | Kolutovi sira zatim se dva do tri dana stavljaju u slanu kupku (sadržaj soli je otprilike 20 %) te dozrijevaju u podrumima na temperaturi od 12 °C do 15 °C i relativnoj vlažnosti od 90 % do 95 %. Pritom se redovito premazuju slanom vodom kako bi se osiguralo stvaranje karakteristične kore i razvio okus (tj. četkaju se ili trljaju slanom vodom (sadržaj soli je otprilike 20 %, pH-vrijednost 5,25) dvaput tjedno). |
| --- | --- |

—

Kolutovi sira zatim se dva do tri dana stavljaju u slanu kupku (sadržaj soli je otprilike 20 %) te dozrijevaju u podrumima na temperaturi od 12 °C do 15 °C i relativnoj vlažnosti od 90 % do 95 %. Pritom se redovito premazuju slanom vodom kako bi se osiguralo stvaranje karakteristične kore i razvio okus (tj. četkaju se ili trljaju slanom vodom (sadržaj soli je otprilike 20 %, pH-vrijednost 5,25) dvaput tjedno).

| — | Sir ‚Vorarlberger Bergkäse’ spreman je za konzumaciju nakon 3 do 6 mjeseci (ovisno o stupnju zrelosti njegova svojstva donekle mogu varirati: male pukotine u siru (duljine 0,5 do 1 cm), manje rupice, izražen okus). |
| --- | --- |

—

Sir ‚Vorarlberger Bergkäse’ spreman je za konzumaciju nakon 3 do 6 mjeseci (ovisno o stupnju zrelosti njegova svojstva donekle mogu varirati: male pukotine u siru (duljine 0,5 do 1 cm), manje rupice, izražen okus).

Stalnim samonadzorom i osiguranjem kvalitete na gospodarstvima jamči se visoka kvaliteta sirovog mlijeka i proizvodnje sira ‚Vorarlberger Bergkäse’. Usklađenost s osiguranjem kvalitete provjerava ‚Qualitätsmanagementverein für Lebensmittel aus Vorarlberg’ (Udruženje za upravljanje kvalitetom hrane iz Vorarlberga). Kontrole na gospodarstvu te higijena osoblja i zdravlje životinja propisane su zakonom.”;

mijenja se kako slijedi:

4.5.1.   Sirovina (mlijeko)

U proizvodnji sira „Vorarlberger Bergkäse” upotrebljava se sirovo kravlje mlijeko. Dopušteno je isključivo mlijeko iz Vorarlberga. Toplinski obrađeno ili pasterizirano mlijeko ili mlijeko sterilizirano centrifugom ne smije se koristiti za proizvodnju sira „Vorarlberger Bergkäse”.

Mlijeko koje se koristi za „Vorarlberger Bergkäse” svojstveno je po nježnoj travi i bilju s pašnjaka u pokrajini Vorarlberg. Krave se hrane travom i biljem koje je svježe kao zeleno krmivo ili sušeno kao sijeno. Hranjenje fermentiranom hranom za životinje ili silažom izričito je zabranjena.

Upotreba drobljenih žitarica kao kompenzacijske i dopunske hrane s drugih područja dopuštena je do 30 % udjela u suhoj tvari godišnje.

Drobljene žitarice smiju se kupovati na drugim područjima jer je zemljopisno područje tipična planinska regija koja se odlikuje travnjacima i plitkim slojem humusa te nije pogodna za uzgoj usjeva. To znači da se na tom području gotovo uopće ne uzgajaju i ne proizvode žitarice ili slični usjevi, pa se moraju kupovati na drugim područjima. Dakle, postotak krmiva sa zemljopisnog područja ne smije biti manji od 70 % ukupne suhe tvari kojom se godišnje hrane krave u laktaciji. Dopušteno je dodavanje drobljenih žitarica koje potječu s drugog područja, a smiju činiti do 30 % suhe tvari u pojedinoj porciji.

4.5.2.   Proizvodnja

Sirovo mlijeko prvo se djelomično obire i siri telećim sirilom te sirutkom i/ili kulturom bakterija mliječne kiseline. Tradicionalne bakterije mliječne kiseline iz divljih kultura sad čine osnovu matične kulture za poljoprivredne kulture koje se i dalje uzgajaju na gospodarstvu. Nije dopušteno dodavati konzervanse, stabilizatore i kemijski proizvedene aditive. Zgusnuto (koagulirano) mlijeko zatim se reže na željenu veličinu rezačem skute. Zatim se odvija sljedeća faza oblikovanja sira: skuta se dalje razvija i dolazi do sinereze (pri čemu se sirutka odvaja od skute). Skuta se zagrijava na temperaturi od 51 °C do 54 °C te premješta u kalupe i preša. Ovisno o željenoj veličini sira masa kolutova iznosi od 7 kg do 40 kg prije namakanja u slanoj vodi, a visine od 8 cm do 12 cm. Sirevi se zatim dva do tri dana stavljaju u slanu kupku sa sadržajem soli od najmanje 20° Bé kako bi sir apsorbirao sol. Formira se kora i razvija struktura sira te se sir izvana zatvara, a iznutra dozrijeva temeljito i ravnomjerno. Tako nastaje homogena, kompaktna konzistencija sira „Vorarlberger Bergkäse”. Sirevi zatim dozrijevaju najmanje tri mjeseca ovisno o svojstvima kore i iskustvu prerađivača mlijeka pri temperaturi od 10 °C do 15 °C i vlažnosti većoj od 80 %. Sirevi se tijekom dozrijevanja redovito premazuju (četkaju ili trljaju) slanom vodom (sadržaj soli do 20° Bé) barem dvaput tjedno kako bi se formirala karakteristična kora i razvio okus. Nakon najkraćeg razdoblja zrenja sir „Vorarlberger Bergkäse” spreman je za konzumaciju.

4.5.3.   Stručnost – znanje o proizvodnji

Kvaliteta sira „Vorarlberger Bergkäse” ovisi posebno o iskustvu lokalnih prerađivača mlijeka u upravljanju proizvodnjom i dozrijevanju sira.

Umijeće proizvodnje sira temelji se na znanju i vještinama prerađivača mlijeka, koji u proizvodnji sudjeluju na razne načine ovisno o pojedinačnoj ulozi u postupku, pri čemu se postiže karakteristična kvaliteta sira „Vorarlberger Bergkäse”.

Taj postupak počinje upotrebom i uzgojem bakterijskih kultura mliječne kiseline. Na primjer, određivanje sastava bakterijske kulture mliječne kiseline, temperatura, razdoblja mirovanja, dodana količina i omjer te uvjeti čuvanja proizlaze iz iskustva prerađivača mlijeka.

To iskustvo može potencijalno utjecati prije svega na specifično skladištenje i dozrijevanje mlijeka na način koji pogoduje razvoju bakterija mliječne kiseline čime se znatno poboljšavaju svojstva sira kad je riječ o roku trajanja, mirisu i okusu. Količina telećeg sirila, vrijeme i način rezanja usirenog (koaguliranog) mlijeka, veličina skute, naknadno sazrijevanje sira te zagrijavanje mješavine skute/sirutke rezultat su iskustva sirara i zaslužni su za kvalitetu sira „Vorarlberger Bergkäse”.

Sirar mora pomno nadzirati svaku fazu proizvodnje sira i odrediti pravo vrijeme za svaku fazu prerade. Na primjer, pažljivo zagrijavanje sira „Vorarlberger Bergkäse” na temperaturi do 51 do 54 °C nakon rezanja koaguliranog mlijeka važan je preduvjet za dug rok trajanja sira. S mlijekom se ujedno mora pažljivo postupati kako bi se sačuvala aromatska i mikrobiološka svojstva i komponente, a time i posebne kvalitete tog mlijeka. Osim toga, zbog prirodno promjenjivih uvjeta hranidbe životinja koji vladaju na planinskim pašnjacima mlijeko nema standardna svojstva, već njegova kvaliteta varira (na primjer, u sadržaju bjelančevina ili ostalih sastojaka mlijeka). Zahvaljujući svojem velikom iskustvu proizvođači sira „Vorarlberger Bergkäse” izvrsno se snalaze s takvim prirodnim varijacijama.

Pažljivo postupanje sirara u svim fazama prerade odlučujuće je za daljnji proces zrenja, a time i kvalitetu gotovog proizvoda. Posebnu pozornost tijekom zrenja treba posvetiti i pažljivom postupanju sa sirom. Zahvaljujući svojem iskustvu sirar instinktivno zna kad sir treba okrenuti, iščetkati i istrljati te tako znatno utječe na kvalitetu sira.

Redoviti sastanci prerađivača mlijeka i/ili sirara, na kojima dijele stečeno znanje, temelj su stalnog procesa osposobljavanja koji pomaže održati kvalitetu i tradiciju sira „Vorarlberger Bergkäse”.

Razlozi

Izmjene postupka proizvodnje uvedene su kako bi se osigurala nedvojbena kvaliteta sira „Vorarlberger Bergkäse” koja se posebice temelji na znanju proizvođača o tradicionalnoj metodi proizvodnje. Zajedno s izmijenjenim tekstom iz izvorne specifikacije, ta tradicionalna metoda proizvodnje opisuje se detaljnije, naročito u dijelu o metodi prerade. Riječi „na sadržaj masti od 3,3 %” brišu se i ne zamjenjuju drugim informacijama jer su nepotrebne s obzirom na važeće pravne zahtjeve.

Pojedinačne izmjene odnose se na sljedeće točke:

| — | Sirovina – mlijeko |
| --- | --- |

—

Sirovina – mlijeko

Sirovina – mlijeko

Kako bi se zajamčio uravnotežen unos hranjivih tvari potrebnih za dobrobit životinja, a neovisno o izvanrednim klimatskim uvjetima kao što su suše, dopuštena je kupnja drobljenih žitarica za kompenzacijsku i dopunsku hranu do najviše 30 % udjela u suhoj tvari godišnje. Dopunska hrana u obliku drobljenih žitarica koja čini do 30 % udjela nužna je za dobrobit životinja i kako bi se osigurala odgovarajuća prehrana u razdoblju visokog prinosa mlijeka. Budući da veći dio vlaknastog krmiva mora biti potjecati s razgraničenog područja, navedeno odstupanje za dodatke hrani ne utječe na visoku i konstantnu kvalitetu mlijeka.

S obzirom na postojeću tehnologiju u budućnosti treba dopustiti daljnji prijevoz iz jedne mljekare u drugu unutar definiranog područja jer to više ne utječe na kvalitetu. Štoviše, s obzirom na postojeću tehnologiju svakodnevna isporuka mlijeka nije odlučujući parametar za kvalitetu, zbog čega je taj tekst izbrisan iz izvorne specifikacije. Potrebno je dokumentirati i prijevoz mlijeka drugoj ugovornoj stranci. Iz specifikacije se briše prilog Smjernice kvalitete za proizvođače mlijeka jer se metoda proizvodnje izlaže detaljnije i sveobuhvatnije, a ocjenjivanje kvalitete opisuje se sad u točki 4.7. (Kontrola). Osim toga, završen je rad Udruženja za upravljanje kvalitetom hrane iz Vorarlberga.

Smjernice kvalitete za proizvođače mlijeka

| — | Proizvodnja |
| --- | --- |

—

Proizvodnja

Proizvodnja

Proizvodnja sira „Vorarlberger Bergkäse” opisuje se detaljno, od prerade sirovog mlijeka do faze dozrijevanja tijekom sušenja na zraku. Navode se tehnički parametri kojih se treba pridržavati radi osiguranja kvalitete.

Skuta se sad može zagrijavati na temperaturi od 51 °C do 54 °C (umjesto od 51,5 °C do 52,5 °C kao prije). Dopušten je veći raspon temperatura zagrijavanja jer u slučaju ručnog zagrijavanja nije moguće odrediti preciznu temperaturu, što znači da je potrebno veće dopušteno odstupanje. Novi raspon dopuštenog odstupanja za temperaturu zagrijavanja ne narušava kvalitetu proizvoda. I dalje nije dopušteno dodavati konzervanse, stabilizatore i kemijski proizvedene aditive što se dodatno pojašnjava preciznijim tekstom.

Kad je riječ o sirutki ili kulturama mliječne kiseline s istog gospodarstva, pojašnjava se da se povijesna osnovna kultura danas proizvodi centralno, a zatim se interno uzgaja za daljnju upotrebu u proizvodnji sira „Vorarlberger Bergkäse”. Iskustvo prerađivača mlijeka u tome ima ključnu ulogu.

Pojašnjava se sadržaj soli i prilagođava praktično provjerljivim kriterijima uz upotrebu Bauméovih stupnjeva (°Bé) kao mjerne jedinice. Budući da pH-vrijednost slane kupke iz izvorne specifikacije nije relevantna u praksi zbog tehničkih poteškoća pri nadzoru, zamjenjuje se Bauméovim stupnjevima (°Bé) kao mjernom jedinicom.

Zahvaljujući tehnološkom napretku, dozrijevanje se više ne mora odvijati u sirarovim podrumima za dozrijevanje, već je moguće i u vanjskim podrumima koji se nalaze na definiranom zemljopisnom području, a čiji su uvjeti isto tako optimalni za reguliranje parametara važnih za kontrolu.

S obzirom na različita obilježja podruma za dozrijevanje i sklonosti tržišnih zahtjeva u pogledu kvalitete za duljim razdobljima dozrijevanja sireva, bilo je nužno prilagoditi temperaturni raspon s 12–15 °C na 10–15 °C te vlažnost iznad 80 %. Zahvaljujući posebnoj stručnosti upravitelja podruma očuvana je izvorna kvaliteta sira „Vorarlberger Bergkäse”.

Dodatno se pojašnjava stvaranje kore tipične za sir „Vorarlberger Bergkäse” i s time povezane kvalitete te se navode postupanja sirara i klima u kojoj sir dozrijeva.

| — | Stručnost – znanje o proizvodnji |
| --- | --- |

—

Stručnost – znanje o proizvodnji

Stručnost – znanje o proizvodnji

Budući da postojeća specifikacija nije sadržavala ključna opažanja o tradicionalnom znanju proizvođača, specifikacija se u tom pogledu konkretnije pojašnjava te se navode opisi kvalifikacija specijalista. Navodi se i opis tekućih aktivnosti usmjerenih na prenošenje tradicije radi osiguravanja kvalitete zahvaljujući kojima se učinkovito može zaustaviti gubitak ili slabljenje stručnosti te sačuvati tradicionalno znanje o proizvodu. Završen je rad Udruženja za upravljanje kvalitetom hrane iz Vorarlberga. Skupina koja podnosi zahtjev odgovorna je sad za tekuće osposobljavanje i sve razmjene informacija. Kvaliteta sirovine i upravljanje kvalitetom u postrojenju za preradu reguliraju se zakonodavstvom na nacionalnoj razini i razini EU-a te se nadziru u skladu s njime.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

Informacije koje su se prethodno nalazile u točki 5. (d) (Dokaz podrijetla) i točki 5. (f) (Povezanost) u izvornoj specifikaciji proizvoda te izmjene obiju točaka sažete su u točki 4.6. (Povezanost sa zemljopisnim područjem).

Brišu se količina proizvodnje i bibliografija o povijesnom razvoju sira.

Razlozi

Specifikacija je prilagođena zahtjevima iz Uredbe (EU) br. 1151/2012 tako što se povijesna opažanja, kao što su dokumentirani dokazi i stare tradicije povezane sa sirom „Vorarlberger Bergkäse” izvorno opisivani u odjeljku o dokazu podrijetla premješteni u točku 4.6. (Povezanost sa zemljopisnim područjem).

Iscrpno se opisuje utjecaj klimatskih i ljudskih čimbenika na zemljopisnom području, kao i stručnost regionalnih proizvođača koja se inače tek površno navodila u specifikaciji, primjerice, tradicionalno znanje o posebnim tehnikama skladištenja i visoka razina stručnosti u proizvodnim tehnikama i upravljanju dozrijevanjem, koja je ključna za razvoj organoleptičkih svojstava tog sira.

Količina proizvodnje briše se zbog stalnih promjena u proizvedenim količinama.

Povijesni razvoj sira sada se detaljno opisuje u točki 4.6. (Povezanost sa zemljopisnim područjem). Stoga je bibliografija o povijesnom razvoju sira postala suvišna te je izbrisana, osobito radi bolje čitljivosti.

6.   Označivanje

Označivanje

Izvorni tekst iz točke 5.h (Označivanje) u specifikaciji proizvoda i informacije koje su u njega dodane premještaju se u točku 4.4. (Dokaz podrijetla) i prilagođavaju važećim zahtjevima za dokumentaciju.

Na primjer, zahtjevi iz izvorne specifikacije (za navođenje datuma proizvodnje i broja gospodarstva na proizvodu) više nisu potrebni zbog dokumentacije koju treba predočiti kao dokaz podrijetla. Pojašnjava se kazeinska oznaka koja će se upotrebljavati. Pričvršćivanje te oznake na ambalažu s komadima sira više nije potrebno jer je zajamčena sljedivost serije ako se sir stavlja na tržište u komadima.

Pravila o trgovačkim markama iz točke 5.h (Označivanje) izvorne specifikacije proizvoda premještaju se u točku 4.8. (Označivanje).

„Dopuštena je upotreba trgovačkih marki. Trgovačka marka ne smije dovoditi potrošača u zabludu niti narušiti ugled ZOI-ja.”

Razlozi

Zahtjevi o upravljanju trgovačkim markama pojašnjavaju se i proširuju. To je i dalje dopušteno.

7.   Uredničke izmjene

Uredničke izmjene

7.1.   Ažuriraju se naziv i podaci nadležnog tijela države članice.

7.2.   Ažuriraju se naziv i adresa skupine koja podnosi zahtjev.

Razlozi

ARGE Milch Vorarlberg pravni je slijednik izvorne skupine koja je podnijela zahtjev kad je riječ o pravima i obvezama proizašlima iz zaštićene oznake izvornosti „Vorarlberger Bergkäse”. Ažuriraju se informacije o nadležnom tijelu.

7.3.   Kontrolno tijelo

Kontrolno tijelo

Odjeljak s podacima za kontakt kontrolnog tijela mijenja se jer je to tijelo sada privatno poduzeće Lacon GmbH.

7.4.   Izmjene izgleda specifikacije proizvoda

Izmjene izgleda specifikacije proizvoda

Neki se naslovi mijenjaju i dobivaju nove brojeve kako bi informacije bile jasnije i preciznije.

7.5.   Nacionalni zahtjevi

Nacionalni zahtjevi

Rubrika „Nacionalni zahtjevi” briše se i ne zamjenjuje se drugim tekstom jer su isti nepotrebni s obzirom na regulatorne zahtjeve.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Vorarlberger Bergkäse”

„Vorarlberger Bergkäse”

EU br.: PDO-AT-1419-AM01 – 5.4.2022.

EU br.: PDO-AT-1419-AM01 – 5.4.2022.

ZOI (X) ZOZP ( )

ZOI (X) ZOZP ( )

1.   Naziv(i) [ZOI-ja ili ZOZP-a]

Naziv(i) [ZOI-ja ili ZOZP-a]

„Vorarlberger Bergkäse”

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Austrija

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1   Vrsta proizvoda [vidi Prilog XI.]

Vrsta proizvoda [vidi Prilog XI.]

Razred 1.3. Sirevi

3.2   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1

Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1

„Vorarlberger Bergkäse” je tvrdi sir koji se proizvodi od nesilažnog prirodnog alpskog sirovog kravljeg mlijeka ili mlijeka iz dolina. Na poljoprivrednim gospodarstvima na kojima se mlada goveda hrane silažom (mješovita gospodarstva) nije dopušteno isporučivati mlijeko upotrijebljeno za sir. Masa kolutova sira iznosi od 7 kg do 40 kg, visina im je od 8 do 12 cm, a dozrijevaju najmanje 3 mjeseca.

Kora sira ima maz ili je suha, zrnata je i smećkastožute je do smeđe boje te čvrste do glatke teksture. Boje je bjelokosti do svjetložute. Pri rezanju sira vidljive su ravnomjerno, ali rijetko raspoređene okrugle rupice veličine graška, od mat do sjajnog izgleda. U siru mogu nastati male pukotine (od 0,5 do 1 cm duljine). Pikantnog je do oštrog okusa koji starenjem sira postaje intenzivan.

3.3   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Za proizvodnju sira „Vorarlberger Bergkäse” smije se upotrebljavati isključivo mlijeko s gospodarstava s upravljanjem pašnjacima na kojima se ne proizvodi silaža i životinje se ne hrane silažom.

Upotreba drobljenih žitarica kao kompenzacijske i dopunske hrane s drugih područja dopuštena je do 30 % udjela u suhoj tvari godišnje.

Drobljene žitarice smiju se kupovati na drugim područjima jer je zemljopisno područje tipična planinska regija koja se odlikuje travnjacima i plitkim slojem humusa te nije pogodna za uzgoj usjeva. To znači da se na tom području gotovo uopće ne uzgajaju i ne proizvode žitarice ili slični usjevi, pa se moraju kupovati na drugim područjima.

Dakle, postotak krmiva sa zemljopisnog područja ne smije biti manji od 70 % ukupne suhe tvari kojom se godišnje hrane krave u laktaciji. Dopušteno je dodavanje drobljenih žitarica koje potječu s drugog područja, a smiju činiti do 30 % suhe tvari u pojedinoj porciji.

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Sirovina se mora proizvoditi, prerađivati i dozrijevati na definiranom području.

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Sirevi moraju biti označeni kazeinskom oznakom sa serijskim brojem. Udruženje koje podnosi zahtjev odgovorno je za upravljanje serijskim brojem i njegovu dodjelu.

4   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Sažeta definicija zemljopisnog područja

Sir „Vorarlberger Bergkäse” proizvodi se od sirovog mlijeka proizvedenog u Vorarlbergu u sljedećim regijama te pokrajine: Bregenzerwald, Kleinwalsertal, Großwalsertal, Leiblachtal (Pfänderstock), Walgau i Rheintal.

5   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

Sir „Vorarlberger Bergkäse” proizvod je koji se stotinama godina proizvodi i konzumira u današnjoj pokrajini Vorarlberg, a izvorno se stoljećima proizvodio primarno za vlastitu potrošnju i regionalno tržište.

Zahvaljujući regionalnim uvjetima, kao što su nadmorska visina, klima, flora i fauna te mala struktura gospodarstava, sredinom 18. stoljeća razvila se proizvodnja masnog sira s pomoću posebnih tehnika, koje su utjecale na produljenje roka trajanja i bolju dodanu vrijednost sira.

Tehničko znanje i vještine u proizvodnji sira (proizvodna tehnologija, dozrijevanje, hranjenje životinja i prerada mlijeka) stečeni na razgraničenom zemljopisnom području prenose se s generacije na generaciju. S osnutkom udruženja oko 1890. došlo je do boljeg povezivanja i širenja znanja, a njih su poslije zamijenile zadruge koje postoje i danas.

Ciljano skladištenje i dozrijevanje mlijeka pogodovalo je bakterijama mliječne kiseline koje su znatno poboljšale svojstva sira kad je riječ o roku trajanja, mirisu i okusu. Tradicionalne bakterije mliječne kiseline iz divljih kultura sad čine osnovu matične kulture za poljoprivredne kulture koje se i dalje uzgajaju na gospodarstvu. Upotreba telećeg sirila, vrijeme i način rezanja koaguliranog mlijeka, veličina skute, sazrijevanje sira te zagrijavanje mješavine skute/sirutke rezultat su iskustva sirara i zaslužni su za kvalitetu sira „Vorarlberger Bergkäse”. To znanje i vještine dodatno su se razvili i do danas predstavljaju osnovu proizvodnje sira „Vorarlberger Bergkäse”.

Upućivanje na objavu specifikacije proizvoda

Upućivanje na objavu specifikacije proizvoda

https://www.patentamt.at/herkunftsangaben/vorarlbergerbergkaese/

Dostupno je i izravno preko stranica Austrijskog ureda za patente (www.patentamt.at) klikom na: „Žigovi/Oznake zemljopisnog podrijetla/Popis austrijskih oznaka zemljopisnog podrijetla”. Specifikacija se može pronaći pod nazivom oznake kvalitete.

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

---