# Jurnalul Oficial C 149/28 a

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 149 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6628 aprilie 2023 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 149

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6628 aprilie 2023

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2022-2023Ședințele dintre 17 și 20 octombrie 2022
  Textele adoptate din 18 octombrie 2022 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2020 au fost publicate în
  JO L 45, 14.2.2023 .
  TEXTE ADOPTATE | 1 |

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2022-2023Ședințele dintre 17 și 20 octombrie 2022
  Textele adoptate din 18 octombrie 2022 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2020 au fost publicate în
  JO L 45, 14.2.2023 .
  TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

Textele adoptate din 18 octombrie 2022 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2020 au fost publicate în

JO L 45, 14.2.2023 .

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 18 oktombrie 2022 |
| 2023/C 149/01 | Rezoluția Parlamentului European din 18 octombrie 2022 referitoare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1480 al Comisiei din 7 septembrie 2022 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active 2-fenil-fenol (inclusiv sărurile sale, cum ar fi sarea de sodiu), 8-hidroxichinolină, amidosulfuron, bensulfuron, bifenox, clormequat, clorotoluron, clofentezin, clomazon, daminozid, deltametrin, dicamba, difenoconazol, diflufenican, dimetaclor, esfenvalerat, etofenprox, fenoxaprop-P, fenpropidin, fenpirazamină, fludioxonil, flufenacet, flumetralin, fostiazat, lenacil, MCPA, MCPB, nicosulfuron, uleiuri parafinice, ulei de parafină, penconazol, picloram, prohexadion, propaquizafop, prosulfocarb, quizalofop-P-etil, quizalofop-P-tefuril, 5-nitroguaiacolat de sodiu, o-nitrofenolat de sodiu, p-nitrofenolat de sodiu, sulf, tebufenpirad, tetraconazol, trialat, triflusulfuron și tritosulfuron (2022/2785(RSP)) | 2 |
| 2023/C 149/02 | Rezoluția Parlamentului European din 18 octombrie 2022 referitoare la aderarea României și Bulgariei la spațiul Schengen (2022/2852(RSP)) | 11 |
| | Joi, 20 oktombrie 2022 |
| 2023/C 149/03 | Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2022 referitoare la statul de drept în Malta, la cinci ani de la asasinarea Daphnei Caruana Galizia (2022/2866(RSP)) | 15 |
| 2023/C 149/04 | Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2022 referitoare la creșterea numărului de infracțiuni motivate de ură împotriva persoanelor LGBTIQ+ în întreaga Europă, având în vedere recentele crime homofobe din Slovacia (2022/2894(RSP)) | 22 |
| 2023/C 149/05 | Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2022 referitoare la Conferința ONU din 2022 privind schimbările climatice (COP27) de la Sharm El-Sheikh, Egipt (2022/2673(RSP)) | 28 |
| 2023/C 149/06 | Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2022 referitoare la solidaritatea culturală cu Ucraina și un mecanism comun de reacție în situații de urgență pentru redresarea culturală în Europa (2022/2759(RSP)) | 52 |
| 2023/C 149/07 | Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2022 referitoare la situația din Burkina Faso în urma loviturii de stat (2022/2865(RSP)) | 55 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 18 oktombrie 2022

2023/C 149/01

Rezoluția Parlamentului European din 18 octombrie 2022 referitoare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1480 al Comisiei din 7 septembrie 2022 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active 2-fenil-fenol (inclusiv sărurile sale, cum ar fi sarea de sodiu), 8-hidroxichinolină, amidosulfuron, bensulfuron, bifenox, clormequat, clorotoluron, clofentezin, clomazon, daminozid, deltametrin, dicamba, difenoconazol, diflufenican, dimetaclor, esfenvalerat, etofenprox, fenoxaprop-P, fenpropidin, fenpirazamină, fludioxonil, flufenacet, flumetralin, fostiazat, lenacil, MCPA, MCPB, nicosulfuron, uleiuri parafinice, ulei de parafină, penconazol, picloram, prohexadion, propaquizafop, prosulfocarb, quizalofop-P-etil, quizalofop-P-tefuril, 5-nitroguaiacolat de sodiu, o-nitrofenolat de sodiu, p-nitrofenolat de sodiu, sulf, tebufenpirad, tetraconazol, trialat, triflusulfuron și tritosulfuron (2022/2785(RSP))

2

2023/C 149/02

Rezoluția Parlamentului European din 18 octombrie 2022 referitoare la aderarea României și Bulgariei la spațiul Schengen (2022/2852(RSP))

11

Joi, 20 oktombrie 2022

2023/C 149/03

Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2022 referitoare la statul de drept în Malta, la cinci ani de la asasinarea Daphnei Caruana Galizia (2022/2866(RSP))

15

2023/C 149/04

Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2022 referitoare la creșterea numărului de infracțiuni motivate de ură împotriva persoanelor LGBTIQ+ în întreaga Europă, având în vedere recentele crime homofobe din Slovacia (2022/2894(RSP))

22

2023/C 149/05

Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2022 referitoare la Conferința ONU din 2022 privind schimbările climatice (COP27) de la Sharm El-Sheikh, Egipt (2022/2673(RSP))

28

2023/C 149/06

Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2022 referitoare la solidaritatea culturală cu Ucraina și un mecanism comun de reacție în situații de urgență pentru redresarea culturală în Europa (2022/2759(RSP))

52

2023/C 149/07

Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2022 referitoare la situația din Burkina Faso în urma loviturii de stat (2022/2865(RSP))

55

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 18 oktombrie 2022 |
| 2023/C 149/08 | Decizia Parlamentului European din 18 octombrie 2022 privind propunerea de numire a Laimei Liucija Andrikienė în funcția de membră a Curții de Conturi (C9-0301/2022 – 2022/0807(NLE)) | 60 |
| 2023/C 149/09 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 octombrie 2022 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării Regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 805/2004 în ceea ce privește utilizarea procedurii de reglementare cu control în vederea adaptării acestuia la articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (09279/1/2022 – C9-0282/2022 – 2016/0399(COD)) | 61 |
| 2023/C 149/10 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 octombrie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (COM(2022)0241 – C9-0199/2022 – 2022/0165(NLE)) | 62 |
| | Miercuri, 19 oktombrie 2022 |
| 2023/C 149/11 | Rezoluția Parlamentului European din 19 octombrie 2022 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 4/2022 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2022: actualizarea veniturilor (resurse proprii) și alte adaptări tehnice (12623/2022 – C9-0317/2022 – 2022/0211(BUD)) | 107 |
| 2023/C 149/12 | Rezoluția Parlamentului European din 19 octombrie 2022 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2023 (12108/2022 – C9-0306/2022 – 2022/0212(BUD)) | 109 |
| 2023/C 149/13 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 19 octombrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE (COM(2021)0562 – C9-0333/2021 – 2021/0210(COD)) | 125 |
| 2023/C 149/14 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 19 octombrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi și de abrogare a Directivei 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului (COM(2021)0559 – C9-0331/2021 – 2021/0223(COD)) | 199 |
| | Joi, 20 oktombrie 2022 |
| 2023/C 149/15 | P9_TA(2022)0369Dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020, în urma perturbării implementării programelor ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 20 octombrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor (COM(2022)0362 – C9-0289/2022 – 2022/0227(COD))P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor | 299 |
| 2023/C 149/16 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 20 octombrie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind neacceptarea documentelor de călătorie ruse eliberate în Ucraina și Georgia (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD))[Amendamentul 1] | 300 |

III   Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 18 oktombrie 2022

2023/C 149/08

Decizia Parlamentului European din 18 octombrie 2022 privind propunerea de numire a Laimei Liucija Andrikienė în funcția de membră a Curții de Conturi (C9-0301/2022 – 2022/0807(NLE))

60

2023/C 149/09

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 octombrie 2022 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării Regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 805/2004 în ceea ce privește utilizarea procedurii de reglementare cu control în vederea adaptării acestuia la articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (09279/1/2022 – C9-0282/2022 – 2016/0399(COD))

61

2023/C 149/10

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 octombrie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (COM(2022)0241 – C9-0199/2022 – 2022/0165(NLE))

62

Miercuri, 19 oktombrie 2022

2023/C 149/11

Rezoluția Parlamentului European din 19 octombrie 2022 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 4/2022 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2022: actualizarea veniturilor (resurse proprii) și alte adaptări tehnice (12623/2022 – C9-0317/2022 – 2022/0211(BUD))

107

2023/C 149/12

Rezoluția Parlamentului European din 19 octombrie 2022 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2023 (12108/2022 – C9-0306/2022 – 2022/0212(BUD))

109

2023/C 149/13

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 19 octombrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE (COM(2021)0562 – C9-0333/2021 – 2021/0210(COD))

125

2023/C 149/14

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 19 octombrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi și de abrogare a Directivei 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului (COM(2021)0559 – C9-0331/2021 – 2021/0223(COD))

199

Joi, 20 oktombrie 2022

2023/C 149/15

P9_TA(2022)0369Dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020, în urma perturbării implementării programelor ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 20 octombrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor (COM(2022)0362 – C9-0289/2022 – 2022/0227(COD))P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor

299

2023/C 149/16

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 20 octombrie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind neacceptarea documentelor de călătorie ruse eliberate în Ucraina și Georgia (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD))[Amendamentul 1]

300

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

28.4.2023

| 28.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 149/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 149/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2022-2023

Ședințele dintre 17 și 20 octombrie 2022

Textele adoptate din 18 octombrie 2022 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2020 au fost publicate în

  JO L 45, 14.2.2023.

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 18 oktombrie 2022

| 28.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 149/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 149/2

---

P9_TA(2022)0363

Substanțe active, inclusiv 8-hidroxichinolină, clorotoluron și difenoconazol

Rezoluția Parlamentului European din 18 octombrie 2022 referitoare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1480 al Comisiei din 7 septembrie 2022 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active 2-fenil-fenol (inclusiv sărurile sale, cum ar fi sarea de sodiu), 8-hidroxichinolină, amidosulfuron, bensulfuron, bifenox, clormequat, clorotoluron, clofentezin, clomazon, daminozid, deltametrin, dicamba, difenoconazol, diflufenican, dimetaclor, esfenvalerat, etofenprox, fenoxaprop-P, fenpropidin, fenpirazamină, fludioxonil, flufenacet, flumetralin, fostiazat, lenacil, MCPA, MCPB, nicosulfuron, uleiuri parafinice, ulei de parafină, penconazol, picloram, prohexadion, propaquizafop, prosulfocarb, quizalofop-P-etil, quizalofop-P-tefuril, 5-nitroguaiacolat de sodiu, o-nitrofenolat de sodiu, p-nitrofenolat de sodiu, sulf, tebufenpirad, tetraconazol, trialat, triflusulfuron și tritosulfuron (2022/2785(RSP))

(2023/C 149/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1480 al Comisiei din 7 septembrie 2022 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active 2-fenil-fenol (inclusiv sărurile sale, cum ar fi sarea de sodiu), 8-hidroxichinolină, amidosulfuron, bensulfuron, bifenox, clormequat, clorotoluron, clofentezin, clomazon, daminozid, deltametrin, dicamba, difenoconazol, diflufenican, dimetaclor, esfenvalerat, etofenprox, fenoxaprop-P, fenpropidin, fenpirazamină, fludioxonil, flufenacet, flumetralin, fostiazat, lenacil, MCPA, MCPB, nicosulfuron, uleiuri parafinice, ulei de parafină, penconazol, picloram, prohexadion, propaquizafop, prosulfocarb, quizalofop-P-etil, quizalofop-P-tefuril, 5-nitroguaiacolat de sodiu, o-nitrofenolat de sodiu, p-nitrofenolat de sodiu, sulf, tebufenpirad, tetraconazol, trialat, triflusulfuron și tritosulfuron (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1480 al Comisiei din 7 septembrie 2022 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active 2-fenil-fenol (inclusiv sărurile sale, cum ar fi sarea de sodiu), 8-hidroxichinolină, amidosulfuron, bensulfuron, bifenox, clormequat, clorotoluron, clofentezin, clomazon, daminozid, deltametrin, dicamba, difenoconazol, diflufenican, dimetaclor, esfenvalerat, etofenprox, fenoxaprop-P, fenpropidin, fenpirazamină, fludioxonil, flufenacet, flumetralin, fostiazat, lenacil, MCPA, MCPB, nicosulfuron, uleiuri parafinice, ulei de parafină, penconazol, picloram, prohexadion, propaquizafop, prosulfocarb, quizalofop-P-etil, quizalofop-P-tefuril, 5-nitroguaiacolat de sodiu, o-nitrofenolat de sodiu, p-nitrofenolat de sodiu, sulf, tebufenpirad, tetraconazol, trialat, triflusulfuron și tritosulfuron (1),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (2), în special articolul 17 primul paragraf și articolul 21, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (2), în special articolul 17 primul paragraf și articolul 21,

| — | având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/408 al Comisiei din 11 martie 2015 privind punerea în aplicare a articolului 80 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și privind stabilirea unei liste a substanțelor susceptibile de înlocuire (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/408 al Comisiei din 11 martie 2015 privind punerea în aplicare a articolului 80 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și privind stabilirea unei liste a substanțelor susceptibile de înlocuire (3),

| — | având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 septembrie 2018 referitoare la punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 privind produsele fitosanitare (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 septembrie 2018 referitoare la punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 privind produsele fitosanitare (5),

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 10 octombrie 2019, 26 noiembrie 2020 și 6 octombrie 2021 prin care se opune prelungirilor anterioare ale perioadei de aprobare a substanțelor active clorotoluron și difenoconazol (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 10 octombrie 2019, 26 noiembrie 2020 și 6 octombrie 2021 prin care se opune prelungirilor anterioare ale perioadei de aprobare a substanțelor active clorotoluron și difenoconazol (6),

| — | având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| A. | întrucât substanța activă 8-hidroxichinolină a fost aprobată în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 prin regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 993/2011 al Comisiei (7); |
| --- | --- |

A.

întrucât substanța activă 8-hidroxichinolină a fost aprobată în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 prin regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 993/2011 al Comisiei (7);

| B. | întrucât substanța activă clorotoluron a fost inclusă în anexa I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului (8) la 1 martie 2006 prin Directiva 2005/53/CE a Comisiei (9) și a fost considerată a fi aprobată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009, iar o procedură de reînnoire a aprobării clortoluronului în temeiul regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012 al Comisiei (10) este în curs de desfășurare din 2013; |
| --- | --- |

B.

întrucât substanța activă clorotoluron a fost inclusă în anexa I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului (8) la 1 martie 2006 prin Directiva 2005/53/CE a Comisiei (9) și a fost considerată a fi aprobată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009, iar o procedură de reînnoire a aprobării clortoluronului în temeiul regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012 al Comisiei (10) este în curs de desfășurare din 2013;

| C. | întrucât substanța activă difenoconazol a fost inclusă în anexa I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului la 1 ianuarie 2009 prin Directiva 2008/69/CE a Comisiei (11) și a fost considerată aprobată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009; |
| --- | --- |

C.

întrucât substanța activă difenoconazol a fost inclusă în anexa I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului la 1 ianuarie 2009 prin Directiva 2008/69/CE a Comisiei (11) și a fost considerată aprobată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009;

| D. | întrucât perioada de aprobare a 8-hidroxichinolinei a fost deja prelungită cu un an prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1449 al Comisiei (12) și acum din nou prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1480, care prelungește perioada de aprobare până la 31 decembrie 2023; |
| --- | --- |

D.

întrucât perioada de aprobare a 8-hidroxichinolinei a fost deja prelungită cu un an prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1449 al Comisiei (12) și acum din nou prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1480, care prelungește perioada de aprobare până la 31 decembrie 2023;

| E. | întrucât perioada de aprobare a clortoluronului a fost deja prelungită cu un an prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 533/2013 al Comisiei (13) și, ulterior, cu un an în fiecare an începând din 2017 prin regulamentele de punere în aplicare (UE) 2017/1511 (14), (UE) 2018/1262 (15), (UE) 2019/1589 (16), (UE) 2020/1511 (17), (UE) 2021/1449 și a fost prelungită acum din nou prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1480, care prelungește perioada de aprobare până la 31 octombrie 2023, aceasta fiind a șaptea prelungire a perioadei de aprobare inițiale; |
| --- | --- |

E.

întrucât perioada de aprobare a clortoluronului a fost deja prelungită cu un an prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 533/2013 al Comisiei (13) și, ulterior, cu un an în fiecare an începând din 2017 prin regulamentele de punere în aplicare (UE) 2017/1511 (14), (UE) 2018/1262 (15), (UE) 2019/1589 (16), (UE) 2020/1511 (17), (UE) 2021/1449 și a fost prelungită acum din nou prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1480, care prelungește perioada de aprobare până la 31 octombrie 2023, aceasta fiind a șaptea prelungire a perioadei de aprobare inițiale;

| F. | întrucât perioada de aprobare a difenoconazolului a fost deja prelungită de trei ori cu câte un an prin regulamentele de punere în aplicare (UE) 2019/1589, (UE) 2020/1511 și (UE) 2021/1449, și acum din nou prin regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1480, care prelungește perioada de aprobare până la 31 decembrie 2023; |
| --- | --- |

F.

întrucât perioada de aprobare a difenoconazolului a fost deja prelungită de trei ori cu câte un an prin regulamentele de punere în aplicare (UE) 2019/1589, (UE) 2020/1511 și (UE) 2021/1449, și acum din nou prin regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1480, care prelungește perioada de aprobare până la 31 decembrie 2023;

| G. | întrucât Comisia nu a reușit să explice motivele prelungirilor și a precizat doar următoarele: „Din cauza faptului că evaluarea substanțelor active respective a fost amânată din motive independente de voința solicitanților, este probabil ca aprobările lor să expire înainte de adoptarea unei decizii privind reînnoirea lor”; |
| --- | --- |

G.

întrucât Comisia nu a reușit să explice motivele prelungirilor și a precizat doar următoarele: „Din cauza faptului că evaluarea substanțelor active respective a fost amânată din motive independente de voința solicitanților, este probabil ca aprobările lor să expire înainte de adoptarea unei decizii privind reînnoirea lor”;

8-hidroxichinolină

| H. | întrucât, în 2015, Comitetul pentru evaluarea riscurilor din cadrul Agenției Europene pentru Produse Chimice (ECHA) a emis un aviz conform căruia 8-hidroxichinolina ar trebui clasificată ca substanță toxică pentru reproducere din categoria 1B (18); |
| --- | --- |

H.

întrucât, în 2015, Comitetul pentru evaluarea riscurilor din cadrul Agenției Europene pentru Produse Chimice (ECHA) a emis un aviz conform căruia 8-hidroxichinolina ar trebui clasificată ca substanță toxică pentru reproducere din categoria 1B (18);

| I. | întrucât, în 2016, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA), în evaluarea sa inter pares a riscului utilizării ca pesticid a 8-hidroxichinolinei, a identificat mai multe lacune în materie de date și două domenii de preocupare majoră: pe de o parte, 8-hidroxichinolina trebuie clasificată ca substanță toxică pentru reproducere din categoria 1B; pe de altă parte, această substanță nu ar îndeplini niciuna dintre dispozițiile provizorii ale acestor criterii de aprobare (punctul 3.6.5 privind sănătatea umană pentru luarea în considerare a proprietăților care perturbă sistemul endocrin), deoarece, împreună cu clasificarea, au fost observate efecte adverse asupra organelor endocrine în studiile disponibile (19); |
| --- | --- |

I.

întrucât, în 2016, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA), în evaluarea sa inter pares a riscului utilizării ca pesticid a 8-hidroxichinolinei, a identificat mai multe lacune în materie de date și două domenii de preocupare majoră: pe de o parte, 8-hidroxichinolina trebuie clasificată ca substanță toxică pentru reproducere din categoria 1B; pe de altă parte, această substanță nu ar îndeplini niciuna dintre dispozițiile provizorii ale acestor criterii de aprobare (punctul 3.6.5 privind sănătatea umană pentru luarea în considerare a proprietăților care perturbă sistemul endocrin), deoarece, împreună cu clasificarea, au fost observate efecte adverse asupra organelor endocrine în studiile disponibile (19);

| J. | întrucât 8-hidroxichinolina a fost inclusă în 2017 pe „lista substanțelor susceptibile de înlocuire” prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2065 al Comisiei (20), deoarece se consideră că are proprietăți de perturbator endocrin ce pot provoca efecte adverse la oameni și deoarece este clasificată, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (21), ca substanță toxică pentru reproducere din categoria 1B; |
| --- | --- |

J.

întrucât 8-hidroxichinolina a fost inclusă în 2017 pe „lista substanțelor susceptibile de înlocuire” prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2065 al Comisiei (20), deoarece se consideră că are proprietăți de perturbator endocrin ce pot provoca efecte adverse la oameni și deoarece este clasificată, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (21), ca substanță toxică pentru reproducere din categoria 1B;

Clorotoluron

| K. | întrucât, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, clorotoluronul este, în clasificarea armonizată, o substanță foarte toxică pentru mediul acvatic, o substanță foarte toxică pentru mediul acvatic cu efecte pe termen lung, este susceptibilă de a provoca cancer (Carc. 2) și susceptibilă de a dăuna fătului (Repr. 2); |
| --- | --- |

K.

întrucât, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, clorotoluronul este, în clasificarea armonizată, o substanță foarte toxică pentru mediul acvatic, o substanță foarte toxică pentru mediul acvatic cu efecte pe termen lung, este susceptibilă de a provoca cancer (Carc. 2) și susceptibilă de a dăuna fătului (Repr. 2);

| L. | întrucât publicațiile științifice asociază clorotoluronul cu proprietăți care perturbă sistemul endocrin (22); |
| --- | --- |

L.

întrucât publicațiile științifice asociază clorotoluronul cu proprietăți care perturbă sistemul endocrin (22);

| M. | întrucât clorotoluronul a fost inclus în 2015 pe „lista substanțelor susceptibile de înlocuire” prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/408, deoarece se consideră că are proprietăți de perturbator endocrin ce pot provoca efecte adverse la oameni și că îndeplinește criteriile pentru a fi considerat o substanță persistentă și toxică; |
| --- | --- |

M.

întrucât clorotoluronul a fost inclus în 2015 pe „lista substanțelor susceptibile de înlocuire” prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/408, deoarece se consideră că are proprietăți de perturbator endocrin ce pot provoca efecte adverse la oameni și că îndeplinește criteriile pentru a fi considerat o substanță persistentă și toxică;

| N. | întrucât, în rezoluțiile sale din 10 octombrie 2019, 26 noiembrie 2020 și 6 octombrie 2021, Parlamentul s-a opus deja prelungirilor anterioare ale perioadei de aprobare a clorotoluronului; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în rezoluțiile sale din 10 octombrie 2019, 26 noiembrie 2020 și 6 octombrie 2021, Parlamentul s-a opus deja prelungirilor anterioare ale perioadei de aprobare a clorotoluronului;

| O. | întrucât, în răspunsurile (23) sale la obiecțiile anterioare cu privire la prelungirile perioadei de aprobare a clorotoluronului, Comisia se referă numai la „studiul care stă la baza evaluării impactului efectuate înainte de adoptarea Regulamentului (UE) 2018/605 al Comisiei” (24) în care „clorotoluronul nu a fost identificat ca fiind un potențial perturbator endocrin”, dar nu recunoaște că acest studiu nu a condus la eliminarea clorotoluronului de pe lista substanțelor susceptibile de a fi înlocuite; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în răspunsurile (23) sale la obiecțiile anterioare cu privire la prelungirile perioadei de aprobare a clorotoluronului, Comisia se referă numai la „studiul care stă la baza evaluării impactului efectuate înainte de adoptarea Regulamentului (UE) 2018/605 al Comisiei” (24) în care „clorotoluronul nu a fost identificat ca fiind un potențial perturbator endocrin”, dar nu recunoaște că acest studiu nu a condus la eliminarea clorotoluronului de pe lista substanțelor susceptibile de a fi înlocuite;

| P. | întrucât, după adoptarea regulamentului delegat (UE) 2017/2100 al Comisiei (25) și a Regulamentului (UE) 2018/605, Comisia a încredințat EFSA și ECHA sarcina de a elabora orientări armonizate pentru a se asigura că criteriile privind perturbatorii endocrini adoptate de Uniune sunt aplicate în mod consecvent pentru evaluarea biocidelor și pesticidelor în Uniune; întrucât aceste orientări, care includ noi teste ale OCDE, au fost publicate în iunie 2018 (26), dar nu au fost utilizate pentru a evalua proprietățile care perturbă sistemul endocrin ale clortoluronului; |
| --- | --- |

P.

întrucât, după adoptarea regulamentului delegat (UE) 2017/2100 al Comisiei (25) și a Regulamentului (UE) 2018/605, Comisia a încredințat EFSA și ECHA sarcina de a elabora orientări armonizate pentru a se asigura că criteriile privind perturbatorii endocrini adoptate de Uniune sunt aplicate în mod consecvent pentru evaluarea biocidelor și pesticidelor în Uniune; întrucât aceste orientări, care includ noi teste ale OCDE, au fost publicate în iunie 2018 (26), dar nu au fost utilizate pentru a evalua proprietățile care perturbă sistemul endocrin ale clortoluronului;

| Q. | întrucât, prin urmare, clorotoluronul nu a fost evaluat în mod corespunzător pentru a permite ca acesta să nu mai fie considerat perturbator endocrin; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, prin urmare, clorotoluronul nu a fost evaluat în mod corespunzător pentru a permite ca acesta să nu mai fie considerat perturbator endocrin;

| R. | întrucât proiectul de raport de evaluare a reînnoirii aprobării clorotoluronului ar fi trebuit să fie prezentat până în 2016, dar a fost emis doar trei ani mai târziu, în 2019, iar alți trei ani mai târziu se pare că nu a fost încă evaluat de EFSA; |
| --- | --- |

R.

întrucât proiectul de raport de evaluare a reînnoirii aprobării clorotoluronului ar fi trebuit să fie prezentat până în 2016, dar a fost emis doar trei ani mai târziu, în 2019, iar alți trei ani mai târziu se pare că nu a fost încă evaluat de EFSA;

Difenoconazol

| S. | întrucât difenoconazolul utilizat în monoterapie, precum și în combinație cu diferiți azoli, cum ar fi penconazolul, este susceptibil de a provoca rezistență la triazoli în tulpina fungică Aspergillus fumigatus (27); |
| --- | --- |

S.

întrucât difenoconazolul utilizat în monoterapie, precum și în combinație cu diferiți azoli, cum ar fi penconazolul, este susceptibil de a provoca rezistență la triazoli în tulpina fungică Aspergillus fumigatus (27);

| T. | întrucât rezistența la triazol a Aspergillus fumigatus reprezintă o preocupare din ce în ce mai mare pentru sănătatea publică (28); întrucât datele provenite din mai multe studii (29) sugerează în mod clar că azolii agricoli sunt responsabili pentru eșecul tratamentului medical la pacienții care nu au primit niciodată azol în mediu clinic; |
| --- | --- |

T.

întrucât rezistența la triazol a Aspergillus fumigatus reprezintă o preocupare din ce în ce mai mare pentru sănătatea publică (28); întrucât datele provenite din mai multe studii (29) sugerează în mod clar că azolii agricoli sunt responsabili pentru eșecul tratamentului medical la pacienții care nu au primit niciodată azol în mediu clinic;

| U. | întrucât s-a constatat că unul din patru pacienți admiși la terapie intensivă din cauza unor probleme de sănătate legate de COVID-19 este infectat cu Aspergillus fumigatus, iar 15 % dintre aceștia sunt diagnosticați cu o variantă rezistentă a Aspergillus fumigatus; întrucât acești pacienți devin aproape incurabili, iar rata lor de supraviețuire este estimată la doar 20 % (30); |
| --- | --- |

U.

întrucât s-a constatat că unul din patru pacienți admiși la terapie intensivă din cauza unor probleme de sănătate legate de COVID-19 este infectat cu Aspergillus fumigatus, iar 15 % dintre aceștia sunt diagnosticați cu o variantă rezistentă a Aspergillus fumigatus; întrucât acești pacienți devin aproape incurabili, iar rata lor de supraviețuire este estimată la doar 20 % (30);

| V. | întrucât prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor care conduc la rezistență la medicamentele fungice este inacceptabilă din punctul de vedere al sănătății, |
| --- | --- |

V.

întrucât prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor care conduc la rezistență la medicamentele fungice este inacceptabilă din punctul de vedere al sănătății,

Considerații generale privind prelungirea perioadelor de aprobare

| W. | întrucât scopul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 este să asigure un nivel ridicat de protecție, atât pentru sănătatea umană, cât și pentru cea animală, precum și un nivel ridicat de protecție a mediului și, în același timp, să protejeze competitivitatea agriculturii în Uniune; întrucât ar trebui acordată o atenție deosebită protecției grupurilor vulnerabile ale populației, inclusiv a femeilor însărcinate, sugarilor și copiilor; |
| --- | --- |

W.

întrucât scopul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 este să asigure un nivel ridicat de protecție, atât pentru sănătatea umană, cât și pentru cea animală, precum și un nivel ridicat de protecție a mediului și, în același timp, să protejeze competitivitatea agriculturii în Uniune; întrucât ar trebui acordată o atenție deosebită protecției grupurilor vulnerabile ale populației, inclusiv a femeilor însărcinate, sugarilor și copiilor;

| X. | întrucât ar trebui să se aplice principiul precauției și întrucât Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 prevede că în compoziția produselor de protecție a plantelor ar trebui incluse numai substanțele în privința cărora s-a demonstrat că prezintă o utilitate pentru producția vegetală și nu exercită niciun efect nociv asupra sănătății umane sau animale și niciun efect inacceptabil asupra mediului; |
| --- | --- |

X.

întrucât ar trebui să se aplice principiul precauției și întrucât Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 prevede că în compoziția produselor de protecție a plantelor ar trebui incluse numai substanțele în privința cărora s-a demonstrat că prezintă o utilitate pentru producția vegetală și nu exercită niciun efect nociv asupra sănătății umane sau animale și niciun efect inacceptabil asupra mediului;

| Y. | întrucât Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 indică faptul că, din motive de siguranță, perioada de aprobare a substanțelor active ar trebui să fie limitată în timp; întrucât perioada de aprobare ar trebui să fie proporțională cu riscurile posibile inerente utilizării unor astfel de substanțe, dar, în acest caz, este evident că această proporționalitate nu există; |
| --- | --- |

Y.

întrucât Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 indică faptul că, din motive de siguranță, perioada de aprobare a substanțelor active ar trebui să fie limitată în timp; întrucât perioada de aprobare ar trebui să fie proporțională cu riscurile posibile inerente utilizării unor astfel de substanțe, dar, în acest caz, este evident că această proporționalitate nu există;

| Z. | întrucât articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 nu poate fi înțeles ca permițând o prelungire a aprobării unei substanțe active pentru o perioadă de timp nelimitată, ci ar trebui înțeles ca prevăzând o prelungire limitată și excepțională de câteva luni sau de maximum un an, pentru a evita orice întrerupere în comercializarea și vânzarea produselor fitosanitare, ținând seama în mod corespunzător de cerința de a atinge un nivel ridicat de protecție a sănătății umane și a mediului, care este atât obiectivul principal al Regulamentului (CE) nr. 1107/2009, cât și un principiu fundamental consacrat în dreptul primar al Uniunii, și anume la articolele 35 și 37 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și la articolele 168 și 191 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

Z.

întrucât articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 nu poate fi înțeles ca permițând o prelungire a aprobării unei substanțe active pentru o perioadă de timp nelimitată, ci ar trebui înțeles ca prevăzând o prelungire limitată și excepțională de câteva luni sau de maximum un an, pentru a evita orice întrerupere în comercializarea și vânzarea produselor fitosanitare, ținând seama în mod corespunzător de cerința de a atinge un nivel ridicat de protecție a sănătății umane și a mediului, care este atât obiectivul principal al Regulamentului (CE) nr. 1107/2009, cât și un principiu fundamental consacrat în dreptul primar al Uniunii, și anume la articolele 35 și 37 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și la articolele 168 și 191 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| AA. | întrucât interpretarea actuală a articolului 17 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 de către Comisie contravine obiectivelor generale ale regulamentului respectiv și intenției colegiuitorilor; |
| --- | --- |

AA.

întrucât interpretarea actuală a articolului 17 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 de către Comisie contravine obiectivelor generale ale regulamentului respectiv și intenției colegiuitorilor;

| AB. | întrucât Comisia și statele membre au posibilitatea și responsabilitatea de a acționa în conformitate cu principiul precauției atunci când a fost identificată posibilitatea unor efecte dăunătoare asupra sănătății, dar nu există încă certitudine științifică, prin adoptarea unor măsuri provizorii de gestionare a riscurilor care sunt necesare pentru a asigura un nivel ridicat de protecție a sănătății umane; |
| --- | --- |

AB.

întrucât Comisia și statele membre au posibilitatea și responsabilitatea de a acționa în conformitate cu principiul precauției atunci când a fost identificată posibilitatea unor efecte dăunătoare asupra sănătății, dar nu există încă certitudine științifică, prin adoptarea unor măsuri provizorii de gestionare a riscurilor care sunt necesare pentru a asigura un nivel ridicat de protecție a sănătății umane;

| AC. | întrucât, mai precis, articolul 21 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 prevede că Comisia poate revizui aprobarea acordată pentru o substanță activă în orice moment, în special atunci când, în lumina noilor cunoștințe științifice și tehnice, consideră că există indicații conform cărora substanța nu mai îndeplinește criteriile de aprobare prevăzute la articolul 4 din regulamentul respectiv, și întrucât această revizuire poate duce la retragerea sau modificarea aprobării substanței; |
| --- | --- |

AC.

întrucât, mai precis, articolul 21 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 prevede că Comisia poate revizui aprobarea acordată pentru o substanță activă în orice moment, în special atunci când, în lumina noilor cunoștințe științifice și tehnice, consideră că există indicații conform cărora substanța nu mai îndeplinește criteriile de aprobare prevăzute la articolul 4 din regulamentul respectiv, și întrucât această revizuire poate duce la retragerea sau modificarea aprobării substanței;

| AD. | întrucât calificarea celor trei substanțe active ca substanțe susceptibile de înlocuire nu a contribuit la reducerea riscurilor din cauza punerii în aplicare deficitare de către statele membre a sistemului obligatoriu de înlocuire prevăzut la articolul 50 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009; |
| --- | --- |

AD.

întrucât calificarea celor trei substanțe active ca substanțe susceptibile de înlocuire nu a contribuit la reducerea riscurilor din cauza punerii în aplicare deficitare de către statele membre a sistemului obligatoriu de înlocuire prevăzut la articolul 50 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009;

| AE. | întrucât, în Strategia sa „De la fermă la consumator” și în Strategia privind biodiversitatea, Comisia s-a angajat să reducă utilizarea generală și riscul pesticidelor chimice cu 50 % și utilizarea pesticidelor mai periculoase cu 50 % până în 2030; |
| --- | --- |

AE.

întrucât, în Strategia sa „De la fermă la consumator” și în Strategia privind biodiversitatea, Comisia s-a angajat să reducă utilizarea generală și riscul pesticidelor chimice cu 50 % și utilizarea pesticidelor mai periculoase cu 50 % până în 2030;

| AF. | întrucât pesticidele mai periculoase sunt definite ca pesticide care conțin substanțe active ce îndeplinesc criteriile de excludere stabilite la punctele 3.6.2-3.6.5 și 3.8.2 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 sau sunt clasificate ca fiind susceptibile de înlocuire în conformitate cu criteriile de la punctul 4 din anexa respectivă, care include substanțele active 8-hidroxichinolină, clortoluron și difenoconazol, precum și etofenprox, flufenacet, lenacil, nicosulfuron, nicosulfuron și trialat, pentru care perioadele de aprobare sunt prelungite cu un an prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1480, fără o reevaluare adecvată a riscurilor aferente; |
| --- | --- |

AF.

întrucât pesticidele mai periculoase sunt definite ca pesticide care conțin substanțe active ce îndeplinesc criteriile de excludere stabilite la punctele 3.6.2-3.6.5 și 3.8.2 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 sau sunt clasificate ca fiind susceptibile de înlocuire în conformitate cu criteriile de la punctul 4 din anexa respectivă, care include substanțele active 8-hidroxichinolină, clortoluron și difenoconazol, precum și etofenprox, flufenacet, lenacil, nicosulfuron, nicosulfuron și trialat, pentru care perioadele de aprobare sunt prelungite cu un an prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1480, fără o reevaluare adecvată a riscurilor aferente;

| AG. | întrucât prelungirea continuă a perioadelor de aprobare a acestor cele mai periculoase pesticide chimice fără o reevaluare adecvată, completă și în timp util a proprietăților lor periculoase este contraproductivă pentru atingerea obiectivelor Pactului verde european; |
| --- | --- |

AG.

întrucât prelungirea continuă a perioadelor de aprobare a acestor cele mai periculoase pesticide chimice fără o reevaluare adecvată, completă și în timp util a proprietăților lor periculoase este contraproductivă pentru atingerea obiectivelor Pactului verde european;

| AH. | întrucât, în conformitate cu articolul 4 alineatul (7) și cu punctul 3.6.4 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, o substanță activă nu poate fi aprobată atunci când este o substanță toxică pentru reproducere din categoria 1B, cu excepția cazurilor în care, pe baza unor dovezi documentate incluse în cerere, o substanță activă este necesară pentru a controla un pericol grav pentru sănătatea plantelor care nu poate fi controlat prin alte mijloace disponibile, inclusiv prin metode nechimice, caz în care trebuie luate măsuri de reducere a riscurilor pentru a se asigura că expunerea oamenilor și a mediului la substanța activă este redusă la minimum, sau în cazul care expunerea oamenilor la respectiva substanță activă dintr-un produs de protecție a plantelor, în condițiile de utilizare realiste propuse, este neglijabilă, adică produsul este utilizat în sisteme închise sau în alte condiții care exclud contactul cu oamenii, și în cazul în care reziduurile substanței active în cauză prezente în produsele alimentare și în hrana pentru animale nu depășesc valoarea implicită stabilită în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului (31); |
| --- | --- |

AH.

întrucât, în conformitate cu articolul 4 alineatul (7) și cu punctul 3.6.4 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, o substanță activă nu poate fi aprobată atunci când este o substanță toxică pentru reproducere din categoria 1B, cu excepția cazurilor în care, pe baza unor dovezi documentate incluse în cerere, o substanță activă este necesară pentru a controla un pericol grav pentru sănătatea plantelor care nu poate fi controlat prin alte mijloace disponibile, inclusiv prin metode nechimice, caz în care trebuie luate măsuri de reducere a riscurilor pentru a se asigura că expunerea oamenilor și a mediului la substanța activă este redusă la minimum, sau în cazul care expunerea oamenilor la respectiva substanță activă dintr-un produs de protecție a plantelor, în condițiile de utilizare realiste propuse, este neglijabilă, adică produsul este utilizat în sisteme închise sau în alte condiții care exclud contactul cu oamenii, și în cazul în care reziduurile substanței active în cauză prezente în produsele alimentare și în hrana pentru animale nu depășesc valoarea implicită stabilită în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului (31);

| AI. | întrucât, în conformitate cu articolul 4 alineatul (7) și cu punctul 3.6.5 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, o substanță activă nu poate fi aprobată atunci când se consideră că are proprietăți care perturbă sistemul endocrin și pot provoca efecte adverse la oameni, cu excepția cazurilor în care, pe baza unor dovezi documentate incluse în cerere, o substanță activă este necesară pentru a controla un pericol grav pentru sănătatea plantelor care nu poate fi controlat prin alte mijloace disponibile, inclusiv prin metode nechimice, caz în care trebuie luate măsuri de reducere a riscurilor pentru a se asigura că expunerea oamenilor și a mediului la substanța activă este redusă la minimum, sau în cazul în care expunerea oamenilor la respectiva substanță activă din compoziția unui produs de protecție a plantelor, în condițiile de utilizare realiste propuse, este neglijabilă, adică produsul este utilizat în sisteme închise sau în alte condiții care exclud contactul cu oamenii, și în cazul în care reziduurile substanței active în cauză prezente în produsele alimentare și în hrana pentru animale nu depășesc valoarea implicită stabilită în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 396/2005; |
| --- | --- |

AI.

întrucât, în conformitate cu articolul 4 alineatul (7) și cu punctul 3.6.5 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, o substanță activă nu poate fi aprobată atunci când se consideră că are proprietăți care perturbă sistemul endocrin și pot provoca efecte adverse la oameni, cu excepția cazurilor în care, pe baza unor dovezi documentate incluse în cerere, o substanță activă este necesară pentru a controla un pericol grav pentru sănătatea plantelor care nu poate fi controlat prin alte mijloace disponibile, inclusiv prin metode nechimice, caz în care trebuie luate măsuri de reducere a riscurilor pentru a se asigura că expunerea oamenilor și a mediului la substanța activă este redusă la minimum, sau în cazul în care expunerea oamenilor la respectiva substanță activă din compoziția unui produs de protecție a plantelor, în condițiile de utilizare realiste propuse, este neglijabilă, adică produsul este utilizat în sisteme închise sau în alte condiții care exclud contactul cu oamenii, și în cazul în care reziduurile substanței active în cauză prezente în produsele alimentare și în hrana pentru animale nu depășesc valoarea implicită stabilită în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 396/2005;

| AJ. | întrucât este inacceptabil ca substanțele care ar putea îndeplini criteriile de excludere pentru substanțele active să fie autorizate pentru a fi utilizate în continuare în Uniune, punând astfel în pericol sănătatea publică și a mediului; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât este inacceptabil ca substanțele care ar putea îndeplini criteriile de excludere pentru substanțele active să fie autorizate pentru a fi utilizate în continuare în Uniune, punând astfel în pericol sănătatea publică și a mediului;

| AK. | întrucât solicitanții de autorizații pot utiliza în folos propriu sistemul automat integrat în metodele de lucru ale Comisiei, care prelungește imediat perioadele de aprobare a substanțelor active în cazul în care reevaluarea riscului nu a fost finalizată, prelungind în mod voit procesul de reevaluare prin furnizarea de date incomplete și solicitând mai multe derogări și condiții speciale, ceea ce duce la riscuri inacceptabile pentru mediu și sănătatea umană, deoarece, în tot acest timp, continuă expunerea la substanța periculoasă respectivă; |
| --- | --- |

AK.

întrucât solicitanții de autorizații pot utiliza în folos propriu sistemul automat integrat în metodele de lucru ale Comisiei, care prelungește imediat perioadele de aprobare a substanțelor active în cazul în care reevaluarea riscului nu a fost finalizată, prelungind în mod voit procesul de reevaluare prin furnizarea de date incomplete și solicitând mai multe derogări și condiții speciale, ceea ce duce la riscuri inacceptabile pentru mediu și sănătatea umană, deoarece, în tot acest timp, continuă expunerea la substanța periculoasă respectivă;

| AL. | întrucât, în rezoluția sa din 13 septembrie 2018, Parlamentul a solicitat Comisiei și statelor membre „să se asigure că prelungirea procedurală a perioadei de aprobare pe durata procedurii, în conformitate cu articolul 17 din regulament, nu va fi utilizată pentru substanțe active mutagene, cancerigene sau toxice pentru reproducere, deci substanțe din categoriile 1A sau 1B, sau pentru substanțe active cu proprietăți care perturbă sistemul endocrin și care afectează oamenii sau animalele, așa cum este în prezent cazul substanțelor precum flumioxazin, tiacloprid, clorotoluron și dimoxistrobin”; |
| --- | --- |

AL.

întrucât, în rezoluția sa din 13 septembrie 2018, Parlamentul a solicitat Comisiei și statelor membre „să se asigure că prelungirea procedurală a perioadei de aprobare pe durata procedurii, în conformitate cu articolul 17 din regulament, nu va fi utilizată pentru substanțe active mutagene, cancerigene sau toxice pentru reproducere, deci substanțe din categoriile 1A sau 1B, sau pentru substanțe active cu proprietăți care perturbă sistemul endocrin și care afectează oamenii sau animalele, așa cum este în prezent cazul substanțelor precum flumioxazin, tiacloprid, clorotoluron și dimoxistrobin”;

| AM. | întrucât, în urma prelungirilor anterioare din 2021 pentru mai multe substanțe active, inclusiv 8-hidroxichinolină, clorotoluron și difenoconazol, în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2021/1449, doar una dintre cele 39 de substanțe care fac obiectul regulamentului de punere în aplicare respectiv a fost reînnoită, în timp ce, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009, perioadele de aprobare a nu mai puțin de 46 de substanțe sunt prelungite, multe dintre acestea pentru o a treia, a patra, a cincea, a șasea sau chiar a șaptea oară; |
| --- | --- |

AM.

întrucât, în urma prelungirilor anterioare din 2021 pentru mai multe substanțe active, inclusiv 8-hidroxichinolină, clorotoluron și difenoconazol, în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2021/1449, doar una dintre cele 39 de substanțe care fac obiectul regulamentului de punere în aplicare respectiv a fost reînnoită, în timp ce, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009, perioadele de aprobare a nu mai puțin de 46 de substanțe sunt prelungite, multe dintre acestea pentru o a treia, a patra, a cincea, a șasea sau chiar a șaptea oară;

| AN. | întrucât abordarea Comisiei este de a prelungi perioadele de aprobare a 46 de substanțe active, deși același act de punere în aplicare limitează posibilitățile de opoziție din partea statelor membre în cadrul comitetului la unele dintre aceste substanțe active care prezintă motive speciale de îngrijorare, printre care 8-hidroxichinolină, clorotoluron și difenoconazol; |
| --- | --- |

AN.

întrucât abordarea Comisiei este de a prelungi perioadele de aprobare a 46 de substanțe active, deși același act de punere în aplicare limitează posibilitățile de opoziție din partea statelor membre în cadrul comitetului la unele dintre aceste substanțe active care prezintă motive speciale de îngrijorare, printre care 8-hidroxichinolină, clorotoluron și difenoconazol;

| AO. | întrucât organizațiile neguvernamentale Pesticide Action Network Europe și Pollinis au prezentat cereri de reexaminare internă pentru a contesta legalitatea prelungirilor repetate ale perioadelor de aprobare a substanțelor active dimoxistrobin și, respectiv, boscalid, întrucât în cazul dimoxistrobinului a fost introdusă o acțiune în anulare (32), |
| --- | --- |

AO.

întrucât organizațiile neguvernamentale Pesticide Action Network Europe și Pollinis au prezentat cereri de reexaminare internă pentru a contesta legalitatea prelungirilor repetate ale perioadelor de aprobare a substanțelor active dimoxistrobin și, respectiv, boscalid, întrucât în cazul dimoxistrobinului a fost introdusă o acțiune în anulare (32),

| 1. | consideră că Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1480 depășește competențele de executare prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1107/2009; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1480 nu este conform cu dreptul Uniunii, în sensul că nu respectă principiul precauției; |
| --- | --- |

2.

| 3. | condamnă cu fermitate întârzierile semnificative în procesul de reautorizare și în identificarea perturbatorilor endocrini; |
| --- | --- |

3.

| 4. | consideră că decizia de a prelungi perioadele de aprobare pentru 8-hidroxichinolină, clorotoluron și difenoconazol nu respectă criteriile de siguranță prevăzute în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 și nu se bazează nici pe dovezi care să arate că substanțele respective pot fi utilizate în siguranță, nici pe necesitatea urgentă dovedită ca acestea să fie utilizate în producția de alimente din Uniune; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită Comisia să abroge Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1480 și să prezinte comisiei Parlamentului un nou proiect care să ia în considerare dovezile științifice privind proprietățile nocive ale tuturor substanțelor în cauză, în special cele ale 8-hidroxichinolinei, clorotoluronului și difenoconazolului; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită Comisia să prezinte doar proiecte de regulamente de punere în aplicare pentru a prelungi perioadele de aprobare a substanțelor în privința cărora nu se așteaptă ca evoluțiile științifice să conducă la o propunere a Comisiei de a nu se reînnoi aprobarea substanței active în cauză; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită Comisia să retragă aprobările pentru substanțele în privința cărora există dovezi sau îndoieli întemeiate cu privire la faptul că nu vor îndeplini criteriile de siguranță prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită Comisia să își justifice în mod corespunzător deciziile de prelungire a perioadelor de aprobare a substanțelor active în viitor și să nu mai propună astfel de „pachete” de prelungiri, pentru a spori controlul statelor membre asupra acestor decizii; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită statele membre să asigure reevaluarea corespunzătoare și la timp a aprobărilor pentru substanțele active pentru care sunt state membre raportoare și să se asigure că întârzierile actuale sunt soluționate efectiv cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

9.

| 10. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  JO L 233, 8.9.2022, p. 43.

(2)  JO L 309, 24.11.2009, p. 1.

(3)  JO L 67, 12.3.2015, p. 18.

(4)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

(5)  JO C 433, 23.12.2019, p. 183.

(6)  Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active amidosulfuron, beta-ciflutrin, bifenox, clortoluron, clofentezin, clomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dicamba, difenoconazol, diflubenzuron, diflufenican, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxacarb, lenacil MCPA, MCPB, nicosulfuron, picloram, prosulfocarb, piriproxifen, tiofanat-metil, triflusulfuron și tritosulfuron (JO C 202, 28.5.2021, p. 7);

Rezoluția Parlamentului European din 26 noiembrie 2020 referitoare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1511 din 16 octombrie 2020 al Comisiei de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active amidosulfuron, bifenox, clorotoluron, clofentezin, clomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dicamba, difenoconazol, diflufenican, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxacarb, lenacil, MCPA, MCPB, nicosulfuron, uleiuri parafinice, picloram, prosulfocarb, sulf, triflusulfuron și tritosulfuron (JO C 425, 20.10.2021, p. 87);

Rezoluția Parlamentului European din 6 octombrie 2021 referitoare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1449 al Comisiei din 3 septembrie 2021 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active 2-fenil-fenol (inclusiv sărurile sale, cum ar fi sarea de sodiu), 8-hidroxichinolină, amidosulfuron, bifenox, clormequat, clortoluron, clofentezin, clomazon, cipermetrină, daminozid, deltametrin, dicamba, difenoconazol, diflufenican, dimetaclor, etofenprox, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxacarb, lenacil, MCPA, MCPB, nicosulfuron, uleiuri parafinice, ulei de parafină, penconazol, picloram, propaquizafop, prosulfocarb, quizalofop-P-etil, quizalofop-P-tefuril, sulf, tetraconazol, trialat, triflusulfuron și tritosulfuron (JO C 132, 24.3.2022, p. 65).

(7)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 993/2011 al Comisiei din 6 octombrie 2011 de aprobare a substanței active 8-hidroxichinolină, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (JO L 263, 7.10.2011, p. 1).

(8)  Directiva 91/414/CEE a Consiliului din 15 iulie 1991 privind introducerea pe piață a produselor de uz fitosanitar (JO L 230, 19.8.1991, p. 1).

(9)  Directiva 2005/53/CE a Comisiei din 16 septembrie 2005 de modificare a Directivei 91/414/CEE a Consiliului în vederea înscrierii substanțelor active clorotalonil, clortoluron, cipermetrin, daminozid și tiofanat-metil (JO L 241, 17.9.2005, p. 51).

(10)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 844/2012 al Comisiei din 18 septembrie 2012 de stabilire a dispozițiilor necesare pentru punerea în aplicare a procedurii de reînnoire pentru substanțele active, prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare (JO L 252, 19.9.2012, p. 26).

(11)  Directiva 2008/69/CE a Comisiei din 1 iulie 2008 de modificare a Directivei 91/414/CEE a Consiliului privind includerea clofentezin, dicamba, difenoconazol, diflubenzuron, imazaquin, lenacil, oxadiazon, picloram și piriproxifen ca substanțe active (JO L 172, 2.7.2008, p. 9).

(12)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1449 al Comisiei din 3 septembrie 2021 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active 2-fenil-fenol (inclusiv sărurile sale, cum ar fi sarea de sodiu), 8-hidroxichinolină, amidosulfuron, bifenox, clormequat, clortoluron, clofentezin, clomazon, cipermetrină, daminozid, deltametrin, dicamba, difenoconazol, diflufenican, dimetaclor, etofenprox, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxacarb, lenacil, MCPA, MCPB, nicosulfuron, uleiuri parafinice, ulei de parafină, penconazol, picloram, propaquizafop, prosulfocarb, quizalofop-P-etil, quizalofop-P-tefuril, sulf, tetraconazol, trialat, triflusulfuron și tritosulfuron (JO L 313, 6.9.2021, p. 20).

(13)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 533/2013 al Comisiei din 10 iunie 2013 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește extinderea perioadelor de autorizare a substanțelor active 1-metil-ciclopropenă, clorotalonil, clortoluron, cipermetrină, daminozid, forclorfenuron, indoxacarb, tiofanat-metil și tribenuron (JO L 159, 11.6.2013, p. 9).

(14)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1511 al Comisiei din 30 august 2017 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active 1-metilciclopropenă, beta-ciflutrin, clorotalonil, clorotoluron, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dimetenamid-p, flufenacet, flurtamon, forclorfenuron, fostiazat, indoxacarb, iprodion, MCPA, MCPB, siltiofam, tiofanat-metil și tribenuron (JO L 224, 31.8.2017, p. 115).

(15)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1262 al Comisiei din 20 septembrie 2018 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active 1-metilciclopropenă, beta-ciflutrin, clorotalonil, clorotoluron, clomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dimetenamid-p, diuron, fludioxonil, flufenacet, flurtamon, fostiazat, indoxacarb, MCPA, MCPB, prosulfocarb, tiofanat-metil și tribenuron (JO L 238, 21.9.2018, p. 62).

(16)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1589 al Comisiei din 26 septembrie 2019 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active amidosulfuron, beta-ciflutrin, bifenox, clorotoluron, clofentezin, clomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dicamba, difenoconazol, diflubenzuron, diflufenican, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxacarb, lenacil, MCPA, MCPB, nicosulfuron, picloram, prosulfocarb, piriproxifen, tiofanat-metil, triflusulfuron și tritosulfuron (JO L 248, 27.9.2019, p. 24).

(17)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1511 al Comisiei din 16 octombrie 2020 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active amidosulfuron, bifenox, clorotoluron, clofentezin, clomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dicamba, difenoconazol, diflufenican, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxacarb, lenacil, MCPA, MCPB, nicosulfuron, uleiuri parafinice, picloram, prosulfocarb, sulf, triflusulfuron și tritosulfuron (JO L 344, 19.10.2020, p. 18).

(18)  Avizul Comitetului pentru evaluarea riscurilor din 5 iunie 2015 privind propunerea de clasificare și etichetare armonizată la nivelul UE a chinolin-8-ol; 8-hidroxichinolină, https://echa.europa.eu/documents/10162/fb6bbac1-35b5-bf75-8592-0ccd93ad2615

(19)  EFSA, Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance 8-hydroxyquinoline, EFSA Journal 2016; 14(6):4493, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2016.4493

(20)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2065 al Comisiei din 13 noiembrie 2017 de confirmare a condițiilor de aprobare a substanței active 8-hidroxichinolină, astfel cum se prevede în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2015/408 în ceea ce privește includerea substanței active 8-hidroxichinolină în lista substanțelor susceptibile de înlocuire (JO L 295, 14.11.2017, p. 40).

(21)  Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, de modificare și de abrogare a Directivelor 67/548/CEE și 1999/45/CE, precum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 (JO L 353, 31.12.2008, p. 1).

(22)  A se vedea, printre altele: Hong, M., Ping, Z., Jian, X., „Testicular toxicity and mechanisms of chlorotoluron compounds in the mouse”, Toxicology Mechanisms and Methods 2007; 17(8):483-8.

(23)  Măsurile adoptate de Comisie în urma Rezoluției fără caracter legislativ a Parlamentului European referitoare la proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active amidosulfuron, beta-ciflutrin, bifenox, clortoluron, clofentezin, clomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dicamba, difenoconazol, diflubenzuron, diflufenican, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxacarb, lenacil MCPA, MCPB, nicosulfuron, picloram, prosulfocarb, piriproxifen, tiofanat-metil, triflusulfuron și tritosulfuron, SP(2019)669, https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2019/2826(RSP)&l=en;

Măsurile adoptate de Comisie în urma Rezoluției fără caracter legislativ a Parlamentului European referitoare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1511 din 16 octombrie 2020 al Comisiei de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active amidosulfuron, bifenox, clorotoluron, clofentezin, clomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dicamba, difenoconazol, diflufenican, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxacarb, lenacil, MCPA, MCPB, nicosulfuron, uleiuri parafinice, picloram, prosulfocarb, sulf, triflusulfuron și tritosulfuron, SP(2021)129, https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2020/2853(RSP)&l=en

Măsurile adoptate de Comisie în urma Rezoluției fără caracter legislativ a Parlamentului European referitoare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1449 al Comisiei din 3 septembrie 2021 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active 2-fenil-fenol (inclusiv sărurile sale, cum ar fi sarea de sodiu), 8-hidroxichinolină, amidosulfuron, bifenox, clormequat, clortoluron, clofentezin, clomazon, cipermetrină, daminozid, deltametrin, dicamba, difenoconazol, diflufenican, dimetaclor, etofenprox, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxacarb, lenacil, MCPA, MCPB, nicosulfuron, uleiuri parafinice, ulei de parafină, penconazol, picloram, propaquizafop, prosulfocarb, quizalofop-P-etil, quizalofop-P-tefuril, sulf, tetraconazol, trialat, triflusulfuron și tritosulfuron, SP(2021)735, https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2021/2869(RSP)&l=en.

(24)  Regulamentul (UE) 2018/605 al Comisiei din 19 aprilie 2018 de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 prin stabilirea unor criterii științifice pentru determinarea proprietăților care perturbă sistemul endocrin (JO L 101, 20.4.2018, p. 33).

(25)  Regulamentul delegat (UE) 2017/2100 al Comisiei din 4 septembrie 2017 de stabilire a criteriilor științifice pentru determinarea proprietăților care perturbă sistemul endocrin în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 301, 17.11.2017, p. 1).

(26)  Orientările EFSA și ECHA pentru identificarea perturbatorilor endocrini în contextul Regulamentelor (UE) nr. 528/2012 și (CE) nr. 1107/2009, EFSA Journal 2018, 16(6):5311, http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5311.

(27)  Verweij, P.E., Lucas, J.A., Arendrup, M.C., Bowyer, P., Brinkmann, A.J.F., Denning, D.W., Dyer, P.S., Fisher, M.C., Geenen, P.L., Gisi, U., Hermann, D., Hoogendijk, A., Kiers, E., Lagrou, K., Melchers, W.J.G., Rhodes, J., Rietveld, A.G., Schoustra, S.E., Stenzel, K., Zwaan, B.J., și Fraaije, B.A., „The one health problem of azole resistance in Aspergillus fumigatus: current insights and future research agenda”, Fungal Biology Reviews, volumul 34, numărul 4, 2020, p. 202-214, https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1749461320300415

(28)  Cao, D., Wang, F., Yu, S., Dong, S., Wu, R., Cui, N., Ren, J., Xu, T., Wang, S., Wang, M., Fang, H., și Yu, Y., „Prevalence of Azole-Resistant Aspergillus fumigatus is Highly Associated with Azole Fungicide Residues in the Fields”, Environmental Science & Technology, 2021, 55(5), 3041-3049, https://www.researchgate.net/publication/349087541_Prevalence_of_AzoleResistant_Aspergillus_fumigatus_is_Highly_Associated_with_Azole_Fungicide_Residues_in_the_Fields

(29)  Berger, S., El Chazli, Y., Babu, A.F., Coste, A.T., „Azole Resistance in Aspergillus fumigatus: A Consequence of Antifungal Use in Agriculture?”, Frontiers in Microbiology 2017; 8: 1024, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5461301/

(30)  https://huisarts.bsl.nl/levensbedreigende-schimmel-ontdekt-bij-kwart-coronapatienten-op-ic/

(31)  Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 februarie 2005 privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana de origine vegetală și animală pentru animale și de modificare a Directivei 91/414/CEE (JO L 70, 16.3.2005, p. 1).

(32)  Cauza T-412/22, PAN Europe/Comisia, https://curia.europa.eu/juris/fiche.jsf?nat=or&mat=or&pcs=Oor&jur=C%2CT%2CF&num=T412%252F22&for=&jge=&dates=&language=ro&pro=&cit=none%252CC%252CCJ%252CR%252C2008E%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252Ctrue%252Cfalse%252Cfalse&oqp=&td=%3BALL&avg=&lgrec=en&id=T%3B412%3B22%3BRD%3B1%3BP%3B1%3BT2022%2F0412%2FP&lg=&cid=2795525

---

| 28.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 149/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 149/11

---

P9_TA(2022)0364

Aderarea României și a Bulgariei la spațiul Schengen

Rezoluția Parlamentului European din 18 octombrie 2022 referitoare la aderarea României și Bulgariei la spațiul Schengen (2022/2852(RSP))

(2023/C 149/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Protocolul de integrare a acquis-ului Schengen în cadrul Uniunii Europene (11997D/PRO/02), |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul de integrare a acquis-ului Schengen în cadrul Uniunii Europene (11997D/PRO/02),

| — | având în vedere articolul 67 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care prevede că Uniunea trebuie să constituie un spațiu de libertate, securitate și justiție, care „asigură absența controalelor asupra persoanelor la frontierele interne”, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 67 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care prevede că Uniunea trebuie să constituie un spațiu de libertate, securitate și justiție, care „asigură absența controalelor asupra persoanelor la frontierele interne”,

| — | având în vedere articolul 21 alineatul (1) din TFUE, potrivit căruia orice cetățean al Uniunii are dreptul de liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 21 alineatul (1) din TFUE, potrivit căruia orice cetățean al Uniunii are dreptul de liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre,

| — | având în vedere articolul 4 alineatul (2) din Actul de aderare din 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 4 alineatul (2) din Actul de aderare din 2005,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, inclusiv articolul 45, care prevede că orice cetățean al Uniunii are dreptul de circulație și de ședere liberă pe teritoriul statelor membre, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, inclusiv articolul 45, care prevede că orice cetățean al Uniunii are dreptul de circulație și de ședere liberă pe teritoriul statelor membre,

| — | având în vedere proiectele de decizii ale Consiliului din 29 septembrie 2010 (14142/10) și 8 iulie 2011 (14142/1/10) privind aplicarea integrală a dispozițiilor acquis-ului Schengen în Republica Bulgaria și în România, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectele de decizii ale Consiliului din 29 septembrie 2010 (14142/10) și 8 iulie 2011 (14142/1/10) privind aplicarea integrală a dispozițiilor acquis-ului Schengen în Republica Bulgaria și în România,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului din 7 decembrie 2011 (14302/3/11) privind cadrul pentru aplicarea integrală a dispozițiilor acquis-ului Schengen în Republica Bulgaria și în România, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului din 7 decembrie 2011 (14302/3/11) privind cadrul pentru aplicarea integrală a dispozițiilor acquis-ului Schengen în Republica Bulgaria și în România,

| — | având în vedere poziția sa din 8 iunie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind aplicarea integrală a dispozițiilor acquis-ului Schengen în Republica Bulgaria și în România (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 8 iunie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind aplicarea integrală a dispozițiilor acquis-ului Schengen în Republica Bulgaria și în România (1),

| — | având în vedere concluziile Consiliului Justiție și Afaceri Interne din 9 și 10 iunie 2011, 22 și 23 septembrie 2011, 25 și 26 octombrie 2012, 7 și 8 martie 2013 și 5 și 6 decembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Justiție și Afaceri Interne din 9 și 10 iunie 2011, 22 și 23 septembrie 2011, 25 și 26 octombrie 2012, 7 și 8 martie 2013 și 5 și 6 decembrie 2013,

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 octombrie 2011 referitoare la aderarea Bulgariei și a României la spațiul Schengen (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 octombrie 2011 referitoare la aderarea Bulgariei și a României la spațiul Schengen (2),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 9 decembrie 2011 și din 1 și 2 martie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 9 decembrie 2011 și din 1 și 2 martie 2012,

| — | având în vedere Decizia (UE) 2017/1908 a Consiliului din 12 octombrie 2017 privind punerea în aplicare a anumitor dispoziții ale acquis-ului Schengen referitoare la Sistemul de informații privind vizele în Republica Bulgaria și în România (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE) 2017/1908 a Consiliului din 12 octombrie 2017 privind punerea în aplicare a anumitor dispoziții ale acquis-ului Schengen referitoare la Sistemul de informații privind vizele în Republica Bulgaria și în România (3),

| — | având în vedere Decizia (UE) 2018/934 a Consiliului din 25 iunie 2018 privind punerea în aplicare a dispozițiilor rămase ale acquis-ului Schengen referitoare la Sistemul de informații Schengen în Republica Bulgaria și în România (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE) 2018/934 a Consiliului din 25 iunie 2018 privind punerea în aplicare a dispozițiilor rămase ale acquis-ului Schengen referitoare la Sistemul de informații Schengen în Republica Bulgaria și în România (4),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 2 iunie 2021 intitulată „Strategie pentru realizarea unui spațiu Schengen pe deplin funcțional și rezilient” (COM(2021)0277), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 2 iunie 2021 intitulată „Strategie pentru realizarea unui spațiu Schengen pe deplin funcțional și rezilient” (COM(2021)0277),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/399 cu privire la Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (COM(2021)0891), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/399 cu privire la Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (COM(2021)0891),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 24 mai 2022 intitulată „Raportul privind starea spațiului Schengen pentru 2022” (COM(2022)0301), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 24 mai 2022 intitulată „Raportul privind starea spațiului Schengen pentru 2022” (COM(2022)0301),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2022/922 al Consiliului din 9 iunie 2022 privind instituirea și funcționarea unui mecanism de evaluare și monitorizare în vederea verificării aplicării acquis-ului Schengen și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1053/2013 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2022/922 al Consiliului din 9 iunie 2022 privind instituirea și funcționarea unui mecanism de evaluare și monitorizare în vederea verificării aplicării acquis-ului Schengen și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1053/2013 (5),

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului din 23 iunie 2022 privind aplicarea integrală a dispozițiilor acquis-ului Schengen în Republica Croația (10624/22), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului din 23 iunie 2022 privind aplicarea integrală a dispozițiilor acquis-ului Schengen în Republica Croația (10624/22),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 decembrie 2018 referitoare la aplicarea integrală a dispozițiilor acquis-ului Schengen în Bulgaria și în România: eliminarea controalelor la frontierele interne terestre, maritime și aeriene (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 decembrie 2018 referitoare la aplicarea integrală a dispozițiilor acquis-ului Schengen în Bulgaria și în România: eliminarea controalelor la frontierele interne terestre, maritime și aeriene (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 iunie 2020 referitoare la situația din spațiul Schengen în urma epidemiei de COVID-19 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 iunie 2020 referitoare la situația din spațiul Schengen în urma epidemiei de COVID-19 (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 8 iulie 2021 referitoare la Raportul anual privind funcționarea spațiului Schengen (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 8 iulie 2021 referitoare la Raportul anual privind funcționarea spațiului Schengen (8),

| — | având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Bulgaria și România au adoptat acquis-ul Schengen în momentul aderării lor la Uniunea Europeană în 2007; întrucât, în 2008, Bulgaria a declarat că este pregătită pentru începerea evaluărilor efectuate de Grupul de lucru pentru evaluarea Schengen (SCH-EVAL), alcătuit din experți din statele membre ale spațiului Schengen; întrucât, în 2007 și în 2008, România a declarat că este pregătită pentru începerea evaluărilor efectuate de SCH-EVAL; |
| --- | --- |

A.

întrucât Bulgaria și România au adoptat acquis-ul Schengen în momentul aderării lor la Uniunea Europeană în 2007; întrucât, în 2008, Bulgaria a declarat că este pregătită pentru începerea evaluărilor efectuate de Grupul de lucru pentru evaluarea Schengen (SCH-EVAL), alcătuit din experți din statele membre ale spațiului Schengen; întrucât, în 2007 și în 2008, România a declarat că este pregătită pentru începerea evaluărilor efectuate de SCH-EVAL;

| B. | întrucât finalizarea procesului de evaluare Schengen pentru Bulgaria și România și gradul de pregătire a celor două țări pentru a pune în aplicare toate dispozițiile acquis-ului Schengen au fost confirmate de experții SCH-EVAL și de Consiliu în concluziile sale din 9 și 10 iunie 2011; întrucât, în proiectul său de decizie din 8 iulie 2011, Consiliul a verificat dacă condițiile necesare pentru aplicarea acquis-ului Schengen au fost îndeplinite în toate domeniile, și anume protecția datelor, frontierele aeriene, frontierele terestre, cooperarea polițienească, Sistemul de Informații Schengen, frontierele maritime și vizele; întrucât, pe lângă provocarea pe care o reprezintă gestionarea frontierelor externe ale Uniunii Europene, pentru finalizarea procesului de evaluare Schengen ambele țări au fost nevoite să își restructureze în mod fundamental sistemele de supraveghere a frontierelor și să investească în întărirea capacităților de asigurare a respectării legii; întrucât, potrivit Actului de aderare din 2005, finalizarea cu succes a procedurilor de evaluare Schengen este singura condiție prealabilă pentru aplicarea integrală a acquis-ului Schengen, inclusiv eliminarea controalelor la frontierele interne terestre, maritime și aeriene; întrucât nivelul de pregătire al Bulgariei și al României în vederea aplicării integrale a acquis-ului Schengen a fost recunoscut în mai multe rânduri de către șefii de stat și de guvern reuniți în cadrul Consiliului, precum și de Comisie și Parlament, cel mai recent în Raportul Comisiei privind starea spațiului Schengen pentru 2022 și în Rezoluția Parlamentului din 8 iulie 2021 referitoare la Raportul anual privind funcționarea spațiului Schengen; |
| --- | --- |

B.

întrucât finalizarea procesului de evaluare Schengen pentru Bulgaria și România și gradul de pregătire a celor două țări pentru a pune în aplicare toate dispozițiile acquis-ului Schengen au fost confirmate de experții SCH-EVAL și de Consiliu în concluziile sale din 9 și 10 iunie 2011; întrucât, în proiectul său de decizie din 8 iulie 2011, Consiliul a verificat dacă condițiile necesare pentru aplicarea acquis-ului Schengen au fost îndeplinite în toate domeniile, și anume protecția datelor, frontierele aeriene, frontierele terestre, cooperarea polițienească, Sistemul de Informații Schengen, frontierele maritime și vizele; întrucât, pe lângă provocarea pe care o reprezintă gestionarea frontierelor externe ale Uniunii Europene, pentru finalizarea procesului de evaluare Schengen ambele țări au fost nevoite să își restructureze în mod fundamental sistemele de supraveghere a frontierelor și să investească în întărirea capacităților de asigurare a respectării legii; întrucât, potrivit Actului de aderare din 2005, finalizarea cu succes a procedurilor de evaluare Schengen este singura condiție prealabilă pentru aplicarea integrală a acquis-ului Schengen, inclusiv eliminarea controalelor la frontierele interne terestre, maritime și aeriene; întrucât nivelul de pregătire al Bulgariei și al României în vederea aplicării integrale a acquis-ului Schengen a fost recunoscut în mai multe rânduri de către șefii de stat și de guvern reuniți în cadrul Consiliului, precum și de Comisie și Parlament, cel mai recent în Raportul Comisiei privind starea spațiului Schengen pentru 2022 și în Rezoluția Parlamentului din 8 iulie 2021 referitoare la Raportul anual privind funcționarea spațiului Schengen;

| C. | întrucât, în proiectul său de decizie din 29 septembrie 2010, Consiliul a propus aplicarea integrală a acquis-ului Schengen în Bulgaria și România și eliminarea controalelor la frontierele interne terestre, maritime și aeriene; întrucât, în poziția sa din 8 iunie 2011, Parlamentul a aprobat această decizie și a solicitat Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să o modifice în mod substanțial; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în proiectul său de decizie din 29 septembrie 2010, Consiliul a propus aplicarea integrală a acquis-ului Schengen în Bulgaria și România și eliminarea controalelor la frontierele interne terestre, maritime și aeriene; întrucât, în poziția sa din 8 iunie 2011, Parlamentul a aprobat această decizie și a solicitat Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să o modifice în mod substanțial;

| D. | întrucât adoptarea deciziei Consiliului de către Consiliul Justiție și Afaceri Interne a fost amânată în mod repetat; |
| --- | --- |

D.

întrucât adoptarea deciziei Consiliului de către Consiliul Justiție și Afaceri Interne a fost amânată în mod repetat;

| E. | întrucât, în conformitate cu decizia Consiliului din 12 octombrie 2017, Bulgaria și România au beneficiat de acces pasiv la Sistemul de informații privind vizele; întrucât, în proiectul său de decizie din 18 aprilie 2018, Consiliul a propus aplicarea integrală a dispozițiilor rămase ale acquis-ului Schengen referitoare la Sistemul de informații Schengen în ambele state membre; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în conformitate cu decizia Consiliului din 12 octombrie 2017, Bulgaria și România au beneficiat de acces pasiv la Sistemul de informații privind vizele; întrucât, în proiectul său de decizie din 18 aprilie 2018, Consiliul a propus aplicarea integrală a dispozițiilor rămase ale acquis-ului Schengen referitoare la Sistemul de informații Schengen în ambele state membre;

| F. | întrucât nici Actul de aderare din 2005 și nici mecanismul de evaluare Schengen nu prevăd stabilirea unor calendare diferite pentru eliminarea controalelor la frontierele interne terestre, maritime și aeriene; întrucât toate extinderile anterioare ale spațiului Schengen au fost statuate printr-un act juridic unic; |
| --- | --- |

F.

întrucât nici Actul de aderare din 2005 și nici mecanismul de evaluare Schengen nu prevăd stabilirea unor calendare diferite pentru eliminarea controalelor la frontierele interne terestre, maritime și aeriene; întrucât toate extinderile anterioare ale spațiului Schengen au fost statuate printr-un act juridic unic;

| G. | întrucât Consiliul a consultat Parlamentul în legătură cu proiectul său de decizie a Consiliului privind aplicarea integrală a dispozițiilor acquis-ului Schengen în Republica Croația (10624/22); întrucât Parlamentul examinează în prezent acest proiect de decizie a Consiliului; |
| --- | --- |

G.

întrucât Consiliul a consultat Parlamentul în legătură cu proiectul său de decizie a Consiliului privind aplicarea integrală a dispozițiilor acquis-ului Schengen în Republica Croația (10624/22); întrucât Parlamentul examinează în prezent acest proiect de decizie a Consiliului;

| H. | întrucât spațiul Schengen reprezintă un mecanism unic și una dintre cele mai mari realizări ale Uniunii Europene, facilitând libera circulație a persoanelor în spațiul Schengen fără controale la frontierele interne; întrucât acest lucru a fost posibil printr-o serie de măsuri de compensare, cum ar fi crearea Sistemului de Informații Schengen (pentru consolidarea schimbului de informații), precum și prin crearea unui mecanism de evaluare în scopul de a verifica aplicarea acquis-ului Schengen de către statele membre și de a întări încrederea reciprocă în funcționarea zonei Schengen; |
| --- | --- |

H.

întrucât spațiul Schengen reprezintă un mecanism unic și una dintre cele mai mari realizări ale Uniunii Europene, facilitând libera circulație a persoanelor în spațiul Schengen fără controale la frontierele interne; întrucât acest lucru a fost posibil printr-o serie de măsuri de compensare, cum ar fi crearea Sistemului de Informații Schengen (pentru consolidarea schimbului de informații), precum și prin crearea unui mecanism de evaluare în scopul de a verifica aplicarea acquis-ului Schengen de către statele membre și de a întări încrederea reciprocă în funcționarea zonei Schengen;

| I. | întrucât toate statele membre care fac parte din spațiul Schengen sunt obligate să respecte acquis-ul Schengen, inclusiv în ceea ce privește drepturile fundamentale, în conformitate cu articolul 4 din Codul frontierelor Schengen (9); |
| --- | --- |

I.

întrucât toate statele membre care fac parte din spațiul Schengen sunt obligate să respecte acquis-ul Schengen, inclusiv în ceea ce privește drepturile fundamentale, în conformitate cu articolul 4 din Codul frontierelor Schengen (9);

| J. | întrucât menținerea controalelor la frontierele interne ale Uniunii și reintroducerea acestor controale în spațiul Schengen au un impact considerabil asupra vieții cetățenilor europeni, în special asupra lucrătorilor mobili și a tuturor celor care beneficiază de principiul liberei circulații în interiorul UE, și subminează grav încrederea acestora în instituțiile europene și în integrarea europeană; întrucât menținerea controalelor implică costuri operaționale și de investiții directe pentru lucrătorii transfrontalieri și pentru lucrătorii mobili, pentru turiști, transportatori rutieri de mărfuri și administrații publice, având un efect negativ asupra economiilor statelor membre și asupra funcționării pieței interne a UE, la aceasta adăugându-se impactul negativ asupra mediului cauzat de numărul mare de camioane care înaintează încet, așteptând să traverseze la punctele de trecere a frontierei; întrucât menținerea controalelor la frontierele interne pentru Bulgaria și România are, în special, un impact negativ asupra principiului egalității și nediscriminării în cadrul UE, precum și asupra exporturilor și importurilor din și către ambele state membre și asupra operațiunilor de transport din și către unele dintre cele mai mari porturi de marfă și de pasageri din sudul Europei, generând pierderi ale profiturilor și creșteri ale cheltuielilor; |
| --- | --- |

J.

întrucât menținerea controalelor la frontierele interne ale Uniunii și reintroducerea acestor controale în spațiul Schengen au un impact considerabil asupra vieții cetățenilor europeni, în special asupra lucrătorilor mobili și a tuturor celor care beneficiază de principiul liberei circulații în interiorul UE, și subminează grav încrederea acestora în instituțiile europene și în integrarea europeană; întrucât menținerea controalelor implică costuri operaționale și de investiții directe pentru lucrătorii transfrontalieri și pentru lucrătorii mobili, pentru turiști, transportatori rutieri de mărfuri și administrații publice, având un efect negativ asupra economiilor statelor membre și asupra funcționării pieței interne a UE, la aceasta adăugându-se impactul negativ asupra mediului cauzat de numărul mare de camioane care înaintează încet, așteptând să traverseze la punctele de trecere a frontierei; întrucât menținerea controalelor la frontierele interne pentru Bulgaria și România are, în special, un impact negativ asupra principiului egalității și nediscriminării în cadrul UE, precum și asupra exporturilor și importurilor din și către ambele state membre și asupra operațiunilor de transport din și către unele dintre cele mai mari porturi de marfă și de pasageri din sudul Europei, generând pierderi ale profiturilor și creșteri ale cheltuielilor;

| K. | întrucât aplicarea integrală a dispozițiilor acquis-ului Schengen în Republica Bulgaria și în România ar consolida spațiul Schengen și ar contribui la asigurarea unor drepturi egale pentru toți cetățenii din cadrul acestuia, |
| --- | --- |

K.

întrucât aplicarea integrală a dispozițiilor acquis-ului Schengen în Republica Bulgaria și în România ar consolida spațiul Schengen și ar contribui la asigurarea unor drepturi egale pentru toți cetățenii din cadrul acestuia,

| 1. | reamintește că toate condițiile necesare pentru aplicarea integrală a acquis-ului Schengen în România și Bulgaria au fost deja îndeplinite de ambele state membre în 2011; |
| --- | --- |

1.

| 2. | este descurajat de faptul că, în cei 11 ani care au trecut de atunci, Consiliul nu a reușit să adopte o decizie privind aplicarea integrală a acquis-ului Schengen în Bulgaria și România, în pofida apelurilor repetate în acest sens, atât din partea Comisiei, cât și a Parlamentului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | își reafirmă poziția de lungă durată, astfel cum a fost exprimată în rezoluția sa din 11 decembrie 2018, în sprijinul aplicării integrale a acquis-ului Schengen în Bulgaria și România; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută disponibilitatea României și Bulgariei de a găzdui în mod voluntar o misiune de informare, ceea ce constituie o expresie a principiului cooperării loiale și încrederii reciproce din partea acestor state, deși au îndeplinit deja toate cerințele legale și nu există motive pentru evaluări suplimentare; |
| --- | --- |

4.

| 5. | îndeamnă Consiliul să ia toate măsurile necesare pentru a adopta decizia sa privind aplicarea integrală a dispozițiilor acquis-ului Schengen în Republica Bulgaria și în România până la sfârșitul anului 2022, asigurând astfel eliminarea controalelor asupra persoanelor la toate frontierele interne pentru ambele state membre la începutul anului 2023; |
| --- | --- |

5.

| 6. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  JO C 380 E, 11.12.2012, p. 160.

(2)  JO C 94 E, 3.4.2013, p. 13.

(3)  JO L 269, 19.10.2017, p. 39.

(4)  JO L 165, 2.7.2018, p. 37.

(5)  JO L 160, 15.6.2022, p. 1.

(6)  JO C 388, 13.11.2020, p. 18.

(7)  JO C 362, 8.9.2021, p. 77.

(8)  JO C 99, 1.3.2022, p. 158.

(9)  Regulamentul (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 cu privire la Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul frontierelor Schengen) (JO L 77, 23.3.2016, p. 1).

---

Joi, 20 oktombrie 2022

| 28.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 149/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 149/15

---

P9_TA(2022)0371

Statul de drept în Malta, la cinci ani de la asasinarea lui Daphne Caruana Galizia

Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2022 referitoare la statul de drept în Malta, la cinci ani de la asasinarea Daphnei Caruana Galizia (2022/2866(RSP))

(2023/C 149/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 2, 4, 5, 6, 7, 9 și 10 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2, 4, 5, 6, 7, 9 și 10 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere articolul 20 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 20 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 6, 7, 8, 10, 11, 12 și 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene(„Carta”), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 6, 7, 8, 10, 11, 12 și 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene(„Carta”),

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 15 noiembrie 2017 (1), 28 martie 2019 (2), 16 decembrie 2019 (3) și 29 aprilie 2021 (4), referitoare la statul de drept în Malta, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 15 noiembrie 2017 (1), 28 martie 2019 (2), 16 decembrie 2019 (3) și 29 aprilie 2021 (4), referitoare la statul de drept în Malta,

| — | având în vedere audierile, schimburile de vederi și vizitele delegațiilor efectuate, de la 15 noiembrie 2017, de Grupul de monitorizare a democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, |
| --- | --- |

—

având în vedere audierile, schimburile de vederi și vizitele delegațiilor efectuate, de la 15 noiembrie 2017, de Grupul de monitorizare a democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne,

| — | având în vedere schimburile de scrisori dintre președintele Grupului de monitorizare a democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale și prim-ministrul Maltei, |
| --- | --- |

—

având în vedere schimburile de scrisori dintre președintele Grupului de monitorizare a democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale și prim-ministrul Maltei,

| — | având în vedere rezoluția 2293 (2019) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei din 26 iunie 2019, intitulată „Asasinarea lui Daphne Caruana Galizia și statul de drept în Malta și în afara acesteia – să ne asigurăm că întregul adevăr iese la iveală”, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția 2293 (2019) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei din 26 iunie 2019, intitulată „Asasinarea lui Daphne Caruana Galizia și statul de drept în Malta și în afara acesteia – să ne asigurăm că întregul adevăr iese la iveală”,

| — | având în vedere raportul privind acțiunile întreprinse în urma rezoluției 2293 (2019) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei, aprobat de Comisia pentru afaceri juridice și drepturile omului a Adunării Parlamentare la 8 decembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul privind acțiunile întreprinse în urma rezoluției 2293 (2019) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei, aprobat de Comisia pentru afaceri juridice și drepturile omului a Adunării Parlamentare la 8 decembrie 2020,

| — | având în vedere avizul nr. 993/2020 al Comisiei de la Veneția din 8 octombrie 2020 referitor la 10 legi și proiecte de legi de punere în aplicare a propunerilor legislative care fac obiectul avizului CDL-AD(2020)006, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul nr. 993/2020 al Comisiei de la Veneția din 8 octombrie 2020 referitor la 10 legi și proiecte de legi de punere în aplicare a propunerilor legislative care fac obiectul avizului CDL-AD(2020)006,

| — | având în vedere raportul Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei în urma vizitei sale în Malta din perioada 11-16 octombrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei în urma vizitei sale în Malta din perioada 11-16 octombrie 2021,

| — | având în vedere scrisoarea comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei din 23 septembrie 2022 adresată prim-ministrului Maltei și răspunsul prim-ministrului Maltei din 4 octombrie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei din 23 septembrie 2022 adresată prim-ministrului Maltei și răspunsul prim-ministrului Maltei din 4 octombrie 2022,

| — | având în vedere raportul din 2022 al Comisiei Europene privind statul de drept (COM(2022)0500), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 2022 al Comisiei Europene privind statul de drept (COM(2022)0500),

| — | având în vedere raportul misiunii Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (LIBE) în urma vizitei delegației sale pentru statul de drept la Valletta, Malta, în perioada 23-25 mai 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul misiunii Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (LIBE) în urma vizitei delegației sale pentru statul de drept la Valletta, Malta, în perioada 23-25 mai 2022,

| — | având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Uniunea se întemeiază pe valorile comune consacrate la articolul 2 din TUE ale respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților – valori comune statelor membre ale UE și la care țările candidate trebuie să adere pentru a intra în Uniune, făcând parte din criteriile de la Copenhaga, care nu pot fi ignorate sau reinterpretate după aderare; întrucât democrația, statul de drept și drepturile fundamentale sunt valori care se consolidează reciproc și a căror subminare poate reprezenta un pericol sistemic pentru Uniune și pentru drepturile și libertățile cetățenilor ei; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea se întemeiază pe valorile comune consacrate la articolul 2 din TUE ale respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților – valori comune statelor membre ale UE și la care țările candidate trebuie să adere pentru a intra în Uniune, făcând parte din criteriile de la Copenhaga, care nu pot fi ignorate sau reinterpretate după aderare; întrucât democrația, statul de drept și drepturile fundamentale sunt valori care se consolidează reciproc și a căror subminare poate reprezenta un pericol sistemic pentru Uniune și pentru drepturile și libertățile cetățenilor ei;

| B. | întrucât statul de drept, respectarea democrației, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și a valorilor și principiilor prevăzute în tratatele UE și în instrumentele internaționale privind drepturile omului reprezintă obligații care revin Uniunii și statelor sale membre și care trebuie îndeplinite; |
| --- | --- |

B.

întrucât statul de drept, respectarea democrației, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și a valorilor și principiilor prevăzute în tratatele UE și în instrumentele internaționale privind drepturile omului reprezintă obligații care revin Uniunii și statelor sale membre și care trebuie îndeplinite;

| C. | întrucât Carta face parte din dreptul primar al UE; întrucât libertatea de exprimare și libertatea și pluralismul mijloacelor de informare în masă sunt consacrate la articolul 11 din Cartă și la articolul 10 din Convenția europeană a drepturilor omului (CEDO); |
| --- | --- |

C.

întrucât Carta face parte din dreptul primar al UE; întrucât libertatea de exprimare și libertatea și pluralismul mijloacelor de informare în masă sunt consacrate la articolul 11 din Cartă și la articolul 10 din Convenția europeană a drepturilor omului (CEDO);

| D. | întrucât independența sistemului judiciar este consacrată la articolul 19 alineatul (1) din TUE, la articolul 47 din Cartă și la articolul 6 din CEDO și reprezintă o condiție esențială a principiului democratic al separării puterilor; |
| --- | --- |

D.

întrucât independența sistemului judiciar este consacrată la articolul 19 alineatul (1) din TUE, la articolul 47 din Cartă și la articolul 6 din CEDO și reprezintă o condiție esențială a principiului democratic al separării puterilor;

| E. | întrucât ziariștii în general și ziariștii de investigație în special, sunt din ce în ce mai vizați de așa-numitele „acțiuni strategice în justiție împotriva mobilizării publice” (SLAPP), atât în UE, cât și în afara acesteia, care sunt menite exclusiv să împiedice activitatea lor, să evite controlul public și să împiedice tragerea la răspundere a autorităților; întrucât acest lucru are un efect descurajator asupra libertății mass-mediei; |
| --- | --- |

E.

întrucât ziariștii în general și ziariștii de investigație în special, sunt din ce în ce mai vizați de așa-numitele „acțiuni strategice în justiție împotriva mobilizării publice” (SLAPP), atât în UE, cât și în afara acesteia, care sunt menite exclusiv să împiedice activitatea lor, să evite controlul public și să împiedice tragerea la răspundere a autorităților; întrucât acest lucru are un efect descurajator asupra libertății mass-mediei;

| F. | întrucât statele membre ar trebui să încurajeze instituirea unor mecanisme de alertă timpurie și de reacție rapidă pentru a se asigura că ziariștii și alți actori din domeniul mass-mediei au acces imediat la măsuri de protecție atunci când sunt amenințați; întrucât astfel de mecanisme ar trebui să facă obiectul unei supravegheri semnificative din partea societății civile și să garanteze protecția avertizorilor și a surselor care doresc să rămână anonime; |
| --- | --- |

F.

întrucât statele membre ar trebui să încurajeze instituirea unor mecanisme de alertă timpurie și de reacție rapidă pentru a se asigura că ziariștii și alți actori din domeniul mass-mediei au acces imediat la măsuri de protecție atunci când sunt amenințați; întrucât astfel de mecanisme ar trebui să facă obiectul unei supravegheri semnificative din partea societății civile și să garanteze protecția avertizorilor și a surselor care doresc să rămână anonime;

| G. | întrucât, pentru a evita impunitatea, statele membre au obligația de a lua toate măsurile necesare pentru a-i aduce în fața justiției pe autorii infracțiunilor împotriva ziariștilor și a altor actori din domeniul mass-mediei; întrucât anchetele și urmăririle penale ar trebui să ia în considerare toate rolurile diferite – reale și potențiale – în cadrul acestor infracțiuni, cum ar fi autorii, instigatorii, autorii și complicii, precum și răspunderea penală care decurge din fiecare dintre aceste roluri; |
| --- | --- |

G.

întrucât, pentru a evita impunitatea, statele membre au obligația de a lua toate măsurile necesare pentru a-i aduce în fața justiției pe autorii infracțiunilor împotriva ziariștilor și a altor actori din domeniul mass-mediei; întrucât anchetele și urmăririle penale ar trebui să ia în considerare toate rolurile diferite – reale și potențiale – în cadrul acestor infracțiuni, cum ar fi autorii, instigatorii, autorii și complicii, precum și răspunderea penală care decurge din fiecare dintre aceste roluri;

| H. | întrucât Daphne Caruana Galizia, ziaristă și bloggeriță malteză în domeniul investigațiilor anticorupție, a fost asasinată într-un atac cu mașină-capcană la 16 octombrie 2017; întrucât ea a fost ținta hărțuirii și a numeroase amenințări sub formă de apeluri telefonice, scrisori și mesaje text de amenințare, iar casa ei a fost incendiată; întrucât, la 16 martie 2021, asasinul care s-a recunoscut vinovat de uciderea ziaristei Daphne Caruana Galizia a depus mărturie în instanță că, cu doi ani înainte de moartea ei, exista deja un plan anterior, separat, de a o asasina utilizând o pușcă AK-47; întrucât, în prima zi a procesului lor din 14 octombrie 2022, ceilalți doi asasini acuzați s-au declarat vinovați în instanță și au fost condamnați la 40 ani de închisoare; |
| --- | --- |

H.

întrucât Daphne Caruana Galizia, ziaristă și bloggeriță malteză în domeniul investigațiilor anticorupție, a fost asasinată într-un atac cu mașină-capcană la 16 octombrie 2017; întrucât ea a fost ținta hărțuirii și a numeroase amenințări sub formă de apeluri telefonice, scrisori și mesaje text de amenințare, iar casa ei a fost incendiată; întrucât, la 16 martie 2021, asasinul care s-a recunoscut vinovat de uciderea ziaristei Daphne Caruana Galizia a depus mărturie în instanță că, cu doi ani înainte de moartea ei, exista deja un plan anterior, separat, de a o asasina utilizând o pușcă AK-47; întrucât, în prima zi a procesului lor din 14 octombrie 2022, ceilalți doi asasini acuzați s-au declarat vinovați în instanță și au fost condamnați la 40 ani de închisoare;

| I. | întrucât anchetele privind asasinatele conduse de autoritățile malteze și asistate de Europol au dus la identificarea, punerea sub acuzare și judecarea în curs a mai multor suspecți și a unuia dintre potențialii organizatori ai asasinatului, proprietarul societății 17 Black Ltd. cu sediul în Dubai și fost membru al consiliului de administrație al ElectroGas Malta Ltd., responsabil de generarea majorității energiei electrice din Malta, care a fost arestat la 20 noiembrie 2019 cu prilejul unei aparente încercări de a fugi din Malta; întrucât Biroul Federal de Investigații (FBI) a participat, de asemenea, la anchete; |
| --- | --- |

I.

întrucât anchetele privind asasinatele conduse de autoritățile malteze și asistate de Europol au dus la identificarea, punerea sub acuzare și judecarea în curs a mai multor suspecți și a unuia dintre potențialii organizatori ai asasinatului, proprietarul societății 17 Black Ltd. cu sediul în Dubai și fost membru al consiliului de administrație al ElectroGas Malta Ltd., responsabil de generarea majorității energiei electrice din Malta, care a fost arestat la 20 noiembrie 2019 cu prilejul unei aparente încercări de a fugi din Malta; întrucât Biroul Federal de Investigații (FBI) a participat, de asemenea, la anchete;

| J. | întrucât Emiratele Arabe Unite (EAU) au fost utilizate pentru a ascunde tranzacții presupuse a fi legate de corupție pe care Daphne Caruana Galizia le dezvăluia la momentul asasinării sale; |
| --- | --- |

J.

întrucât Emiratele Arabe Unite (EAU) au fost utilizate pentru a ascunde tranzacții presupuse a fi legate de corupție pe care Daphne Caruana Galizia le dezvăluia la momentul asasinării sale;

| K. | întrucât societatea 17 Black Ltd., cu sediul în Dubai, a fost listată ca o companie de la care societățile cu sediul în Panama deținute de fostul șef de personal al fostului prim-ministru al Maltei și de fostul ministru al turismului, fost ministru al energiei, urmau să primească fonduri; întrucât continuă să fie dezvăluite legăturile dintre 17 Black Ltd. și numeroase proiecte publice din Malta; |
| --- | --- |

K.

întrucât societatea 17 Black Ltd., cu sediul în Dubai, a fost listată ca o companie de la care societățile cu sediul în Panama deținute de fostul șef de personal al fostului prim-ministru al Maltei și de fostul ministru al turismului, fost ministru al energiei, urmau să primească fonduri; întrucât continuă să fie dezvăluite legăturile dintre 17 Black Ltd. și numeroase proiecte publice din Malta;

| L. | întrucât șeful de cabinet al fostului prim-ministru al Maltei și fostul ministru al Turismului, fost ministru al Energiei, și familiile acestora au fost desemnați de Departamentul de Stat al SUA ca fiind implicați în acte de corupție semnificative și, prin urmare, au primit interdicție de a intra în Statele Unite; |
| --- | --- |

L.

întrucât șeful de cabinet al fostului prim-ministru al Maltei și fostul ministru al Turismului, fost ministru al Energiei, și familiile acestora au fost desemnați de Departamentul de Stat al SUA ca fiind implicați în acte de corupție semnificative și, prin urmare, au primit interdicție de a intra în Statele Unite;

| M. | întrucât Daphne Caruana Galizia a dezvăluit că Pilatus Bank era banca aleasă pentru tranzacții suspecte care implică persoane expuse politic din Malta și Azerbaidjan; întrucât șeful poliției din Malta a declarat public în august 2020 că acuzațiile împotriva celor implicați în activități infracționale la Pilatus Bank erau iminente; întrucât 26 de luni mai târziu, au fost aduse acuzații împotriva unei singure persoane, iar anchetele par să se fi blocat; întrucât persoanele implicate au fost autorizate să intre și să iasă în mod liber în țară și din aceasta, în ciuda faptului că au fost emise mandate de arestare; întrucât unui fost agent de conformitate din cadrul Autorității malteze pentru jocuri de noroc i s-a permis să părăsească Malta pentru a călători în vacanță împreună cu fostul prim-ministru al Maltei, în pofida faptului că împotriva sa era în vigoare un mandat european de arestare, și a fost arestat ulterior la sosirea în Italia; |
| --- | --- |

M.

întrucât Daphne Caruana Galizia a dezvăluit că Pilatus Bank era banca aleasă pentru tranzacții suspecte care implică persoane expuse politic din Malta și Azerbaidjan; întrucât șeful poliției din Malta a declarat public în august 2020 că acuzațiile împotriva celor implicați în activități infracționale la Pilatus Bank erau iminente; întrucât 26 de luni mai târziu, au fost aduse acuzații împotriva unei singure persoane, iar anchetele par să se fi blocat; întrucât persoanele implicate au fost autorizate să intre și să iasă în mod liber în țară și din aceasta, în ciuda faptului că au fost emise mandate de arestare; întrucât unui fost agent de conformitate din cadrul Autorității malteze pentru jocuri de noroc i s-a permis să părăsească Malta pentru a călători în vacanță împreună cu fostul prim-ministru al Maltei, în pofida faptului că împotriva sa era în vigoare un mandat european de arestare, și a fost arestat ulterior la sosirea în Italia;

| N. | întrucât doi parteneri din cadrul firmei Nexia BT, legată de Mossack-Fonseca, în prezent închisă, despre care Daphne Caruana Galizia și Panama Papers au dezvăluit că au elaborat structuri de spălare a banilor pentru a înlesni corupția, au fost acuzați numai pentru unele din acuzațiile aduse împotriva lor, cu excepția scandalului ElectroGas; |
| --- | --- |

N.

întrucât doi parteneri din cadrul firmei Nexia BT, legată de Mossack-Fonseca, în prezent închisă, despre care Daphne Caruana Galizia și Panama Papers au dezvăluit că au elaborat structuri de spălare a banilor pentru a înlesni corupția, au fost acuzați numai pentru unele din acuzațiile aduse împotriva lor, cu excepția scandalului ElectroGas;

| O. | întrucât acordul privind securitatea aprovizionării cu gaz natural lichefiat dintre ElectroGas Malta Ltd. și guvernul Maltei, semnat de fostul ministru al Turismului, care era, la momentul respectiv, în 2015, ministrul Energiei, a fost păstrat secret timp de mai mulți ani și a fost dezvăluit abia în septembrie 2022 de Fundația Daphne Caruana Galizia și de un organ de presă; întrucât actualul procuror general a fost criticat pentru a fi înlesnit semnarea acestui contract fără nicio aprobare suplimentară din partea cabinetului sau a parlamentului în fosta sa calitate de procuror general-adjunct; întrucât, la momentul asasinării sale, Daphne Caruana Galizia cerceta un mare volum de documente interne de la ElectroGas Malta Ltd; |
| --- | --- |

O.

întrucât acordul privind securitatea aprovizionării cu gaz natural lichefiat dintre ElectroGas Malta Ltd. și guvernul Maltei, semnat de fostul ministru al Turismului, care era, la momentul respectiv, în 2015, ministrul Energiei, a fost păstrat secret timp de mai mulți ani și a fost dezvăluit abia în septembrie 2022 de Fundația Daphne Caruana Galizia și de un organ de presă; întrucât actualul procuror general a fost criticat pentru a fi înlesnit semnarea acestui contract fără nicio aprobare suplimentară din partea cabinetului sau a parlamentului în fosta sa calitate de procuror general-adjunct; întrucât, la momentul asasinării sale, Daphne Caruana Galizia cerceta un mare volum de documente interne de la ElectroGas Malta Ltd;

| P. | întrucât unul dintre presupușii complici și anumite înregistrări prezentate cu ocazia acțiunii în justiție l-au implicat pe fostul șef de cabinet al prim-ministrului Maltei în planificarea și finanțarea asasinării; întrucât, la 20 martie 2021, această persoană și mai mulți dintre partenerii săi de afaceri au fost arestați și acuzați de spălare de bani, fraudă, corupție și fals într-o cauză separată, care făcea obiectul activității ziaristei Daphne Caruana Galizia; |
| --- | --- |

P.

întrucât unul dintre presupușii complici și anumite înregistrări prezentate cu ocazia acțiunii în justiție l-au implicat pe fostul șef de cabinet al prim-ministrului Maltei în planificarea și finanțarea asasinării; întrucât, la 20 martie 2021, această persoană și mai mulți dintre partenerii săi de afaceri au fost arestați și acuzați de spălare de bani, fraudă, corupție și fals într-o cauză separată, care făcea obiectul activității ziaristei Daphne Caruana Galizia;

| Q. | întrucât, la sfârșitul anului 2019, a fost lansată o anchetă publică independentă privind asasinarea Daphnei Caruana Galizia, anchetă încheiată la 29 iulie 2021; întrucât comisia de anchetă publică a publicat un raport ce cuprinde un ansamblu de concluzii și recomandări privind întărirea statului de drept, respectarea libertății presei, libertatea de exprimare și protecția ziariștilor, reforma juridică la nivel constituțional și propunerile legislative privind libertatea mass-mediei; întrucât comisia a stabilit, de asemenea, că „deși nu există nicio dovadă că statul în sine a avut vreun rol în asasinarea dnei Caruana Galizia, (...) statul ar trebui să fie răspunzător pentru asasinat prin crearea unui climat de impunitate, generat de la cele mai înalte niveluri din centrul administrației din Castille (5), și prin răspândirea tentaculelor sale la alte entități, cum ar fi instituțiile de reglementare și poliția, ceea ce a dus la prăbușirea statului de drept”; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, la sfârșitul anului 2019, a fost lansată o anchetă publică independentă privind asasinarea Daphnei Caruana Galizia, anchetă încheiată la 29 iulie 2021; întrucât comisia de anchetă publică a publicat un raport ce cuprinde un ansamblu de concluzii și recomandări privind întărirea statului de drept, respectarea libertății presei, libertatea de exprimare și protecția ziariștilor, reforma juridică la nivel constituțional și propunerile legislative privind libertatea mass-mediei; întrucât comisia a stabilit, de asemenea, că „deși nu există nicio dovadă că statul în sine a avut vreun rol în asasinarea dnei Caruana Galizia, (...) statul ar trebui să fie răspunzător pentru asasinat prin crearea unui climat de impunitate, generat de la cele mai înalte niveluri din centrul administrației din Castille (5), și prin răspândirea tentaculelor sale la alte entități, cum ar fi instituțiile de reglementare și poliția, ceea ce a dus la prăbușirea statului de drept”;

| R. | întrucât guvernul Maltei a propus o serie de reforme pentru a aborda unele dintre aceste recomandări, inclusiv proiecte legislative de întărire a libertății mass-mediei și o propunere de lege anti-SLAPP; întrucât reformele sistemului de justiție maltez care au început în 2020 au continuat să fie puse în aplicare; |
| --- | --- |

R.

întrucât guvernul Maltei a propus o serie de reforme pentru a aborda unele dintre aceste recomandări, inclusiv proiecte legislative de întărire a libertății mass-mediei și o propunere de lege anti-SLAPP; întrucât reformele sistemului de justiție maltez care au început în 2020 au continuat să fie puse în aplicare;

| S. | întrucât cel mai recent instrument de monitorizare a pluralismului mass-mediei a evaluat riscul general la adresa pluralismului mass-mediei în Malta ca fiind „mediu”, dar a evaluat riscul pentru autonomia editorială și independența politică ca fiind „ridicat”; |
| --- | --- |

S.

întrucât cel mai recent instrument de monitorizare a pluralismului mass-mediei a evaluat riscul general la adresa pluralismului mass-mediei în Malta ca fiind „mediu”, dar a evaluat riscul pentru autonomia editorială și independența politică ca fiind „ridicat”;

| T. | întrucât organul de presă maltez The Shift News s-a confruntat cu 40 de căi de atac judiciare separate din partea autorităților publice împotriva cererilor privind libertatea de informare referitoare la cheltuielile publice față de mass-media independentă; |
| --- | --- |

T.

întrucât organul de presă maltez The Shift News s-a confruntat cu 40 de căi de atac judiciare separate din partea autorităților publice împotriva cererilor privind libertatea de informare referitoare la cheltuielile publice față de mass-media independentă;

| U. | întrucât reforma judiciară întreprinsă de autoritățile malteze a fost menționată în discursul din 2021 privind starea Uniunii; |
| --- | --- |

U.

întrucât reforma judiciară întreprinsă de autoritățile malteze a fost menționată în discursul din 2021 privind starea Uniunii;

| V. | întrucât Comitetul de experți pentru evaluarea măsurilor de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului (Moneyval) a admis progresele semnificative înregistrate de Malta în ceea ce privește nivelul de respectare a standardelor Grupului de Acțiune Financiară Internațională, a considerat că Malta respectă standardele și a eliminat Malta de pe lista gri după 12 luni; |
| --- | --- |

V.

întrucât Comitetul de experți pentru evaluarea măsurilor de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului (Moneyval) a admis progresele semnificative înregistrate de Malta în ceea ce privește nivelul de respectare a standardelor Grupului de Acțiune Financiară Internațională, a considerat că Malta respectă standardele și a eliminat Malta de pe lista gri după 12 luni;

| W. | întrucât, în raportul său de misiune întocmit în urma vizitei Delegației LIBE pentru statul de drept în Malta în perioada 23-25 mai 2022, Grupul de monitorizare a democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale din cadrul Comisiei LIBE a Parlamentului și-a exprimat îngrijorarea cu privire la progresele lente înregistrate în ceea ce privește acțiunile întreprinse ca urmare a asasinării Daphnei Caruana Galizia și punerea în aplicare a recomandărilor anchetei publice, printre altele, recunoscând totodată că procedurile judiciare sunt încă în desfășurare, |
| --- | --- |

W.

întrucât, în raportul său de misiune întocmit în urma vizitei Delegației LIBE pentru statul de drept în Malta în perioada 23-25 mai 2022, Grupul de monitorizare a democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale din cadrul Comisiei LIBE a Parlamentului și-a exprimat îngrijorarea cu privire la progresele lente înregistrate în ceea ce privește acțiunile întreprinse ca urmare a asasinării Daphnei Caruana Galizia și punerea în aplicare a recomandărilor anchetei publice, printre altele, recunoscând totodată că procedurile judiciare sunt încă în desfășurare,

| 1. | aduce un omagiu Daphnei Caruana Galizia la cinci ani de la asasinarea sa și activității sale esențiale în demascarea corupției, a crimei organizate, a fraudei fiscale și a spălării de bani, precum și în tragerea la răspundere a celor implicați în astfel de activități ilegale; condamnă cu fermitate incriminarea, atacurile și uciderea ziariștilor pentru munca lor, inclusiv uciderea lui Ján Kuciak și a logodnicei sale Martina Kušnírová la 21 februarie 2018, a Viktoriei Marinova la 6 octombrie 2018, a ziaristului grec George Karaivaz la 9 aprilie 2021 și a ziaristului olandez Peter R. de Vries la 15 iulie 2021 și subliniază rolul esențial pe care îl joacă aceștia în dezvăluirea adevărului, protejarea democrației și încetarea culturii impunității; aduce un omagiu suplimentar tuturor ziariștilor uciși în Europa în ultimii ani; reiterează importanța capitală a unei mass-media independente și a unei societăți civile active ca piloni fundamentali ai justiției, democrației și statului de drept; constată că asasinarea ziariștilor afectează nu numai un stat membru, ci și Uniunea Europeană în ansamblu; este ferm convins că protecția statului de drept democratic este o responsabilitate comună care depășește granițele naționale și ale partidelor; |
| --- | --- |

1.

| 2. | recunoaște progresele înregistrate în cadrul procedurilor judiciare în curs privind asasinarea Daphnei Caruana Galizia, regretând profund că acestea au dus până în prezent la doar trei condamnări legate de asasinare, în urma recunoașterii vinovăției de către cei trei asasini; își reiterează, prin urmare, solicitarea de a se finaliza ancheta privind motivele principale care stau la baza asasinării și de a încheia procedurile judiciare penale cât mai curând posibil, aducându-i în fața justiției, la orice nivel, pe cei implicați în asasinat; solicită din nou ca Europol să participe pe deplin și în mod constant la toate aspectele anchetei privind asasinatul și la toate anchetele conexe; |
| --- | --- |

2.

| 3. | recunoaște că actualul prim-ministru al Maltei și-a cerut public scuze pentru deficiențele statului care ar fi putut contribui la asasinarea Daphnei Caruana Galizia; |
| --- | --- |

3.

| 4. | este preocupat de faptul că, la un an de la publicarea raportului privind ancheta publică, procesul de punere în aplicare a recomandărilor sale este deficitar; ia act de faptul că guvernul maltez a prezentat o serie de reforme, inclusiv propuneri legislative pentru a da curs unora dintre aceste recomandări; ia act de faptul că comisarul pentru drepturile omului al Consiliului Europei a indicat că autoritățile malteze trebuie să se asigure că activitatea legislativă lansată în temeiul raportului anchetei publice respectă standardele internaționale și este pe deplin deschisă controlului și participării publice; invită guvernul maltez să pună în aplicare fără întârziere toate recomandările raportului anchetei publice; |
| --- | --- |

4.

| 5. | salută eforturile Unității de analiză a informațiilor financiare din Malta și subliniază că este esențial ca infracțiunile financiare și economice de mare vizibilitate, în special corupția și spălarea de bani, să fie urmărite penal în mod riguros; cu toate acestea, este consternat de lipsa progreselor în urmărirea penală a cazurilor de corupție și spălare de bani pe care Daphne Caruana Galizia le investiga la momentul asasinării sale, care implica persoane suspecte de la cele mai înalte niveluri politice; este, de asemenea, alarmat de eșecul instituțional al autorităților de aplicare a legii și al justiției din Malta și îndeamnă cu fermitate autoritățile responsabile să aducă în fața justiției pe fiecare persoană implicată în unul sau mai multe dintre numeroasele cazuri care sunt în prezent investigate sau mediatizate; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la recentele dezvăluiri privind inacțiunea repetată a mandatelor europene de arestare împotriva persoanelor care au legături cu înalți funcționari politici; invită autoritățile malteze să abordeze provocările legate de durata anchetelor în cazurile de corupție la nivel înalt, inclusiv prin stabilirea unui bilanț solid al hotărârilor judecătorești definitive; subliniază importanța independenței instituționale pentru buna funcționare a statului de drept; invită autoritățile malteze să înregistreze progrese în anchetarea cazurilor de posibile încercări ale funcționarilor publici de atunci de a ascunde probe și de a obstrucționa anchetele și procedurile judiciare; |
| --- | --- |

5.

| 6. | este alarmat de lipsa de progrese în ceea ce privește procedurile de anchetă și judiciare împotriva funcționarilor Pilatus Bank și de eforturile depuse de autoritățile malteze în vederea blocării procedurilor; ia act de măsurile provizorii ale Centrului Internațional pentru Reglementarea Diferendelor relative la Investiții din 14 septembrie 2022 (6) care au provocat amânarea anchetelor autorităților malteze; invită autoritățile malteze să asigure resurse suplimentare pentru a investiga motivele întârzierii și pentru a se asigura că justiția își continuă cursul; invită organismele europene competente să monitorizeze îndeaproape progresele înregistrate în cazul Pilatus Bank; este, de asemenea, alarmat de lipsa progreselor în ceea ce îi privește pe cei doi parteneri ai Nexia BT și invită Comisia și Moneyval să monitorizeze cazul; își exprimă, de asemenea, îngrijorarea cu privire la acuzațiile de spălare de bani și corupție în legătură cu acordul ElectroGas și invită Comisia să utilizeze toate instrumentele de care dispune pentru a evalua dacă a fost respectată legislația europeană aplicabilă; |
| --- | --- |

6.

| 7. | salută capacitățile suplimentare care sunt puse la dispoziție pentru investigarea și urmărirea penală a infracțiunilor în general, procedura reformată de numire a judecătorilor și reforma funcției și rolului procurorului general; invită parlamentul maltez să ajungă la un acord privind depolitizarea numirii judecătorului-șef, implicând sistemul judiciar în această procedură, ținând seama de standardele europene privind numirile judiciare și de avizul Comisiei de la Veneția; |
| --- | --- |

7.

| 8. | regretă deteriorarea eficienței sistemului judiciar maltez și solicită să se găsească soluții pentru a se reduce durata procedurilor; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ia act de importanța informațiilor pe care EAU le dețin cu privire la tranzacțiile efectuate de întreprinderi legate de corupție și de importanța acestora pentru anchetele în curs; ia act de faptul că EAU au fost de atunci înscrise pe lista gri de către Grupul de Acțiune Financiară Internațională; se angajează să monitorizeze cooperarea în curs dintre EAU și Malta pentru a se asigura că informațiile necesare pentru urmăririle penale sunt solicitate și transmise în mod corespunzător și ia act de faptul că această cooperare ar trebui să aibă implicații pentru relația dintre EAU și organismele de reglementare pentru combaterea spălării banilor; reiterează apelul adresat Comisiei și autorităților malteze de a utiliza toate instrumentele de care dispun pentru a asigura cooperarea și asistența juridică adecvată în toate anchetele; invită EAU să coopereze rapid cu autoritățile malteze pentru a facilita anchetele, și cu UE în general; |
| --- | --- |

9.

| 10. | salută recentele sesizări ale cazurilor de către guvernul maltez către Parchetul European (EPPO); consideră, cu toate acestea, că numărul total de cazuri rămâne relativ scăzut în comparație cu alte state membre și că sistemul maltez de detectare, investigare și urmărire penală a infracțiunilor rămâne opac; |
| --- | --- |

10.

| 11. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la lipsa de cooperare semnalată din partea autorităților malteze cu Parchetul European în cazurile în curs; ia act, în special, de acuzațiile referitoare la ancheta în curs privind un proiect finanțat de UE în care este implicată presupusul organizator al asasinării Daphnei Caruana Galizia și proprietarul societății 17 Black Ltd., cu sediul în Dubai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | își exprimă îngrijorarea cu privire la impunitatea acordată persoanelor-cheie din administrația fostului prim-ministru, inclusiv fostului prim-ministru însuși, șefului său de cabinet și fostului ministru al Turismului, fost ministru al Energiei; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ia act de mai multe propuneri prezentate de guvernul maltez pentru a îmbunătăți situația libertății mass-mediei; îndeamnă autoritățile malteze să se asigure că reformele propuse respectă standardele europene și internaționale privind protecția ziariștilor, în special în ceea ce privește prevenirea și sancționarea amenințărilor și hărțuirii, publice și online, cu care se confruntă aceștia și să le pună rapid în aplicare; îndeamnă, de asemenea, autoritățile malteze să introducă măsuri suplimentare și alte garanții pentru a îmbunătăți mediul pentru ziaristica critică și independentă din Malta, precum și răspunderea politicienilor și a funcționarilor; |
| --- | --- |

13.

| 14. | este preocupat de faptul că continuă să existe obstacole în calea libertății și pluralismului mass-mediei, de exemplu în ceea ce privește cererile de acces la informații adresate guvernului, precum și finanțarea potențial discriminatorie a organelor de presă; regretă faptul că entitățile guvernamentale au introdus o serie de recursuri împotriva celor 40 decizii pozitive luate de comisarul pentru protecția datelor în favoarea cererilor privind libertatea informațiilor formulate de The Shift News și consideră că apelurile ar putea transmite un mesaj descurajator actorilor din mass-media și cetățenilor; invită guvernul maltez să retragă imediat aceste recursuri; |
| --- | --- |

14.

| 15. | își exprimă îngrijorarea cu privire la rapoartele care indică faptul că, deși Comitetul de experți pentru mass-media a fost însărcinat cu furnizarea de consiliere cu privire la schimbările din sectorul mass-mediei, printre care și unii reprezentanți ai mass-mediei, guvernul maltez nu a efectuat o consultare publică; invită autoritățile malteze să desfășoare o amplă consultare publică cu privire la sectorul mass-mediei, astfel cum s-a angajat prim-ministrul Maltei la 13 octombrie 2022, în urma eforturilor de promovare ale societății civile internaționale, ale comunității mass-media din Malta și ale Consiliului Europei, și, în special, cu privire la restricționarea utilizării SLAPP; invită parlamentul maltez să adopte cu prioritate legislația pertinentă, inclusiv modificările aduse Constituției; |
| --- | --- |

15.

| 16. | regretă faptul că ziariștii, precum și membrii familiei Daphnei Caruana Galizia, sunt în continuare vizați de SLAPP și își reiterează apelul urgent adresat persoanelor care au inițiat cazurile, inclusiv foștilor funcționari guvernamentali, de a renunța la acestea; |
| --- | --- |

16.

| 17. | salută propunerile actuale de stabilire a faptului că tarifele instanțelor pentru defăimare nu vor fi plătite la prezentarea inițială a unui răspuns de către ziaristul pârât, precum și posibilitatea ca instanțele malteze să considere că acțiunile de defăimare sunt „vădit nefondate” și, prin urmare, să le respingă; invită autoritățile malteze să pună în aplicare recomandarea Comisiei și să adopte politici eficiente pentru protejarea ziariștilor; salută propunerea Comisiei de directivă privind combaterea SLAPP (COM(2022)0177); |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită guvernul maltez să abordeze în continuare preocupările existente legate de libertatea mass-mediei și de independența mass-mediei publice față de ingerințele politice, inclusiv un cadru care să asigure transparența în publicitatea de stat și utilizarea tot mai frecventă a discursurilor de incitare la ură pe rețelele de socializare; |
| --- | --- |

18.

| 19. | salută modificarea din 2021 a Legii malteze din 2013 privind protecția avertizorilor de integritate și angajamentul Maltei de a crea o bază de date pentru colectarea de informații privind avertizarea de integritate în interes public până la sfârșitul anului 2024; |
| --- | --- |

19.

| 20. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că nu s-a găsit nicio soluție pentru numirea unui nou Ombudsman și că nicio femeie nu a fost numită comisar pentru anchete administrative; invită autoritățile malteze să creeze un mecanism de combatere a blocajelor pentru numirile parlamentare și să adopte în mod prioritar și să depună eforturi în vederea înființării Comisiei pentru drepturile omului și egalitate, în concordanță cu principiile de la Paris și cu acquis-ul UE privind egalitatea; |
| --- | --- |

20.

| 21. | își reiterează apelul adresat autorităților malteze de a pune în aplicare pe deplin toate recomandările restante ale Adunării Parlamentare a Consiliului Europei, ale Comisiei de la Veneția, ale Grupului de state împotriva corupției și ale Moneyval; invită autoritățile malteze să solicite avizul Comisiei de la Veneția cu privire la respectarea recomandărilor sale; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că programul „Cetățenia malteză prin investiții” (CBI) rămâne o sursă de preocupare majoră; reamintește poziția sa potrivit căreia cetățenia UE nu este de vânzare și solicită interzicerea imediată a programului în Malta și în întreaga UE; salută acțiunile Comisiei de a sesiza Curtea de Justiție a UE cu privire la cazul de constatare a neîndeplinirii obligațiilor și așteaptă hotărârea definitivă a Curții; |
| --- | --- |

22.

| 23. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului Europei, guvernului și parlamentului Emiratelor Arabe Unite, precum și Președintelui Republicii Malta. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  JO C 356, 4.10.2018, p. 29.

(2)  JO C 108, 26.3.2021, p. 107.

(3)  JO C 255, 29.6.2021, p. 22.

(4)  JO C 506, 15.12.2021, p. 64.

(5)  Auberge de Castille găzduiește cabinetul prim-ministrului Maltei la Valletta din martie 1972.

(6)  https://icsid.worldbank.org/cases/case-database/case-detail?CaseNo=ARB/21/36

---

| 28.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 149/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 149/22

---

P9_TA(2022)0372

Creșterea numărului de infracțiuni motivate de ură împotriva persoanelor LGBTIQ în întreaga Europă, având în vedere recentele crime homofobe din Slovacia

Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2022 referitoare la creșterea numărului de infracțiuni motivate de ură împotriva persoanelor LGBTIQ+ în întreaga Europă, având în vedere recentele crime homofobe din Slovacia (2022/2894(RSP))

(2023/C 149/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”),

| — | având în vedere articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului și jurisprudența aferentă a Curții Europene a Drepturilor Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului și jurisprudența aferentă a Curții Europene a Drepturilor Omului,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere Directiva 2012/29/UE din 25 octombrie 2012 a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității și de înlocuire a Deciziei-cadru 2001/220/JAI a Consiliului (1) („Directiva privind drepturile victimelor”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2012/29/UE din 25 octombrie 2012 a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității și de înlocuire a Deciziei-cadru 2001/220/JAI a Consiliului (1) („Directiva privind drepturile victimelor”),

| — | având în vedere evaluarea punerii în aplicare a Directivei privind drepturile victimelor din documentul de lucru al serviciilor Comisiei – Evaluare (SWD(2022)0180) (2) și rezumatul (3) acesteia din 28 iunie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea punerii în aplicare a Directivei privind drepturile victimelor din documentul de lucru al serviciilor Comisiei – Evaluare (SWD(2022)0180) (2) și rezumatul (3) acesteia din 28 iunie 2022,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 12 noiembrie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea pentru persoanele LGBTIQ 2020-2025” (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 12 noiembrie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea pentru persoanele LGBTIQ 2020-2025” (COM(2020)0698),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 decembrie 2021 intitulată „O Europă mai favorabilă incluziunii și mai protectoare: includerea discursului de incitare la ură și a infracțiunilor motivate de ură în lista infracțiunilor incriminate de UE” și anexa la aceasta (COM(2021)0777), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 decembrie 2021 intitulată „O Europă mai favorabilă incluziunii și mai protectoare: includerea discursului de incitare la ură și a infracțiunilor motivate de ură în lista infracțiunilor incriminate de UE” și anexa la aceasta (COM(2021)0777),

| — | având în vedere rezultatele sondajului UE privind LGBT, lansat de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) în 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele sondajului UE privind LGBT, lansat de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) în 2019,

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2020 referitoare la instituirea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2020 referitoare la instituirea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 martie 2021 referitoare la declararea UE ca zonă de libertate a persoanelor LGBTIQ (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 martie 2021 referitoare la declararea UE ca zonă de libertate a persoanelor LGBTIQ (5),

| — | având în vedere recomandarea din 20 mai 2022 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei către statele membre privind combaterea discursului de incitare la ură (CM/Rec(2022)16) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea din 20 mai 2022 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei către statele membre privind combaterea discursului de incitare la ură (CM/Rec(2022)16) (6),

| — | având în vedere recomandarea din 31 martie 2010 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei către statele membre privind măsurile de combatere a discriminării pe motive de orientare sexuală sau identitate de gen (CM/Rec(2010)5) (7) și raportul său din 2020 privind punerea în aplicare (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea din 31 martie 2010 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei către statele membre privind măsurile de combatere a discriminării pe motive de orientare sexuală sau identitate de gen (CM/Rec(2010)5) (7) și raportul său din 2020 privind punerea în aplicare (8),

| — | având în vedere recomandarea de politică generală nr. 15 a Comisiei europene împotriva Rasismului și Intoleranței (ECRI) privind combaterea discursului de incitare la ură (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea de politică generală nr. 15 a Comisiei europene împotriva Rasismului și Intoleranței (ECRI) privind combaterea discursului de incitare la ură (9),

| — | având în vedere raportul de monitorizare la nivel național al ECRI privind Republica Slovacă (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de monitorizare la nivel național al ECRI privind Republica Slovacă (10),

| — | având în vedere comentariul privind drepturile omului al Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei, intitulat „Mândrie/umilire: manipularea politică a homofobiei și transfobiei în Europa” (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere comentariul privind drepturile omului al Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei, intitulat „Mândrie/umilire: manipularea politică a homofobiei și transfobiei în Europa” (11),

| — | având în vedere raportul Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei în urma vizitei sale în Republica Slovacă, în perioada 15-19 iunie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei în urma vizitei sale în Republica Slovacă, în perioada 15-19 iunie 2015,

| — | având în vedere raportul Comisiei Europene din 2022 privind statul de drept, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei Europene din 2022 privind statul de drept,

| — | având în vedere studiul Direcției Generale Politici Interne din 20 mai 2022 intitulat „Extremismul de dreapta în UE” (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Direcției Generale Politici Interne din 20 mai 2022 intitulat „Extremismul de dreapta în UE” (12),

| — | având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât miercuri, 12 octombrie 2022, în centrul orașului Bratislava, Slovacia, o persoană radicalizată de extremă dreaptă, înarmată, inspirată de teroriștii care susțin supremația rasei albe, a ucis cu brutalitate doi tineri, pe Matúš Horváth și Juraj Vankulič, și a rănit încă o persoană; întrucât atacul armat a avut loc în fața bine-cunoscutului bar gay Tepláreň, unul dintre puținele locuri LGBTIQ+ din oraș; întrucât a fost un atac armat deliberat și planificat, care a vizat în mod explicit comunitatea LGBTIQ+ și întrucât autorul faptei avea intenția de a ucide și alți oameni, inclusiv înalți funcționari; întrucât poliția slovacă a clasificat actul drept atac terorist, iar anchetele sunt încă în curs; întrucât, dacă ar fi confirmat ca atac terorist, acesta ar fi primul atac de acest fel împotriva comunității LGBTIQ+ din UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât miercuri, 12 octombrie 2022, în centrul orașului Bratislava, Slovacia, o persoană radicalizată de extremă dreaptă, înarmată, inspirată de teroriștii care susțin supremația rasei albe, a ucis cu brutalitate doi tineri, pe Matúš Horváth și Juraj Vankulič, și a rănit încă o persoană; întrucât atacul armat a avut loc în fața bine-cunoscutului bar gay Tepláreň, unul dintre puținele locuri LGBTIQ+ din oraș; întrucât a fost un atac armat deliberat și planificat, care a vizat în mod explicit comunitatea LGBTIQ+ și întrucât autorul faptei avea intenția de a ucide și alți oameni, inclusiv înalți funcționari; întrucât poliția slovacă a clasificat actul drept atac terorist, iar anchetele sunt încă în curs; întrucât, dacă ar fi confirmat ca atac terorist, acesta ar fi primul atac de acest fel împotriva comunității LGBTIQ+ din UE;

| B. | întrucât criminalul, un student radicalizat în vârstă de 19 ani din Bratislava, a fugit de poliție la câteva ore după atac; întrucât el a comunicat activ despre incident înainte și după atac, precum și în timpul lui, pe diferite canale de comunicare socială; întrucât un manifest împotriva evreilor și a persoanelor LGBTIQ+ a apărut pe contul lui cu câteva ore înainte de atac; întrucât pe același cont apare presupusul criminal în fața barului Tepláreň, la jumătatea lunii august 2022; întrucât, la o jumătate de oră după asasinate, deținătorul contului a scris pe Twitter „hatecrime” (crimă de incitare la ură), „gaybar” (bar gay) și „feeling no regrets” (nu am regrete); întrucât, cu puțin înainte de miezul nopții, pe cont scria: „bye, see you on the other side” (la revedere, ne vedem dincolo); întrucât studentul radicalizat în vârstă de 19 ani a apărut în fotografii care îl leagă de ideologia și mișcarea „incel”, anti-feministe și misogine; |
| --- | --- |

B.

întrucât criminalul, un student radicalizat în vârstă de 19 ani din Bratislava, a fugit de poliție la câteva ore după atac; întrucât el a comunicat activ despre incident înainte și după atac, precum și în timpul lui, pe diferite canale de comunicare socială; întrucât un manifest împotriva evreilor și a persoanelor LGBTIQ+ a apărut pe contul lui cu câteva ore înainte de atac; întrucât pe același cont apare presupusul criminal în fața barului Tepláreň, la jumătatea lunii august 2022; întrucât, la o jumătate de oră după asasinate, deținătorul contului a scris pe Twitter „hatecrime” (crimă de incitare la ură), „gaybar” (bar gay) și „feeling no regrets” (nu am regrete); întrucât, cu puțin înainte de miezul nopții, pe cont scria: „bye, see you on the other side” (la revedere, ne vedem dincolo); întrucât studentul radicalizat în vârstă de 19 ani a apărut în fotografii care îl leagă de ideologia și mișcarea „incel”, anti-feministe și misogine;

| C. | întrucât comunitatea LGBTIQ+ din Slovacia a făcut obiectul unor retorici și acte de violență alimentate de ură, promovate și de mulți politicieni slovaci; întrucât atacurile verbale și fizice asupra comunității LGBTIQ+ din Slovacia sunt adesea larg răspândite, împiedicându-i pe membrii ei să se simtă în siguranță și acceptați de societate; întrucât, în urma tragicului eveniment, pe platformele de comunicare socială au apărut comentarii ostile care justifică sau ironizează asasinatele; |
| --- | --- |

C.

întrucât comunitatea LGBTIQ+ din Slovacia a făcut obiectul unor retorici și acte de violență alimentate de ură, promovate și de mulți politicieni slovaci; întrucât atacurile verbale și fizice asupra comunității LGBTIQ+ din Slovacia sunt adesea larg răspândite, împiedicându-i pe membrii ei să se simtă în siguranță și acceptați de societate; întrucât, în urma tragicului eveniment, pe platformele de comunicare socială au apărut comentarii ostile care justifică sau ironizează asasinatele;

| D. | întrucât climatul de incitare la ură, intoleranță și intimidare față de comunitatea LGBTIQ+ din Slovacia a fost cultivat nu numai de mișcări de extremă dreaptă și extremiste, ci și de reprezentanți ai bisericii și ai elitelor politice, care au solicitat adesea, în declarațiile lor, restricții suplimentare pentru persoanele LGBTIQ+; întrucât, în iunie 2014, Consiliul Național a modificat Constituția țării pentru a refuza în mod expres cuplurilor de același sex dreptul de a se căsători și protecția juridică aferentă; întrucât, în februarie 2015, a avut loc un referendum anti-LGBTIQ+, după ce grupul conservator al Alianței pentru familie, sprijinit de biserică, a adunat 400 000 de semnături, solicitând un vot privind o legislație mai strictă împotriva persoanelor LGBTIQ+; întrucât, în mai 2022, un membru al coaliției aflate la guvernare a propus o lege care vizează interzicerea steagului-curcubeu în clădirile publice și de stat; întrucât în septembrie a fost înaintată de membrii Parlamentului o altă propunere legislativă, vizând interzicerea tuturor mențiunilor referitoare la comunitatea queer în școli, publicitate și televiziune; întrucât în școlile slovace nu există educație sexuală și privind relațiile cuprinzătoare, obligatorie și adecvată vârstei; |
| --- | --- |

D.

întrucât climatul de incitare la ură, intoleranță și intimidare față de comunitatea LGBTIQ+ din Slovacia a fost cultivat nu numai de mișcări de extremă dreaptă și extremiste, ci și de reprezentanți ai bisericii și ai elitelor politice, care au solicitat adesea, în declarațiile lor, restricții suplimentare pentru persoanele LGBTIQ+; întrucât, în iunie 2014, Consiliul Național a modificat Constituția țării pentru a refuza în mod expres cuplurilor de același sex dreptul de a se căsători și protecția juridică aferentă; întrucât, în februarie 2015, a avut loc un referendum anti-LGBTIQ+, după ce grupul conservator al Alianței pentru familie, sprijinit de biserică, a adunat 400 000 de semnături, solicitând un vot privind o legislație mai strictă împotriva persoanelor LGBTIQ+; întrucât, în mai 2022, un membru al coaliției aflate la guvernare a propus o lege care vizează interzicerea steagului-curcubeu în clădirile publice și de stat; întrucât în septembrie a fost înaintată de membrii Parlamentului o altă propunere legislativă, vizând interzicerea tuturor mențiunilor referitoare la comunitatea queer în școli, publicitate și televiziune; întrucât în școlile slovace nu există educație sexuală și privind relațiile cuprinzătoare, obligatorie și adecvată vârstei;

| E. | întrucât vineri, 14 octombrie 2022, un număr mare de persoane, inclusiv președinta și prim-ministrul Slovaciei, s-au reunit la Bratislava pentru un marș de condamnare a urii împotriva persoanelor LGBTIQ+; întrucât au fost organizate evenimente similare pentru a promova drepturile comunității LGBTIQ+ din Slovacia, în întreaga țară și în alte câteva state membre; întrucât președinta Slovaciei și-a repetat apelul mai vechi adresat politicienilor să nu răspândească ura; întrucât, pentru prima dată, Palatul prezidențial a arborat steagul-curcubeu lângă steagul slovac și cel european, iar Biroul Parlamentului a iluminat castelul de la Bratislava pentru a comemora victimele asasinatului; |
| --- | --- |

E.

întrucât vineri, 14 octombrie 2022, un număr mare de persoane, inclusiv președinta și prim-ministrul Slovaciei, s-au reunit la Bratislava pentru un marș de condamnare a urii împotriva persoanelor LGBTIQ+; întrucât au fost organizate evenimente similare pentru a promova drepturile comunității LGBTIQ+ din Slovacia, în întreaga țară și în alte câteva state membre; întrucât președinta Slovaciei și-a repetat apelul mai vechi adresat politicienilor să nu răspândească ura; întrucât, pentru prima dată, Palatul prezidențial a arborat steagul-curcubeu lângă steagul slovac și cel european, iar Biroul Parlamentului a iluminat castelul de la Bratislava pentru a comemora victimele asasinatului;

| F. | întrucât infracțiunile motivate de prejudecăți, cunoscute sub denumirea de infracțiuni motivate de ură, afectează nu numai persoanele vizate, ci și comunitățile și societățile în ansamblu; întrucât statele membre au obligația pozitivă de a se asigura că drepturile la demnitate umană, la integritate, la interzicerea torturii și a tratamentelor sau pedepselor inumane sau degradante sunt protejate și aplicate în practică; |
| --- | --- |

F.

întrucât infracțiunile motivate de prejudecăți, cunoscute sub denumirea de infracțiuni motivate de ură, afectează nu numai persoanele vizate, ci și comunitățile și societățile în ansamblu; întrucât statele membre au obligația pozitivă de a se asigura că drepturile la demnitate umană, la integritate, la interzicerea torturii și a tratamentelor sau pedepselor inumane sau degradante sunt protejate și aplicate în practică;

| G. | întrucât există o normalizare din ce în ce mai mare a discursurilor de excludere și stigmatizare împotriva persoanelor LGBTIQ+ bazate pe prejudecăți, ceea ce duce la acte suplimentare de violență și la dezumanizare și face ca infractorii să se simtă nevinovați și dezinhibați; |
| --- | --- |

G.

întrucât există o normalizare din ce în ce mai mare a discursurilor de excludere și stigmatizare împotriva persoanelor LGBTIQ+ bazate pe prejudecăți, ceea ce duce la acte suplimentare de violență și la dezumanizare și face ca infractorii să se simtă nevinovați și dezinhibați;

| H. | întrucât sondajul LGBTI II al UE din 2019 a arătat o imagine sumbră în UE în ceea ce privește discriminarea persoanelor LGBTIQ+, cu puține progrese în anii de la primul sondaj privind persoanele LGBTI din 2012; întrucât în 2019 s-a înregistrat deja o scădere față de 2012 a numărului de persoane care au raportat poliției cel mai frecvent cazuri de atacuri fizice sau sexuale motivate de ură; întrucât, în Republica Slovacă, procentul de respondenți care au suferit un atac motivat de ură s-a ridicat la una din zece persoane; întrucât, în raportul său de monitorizare la nivel național din 2020 privind Republica Slovacă, ECRI a afirmat că studiile sugerează că aproximativ 1-8 % din populația Republicii Slovace este LGBTI; întrucât ECRI a recunoscut rolul politicii în consolidarea retoricii anti-LGBTIQ+, și anume prin campanii anti-LGBTIQ+, o modificare a constituției care împiedică căsătoria egală și alte inițiative politice care discriminează în mod deschis persoanele LGBTIQ+; întrucât ECRI a remarcat cu regret dinamica negativă din ultimii ani, concomitent cu progresele limitate înregistrate în ceea ce privește egalitatea pentru persoanele LGBTIQ+; |
| --- | --- |

H.

întrucât sondajul LGBTI II al UE din 2019 a arătat o imagine sumbră în UE în ceea ce privește discriminarea persoanelor LGBTIQ+, cu puține progrese în anii de la primul sondaj privind persoanele LGBTI din 2012; întrucât în 2019 s-a înregistrat deja o scădere față de 2012 a numărului de persoane care au raportat poliției cel mai frecvent cazuri de atacuri fizice sau sexuale motivate de ură; întrucât, în Republica Slovacă, procentul de respondenți care au suferit un atac motivat de ură s-a ridicat la una din zece persoane; întrucât, în raportul său de monitorizare la nivel național din 2020 privind Republica Slovacă, ECRI a afirmat că studiile sugerează că aproximativ 1-8 % din populația Republicii Slovace este LGBTI; întrucât ECRI a recunoscut rolul politicii în consolidarea retoricii anti-LGBTIQ+, și anume prin campanii anti-LGBTIQ+, o modificare a constituției care împiedică căsătoria egală și alte inițiative politice care discriminează în mod deschis persoanele LGBTIQ+; întrucât ECRI a remarcat cu regret dinamica negativă din ultimii ani, concomitent cu progresele limitate înregistrate în ceea ce privește egalitatea pentru persoanele LGBTIQ+;

| I. | întrucât Curtea Europeană a Drepturilor Omului a pronunțat recent o serie de hotărâri în cauze legate de infracțiunile motivate de ură împotriva persoanelor LGBTIQ+: cauza Stoyanova/Bulgaria, referitoare la uciderea sinistră a unui bărbat homosexual în vârstă de 26 de ani într-un parc public, care impune Bulgariei să își reformeze Codul penal pentru a recunoaște astfel de infracțiuni violente (motivate de orientarea sexuală percepută sau reală) ca fiind „agravate” (13); în cauza Sabalić/Croația privind o infracțiune motivată de ură împotriva unei lesbiene, care recunoaște că, dacă autoritățile nu adoptă o atitudine fermă, incidentele motivate de prejudecăți ar fi primite cu o indiferență echivalentă cu acceptarea oficială a infracțiunilor motivate de ură sau chiar cu favorizarea acestora (14); și în cauza Beizaras și Levickas/Lituania, care recunoaște o obligație pozitivă a statului de a investiga comentariile homofobe online care au constituit incitare la ură și violență (15); |
| --- | --- |

I.

întrucât Curtea Europeană a Drepturilor Omului a pronunțat recent o serie de hotărâri în cauze legate de infracțiunile motivate de ură împotriva persoanelor LGBTIQ+: cauza Stoyanova/Bulgaria, referitoare la uciderea sinistră a unui bărbat homosexual în vârstă de 26 de ani într-un parc public, care impune Bulgariei să își reformeze Codul penal pentru a recunoaște astfel de infracțiuni violente (motivate de orientarea sexuală percepută sau reală) ca fiind „agravate” (13); în cauza Sabalić/Croația privind o infracțiune motivată de ură împotriva unei lesbiene, care recunoaște că, dacă autoritățile nu adoptă o atitudine fermă, incidentele motivate de prejudecăți ar fi primite cu o indiferență echivalentă cu acceptarea oficială a infracțiunilor motivate de ură sau chiar cu favorizarea acestora (14); și în cauza Beizaras și Levickas/Lituania, care recunoaște o obligație pozitivă a statului de a investiga comentariile homofobe online care au constituit incitare la ură și violență (15);

| J. | întrucât, în 2022, Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei a adoptat o recomandare privind combaterea discursurilor de incitare la ură și pregătește în prezent o recomandare privind combaterea infracțiunilor motivate de ură pentru 2023; întrucât Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei a adoptat în 2010 o recomandare de referință adresată statelor membre privind măsurile de combatere a discriminării bazate pe orientarea sexuală și identitatea de gen; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în 2022, Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei a adoptat o recomandare privind combaterea discursurilor de incitare la ură și pregătește în prezent o recomandare privind combaterea infracțiunilor motivate de ură pentru 2023; întrucât Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei a adoptat în 2010 o recomandare de referință adresată statelor membre privind măsurile de combatere a discriminării bazate pe orientarea sexuală și identitatea de gen;

| K. | întrucât, în 2021, Comisarul pentru drepturile omului al Consiliului Europei a avertizat cu privire la culpabilizarea minorităților LGBTIQ+ ca tactică aplicată de politicieni ultra-conservatori și naționaliști, apărători ai așa-numitelor „valori tradiționale” pentru a-și consolida baza și a ajunge sau a rămâne la putere; întrucât acest lucru stârnește îngrijorarea profundă că politicienii legitimează ura în schimbul unui potențial câștig politic; întrucât, potrivit comisarului pentru drepturile omului, culpabilizarea persoanelor LGBTIQ+ este un simptom al opoziției larg răspândite față de drepturile omului și statul de drept și un atac la adresa acestora, ambele fiind valori fundamentale ale UE; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în 2021, Comisarul pentru drepturile omului al Consiliului Europei a avertizat cu privire la culpabilizarea minorităților LGBTIQ+ ca tactică aplicată de politicieni ultra-conservatori și naționaliști, apărători ai așa-numitelor „valori tradiționale” pentru a-și consolida baza și a ajunge sau a rămâne la putere; întrucât acest lucru stârnește îngrijorarea profundă că politicienii legitimează ura în schimbul unui potențial câștig politic; întrucât, potrivit comisarului pentru drepturile omului, culpabilizarea persoanelor LGBTIQ+ este un simptom al opoziției larg răspândite față de drepturile omului și statul de drept și un atac la adresa acestora, ambele fiind valori fundamentale ale UE;

| L. | întrucât raportul din 2022 privind statul de drept, publicat în iulie 2022 de Comisia Europeană, își exprimă în continuare îngrijorarea cu privire la finanțarea activităților organizațiilor societății civile privind aspecte legate de egalitatea de gen și drepturile persoanelor LGBTIQ+ și cu privire la atacurile verbale asupra apărătorilor drepturilor omului în aceste domenii, precum și cu privire la plata finanțării prin intermediul sistemelor de subvenții publice care continuă să excludă organizațiile care se ocupă de aceste chestiuni; |
| --- | --- |

L.

întrucât raportul din 2022 privind statul de drept, publicat în iulie 2022 de Comisia Europeană, își exprimă în continuare îngrijorarea cu privire la finanțarea activităților organizațiilor societății civile privind aspecte legate de egalitatea de gen și drepturile persoanelor LGBTIQ+ și cu privire la atacurile verbale asupra apărătorilor drepturilor omului în aceste domenii, precum și cu privire la plata finanțării prin intermediul sistemelor de subvenții publice care continuă să excludă organizațiile care se ocupă de aceste chestiuni;

| M. | întrucât Directiva privind drepturile victimelor impune ca victimele infracțiunilor motivate de ură să beneficieze de o evaluare individuală care să le identifice nevoile specifice de protecție și de sprijin, de exemplu în ceea ce privește orientarea sexuală, identitatea sau exprimarea de gen, și să identifice victimele infracțiunilor motivate de ură ca victime deosebit de vulnerabile; |
| --- | --- |

M.

întrucât Directiva privind drepturile victimelor impune ca victimele infracțiunilor motivate de ură să beneficieze de o evaluare individuală care să le identifice nevoile specifice de protecție și de sprijin, de exemplu în ceea ce privește orientarea sexuală, identitatea sau exprimarea de gen, și să identifice victimele infracțiunilor motivate de ură ca victime deosebit de vulnerabile;

| N. | întrucât, în decembrie 2021, Comisia a publicat o propunere de decizie a Consiliului de a adăuga discursurile de incitare la ură și infracțiunile motivate de ură pe lista infracțiunilor incriminate de UE, astfel cum este codificată la articolul 83 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care necesită unanimitate în Consiliu; întrucât Ungaria, Polonia și Cehia refuză în continuare să sprijine această decizie; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în decembrie 2021, Comisia a publicat o propunere de decizie a Consiliului de a adăuga discursurile de incitare la ură și infracțiunile motivate de ură pe lista infracțiunilor incriminate de UE, astfel cum este codificată la articolul 83 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care necesită unanimitate în Consiliu; întrucât Ungaria, Polonia și Cehia refuză în continuare să sprijine această decizie;

| O. | întrucât, în 2020, expertul independent al Organizației Națiunilor Unite privind orientarea sexuală și identitatea de gen a remarcat, în contextul pandemiei, că „discursurile de incitare la ură care îndeamnă la violență împotriva persoanelor LGBT sunt în creștere” și a îndemnat statele să protejeze persoanele LGBTIQ+ împotriva violenței și a discriminării și să urmărească penal autorii (16); întrucât, în 2019, în Strategia și Planul de acțiune ale Organizației Națiunilor Unite privind discursul de incitare la ură acesta este identificat ca „o amenințare la adresa valorilor democratice, a stabilității sociale și a păcii” (17); |
| --- | --- |

O.

întrucât, în 2020, expertul independent al Organizației Națiunilor Unite privind orientarea sexuală și identitatea de gen a remarcat, în contextul pandemiei, că „discursurile de incitare la ură care îndeamnă la violență împotriva persoanelor LGBT sunt în creștere” și a îndemnat statele să protejeze persoanele LGBTIQ+ împotriva violenței și a discriminării și să urmărească penal autorii (16); întrucât, în 2019, în Strategia și Planul de acțiune ale Organizației Națiunilor Unite privind discursul de incitare la ură acesta este identificat ca „o amenințare la adresa valorilor democratice, a stabilității sociale și a păcii” (17);

| 1. | condamnă în termenii cei mai fermi actul terorist comis cu lașitate împotriva comunității LGBTIQ+ și uciderea lui Matúš Horváth și Juraj Vankulič în Slovacia; deplânge acest atac de extremă dreaptă, motivat ideologic; transmite regretele sale sincere familiilor victimelor; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută răspunsul imediat, masiv și pozitiv al societății civile slovace și al cetățenilor slovaci la asasinate, exprimat prin marșurile din întreaga țară și din străinătate, și își exprimă solidaritatea cu comunitatea LGBTIQ+ din țară; |
| --- | --- |

2.

| 3. | condamnă cu fermitate toate formele de ură și violență, precum și orice atacuri fizice sau verbale împotriva persoanelor bazate pe gen, orientare sexuală, identitate sau exprimare de gen și caracteristici sexuale, atât în Slovacia, cât și în UE; reamintește că în societățile noastre ura față de LGBTIQ+, rasismul și discriminarea nu își au locul; invită Comisia, Consiliul European și Consiliul să adopte o poziție fermă și hotărâtă împotriva urii, a violenței și a injustiției în Europa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită guvernul slovac și Consiliul Național al Republicii Slovace să dea dovadă de un angajament real de a realiza progrese semnificative în ceea ce privește protecția persoanelor LGBTIQ+ împotriva oricărei forme de infracțiuni motivate de ură și de homofobie, în strânsă cooperare cu comunitatea LGBTIQ+, și să adopte o poziție publică puternică împotriva încălcărilor drepturilor omului în cazul persoanelor LGBTIQ+; |
| --- | --- |

4.

| 5. | îndeamnă autoritățile slovace să combată în mod eficace campaniile de dezinformare împotriva persoanelor LGBTIQ+, să încurajeze mass-media să prezinte concret, obiectiv și profesionist persoanele LGBTIQ+ și aspectele legate de orientarea sexuală, identitatea sau exprimarea de gen și caracteristicile sexuale și să investigheze infracțiunile motivate de ură și discursurile de incitare la ură împotriva membrilor comunității LGBTIQ+ care trăiesc în Slovacia; |
| --- | --- |

5.

| 6. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la utilizarea frecventă a unui limbaj ofensator, agresiv și homofob față de comunitatea LGBTIQ+ din Slovacia, inclusiv de către foști și actuali membri ai guvernului și ai Consiliului Național al Republicii Slovace, precum și de către anumiți foști prim-miniștri; solicită stoparea polarizării societății în Slovacia și respingerea oricărei forme de cooperare cu forțele extremiste de extremă dreaptă; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită guvernul slovac și Consiliul Național al Republicii Slovace să asigure drepturi egale pentru persoanele LGBTIQ+ care locuiesc în Slovacia, pe baza Cartei, garantând respectarea tuturor drepturilor, în special a vieții private și de familie, inclusiv recunoașterea juridică a cuplurilor de același sex; solicită finalizarea discuțiilor în curs pentru a reforma recunoașterea juridică a genului, respectând standardele internaționale și europene, și solicită adoptarea rapidă a acesteia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la discriminarea cu care se confruntă familiile curcubeu și în special copiii acestora în Slovacia, aceștia fiind privați de drepturile fundamentale ale omului pe motive de orientare sexuală, identitate sau exprimare de gen sau caracteristici sexuale ale părinților sau partenerilor; invită guvernul să depășească această discriminare și să elimine toate obstacolele cu care se confruntă persoanele LGBTIQ+ atunci când își exercită dreptul fundamental la liberă circulație în UE; îndeamnă guvernul să respecte obligațiile care îi revin în temeiul dreptului internațional și european și să garanteze drepturile fundamentale pentru toate persoanele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ia act de raportul de monitorizare la nivel național al ECRI privind Republica Slovacă; reamintește că ECRI a făcut mai multe recomandări autorităților slovace, cum ar fi elaborarea și punerea în aplicare a unui plan de acțiune pentru persoanele LGBTI, în strânsă consultare cu societatea civilă, adoptarea unui nou plan de acțiune pentru prevenirea și combaterea rasismului, a homofobiei și a transfobiei, în special sub forma discursurilor de incitare la ură, asigurarea faptului că furnizorii de servicii de internet și operatorii de rețele sociale elimină rapid și sistematic discursurile de incitare la ură din sistemele lor și transmit probele către autoritățile judiciare și revizuirea Codului penal pentru a garanta că motivele rasiste, homofobe sau transfobe sunt „circumstanțe agravante” pentru orice infracțiune obișnuită; sprijină pe deplin recomandările ECRI și invită autoritățile slovace să pună imediat în aplicare măsurile; |
| --- | --- |

9.

| 10. | este profund îngrijorat de impunitatea cu care activează grupurile anti-LGBTIQ+, în special grupurile de extremă dreaptă, în unele state membre și subliniază că acest sentiment de impunitate se numără printre motivele care stau la baza creșterii alarmante a acțiunilor violente ale anumitor organizații de extremă dreaptă și a creșterii amenințărilor la adresa minorităților, inclusiv a comunității LGBTIQ+: |
| --- | --- |

10.

| 11. | este profund îngrijorat de faptul că generațiile mai tinere din Europa și din alte părți se simt din ce în ce mai puțin preocupate de istoria fascismului, inclusiv de ura și discriminarea care fac parte din el împotriva persoanelor LGBTIQ+, a minorităților etnice și a populației evreiești; subliniază că o cunoaștere a istoriei este una dintre condițiile prealabile pentru împiedicarea producerii unor astfel de crime în viitor și trebuie să fie un element important în educarea generațiilor mai tinere; subliniază că este necesar ca în programa de istorie să se acorde mai mult spațiu învățării obiective și factuale despre diferitele ideologii și formele și originile acestora, inclusiv fascismul, precum și despre consecințele și posibilele lor relicve în prezent; |
| --- | --- |

11.

| 12. | accentuează că discursul de incitare la ură și infracțiunile motivate de ură sunt larg răspândite în întreaga Europă și s-au intensificat în ultimii ani; subliniază că discursurile de incitare la ură ale personalităților publice, în special ale politicienilor, sunt percepute ca legitimând ura de către cei care o comit; consideră că trebuie combătute aceste forme de exprimare, care incită la ură, o răspândesc sau promovează și contravin principiilor unei societăți democratice și pluraliste; este preocupat de prevalența tot mai mare a retoricii anti-LGBTIQ+ care provine de la partide de extremă dreaptă, de dreapta și ultraconservatoare; invită autoritățile publice și, în special, autoritățile locale să contribuie la stoparea valului de intoleranță care înconjoară aceste atacuri și alte tipuri de atacuri; |
| --- | --- |

12.

| 13. | consideră că UE ar trebui să lanseze campanii împotriva discursurilor anti-LGBTIQ+, inclusiv a extremismului de dreapta la nivelul UE și să dezvolte și să finanțeze programe pe termen lung care să sprijine organizațiile locale și inițiativele cetățenești la nivel local pentru a contribui la dezvoltarea rezistenței populației la extremismul de dreapta; invită Comisia să acorde prioritate și monitorizării discursurilor anti-LGBTIQ+ și a eforturilor lor de dezinformare; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită statele membre să își intensifice eforturile pentru a se asigura că educația promovează valorile civice de acceptare, toleranță, diversitate, egalitate și respect cu privire la aspecte legate de orientarea sexuală, identitatea și exprimarea de gen și caracteristicile sexuale, de exemplu prin educarea sistematică în domeniul drepturilor omului și prin campanii de sensibilizare; subliniază necesitatea combaterii cauzelor profunde ale extremismului prin măsuri preventive adaptate, în cooperare cu școlile și familiile; |
| --- | --- |

14.

| 15. | condamnă cu fermitate guvernele din Europa care se bazează pe un sprijin activ sau pasiv din partea partidelor politice de extremă dreaptă și a altor partide politice anti-LGBTIQ+ pentru a ajunge și a se menține la putere și a-și legitima discursurile; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Comisia și statele membre să sprijine societatea civilă la nivel european, național, regional și local pentru a consolida democrația, statul de drept și drepturile fundamentale, deoarece acestea joacă un rol important, în special în statele membre în care observăm o creștere a ideologiei de extremă dreaptă și a discursurilor de incitare la ură; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită Comisia să extindă domeniul de aplicare al raportului anual privind statul de drept pentru a include în mod sistematic drepturile fundamentale, inclusiv drepturile LGBTIQ+; |
| --- | --- |

17.

| 18. | evidențiază că statele membre trebuie să combată ura împotriva persoanelor LGBTIQ+ prin toate mijloacele posibile, inclusiv prin aplicarea recomandărilor Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei, care solicită statelor sale membre să asigure anchete eficace, prompte și imparțiale, precum și urmărirea penală a celor responsabili de astfel de infracțiuni, să recunoască faptul că un motiv părtinitor legat de orientarea sexuală sau de identitatea de gen poate fi luat în considerare ca circumstanță agravantă, să se asigure că victimele și martorii sunt încurajați să raporteze incidentele motivate de ură și că structurile de aplicare a legii dispun de cunoștințele și competențele necesare pentru a le oferi asistență; invită, de asemenea, statele membre să ia măsuri adecvate pentru a combate incitarea la ură online; |
| --- | --- |

18.

| 19. | reamintește că neexecutarea hotărârilor judecătorești echivalează cu erodarea statului de drept; |
| --- | --- |

19.

| 20. | îndeamnă Consiliul să adopte cât mai curând posibil decizia Consiliului privind extinderea listei infracțiunilor incriminate de UE pentru a include discursurile și infracțiunile motivate de ură la articolul 83 alineatul (1) din TFUE și îndeamnă Ungaria și Polonia să nu mai blocheze adoptarea acesteia și îndeamnă Cehia, în calitate de titular actual al președinției prin rotație a Consiliului, să ia măsuri suplimentare în această privință și să ajungă la un acord în acest sens cât mai curând; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază responsabilitatea individuală a statelor membre în combaterea infracțiunilor motivate de ură împotriva persoanelor LGBTIQ+ și le felicită pe cele care au decis unilateral să îmbunătățească nivelul de protecție prin recunoașterea explicită ca „circumstanțe agravante” a motivelor de orientare sexuală, identitate și exprimare de gen și caracteristici sexuale, precum și prin dezvoltarea sprijinului acordat victimelor, a formării profesioniștilor din domeniul juridic și a serviciilor specializate de aplicare a legii pentru a aborda astfel de infracțiuni; încurajează toate statele membre să facă schimb de bune practici și să conducă prin puterea exemplului în această privință; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că Directiva privind drepturile victimelor este un instrument util pentru a oferi asistență supraviețuitorilor actelor de ură și violență; ia act cu îngrijorare de faptul că victimele LGBTIQ+ adesea nu raportează infracțiuni din cauza lipsei de garanții sau de deschidere din partea autorităților de aplicare a legii, a lipsei de personal calificat sau a fricii de represalii și recunoaște că se pot face mai multe pentru a consolida încrederea în autoritățile publice; |
| --- | --- |

22.

| 23. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului, Comisiei, Comitetului Regiunilor, Comitetului Economic și Social European și Consiliului Europei. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  JO L 315, 14.11.2012, p. 57.

(2)  https://commission.europa.eu/system/files/2022-06/swd_2022_179_evaluation_rep_en.pdf

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:52022SC0180

(4)  JO C 395, 29.9.2021, p. 2.

(5)  JO C 474, 24.11.2021, p. 140.

(6)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=0900001680a67955# _ftnref1

(7)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=09000016805cf40a

(8)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=09000016809f9ba0# _Toc2764960

(9)  https://rm.coe.int/ecri-general-policy-recommendation-no-15-on-combating-hate-speech/16808b5b01

(10)  https://rm.coe.int/ecri-6th-report-on-the-slovak-republic/1680a0a088

(11)  https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/pride-vs-indignity-political-manipulation-of-homophobia-and-transphobia-in-europe?inheritRedirect=true

(12)  Studiu – „Extremismul de dreapta în UE”, Parlamentul European, Direcția Generală Politici Interne, Departamentul tematic C – Drepturile cetățenilor și afaceri constituționale, 20 mai 2022.

(13)  https://hudoc.echr.coe.int/eng?i=001-217701, 79.

(14)  https://hudoc.echr.coe.int/eng?i=001-207360, 95.

(15)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-200344, 129.

(16)  https://www.ohchr.org/en/statements/2020/10/statement-victor-madrigal-borloz-un-independent-expert-protection-against

(17)  https://www.un.org/en/genocideprevention/hate-speech-strategy.shtml

---

| 28.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 149/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 149/28

---

P9_TA(2022)0373

Conferința ONU din 2022 privind schimbările climatice (COP27) de la Sharm El-Sheikh, Egipt

Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2022 referitoare la Conferința ONU din 2022 privind schimbările climatice (COP27) de la Sharm El-Sheikh, Egipt (2022/2673(RSP))

(2023/C 149/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și Protocolul de la Kyoto la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și Protocolul de la Kyoto la aceasta,

| — | având în vedere acordul adoptat la cea de a 21-a Conferință a părților la CCONUSC (COP21) de la Paris din 12 decembrie 2015 (Acordul de la Paris), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul adoptat la cea de a 21-a Conferință a părților la CCONUSC (COP21) de la Paris din 12 decembrie 2015 (Acordul de la Paris),

| — | având în vedere cea de-a 26-a Conferință a părților la CCONUSC (COP26), cea de-a 16-a sesiune a Reuniunii părților la Protocolul de la Kyoto (CMP16) și cea de-a treia sesiune a Conferinței părților care servește drept reuniune a părților la Acordul de la Paris (CMA3), desfășurate la Glasgow, Regatul Unit, în perioada 31 octombrie-13 noiembrie 2021, precum și Pactul climatic de la Glasgow, adoptat la 13 noiembrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a 26-a Conferință a părților la CCONUSC (COP26), cea de-a 16-a sesiune a Reuniunii părților la Protocolul de la Kyoto (CMP16) și cea de-a treia sesiune a Conferinței părților care servește drept reuniune a părților la Acordul de la Paris (CMA3), desfășurate la Glasgow, Regatul Unit, în perioada 31 octombrie-13 noiembrie 2021, precum și Pactul climatic de la Glasgow, adoptat la 13 noiembrie 2021,

| — | având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a Organizației Națiunilor Unite (ONU) și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD), |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a Organizației Națiunilor Unite (ONU) și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD),

| — | având în vedere rezoluția sa din 21 octombrie 2021 referitoare la Conferința ONU din 2021 privind schimbările climatice de la Glasgow, Regatul Unit (COP26) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 21 octombrie 2021 referitoare la Conferința ONU din 2021 privind schimbările climatice de la Glasgow, Regatul Unit (COP26) (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la urgența climatică și de mediu (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la urgența climatică și de mediu (2),

| — | având în vedere Raportul special al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) referitor la încălzirea globală de 1,5 oC, raportul său special privind schimbările climatice și terenurile, raportul său special privind oceanele și criosfera într-un context climatic în schimbare și cel de-al 6-lea raport de evaluare (AR6) al său, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) referitor la încălzirea globală de 1,5 oC, raportul său special privind schimbările climatice și terenurile, raportul său special privind oceanele și criosfera într-un context climatic în schimbare și cel de-al 6-lea raport de evaluare (AR6) al său,

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 decembrie 2020 referitoare la Strategia UE privind adaptarea la schimbările climatice (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 decembrie 2020 referitoare la Strategia UE privind adaptarea la schimbările climatice (3),

| — | având în vedere Decizia (UE) 2022/591 a Parlamentului European și a Consiliului din 6 aprilie 2022 privind un Program general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2030 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE) 2022/591 a Parlamentului European și a Consiliului din 6 aprilie 2022 privind un Program general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2030 (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 referitoare la Anul european al orașelor mai verzi 2022 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 referitoare la Anul european al orașelor mai verzi 2022 (5),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (6),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul verde european (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul verde european (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 septembrie 2020 referitoare la rolul UE în protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 septembrie 2020 referitoare la rolul UE în protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial (8),

| — | având în vedere raportul de sinteză al CCONUSC privind contribuțiile stabilite la nivel național în temeiul Acordului de la Paris din 17 septembrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de sinteză al CCONUSC privind contribuțiile stabilite la nivel național în temeiul Acordului de la Paris din 17 septembrie 2021,

| — | având în vedere raportul privind diferențele de emisii al Programului Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP) din 26 octombrie 2021 intitulat „The Heat Is On” și raportul pentru 2021 privind decalajele în ceea ce privește adaptarea din 1 noiembrie 2021 intitulat „The Gathering Storm” și raportul său din 20 octombrie 2021 privind decalajul de producție, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul privind diferențele de emisii al Programului Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP) din 26 octombrie 2021 intitulat „The Heat Is On” și raportul pentru 2021 privind decalajele în ceea ce privește adaptarea din 1 noiembrie 2021 intitulat „The Gathering Storm” și raportul său din 20 octombrie 2021 privind decalajul de producție,

| — | având în vedere raportul emblematic al Agenției Internaționale a Energiei (AIE) din martie 2022 intitulat „Global Energy Review: CO2 emissions in 2021” (Analiza mondială a energiei: Emisii CO2 în 2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul emblematic al Agenției Internaționale a Energiei (AIE) din martie 2022 intitulat „Global Energy Review: CO2 emissions in 2021” (Analiza mondială a energiei: Emisii CO2 în 2021),

| — | având în vedere raportul AIE din mai 2021 intitulat „Net Zero by 2050 – A Roadmap for the Global Energy Sector” (Zero emisii nete până în 2050– o foaie de parcurs pentru sectorul energetic global) și raportul său din 2020 privind perspectivele tehnologice în domeniul energiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul AIE din mai 2021 intitulat „Net Zero by 2050 – A Roadmap for the Global Energy Sector” (Zero emisii nete până în 2050– o foaie de parcurs pentru sectorul energetic global) și raportul său din 2020 privind perspectivele tehnologice în domeniul energiei,

| — | având în vedere Raportul pe 2021 privind obiectivele globale legate de păduri al Secretariatului Forumului Națiunilor Unite pentru păduri, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul pe 2021 privind obiectivele globale legate de păduri al Secretariatului Forumului Națiunilor Unite pentru păduri,

| — | având în vedere Rețeaua de la Santiago privind pierderile și daunele, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rețeaua de la Santiago privind pierderile și daunele,

| — | având în vedere Cadrul de acțiune de la Sendai pentru reducerea riscurilor de dezastre 2015-2030, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul de acțiune de la Sendai pentru reducerea riscurilor de dezastre 2015-2030,

| — | având în vedere raportul din aprilie 2021 al Organizației Meteorologice Mondiale (OMM) privind situația climei în lume în 2020 și raportul din mai 2022 privind situația climei în lume în 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din aprilie 2021 al Organizației Meteorologice Mondiale (OMM) privind situația climei în lume în 2020 și raportul din mai 2022 privind situația climei în lume în 2021,

| — | având în vedere Raportul de evaluare globală privind reducerea riscurilor de dezastre (GAR2022) din 2022 al Biroului Organizației Națiunilor Unite pentru reducerea riscurilor de dezastre (UNDRR), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul de evaluare globală privind reducerea riscurilor de dezastre (GAR2022) din 2022 al Biroului Organizației Națiunilor Unite pentru reducerea riscurilor de dezastre (UNDRR),

| — | având în vedere Primul raport al comitetului permanent pentru finanțare din cadrul CCONUSC privind stabilirea nevoilor părților care sunt țări în curs de dezvoltare în legătură cu punerea în aplicare a convenției și a Acordului de la Paris din 2021 (NDR), |
| --- | --- |

—

având în vedere Primul raport al comitetului permanent pentru finanțare din cadrul CCONUSC privind stabilirea nevoilor părților care sunt țări în curs de dezvoltare în legătură cu punerea în aplicare a convenției și a Acordului de la Paris din 2021 (NDR),

| — | având în vedere Raportul de evaluare globală privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice, redactat de Platforma interguvernamentală științifico-politică privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES) din 31 mai 2019, precum și raportul atelierului său din 29 octombrie 2020 privind biodiversitatea și pandemiile, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul de evaluare globală privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice, redactat de Platforma interguvernamentală științifico-politică privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES) din 31 mai 2019, precum și raportul atelierului său din 29 octombrie 2020 privind biodiversitatea și pandemiile,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 21 februarie 2022 privind diplomația UE în domeniul climei: accelerarea punerii în aplicare a rezultatelor de la Glasgow, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 21 februarie 2022 privind diplomația UE în domeniul climei: accelerarea punerii în aplicare a rezultatelor de la Glasgow,

| — | având în vedere rezoluția sa din 28 aprilie 2021 referitoare la protecția solului (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 28 aprilie 2021 referitoare la protecția solului (9),

| — | având în vedere concluziile convenite ale Comisiei pentru Statutul Femeilor (CSW66) din cadrul ONU intitulate „Realizarea egalității de gen și capacitarea tuturor femeilor și fetelor în contextul politicilor și programelor din 2022 privind schimbările climatice și reducerea riscurilor de mediu și de dezastre”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile convenite ale Comisiei pentru Statutul Femeilor (CSW66) din cadrul ONU intitulate „Realizarea egalității de gen și capacitarea tuturor femeilor și fetelor în contextul politicilor și programelor din 2022 privind schimbările climatice și reducerea riscurilor de mediu și de dezastre”,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 11 martie 2020 intitulată „Un nou Plan de acțiune privind economia circulară – Pentru o Europă mai curată și mai competitivă” (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 11 martie 2020 intitulată „Un nou Plan de acțiune privind economia circulară – Pentru o Europă mai curată și mai competitivă” (COM(2020)0098),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 4 octombrie 2022 privind finanțarea combaterii schimbărilor climatice în perspectiva celei de a 27-a Conferințe a părților (COP 27) la CCONUSC de la Sharm El-Sheikh din 6-18 noiembrie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 4 octombrie 2022 privind finanțarea combaterii schimbărilor climatice în perspectiva celei de a 27-a Conferințe a părților (COP 27) la CCONUSC de la Sharm El-Sheikh din 6-18 noiembrie 2022,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 19 noiembrie 2021 privind apa în cadrul acțiunii externe a UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 19 noiembrie 2021 privind apa în cadrul acțiunii externe a UE,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 24 februarie 2021 intitulată „Construirea unei Europe reziliente la schimbările climatice – Noua strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice” (COM(2021)0082), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 24 februarie 2021 intitulată „Construirea unei Europe reziliente la schimbările climatice – Noua strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice” (COM(2021)0082),

| — | având în vedere raportul UNEP din 18 februarie 2021 intitulat „Making Peace with Nature: a scientific blueprint to tackle the climate, biodiversity and pollution emergencies” (Să facem pace cu natura – un plan științific de răspuns la situațiile de urgență în materie de climă, biodiversitate și poluare)”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul UNEP din 18 februarie 2021 intitulat „Making Peace with Nature: a scientific blueprint to tackle the climate, biodiversity and pollution emergencies” (Să facem pace cu natura – un plan științific de răspuns la situațiile de urgență în materie de climă, biodiversitate și poluare)”,

| — | având în vedere raportul UNEP din 6 mai 2021 intitulat Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions (Evaluarea globală a metanului: avantajele și costurile reducerii emisiilor de metan) |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul UNEP din 6 mai 2021 intitulat Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions (Evaluarea globală a metanului: avantajele și costurile reducerii emisiilor de metan)

| — | având în vedere rezoluția sa din 23 iunie 2022 referitoare la punerea în aplicare și realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 23 iunie 2022 referitoare la punerea în aplicare și realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (10),

| — | având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2021 referitoare la Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: readucerea naturii în viețile noastre (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2021 referitoare la Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: readucerea naturii în viețile noastre (11),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2020 privind o strategie a UE de reducere a emisiilor de metan (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2020 privind o strategie a UE de reducere a emisiilor de metan (COM(2020)0663),

| — | având în vedere raportul atelierului din 10 iunie 2021 sponsorizat în comun de IPBES și IPCC privind biodiversitatea și schimbările climatice, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul atelierului din 10 iunie 2021 sponsorizat în comun de IPBES și IPCC privind biodiversitatea și schimbările climatice,

| — | având în vedere întrebările adresate Comisiei și Consiliului referitoare la Conferința ONU din 2022 asupra schimbărilor climatice de la Sharm El-Sheikh, Egipt (COP27) (O-000041/2022 – B9-0027/2022 și O-000042/2022 – B9-0028/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebările adresate Comisiei și Consiliului referitoare la Conferința ONU din 2022 asupra schimbărilor climatice de la Sharm El-Sheikh, Egipt (COP27) (O-000041/2022 – B9-0027/2022 și O-000042/2022 – B9-0028/2022),

| — | având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Acordul de la Paris a intrat în vigoare la 4 noiembrie 2016; întrucât, până în septembrie 2022, 193 dintre cele 197 de părți la CCONUSC și-au depus la ONU instrumentele de ratificare, acceptare, aprobare sau aderare; |
| --- | --- |

A.

întrucât Acordul de la Paris a intrat în vigoare la 4 noiembrie 2016; întrucât, până în septembrie 2022, 193 dintre cele 197 de părți la CCONUSC și-au depus la ONU instrumentele de ratificare, acceptare, aprobare sau aderare;

| B. | întrucât ONU a declarat o urgență climatică și de mediu și s-a angajat să ia de urgență măsurile concrete necesare pentru a combate și a contracara această amenințare înainte de a fi prea târziu; întrucât pierderea biodiversității și schimbările climatice sunt legate între ele și se exacerbează reciproc, reprezentând în egală măsură o amenințare la adresa vieții pe planeta noastră și, ca atare, ar trebui abordate împreună urgent; |
| --- | --- |

B.

întrucât ONU a declarat o urgență climatică și de mediu și s-a angajat să ia de urgență măsurile concrete necesare pentru a combate și a contracara această amenințare înainte de a fi prea târziu; întrucât pierderea biodiversității și schimbările climatice sunt legate între ele și se exacerbează reciproc, reprezentând în egală măsură o amenințare la adresa vieții pe planeta noastră și, ca atare, ar trebui abordate împreună urgent;

| C. | întrucât, la 17 decembrie 2020, UE și statele sale membre au transmis CCONUSC contribuția lor actualizată stabilită la nivel național (CSN) actualizată, care angajează UE să atingă un obiectiv obligatoriu de reducere netă a emisiilor interne de gaze cu efect de seră (GES) la nivelul întregii economii de cel puțin 55 % până în 2030, față de nivelurile din 1990, fără contribuție din credite internaționale; întrucât acest obiectiv a fost înscris în dreptul Uniunii prin Regulamentul (UE) 2021/1119; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 17 decembrie 2020, UE și statele sale membre au transmis CCONUSC contribuția lor actualizată stabilită la nivel național (CSN) actualizată, care angajează UE să atingă un obiectiv obligatoriu de reducere netă a emisiilor interne de gaze cu efect de seră (GES) la nivelul întregii economii de cel puțin 55 % până în 2030, față de nivelurile din 1990, fără contribuție din credite internaționale; întrucât acest obiectiv a fost înscris în dreptul Uniunii prin Regulamentul (UE) 2021/1119;

| D. | întrucât, potrivit raportului privind diferențele de emisii din 2021 al UNEP, angajamentele asumate până în prezent de semnatarii Acordului de la Paris nu vor fi suficiente pentru a atinge obiectivul comun al acordului și vor antrena o creștere a temperaturii la nivel global de 2,7 oC până la sfârșitul secolului, menționând faptul că lumea este încă periculos de departe de realizarea aspirațiilor Acordului de la Paris; întrucât buclele de feedback natural ar putea exacerba și mai mult încălzirea globală; întrucât valurile de căldură, secetele și inundațiile mai frecvente depășesc deja pragurile de toleranță ale plantelor și animalelor, provocând mortalitatea în masă, de exemplu a arborilor și a coralilor; întrucât aceste fenomene meteorologice extreme se produc simultan, cauzând efecte în cascadă care sunt din ce în ce mai dificil de gestionat (12); întrucât multe planuri naționale privind clima amână acțiunile până după 2030 și multe părți la CCONUSC nu au întreprins încă suficiente acțiuni pentru a fi măcar pe cale spre a-și îndeplini CSN; |
| --- | --- |

D.

întrucât, potrivit raportului privind diferențele de emisii din 2021 al UNEP, angajamentele asumate până în prezent de semnatarii Acordului de la Paris nu vor fi suficiente pentru a atinge obiectivul comun al acordului și vor antrena o creștere a temperaturii la nivel global de 2,7 oC până la sfârșitul secolului, menționând faptul că lumea este încă periculos de departe de realizarea aspirațiilor Acordului de la Paris; întrucât buclele de feedback natural ar putea exacerba și mai mult încălzirea globală; întrucât valurile de căldură, secetele și inundațiile mai frecvente depășesc deja pragurile de toleranță ale plantelor și animalelor, provocând mortalitatea în masă, de exemplu a arborilor și a coralilor; întrucât aceste fenomene meteorologice extreme se produc simultan, cauzând efecte în cascadă care sunt din ce în ce mai dificil de gestionat (12); întrucât multe planuri naționale privind clima amână acțiunile până după 2030 și multe părți la CCONUSC nu au întreprins încă suficiente acțiuni pentru a fi măcar pe cale spre a-și îndeplini CSN;

| E. | întrucât, potrivit celei de-a 6-a evaluări a IPCC, limitarea încălzirii la aproximativ 1,5 oC fără nicio depășire ar presupune ca valoarea maximă a emisiilor de GES la nivel mondial să fie atinsă, cel târziu, înainte de 2025, să fie redusă cu 43 % comparativ cu nivelurile din 2019 până în 2030 și, în același timp, emisiile de metan ar trebui și ele reduse cu aproximativ o treime; întrucât, chiar și în scenariul optimist de limitare a temperaturii globale medii la 1,5 oC, ar exista efecte negative ireversibile asupra sistemelor umane și a ecosistemelor și ar depăși și reduce semnificativ capacitățile lor de adaptare, provocând astfel pierderi și daune; întrucât, potrivit Organizației Meteorologice Mondiale, în prezent există un risc de aproape 50 % de depășire temporară a pragului de 1,5 oC în perioada 2022-2026; întrucât, potrivit AIE, redresarea economică mondială în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19 nu a constituit redresarea sustenabilă dorită; întrucât creșterea emisiilor globale de CO2 cu peste 2 miliarde de tone în 2021 a fost cea mai mare creștere de la un an la altul din istorie, în termeni absoluți, depășind cu mult declinul emisiilor din anul precedent cauzat de pandemie, în urma reducerii activităților economice; întrucât peste 40 % din creșterea totală a emisiilor de CO2 la nivel mondial în 2021 au fost cauzate de cărbune; |
| --- | --- |

E.

întrucât, potrivit celei de-a 6-a evaluări a IPCC, limitarea încălzirii la aproximativ 1,5 oC fără nicio depășire ar presupune ca valoarea maximă a emisiilor de GES la nivel mondial să fie atinsă, cel târziu, înainte de 2025, să fie redusă cu 43 % comparativ cu nivelurile din 2019 până în 2030 și, în același timp, emisiile de metan ar trebui și ele reduse cu aproximativ o treime; întrucât, chiar și în scenariul optimist de limitare a temperaturii globale medii la 1,5 oC, ar exista efecte negative ireversibile asupra sistemelor umane și a ecosistemelor și ar depăși și reduce semnificativ capacitățile lor de adaptare, provocând astfel pierderi și daune; întrucât, potrivit Organizației Meteorologice Mondiale, în prezent există un risc de aproape 50 % de depășire temporară a pragului de 1,5 oC în perioada 2022-2026; întrucât, potrivit AIE, redresarea economică mondială în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19 nu a constituit redresarea sustenabilă dorită; întrucât creșterea emisiilor globale de CO2 cu peste 2 miliarde de tone în 2021 a fost cea mai mare creștere de la un an la altul din istorie, în termeni absoluți, depășind cu mult declinul emisiilor din anul precedent cauzat de pandemie, în urma reducerii activităților economice; întrucât peste 40 % din creșterea totală a emisiilor de CO2 la nivel mondial în 2021 au fost cauzate de cărbune;

| F. | întrucât majoritatea emisiilor generate de îngrășămintele minerale pe bază de azot se produc după ce acestea din urmă sunt aplicate pe sol și intră în atmosferă ca protoxid de azot (N2O) – un gaz cu efect de seră persistent cu un potențial de încălzire globală de 265 de ori mai mare decât CO2 – și întrucât producția de îngrășăminte minerale pe bază de azot a reprezentat 35,2 % din totalul emisiilor asociate îngrășămintelor minerale pe bază de azot, în timp ce emisiile de câmp au reprezentat 62,4 %, iar transporturile au reprezentat restul de 2,4 %; întrucât cei mai mari patru poluatori (China, India, SUA și UE) au reprezentat împreună 63 % din totalul emisiilor generate; |
| --- | --- |

F.

întrucât majoritatea emisiilor generate de îngrășămintele minerale pe bază de azot se produc după ce acestea din urmă sunt aplicate pe sol și intră în atmosferă ca protoxid de azot (N2O) – un gaz cu efect de seră persistent cu un potențial de încălzire globală de 265 de ori mai mare decât CO2 – și întrucât producția de îngrășăminte minerale pe bază de azot a reprezentat 35,2 % din totalul emisiilor asociate îngrășămintelor minerale pe bază de azot, în timp ce emisiile de câmp au reprezentat 62,4 %, iar transporturile au reprezentat restul de 2,4 %; întrucât cei mai mari patru poluatori (China, India, SUA și UE) au reprezentat împreună 63 % din totalul emisiilor generate;

| G. | întrucât, conform raportului AIE privind perspectivele tehnologice în domeniul energiei, pentru a obține zero emisii nete este nevoie de accelerarea majoră a dezvoltării și a implementării tehnologiilor curate („cleantech”); întrucât jumătate din decarbonizarea necesară pentru a obține zero emisii nete până în 2050 va proveni din tehnologii aflate în prezent în dezvoltare în laborator sau în faza de demonstrare; |
| --- | --- |

G.

întrucât, conform raportului AIE privind perspectivele tehnologice în domeniul energiei, pentru a obține zero emisii nete este nevoie de accelerarea majoră a dezvoltării și a implementării tehnologiilor curate („cleantech”); întrucât jumătate din decarbonizarea necesară pentru a obține zero emisii nete până în 2050 va proveni din tehnologii aflate în prezent în dezvoltare în laborator sau în faza de demonstrare;

| H. | întrucât criza energetică a adus în centrul atenției problema securității energetice și necesitatea reducerii cererii de energie și a unui sistem energetic diversificat, creând o cerere mai mare de soluții energetice din surse regenerabile și de eficiență energetică, existente deja și care vor fi disponibile în curând; întrucât invadarea militară ilegală a Ucrainei de către Rusia și efectele ulterioare au sporit și mai mult urgența necesității de a transforma rapid sistemul energetic mondial; întrucât dependența excesivă de combustibilii fosili și instabilitatea de pe piețele mondiale ale energiei subliniază necesitatea de a acorda prioritate investițiilor, atât în Europa, cât și la nivel mondial, în eficiența și suficiența energetică, decarbonizarea, stocarea pe termen lung a energiei, implementarea de tehnologii curate inovatoare, energia din surse regenerabile, soluțiile de rețele inteligente și tehnologiile sustenabile cu emisii zero, precum și de a dezvolta un model socioeconomic compatibil cu un mediu sănătos pentru generațiile viitoare și în limitele planetei; întrucât ar trebui sprijinite cercetarea în sprijinul inovării și dezvoltarea unor noi tehnologii verzi, deoarece acestea pot juca un rol în atenuarea schimbărilor climatice, precum și în creșterea economică durabilă și competitivitatea UE; |
| --- | --- |

H.

întrucât criza energetică a adus în centrul atenției problema securității energetice și necesitatea reducerii cererii de energie și a unui sistem energetic diversificat, creând o cerere mai mare de soluții energetice din surse regenerabile și de eficiență energetică, existente deja și care vor fi disponibile în curând; întrucât invadarea militară ilegală a Ucrainei de către Rusia și efectele ulterioare au sporit și mai mult urgența necesității de a transforma rapid sistemul energetic mondial; întrucât dependența excesivă de combustibilii fosili și instabilitatea de pe piețele mondiale ale energiei subliniază necesitatea de a acorda prioritate investițiilor, atât în Europa, cât și la nivel mondial, în eficiența și suficiența energetică, decarbonizarea, stocarea pe termen lung a energiei, implementarea de tehnologii curate inovatoare, energia din surse regenerabile, soluțiile de rețele inteligente și tehnologiile sustenabile cu emisii zero, precum și de a dezvolta un model socioeconomic compatibil cu un mediu sănătos pentru generațiile viitoare și în limitele planetei; întrucât ar trebui sprijinite cercetarea în sprijinul inovării și dezvoltarea unor noi tehnologii verzi, deoarece acestea pot juca un rol în atenuarea schimbărilor climatice, precum și în creșterea economică durabilă și competitivitatea UE;

| I. | întrucât IPCC a îndemnat lumea să mențină încălzirea globală sub 1,5 oC, dar, în 2020, încălzirea era deja cu aproximativ 1,2 oC peste nivelurile preindustriale; întrucât, potrivit IPCC, influența omului a condus fără echivoc la încălzirea atmosferei, a oceanelor și a solului și efectele schimbărilor climatice antropogene se resimt în creșterea frecvenței fenomenelor meteorologice extreme, care includ valurile de căldură, secetele, inundațiile, furtunile din timpul iernii, uraganele și incendiile de pădure; întrucât, în perioada 2000-2019, numai inundațiile, secetele și furtunile au afectat aproape 4 miliarde de persoane la nivel mondial, costând peste 300 000 de vieți; întrucât producerea acestor fenomene extreme reprezintă o schimbare drastică față de perioada 1980-1999, frecvența inundațiilor crescând cu 134 %, a furtunilor cu 40 % și a secetelor cu 29 % (13); |
| --- | --- |

I.

întrucât IPCC a îndemnat lumea să mențină încălzirea globală sub 1,5 oC, dar, în 2020, încălzirea era deja cu aproximativ 1,2 oC peste nivelurile preindustriale; întrucât, potrivit IPCC, influența omului a condus fără echivoc la încălzirea atmosferei, a oceanelor și a solului și efectele schimbărilor climatice antropogene se resimt în creșterea frecvenței fenomenelor meteorologice extreme, care includ valurile de căldură, secetele, inundațiile, furtunile din timpul iernii, uraganele și incendiile de pădure; întrucât, în perioada 2000-2019, numai inundațiile, secetele și furtunile au afectat aproape 4 miliarde de persoane la nivel mondial, costând peste 300 000 de vieți; întrucât producerea acestor fenomene extreme reprezintă o schimbare drastică față de perioada 1980-1999, frecvența inundațiilor crescând cu 134 %, a furtunilor cu 40 % și a secetelor cu 29 % (13);

| J. | întrucât s-a dovedit științific că există o interdependență între crizele de sănătate și cele de mediu și climă; întrucât fenomenele meteorologice extreme, pierderea biodiversității, degradarea terenurilor și penuria de apă duc la strămutarea persoanelor, având totodată un impact puternic asupra sănătății lor; întrucât, potrivit Organizației Mondiale a Sănătății, schimbările climatice constituie cea mai mare amenințare la adresa sănătății cu care se confruntă umanitatea și vor provoca aproximativ 250 000 de decese suplimentare pe an în perioada 2030-2050 (14), întrucât aproximativ 7 milioane de decese premature la nivel mondial sunt provocate de poluarea aerului, iar costurile aferente daunelor directe asupra sănătății, inclusiv asupra sănătății mintale, sunt estimate să crească la 2-4 miliarde USD pe an până în 2030; |
| --- | --- |

J.

întrucât s-a dovedit științific că există o interdependență între crizele de sănătate și cele de mediu și climă; întrucât fenomenele meteorologice extreme, pierderea biodiversității, degradarea terenurilor și penuria de apă duc la strămutarea persoanelor, având totodată un impact puternic asupra sănătății lor; întrucât, potrivit Organizației Mondiale a Sănătății, schimbările climatice constituie cea mai mare amenințare la adresa sănătății cu care se confruntă umanitatea și vor provoca aproximativ 250 000 de decese suplimentare pe an în perioada 2030-2050 (14), întrucât aproximativ 7 milioane de decese premature la nivel mondial sunt provocate de poluarea aerului, iar costurile aferente daunelor directe asupra sănătății, inclusiv asupra sănătății mintale, sunt estimate să crească la 2-4 miliarde USD pe an până în 2030;

| K. | întrucât Raportul UNDRR de evaluare globală (GAR 2022) arată că, în ultimele două decenii, între 350 și 500 de dezastre la scară medie și mare au avut loc în fiecare an, preconizându-se că numărul lor va atinge 560 pe an – sau 1,5 dezastre pe zi – până în 2030; |
| --- | --- |

K.

întrucât Raportul UNDRR de evaluare globală (GAR 2022) arată că, în ultimele două decenii, între 350 și 500 de dezastre la scară medie și mare au avut loc în fiecare an, preconizându-se că numărul lor va atinge 560 pe an – sau 1,5 dezastre pe zi – până în 2030;

| L. | întrucât schimbările climatice constituie unul dintre principalii factori de degradare a mediului, având un impact negativ asupra securității alimentare și a apei, asupra accesului la resursele naturale și afectând sănătatea umană; întrucât deficitul de apă, inundațiile și seceta reprezintă riscuri esențiale în Europa, iar deficitul de apă afectează mai multe sectoare din întreaga UE prin efecte de cascadă și de propagare; întrucât utilizarea mai eficientă a apei este o opțiune-cheie de adaptare; întrucât ar trebui implementate soluții digitale pentru a asigura o societate rezilientă și verde, în Europa și în afara acesteia; întrucât toți factorii interesați și toate sectoarele ar trebui mobilizate pentru a realiza o societate care utilizează apa în mod inteligent, abordând simultan adaptarea la efectele schimbărilor climatice, securitatea alimentară și a apei, protecția biodiversității și o economie eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și competitivă; întrucât UE și statele membre ar trebui, de asemenea, să dezvolte această abordare prin politica europeană de vecinătate, prin acțiunile externe ale Uniunii și în agendele ONU; |
| --- | --- |

L.

întrucât schimbările climatice constituie unul dintre principalii factori de degradare a mediului, având un impact negativ asupra securității alimentare și a apei, asupra accesului la resursele naturale și afectând sănătatea umană; întrucât deficitul de apă, inundațiile și seceta reprezintă riscuri esențiale în Europa, iar deficitul de apă afectează mai multe sectoare din întreaga UE prin efecte de cascadă și de propagare; întrucât utilizarea mai eficientă a apei este o opțiune-cheie de adaptare; întrucât ar trebui implementate soluții digitale pentru a asigura o societate rezilientă și verde, în Europa și în afara acesteia; întrucât toți factorii interesați și toate sectoarele ar trebui mobilizate pentru a realiza o societate care utilizează apa în mod inteligent, abordând simultan adaptarea la efectele schimbărilor climatice, securitatea alimentară și a apei, protecția biodiversității și o economie eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și competitivă; întrucât UE și statele membre ar trebui, de asemenea, să dezvolte această abordare prin politica europeană de vecinătate, prin acțiunile externe ale Uniunii și în agendele ONU;

| M. | întrucât se estimează că riscurile legate de climă la adresa sănătății, a mijloacelor de subzistență, a securității alimentare, a aprovizionării cu apă și a creșterii economice vor fi mult mai ridicate din cauza încălzirii globale de 2 oC; întrucât se preconizează că limitarea încălzirii globale la 1,5o C, comparativ cu 2o C, va reduce impactul asupra ecosistemelor terestre, de apă dulce și de coastă, și va conserva o parte mai mare a serviciilor pe care acestea le oferă oamenilor; întrucât, prin urmare, este imperativ să se continue eforturile vizând limitarea creșterii temperaturii la 1,5o C peste nivelurile preindustriale; |
| --- | --- |

M.

întrucât se estimează că riscurile legate de climă la adresa sănătății, a mijloacelor de subzistență, a securității alimentare, a aprovizionării cu apă și a creșterii economice vor fi mult mai ridicate din cauza încălzirii globale de 2 oC; întrucât se preconizează că limitarea încălzirii globale la 1,5o C, comparativ cu 2o C, va reduce impactul asupra ecosistemelor terestre, de apă dulce și de coastă, și va conserva o parte mai mare a serviciilor pe care acestea le oferă oamenilor; întrucât, prin urmare, este imperativ să se continue eforturile vizând limitarea creșterii temperaturii la 1,5o C peste nivelurile preindustriale;

| N. | întrucât preambulul Acordului de la Paris recunoaște „importanța asigurării integrității tuturor ecosistemelor, inclusiv a oceanelor”, iar întrucât articolul 4 alineatul (1) litera (d) din CCONUSC subliniază că părțile la acesta trebuie să promoveze gestionarea sustenabilă, conservarea și consolidarea absorbanților și rezervoarelor tuturor GES, incluzând biomasa, pădurile și oceanele, precum și alte ecosisteme terestre, de coastă sau marine; întrucât raportul IPBES de evaluare mondială a biodiversității și a serviciilor ecosistemelor subliniază că exploatarea sustenabilă a naturii va fi vitală pentru adaptarea la interferențele antropice periculoase în sistemul climatic și pentru atenuarea lor; |
| --- | --- |

N.

întrucât preambulul Acordului de la Paris recunoaște „importanța asigurării integrității tuturor ecosistemelor, inclusiv a oceanelor”, iar întrucât articolul 4 alineatul (1) litera (d) din CCONUSC subliniază că părțile la acesta trebuie să promoveze gestionarea sustenabilă, conservarea și consolidarea absorbanților și rezervoarelor tuturor GES, incluzând biomasa, pădurile și oceanele, precum și alte ecosisteme terestre, de coastă sau marine; întrucât raportul IPBES de evaluare mondială a biodiversității și a serviciilor ecosistemelor subliniază că exploatarea sustenabilă a naturii va fi vitală pentru adaptarea la interferențele antropice periculoase în sistemul climatic și pentru atenuarea lor;

| O. | întrucât conservarea oceanelor este esențială pentru rolul lor în sistemul climatic, cum ar fi absorbția și redistribuirea dioxidului de carbon CO2 natural și antropic și a căldurii, precum și sprijinul pentru ecosisteme; întrucât Raportul special al IPCC din 2019 privind oceanele și criosfera într-un context climatic în schimbare demonstrează că, din 1970, oceanele s-au încălzit progresiv și au absorbit peste 90 % din excesul de căldură din sistemul climatic; întrucât încălzirea oceanelor afectează ecosistemele de coastă, conducând la intensificarea valurilor de căldură marine, acidificare, pierdere de oxigen, intruziune salină și creșterea nivelului mării; |
| --- | --- |

O.

întrucât conservarea oceanelor este esențială pentru rolul lor în sistemul climatic, cum ar fi absorbția și redistribuirea dioxidului de carbon CO2 natural și antropic și a căldurii, precum și sprijinul pentru ecosisteme; întrucât Raportul special al IPCC din 2019 privind oceanele și criosfera într-un context climatic în schimbare demonstrează că, din 1970, oceanele s-au încălzit progresiv și au absorbit peste 90 % din excesul de căldură din sistemul climatic; întrucât încălzirea oceanelor afectează ecosistemele de coastă, conducând la intensificarea valurilor de căldură marine, acidificare, pierdere de oxigen, intruziune salină și creșterea nivelului mării;

| P. | întrucât Pactul climatic de la Glasgow recunoaște rolul important al părților interesate care nu sunt parte la pact, inclusiv al societății civile, al popoarelor indigene, al comunităților locale, al tinerilor, al copiilor, al autorităților locale și regionale și al altor părți interesate în contribuția la progresele în direcția realizării obiectivelor Acordului de la Paris și subliniază nevoia urgentă de acțiune pe mai multe niveluri și de cooperare; |
| --- | --- |

P.

întrucât Pactul climatic de la Glasgow recunoaște rolul important al părților interesate care nu sunt parte la pact, inclusiv al societății civile, al popoarelor indigene, al comunităților locale, al tinerilor, al copiilor, al autorităților locale și regionale și al altor părți interesate în contribuția la progresele în direcția realizării obiectivelor Acordului de la Paris și subliniază nevoia urgentă de acțiune pe mai multe niveluri și de cooperare;

| Q. | întrucât schimbările climatice amenință direct sau indirect exercitarea deplină a drepturilor omului, inclusiv a drepturilor la viață, apă și salubritate, alimente, sănătate și locuință; întrucât capacitatea populației de a se adapta la schimbările climatice este strâns legată de accesul său la drepturile de bază ale omului și de sănătatea ecosistemelor de care depinde pentru subzistență și bunăstare; întrucât, potrivit Organizației Internaționale pentru Migrație, peste 200 milioane de persoane ar putea fi obligate să migreze din cauza impactului schimbărilor climatice; întrucât amploarea migrației climatice interne va fi cea mai mare în regiunile cele mai sărace și mai vulnerabile în fața schimbărilor climatice; întrucât acțiunile mondiale pentru reducerea emisiilor de GES ar putea încetini dramatic creșterea numărului de migranți climatici interni cu până la 80 % până în 2050 (15); |
| --- | --- |

Q.

întrucât schimbările climatice amenință direct sau indirect exercitarea deplină a drepturilor omului, inclusiv a drepturilor la viață, apă și salubritate, alimente, sănătate și locuință; întrucât capacitatea populației de a se adapta la schimbările climatice este strâns legată de accesul său la drepturile de bază ale omului și de sănătatea ecosistemelor de care depinde pentru subzistență și bunăstare; întrucât, potrivit Organizației Internaționale pentru Migrație, peste 200 milioane de persoane ar putea fi obligate să migreze din cauza impactului schimbărilor climatice; întrucât amploarea migrației climatice interne va fi cea mai mare în regiunile cele mai sărace și mai vulnerabile în fața schimbărilor climatice; întrucât acțiunile mondiale pentru reducerea emisiilor de GES ar putea încetini dramatic creșterea numărului de migranți climatici interni cu până la 80 % până în 2050 (15);

| R. | întrucât ultimii șapte ani (2015-2021) au fost anii cu cele mai ridicate temperaturi înregistrate; întrucât nivelul mării a atins un nou record în 2021; întrucât, la nivel mondial, nivelul mării a crescut cu 4,5 mm pe an în medie, în perioada 2013-2021, iar în câteva regiuni, nivelul mării crește „substanțial mai rapid” decât media la nivel mondial, conform OMM; întrucât în 2021 au fost înregistrate precipitații pentru prima dată în cel mai înalt punct de pe stratul polar de gheață din Groenlanda; |
| --- | --- |

R.

întrucât ultimii șapte ani (2015-2021) au fost anii cu cele mai ridicate temperaturi înregistrate; întrucât nivelul mării a atins un nou record în 2021; întrucât, la nivel mondial, nivelul mării a crescut cu 4,5 mm pe an în medie, în perioada 2013-2021, iar în câteva regiuni, nivelul mării crește „substanțial mai rapid” decât media la nivel mondial, conform OMM; întrucât în 2021 au fost înregistrate precipitații pentru prima dată în cel mai înalt punct de pe stratul polar de gheață din Groenlanda;

| S. | întrucât persoanele care se încadrează în 1 % cele mai bogate persoane de la nivel global vor genera, în 2030, emisii de consum pe cap de locuitor care sunt în continuare de 30 de ori mai mari decât nivelul global pe cap de locuitor, în timp ce amprentele jumătății celei mai sărace a populației lumii vor rămâne de câteva ori sub nivelul respectiv (16); |
| --- | --- |

S.

întrucât persoanele care se încadrează în 1 % cele mai bogate persoane de la nivel global vor genera, în 2030, emisii de consum pe cap de locuitor care sunt în continuare de 30 de ori mai mari decât nivelul global pe cap de locuitor, în timp ce amprentele jumătății celei mai sărace a populației lumii vor rămâne de câteva ori sub nivelul respectiv (16);

| T. | întrucât majoritatea țărilor în curs de dezvoltare contribuie în mod minim la emisiile de GES din atmosferă care cauzează schimbări climatice; întrucât impactul schimbărilor climatice în țările în curs de dezvoltare a crescut; întrucât resursele pe care le pot mobiliza pentru acțiuni de adaptare menite să abordeze efectele negative ale schimbărilor climatice și să asigure reziliența la schimbările climatice și dezvoltarea durabilă sunt în mod clar insuficiente; |
| --- | --- |

T.

întrucât majoritatea țărilor în curs de dezvoltare contribuie în mod minim la emisiile de GES din atmosferă care cauzează schimbări climatice; întrucât impactul schimbărilor climatice în țările în curs de dezvoltare a crescut; întrucât resursele pe care le pot mobiliza pentru acțiuni de adaptare menite să abordeze efectele negative ale schimbărilor climatice și să asigure reziliența la schimbările climatice și dezvoltarea durabilă sunt în mod clar insuficiente;

| U. | întrucât Primul raport al CCONUSC privind stabilirea nevoilor părților care sunt țări în curs de dezvoltare prevede că nevoile în materie de costuri ale țărilor în curs de dezvoltare pentru implementarea CSN sunt cuprinse între 5,8 mii de miliarde USD și 5,9 mii de miliarde USD, din care un cuantum de 502 miliarde USD este identificat ca reprezentând nevoi ce necesită surse de finanțare internaționale; |
| --- | --- |

U.

întrucât Primul raport al CCONUSC privind stabilirea nevoilor părților care sunt țări în curs de dezvoltare prevede că nevoile în materie de costuri ale țărilor în curs de dezvoltare pentru implementarea CSN sunt cuprinse între 5,8 mii de miliarde USD și 5,9 mii de miliarde USD, din care un cuantum de 502 miliarde USD este identificat ca reprezentând nevoi ce necesită surse de finanțare internaționale;

| V. | întrucât, în 2020, Global Witness a înregistrat asasinarea a 227 de apărători ai terenurilor și ai mediului, dintre care 71 % depuneau eforturi pentru apărarea pădurilor la nivel mondial împotriva defrișării și dezvoltării industriale, în timp ce alții au murit pentru eforturile lor de protejare a râurilor, a zonelor costiere și a oceanelor; întrucât, în 2020, violența împotriva apărătorilor terenurilor și ai mediului s-a concentrat într-o proporție covârșitoare în țările din sudul global și mai puțin de 1 % din toate atacurile letale înregistrate au fost consemnate în nordul global; întrucât, în perioada 2015-2019, peste o treime din toate atacurile fatale au vizat popoarele indigene, deși comunitățile indigene reprezintă doar 5 % din populația lumii (17), |
| --- | --- |

V.

întrucât, în 2020, Global Witness a înregistrat asasinarea a 227 de apărători ai terenurilor și ai mediului, dintre care 71 % depuneau eforturi pentru apărarea pădurilor la nivel mondial împotriva defrișării și dezvoltării industriale, în timp ce alții au murit pentru eforturile lor de protejare a râurilor, a zonelor costiere și a oceanelor; întrucât, în 2020, violența împotriva apărătorilor terenurilor și ai mediului s-a concentrat într-o proporție covârșitoare în țările din sudul global și mai puțin de 1 % din toate atacurile letale înregistrate au fost consemnate în nordul global; întrucât, în perioada 2015-2019, peste o treime din toate atacurile fatale au vizat popoarele indigene, deși comunitățile indigene reprezintă doar 5 % din populația lumii (17),

| 1. | reamintește că printre cele mai importante provocări cu care se confruntă umanitatea se numără criza climatică și cea a biodiversității și că toate guvernele și toți actorii de la nivel mondial trebuie să facă tot ce le stă în putere pentru a le depăși urgent, tratând cele două crize ca fiind strâns legate; subliniază că este nevoie de cooperare internațională, de participarea autorităților regionale și locale, a întreprinderilor, precum și a altor actori nestatali, de solidaritate, o tranziție justă, măsuri coerente bazate pe știință, precum și de un angajament neabătut de a crește nivelul de ambiție și de a alinia politicile cu această ambiție, pentru a ne onora datoria colectivă de a limita încălzirea globală și a împiedica pierderea biodiversității, protejând astfel întreaga planetă, precum și bunăstarea generală a generațiilor prezente și viitoare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | își exprimă îngrijorarea cu privire la constatările din raportul privind diferențele de emisii din 2021 al UNEP și din addendumul la acesta publicat la 4 noiembrie 2021, în special cu privire la faptul că, în ciuda unor angajamente mai ambițioase în domeniul climei, anunțate înainte de COP26 și în timpul acesteia, emisiile preconizate vor antrena o creștere a temperaturii cu 2,7 oC la nivel mondial dacă obiectivele climatice naționale anunțate pentru 2030 sunt implementate integral, în combinație cu alte măsuri de atenuare, valoare mult peste obiectivele Acordului de la Paris de a limita încălzirea globală cu mult sub 2 oC și urmărind obiectivul 1,5 oC; este alarmat de faptul că emisiile continuă să crească, iar decalajul în materie de emisii se adâncește; subliniază că limitarea încălzirii globale la 1,5 oC necesită reduceri rapide, profunde și susținute ale emisiilor globale de GES, inclusiv reducerea emisiilor globale de dioxid de carbon cu 43 % până în 2030 comparativ cu nivelurile din 2019; reamintește că, prin adoptarea Pactului climatic de la Glasgow, toate părțile au recunoscut că limitarea creșterii temperaturii medii globale la 1,5 oC peste nivelurile preindustriale ar reduce în mod semnificativ riscurile și impactul schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că, potrivit raportului privind diferențele de emisii din 2021 al UNEP, reducerea emisiilor de metan din sectoarele combustibililor fosili, deșeurilor și agriculturii ar putea ajuta la eliminarea diferențelor de emisii și ar reduce încălzirea pe termen scurt, însă subliniază că, pentru a permite acest lucru, este nevoie urgentă de norme clar definite și care să urmărească realizarea unor reduceri efective ale emisiilor, sprijinite totodată de măsuri pentru urmărirea progreselor și asigurarea transparenței; |
| --- | --- |

3.

| 4. | evidențiază numărul tot mai mare de țări care se angajează să atingă obiective de zero emisii nete până la jumătatea secolului, însă subliniază că aceste angajamente trebuie să fie transpuse urgent în obiective solide pe termen scurt, politici și acțiuni, să fie susținute de resurse financiare și să se reflecte în CSN revizuite, sub forma unor ținte climatice mai ambițioase în perspectiva anului 2030, pentru ca emisiile globale să atingă nivelul maxim cât mai curând posibil; este de acord cu evaluarea UNEP, conform căreia numeroase planuri naționale privind clima amână acțiunile până după 2030 și că multe dintre angajamentele pe termen lung pentru zero emisii nete prezintă mari ambiguități și nu sunt transparente; |
| --- | --- |

4.

| 5. | observă cu profundă îngrijorare cel mai recent raport al OMM privind situația climei, care arată că patru indicatori climatici cheie – creșterea nivelului mării, căldura apelor oceanice, acidificarea oceanelor și concentrațiile de GES – au atins noi recorduri în 2021; |
| --- | --- |

5.

Pactul climatic de la Glasgow și COP27 de la Sharm El-Sheikh

| 6. | ia act de progresele înregistrate în cadrul COP26 și în Pactul climatic de la Glasgow; subliniază, cu toate acestea, că limitarea încălzirii globale la 1,5 oC va fi realizată numai dacă se iau măsuri urgente în acest deceniu critic înainte de 2030; subliniază că COP26 a solicitat părților să reexamineze și să consolideze obiectivele pentru 2030 în CSN, deoarece acest lucru este necesar pentru alinierea, până la sfârșitul anului 2022, la obiectivul de temperatură prevăzut în Acordul de la Paris, luând în considerare circumstanțele naționale diferite; îndeamnă cu fermitate toate părțile la CCONUSC să își majoreze CSN până la COP27 pentru a elimina decalajul în materie de ambiție și să își alinieze politicile la o traiectorie compatibilă cu această ambiție; invită UE și toate națiunile din G20 să adopte o poziție de lider mondial în această privință; |
| --- | --- |

6.

| 7. | salută decizia COP26 de a elabora un program de lucru pentru intensificarea urgentă a nivelului de ambiție privind atenuarea și de implementare în acest deceniu critic, într-un mod care să vină în completarea bilanțului mondial, pentru actualizarea anuală a raportului de sinteză privind CSN înainte de fiecare COP și pentru convocarea unei mese rotunde ministeriale anuale la nivel înalt privind nivelul de ambiție înainte de 2030; îndeamnă COP27 să adopte acest program de lucru și să asigure revizuirea anuală a nivelului de ambiție reflectând cele mai bune cunoștințe științifice disponibile și cel mai înalt nivel de ambiție posibil al părților; subliniază că părțile vor trebui să își revizuiască și să își mărească CSN până când acestea vor fi în conformitate cu o traiectorie compatibilă cu limitarea încălzirii globale la 1,5 oC; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută finalizarea la Glasgow a cadrului de reglementare al Acordului de la Paris, subliniind că punerea în aplicare a cadrului de reglementare trebuie să asigure o integritate ecologică puternică și cel mai înalt nivel de ambiție posibil; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută faptul că Pactul climatic de la Glasgow subliniază importanța adaptării și nevoia de intensificare a acțiunilor pentru mărirea capacității de adaptare, consolidarea rezilienței și reducerea vulnerabilității la schimbările climatice; observă, în această privință, că 47 de țări au prezentat anul trecut comunicări privind adaptarea sau planuri naționale de adaptare și preconizează că și alte țări își vor prezenta comunicările în conformitate cu Acordul de la Paris; consideră salutară crearea unui nou dialog de la Glasgow privind daunele și pierderile care ar trebui să se concentreze pe mecanismele de finanțare cu scopul de a evita, a reduce la minimum și a soluționa pierderile și daunele asociate cu efectele negative ale schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ia act de angajamentele de finanțare a combaterii schimbărilor climatice asumate în timpul COP26, dar regretă că Planul de realizare a finanțării combaterii schimbărilor climatice pentru 2021 a arătat că obiectivul global actual de 100 de miliarde USD este probabil să fie realizat abia în 2023, la trei ani de la termenul inițial; subliniază creșterea decalajului de finanțare, în special pentru adaptare; îndeamnă țările dezvoltate, inclusiv UE și statele sale membre, să se asigure că obiectivul de finanțare a combaterii schimbărilor climatice în valoare de 100 de miliarde USD poate fi atins și plătit deja din 2022 și, în medie, în perioada 2020-2025, și să detalieze suplimentar calea de urmat pentru noul obiectiv de finanțare a combaterii schimbărilor climatice după 2025; subliniază că finanțarea din partea țărilor dezvoltate, responsabile pentru o mare parte a emisiilor istorice va fi, de asemenea, esențială pentru consolidarea încrederii în vederea desfășurării unui dialog mai ambițios legat de obiectivele de atenuare a schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reliefează că țara COP27 face parte dintr-o regiune a lumii printre cele mai afectate de schimbările climatice; constată că bazinul mediteraneean se încălzește într-un ritm cu 20 % mai rapid decât media globală și că această regiune este unul dintre principalele puncte critice afectate de schimbările climatice din lume, în care se preconizează că 250 de milioane de persoane vor fi considerate „a nu avea acces la apă suficientă” în următorii 20 de ani (18); subliniază că Mediterana se transformă în marea care se încălzește cel mai rapid din lume (19), cu urmări asupra sectoarelor economice importante și asupra întregului ecosistem marin, suferind modificări ireversibile ale ecosistemului și ale speciilor; solicită Comisiei și statelor membre să acționeze urgent și să coopereze cu partenerii săi mediteraneeni pentru a elabora măsuri de adaptare ambițioase și a conduce acțiunile de atenuare; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sprijină inițiativa guvernului ucrainean de a crea o platformă globală pentru evaluarea daunelor aduse mediului în timpul conflictelor armate; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reamintește că este importantă implicarea deplină a tuturor părților în procesele decizionale din cadrul CCONUSC; subliniază că procesul decizional actual din cadrul CCONUSC ar putea fi îmbunătățit pentru a înlesni mai eficient participarea deplină a delegaților țărilor în curs de dezvoltare și a țărilor cel mai puțin dezvoltate (LDC) și a reprezentanților societății civile; consideră că este esențial ca perspectivele țărilor care suferă cel mai mult de pe urma schimbărilor climatice să fie auzite și luate în considerare; invită, prin urmare, președinția COP27 și viitoarele președinții să exploreze modalități suplimentare de a asigura participarea efectivă și semnificativă a țărilor în curs de dezvoltare și să aloce resurse suplimentare în acest scop; reamintește pozițiile sale anterioare privind situația drepturilor omului în Egipt; ia act de o serie de organizații ale societății civile care și-au exprimat preocupările față de marginalizarea societății civile la COP în Egipt și de barierele în calea protestelor și a participării societății civile; invită CCONUSC și autoritățile egiptene să asigure accesul echitabil și participarea deplină a cetățenilor și a organizațiilor societății civile la COP27; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită din nou eliberarea tuturor persoanelor aflate în detenție arbitrară în Egipt și subliniază cazul deosebit de urgent al apărătorului drepturilor omului Alaa Abd El-Fattah; invită autoritățile egiptene să profite de impulsul dat de COP27 pentru a îmbunătăți situația drepturilor omului în țară și pentru a susține libertățile fundamentale în timpul și ulterior COP27, în special în ceea ce privește libertatea de exprimare și de întrunire pașnică; sprijină ferm apelul experților ONU adresat secretariatului CCONUSC de a elabora criterii privind drepturile omului pe care țările care găzduiesc viitoare COP trebuie să se angajeze să le îndeplinească ca parte a acordului de găzduire; |
| --- | --- |

14.

| 15. | salută faptul că Pactul climatic de la Glasgow recunoaște rolul important al părților interesate care nu sunt parte la pact, inclusiv al societății civile, al popoarelor indigene, al comunităților locale, al tinerilor, al copiilor, al autorităților locale și regionale și al altor părți interesate în contribuția la progresele în direcția realizării obiectivelor Acordului de la Paris; recunoaște rolul important pe care îl joacă tinerii în combaterea schimbărilor climatice; îndeamnă părțile și factorii interesați, prin urmare, să asigure participarea și reprezentarea semnificativă a tinerilor la procesele decizionale multilaterale, naționale și locale; reamintește, în special, rolul-cheie al orașelor în reducerea emisiilor de GES și salută numărul tot mai mare de orașe și regiuni din întreaga lume care se angajează să atingă obiectivele de zero emisii nete și, în special, angajamentele celor 100 de orașe europene care participă la misiunea UE „Orașe inteligente și neutre din punctul de vedere al impactului asupra climei”, care presupune transformarea lor în direcția neutralității climatice până în 2030 și în centre de inovare ce vor permite tuturor orașelor din UE și orașelor similare din vecinătatea lor să le urmeze exemplul până în 2050; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că este nevoie de participarea efectivă a tuturor părților pentru a urmări obiectivul de a limita creșterea temperaturii medii globale la 1,5 oC, ceea ce necesită soluționarea problemei intereselor particulare sau aflate în conflict; își exprimă îngrijorarea, în special, cu privire la faptul că unii dintre marii poluatori și-au folosit prezența la COP pentru a submina obiectivele Acordului de la Paris; este grav preocupat de lipsa de acțiune a CCONUSC în legătură cu abordarea, în sfârșit, a chestiunii conflictelor de interese în ceea ce privește stabilirea de legături cu factorii interesați care nu sunt părți la convenție; îndeamnă Comisia și statele membre să preia inițiativa în acest proces pentru a proteja procesul decizional al CCONUSC de interesele care contravin obiectivelor Acordului de la Paris; |
| --- | --- |

16.

| 17. | salută îmbunătățirea Parteneriatului de la Marrakech pentru acțiuni globale în domeniul climei, ca spațiu de încurajare a actorilor nestatali și a administrațiilor subnaționale să întreprindă acțiuni climatice imediate, și salută adoptarea programului său de lucru pentru 2022; recunoaște inițiativele Race to Zero și Race to Resilience, ca platforme-cheie pentru a sprijini guvernanța ascendentă, facilitând raportarea și evaluarea la nivel subnațional; |
| --- | --- |

17.

O politică ambițioasă a UE privind clima

| 18. | se așteaptă ca pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55” și politicile în temeiul Pactului verde european să pună la dispoziție măsurile în vederea atingerii obiectivului UE pentru 2030 și să plaseze Uniunea și statele sale membre pe drumul spre neutralitatea climatică până cel târziu în 2050 și subliniază pozițiile Parlamentului în această privință; reamintește că, în conformitate cu Legea europeană a climei, cu Acordul de la Paris și cu cele mai bune dovezi științifice disponibile, UE ar trebui să își intensifice acțiunile de combatere a schimbărilor climatice atât în ceea ce privește atenuarea, pentru a limita încălzirea globală la 1,5 oC în raport cu nivelurile preindustriale, cât și în ceea ce privește adaptarea, pentru a încuraja reziliența; solicită UE să își actualizeze CSN și să își crească obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până la COP27, pe baza celor mai bune cunoștințe științifice disponibile; solicită cel mai înalt nivel de ambiție din pachetul „Pregătiți pentru 55”, astfel încât să se transmită un semnal clar tuturor celorlalte părți că UE este pregătită să contribuie la eliminarea decalajului necesar pentru a limita încălzirea globală la 1,5 oC, într-un mod just, echilibrat din punct de vedere social, echitabil și eficient din punctul de vedere al costurilor, ținând seama, în același timp, de aspectele echității și echității globale și de responsabilitatea istorică și actuală a UE pentru emisiile care au cauzat criza climatică; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază faptul că obiectivul general al UE privind emisiile pentru 2030, stabilit în Legea europeană a climei și în propunerile legislative „Pregătiți pentru 55”, va reduce emisiile UE cu mai mult decât CSN actual, și anume o reducere cu 55 % a emisiilor nete; subliniază, de asemenea, că pozițiile Parlamentului cu privire la aceste propuneri și la obiectivele incluse în Planul REPowerEU vor crește și mai mult nivelul de ambiție al UE în materie de climă, dincolo de acest nivel, și invită Consiliul să aprobe pozițiile Parlamentului în acest sens; solicită UE să își actualizeze angajamentele privind emisiile în consecință, pentru a reflecta acest lucru, având în vedere decizia din Pactul climatic de la Glasgow de a revizui obiectivele pentru 2030; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază că situația geopolitică actuală evidențiază că este urgent să se pună capăt dependenței de combustibilii fosili și că este necesară stimularea implementării surselor regenerabile de energie și oferă oportunitatea de intensificare a poziției de lider a UE în această privință; |
| --- | --- |

20.

| 21. | reiterează necesitatea de a integra obiective de combatere a schimbărilor climatice și măsurile de transpunere a acestora în toate politicile UE și subliniază că articolul 6 alineatul (4) din Legea europeană a climei obligă Comisia să evalueze coerența oricărui proiect de măsură și a oricărei propuneri legislative, inclusiv a propunerilor bugetare, cu obiectivele climatice ale UE; îndeamnă Comisia să pună în aplicare pe deplin această dispoziție atunci când efectuează evaluări ale impactului în toate domeniile de politică ale UE; subliniază că este necesar să se reevalueze și să se alinieze politicile existente ale Uniunii și ale statelor sale membre la aceste obiective și preconizează că Consiliul științific consultativ european privind schimbările climatice nou creat va contribui la această evaluare; salută numirea celor 15 membri ai Consiliului științific consultativ european privind schimbările climatice nou instituit; invită Consiliul consultativ să publice evaluarea unui buget al UE pentru GES compatibil cu obiectivul de limitare a încălzirii globale sub 1,5 oC, cât mai curând posibil, și preconizează că Comisia va lua în considerare pe deplin recomandările Consiliului consultativ la elaborarea bugetului orientativ al UE pentru GES și a obiectivelor climatice ale Uniunii după 2030; |
| --- | --- |

21.

| 22. | reamintește o hotărâre recentă pronunțată de o Curte constituțională a unui stat membru, care a statuat că protecția climei nu este o chestiune de latitudine politică, iar dispozițiile privind protecția mediului prevăzute în Constituție impun statului o obligație constituțională de a atinge neutralitatea climatică; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază sprijinul ferm din partea cetățenilor Uniunii pentru accelerarea acțiunilor climatice, deoarece aproape un european din doi (49 %) consideră că schimbările climatice reprezintă principala provocare globală pentru viitorul UE, conform celui mai recent Eurobarometru; |
| --- | --- |

23.

| 24. | evidențiază că toate politicile din domeniul climei ar trebui să urmeze principiul unei tranziții juste către neutralitatea climatică și să fie implementate în strânsă cooperare cu societatea civilă și cu partenerii sociali și economici; consideră, prin urmare, că un grad sporit de transparență, legarea unor parteneriate sociale mai strânse și implicarea societății civile la nivel local, regional, național și la nivelul UE reprezintă o condiție fundamentală pentru a atinge neutralitatea climatică în toate sectoarele societății, într-o manieră echitabilă, incluzivă și sustenabilă social; |
| --- | --- |

24.

Adaptare, pierderi și daune

| 25. | salută noile angajamente financiare asumate la Glasgow în ceea ce privește Fondul de adaptare și Fondul pentru țările cel mai puțin dezvoltate; constată însă că sprijinul pentru atenuare continuă să fie mai mare decât sprijinul pentru adaptare și este susținătorul ferm al apelului ca națiunile dezvoltate să își dubleze, cel puțin, finanțarea colectivă pentru adaptare până în 2025 în raport cu nivelurile din 2019, în conformitate cu Pactul climatic de la Glasgow, astfel încât să se ajungă la un echilibru mai bun; regretă că, la șapte ani de la Acordul de la Paris, obiectivul global în materie de adaptare rămâne nedefinit; salută programul de lucru de la Sharm el-Sheikh privind obiectivul global privind adaptarea, adoptat și lansat în cadrul COP26; subliniază importanța finanțării pentru adaptare bazate pe granturi; îndeamnă UE să mărească proporția de finanțare pentru adaptare acordată prin instrumentul „Europa globală” în fiecare an din 2021 până în 2027; evidențiază necesitatea de a accelera eforturile pentru a transpune obiectivul mondial privind adaptarea în rezultate măsurabile, care, printre altele, ar trebui să asigure o înțelegere în profunzime a riscurilor și dezastrelor climatice și a nevoilor și a costurilor de adaptare conexe la mai multe niveluri, să mărească disponibilitatea unor date coerente și comparabile, să stabilească și să îmbunătățească asigurarea și accesibilitatea mijloacelor de punere în aplicare, inclusiv finanțarea și sprijinul tehnologic, și să elaboreze un set comun de indicatori cantitativi și calitativi, de metodologii și abordări pentru a urmări progresele în direcția realizării obiectivului de-a lungul timpului; subliniază, în acest context, Cadrul de la Sendai pentru reducerea riscurilor de dezastre și sistemul său de monitorizare și raportare; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reamintește că acțiunile de adaptare pe termen scurt, mediu și lung sunt o necesitate inevitabilă pentru toate țările care doresc să reducă la minimum efectele negative ale crizei climatice și ale crizei biodiversității și să își întărească reziliența în fața lor, concomitent cu o dezvoltare sustenabilă, constatând vulnerabilitățile specifice la efectele schimbărilor climatice ale țărilor în curs de dezvoltare, în special ale țărilor cel mai puțin dezvoltate și ale statelor insulare mici în curs de dezvoltare; subliniază că măsurile de adaptare pot să genereze beneficii multiple, cum ar fi îmbunătățirea productivității agricole, a inovării, a sănătății și a bunăstării, a securității alimentare, a mijloacelor de subzistență și a conservării biodiversității, precum și reducerea riscurilor și a daunelor; invită UE și statele membre să intensifice acțiunile de adaptare prin planuri obligatorii de adaptare, evaluări ale vulnerabilității climatice și teste de stres climatic la niveluri locale, regionale și naționale și prin sprijinirea abordărilor conduse de la nivel local și a colaborării cu autoritățile locale și cu societatea civilă locală, pentru a onora integral obiectivul de adaptare al Acordului de la Paris și pentru ca UE să ducă politici de adaptare care să protejeze suficient comunitățile și ecosistemele din UE împotriva efectelor schimbărilor climatice; solicită realizarea de progrese suplimentare în ceea ce privește noua strategie a UE privind adaptarea și subliniază importanța legăturilor acesteia cu Strategia UE în domeniul biodiversității și cu noul cadru de reglementare privind adaptarea care decurge din Legea europeană a climei; solicită din nou punerea în aplicare ambițioasă a acestora, inclusiv a componentelor lor internaționale; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază că, deși schimbările climatice sunt o problemă globală, fiecare regiune este afectată deja în mod diferit și că autoritățile locale, fiind mai aproape de populații, sunt actori-cheie care facilitează adaptarea la efectele schimbărilor climatice; subliniază că este necesară dirijarea mai bună a resurselor financiare la nivel local pentru a dispune de soluții eficiente și specifice și salută, în acest sens, Misiunea privind adaptarea la schimbările climatice, care va sprijini cel puțin 150 de regiuni și comunități europene pentru a atinge reziliența la efectele schimbărilor climatice până în 2030; solicită sprijinirea unei abordări regionale și descentralizate în ceea ce privește răspunsul la efectele schimbărilor climatice și accesul la finanțarea combaterii schimbărilor climatice în țările în curs de dezvoltare, pentru a acorda autorităților locale, organizațiilor societății civile locale și apărătorilor mediului un rol mai important în combaterea efectelor schimbărilor climatice și pentru a ajunge la persoanele cele mai vulnerabile; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că Strategia UE privind adaptarea la schimbările climatice, adoptată de Comisie la 24 februarie 2021, exprimă obiectivul Comisiei de a spori resursele și a mobiliza în continuare fonduri pentru o adaptare la o scară mai mare, precum și că este necesară o atenție specială pentru a asigura că resursele financiare ajung la comunitățile cele mai vulnerabile din țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că sistemele de alertă timpurie sunt esențiale pentru adaptarea efectivă, dar nu sunt disponibile decât pentru mai puțin de jumătate din membrii OMM; sprijină propunerea OMM, care urmează să fie aprobată în cadrul COP27, de a face ca sistemele de alertă timpurie să fie disponibile pentru toată lumea în următorii cinci ani; speră că această inițiativă privind serviciile de alertă timpurie va fi pusă în aplicare rapid, în special cu scopul de a salva cât mai multe vieți cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că infrastructura ecologică contribuie la adaptarea la schimbările climatice și la reducerea riscului de dezastre prin protejarea naturii și a ecosistemelor, conservarea și refacerea habitatelor naturale și a speciilor, starea ecologică bună, gestionarea apei și siguranța alimentară; observă că dezvoltarea infrastructurii verzi reprezintă una dintre cele mai eficace măsuri de adaptare la schimbările climatice care pot fi implementate în orașe, deoarece atenuează impactul negativ al schimbărilor climatice și al fenomenelor meteorologice extreme tot mai frecvente, cum ar fi valurile de căldură, incendiile forestiere, ploile extreme, inundațiile și seceta, atenuează efectele temperaturilor extreme și îmbunătățește calitatea vieții locuitorilor din zone urbane, inclusiv sănătatea lor mintală și fizică; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază că deșertificarea are un impact devastator pe termen mediu și lung asupra mediului, societății și economiei și determină depopularea unor zone asupra mediului, societății și economiei și că este nevoie de abordări comune pentru a preveni corespunzător acest fenomen, a se adapta la el și a-l depăși; reamintește, prin urmare, importanța crucială a gestionării apei pentru atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, dar și pentru a proteja securitatea alimentară și a apei, a proteja biodiversitatea și a sprijini solurile sănătoase; subliniază, prin urmare, necesitatea punerii în aplicare rapide și integrale a Directivei-cadru europene privind apa pentru a-și atinge obiectivele și pentru a gestiona mai bine resursele de apă ale Europei; subliniază că utilizarea eficientă a apei și reutilizarea acesteia prin procese circulare trebuie implementate pe deplin la nivelul economiei și societății pentru a exploata valoarea apei și a asigura securitatea apei în ceea ce privește cantitatea și calitatea; subliniază că soluțiile digitale pot contribui la adaptarea la schimbările climatice prin îmbunătățirea capacității de a anticipa deficitul de apă, inundațiile și poluarea apei și sprijină implementarea acestor instrumente; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază că schimbările climatice și degradarea mediului sunt factori majori de strămutare forțată a populației și multiplicatori ai amenințărilor care afectează siguranța umană și stabilitatea sociopolitică; subliniază că insuficiența capacităților de atenuare și adaptare poate conduce la conflicte armate, penurie de alimente, catastrofe naturale și strămutări cauzate de schimbările climatice; invită Comisia și statele membre să recunoască nevoile și vulnerabilitatea persoanelor afectate de strămutarea populației din cauza schimbărilor climatice și solicită consolidarea cooperării pentru dezvoltare și a politicilor umanitare ale UE, precum și a instrumentelor lor financiare respective, cu scopul de a sprijini adaptarea la schimbările climatice în țările în curs de dezvoltare, a crește reziliența, a consolida reducerea riscului de dezastre și a răspunde urgențelor umanitare în perioade în care nevoile sunt în creștere; |
| --- | --- |

32.

| 33. | constată că articolul 8 din Acordul de la Paris (referitor la pierderi și daune) stipulează că părțile ar trebui să adopte o abordare de cooperare în legătură cu pierderile și daunele asociate efectelor negative ale schimbărilor climatice; subliniază așadar importanța acțiunilor mondiale de sprijin în zonele deosebit de vulnerabile la impactul schimbărilor climatice, cum ar fi zonele costiere și insulele, și în zonele în care capacitatea de adaptare este limitată; invită Comisia și statele membre să joace un rol de mediator între țările dezvoltate, cele în curs de dezvoltare și cele mai puțin dezvoltate și să urmărească să intensifice activitatea Coaliției pentru obiective foarte ambițioase în legătură atât cu finanțarea pentru atenuare și adaptare, cât și cu pierderile și daunele; recunoaște că acestea sunt componente esențiale ale justiției climatice; |
| --- | --- |

33.

| 34. | își exprimă recunoștința față de IPCC și apreciază în mod deosebit activitatea desfășurată cu privire la cel de-al 6-lea raport de evaluare; salută evaluarea solidă a pierderilor și daunelor prezentată în recentul raport al Grupului de lucru II al IPCC și subliniază modul în care acesta recunoaște pierderile și daunele ca domeniu de importanță din ce în ce mai mare atât în politica internațională privind clima, cât și în științele climatice; invită IPCC să se bazeze pe această activitate și să elaboreze un raport special care să abordeze în mod specific pierderile și daunele; |
| --- | --- |

34.

| 35. | afirmă din nou că instituțiile internaționale trebuie să își consolideze organizațiile, cooperarea și gestionarea crizelor, pentru a fi mai bine pregătite pentru schimbările climatice la nivel local și global, ca o etapă viitoare pentru adaptarea instituțiilor la schimbările climatice; |
| --- | --- |

35.

Criza climatică și a biodiversității

| 36. | subliniază importanța protejării, conservării și refacerii naturii și a ecosistemelor pentru a realiza obiectivele Acordului de la Paris; reamintește, de asemenea, rolul esențial jucat de biodiversitate în lupta noastră împotriva încălzirii globale, adaptarea la ea și creșterea nivelului de reziliență; consideră că soluțiile bazate pe natură și abordările ecosistemice sunt instrumente-cheie pentru a sprijini atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la efectele acestora, precum și pentru protecția și refacerea biodiversității și a pădurilor și reducerea riscului de dezastre; subliniază că, prin refacerea cât mai rapidă cu putință a ecosistemelor degradate și prin conservarea efectivă și echitabilă a habitatelor terestre, de apă dulce și oceanice ale lumii în proporție de 30-50 %, protejând și consolidând totodată drepturile omului și drepturile populațiilor indigene, societatea poate beneficia de pe urma capacității naturii de a absorbi și de a stoca carbonul; subliniază nevoia de a accelera progresul către dezvoltarea sustenabilă, însă pentru ca acest lucru să devină realitate este nevoie neapărat de finanțare și sprijin politic adecvate; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază rolurile critice și interdependente ale pădurilor, biodiversității și utilizării sustenabile a terenurilor pentru a permite lumii să își atingă ODD-urile; subliniază, prin urmare, nevoia urgentă de a stopa și a inversa defrișările și degradarea terenurilor, ca o modalitate de a contribui la reducerea emisiilor anuale nete de GES; |
| --- | --- |

37.

| 38. | reiterează angajamentul guvernelor a 141 de țări, care dispun de peste 3,6 miliarde de hectare de pădure, de a stopa și a inversa defrișările până în 2030; |
| --- | --- |

38.

| 39. | reafirmă că păstrarea și refacerea strictă a ecosistemelor cu emisii ridicate de dioxid de carbon reprezintă o opțiune de răspuns cu un impact imediat și cu o gamă largă de beneficii în materie de atenuare și adaptare; recunoaște rolul-cheie al pădurilor în protejarea climei și a biodiversității; subliniază că pădurile contribuie la eforturile de atenuare a efectelor negative ale schimbărilor climatice și de adaptare la acestea; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază că politicile sectoriale și politica privind clima pentru sectorul utilizării terenurilor, inclusiv pentru activitățile importante de producție primară din agricultură și silvicultură, trebuie să funcționeze în mod adecvat în sinergie cu capacitățile naturale de adaptare ale ecosistemelor naturale și seminaturale și să îmbunătățească pe cât posibil capacitatea de adaptare a peisajelor predominant culturale; subliniază hotărârea judecătorească recentă dintr-un caz în care reclamanții din rândul silvicultorilor au formulat o acțiune împotriva statului pentru politica forestieră națională, care efectiv le interzice să îmbunătățească reziliența pădurilor gestionate, inclusiv prin descurajarea regenerării naturale (20); |
| --- | --- |

40.

| 41. | reamintește că, potrivit celui de-al cincilea raport de evaluare al IPCC, cunoștințele indigene, locale și tradiționale reprezintă o resursă majoră pentru gestionarea durabilă a resurselor naturale, conservarea biodiversității și adaptarea la schimbările climatice; subliniază necesitatea de a consolida drepturile comunităților lor asupra terenurilor și resurselor pentru a atenua schimbările climatice, astfel cum se prevede în Declarația Organizației Națiunilor Unite privind drepturile popoarelor indigene și în Convenția nr. 169 a OIM, și de a respecta principiul consimțământului liber, prealabil și în cunoștință de cauză; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază necesitatea de a proteja apărătorii terenurilor și mediului în context comercial, asigurând protecția normativă efectivă și solidă a mediului, a drepturilor fundamentale ale lucrătorilor, a drepturilor funciare, a drepturilor popoarelor indigene, a mijloacelor de subzistență și a culturilor, inclusiv a dreptului la consimțământul liber, prealabil și în cunoștință de cauză; salută în această privință inițiativele UE privind diligența necesară în materie de durabilitate a întreprinderilor și propunerea de regulament privind punerea la dispoziție pe piața Uniunii a anumitor produse de bază și produse asociate cu defrișările și degradarea pădurilor, precum și exportul acestora din Uniune; invită părțile să se asigure că angajamentele asumate în cadrul COP27 de implementare a Acordului de la Paris se aliniază la obligațiile internaționale existente privind drepturile omului și la standardele aplicabile operațiunilor comerciale; |
| --- | --- |

42.

| 43. | reamintește că schimbările climatice sunt unul dintre principalii factori determinanți direcți ai declinului biodiversității și ai degradării terenurilor; subliniază că, potrivit estimărilor, efectele negative ale schimbărilor climatice asupra naturii și biodiversității, asupra ecosistemelor, oceanelor, sănătății și securității alimentare se vor agrava extrem de mult în deceniile viitoare; subliniază că este nevoie de un cadru internațional mai strict, cu caracter obligatoriu și mai ambițios pentru a ocroti biodiversitatea în lume, a-i opri declinul și a o reface cât mai mult cu putință; atestă, în acest context, importanța Conferinței despre biodiversitate de la Montreal, Canada, din decembrie 2022; invită IPCC și IPBES să își continue și să își consolideze cooperarea și eforturile comune pentru a pune la dispoziția responsabililor de elaborarea politicilor celor mai recente date științifice privind dubla criză climatică și a biodiversității și modul de soluționare a acesteia; invită, de asemenea, CCONUSC să lucreze în parteneriat cu Convenția ONU privind diversitatea biologică (UNCBD) și Programul Națiunilor Unite pentru Dezvoltare (PNUD) în direcția unui cadru coerent pentru neutralitatea climatică și reziliența la efectele schimbărilor climatice, protecția biodiversității și dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

43.

| 44. | încurajează părțile, în conformitate cu Pactul climatic de la Glasgow, să adopte o abordare integrată a tratării biodiversității în politicile și în deciziile de planificare naționale, regionale și locale; invită, în această privință, CCONUSC să lucreze în parteneriat cu UNCBD și PNUD în direcția unui cadru coerent pentru neutralitatea climatică și reziliența la efectele schimbărilor climatice, protecția biodiversității și dezvoltarea durabilă; salută Declarația de la Edinburgh privind cadrul global post-2020 pentru biodiversitate, care oferă un exemplu de abordare guvernamentală integratoare și incluzivă; |
| --- | --- |

44.

| 45. | invită părțile să lucreze în continuare la dialogul privind schimbările climatice și oceanice, stabilind obiective concrete, axate pe acțiuni, soluționând problemele cele mai relevante și urgente ale legăturii dintre oceane și climă și încurajând țările, în special țările costiere, să includă angajamente corespunzătoare în contribuțiile lor stabilite la nivel național actualizate (CSN), în planurile lor naționale de adaptare (PNA), în strategiile lor pe termen lung și în prezentarea evaluărilor la nivel global, printre alte acțiuni; |
| --- | --- |

45.

Finanțarea sustenabilă a proiectelor legate de climă

| 46. | pune în lumină faptul că UE și statele sale membre furnizează cele mai multe fonduri publice pentru combaterea schimbărilor climatice; admite că finanțarea pentru combaterea cu succes a schimbărilor climatice este importantă pentru acțiunile climatice, în special întrucât numeroase țări în curs de dezvoltare au contribuții stabilite la nivel național care sunt condiționate și a căror realizare depinde de sprijinul financiar suficient; salută prin urmare faptul că, până în 2025, va fi stabilit un nou obiectiv colectiv cuantificat privind finanțarea combaterii schimbărilor climatice, care ar trebui să depășească cu mult obiectivul anual de 100 miliarde USD pentru 2020 și să țină seama de nevoile și prioritățile țărilor în curs de dezvoltare pentru o finanțare suplimentară și adecvată a combaterii schimbărilor climatice; consideră că ar trebui explorate obiective de sine stătătoare pentru atenuare, adaptare, pierderi și daune, ca parte a acestui nou obiectiv colectiv cuantificat privind finanțarea combaterii schimbărilor climatice; subliniază că, la stabilirea contribuțiilor părților, viitoarele obiective în materie de finanțare a combaterii schimbărilor climatice ar trebui să țină seama de nevoile țărilor în curs de dezvoltare, precum și de principiul echității înscris în Acordul de la Paris; subliniază, în acest sens, necesitatea de a acorda în mod clar prioritate finanțării bazate pe granturi pentru combaterea schimbărilor climatice, cu scopul de a se asigura că finanțarea combaterii schimbărilor climatice nu contribuie la niveluri nesustenabile ale datoriei în țările în curs de dezvoltare; solicită din nou un mecanism de finanțare publică specific al UE, care să acorde sprijin suplimentar și adecvat pentru realizarea părții echitabile a UE din obiectivele de finanțare a combaterii schimbărilor climatice la nivel internațional; reamintește și poziția sa din 22 iunie 2022 privind mecanismul de ajustare la frontieră în funcție de carbon (CBAM) (21), potrivit căreia Uniunea ar trebui să finanțeze eforturile țărilor cel mai puțin dezvoltate de decarbonizare a industriilor lor prelucrătoare cu o sumă anuală corespunzătoare cel puțin nivelului veniturilor obținute din vânzarea certificatelor CBAM; |
| --- | --- |

46.

| 47. | subliniază că este important să devină operațional obiectivul global privind adaptarea și să se mobilizeze noi fonduri de mari dimensiuni pentru adaptare în țările în curs de dezvoltare; constată cu îngrijorare că costurile și nevoile legate de adaptare cresc și sunt de cinci până la zece ori mai mari decât fluxurile internaționale actuale de finanțare publică pentru adaptare, ducând la o accentuare a decalajului de finanțare pentru adaptare; observă dificultățile inerente de direcționare a finanțării private către adaptare; subliniază că fluxurile financiare globale actuale sunt insuficiente pentru implementarea măsurilor necesare de adaptare, în special în țările în curs de dezvoltare, inclusiv din cauză că o parte substanțială a finanțării pentru adaptare este acordată sub formă de împrumuturi; observă că 50 % din finanțarea totală a UE pentru combaterea schimbărilor climatice din 2020 a fost acordată sub formă de granturi și îndeamnă UE și toate statele membre să mărească finanțarea pe bază de granturi, în special pentru adaptare și îndeosebi pentru țările cel mai puțin dezvoltate și statele insulare mici în curs de dezvoltare; solicită ca UE și statele sale membre să se angajeze să majoreze semnificativ finanțarea adaptării la schimbările climatice pe care o oferă și să prezinte la COP27 un plan clar de realizare a obiectivului stabilit în Pactul climatic de la Glasgow de a dubla finanțarea pentru adaptare până în 2025 în comparație cu nivelurile din 2019; |
| --- | --- |

47.

| 48. | recunoaște necesitatea unor progrese în ceea ce privește finanțarea pentru a aborda pierderile și daunele; invită părțile să convină asupra unor surse noi, adecvate și suplimentare de finanțare publică, acordând în mod clar prioritate granturilor pentru a aborda pierderile și daunele asociate efectelor negative ale schimbărilor climatice; observă dificultățile inerente de direcționare a finanțării private către pierderi și daune; îndeamnă UE să se implice în mod constructiv înainte de COP27, inclusiv prin examinarea modalităților pentru un astfel de mecanism, ținând seama de acordurile instituționale existente în propunerile țărilor în curs de dezvoltare de a institui un mecanism de finanțare a pierderilor și daunelor în cadrul COP27; solicită ca pierderile și daunele să fie un punct permanent de pe ordinea de zi a viitoarelor COP, astfel încât să existe un spațiu de negociere clar pentru monitorizarea și realizarea de progrese în această privință, precum și pentru operaționalizarea deplină a rețelei Santiago în vederea catalizării eficiente a asistenței tehnice pentru abordarea adecvată a pierderilor și daunelor; |
| --- | --- |

48.

| 49. | reamintește că toate părțile trebuie să asigure compatibilitatea fluxurilor financiare – publice și private, interne și internaționale – cu calea către realizarea obiectivului de 1,5 oC al Acordului de la Paris; reiterează necesitatea de a pune capăt de urgență subvențiilor pentru combustibilii fosili și altor subvenții dăunătoare mediului, în UE și în întreaga lume; subliniază angajamentul din cadrul Pactului climatic de la Glasgow de a accelera eforturile pentru reducerea energiei pe bază de cărbune fără măsuri de reducere a emisiilor și a subvențiilor ineficiente pentru combustibili fosili; este preocupat de lipsa unei definiții a „subvenției ineficiente pentru combustibilii fosili” și de faptul că aceasta pune serios în pericol credibilitatea unor astfel de angajamente; constată că subvențiile pentru combustibilii fosili în UE se ridică în continuare la aproximativ 55-58 de miliarde EUR anual; reamintește Comisiei și statelor membre de obligațiile asumate în cadrul celui de-al 8-lea program de acțiune pentru mediu de a stabili un termen pentru eliminarea treptată a subvențiilor pentru combustibili fosili, în concordanță cu ambiția de a limita încălzirea globală la 1,5 oC, precum și de a dezvolta un cadru obligatoriu al Uniunii pentru monitorizarea și raportarea cu privire la progresele înregistrate de statele membre în direcția eliminării treptate a subvențiilor pentru combustibili fosili, pe baza unei metodologii convenite; invită Comisia și toate statele membre să pună în practică politici, calendare și măsuri concrete pentru a elimina treptat toate subvențiile directe și indirecte la combustibilii fosili cât mai curând posibil și până cel târziu în 2025; încurajează alte părți să ia măsuri similare și să lucreze la elaborarea unui tratat de neproliferare a combustibililor fosili; salută angajamentul G7 de a înceta finanțarea dezvoltării combustibililor fosili în străinătate până la sfârșitul anului 2022, subliniind, în același timp, că acest angajament ar trebui să se aplice și pe plan intern; subliniază necesitatea de a se asigura că cadrul UE de stabilire a prețului carbonului nu stimulează poluarea industrială; subliniază rolul Fondului pentru inovare; |
| --- | --- |

49.

| 50. | consideră că este esențial ca principalele instituții financiare internaționale să adopte și să dezvolte rapid finanțarea ecologică pentru a înfăptui cu succes decarbonizarea economiei mondiale; reamintește rolul Băncii Europene de Investiții (BEI), în calitate de bancă pentru climă a UE, și foaia sa de parcurs recent adoptată pentru climă, precum și politica sa actualizată de acordare a împrumuturilor în domeniul energiei și eforturile suplimentare ale Fondului European de Investiții de a conduce investițiile în domeniul climei; salută faptul că Banca Centrală Europeană s-a angajat să integreze considerațiile privind schimbările climatice în cadrul său de politică monetară; îndeamnă băncile multilaterale de dezvoltare, inclusiv BEI, și instituțiile de finanțare a dezvoltării, care, în mod tipic, acordă sprijin financiar sub formă de instrumente care generează datorii, să implementeze principii responsabile de acordare și contractare de împrumuturi și să își alinieze portofoliile la Acordul de la Paris, precum și să colecteze și să utilizeze date de înaltă calitate privind riscurile climatice, vulnerabilitatea și impactul pentru a ghida direcția investițiilor către instituții aliniate la obiectivul de 1,5 oC; recunoaște importanța instituirii Alianței financiare de la Glasgow pentru neutralitate climatică și a angajamentului acesteia de a sprijini economiile emergente în tranziția către zero emisii nete; salută, în acest context, acordul UE privind raportarea de către întreprinderi de informații privind durabilitatea, esențial pentru consolidarea sprijinului financiar; |
| --- | --- |

50.

| 51. | sprijină activitatea coaliției miniștrilor de finanțe pentru acțiuni climatice și încurajează toate guvernele să adopte angajamentele coaliției cu scopul de a alinia toate politicile și practicile care sunt de competența ministerelor de finanțe la obiectivele Acordului de la Paris și a adopta sisteme eficace de stabilire a prețului carbonului, astfel cum prevăd principiile de la Helsinki; |
| --- | --- |

51.

| 52. | salută activitatea Consiliului pentru Standarde Internaționale de Durabilitate pentru a dezvolta un scenariu de referință global al comunicărilor de informații referitoare la durabilitate pentru piețele de capital, cu scopul de a direcționa mai mult capital către tehnologii curate și investiții în domeniul climei; |
| --- | --- |

52.

Eforturi în toate sectoarele

| 53. | reamintește că Legea europeană a climei include un angajament de a facilita dialogurile și parteneriatele sectoriale în materie de climă, reunind principalele părți interesate într-un mod incluziv și reprezentativ, astfel încât să încurajeze sectoarele să elaboreze în mod voluntar foi de parcurs orientative și să își planifice tranziția către îndeplinirea obiectivului Uniunii de realizare a neutralității climatice până în 2050; subliniază că aceste foi de parcurs ar putea constitui o contribuție valoroasă care ar sprijini sectoarele să planifice investițiile necesare în vederea tranziției către o economie neutră din punct de vedere climatic și ar putea contribui și la o implicare mai mare a sectoarelor în găsirea unor soluții neutre din punct de vedere climatic; |
| --- | --- |

53.

| 54. | invită toate părțile să ia măsuri împotriva emisiilor de metan; salută angajamentul mondial referitor la metan pe care și l-au asumat UE, SUA și o serie de alte țări în cadrul COP26, care vizează reducerea tuturor emisiilor de metan cauzate de activități umane cu 30 % până în 2030, comparativ cu nivelurile din 2020, ceea ce constituie un prim pas către reducerea de 45 % recomandată de UNEP (22); îndeamnă toți semnatarii să se asigure că reduc emisiile de metan pe teritoriul lor cu cel puțin 30 % până în 2030 și să adopte măsuri naționale pentru a atinge acest obiectiv; observă că aproximativ 60 % din metanul din lume este emis de surse precum agricultura, depozitele de deșeuri, instalațiile de tratare a apelor reziduale, precum și producția și transportul combustibililor fosili prin conducte; reamintește că metanul este un GES puternic, de 28 ori mai puternic decât CO2 din punctul de vedere al impactului său asupra climei pe o perioadă de 100 de ani și de 80 de ori mai puternic pe o perioadă de 20 de ani; subliniază, în această privință, că o acțiune mai puternică pentru reducerea emisiilor de metan constituie una dintre măsurile cele mai eficiente din punctul de vedere al costurilor pentru reducerea emisiilor de GES pe termen scurt; constată că numeroase tehnologii și practici sunt deja disponibile pentru a atenua emisiile de metan în mod rentabil, la costuri scăzute sau negative; observă că emisiile de metan din agricultură sunt determinate în principal de creșterea efectivului de animale și că emisiile efectivului de animale generate de dejecțiile animaliere și de fermentația enterică reprezintă aproximativ 32 % din emisiile antropice de metan; ia act, în acest context, de propunerea de reducere a emisiilor de metan în sectorul energetic, prezentată de Comisie în decembrie 2021; solicită adoptarea unor măsuri legislative suplimentare obligatorii pentru a aborda emisiile din alte sectoare generatoare de emisii, pentru obiective obligatorii ale Uniunii de reducere a emisiilor de metan, precum și includerea metanului printre poluanții reglementați în Directiva privind angajamentele naționale de reducere a emisiilor; își reiterează apelul de a aborda problema densității șeptelului în UE pentru a asigura reduceri ambițioase ale emisiilor de gaze cu efect de seră în acest sector; își reiterează poziția potrivit căreia este necesară o schimbare a modelelor de consum către alimente, regimuri alimentare și stiluri de viață mai sănătoase, inclusiv creșterea consumului de plante și alimente pe bază de plante, produse în mod durabil și regional, și că trebuie abordat consumul excesiv de carne și de produse ultra-prelucrate; |
| --- | --- |

54.

| 55. | consideră că pentru modelele de producție agricolă sustenabilă trebuie stabilit un standard global, utilizând o abordare transsectorială, multidisciplinară de tip „O singură sănătate” (23) pentru a asigura tranziția către sisteme alimentare durabile, precum și respectând angajamentele Acordului de la Paris și ale Pactului Climatic de la Glasgow; |
| --- | --- |

55.

| 56. | recunoaște că schimbările climatice vor contribui la creșterea rezistenței la antibiotice și solicită, prin urmare, un acord global al părților de a reduce utilizarea antimicrobienelor și de a combate riscul de rezistență; |
| --- | --- |

56.

| 57. | subliniază că sectorul transporturilor este singurul sector în care emisiile au crescut la nivelul UE din 1990 încoace, fapt incompatibil cu obiectivele climatice ale UE, care presupun reduceri mai mari și mai rapide ale emisiilor în toate sectoarele societății, inclusiv sectoarele aviației și maritim; consideră că, pentru a asigura corelarea contribuțiilor stabilite la nivel național cu angajamentele la nivelul întregii economii impuse de Acordul de la Paris, părțile ar trebui încurajate ferm să includă emisiile din transportul maritim și aerian internațional în CSN, respectiv să convină și să aplice măsuri la nivel internațional, regional și național pentru a reduce emisiile din aceste sectoare, inclusiv alte emisii decât cele de CO2 din aviație; reamintește, în plus, că potrivit AIE, toate autoturismele noi introduse pe piață la nivel mondial trebuie să aibă emisii zero până în 2035 pentru a atinge obiectivul de zero emisii nete până în 2050; |
| --- | --- |

57.

| 58. | subliniază includerea emisiilor maritime și din aviație în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS), care ar putea servi și drept model pentru alte țări și care va sprijini o ambiție mai mare la nivel internațional, inclusiv în Organizația Maritimă Internațională (OMI) și Organizația Aviației Civile Internaționale (OACI); este îngrijorat de progresele lente înregistrate în cadrul OMI și al OACI în vederea reducerii emisiilor generate de transportul maritim și de aviație la nivel internațional; invită Comisia și statele membre să depună toate eforturile pentru a consolida sistemul de compensare și reducere a emisiilor de dioxid de carbon pentru aviația internațională (CORSIA), protejând totodată autonomia legislativă a UE în ceea ce privește punerea în aplicare a Directivei ETS; salută eforturile depuse în prezent de OMI pentru a-și actualiza strategia privind GES și obiectivul de reducere a emisiilor și pentru a adopta măsuri concrete; îndeamnă totuși OMI să avanseze rapid în adoptarea obiectivelor și a măsurilor pe termen scurt și mediu, care să fie aliniate la obiectivele Acordului de la Paris; |
| --- | --- |

58.

| 59. | subliniază impactul enorm asupra climei al utilizării avioanelor private, un singur avion privat fiind capabil să emită două tone metrice de CO2 într-o singură oră (24); subliniază că este important ca liderii să conducă prin puterea exemplului și, prin urmare, regretă că unii lideri și delegați mondiali au călătorit la COP26 cu avionul privat; îndeamnă toți participanții la COP27 să aleagă mijlocul de transport cel mai puțin poluant pentru a ajunge la destinație; ia act cu îngrijorare de faptul că se estimează că utilizarea privată a avioanelor în Europa a crescut cu 30 % în comparație cu nivelurile anterioare pandemiei (25) și, prin urmare, invită statele membre să ia măsuri pentru a reduce fără întârziere utilizarea avioanelor private pe teritoriile lor; |
| --- | --- |

59.

| 60. | salută lansarea Beyond Oil and Gas Alliance (BOGA) la COP26 și subliniază necesitatea obiectivului său de a limita aprovizionarea cu combustibili fosili și de a stopa producția de petrol și gaze; reamintește că combustibilii fosili sunt cel mai mare factor care contribuie la schimbările climatice, fiind responsabili pentru peste 75 % din totalul gazelor cu efect de seră, și că planurile actuale ar duce la o producție cu aproximativ 240 % mai mare de cărbune, cu 57 % mai mult petrol și cu 71 % mai mult gaz decât ar fi în concordanță cu limitarea încălzirii globale la 1,5 oC; sprijină tranziția globală justă și echitabilă din punct de vedere social pentru a alinia producția de petrol și gaze la obiectivele Acordului de la Paris; invită toate statele membre și celelalte părți la Acordul de la Paris să se alăture acestei inițiative; |
| --- | --- |

60.

| 61. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că investitorii în combustibili fosili acționează în justiție guvernele în fața tribunalelor de investiții, în contextul acordurilor de investiții, pentru continuarea politicilor privind clima, eliminarea treptată a combustibililor fosili sau tranziția justă; solicită ca acordurile bilaterale și multilaterale de investiții să fie coerente cu obiectivele climatice convenite la nivel internațional, excluzând protecția investițiilor în combustibili fosili; |
| --- | --- |

61.

| 62. | reamintește că, potrivit celui de-al 6-lea raport al IPCC, opțiunile de atenuare care costă 100 USD pe tonă de CO2 sau mai puțin ar putea să reducă emisiile globale de GES până în 2030 cu cel puțin jumătate față de nivelul din 2019; subliniază, prin urmare, că instituirea unui preț eficace al carbonului, ca parte a unui mix de politici mai amplu, poate contribui la reducerea semnificativă a emisiilor de gaze cu efect de seră și la stimularea inovării în domeniul tehnologiilor curate; încurajează UE să își asume un rol de lider în promovarea stabilirii prețului carbonului în combinație cu utilizarea eficace și incluzivă din punct de vedere social a veniturilor pentru a promova o tranziție mai rapidă și mai justă; încurajează UE, de asemenea, să exploreze conexiunile și alte forme de cooperare cu mecanismele existente de tarifare a carbonului din țările și regiunile terțe, să accelereze reducerile de emisii necostisitoare și echitabile din punct de vedere social pe plan mondial și să reducă concomitent riscul de relocare a emisiilor de dioxid de carbon, care toate ar trebui să contribuie la asigurarea unor condiții de concurență echitabile la nivel mondial; invită Comisia să introducă garanții pentru a se asigura că orice legătură cu EU ETS va continua să aducă contribuții suplimentare și permanente la eforturile de atenuare și nu va submina angajamentele interne asumate de Uniune privind emisiile de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

62.

| 63. | invită Comisia să poarte un dialog cu alți poluatori majori cu emisii de CO2 pentru a crea un club internațional în domeniul climatic, deschis tuturor țărilor care și-au asumat rolul de lider pentru un nivel ridicat de ambiție și stabilirea efectivă de tarife pentru emisiile de carbon, cu obiective comune pentru reducerea emisiilor de GES și realizarea neutralității climatice cel târziu până în 2050; |
| --- | --- |

63.

Schimbările climatice și genul

| 64. | avertizează că persoanele sunt afectate de schimbările climatice în moduri diferite, în funcție de factori precum genul, vârsta, dizabilitatea, etnia și sărăcia; consideră că tranziția în direcția unei societăți sustenabile trebuie realizată într-o manieră incluzivă, echitabilă și egală și că echilibrul de gen este esențial în această tranziție; salută, prin urmare, adoptarea în cadrul COP26 a deciziei recomandate de Organismul auxiliar pentru punerea în aplicare privind egalitatea de gen și schimbările climatice pentru o mai bună integrare a dimensiunii de gen în CSN și faptul că finanțarea combaterii schimbărilor climatice ar trebui să țină seama de dimensiunea de gen; regretă totuși că aproape jumătate dintre părți nu au desemnat încă și nu acordă încă sprijin pentru un punct focal național pentru gen și schimbările climatice pentru negocierile în materie de climă, implementări și monitorizare; |
| --- | --- |

64.

| 65. | subliniază Programul de lucru consolidat de la Lima privind egalitatea de gen al CCONUSC și Planul său de acțiune pentru egalitatea de gen, care recunoaște necesitatea continuă de a promova și de a avansa egalitatea de gen ca prioritate transversală în ceea ce privește schimbările climatice; invită din nou Comisia să conceapă un plan de acțiuni concrete pentru a îndeplini angajamentele noului Plan de acțiune pentru egalitatea de gen și să creeze un punct focal permanent al UE pentru problemele de gen și schimbările climatice, dotat cu resurse bugetare suficiente, pentru a implementa și a monitoriza acțiunile climatice care țin seama de dimensiunea de gen în UE și la nivel mondial (26); solicită UE să integreze dimensiunea de gen în toate politicile climatice și de mediu; își reiterează apelul adresat UE și statelor sale membre de a asigura planuri naționale de acțiune în domeniul climei echitabile din punctul de vedere al genului și implicarea semnificativă a tuturor genurilor în conceperea și punerea lor în aplicare, precum și de a consolida rolul femeilor și al organizațiilor de femei în guvernanță și în procesul decizional, accesul acestora la finanțare și la programe care sprijină rolul femeilor în guvernanța în domeniul climei; |
| --- | --- |

65.

| 66. | subliniază că, în temeiul Acordului de la Paris, se preconizează că țările dezvoltate vor raporta cât de receptivă este finanțarea la dimensiunea de gen și dacă finanțarea acordată ia în considerare dimensiunea de gen; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că marcarea proiectelor pe criterii de gen este încă în mod clar insuficientă și invită UE să își intensifice eforturile în acest sens; recomandă utilizarea analizelor de gen pentru a contribui la determinarea diferitelor nevoi și interese ale societății, precum și a diferitelor niveluri de acces la mecanismele de finanțare din cadrul societăților; invită din nou Comisia să conceapă un plan de acțiuni concrete pentru a îndeplini angajamentele noului Plan de acțiune pentru egalitatea de gen convenit la COP25, dotat cu resurse bugetare suficiente, pentru a implementa și a monitoriza acțiunile climatice care țin seama de dimensiunea de gen în UE și la nivel mondial; consideră că acest lucru ar putea constitui un exemplu pentru ca alte părți să adopte măsuri similare; |
| --- | --- |

66.

Industria, IMM-urile și competitivitatea

| 67. | consideră că COP27 este un pas foarte important de la semnarea Acordului de la Paris în 2015, întrucât Uniunea și-a lansat pachetul „Pregătiți pentru 55”, pachetul RePowerEU și alte măsuri, nu numai pentru a-și reduce emisiile de gaze cu efect de seră și pentru a atinge neutralitatea climatică cel târziu până în 2050, ci și pentru a-și transforma sistemul energetic; consideră că prosperitatea economică, coeziunea socială, crearea de locuri de muncă, dezvoltarea industrială durabilă și politica în domeniul climei ar trebui să se susțină reciproc; subliniază că combaterea schimbărilor climatice ar trebui să vizeze reducerea sărăciei energetice, creșterea rezilienței și a competitivității și să ofere oportunități industriei și IMM-urilor din UE care pot fi valorificate dacă legiuitorii se angajează să răspundă în timp util, personalizat, solidar și adecvat în materie de politici; consideră că este extrem de important ca Uniunea să se asigure că obține avantajul primului venit și să conducă prin puterea exemplului, protejând în același timp piața internă de concurența neloială din partea țărilor terțe și asigurând condiții de concurență echitabile pentru industriile europene la nivel mondial; |
| --- | --- |

67.

| 68. | subliniază că Uniunea ar trebui să facă tot posibilul pentru a menține poziția de lider a industriilor sale și a IMM-urilor și competitivitatea sa la nivel mondial în tranziția către o economie cu emisii nete de GES egale cu zero; subliniază că ar trebui utilizate instrumentele politice disponibile și inovatoare pentru a menține și a extinde domeniile în care Uniunea este lider; subliniază necesitatea de a decarboniza rapid industria europeană și de a continua sprijinul Uniunii pentru acest efort, în special pentru soluții proporționale pentru adoptarea de către IMM-uri; salută inițiativele întreprinse în favoarea lanțurilor valorice strategice; recunoaște efectele pozitive ale măsurilor timpurii de combatere a schimbărilor climatice pentru industriile europene, inclusiv IMM-uri, precum și ale creării de către UE a unui exemplu în realizarea neutralității climatice, care pregătește terenul pentru țări mai puțin avansate sau mai puțin ambițioase și ar putea garanta un avantaj competitiv extrem de benefic industriilor și întreprinderilor și IMM-urilor Uniunii; subliniază necesitatea de a stabili acorduri multilaterale și bilaterale executorii între UE și partenerii săi, menite să exporte standardele de mediu ale Uniunii și să asigure condiții de concurență echitabile în domeniul comerțului și al investițiilor; subliniază necesitatea de a preveni relocarea în afara Uniunii a producției și a investițiilor în industria și IMM-urile europene, din cauza unor măsuri climatice mai puțin ambițioase și, prin urmare, încurajează partenerii internaționali să își alinieze eforturile de combatere a schimbărilor climatice; consideră, pe de altă parte, că producția și investițiile în Europa ar consolida lanțul valoric industrial și autonomia strategică a UE într-un context global instabil; |
| --- | --- |

68.

| 69. | recunoaște rolul esențial al IMM-urilor, în special al microîntreprinderilor și al întreprinderilor nou-înființate, în stimularea și obținerea de rezultate în materie de ocupare a forței de muncă și creștere economică, precum și în deschiderea căii către tranziția digitală și tranziția verde; reamintește că IMM-urile reprezintă o parte esențială a structurii economice și sociale europene și trebuie sprijinite și stimulate în această tranziție de legiuitori, în special prin asigurarea accesului la finanțare pentru tehnologiile, serviciile și procesele sustenabile și prin simplificarea procedurilor administrative; este preocupat de faptul că oportunitățile și vulnerabilitățile IMM-urilor nu sunt luate suficient în considerare în toate politicile UE legate de piața unică, inclusiv în eforturile de promovare a digitalizării și a tranziției verzi; |
| --- | --- |

69.

| 70. | salută angajamentul, eforturile și progresele realizate până în prezent de cetățenii, comunitățile, municipalitățile, orașele, regiunile, industriile și instituțiile europene în vederea îndeplinirii obligațiilor care decurg din Acordul de la Paris; |
| --- | --- |

70.

| 71. | salută faptul că mai mulți parteneri comerciali ai UE au introdus comercializarea carbonului sau alte mecanisme de stabilire a prețului carbonului și invită Comisia să promoveze în continuare acest tip de politici și alte politici similare la nivel mondial; așteaptă cu interes un acord rapid cu Consiliul cu privire la propunerea privind un mecanism al UE de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon echitabil din punct de vedere social, care să includă un mecanism eficace de relocare a emisiilor de dioxid de carbon și care să aibă ca efect promovarea unui preț global al carbonului, care va contribui la reducerea emisiilor de dioxid de carbon la nivel mondial și la realizarea obiectivelor Acordului de la Paris; |
| --- | --- |

71.

| 72. | consideră că tranziția către o economie sustenabilă trebuie să fie combinată cu menținerea competitivității Europei și cu crearea de locuri de muncă, deoarece pentru succesul Pactului verde european este esențial ca piața unică să rămână eficientă din punctul de vedere al costurilor la adaptarea la un nou cadru normativ; |
| --- | --- |

72.

| 73. | subliniază necesitatea promovării unor piețe competitive pentru produsele de bază și metalele rare care sunt esențiale pentru tranziția verde, întrucât resursele mondiale de bază sunt deținute de foarte puține țări; subliniază că dependența continuă de câțiva furnizori va contracara unele măsuri de politică actuale, cum ar fi planul RePowerEU, și sacrificiile făcute de cetățenii Uniunii; |
| --- | --- |

73.

| 74. | subliniază necesitatea unor programe de calificare pentru recalificarea forței de muncă cu scopul de a răspunde cererii tot mai mari de forță de muncă în domeniul eficienței energetice, al surselor regenerabile de energie și al soluțiilor tehnologice ecologice; invită toate statele membre să ia măsuri pentru a se asigura că forța de muncă europeană actuală și viitoare dobândește toate competențele necesare pentru a gestiona, a pune în aplicare și a inova tranziția verde; |
| --- | --- |

74.

Politica energetică

| 75. | salută toate inițiativele de reducere a dependenței UE de combustibilii fosili, inclusiv de reducere și, în cele din urmă, de eliminare a dependenței de toți combustibilii fosili ruși și de produsele conexe, deoarece Rusia își utilizează resursele naturale ca armă și din cauza invadării Ucrainei; îndeamnă Comisia și Consiliul, în acest sens, să elaboreze un plan de investiții pentru măsurile de eficiență energetică și sursele regenerabile de energie, pentru a consolida autonomia energetică; reamintește că Comisia estimează că sunt necesare 300 miliarde EUR pentru a elimina treptat dependența noastră energetică de Rusia până în 2030; ia act de colaborarea în curs a UE cu partenerii internaționali în vederea diversificării aprovizionării cu energie; ia act de faptul că analiza Comisiei care sprijină previziunile RePowerEU potrivit căreia, din cauza unor circumstanțe noi, unele capacități bazate pe combustibili fosili ar putea fi utilizate, în mod regretabil, mai mult decât se preconizase inițial; |
| --- | --- |

75.

| 76. | salută revizuirea legislației energetice în cadrul pachetului „Pregătiți pentru 55” în scopul alinierii sale la obiectivul sporit al Uniunii de reducere a emisiilor cu cel puțin 55 % până în 2030, în vederea atingerii neutralității climatice până cel târziu în 2050; solicită, cu toate acestea, continuarea eforturilor de stabilire a unor obiective mai ambițioase, de exemplu în ceea ce privește energia din surse regenerabile și eficiența energetică, în special având în vedere că Uniunea ar trebui să continue să conducă prin puterea exemplului; |
| --- | --- |

76.

| 77. | subliniază rolul central al eficienței energetice și al energiei din surse regenerabile în tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic; reamintește că energia cea mai ecologică posibilă este energia pe care nu o folosim și, în special, rolul pe care instrumentele de eficiență energetică îl pot juca în promovarea acesteia; recunoaște progresele realizate în ceea ce privește dezvoltarea surselor regenerabile de energie; solicită, în același timp, dezvoltarea în continuare a unor acțiuni eficiente din punct de vedere energetic, cum ar fi integrarea sectorială și reutilizarea excesului de căldură; subliniază că încălzirea a reprezentat 50 % din consumul global de energie în 2018 (27) și că, în conformitate cu principiul „eficiența energetică înainte de toate”, aceasta poate fi reutilizată și reintegrată în mod avantajos ca sursă de încălzire durabilă, de care ar beneficia toate țările, deoarece excesul de căldură este generat în toate țările; recunoaște, cu toate acestea, importanța alinierii obiectivelor privind energia din surse regenerabile și eficiența energetică pentru a atinge neutralitatea climatică până cel târziu în 2050 și pentru a respecta Acordul de la Paris, precum și obiectivele RepowerEU, profitând de oportunitatea actualei scăderi a costurilor energiei din surse regenerabile și ale tehnologiilor de stocare; recunoaște că un obiectiv mai ambițios al Uniunii în materie de eficiență energetică pentru 2030 ar trebui să fie compatibil cu creșterea și adoptarea necesară a electrificării, a hidrogenului, a e-combustibililor și a altor tehnologii curate necesare tranziției verzi; |
| --- | --- |

77.

| 78. | reamintește necesitatea unei extinderi și accelerări masive a procedurilor de acordare a autorizațiilor pentru proiectele privind energia din surse regenerabile, ținând seama de legislația UE privind natura, inclusiv în ceea ce privește biodiversitatea, și implicând toate părțile interesate relevante în procesul de cartografiere și planificare; |
| --- | --- |

78.

| 79. | reamintește angajamentul Uniunii față de principiul „eficiența energetică înainte de toate”, care ia în considerare eficiența din punctul de vedere al costurilor, eficiența sistemului, capacitatea de stocare, flexibilitatea cererii și securitatea aprovizionării; subliniază importanța integrării și a punerii în aplicare a principiului în toate actele legislative și inițiativele relevante și în toate sectoarele, după caz; subliniază potențialul neexploatat al eficienței energetice în sectoare precum industria (28), tehnologia informației, transporturile și clădirile, inclusiv încălzirea și răcirea; salută Strategia privind valul de renovări ale clădirilor și măsurile conexe și concrete de reglementare, de finanțare și de facilitare, cu obiectivul de a dubla cel puțin rata anuală de renovare energetică a clădirilor până în 2030, de a promova renovările aprofundate și de a facilita electromobilitatea, în pachetul „Pregătiți pentru 55”, pentru a atenua sărăcia energetică; reamintește rolul esențial pe care îl vor juca IMM-urile din sectorul construcțiilor și renovărilor pe tot parcursul valului de renovări, ceea ce va permite reducerea impactului energetic și climatic al clădirilor; |
| --- | --- |

79.

| 80. | salută strategia RePowerEU și invită toate statele membre ale UE să ia în considerare planul în 10 puncte al AIE, care, dacă este pus în aplicare în mod corect, are potențialul de a reduce cu mult peste jumătate importurile de gaze din Rusia, reducând astfel dependența Uniunii de gazele naturale rusești; |
| --- | --- |

80.

| 81. | subliniază importanța eliminării treptate a tuturor combustibililor fosili cât mai curând posibil; ia act de faptul că acest obiectiv trebuie atins, maximizând, în același timp, efectul său pozitiv asupra securității energetice a Uniunii, a competitivității industriale și a bunăstării cetățenilor; invită țările G7 să dea un exemplu în ceea ce privește tranziția energetică și să oprească toate investițiile noi în extracția de combustibili fosili; salută angajamentul țărilor G7 de a-și decarboniza sectoarele energetice până în 2035 și de a pune capăt finanțării majorității proiectelor de peste mări privind combustibilii fosili până la sfârșitul acestui an; subliniază importanța cooperării internaționale pentru eliminarea treptată a combustibililor fosili, cum ar fi BOGA și Powering Past Coal Alliance; |
| --- | --- |

81.

| 82. | regretă că subvențiile pentru energia fosilă în Uniune au rămas stabile din 2008, totalizând aproximativ 55-58 de miliarde EUR pe an, ceea ce reprezintă aproximativ o treime din totalul subvențiilor pentru energie din Uniune, și că, în prezent, 15 state membre subvenționează combustibilii fosili mai mult decât energia din surse regenerabile; consideră că subvențiile pentru combustibilii fosili subminează obiectivele Pactului verde european și obligațiile Acordului de la Paris; consideră că este extrem de important de a se furniza semnale de preț mai coerente în toate sectoarele energetice și în statele membre, precum și de a se evita internalizarea costurilor externe; ia act de adoptarea recentă de către unele state membre a unor măsuri pentru a proteja consumatorii de impactul direct al creșterii prețurilor la energie, în special asupra gospodăriilor, și insistă asupra faptului că astfel de practici trebuie să rămână excepționale și temporare; invită statele membre și celelalte părți la COP26 să acorde prioritate investițiilor în energia și infrastructura ecologică și să elimine treptat subvențiile directe și indirecte pentru combustibilii fosili; |
| --- | --- |

82.

| 83. | consideră că, pentru ca Uniunea să realizeze neutralitatea climatică, sistemul său energetic ar trebui să fie integrat și bazat pe un sistem prioritar în cascadă, pornind de la punerea în aplicare a principiului „eficiența energetică înainte de toate”, bazat pe eficiența din punctul de vedere al costurilor, eficiența sistemului, capacitatea de stocare, securitatea ofertei și flexibilitatea cererii sprijinite de rețele inteligente; scopul ar fi efectuarea unor economii de energie, urmată de electrificarea directă a sectoarelor de utilizare finală din surse regenerabile, utilizarea combustibililor din surse regenerabile și pe bază de surse regenerabile, inclusiv a hidrogenului, pentru aplicațiile de utilizare finală și, în timpul unei faze de tranziție, combustibili durabili și siguri cu emisii scăzute de dioxid de carbon pentru aplicații care nu au o altă alternativă; totodată, ar trebui menținută accesibilitatea energetică, prețul abordabil și securitatea aprovizionării prin dezvoltarea unui sistem energetic circular, foarte eficient din punct de vedere energetic, integrat, interconectat, rezilient și multimodal; |
| --- | --- |

83.

| 84. | reamintește că este important să se țină cont de diversitatea sistemelor energetice naționale și de multitudinea provocărilor; subliniază necesitatea unei tranziții juste și reiterează promisiunea prezentată în noul Pact verde, conform căreia nimeni nu ar trebui lăsat în urmă; este preocupat de faptul că aproximativ 50 de milioane de gospodării din Uniune trăiesc încă în condiții de sărăcie energetică și consideră că UE ar trebui să își intensifice eforturile pentru a preveni și a reduce la minimum acest lucru; subliniază importanța unei dimensiunii sociale a unei ambiții climatice mai mari; subliniază că renovările sunt esențiale pentru reducerea consumului de energie al clădirilor, scăzând nivelul emisiilor și facturile la energie; subliniază că politicile energetice trebuie derulate respectându-se principiul unei tranziții echitabile și juste, precum și în strânsă cooperare cu societatea civilă și partenerii sociali; consideră, prin urmare, că politicile publice, parteneriatele sociale mai strânse și implicarea societății civile la nivel local, național și la nivelul Uniunii reprezintă o condiție fundamentală pentru a atinge neutralitatea climatică în toate sectoarele societății, într-un mod echitabil, incluziv și sustenabil social; |
| --- | --- |

84.

| 85. | salută adoptarea strategiei europene privind hidrogenul, impunând instalarea a cel puțin 6 GW de electrolizoare de hidrogen din surse regenerabile în Uniune până în 2024 și a 40 GW de electrolizoare de hidrogen din surse regenerabile până în 2030; invită, în acest context, Uniunea și statele membre să faciliteze integrarea hidrogenului în sectoarele în care emisiile sunt greu de redus; |
| --- | --- |

85.

| 86. | salută Strategia UE privind activitățile offshore și ambiția acesteia de a atinge cel puțin 60 GW până în 2030 și de 340 GW până în 2050, pe care Parlamentul a solicitat să le mărească până la o capacitate de 450 GW (29), precum și strategia solară care vizează instalarea a 320 GW de energie solară fotovoltaică până în 2025 și de 600 GW până în 2030; subliniază necesitatea de a se asigura că punerea în aplicare a strategiei aduce beneficii întregii Uniuni, inclusiv statelor membre fără ieșire la mare; subliniază că întreprinderile europene sunt lideri mondiali și pionieri industriali în domeniul energiei din surse regenerabile offshore și că sectorul deține un potențial neexploatat de creare în continuare de locuri de muncă (atât în mod direct, cât și indirect), de creștere și de export; solicită ca poziția de lider a Europei în industria energiei din surse regenerabile și în lanțurile sale de aprovizionare să facă parte din politica industrială a UE; ia act cu mare satisfacție de declarația comună semnată în mai 2022 de Belgia, Danemarca, Germania și Țările de Jos la Summitul Mării Nordului de la Esbjerg (Danemarca), care va transforma Marea Nordului într-un motor verde pentru Europa; |
| --- | --- |

86.

| 87. | este convins de necesitatea de a crea condiții cu scopul de a oferi consumatorilor mai multe cunoștințe și stimulente pentru a alege forme mai durabile de energie și a fi mai activi; invită Comisia să evalueze capacitatea rețelei necesară pentru integrarea energiei din surse regenerabile și a soluțiilor de încălzire electrică și să identifice obstacolele rămase în calea facilitării dezvoltării autoconsumului de energie din surse regenerabile și a comunităților de energie din surse regenerabile, în special pentru gospodăriile cu venituri mici sau vulnerabile; |
| --- | --- |

87.

| 88. | încurajează lucrările în curs de revizuire a Directivei privind impozitarea energiei cu scopul de a alinia politicile fiscale la obiectivele privind energia și clima pentru 2030 și 2050, evaluând în același timp impactul acesteia, inclusiv asupra consumatorilor, a sărăciei energetice și a sărăciei din perspectiva transporturilor; |
| --- | --- |

88.

| 89. | subliniază că, deși Europa depune eforturi în vederea atingerii obiectivelor sale ambițioase, atingerea unui nivel net al emisiilor egal cu zero până cel târziu în 2050 va necesita o acțiune coordonată la nivel mondial; subliniază că țările în curs de dezvoltare vor avea nevoie de asistență internațională pentru a-și realiza tranziția verde; subliniază importanța intensificării cooperării transfrontaliere și a schimbului de bune practici cu partenerii internaționali în domeniul elaborării de politici și al științei, inclusiv al transferului de tehnologie, pentru a promova eficiența energetică și investițiile în tehnologii și infrastructuri energetice durabile; ia act de adoptarea recentă de către Comisie a comunicării sale privind angajamentul extern al UE în domeniul energiei, care include hotărârea sa de a colabora cu țări terțe din întreaga lume și de a „încuraja țările partenere să își sporească nivelul de ambiție în materie de climă și să își definească căile de realizare a neutralității climatice, dar și să stabilească relații pe termen lung care să fie reciproc avantajoase, în special în domeniul energiei”; |
| --- | --- |

89.

| 90. | salută intenția Comisiei de a adopta un plan de acțiune în 2022 privind digitalizarea sectorului energetic, cu scopul de a plasa Uniunea în poziția de lider tehnologic și a permite un sistem energetic mai integrat, cu soluții inteligente, în sectoare specifice, și cu o finanțare îmbunătățită pe perioada 2021-2027; reamintește că este important să se combată riscurile cibernetice din sectorul energetic, pentru a asigura reziliența sistemelor energetice; |
| --- | --- |

90.

Cercetarea, inovarea, tehnologiile digitale și politica spațială

| 91. | salută rolul programului Orizont Europa și contribuția sa la neutralitatea climatică; este de părere că parteneriatele din cadrul programului Orizont Europa, inclusiv întreprinderile comune, vor încuraja colaborarea dintre sectorul public și cel privat, cu scopul de a contribui la realizarea tranziției verzi, asigurând totodată sustenabilitatea, disponibilitatea, accesibilitatea și abordabilitatea inovațiilor; subliniază importanța îmbunătățirii accesului și a participării IMM-urilor la cererile de propuneri din cadrul programului Orizont Europa, precum și a unei mai bune comunicări și implicări a cetățenilor cu privire la rezultatele proiectelor europene de C&D și ale noilor tehnologii, inclusiv ale proiectelor-far, pentru a spori gradul de adoptare de către public și pentru a face rolul Uniunii mai vizibil pentru cetățenii săi; |
| --- | --- |

91.

| 92. | salută rolul programului Copernicus și al noului Centru de cunoștințe al UE privind observarea Pământului pentru uscat, atmosferă și serviciul de monitorizare a mediului marin; subliniază importanța capacităților de observare prin satelit pentru monitorizarea, modelarea, anticiparea și sprijinirea elaborării politicilor privind schimbările climatice; |
| --- | --- |

92.

| 93. | subliniază necesitatea de a atrage mai multe investiții, atât publice, cât și private, în cercetarea, inovarea și introducerea unor noi tehnologii durabile, inclusiv în industriile cu utilizare intensivă a forței de muncă, în noile rețele de infrastructură și în proiectele necesare care contribuie la realizarea obiectivelor Pactului verde european și ale Acordului de la Paris; subliniază că cercetarea și tehnologia viitoare ar trebui să țină seama de sustenabilitate și circularitate; subliniază, în același timp, importanța cercetării fundamentale, precum și a abordărilor colaborative și transdisciplinare în cercetare și inovare (C&I), în abordarea provocărilor climatice; subliniază, în plus, necesitatea de a sprijini inovarea socială, esențială pentru a răspunde nevoilor și provocărilor societale nesatisfăcute, capacitând în același timp oamenii în timpul tranziției verzi; |
| --- | --- |

93.

| 94. | subliniază că este important să se asigure coerența și consecvența stimulentelor, cu scopul de a se promova tehnologiile inovatoare în vederea atingerii obiectivelor pentru 2030 și 2050, abordând implementarea tehnologiilor deja mature, precum și investițiile în noi tehnologii care trebuie dezvoltate pentru a atinge obiectivul Uniunii de neutralitate climatică până cel târziu în 2050; |
| --- | --- |

94.

| 95. | subliniază necesitatea unei duble tranziții, în care tranziția digitală și cea verde să meargă mână în mână; subliniază rolul fundamental pe care îl pot juca tehnologiile digitale în sprijinirea tranziției verzi a Uniunii; reamintește că redresarea Uniunii necesită crearea unui cadru de reglementare stabil care să conducă la progrese, inclusiv progrese determinate de piață, în domeniul cercetării, inovării și dezvoltării de tehnologii sustenabile, precum și condiții adecvate pentru finanțarea acestora; |
| --- | --- |

95.

| 96. | subliniază că digitalizarea constituie unul dintre factorii-cheie de stimulare a integrării sistemului energetic, deoarece poate permite fluxuri dinamice și interconectate de purtători de energie, conectarea unor piețe mai diverse și poate furniza datele necesare pentru a corela cererea și oferta; subliniază potențialul tehnologiilor digitale de a crește eficiența energetică și, astfel, de a reduce emisiile globale de GES; subliniază necesitatea de a asigura un cadru de reglementare sigur, cu proceduri nediscriminatorii și transparente pentru accesul și transmiterea datelor privind energia; reamintește că, în conformitate cu estimările Comisiei, amprenta de mediu a TIC reprezintă între 5 % și 9 % din consumul mondial de energie electrică și peste 2 % din emisiile mondiale de gaze cu efect de seră; subliniază că, potrivit unui studiu din 2018 privind inteligența artificială, realizat de Centrul Comun de Cercetare al Comisiei, centrele de date și transmiterea datelor ar putea reprezenta între 3 % și 4 % din consumul total de energie electrică al Uniunii; reliefează că Comisia se așteaptă la o creștere cu 28 % a consumului centrelor de date din 2018 până în 2030; subliniază că 47 % din emisiile de dioxid de carbon din domeniul digital sunt generate de echipamentele de consum, cum ar fi computerele, telefoanele inteligente, tabletele, dispozitivele conectate; solicită, prin urmare, măsuri de reducere a amprentei de carbon a sectorului TIC prin asigurarea eficienței energetice și a utilizării eficiente a resurselor la nivelul rețelelor, al centrelor de date și al dispozitivelor consumatorilor și reiterează obiectivul ca centrele de date să devină neutre din punct de vedere climatic și foarte eficiente din punct de vedere energetic până cel târziu în 2030, astfel cum se prevede în strategia digitală; |
| --- | --- |

96.

| 97. | reamintește importanța contribuției C&I la realizarea obiectivelor stabilite în Acordul de la Paris și a obiectivelor Pactului verde european; invită Comisia și statele membre să sprijine cercetarea și inovarea și o creștere globală a bugetului UE și a bugetelor naționale dedicate C&I în domeniul tehnologiilor energetice durabile și sigure și al inovării; invită Comisia să evalueze posibilitatea de a sprijini în continuare tehnologiile și soluțiile inovatoare care vor contribui la un sistem energetic integrat și rezistent la schimbări climatice, inclusiv cele în care Europa deține o poziție de lider la nivel mondial și lanțuri valorice interne; consideră că este esențial ca anumite segmente-cheie ale lanțurilor valorice aferente energiei din surse regenerabile să fie localizate în Uniune, pentru a atinge obiectivele climatice și a aduce beneficii economice semnificative europenilor; solicită, în acest context, să se adopte măsuri adecvate pentru a promova rolul jucat de componentele de proveniență europeană din lanțul de aprovizionare și în legislația ce vizează sursele regenerabile de energie; |
| --- | --- |

97.

Schimbările climatice și dezvoltarea

| 98. | reafirmă angajamentul UE de a pune în aplicare coerența politicilor în favoarea dezvoltării, în special în ceea ce privește politicile industriale, agricole, în domeniul pescuitului, al comerțului și al investițiilor; insistă asupra unei abordări coerente a punerii în aplicare a Acordului de la Paris și a Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă, atât în politicile interne, cât și în cele externe; |
| --- | --- |

98.

| 99. | invită Comisia, statele membre și alte țări din G7 să dezvolte și să adopte parteneriate pentru tranziția energetică justă cu țările în curs de dezvoltare și să efectueze investiții noi și suplimentare pentru a asigura o tranziție justă în eliminarea treptată a combustibililor fosili în țările în curs de dezvoltare; consideră că aceste parteneriate ar trebui să se bazeze în principal pe instrumente de finanțare care nu generează datorii; |
| --- | --- |

99.

| 100. | subliniază importanța unei abordări a drepturilor omului în acțiunile de combatere a schimbărilor climatice, pentru a se asigura că toate măsurile respectă și sprijină drepturile omului pentru toate persoanele; îndeamnă părțile la CCONUSC să integreze dimensiunea drepturilor omului în contribuțiile lor stabilite la nivel național, în comunicarea lor privind adaptarea și în planurile lor naționale de acțiune; |
| --- | --- |

100.

| 101. | solicită ca politica în domeniul dezvoltării și al climei să abordeze inegalitățile, provocările preexistente în materie de datorii și sărăcia, care sunt exacerbate de impactul negativ al schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

101.

Rolul Parlamentului European

| 102. | consideră că Parlamentul trebuie să facă parte integrantă din delegația UE, având în vedere că trebuie să își dea aprobarea pentru acordurile internaționale și joacă un rol central în punerea în aplicare internă a Acordului de la Paris, în calitate de colegiuitor; se așteaptă, prin urmare, să i se permită participarea la reuniunile de coordonare ale UE la COP27 de la Sharm El-Sheikh și să i se garanteze accesul la toate documentele pregătitoare din momentul începerii negocierilor; |
| --- | --- |

102.

o

o o

| 103. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și secretariatului CCONUSC, cu rugămintea de a fi adusă la cunoștința tuturor țărilor terțe care sunt părți la CCONUSC. |
| --- | --- |

103.

---

(1)  JO C 184, 5.5.2022, p. 118.

(2)  JO C 232, 16.6.2021, p. 28.

(3)  JO C 445, 29.10.2021, p. 156.

(4)  JO L 114, 12.4.2022, p. 22.

(5)  JO C 385, 22.9.2021, p. 167.

(6)  JO L 243, 9.7.2021, p. 1.

(7)  JO C 270, 7.7.2021, p. 2.

(8)  JO C 385, 22.9.2021, p. 10.

(9)  JO C 506, 15.12.2021, p. 38.

(10)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0263.

(11)  JO C 67, 8.2.2022, p. 25.

(12)  Raportul IPCC privind adaptarea la schimbările climatice, 2022.

(13)  Biroul ONU pentru reducerea riscurilor de dezastre, „Costurile umane ale dezastrelor: prezentare generală a ultimilor 20 ani, 2000-2019”, https://www.undrr.org/media/48008/download

(14)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/climate-change-and-health#:~:text=Climate%20change%20affects%20the%20social,malaria%2C%20diarrhoea%20and%20heat%20stress

(15)  Banca Internațională pentru Reconstrucție și Dezvoltare, Banca Mondială, „Groundswell, Acting on Internal Climate Migration, Part II”, 2021 https://openknowledge.worldbank.org/handle/10986/36248

(16)  Institute for European Environmental Policy (IEEP) and Oxfam, ‘Carbon Inequality in 2030’, November 2021 https://oxfamilibrary.openrepository.com/bitstream/handle/10546/621305/bn-carbon-inequality-2030-051121-en.pdf

(17)  Global Witness, „Last Line of Defence, The industries causing the climate crisis and attacks against land and environmental defenders”, (Ultima linie de apărare, industriile care provoacă criza climatică și atacurile împotriva terenurilor și a apărătorilor mediului), septembrie 2021 https://www.globalwitness.org/en/campaigns/environmental-activists/last-line-defence/

(18)  Experți mediteraneeni privind schimbările climatice și de mediu, „Risks associated to climate and environmental changes in the Mediterranean region” (Riscuri asociate schimbărilor climatice și de mediu în regiunea mediteraneeană), 2019, https://ufmsecretariat.org/wp-content/uploads/2019/10/MedECC-Booklet_EN_WEB.pdf

(19)  WWF Mediterranean Marine Initiative, The Climate Change Effect in the Mediterranean – Six stories from an Overheheating Sea (Efectul schimbărilor climatice în Marea Mediterană – Șase povești dintr-o mare supraîncălzită), Roma, Italia, 2021.

(20)  https://www.klimazaloba.cz/wp-content/uploads/2021/04/Klimaticka%CC%81-z%CC%8Caloba.pdf

(21)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0248.

(22)  Evaluarea globală privind metanul, UNEP, 2021.

(23)  https://www.who.int/health-topics/one-health#tab=tab_1

(24)  Transport & Environment, „Private jets: can the super rich supercharge zero emission aviation?”, aprilie 2021.

(25)  Idem.

(26)  Rezoluția din 21 ianuarie 2021 referitoare la Strategia UE pentru egalitatea de gen (JO C 456, 10.11.2021, p. 208).

(27)  AIE, „Market analysis and predictions in 2019-2024” (Analiza pieței și prognoze în perioada 2019-2024), https://www.iea.org/reports/renewables-2019/power

(28)  Reamintește că se estimează că potențialul economic de reducere a consumului final de energie pentru industrie până în 2030, comparativ cu situația normală, este de 23,5 %.

(29)  Rezoluția din 16 februarie 2022 referitoare la o strategie europeană privind energia din surse regenerabile offshore (JO C 342, 6.9.2022, p. 66).

---

| 28.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 149/52 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 149/52

---

P9_TA(2022)0374

Solidaritatea culturală cu Ucraina și mecanismul comun de reacție de urgență pentru relansarea culturală a Europei

Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2022 referitoare la solidaritatea culturală cu Ucraina și un mecanism comun de reacție în situații de urgență pentru redresarea culturală în Europa (2022/2759(RSP))

(2023/C 149/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special preambulul, articolul 3 și Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special preambulul, articolul 3 și Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității,

| — | având în vedere preambulul Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere preambulul Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere rezoluția sa din 1 martie 2022 referitoare la agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 1 martie 2022 referitoare la agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei (1),

| — | având în vedere recomandarea sa din 8 iunie 2022 adresată Consiliului și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind politica externă, de securitate și apărare a UE după războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa din 8 iunie 2022 adresată Consiliului și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind politica externă, de securitate și apărare a UE după războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei (2),

| — | având în vedere declarațiile privind Ucraina ale liderilor Parlamentului din 16 și 24 februarie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile privind Ucraina ale liderilor Parlamentului din 16 și 24 februarie 2022,

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 referitoare la redresarea culturală a Europei (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 referitoare la redresarea culturală a Europei (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2021 privind situația artiștilor și redresarea culturală în UE (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2021 privind situația artiștilor și redresarea culturală în UE (4),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 18 mai 2021 privind redresarea, reziliența și durabilitatea sectoarelor culturale și creative, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 18 mai 2021 privind redresarea, reziliența și durabilitatea sectoarelor culturale și creative,

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la solidaritatea culturală cu Ucraina și un mecanism comun de reacție în situații de urgență pentru redresarea culturală în Europa (O-000030/2022 – B9-0026/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la solidaritatea culturală cu Ucraina și un mecanism comun de reacție în situații de urgență pentru redresarea culturală în Europa (O-000030/2022 – B9-0026/2022),

| — | având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru cultură și educație, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru cultură și educație,

| A. | întrucât războiul declanșat de Rusia împotriva Ucrainei este o încercare de a eradica identitatea și cultura unei națiuni suverane, inclusiv prin acte strategice și specifice de distrugere a siturilor (5) care aparțin patrimoniului cultural, constituind o crimă de război în temeiul Convenției de la Haga (6) din 1954, la care ambele țări sunt semnatare; |
| --- | --- |

A.

întrucât războiul declanșat de Rusia împotriva Ucrainei este o încercare de a eradica identitatea și cultura unei națiuni suverane, inclusiv prin acte strategice și specifice de distrugere a siturilor (5) care aparțin patrimoniului cultural, constituind o crimă de război în temeiul Convenției de la Haga (6) din 1954, la care ambele țări sunt semnatare;

| B. | întrucât atacul împotriva Ucrainei este și un atac împotriva identității noastre europene comune, a valorilor noastre și a modului nostru de viață, caracterizat de societăți deschise bazate pe democrație, respectarea drepturilor omului, demnitate, statul de drept și diversitatea culturală; întrucât milioane de oameni din întreaga lume suportă consecințele extrem de dăunătoare ale atacului, printre care se numără pierderi de vieți omenești, penuria de alimente, reducerea aprovizionării cu energie la nivel mondial și creșterea inflației și a fluxurilor de migrație; întrucât Rusia utilizează aceste consecințe preconizate ca amenințări politice și strategice; |
| --- | --- |

B.

întrucât atacul împotriva Ucrainei este și un atac împotriva identității noastre europene comune, a valorilor noastre și a modului nostru de viață, caracterizat de societăți deschise bazate pe democrație, respectarea drepturilor omului, demnitate, statul de drept și diversitatea culturală; întrucât milioane de oameni din întreaga lume suportă consecințele extrem de dăunătoare ale atacului, printre care se numără pierderi de vieți omenești, penuria de alimente, reducerea aprovizionării cu energie la nivel mondial și creșterea inflației și a fluxurilor de migrație; întrucât Rusia utilizează aceste consecințe preconizate ca amenințări politice și strategice;

| C. | întrucât invadarea Ucrainei de către Rusia pune în pericol și artiștii și lucrătorii din domeniul cultural, jurnaliștii și cadrele universitare, creând un climat de teamă și de neîncredere în detrimentul libertății artelor, al știrilor de calitate, al independenței mass-mediei și al accesului la informații, al libertății academice și al libertății de exprimare în sens larg; |
| --- | --- |

C.

întrucât invadarea Ucrainei de către Rusia pune în pericol și artiștii și lucrătorii din domeniul cultural, jurnaliștii și cadrele universitare, creând un climat de teamă și de neîncredere în detrimentul libertății artelor, al știrilor de calitate, al independenței mass-mediei și al accesului la informații, al libertății academice și al libertății de exprimare în sens larg;

| D. | întrucât distrugerea ilicită a patrimoniului cultural, jefuirea și contrabanda cu bunuri și artefacte culturale reprezintă o amenințare majoră la adresa identității tuturor ucrainenilor și minorităților din țară și vor îngreuna reconcilierea națională post-conflict; |
| --- | --- |

D.

întrucât distrugerea ilicită a patrimoniului cultural, jefuirea și contrabanda cu bunuri și artefacte culturale reprezintă o amenințare majoră la adresa identității tuturor ucrainenilor și minorităților din țară și vor îngreuna reconcilierea națională post-conflict;

| E. | întrucât efectele ample ale pandemiei de COVID-19 s-au resimțit considerabil în toate aspectele vieții și mediului nostru de viață, în special în întregul ecosistem cultural, care era afectat deja de structuri organizaționale și financiare fragile și, adesea, de condiții de muncă precare, precum și de amenințări la adresa libertății de exprimare artistică; întrucât sectoarele și industriile culturale și creative (SICC) nu și-au revenit încă pe deplin în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

E.

întrucât efectele ample ale pandemiei de COVID-19 s-au resimțit considerabil în toate aspectele vieții și mediului nostru de viață, în special în întregul ecosistem cultural, care era afectat deja de structuri organizaționale și financiare fragile și, adesea, de condiții de muncă precare, precum și de amenințări la adresa libertății de exprimare artistică; întrucât sectoarele și industriile culturale și creative (SICC) nu și-au revenit încă pe deplin în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19;

| F. | întrucât aceste crize majore, deși au pus în pericol autonomia strategică a Uniunii, au scos însă la iveală și marele său potențial de a crește sentimentul de apartenență la Europa, de a găsi răspunsuri comune la nevoile urgente și de a consolida sprijinul care stă la baza integrării europene; |
| --- | --- |

F.

întrucât aceste crize majore, deși au pus în pericol autonomia strategică a Uniunii, au scos însă la iveală și marele său potențial de a crește sentimentul de apartenență la Europa, de a găsi răspunsuri comune la nevoile urgente și de a consolida sprijinul care stă la baza integrării europene;

| G. | întrucât cultura rămâne un vector important al înțelegerii reciproce și al menținerii păcii în rândul populațiilor, |
| --- | --- |

G.

întrucât cultura rămâne un vector important al înțelegerii reciproce și al menținerii păcii în rândul populațiilor,

Consolidarea sprijinului și a solidarității față de ecosistemul cultural ucrainean

| 1. | salută faptul că UE și statele sale membre au oferit, în general, un sprijin puternic SICC ucrainene și că atât Comisia, cât și actorii guvernamentali, organizațiile neguvernamentale (ONG-uri) și societatea civilă au mobilizat rapid instrumente financiare pentru a sprijini artiștii și profesioniștii din domeniul culturii care fug din calea războiului, organizațiile culturale din țările care primesc refugiați ucraineni, precum și protecția patrimoniului cultural; salută, în special, inițiativele de reacție rapidă, cum ar fi Fondul pentru cultura solidarității destinat Ucrainei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | își exprimă solidaritatea sinceră cu artiștii interpreți sau executanți, artiștii, creatorii, autorii, editorii, companiile lor și cu toți ceilalți creatori și lucrători culturali, inclusiv cu creatorii amatori, întrucât arta și cultura vor avea un rol fundamental în vindecarea și reconstrucția Ucrainei; salută în special gestul artiștilor și creatorilor ucraineni care s-au opus invaziei ruse prin continuarea activității lor de creație artistică; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Comisia și statele membre să includă nevoile urgente ale sectoarelor culturii și patrimoniului cultural în cadrul sprijinului umanitar acordat Ucrainei de către UE; este ferm convins că, în conformitate cu decizia istorică a Consiliului European din 23 iunie 2022 de a acorda Ucrainei statutul de țară candidată la UE, trebuie să se aloce sprijin specific și în cadrul viitorului Fond fiduciar pentru Ucraina, aprobat de șefii de stat și de guvern în concluziile Consiliului European din 24-25 martie 2022; |
| --- | --- |

3.

| 4. | îndeamnă UE să ofere sprijin specific actorilor culturali, întreprinderilor mici și mijlocii, ONG-urilor, activităților culturale locale, universităților și societății civile din Ucraina în conceperea și dezvoltarea foii de parcurs a țării pentru reconstrucție și redresare; |
| --- | --- |

4.

| 5. | consideră că UE ar trebui să ofere sprijin autorităților ucrainene, în special la nivel local și regional, dar și societății civile ca partener constructiv în refacerea țării și, în special, în restaurarea siturilor culturale; subliniază, în acest sens, că UE ar trebui să încurajeze părțile implicate în reconstrucție să ia în considerare aplicarea celor mai înalte standarde de calitate; recunoaște că noul Bauhaus european are potențialul de a contribui la restaurarea postbelică cu participarea SICC ucrainene; |
| --- | --- |

5.

| 6. | consideră că trebuie să se acorde o atenție deosebită operelor culturale și istorice prezente în Ucraina și protejării patrimoniului cultural al țării; afirmă disponibilitatea Uniunii Europene de a participa la conservarea operelor de artă și a patrimoniului cultural prin aplicarea tuturor instrumentelor juridice pentru protecția patrimoniului cultural și pentru prevenirea traficului sau a exportului ilegal de patrimoniu cultural în perioade de război; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază necesitatea urgentă de a sprijini Ucraina să documenteze temeinic toate atacurile asupra patrimoniului cultural, în special cele care constituie potențiale crime de război și care sunt comise împotriva patrimoniului cultural protejat de convențiile internaționale; reamintește că, pe lângă protecția fizică a monumentelor și a artefactelor, UE ar trebui să consolideze în continuare sprijinul pentru digitalizarea și documentarea digitală a patrimoniului cultural; |
| --- | --- |

7.

| 8. | consideră că sprijinul financiar acordat Ucrainei în domeniul cultural nu ar trebui să compromită finanțarea pusă la dispoziția SICC în Uniunea Europeană prin intermediul programului „Europa creativă”; |
| --- | --- |

8.

Sprijinirea rezilienței și a redresării post-criză ale ecosistemului cultural al UE în ansamblu

| 9. | invită Comisia și statele membre să pună accentul pe cultură în toate politicile și prioritățile esențiale ale UE, cum ar fi acțiunile climatice, transformarea digitală, redresarea economică și relațiile internaționale; invită Comisia să utilizeze în continuare potențialul multidimensional al SICC pentru bunăstarea societăților și a cetățenilor din Europa și să promoveze în mod proactiv discursul cultural public cu scopul de a implica cât mai multe persoane posibil în formarea opiniei publice și de a încuraja cooperarea culturală internațională; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază necesitatea de a sprijini și de a coordona acțiunile la toate nivelurile de guvernanță, atât cu părțile interesate publice, cât și cu cele private, inclusiv cu societatea civilă și actorii filantropici, ceea ce implică susținere specifică pentru ecosistemele culturale, creative și de patrimoniu cultural și pentru condiții de muncă echitabile pentru lucrătorii lor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | îndeamnă Comisia și statele membre să își mărească capacitatea de inovare în ceea ce privește cooperarea și parteneriatele public-privat pentru a crește reziliența la crizele viitoare care ar putea afecta SICC; în acest context, îndeamnă Comisia și statele membre să promoveze în continuare digitalizarea SICC și să asigure un acces digital larg la creațiile artistice și culturale; |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită Comisiei să analizeze posibilitatea de a introduce un mecanism european de reacție în situații de urgență și de redresare și de a-l implica drept partener în acest mecanism, care este dedicat în mod specific culturii, patrimoniului cultural și ecosistemelor creative și este bazat pe o abordare care implică mai multe părți interesate; invită Comisia să propună cadrul juridic și fiscal pentru un astfel de mecanism și să întocmească o listă a partenerilor strategici asociați din toate sectoarele vizate, publice sau private, inclusiv modele de parteneriat filantropic, în deplină conformitate cu principiul adiționalității, pentru a permite punerea în comun strategică a resurselor, consolidând astfel finanțarea publică și optimizând sprijinul pentru SICC; |
| --- | --- |

12.

o

o o

| 13. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  JO C 125, 18.3.2022, p. 2.

(2)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0235.

(3)  JO C 385, 22.9.2021, p. 152.

(4)  JO C 184, 5.5.2022, p. 88.

(5)  Începând cu 21 septembrie 2022, UNESCO a verificat starea de deteriorare a 192 de situri începând cu 24 februarie 2022 – 81 de situri religioase, 13 muzee, 37 de clădiri istorice, 35 de clădiri dedicate activităților culturale, 17 monumente și 10 biblioteci. https://www.unesco.org/en/articles/damaged-cultural-sites-ukraine-verified-unesco

(6)  A se vedea Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale, articolul 8 alineatul (2) litera (b) punctul (ix).

---

| 28.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 149/55 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 149/55

---

P9_TA(2022)0375

Situația în Burkina Faso în urma loviturii de stat

Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2022 referitoare la situația din Burkina Faso în urma loviturii de stat (2022/2865(RSP))

(2023/C 149/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare, în special cea din 19 decembrie 2019 referitoare la încălcarea drepturilor omului, inclusiv a libertății religioase în Burkina Faso (1), cea din 16 septembrie 2020 referitoare la cooperarea UE-Africa în domeniul securității în regiunea Sahel, Africa de Vest și Cornul Africii (2) și cea din 17 februarie 2022 referitoare la criza politică din Burkina Faso (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare, în special cea din 19 decembrie 2019 referitoare la încălcarea drepturilor omului, inclusiv a libertății religioase în Burkina Faso (1), cea din 16 septembrie 2020 referitoare la cooperarea UE-Africa în domeniul securității în regiunea Sahel, Africa de Vest și Cornul Africii (2) și cea din 17 februarie 2022 referitoare la criza politică din Burkina Faso (3),

| — | având în vedere declarația comisarei pentru parteneriate internaționale, Jutta Urpilainen, în numele Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, făcută la 4 octombrie 2022 în Parlamentul European la Strasbourg, și dezbaterea care a urmat, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comisarei pentru parteneriate internaționale, Jutta Urpilainen, în numele Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, făcută la 4 octombrie 2022 în Parlamentul European la Strasbourg, și dezbaterea care a urmat,

| — | având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 1 și 5 octombrie 2022 privind lovitura de stat din Burkina Faso și situația din țară, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 1 și 5 octombrie 2022 privind lovitura de stat din Burkina Faso și situația din țară,

| — | având în vedere declarațiile Comunității Economice a Statelor din Africa de Vest (ECOWAS) din 30 septembrie, 1 octombrie și 2 octombrie 2022 privind situația din Burkina Faso și misiunea ECOWAS în Burkina Faso din 4 octombrie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Comunității Economice a Statelor din Africa de Vest (ECOWAS) din 30 septembrie, 1 octombrie și 2 octombrie 2022 privind situația din Burkina Faso și misiunea ECOWAS în Burkina Faso din 4 octombrie 2022,

| — | având în vedere declarația din 30 septembrie 2022 a președintelui Comisiei Uniunii Africane prin care condamnă a doua preluare a puterii prin forță în Burkina Faso, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 30 septembrie 2022 a președintelui Comisiei Uniunii Africane prin care condamnă a doua preluare a puterii prin forță în Burkina Faso,

| — | având în vedere declarația din 1 octombrie 2022 a purtătorului de cuvânt al Secretarului General al ONU privind situația din Burkina Faso, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 1 octombrie 2022 a purtătorului de cuvânt al Secretarului General al ONU privind situația din Burkina Faso,

| — | având în vedere declarația din 7 octombrie 2022 a Consiliului de Securitate al ONU privind situația din Burkina Faso, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 7 octombrie 2022 a Consiliului de Securitate al ONU privind situația din Burkina Faso,

| — | având în vedere protocolul ECOWAS privind democrația și buna guvernanță, |
| --- | --- |

—

având în vedere protocolul ECOWAS privind democrația și buna guvernanță,

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 9 martie 2020 intitulată „Către o strategie cuprinzătoare cu Africa” (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 9 martie 2020 intitulată „Către o strategie cuprinzătoare cu Africa” (JOIN(2020)0004),

| — | având în vedere rezoluția Adunării Parlamentare Paritare a Grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific (ACP) și a UE din 11 martie 2021 referitoare la democrație și respectarea constituțiilor în UE și în țările ACP, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Adunării Parlamentare Paritare a Grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific (ACP) și a UE din 11 martie 2021 referitoare la democrație și respectarea constituțiilor în UE și în țările ACP,

| — | având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD), în special ODD16 de promovare a unor societăți juste, pașnice și incluzive pentru o dezvoltare durabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD), în special ODD16 de promovare a unor societăți juste, pașnice și incluzive pentru o dezvoltare durabilă,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și ale popoarelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și ale popoarelor,

| — | având în vedere Constituția Republicii Burkina Faso, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Republicii Burkina Faso,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, de pe o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (4) (Acordul de la Cotonou), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, de pe o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (4) (Acordul de la Cotonou),

| — | având în vedere Carta africană privind democrația, alegerile și guvernanța, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană privind democrația, alegerile și guvernanța,

| — | având în vedere Convenția Uniunii Africane pentru protecția și asistența persoanelor strămutate în interiorul țării în Africa, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Uniunii Africane pentru protecția și asistența persoanelor strămutate în interiorul țării în Africa,

| — | având în vedere Convenția ONU privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor din 1979, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor din 1979,

| — | având în vedere Convenția ONU privind statutul refugiaților din 1951 și protocolul la aceasta din 1967, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind statutul refugiaților din 1951 și protocolul la aceasta din 1967,

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, la 30 septembrie 2022, membri ai armatei din Burkina Faso, conduse de căpitanul Ibrahim Traoré, au dat o lovitură de stat, înlăturându-l pe președintele aflat la putere, locotenentul-colonel Paul-Henri Sandaogo Damiba; întrucât fostul președinte Damiba a preluat puterea prin lovitura de stat din 24 ianuarie 2022, înlăturându-l și el pe președintele Marc Roch Kaboré, care fusese ales democratic în noiembrie 2020; întrucât, asemenea fostului președinte Damiba de dinaintea lui, actualul președinte Ibrahim Traoré a justificat lovitura de stat invocând incapacitatea autorităților de a împiedica deteriorarea situației de securitate; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 30 septembrie 2022, membri ai armatei din Burkina Faso, conduse de căpitanul Ibrahim Traoré, au dat o lovitură de stat, înlăturându-l pe președintele aflat la putere, locotenentul-colonel Paul-Henri Sandaogo Damiba; întrucât fostul președinte Damiba a preluat puterea prin lovitura de stat din 24 ianuarie 2022, înlăturându-l și el pe președintele Marc Roch Kaboré, care fusese ales democratic în noiembrie 2020; întrucât, asemenea fostului președinte Damiba de dinaintea lui, actualul președinte Ibrahim Traoré a justificat lovitura de stat invocând incapacitatea autorităților de a împiedica deteriorarea situației de securitate;

| B. | întrucât, după lovitura de stat din ianuarie 2022, sub medierea ECOWAS, armata a convenit asupra unei perioade de tranziție până în iulie 2024, când urmează să aibă loc alegeri democratice; întrucât UE a sprijinit ferm ECOWAS în acțiunile sale de mediere și a depus eforturi considerabile pentru a stimula cooperarea, inclusiv în domeniul apărării și securității; întrucât ECOWAS a condamnat lovitura de stat din septembrie 2022 din Burkina Faso și o consideră inadecvată având în vedere progresele înregistrate în demersul de a asigura o revenire organizată la ordinea constituțională până la 1 iulie 2024; întrucât lovitura de stat din septembrie 2022 a fost denunțată și de Uniunea Africană, UE și ONU; |
| --- | --- |

B.

întrucât, după lovitura de stat din ianuarie 2022, sub medierea ECOWAS, armata a convenit asupra unei perioade de tranziție până în iulie 2024, când urmează să aibă loc alegeri democratice; întrucât UE a sprijinit ferm ECOWAS în acțiunile sale de mediere și a depus eforturi considerabile pentru a stimula cooperarea, inclusiv în domeniul apărării și securității; întrucât ECOWAS a condamnat lovitura de stat din septembrie 2022 din Burkina Faso și o consideră inadecvată având în vedere progresele înregistrate în demersul de a asigura o revenire organizată la ordinea constituțională până la 1 iulie 2024; întrucât lovitura de stat din septembrie 2022 a fost denunțată și de Uniunea Africană, UE și ONU;

| C. | întrucât, potrivit unei campanii de dezinformare, fostul președinte Damiba s-a adăpostit sub protecție franceză, ceea ce autoritățile franceze au negat imediat și cu fermitate, precum chiar și fostul președinte Damiba și actualul președinte Ibrahim Traoré; întrucât, în perioada care a urmat loviturii de stat, au avut loc demonstrații împotriva Franței și în favoarea intensificării cooperării militare cu Rusia; întrucât au fost vandalizate atât ambasada și consulatul Franței din Ouagadougou, cât și birourile Institutului francez din Ouagadougou și Bobo Dioulasso; întrucât în țară s-au înregistrat și alte atacuri împotriva instituțiilor și simbolurilor europene; |
| --- | --- |

C.

întrucât, potrivit unei campanii de dezinformare, fostul președinte Damiba s-a adăpostit sub protecție franceză, ceea ce autoritățile franceze au negat imediat și cu fermitate, precum chiar și fostul președinte Damiba și actualul președinte Ibrahim Traoré; întrucât, în perioada care a urmat loviturii de stat, au avut loc demonstrații împotriva Franței și în favoarea intensificării cooperării militare cu Rusia; întrucât au fost vandalizate atât ambasada și consulatul Franței din Ouagadougou, cât și birourile Institutului francez din Ouagadougou și Bobo Dioulasso; întrucât în țară s-au înregistrat și alte atacuri împotriva instituțiilor și simbolurilor europene;

| D. | întrucât, la 2 octombrie 2022, fostul președinte Damiba și-a prezentat demisia din funcția de președinte în urma medierii cu căpeteniile triburilor tradiționale; întrucât acesta a pus șapte condiții pentru a demisiona, printre care respectarea acordului cu ECOWAS pe o perioadă de tranziție de 24 de luni; întrucât actualul președinte Ibrahim Traoré a acceptat toate aceste condiții; |
| --- | --- |

D.

întrucât, la 2 octombrie 2022, fostul președinte Damiba și-a prezentat demisia din funcția de președinte în urma medierii cu căpeteniile triburilor tradiționale; întrucât acesta a pus șapte condiții pentru a demisiona, printre care respectarea acordului cu ECOWAS pe o perioadă de tranziție de 24 de luni; întrucât actualul președinte Ibrahim Traoré a acceptat toate aceste condiții;

| E. | întrucât, la 4 octombrie 2022, ECOWAS a desfășurat o misiune de informare privind lovitura de stat din septembrie 2022 și a purtat discuții cu noua conducere; întrucât, după o întâlnire cu delegația ECOWAS, președintele Traoré și-a afirmat intenția de a respecta calendarul pentru tranziție convenit între predecesorul său și ECOWAS; întrucât președintele Traoré s-a angajat să respecte și angajamentele internaționale ale Burkinei Faso, în special în ceea ce privește protecția drepturilor omului; |
| --- | --- |

E.

întrucât, la 4 octombrie 2022, ECOWAS a desfășurat o misiune de informare privind lovitura de stat din septembrie 2022 și a purtat discuții cu noua conducere; întrucât, după o întâlnire cu delegația ECOWAS, președintele Traoré și-a afirmat intenția de a respecta calendarul pentru tranziție convenit între predecesorul său și ECOWAS; întrucât președintele Traoré s-a angajat să respecte și angajamentele internaționale ale Burkinei Faso, în special în ceea ce privește protecția drepturilor omului;

| F. | întrucât, la 15 octombrie 2022, căpitanul Ibrahim Traoré a fost numit în unanimitate președinte de către „reuniunile naționale” și a fost adoptată carta de tranziție; |
| --- | --- |

F.

întrucât, la 15 octombrie 2022, căpitanul Ibrahim Traoré a fost numit în unanimitate președinte de către „reuniunile naționale” și a fost adoptată carta de tranziție;

| G. | întrucât constituția, suspendată inițial după 30 septembrie 2022, a fost restabilită prin Actul fundamental, adoptat la 5 octombrie 2022 de Mișcarea Patriotică pentru Salvgardare și Restaurare (MPSR), care garantează respectarea acordurilor internaționale la care Burkina Faso este parte și continuitatea statului până la viitoarea adoptare a cartei de tranziție; |
| --- | --- |

G.

întrucât constituția, suspendată inițial după 30 septembrie 2022, a fost restabilită prin Actul fundamental, adoptat la 5 octombrie 2022 de Mișcarea Patriotică pentru Salvgardare și Restaurare (MPSR), care garantează respectarea acordurilor internaționale la care Burkina Faso este parte și continuitatea statului până la viitoarea adoptare a cartei de tranziție;

| H. | întrucât, la 7 octombrie 2022, președintele Traoré s-a întâlnit cu întregul corp diplomatic din Ouagadougou pentru a-și reafirma disponibilitatea de a coopera cu toți partenerii Burkinei Faso; întrucât președintele Traoré a făcut declarații potrivit cărora Burkina Faso consideră că UE este doar „unul dintre numeroșii” parteneri; |
| --- | --- |

H.

întrucât, la 7 octombrie 2022, președintele Traoré s-a întâlnit cu întregul corp diplomatic din Ouagadougou pentru a-și reafirma disponibilitatea de a coopera cu toți partenerii Burkinei Faso; întrucât președintele Traoré a făcut declarații potrivit cărora Burkina Faso consideră că UE este doar „unul dintre numeroșii” parteneri;

| I. | întrucât Yevgeny Prigozhin, șeful Grupului Wagner, o companie militară privată rusă, a salutat lovitura de stat din septembrie; întrucât Grupul Wagner continuă să își extindă activitățile în regiunea Sahel și în Africa de Vest și se știe că a comis numeroase crime de război în regiune; |
| --- | --- |

I.

întrucât Yevgeny Prigozhin, șeful Grupului Wagner, o companie militară privată rusă, a salutat lovitura de stat din septembrie; întrucât Grupul Wagner continuă să își extindă activitățile în regiunea Sahel și în Africa de Vest și se știe că a comis numeroase crime de război în regiune;

| J. | întrucât, din 2015, Burkina Faso a fost cuprinsă de un val tot mai puternic de violență cauzat de luptători din grupuri precum Grupul pentru sprijinirea islamului și a musulmanilor (JNIM), care are legături cu al-Qaida, și Statul Islamic din regiunea Sahara (ISGS), în urma căruia au fost ucise mii de persoane; întrucât, la 26 septembrie 2022, au fost ucise 37 de persoane într-un atac asupra unui convoi de aprovizionare lângă Gaskindé; întrucât un grup afiliat al-Qaida a revendicat atacul, care este considerat unul dintre factorii declanșatori ai recentei lovituri de stat și în urma căruia au dispărut 70 de șoferi de camion, potrivit sindicatelor lor; întrucât aproximativ 40 % din teritoriul Burkinei Faso este expus în prezent actelor de violență comise de grupările rebele armate și unei lipse de hrană, apă, electricitate și asistență medicală de bază ca urmare a blocadei impuse de astfel de grupuri; întrucât operațiunea Barkhane din regiunea Sahel a fost contestată de părți ale populației și de unii lideri politici; |
| --- | --- |

J.

întrucât, din 2015, Burkina Faso a fost cuprinsă de un val tot mai puternic de violență cauzat de luptători din grupuri precum Grupul pentru sprijinirea islamului și a musulmanilor (JNIM), care are legături cu al-Qaida, și Statul Islamic din regiunea Sahara (ISGS), în urma căruia au fost ucise mii de persoane; întrucât, la 26 septembrie 2022, au fost ucise 37 de persoane într-un atac asupra unui convoi de aprovizionare lângă Gaskindé; întrucât un grup afiliat al-Qaida a revendicat atacul, care este considerat unul dintre factorii declanșatori ai recentei lovituri de stat și în urma căruia au dispărut 70 de șoferi de camion, potrivit sindicatelor lor; întrucât aproximativ 40 % din teritoriul Burkinei Faso este expus în prezent actelor de violență comise de grupările rebele armate și unei lipse de hrană, apă, electricitate și asistență medicală de bază ca urmare a blocadei impuse de astfel de grupuri; întrucât operațiunea Barkhane din regiunea Sahel a fost contestată de părți ale populației și de unii lideri politici;

| K. | întrucât 1,9 milioane de persoane au fost strămutate ca urmare a înrăutățirii situației de securitate din țară, peste jumătate dintre acestea fiind copii; întrucât în rândul persoanelor strămutate în interiorul țării, amenințările la adresa femeilor și a tinerilor sunt deosebit de grave, incluzând exploatarea sexuală și prin muncă, violența de gen, recrutarea forțată și traficul de persoane; întrucât prezența persoanelor strămutate în interiorul țării și a refugiaților poate genera conflicte cu populația locală din cauza resurselor naturale limitate dacă nu se iau măsuri adecvate pentru a asigura locuințe, locuri de muncă și alimente; |
| --- | --- |

K.

întrucât 1,9 milioane de persoane au fost strămutate ca urmare a înrăutățirii situației de securitate din țară, peste jumătate dintre acestea fiind copii; întrucât în rândul persoanelor strămutate în interiorul țării, amenințările la adresa femeilor și a tinerilor sunt deosebit de grave, incluzând exploatarea sexuală și prin muncă, violența de gen, recrutarea forțată și traficul de persoane; întrucât prezența persoanelor strămutate în interiorul țării și a refugiaților poate genera conflicte cu populația locală din cauza resurselor naturale limitate dacă nu se iau măsuri adecvate pentru a asigura locuințe, locuri de muncă și alimente;

| L. | întrucât instruirea personalului din Burkina Faso s-a desfășurat în contextul misiunii UE de instruire în Mali și al misiunii UE de consolidare a capacităților în Sahel, dar a fost suspendată după lovitura de stat din septembrie 2022 și nu și-a atins obiectivul principal; |
| --- | --- |

L.

întrucât instruirea personalului din Burkina Faso s-a desfășurat în contextul misiunii UE de instruire în Mali și al misiunii UE de consolidare a capacităților în Sahel, dar a fost suspendată după lovitura de stat din septembrie 2022 și nu și-a atins obiectivul principal;

| M. | întrucât, în octombrie 2022, numărul de persoane din Burkina Faso care au nevoie de ajutor umanitar este de 4,9 milioane, dintre care 3,4 milioane se confruntă cu o insecuritate alimentară gravă; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în octombrie 2022, numărul de persoane din Burkina Faso care au nevoie de ajutor umanitar este de 4,9 milioane, dintre care 3,4 milioane se confruntă cu o insecuritate alimentară gravă;

| N. | întrucât au crescut nemulțumirea și criticile față de incapacitatea guvernelor anterioare de a face față enormelor provocări sociale, economice și de securitate din Burkina Faso cauzate de înmulțirea atacurilor teroriste; |
| --- | --- |

N.

întrucât au crescut nemulțumirea și criticile față de incapacitatea guvernelor anterioare de a face față enormelor provocări sociale, economice și de securitate din Burkina Faso cauzate de înmulțirea atacurilor teroriste;

| O. | întrucât peste 1 miliard EUR a fost alocat Burkinei Faso pentru perioada 2014-2020 prin toate instrumentele de finanțare ale UE; întrucât se prevede că, în cadrul Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVCDCI), sprijinul UE se va ridica la 384 de milioane EUR pentru perioada 2021-2024; |
| --- | --- |

O.

întrucât peste 1 miliard EUR a fost alocat Burkinei Faso pentru perioada 2014-2020 prin toate instrumentele de finanțare ale UE; întrucât se prevede că, în cadrul Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVCDCI), sprijinul UE se va ridica la 384 de milioane EUR pentru perioada 2021-2024;

| P. | întrucât ceea ce se întâmplă în regiunea Sahel are importanță și consecințe atât pentru restul Africii, cât și pentru Europa; întrucât Burkina Faso are o importanță regională esențială, deoarece este situată strategic ca o punte între Sahel și statele de coastă din Africa de Vest, |
| --- | --- |

P.

întrucât ceea ce se întâmplă în regiunea Sahel are importanță și consecințe atât pentru restul Africii, cât și pentru Europa; întrucât Burkina Faso are o importanță regională esențială, deoarece este situată strategic ca o punte între Sahel și statele de coastă din Africa de Vest,

| 1. | condamnă lovitura de stat militară din 30 septembrie 2022 din Burkina Faso; regretă că această acțiune subminează progresele recente înregistrate în direcția unei reveniri organizate la ordinea constituțională; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită viitorul guvern să își țină promisiunea de a onora angajamentele internaționale ale țării, inclusiv cele legate de promovarea și protejarea drepturilor omului; îndeamnă viitorul guvern să le permită oamenilor, inclusiv tuturor grupurilor minoritare, să își exercite drepturile civile și politice, inclusiv dreptul la libertatea de întrunire, de asociere și de exprimare; este extrem de preocupat de încălcările drepturilor omului care continuă să fie raportate; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită să se revină urgent la ordinea constituțională și să se reinstaureze imediat un guvern civil; invită următorul guvern să își îndeplinească angajamentul de a respecta calendarul convenit pentru o revenire rapidă la ordinea constituțională și alegeri transparente și incluzive până la 1 iulie 2024; își exprimă sprijinul deplin față de ECOWAS și Uniunea Africană în eforturile lor de mediere și își afirmă disponibilitatea de a sprijini aceste eforturi ori de câte ori este posibil; invită comunitatea internațională, inclusiv UE, să participe la aceste eforturi și să își ofere sprijinul pentru a asigura o tranziție sigură; afirmă că susține observatorii electorali din Burkina Faso și o misiune a UE de observare a alegerilor; |
| --- | --- |

3.

| 4. | îndeamnă viitorul guvern să promoveze un dialog veritabil, onest, transparent și incluziv la nivel național, la care să participe activ și efectiv toate sectoarele societății civile, cu scopul de a contura o viziune de viitor clară pentru democrația din Burkina Faso și de a promova o societate mai incluzivă și bazată pe coeziune; solicită o mai mare incluziune și participarea activă a femeilor la procesul decizional și la eforturile de consolidare a păcii și de reconciliere; |
| --- | --- |

4.

| 5. | îndeamnă viitorul guvern să își redefinească răspunsul în materie de securitate, în parteneriat deplin cu comunitatea internațională, într-o formă care să respecte statul de drept, să protejeze drepturile omului și să recâștige încrederea publică; subliniază, în acest sens, că poate fi folosită consultarea națională în curs ca o ocazie pentru a pune în aplicare reforme substanțiale în sectorul securității; |
| --- | --- |

5.

| 6. | își exprimă condoleanțele și compasiunea față de populația din Burkina Faso, care a suferit prea multe atacuri violente, comise adesea de grupurile jihadiste; subliniază că UE este alături de Burkina Faso și de poporul său și este dispusă să se implice mai mult; evidențiază că cei care conduc Burkina Faso trebuie să creeze condițiile necesare unui astfel de parteneriat consolidat; |
| --- | --- |

6.

| 7. | condamnă atacurile asupra ambasadei și a consulatului Franței, a Institutului francez și a altor instituții și simboluri europene care au avut loc în Burkina Faso în timpul loviturii de stat și ulterior; îndeamnă viitorul guvern să respecte obligațiile juridice internaționale ale țării de a proteja personalul diplomatic și clădirile și să asigure siguranța cetățenilor străini care locuiesc în țară; își exprimă îngrijorarea cu privire la intensificarea campaniilor de dezinformare ale Rusiei împotriva misiunilor și operațiunilor UE în Africa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | îndeamnă toate părțile relevante să respecte libertatea presei și a mass-mediei și să permită jurnaliștilor și organizațiilor mass-media să își desfășoare activitatea în mod liber și în siguranță, inclusiv documentarea situației persoanelor strămutate în interiorul țării și a operațiunilor forțelor de securitate; |
| --- | --- |

8.

| 9. | îndeamnă autoritățile să asigure protecția apărătorilor drepturilor omului și a organizațiilor societății civile în exercitarea mandatului lor; invită UE și statele sale membre să își sporească protecția și sprijinul pentru apărătorii drepturilor omului din Burkina Faso; condamnă utilizarea violenței sexuale și a tuturor formelor de intimidare în situații de conflict; |
| --- | --- |

9.

| 10. | îndeamnă viitorul guvern să desfășoare anchete prompte, detaliate și imparțiale cu privire la toate cazurile în care oameni au decedat sau au fost răniți în timpul loviturii de stat, inclusiv cele înregistrate în timpul jafurilor și al demonstrațiilor, și să asigure o justiție independentă și imparțială și tragerea la răspundere a vinovaților pentru a se face dreptate victimelor și supraviețuitorilor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | este profund îngrijorat de activitățile Grupului Wagner în regiune; recomandă insistent viitorului guvern să nu urmărească niciun fel de parteneriat cu Grupul Wagner; este ferm convins că implicarea societăților private de securitate acuzate de încălcări grave ale drepturilor omului ar contraveni obiectivului de a aduce pacea, securitatea și stabilitatea în Burkina Faso; atrage atenția asupra antecedentelor foarte negative ale implicării Rusiei în Mali, unde, din cauza impunității și a tacticilor militare eșuate, populația suferă în prezent din cauza amenințărilor teroriste tot mai mari, precum și a încălcărilor drepturilor omului de către mercenari; îndeamnă UE și țările din Africa să garanteze inițierea unor acțiuni judiciare, inclusiv aplicarea de sancțiuni penale, pentru încălcările drepturilor omului care rezultă din activitățile companiilor militare și de securitate private; |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită UE și statelor sale membre să își intensifice sprijinul financiar și ajutorul umanitar pentru a răspunde nevoilor urgente ale populației din Burkina Faso, în special ale persoanelor strămutate și ale refugiaților din țările învecinate; invită următorul guvern să sprijine și să înlesnească activitatea organizațiilor umanitare în Burkina Faso, asigurând un acces umanitar neîngrădit; își exprimă îngrijorarea cu privire la impactul amenințărilor la adresa securității asupra eficacității asistenței umanitare și a cooperării pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

12.

| 13. | solicită UE și statelor sale membre ca, atunci când elaborează politicile privind regiunea Sahel, să țină seama de necesitatea esențială de a sprijini buna guvernanță, societatea civilă, dezvoltarea și investițiile pentru un viitor mai pozitiv pentru comunitățile din Sahel și să efectueze o evaluare a impactului asupra G5 Sahel; invită UE și statele sale membre să colaboreze cu ECOWAS, cu autoritățile de tranziție și cu toate părțile interesate din Burkina Faso în vederea consolidării eforturilor de cooperare în materie de securitate, dezvoltare, educație și adaptare la schimbările climatice pentru a combate sărăcia și a preveni o mai mare radicalizare; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită comunitatea internațională, inclusiv UE, să evalueze urgent, în coordonare cu partenerii lor internaționali și cu instituțiile internaționale relevante, toate mijloacele disponibile pentru a evita neplata datoriilor de către Burkina Faso; |
| --- | --- |

14.

| 15. | observă o reducere a sprijinului pentru activitățile UE de consolidare a păcii și de cooperare pentru dezvoltare în regiune; invită Comisia să se implice mai mult în sprijinirea drepturilor omului și a cooperării umanitare și pentru dezvoltare și să sporească vizibilitatea acestor activități; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită statele membre să își respecte obligațiile internaționale de a aplica un sistem riguros de verificare și urmărire a exporturilor lor de arme pentru a evita ca acestea să fie utilizate abuziv și să contribuie la încălcări ale drepturilor omului; |
| --- | --- |

16.

| 17. | îndeamnă UE să promoveze dreptul Burkinei Faso la suveranitate alimentară ca mijloc prin care să se asigure securitatea nutrițională și reducerea sărăciei, acordând o atenție deosebită femeilor și agriculturii familiale, cu scopul de a asigura furnizarea de alimente accesibile și la prețuri abordabile; |
| --- | --- |

17.

| 18. | este îngrijorat de faptul că instabilitatea politică și de securitate tot mai mare și situația socioeconomică și umanitară dezastruoasă din Burkina Faso au oferit grupurilor teroriste ocazia de a provoca haos, cu profunde consecințe internaționale; subliniază că terorismul și instabilitatea din regiunea Sahel reprezintă o problemă și subminează consolidarea democrației și statul de drept; reamintește că este esențial să se abordeze dinamica structurală, care este sursa provocărilor actuale, pentru a consolida legitimitatea populară a guvernelor alese democratic; solicită comunității internaționale, inclusiv UE, să intensifice cooperarea și sprijinul pentru a aborda toate aceste provocări; |
| --- | --- |

18.

| 19. | apreciază și respectă liderii religioși și tradiționali din Burkina Faso, care au jucat un rol esențial de mediere și au participat activ la combaterea violenței și a urii în timpul diverselor crize care au afectat țara; invită liderii din Burkina Faso să ofere minorităților, inclusiv celor religioase, o protecție mai bună; |
| --- | --- |

19.

| 20. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, autorităților Republicii Burkina Faso, Secretariatului G5 Sahel, copreședinților Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE și Parlamentului Panafrican, Comunității Economice a Statelor din Africa de Vest, Secretarului General al ONU, Adunării Generale a ONU, precum și Uniunii Africane și instituțiilor acesteia. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  JO C 255, 29.6.2021, p. 45.

(2)  JO C 385, 22.9.2021, p. 24.

(3)  JO C 342, 6.9.2022, p. 290.

(4)  JO L 317, 15.12.2000, p. 3.

---

III Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 18 oktombrie 2022

| 28.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 149/60 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 149/60

---

P9_TA(2022)0357

Numirea unui membru al Curții de Conturi – Laima Liucija Andrikienė

Decizia Parlamentului European din 18 octombrie 2022 privind propunerea de numire a Laimei Liucija Andrikienė în funcția de membră a Curții de Conturi (C9-0301/2022 – 2022/0807(NLE))

(Procedura de consultare)

(2023/C 149/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0301/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0301/2022),

| — | având în vedere articolul 129 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 129 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A9-0239/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A9-0239/2022),

| A. | întrucât prin scrisoarea din 24 august 2022 Consiliul a consultat Parlamentul cu privire la propunerea de numire a Laimei Liucija Andrikienė în funcția de membră a Curții de Conturi; |
| --- | --- |

A.

întrucât prin scrisoarea din 24 august 2022 Consiliul a consultat Parlamentul cu privire la propunerea de numire a Laimei Liucija Andrikienė în funcția de membră a Curții de Conturi;

| B. | întrucât Comisia sa pentru control bugetar a evaluat calificările Laimei Liucija Andrikienė, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; întrucât, în cadrul acestei evaluări, comisia a primit din partea Laimei Liucija Andrikienė un curriculum vitae, precum și răspunsurile la întrebările scrise care i-au fost adresate; |
| --- | --- |

B.

întrucât Comisia sa pentru control bugetar a evaluat calificările Laimei Liucija Andrikienė, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; întrucât, în cadrul acestei evaluări, comisia a primit din partea Laimei Liucija Andrikienė un curriculum vitae, precum și răspunsurile la întrebările scrise care i-au fost adresate;

| C. | întrucât comisia a organizat apoi la 6 octombrie 2022 o audiere a Laimei Liucija Andrikienė care, cu acest prilej, a făcut o declarație introductivă și apoi a răspuns la întrebările adresate de membrii comisiei, |
| --- | --- |

C.

întrucât comisia a organizat apoi la 6 octombrie 2022 o audiere a Laimei Liucija Andrikienė care, cu acest prilej, a făcut o declarație introductivă și apoi a răspuns la întrebările adresate de membrii comisiei,

| 1. | emite un aviz favorabil privind propunerea Consiliului de numire a Laimei Liucija Andrikienė ca membră a Curții de Conturi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre. |
| --- | --- |

2.

---

| 28.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 149/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 149/61

---

P9_TA(2022)0358

Adaptarea unor acte juridice din domeniul justiției la articolul 290 din TFUE (acte delegate ale Comisiei) ***II

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 octombrie 2022 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării Regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 805/2004 în ceea ce privește utilizarea procedurii de reglementare cu control în vederea adaptării acestuia la articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (09279/1/2022 – C9-0282/2022 – 2016/0399(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2023/C 149/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (09279/1/2022 – C9-0282/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (09279/1/2022 – C9-0282/2022),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0798), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0798),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0237/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0237/2022),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO C 158, 30.4.2021, p. 832.

---

| 28.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 149/62 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 149/62

---

P9_TA(2022)0359

Orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre *

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 18 octombrie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (COM(2022)0241 – C9-0199/2022 – 2022/0165(NLE))

(Procedura de consultare)

(2023/C 149/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2022)0241), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2022)0241),

| — | având în vedere articolul 148 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0199/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 148 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0199/2022),

| — | având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A9-0243/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A9-0243/2022),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută propunerea Comisiei de actualizare a orientărilor referitoare la ocuparea forței de muncă destinate statelor membre, în special faptul că pune un accent puternic pe situația în urma pandemiei de COVID-19, pe asigurarea echității sociale și a sustenabilității economice ale tranziției verzi și ale celei digitale, precum și pe inițiativele politice recente ca răspuns la invadarea Ucrainei de către Rusia; în vederea consolidării procesului decizional democratic, își reiterează apelul de a fi implicat în stabilirea orientărilor integrate la nivelul Uniunii, pe picior de egalitate cu Consiliul, în conformitate cu rezoluția sa legislativă din 10 iulie 2020 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

5.

| 6. | încredințează Președintei sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

6.

Amendamentul 1

Propunere de decizie

Considerentul - 1 (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1) | Pentru a crea sinergii și a încuraja politici ambițioase la nivelul statelor membre, este important ca orientările privind ocuparea forței de muncă stabilite în anexa la prezenta decizie să se coreleze cu obiectivele principale ale Uniunii privind ocuparea forței de muncă, competențele și reducerea sărăciei, stabilite pentru 2030 și convenite de liderii Uniunii, instituțiile Uniunii, partenerii sociali și reprezentanții societății civile la summitul de la Porto din 2021. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(-1)

Pentru a crea sinergii și a încuraja politici ambițioase la nivelul statelor membre, este important ca orientările privind ocuparea forței de muncă stabilite în anexa la prezenta decizie să se coreleze cu obiectivele principale ale Uniunii privind ocuparea forței de muncă, competențele și reducerea sărăciei, stabilite pentru 2030 și convenite de liderii Uniunii, instituțiile Uniunii, partenerii sociali și reprezentanții societății civile la summitul de la Porto din 2021.

Amendamentul 2

Propunere de decizie

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | Statele membre și
  Uniunea trebuie să depună eforturi în vederea elaborării unei strategii coordonate pentru
  ocuparea
  forței de muncă, în special pentru promovarea
  unei forțe
  de muncă
  competente
  ,
  calificate
  și
  adaptabile
  , precum și
  a unor
  piețe ale
  muncii
  orientate
  către
  viitor
  și
  capabile să reacționeze la
  evoluția economiei
  , în vederea realizării
  obiectivelor
  de
  ocupare
  deplină a forței de muncă și
  de progres
  social,
  de creștere economică echilibrată, de
  nivel
  înalt
  de protecție și de îmbunătățire a calității mediului
  stabilite
  la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE). Statele membre trebuie să considere promovarea ocupării forței de muncă drept o chestiune de interes comun și să își coordoneze acțiunile întreprinse în acest sens în cadrul Consiliului, ținând seama de practicile naționale legate de responsabilitățile partenerilor sociali. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

Statele membre și
  Uniunea trebuie să depună eforturi în vederea elaborării unei strategii coordonate pentru
  ocuparea
  forței de muncă, în special pentru promovarea
  unei forțe
  de muncă
  competente
  ,
  calificate
  și
  adaptabile
  , precum și
  a unor
  piețe ale
  muncii
  orientate
  către
  viitor
  și
  capabile să reacționeze la
  evoluția economiei
  , în vederea realizării
  obiectivelor
  de
  ocupare
  deplină a forței de muncă și
  de progres
  social,
  de creștere economică echilibrată, de
  nivel
  înalt
  de protecție și de îmbunătățire a calității mediului
  stabilite
  la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE). Statele membre trebuie să considere promovarea ocupării forței de muncă drept o chestiune de interes comun și să își coordoneze acțiunile întreprinse în acest sens în cadrul Consiliului, ținând seama de practicile naționale legate de responsabilitățile partenerilor sociali.

| (1) | Uniunea trebuie să depună eforturi în vederea elaborării unei strategii coordonate pentru
  niveluri ridicate de ocupare a
  forței de muncă, în special pentru promovarea
  convergenței economice și sociale ascendente, a locurilor
  de muncă
  de calitate și a îmbunătățirii condițiilor de muncă
  ,
  prin sprijinirea
  și
  completarea activităților statelor membre
  , precum și
  prin
  piețe ale
  forței de muncă
  orientate
  spre
  viitor, capabile să reacționeze la
  schimbare, favorabile incluziunii, reziliente și stabile și care oferă oportunități de mobilitate și progres profesional
  , în vederea realizării
  unei dezvoltări durabile a Uniunii, bazate pe o creștere economică echilibrată și pe stabilitatea prețurilor, o economie socială de piață cu grad ridicat
  de
  competitivitate, care vizează ocuparea
  deplină a forței de muncă și
  progresul
  social,
  precum și un
  nivel
  ridicat
  de protecție și de îmbunătățire a calității mediului
  prevăzute
  la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE)
  și la articolul 151 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), respectând în același timp obiectivele Pactului verde european de a realiza neutralitatea climatică în Uniune până în 2050
  . Statele membre trebuie să considere promovarea ocupării forței de muncă drept o chestiune de interes comun și să își coordoneze acțiunile întreprinse în acest sens în cadrul Consiliului, ținând seama de practicile naționale legate de responsabilitățile partenerilor sociali. |
| --- | --- |

(1)

Uniunea trebuie să depună eforturi în vederea elaborării unei strategii coordonate pentru
  niveluri ridicate de ocupare a
  forței de muncă, în special pentru promovarea
  convergenței economice și sociale ascendente, a locurilor
  de muncă
  de calitate și a îmbunătățirii condițiilor de muncă
  ,
  prin sprijinirea
  și
  completarea activităților statelor membre
  , precum și
  prin
  piețe ale
  forței de muncă
  orientate
  spre
  viitor, capabile să reacționeze la
  schimbare, favorabile incluziunii, reziliente și stabile și care oferă oportunități de mobilitate și progres profesional
  , în vederea realizării
  unei dezvoltări durabile a Uniunii, bazate pe o creștere economică echilibrată și pe stabilitatea prețurilor, o economie socială de piață cu grad ridicat
  de
  competitivitate, care vizează ocuparea
  deplină a forței de muncă și
  progresul
  social,
  precum și un
  nivel
  ridicat
  de protecție și de îmbunătățire a calității mediului
  prevăzute
  la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE)
  și la articolul 151 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), respectând în același timp obiectivele Pactului verde european de a realiza neutralitatea climatică în Uniune până în 2050
  . Statele membre trebuie să considere promovarea ocupării forței de muncă drept o chestiune de interes comun și să își coordoneze acțiunile întreprinse în acest sens în cadrul Consiliului, ținând seama de practicile naționale legate de responsabilitățile partenerilor sociali.

Amendamentul 3

Propunere de decizie

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | În conformitate cu TFUE, Uniunea a elaborat și a pus în aplicare instrumente de coordonare pentru politicile economice și de ocupare a forței de muncă. Ca parte a acestor instrumente, orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (denumite în continuare „orientările”) prevăzute în anexa la prezenta decizie, împreună cu orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii prevăzute în Recomandarea (UE) 2015/1184 a Consiliului (5), formează orientările integrate. Acestea trebuie să ghideze punerea în aplicare a politicilor în statele membre și în Uniune, reflectând interdependența dintre statele membre. Setul rezultat de politici și reforme coordonate europene
  și
  naționale trebuie să constituie un mix global adecvat și sustenabil de politici economice
  și
  de ocupare a forței de muncă care ar trebui să ducă la efecte colaterale pozitive. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

În conformitate cu TFUE, Uniunea a elaborat și a pus în aplicare instrumente de coordonare pentru politicile economice și de ocupare a forței de muncă. Ca parte a acestor instrumente, orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (denumite în continuare „orientările”) prevăzute în anexa la prezenta decizie, împreună cu orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii prevăzute în Recomandarea (UE) 2015/1184 a Consiliului (5), formează orientările integrate. Acestea trebuie să ghideze punerea în aplicare a politicilor în statele membre și în Uniune, reflectând interdependența dintre statele membre. Setul rezultat de politici și reforme coordonate europene
  și
  naționale trebuie să constituie un mix global adecvat și sustenabil de politici economice
  și
  de ocupare a forței de muncă care ar trebui să ducă la efecte colaterale pozitive.

| (3) | În conformitate cu TFUE, Uniunea a elaborat și a pus în aplicare instrumente de coordonare pentru politicile economice și de ocupare a forței de muncă. Ca parte a acestor instrumente, orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (denumite în continuare „orientările”) prevăzute în anexa la prezenta decizie, împreună cu orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii prevăzute în Recomandarea (UE) 2015/1184 (5) a Consiliului, formează orientările integrate. Acestea trebuie să ghideze punerea în aplicare a politicilor în statele membre și în Uniune, reflectând interdependența dintre statele membre. Setul rezultat de politici și reforme coordonate europene, naționale
  și regionale
  trebuie să constituie un mix global adecvat și sustenabil de politici economice, de ocupare a forței de muncă
  și sociale,
  care ar trebui să ducă la efecte colaterale pozitive
  pentru societate, piețele forței de muncă și forța de muncă, încercând în același timp să evite orice consecințe sociale sau economice negative și să răspundă în mod eficace la impactul pandemiei de COVID-19, al invadării Ucrainei de către Rusia și al creșterii costului vieții
  . |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu TFUE, Uniunea a elaborat și a pus în aplicare instrumente de coordonare pentru politicile economice și de ocupare a forței de muncă. Ca parte a acestor instrumente, orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (denumite în continuare „orientările”) prevăzute în anexa la prezenta decizie, împreună cu orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii prevăzute în Recomandarea (UE) 2015/1184 (5) a Consiliului, formează orientările integrate. Acestea trebuie să ghideze punerea în aplicare a politicilor în statele membre și în Uniune, reflectând interdependența dintre statele membre. Setul rezultat de politici și reforme coordonate europene, naționale
  și regionale
  trebuie să constituie un mix global adecvat și sustenabil de politici economice, de ocupare a forței de muncă
  și sociale,
  care ar trebui să ducă la efecte colaterale pozitive
  pentru societate, piețele forței de muncă și forța de muncă, încercând în același timp să evite orice consecințe sociale sau economice negative și să răspundă în mod eficace la impactul pandemiei de COVID-19, al invadării Ucrainei de către Rusia și al creșterii costului vieții
  .

Amendamentul 4

Propunere de decizie

Considerentul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a) | În vederea consolidării în continuare a modelului social al Uniunii, statele membre ar trebui să promoveze salarii decente, să consolideze negocierile colective și să asigure caracterul incluziv al piețelor forței de muncă. În acest sens, ar trebui să se pună un accent deosebit pe femei și pe grupurile defavorizate, și anume copiii, tinerii, persoanele în vârstă, persoanele cu dizabilități, părinții singuri, minoritățile rasiale și etnice, cum ar fi romii și persoanele provenite dintr-un context de migrație, persoanele LGBTIQA+ și persoanele care trăiesc în regiuni defavorizate, inclusiv în regiuni izolate și rurale, zone defavorizate, insule și regiuni ultraperiferice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3a)

În vederea consolidării în continuare a modelului social al Uniunii, statele membre ar trebui să promoveze salarii decente, să consolideze negocierile colective și să asigure caracterul incluziv al piețelor forței de muncă. În acest sens, ar trebui să se pună un accent deosebit pe femei și pe grupurile defavorizate, și anume copiii, tinerii, persoanele în vârstă, persoanele cu dizabilități, părinții singuri, minoritățile rasiale și etnice, cum ar fi romii și persoanele provenite dintr-un context de migrație, persoanele LGBTIQA+ și persoanele care trăiesc în regiuni defavorizate, inclusiv în regiuni izolate și rurale, zone defavorizate, insule și regiuni ultraperiferice.

Amendamentul 5

Propunere de decizie

Considerentul 3 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3b) | Pentru a intensifica progresul economic și social, pentru a facilita dubla tranziție și a obține piețe ale forței de muncă incluzive, competitive și reziliente în Uniune, statele membre ar trebui să promoveze educația, formarea, recalificarea și perfecționarea de calitate, precum și învățarea pe tot parcursul vieții, un învățământ dual orientat spre viitor și posibilități de carieră îmbunătățite prin legături mai bune între sistemul de educație și piața muncii și prin recunoașterea aptitudinilor, cunoștințelor și competențelor dobândite prin învățarea nonformală și informală. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3b)

Pentru a intensifica progresul economic și social, pentru a facilita dubla tranziție și a obține piețe ale forței de muncă incluzive, competitive și reziliente în Uniune, statele membre ar trebui să promoveze educația, formarea, recalificarea și perfecționarea de calitate, precum și învățarea pe tot parcursul vieții, un învățământ dual orientat spre viitor și posibilități de carieră îmbunătățite prin legături mai bune între sistemul de educație și piața muncii și prin recunoașterea aptitudinilor, cunoștințelor și competențelor dobândite prin învățarea nonformală și informală.

Amendamentul 6

Propunere de decizie

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | Orientările sunt conforme cu Pactul de stabilitate și de creștere, cu legislația existentă a Uniunii și cu diversele inițiative ale Uniunii, inclusiv cu Directiva Consiliului din 20 iulie 2001 (6), Recomandările Consiliului din 10 martie 2014 (7), din 15 februarie 2016 (8), din 19 decembrie 2016 (9), din 15 martie 2018 (10), din 22 mai 2018 (11), din 22 mai 2019 (12), din 8 noiembrie 2019 (13), din 30 octombrie 2020 (14), din 24 noiembrie 2020 (15), din 29 noiembrie 2021 (16), Recomandarea Comisiei din 4 martie 2021 (17), Recomandarea Consiliului din 14 iunie 2021 (18), Rezoluția Consiliului din 26 februarie 2021 (19), Comunicarea Comisiei din 9 decembrie 2021 (20), Decizia Parlamentului UE și a Consiliului din 22 decembrie 2021 (21),
  [Propunerea de directivă a
  Parlamentului European și a Consiliului privind salariile minime adecvate în Uniunea Europeană (22), Propunerea de recomandare a Consiliului privind asigurarea unei tranziții echitabile către neutralitatea climatică (23), Propunerea de recomandare a Consiliului privind o abordare europeană a micro-certificatelor pentru învățarea pe tot parcursul vieții și capacitatea de inserție profesională (24), Propunerea de recomandare a Consiliului privind conturile personale de învățare (25), Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de consolidare a aplicării principiului egalității de remunerare pentru aceeași muncă sau pentru o muncă de aceeași valoare între bărbați și femei prin transparență salarială și mecanisme de asigurare a respectării legii (26),
  Propunerea
  de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind îmbunătățirea condițiilor de muncă pentru lucrul pe platforme (27) și Propunerea de recomandare a Consiliului privind învățarea pentru durabilitatea mediului (28)]. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Orientările sunt conforme cu Pactul de stabilitate și de creștere, cu legislația existentă a Uniunii și cu diversele inițiative ale Uniunii, inclusiv cu Directiva Consiliului din 20 iulie 2001 (6), Recomandările Consiliului din 10 martie 2014 (7), din 15 februarie 2016 (8), din 19 decembrie 2016 (9), din 15 martie 2018 (10), din 22 mai 2018 (11), din 22 mai 2019 (12), din 8 noiembrie 2019 (13), din 30 octombrie 2020 (14), din 24 noiembrie 2020 (15), din 29 noiembrie 2021 (16), Recomandarea Comisiei din 4 martie 2021 (17), Recomandarea Consiliului din 14 iunie 2021 (18), Rezoluția Consiliului din 26 februarie 2021 (19), Comunicarea Comisiei din 9 decembrie 2021 (20), Decizia Parlamentului UE și a Consiliului din 22 decembrie 2021 (21),
  [Propunerea de directivă a
  Parlamentului European și a Consiliului privind salariile minime adecvate în Uniunea Europeană (22), Propunerea de recomandare a Consiliului privind asigurarea unei tranziții echitabile către neutralitatea climatică (23), Propunerea de recomandare a Consiliului privind o abordare europeană a micro-certificatelor pentru învățarea pe tot parcursul vieții și capacitatea de inserție profesională (24), Propunerea de recomandare a Consiliului privind conturile personale de învățare (25), Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de consolidare a aplicării principiului egalității de remunerare pentru aceeași muncă sau pentru o muncă de aceeași valoare între bărbați și femei prin transparență salarială și mecanisme de asigurare a respectării legii (26),
  Propunerea
  de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind îmbunătățirea condițiilor de muncă pentru lucrul pe platforme (27) și Propunerea de recomandare a Consiliului privind învățarea pentru durabilitatea mediului (28)].

| (4) | Orientările sunt conforme cu Pactul de stabilitate și de creștere, cu
  orientările generale ale politicilor economice și cu
  legislația existentă a Uniunii și cu diversele inițiative ale Uniunii, inclusiv cu Directiva Consiliului din 20 iulie 2001 (6)

  (Directiva privind protecția temporară)
  , Recomandările Consiliului din 10 martie 2014 (7), din
  14 iulie 2015

   (7a)

  , din
  15 februarie 2016 (8), din 19 decembrie 2016 (9), din 15 martie 2018 (10), din 22 mai 2018 (11), din 22 mai 2019 (12), din 8 noiembrie 2019 (13), din 30 octombrie 2020 (14), din 24 noiembrie 2020 (15), din 29 noiembrie 2021 (16), Recomandarea Comisiei din 4 martie 2021 (17), Recomandarea Consiliului din 14 iunie 2021 (18), Rezoluția Consiliului din 26 februarie 2021 (19), Comunicarea Comisiei din 9 decembrie 2021 (20), Decizia Parlamentului UE și a Consiliului din 22 decembrie 2021 (21),
  Directiva
  Parlamentului European și a Consiliului privind salariile minime adecvate în Uniunea Europeană (22), Propunerea de recomandare a Consiliului privind asigurarea unei tranziții echitabile către neutralitatea climatică (23), Propunerea de recomandare a Consiliului privind o abordare europeană a micro-certificatelor pentru învățarea pe tot parcursul vieții și capacitatea de inserție profesională (24), Propunerea de recomandare a Consiliului privind conturile personale de învățare (25), Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de consolidare a aplicării principiului egalității de remunerare pentru aceeași muncă sau pentru o muncă de aceeași valoare între bărbați și femei prin transparență salarială și mecanisme de asigurare a respectării legii (26),
  Directiva Parlamentului European și a Consiliului privind îmbunătățirea echilibrului de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă și măsuri conexe

   (26a)

  , Propunere
  de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind îmbunătățirea condițiilor de muncă pentru lucrul pe platforme (27)

  , Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui Fond social pentru climă

   (27a) și Propunerea de recomandare a Consiliului privind învățarea pentru durabilitatea mediului (28)]. |
| --- | --- |

(4)

Orientările sunt conforme cu Pactul de stabilitate și de creștere, cu
  orientările generale ale politicilor economice și cu
  legislația existentă a Uniunii și cu diversele inițiative ale Uniunii, inclusiv cu Directiva Consiliului din 20 iulie 2001 (6)

  (Directiva privind protecția temporară)
  , Recomandările Consiliului din 10 martie 2014 (7), din
  14 iulie 2015

   (7a)

  , din
  15 februarie 2016 (8), din 19 decembrie 2016 (9), din 15 martie 2018 (10), din 22 mai 2018 (11), din 22 mai 2019 (12), din 8 noiembrie 2019 (13), din 30 octombrie 2020 (14), din 24 noiembrie 2020 (15), din 29 noiembrie 2021 (16), Recomandarea Comisiei din 4 martie 2021 (17), Recomandarea Consiliului din 14 iunie 2021 (18), Rezoluția Consiliului din 26 februarie 2021 (19), Comunicarea Comisiei din 9 decembrie 2021 (20), Decizia Parlamentului UE și a Consiliului din 22 decembrie 2021 (21),
  Directiva
  Parlamentului European și a Consiliului privind salariile minime adecvate în Uniunea Europeană (22), Propunerea de recomandare a Consiliului privind asigurarea unei tranziții echitabile către neutralitatea climatică (23), Propunerea de recomandare a Consiliului privind o abordare europeană a micro-certificatelor pentru învățarea pe tot parcursul vieții și capacitatea de inserție profesională (24), Propunerea de recomandare a Consiliului privind conturile personale de învățare (25), Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de consolidare a aplicării principiului egalității de remunerare pentru aceeași muncă sau pentru o muncă de aceeași valoare între bărbați și femei prin transparență salarială și mecanisme de asigurare a respectării legii (26),
  Directiva Parlamentului European și a Consiliului privind îmbunătățirea echilibrului de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă și măsuri conexe

   (26a)

  , Propunere
  de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind îmbunătățirea condițiilor de muncă pentru lucrul pe platforme (27)

  , Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui Fond social pentru climă

   (27a) și Propunerea de recomandare a Consiliului privind învățarea pentru durabilitatea mediului (28)].

Amendamentul 7

Propunere de decizie

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | Semestrul european reunește diferitele instrumente într-un cadru global pentru o coordonare și o supraveghere multilaterală integrată a politicilor economice
  și
  de ocupare a forței de muncă. Având drept obiective durabilitatea mediului, productivitatea, echitatea și stabilitatea, semestrul european
  integrează
  principiile Pilonului european al drepturilor sociale și ale instrumentului de monitorizare a acestuia, tabloul de bord social, și
  prevede
  un dialog intens cu partenerii sociali, societatea civilă și alte părți interesate. Acesta
  sprijină
  realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă. Politicile economice și de ocupare a forței de muncă ale Uniunii și ale statelor membre ar trebui să fie însoțite de tranziția echitabilă a Europei către o economie neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei, durabilă din punctul de vedere al mediului și digitală, îmbunătățind
  totodată competitivitatea
  , asigurând condiții de muncă
  adecvate
  , încurajând inovarea, promovând justiția socială și egalitatea de șanse și combătând inegalitățile și disparitățile regionale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

Semestrul european reunește diferitele instrumente într-un cadru global pentru o coordonare și o supraveghere multilaterală integrată a politicilor economice
  și
  de ocupare a forței de muncă. Având drept obiective durabilitatea mediului, productivitatea, echitatea și stabilitatea, semestrul european
  integrează
  principiile Pilonului european al drepturilor sociale și ale instrumentului de monitorizare a acestuia, tabloul de bord social, și
  prevede
  un dialog intens cu partenerii sociali, societatea civilă și alte părți interesate. Acesta
  sprijină
  realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă. Politicile economice și de ocupare a forței de muncă ale Uniunii și ale statelor membre ar trebui să fie însoțite de tranziția echitabilă a Europei către o economie neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei, durabilă din punctul de vedere al mediului și digitală, îmbunătățind
  totodată competitivitatea
  , asigurând condiții de muncă
  adecvate
  , încurajând inovarea, promovând justiția socială și egalitatea de șanse și combătând inegalitățile și disparitățile regionale.

| (5) | Semestrul european reunește diferitele instrumente într-un cadru global pentru o coordonare și o supraveghere multilaterală integrată a politicilor economice, de ocupare a forței de muncă
  , sociale și de mediu
  . Având drept obiective durabilitatea mediului, productivitatea
  , incluziunea
  , echitatea și stabilitatea, semestrul european
  ar trebui să integreze în continuare
  principiile Pilonului european al drepturilor sociale
  (denumit în continuare „pilonul”), inclusiv principiul nr. 11 privind îngrijirea copilului și sprijinul pentru copii,
  și ale instrumentului de monitorizare a acestuia, tabloul de bord social, și
  să prevadă
  un dialog intens cu partenerii sociali, societatea civilă și alte părți interesate. Acesta
  ar trebui să sprijine
  realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă
  (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite, inclusiv a ODD 1 privind eradicarea sărăciei, a ODD 4 privind educația de calitate, a ODD 5 privind egalitatea de gen, a ODD 7 privind energia accesibilă și curată, a ODD 8 privind munca decentă și creșterea economică și a ODD 10 privind reducerea inegalităților”. Educația de calitate, echitabilă și favorabilă incluziunii, precum și posibilitățile de învățare pe tot parcursul vieții pentru toți ar trebui să fie asigurate și ancorate în politicile sociale și de ocupare a forței de muncă. Egalitatea de gen ar trebui integrată în toate politicile Uniunii. Indicele egalității de gen ar putea fi utilizat ca unul dintre instrumentele semestrului, pentru a monitoriza progresele realizate în sensul ocupării forței de muncă și îndeplinirii obiectivelor sociale și pentru a evalua impactul de gen al politicilor de ocupare a forței de muncă și sociale
  . Politicile economice și de ocupare a forței de muncă ale Uniunii și ale statelor membre ar trebui să fie însoțite de tranziția echitabilă
  și justă
  a Europei către o economie neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei, durabilă din punctul de vedere al mediului
  , incluzivă din punct de vedere social
  și digitală,
  asigurând convergența socială ascendentă,
  îmbunătățind
  competitivitatea în mod durabil, sprijinind IMM-urile, inclusiv microîntreprinderile
  , asigurând condiții de muncă
  decente și sisteme de protecție socială reziliente
  , încurajând inovarea, promovând justiția socială și egalitatea de șanse
  pentru toți, eradicând sărăcia, sprijinind copiii și tinerii și investind în ei, precum
  și combătând
  excluderea socială,
  inegalitățile
  , discriminarea intersecțională
  și disparitățile regionale
  , în special în ceea ce privește regiunile îndepărtate și ultraperiferice. Este necesar să se asigure locuri de muncă de calitate și durabile, în strânsă cooperare cu partenerii sociali, pe baza unor inițiative legislative sau a unei revizuiri a legislației existente, acolo unde este necesar, în special în ceea ce privește munca de la distanță, concediul pentru creșterea copilului și concediul pentru îngrijire, sănătatea și siguranța la locul de muncă, inteligența artificială (IA) la locul de muncă, o strategie europeană de combatere a sărăciei, precum și un cadru juridic general privind subcontractarea, cu o transparență sporită și recomandări privind răspunderea. Un act legislativ al Uniunii privind dreptul de a se deconecta, care este discutat în prezent de partenerii sociali europeni în contextul Acordului-cadru privind digitalizarea al acestora. Discuția ar trebui să aibă ca rezultat standarde și condiții minime pentru a se asigura că lucrătorii își pot exercita în mod efectiv dreptul de a se deconecta și pentru a reglementa aspectele legate de utilizarea instrumentelor digitale existente și a celor noi în scopuri profesionale. Ar trebui introdus la nivelul Uniunii un cadru juridic comun care să asigure o remunerare echitabilă pentru stagii și ucenicii în scopul de a evita exploatarea lucrătorilor tineri și încălcarea drepturilor acestora. Statele membre ar trebui să asigure condiții de muncă decente și acces la protecție socială pentru stagiari și ucenici. |
| --- | --- |

(5)

Semestrul european reunește diferitele instrumente într-un cadru global pentru o coordonare și o supraveghere multilaterală integrată a politicilor economice, de ocupare a forței de muncă
  , sociale și de mediu
  . Având drept obiective durabilitatea mediului, productivitatea
  , incluziunea
  , echitatea și stabilitatea, semestrul european
  ar trebui să integreze în continuare
  principiile Pilonului european al drepturilor sociale
  (denumit în continuare „pilonul”), inclusiv principiul nr. 11 privind îngrijirea copilului și sprijinul pentru copii,
  și ale instrumentului de monitorizare a acestuia, tabloul de bord social, și
  să prevadă
  un dialog intens cu partenerii sociali, societatea civilă și alte părți interesate. Acesta
  ar trebui să sprijine
  realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă
  (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite, inclusiv a ODD 1 privind eradicarea sărăciei, a ODD 4 privind educația de calitate, a ODD 5 privind egalitatea de gen, a ODD 7 privind energia accesibilă și curată, a ODD 8 privind munca decentă și creșterea economică și a ODD 10 privind reducerea inegalităților”. Educația de calitate, echitabilă și favorabilă incluziunii, precum și posibilitățile de învățare pe tot parcursul vieții pentru toți ar trebui să fie asigurate și ancorate în politicile sociale și de ocupare a forței de muncă. Egalitatea de gen ar trebui integrată în toate politicile Uniunii. Indicele egalității de gen ar putea fi utilizat ca unul dintre instrumentele semestrului, pentru a monitoriza progresele realizate în sensul ocupării forței de muncă și îndeplinirii obiectivelor sociale și pentru a evalua impactul de gen al politicilor de ocupare a forței de muncă și sociale
  . Politicile economice și de ocupare a forței de muncă ale Uniunii și ale statelor membre ar trebui să fie însoțite de tranziția echitabilă
  și justă
  a Europei către o economie neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei, durabilă din punctul de vedere al mediului
  , incluzivă din punct de vedere social
  și digitală,
  asigurând convergența socială ascendentă,
  îmbunătățind
  competitivitatea în mod durabil, sprijinind IMM-urile, inclusiv microîntreprinderile
  , asigurând condiții de muncă
  decente și sisteme de protecție socială reziliente
  , încurajând inovarea, promovând justiția socială și egalitatea de șanse
  pentru toți, eradicând sărăcia, sprijinind copiii și tinerii și investind în ei, precum
  și combătând
  excluderea socială,
  inegalitățile
  , discriminarea intersecțională
  și disparitățile regionale
  , în special în ceea ce privește regiunile îndepărtate și ultraperiferice. Este necesar să se asigure locuri de muncă de calitate și durabile, în strânsă cooperare cu partenerii sociali, pe baza unor inițiative legislative sau a unei revizuiri a legislației existente, acolo unde este necesar, în special în ceea ce privește munca de la distanță, concediul pentru creșterea copilului și concediul pentru îngrijire, sănătatea și siguranța la locul de muncă, inteligența artificială (IA) la locul de muncă, o strategie europeană de combatere a sărăciei, precum și un cadru juridic general privind subcontractarea, cu o transparență sporită și recomandări privind răspunderea. Un act legislativ al Uniunii privind dreptul de a se deconecta, care este discutat în prezent de partenerii sociali europeni în contextul Acordului-cadru privind digitalizarea al acestora. Discuția ar trebui să aibă ca rezultat standarde și condiții minime pentru a se asigura că lucrătorii își pot exercita în mod efectiv dreptul de a se deconecta și pentru a reglementa aspectele legate de utilizarea instrumentelor digitale existente și a celor noi în scopuri profesionale. Ar trebui introdus la nivelul Uniunii un cadru juridic comun care să asigure o remunerare echitabilă pentru stagii și ucenicii în scopul de a evita exploatarea lucrătorilor tineri și încălcarea drepturilor acestora. Statele membre ar trebui să asigure condiții de muncă decente și acces la protecție socială pentru stagiari și ucenici.

Amendamentul 8

Propunere de decizie

Considerentul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5a) | Pentru a eradica în mod eficace riscurile la locul de muncă, ar trebui protejate atât sănătatea mintală, cât și cea fizică; ar trebui să se acorde o atenție deosebită expunerii lucrătorilor la substanțe nocive, dar și orelor lungi de lucru, presiunii psihosociale, posturii proaste, mișcărilor repetitive și ridicării de obiecte grele. Îmbunătățirea sănătății și securității în muncă este esențială pentru a asigura condiții de muncă decente, în special în contextul schimbărilor demografice și al lipsei de lucrători calificați care se face simțită deja. Prin urmare, există o nevoie urgentă de locuri de muncă de calitate, sigure și sustenabile, în conformitate cu rezoluțiile Parlamentului European din 10 martie 2022 referitoare la un nou cadru strategic al UE privind sănătatea și siguranța la locul de muncă post-2020 și din 5 iulie 2022 referitoare la sănătatea mintală în lumea digitală a muncii. Prin urmare, ar trebui consolidate serviciile de medicină a muncii, inclusiv sprijinul psihosocial și controalele periodice și voluntare pentru toți lucrătorii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5a)

Pentru a eradica în mod eficace riscurile la locul de muncă, ar trebui protejate atât sănătatea mintală, cât și cea fizică; ar trebui să se acorde o atenție deosebită expunerii lucrătorilor la substanțe nocive, dar și orelor lungi de lucru, presiunii psihosociale, posturii proaste, mișcărilor repetitive și ridicării de obiecte grele. Îmbunătățirea sănătății și securității în muncă este esențială pentru a asigura condiții de muncă decente, în special în contextul schimbărilor demografice și al lipsei de lucrători calificați care se face simțită deja. Prin urmare, există o nevoie urgentă de locuri de muncă de calitate, sigure și sustenabile, în conformitate cu rezoluțiile Parlamentului European din 10 martie 2022 referitoare la un nou cadru strategic al UE privind sănătatea și siguranța la locul de muncă post-2020 și din 5 iulie 2022 referitoare la sănătatea mintală în lumea digitală a muncii. Prin urmare, ar trebui consolidate serviciile de medicină a muncii, inclusiv sprijinul psihosocial și controalele periodice și voluntare pentru toți lucrătorii.

Amendamentul 9

Propunere de decizie

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Schimbările climatice și provocările legate de mediu, necesitatea de a 
  accelera
  independența energetică și de a asigura autonomia strategică deschisă a Europei, globalizarea, digitalizarea, inteligența artificială, intensificarea telemuncii, economia platformelor și schimbările demografice transformă economiile și societățile europene. Uniunea și statele sale membre trebuie să colaboreze pentru a aborda în mod eficace și proactiv evoluțiile structurale respective și a adapta sistemele existente în funcție de necesități, recunoscând interdependența strânsă a economiilor și a piețelor muncii ale statelor membre și a politicilor conexe. Acest lucru necesită măsuri de politică
  ambițioase
  ,
  coordonate
  și eficace
  , atât
  la nivelul Uniunii,
  cât și
  la nivel național, în conformitate cu TFUE și cu
  dispozițiile Uniunii privind guvernanța economică, concomitent cu
  punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale. Astfel de
  măsuri
  de politică ar trebui să includă un stimulent pentru investiții sustenabile, un angajament reînnoit pentru reforme eșalonate în mod corespunzător care să îmbunătățească creșterea economică, crearea
  unor
  locuri de muncă de calitate,
  productivitatea
  ,
  condițiile
  de muncă
  adecvate
  , coeziunea socială și teritorială, convergența ascendentă, reziliența și exercitarea responsabilității fiscale, cu sprijin din partea programelor de finanțare existente ale UE, în special Mecanismul de redresare și reziliență și fondurile politicii de coeziune (inclusiv Fondul social european Plus și Fondul european de dezvoltare regională), precum și Fondul pentru o tranziție justă. Măsurile ar trebui să combine măsuri legate de cerere cu măsuri legate de ofertă, ținând seama, în același timp, de impactul lor asupra mediului, asupra ocupării forței de muncă și de impactul social. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Schimbările climatice și provocările legate de mediu, necesitatea de a 
  accelera
  independența energetică și de a asigura autonomia strategică deschisă a Europei, globalizarea, digitalizarea, inteligența artificială, intensificarea telemuncii, economia platformelor și schimbările demografice transformă economiile și societățile europene. Uniunea și statele sale membre trebuie să colaboreze pentru a aborda în mod eficace și proactiv evoluțiile structurale respective și a adapta sistemele existente în funcție de necesități, recunoscând interdependența strânsă a economiilor și a piețelor muncii ale statelor membre și a politicilor conexe. Acest lucru necesită măsuri de politică
  ambițioase
  ,
  coordonate
  și eficace
  , atât
  la nivelul Uniunii,
  cât și
  la nivel național, în conformitate cu TFUE și cu
  dispozițiile Uniunii privind guvernanța economică, concomitent cu
  punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale. Astfel de
  măsuri
  de politică ar trebui să includă un stimulent pentru investiții sustenabile, un angajament reînnoit pentru reforme eșalonate în mod corespunzător care să îmbunătățească creșterea economică, crearea
  unor
  locuri de muncă de calitate,
  productivitatea
  ,
  condițiile
  de muncă
  adecvate
  , coeziunea socială și teritorială, convergența ascendentă, reziliența și exercitarea responsabilității fiscale, cu sprijin din partea programelor de finanțare existente ale UE, în special Mecanismul de redresare și reziliență și fondurile politicii de coeziune (inclusiv Fondul social european Plus și Fondul european de dezvoltare regională), precum și Fondul pentru o tranziție justă. Măsurile ar trebui să combine măsuri legate de cerere cu măsuri legate de ofertă, ținând seama, în același timp, de impactul lor asupra mediului, asupra ocupării forței de muncă și de impactul social.

| (6) | Schimbările climatice și provocările legate de mediu, necesitatea de a 
  obține
  independența energetică
  și o tranziție verde justă din punct de vedere social, precum
  și de a asigura autonomia strategică deschisă a Europei, globalizarea, digitalizarea, inteligența artificială, intensificarea telemuncii, economia platformelor și schimbările demografice
  și impactul invaziei Ucrainei de către Rusia
  transformă
  profund
  economiile și societățile europene. Uniunea și statele sale membre trebuie să colaboreze pentru a aborda în mod eficace și proactiv evoluțiile structurale respective
  , precum și creșterile inflației
  și a adapta sistemele existente în funcție de necesități, recunoscând interdependența strânsă a economiilor și a piețelor muncii ale statelor membre și a politicilor conexe. Acest lucru necesită măsuri de politică
  coordonate, intersecționale
  ,
  ambițioase
  și eficace la nivelul Uniunii, la nivel național
  și regional, care să implice partenerii sociali
  , în conformitate cu TFUE și cu
  principiul subsidiarității, cu pilonul și cu obiectivele stabilite în Planul de acțiune al Comisiei pentru
  punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale
  din 4 martie 2021 („planul de acțiune”), precum și cu dispozițiile Uniunii privind guvernanța economică
  . Astfel de
  acțiuni
  de politică ar trebui să includă un stimulent pentru investiții
  publice și private
  sustenabile,
  competitivitate și infrastructuri,
  un angajament reînnoit pentru reforme eșalonate în mod corespunzător care să îmbunătățească creșterea economică
  durabilă și incluzivă
  , crearea
  unui număr mai mare de
  locuri de muncă de calitate,
  productivitate
  ,
  condiții
  de muncă
  decente
  , coeziunea socială și teritorială, convergența
  socială
  ascendentă
  și prosperitatea economică, dreptatea socială, egalitatea de șanse și incluziune, mobilitatea


  echitabilă a lucrătorilor
  , reziliența și exercitarea responsabilității fiscale
  și sociale
  , cu sprijin din partea programelor de finanțare existente ale UE, în special Mecanismul de redresare și reziliență și fondurile politicii de coeziune (inclusiv Fondul social european Plus și Fondul european de dezvoltare regională), precum și Fondul pentru o tranziție justă. Măsurile ar trebui să combine măsuri legate de cerere cu măsuri legate de ofertă, ținând seama, în același timp, de impactul lor asupra mediului, asupra ocupării forței de muncă și de impactul social.
  Activarea clauzei derogatorii generale din Pactul de stabilitate și de creștere în lumina crizei provocate de pandemia de COVID-19 în martie 2020 a permis statelor membre să reacționeze rapid și să adopte măsuri de urgență pentru a atenua impactul economic și social al pandemiei. Natura specifică a șocului macroeconomic generat de invadarea Ucrainei de către Rusia, precum și costul actual al vieții necesită o marjă de manevră bugetară continuă pentru statele membre. Prin urmare, în conformitate cu avizul Comisiei, contextul actual justifică prelungirea „clauzei derogatorii” generale până la sfârșitul anului 2023 și dezactivarea acesteia din 2024. Statele membre ar trebui să valorifice pe deplin potențialul oferit de clauza derogatorie generală pentru a sprijini întreprinderile care se află în dificultate sau care nu dispun de lichidități, în special IMM-urile, inclusiv microîntreprinderile, să adopte măsuri specifice pentru a proteja locurile de muncă, salariile și condițiile de muncă și să investească în oameni și în sistemele de protecție socială. Riscul potențial pentru finanțele publice, cauzat de prelungire, precum și potențialele consecințe sociale negative ale dezactivării acesteia ar trebui să fie evaluate ex-ante. Prin urmare, ar trebui efectuată o revizuire a Pactului de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

(6)

Schimbările climatice și provocările legate de mediu, necesitatea de a 
  obține
  independența energetică
  și o tranziție verde justă din punct de vedere social, precum
  și de a asigura autonomia strategică deschisă a Europei, globalizarea, digitalizarea, inteligența artificială, intensificarea telemuncii, economia platformelor și schimbările demografice
  și impactul invaziei Ucrainei de către Rusia
  transformă
  profund
  economiile și societățile europene. Uniunea și statele sale membre trebuie să colaboreze pentru a aborda în mod eficace și proactiv evoluțiile structurale respective
  , precum și creșterile inflației
  și a adapta sistemele existente în funcție de necesități, recunoscând interdependența strânsă a economiilor și a piețelor muncii ale statelor membre și a politicilor conexe. Acest lucru necesită măsuri de politică
  coordonate, intersecționale
  ,
  ambițioase
  și eficace la nivelul Uniunii, la nivel național
  și regional, care să implice partenerii sociali
  , în conformitate cu TFUE și cu
  principiul subsidiarității, cu pilonul și cu obiectivele stabilite în Planul de acțiune al Comisiei pentru
  punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale
  din 4 martie 2021 („planul de acțiune”), precum și cu dispozițiile Uniunii privind guvernanța economică
  . Astfel de
  acțiuni
  de politică ar trebui să includă un stimulent pentru investiții
  publice și private
  sustenabile,
  competitivitate și infrastructuri,
  un angajament reînnoit pentru reforme eșalonate în mod corespunzător care să îmbunătățească creșterea economică
  durabilă și incluzivă
  , crearea
  unui număr mai mare de
  locuri de muncă de calitate,
  productivitate
  ,
  condiții
  de muncă
  decente
  , coeziunea socială și teritorială, convergența
  socială
  ascendentă
  și prosperitatea economică, dreptatea socială, egalitatea de șanse și incluziune, mobilitatea


  echitabilă a lucrătorilor
  , reziliența și exercitarea responsabilității fiscale
  și sociale
  , cu sprijin din partea programelor de finanțare existente ale UE, în special Mecanismul de redresare și reziliență și fondurile politicii de coeziune (inclusiv Fondul social european Plus și Fondul european de dezvoltare regională), precum și Fondul pentru o tranziție justă. Măsurile ar trebui să combine măsuri legate de cerere cu măsuri legate de ofertă, ținând seama, în același timp, de impactul lor asupra mediului, asupra ocupării forței de muncă și de impactul social.
  Activarea clauzei derogatorii generale din Pactul de stabilitate și de creștere în lumina crizei provocate de pandemia de COVID-19 în martie 2020 a permis statelor membre să reacționeze rapid și să adopte măsuri de urgență pentru a atenua impactul economic și social al pandemiei. Natura specifică a șocului macroeconomic generat de invadarea Ucrainei de către Rusia, precum și costul actual al vieții necesită o marjă de manevră bugetară continuă pentru statele membre. Prin urmare, în conformitate cu avizul Comisiei, contextul actual justifică prelungirea „clauzei derogatorii” generale până la sfârșitul anului 2023 și dezactivarea acesteia din 2024. Statele membre ar trebui să valorifice pe deplin potențialul oferit de clauza derogatorie generală pentru a sprijini întreprinderile care se află în dificultate sau care nu dispun de lichidități, în special IMM-urile, inclusiv microîntreprinderile, să adopte măsuri specifice pentru a proteja locurile de muncă, salariile și condițiile de muncă și să investească în oameni și în sistemele de protecție socială. Riscul potențial pentru finanțele publice, cauzat de prelungire, precum și potențialele consecințe sociale negative ale dezactivării acesteia ar trebui să fie evaluate ex-ante. Prin urmare, ar trebui efectuată o revizuire a Pactului de stabilitate și de creștere.

Amendamentul 10

Propunere de decizie

Considerentul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6a) | Deși munca de la distanță are potențialul de a îmbunătăți echilibrul dintre viața profesională și cea privată, de a reduce consumul de combustibili fosili, de a ameliora calitatea aerului, de a depăși limitele geografice și de a permite accesul unor grupuri de lucrători excluse anterior la piețele forței de muncă, aceasta riscă, de asemenea, să estompeze separarea timpului de lucru de timpul personal, cu posibile efecte negative asupra drepturilor fundamentale ale lucrătorilor și asupra sănătății lor fizice și mintale. În mod similar, soluțiile de IA au potențialul de a îmbunătăți condițiile de muncă și calitatea vieții, de a facilita accesibilitatea pentru persoanele cu dizabilități și de a anticipa evoluțiile de pe piața muncii; cu toate acestea, ele ridică potențiale preocupări în ceea ce privește viața privată, controlul datelor cu caracter personal, sănătatea și siguranța la locul de muncă, discriminarea în recrutare, precum și amplificarea creării de profiluri rasiale și de gen, care ar trebui abordate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6a)

Deși munca de la distanță are potențialul de a îmbunătăți echilibrul dintre viața profesională și cea privată, de a reduce consumul de combustibili fosili, de a ameliora calitatea aerului, de a depăși limitele geografice și de a permite accesul unor grupuri de lucrători excluse anterior la piețele forței de muncă, aceasta riscă, de asemenea, să estompeze separarea timpului de lucru de timpul personal, cu posibile efecte negative asupra drepturilor fundamentale ale lucrătorilor și asupra sănătății lor fizice și mintale. În mod similar, soluțiile de IA au potențialul de a îmbunătăți condițiile de muncă și calitatea vieții, de a facilita accesibilitatea pentru persoanele cu dizabilități și de a anticipa evoluțiile de pe piața muncii; cu toate acestea, ele ridică potențiale preocupări în ceea ce privește viața privată, controlul datelor cu caracter personal, sănătatea și siguranța la locul de muncă, discriminarea în recrutare, precum și amplificarea creării de profiluri rasiale și de gen, care ar trebui abordate.

Amendamentul 11

Propunere de decizie

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | Parlamentul European, Consiliul și Comisia au proclamat Pilonul
  european al drepturilor sociale

   (29). Pilonul stabilește 20 de principii și drepturi care vin în sprijinul unor piețe ale muncii și al unor sisteme de protecție socială funcționale și echitabile, structurate în jurul a trei categorii: egalitate de șanse și acces la piața muncii, condiții de muncă echitabile, protecție socială și incluziune socială. Principiile și drepturile ghidează direcția strategică a Uniunii, asigurând faptul că tranzițiile către neutralitatea climatică și durabilitatea mediului, digitalizare și schimbările demografice sunt echitabile și juste din punct de vedere social
  . Pilonul european al drepturilor sociale
  , alături de tabloul de bord social care îl însoțește, constituie un cadru de referință pentru monitorizarea ocupării forței de muncă și a performanței sociale a statelor membre, pentru stimularea reformelor la nivel național, regional și local și pentru reconcilierea aspectului social cu exigențele pieței în economia
  modernă
  de astăzi, inclusiv prin promovarea economiei sociale
  . La 4 martie 2021
  ,
  Comisia a prezentat un plan
  de acțiune
  pentru punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale (denumit în continuare „planul de acțiune”), care
  include obiective principale ambițioase, dar realiste și obiective secundare complementare pentru 2030, în domeniile ocupării forței de muncă, competențelor, educației și reducerii sărăciei, precum și tabloul de bord social revizuit. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

Parlamentul European, Consiliul și Comisia au proclamat Pilonul
  european al drepturilor sociale

   (29). Pilonul stabilește 20 de principii și drepturi care vin în sprijinul unor piețe ale muncii și al unor sisteme de protecție socială funcționale și echitabile, structurate în jurul a trei categorii: egalitate de șanse și acces la piața muncii, condiții de muncă echitabile, protecție socială și incluziune socială. Principiile și drepturile ghidează direcția strategică a Uniunii, asigurând faptul că tranzițiile către neutralitatea climatică și durabilitatea mediului, digitalizare și schimbările demografice sunt echitabile și juste din punct de vedere social
  . Pilonul european al drepturilor sociale
  , alături de tabloul de bord social care îl însoțește, constituie un cadru de referință pentru monitorizarea ocupării forței de muncă și a performanței sociale a statelor membre, pentru stimularea reformelor la nivel național, regional și local și pentru reconcilierea aspectului social cu exigențele pieței în economia
  modernă
  de astăzi, inclusiv prin promovarea economiei sociale
  . La 4 martie 2021
  ,
  Comisia a prezentat un plan
  de acțiune
  pentru punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale (denumit în continuare „planul de acțiune”), care
  include obiective principale ambițioase, dar realiste și obiective secundare complementare pentru 2030, în domeniile ocupării forței de muncă, competențelor, educației și reducerii sărăciei, precum și tabloul de bord social revizuit.

| (7) | Parlamentul European, Consiliul și Comisia au proclamat Pilonul. Pilonul stabilește 20 de principii și drepturi care vin în sprijinul unor piețe ale muncii și al unor sisteme de protecție socială funcționale și echitabile, structurate în jurul a trei categorii: egalitate de șanse și acces la piața muncii, condiții de muncă echitabile, protecție socială și incluziune socială. Principiile și drepturile ghidează direcția strategică a Uniunii, asigurând faptul că tranzițiile către neutralitatea climatică și durabilitatea mediului, digitalizare și schimbările demografice sunt echitabile și juste din punct de vedere social
  și geografic. Pilonul
  , alături de tabloul de bord social care îl însoțește, constituie un cadru de referință pentru monitorizarea ocupării forței de muncă și a performanței sociale a statelor membre, pentru stimularea reformelor la nivel național, regional și local și pentru reconcilierea aspectului social cu exigențele pieței în economia de astăzi, inclusiv prin promovarea economiei sociale
  , dar și verzi
  ,
  digitale și circulare. Planul
  de acțiune include obiective principale ambițioase, dar realiste și obiective secundare complementare pentru 2030, în domeniile ocupării forței de muncă, competențelor, educației și reducerii sărăciei, precum și tabloul de bord social revizuit.
  În acest sens, ar trebui asigurate, la nivelul Uniunii, la nivel național și regional, o mobilitate echitabilă a lucrătorilor și portabilitatea drepturilor prin intermediul unei mai bune protecții a lucrătorilor mobili, inclusiv a lucrătorilor transfrontalieri și sezonieri, prin intermediul unor inspectorate de muncă mai eficiente și prin introducerea unor soluții digitale eficiente. |
| --- | --- |

(7)

Parlamentul European, Consiliul și Comisia au proclamat Pilonul. Pilonul stabilește 20 de principii și drepturi care vin în sprijinul unor piețe ale muncii și al unor sisteme de protecție socială funcționale și echitabile, structurate în jurul a trei categorii: egalitate de șanse și acces la piața muncii, condiții de muncă echitabile, protecție socială și incluziune socială. Principiile și drepturile ghidează direcția strategică a Uniunii, asigurând faptul că tranzițiile către neutralitatea climatică și durabilitatea mediului, digitalizare și schimbările demografice sunt echitabile și juste din punct de vedere social
  și geografic. Pilonul
  , alături de tabloul de bord social care îl însoțește, constituie un cadru de referință pentru monitorizarea ocupării forței de muncă și a performanței sociale a statelor membre, pentru stimularea reformelor la nivel național, regional și local și pentru reconcilierea aspectului social cu exigențele pieței în economia de astăzi, inclusiv prin promovarea economiei sociale
  , dar și verzi
  ,
  digitale și circulare. Planul
  de acțiune include obiective principale ambițioase, dar realiste și obiective secundare complementare pentru 2030, în domeniile ocupării forței de muncă, competențelor, educației și reducerii sărăciei, precum și tabloul de bord social revizuit.
  În acest sens, ar trebui asigurate, la nivelul Uniunii, la nivel național și regional, o mobilitate echitabilă a lucrătorilor și portabilitatea drepturilor prin intermediul unei mai bune protecții a lucrătorilor mobili, inclusiv a lucrătorilor transfrontalieri și sezonieri, prin intermediul unor inspectorate de muncă mai eficiente și prin introducerea unor soluții digitale eficiente.

Amendamentul 12

Propunere de decizie

Considerentul 8 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8a) | Politicile favorabile familiilor și investițiile sociale în copii, care îi protejează de sărăcie și îi ajută pe toți copiii să își exercite drepturile, cum ar fi disponibilitatea educației și a formării copiilor preșcolari și a serviciilor de îngrijire de bună calitate a copiilor, sunt esențiale pentru viitorul copiilor, dezvoltarea durabilă a societății și o evoluție demografică pozitivă care să le asigure un mediu sănătos și un climat de siguranță. Statele membre ar trebui să eradicheze sărăcia în rândul copiilor și să își concentreze eforturile asupra punerii efective în aplicare a Recomandării (UE) 2021/1004 a Consiliului din 14 iunie 2021 de instituire a unei Garanții europene pentru copii

   (1a)

  și a planurilor naționale de acțiune adoptate în temeiul acesteia, pentru a asigura accesul la servicii gratuite de calitate pentru toți copiii aflați în dificultate, asigurând astfel accesul egal și efectiv al copiilor la asistență medicală gratuită, educație gratuită, îngrijire gratuită, locuințe adecvate și o alimentație sănătoasă. În acest scop, finanțarea Garanției europene pentru copii trebuie majorată de urgență cu un buget specific de cel puțin 20 de miliarde EUR, astfel cum a solicitat în mod repetat Parlamentul European. Garanția europeană pentru copii ar trebui integrată în toate sectoarele de politică, fără întârziere, iar finanțarea pentru drepturile copiilor ar trebui să fie mărită utilizându-se pe deplin politicile și fondurile existente ale Uniunii. Statele membre ar trebui să stimuleze în continuare investițiile în locuri de muncă durabile și de calitate și să adopte o abordare cuprinzătoare pentru sprijinirea părinților copiilor aflați în dificultate. Propunerea Comisiei de recomandare a Consiliului privind un venit minim adecvat care să asigure incluziunea activă ar putea contribui la obiectivul de reducere a sărăciei cu cel puțin jumătate în toate statele membre până în 2030. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8a)

Politicile favorabile familiilor și investițiile sociale în copii, care îi protejează de sărăcie și îi ajută pe toți copiii să își exercite drepturile, cum ar fi disponibilitatea educației și a formării copiilor preșcolari și a serviciilor de îngrijire de bună calitate a copiilor, sunt esențiale pentru viitorul copiilor, dezvoltarea durabilă a societății și o evoluție demografică pozitivă care să le asigure un mediu sănătos și un climat de siguranță. Statele membre ar trebui să eradicheze sărăcia în rândul copiilor și să își concentreze eforturile asupra punerii efective în aplicare a Recomandării (UE) 2021/1004 a Consiliului din 14 iunie 2021 de instituire a unei Garanții europene pentru copii

   (1a)

  și a planurilor naționale de acțiune adoptate în temeiul acesteia, pentru a asigura accesul la servicii gratuite de calitate pentru toți copiii aflați în dificultate, asigurând astfel accesul egal și efectiv al copiilor la asistență medicală gratuită, educație gratuită, îngrijire gratuită, locuințe adecvate și o alimentație sănătoasă. În acest scop, finanțarea Garanției europene pentru copii trebuie majorată de urgență cu un buget specific de cel puțin 20 de miliarde EUR, astfel cum a solicitat în mod repetat Parlamentul European. Garanția europeană pentru copii ar trebui integrată în toate sectoarele de politică, fără întârziere, iar finanțarea pentru drepturile copiilor ar trebui să fie mărită utilizându-se pe deplin politicile și fondurile existente ale Uniunii. Statele membre ar trebui să stimuleze în continuare investițiile în locuri de muncă durabile și de calitate și să adopte o abordare cuprinzătoare pentru sprijinirea părinților copiilor aflați în dificultate. Propunerea Comisiei de recomandare a Consiliului privind un venit minim adecvat care să asigure incluziunea activă ar putea contribui la obiectivul de reducere a sărăciei cu cel puțin jumătate în toate statele membre până în 2030.

Amendamentul 13

Propunere de decizie

Considerentul 8 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8b) | Lipsa de adăpost este una dintre cele mai extreme forme de excluziune socială, care afectează negativ sănătatea fizică și mintală, bunăstarea și calitatea vieții oamenilor, precum și accesul lor la muncă și la alte servicii economice și sociale. Parlamentul European, Comisia, autoritățile naționale, regionale și locale, precum și organizațiile societății civile de la nivelul Uniunii au convenit să lanseze Platforma europeană pentru combaterea fenomenului lipsei de adăpost. Având ca obiectiv final eradicarea fenomenului lipsei de adăpost până în 2030, actorii susmenționați s-au angajat să pună în aplicare principiul „locuință înainte de toate”, promovând măsuri de prevenire a lipsei de adăpost și oferind persoanelor fără adăpost acces la locuințe adecvate, sigure și la prețuri accesibile, precum și la servicii de sprijin, și, totodată, punând în aplicare măsurile de politică necesare, cu o finanțare adecvată la nivel național și din partea Uniunii. Statele membre ar trebui, de asemenea, să depună eforturi pentru a asigura accesul la locuințe decente și la prețuri accesibile pentru toți prin intermediul planurilor naționale pentru locuințe accesibile, care ar trebui să fie incluse în programele lor naționale de reformă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8b)

Lipsa de adăpost este una dintre cele mai extreme forme de excluziune socială, care afectează negativ sănătatea fizică și mintală, bunăstarea și calitatea vieții oamenilor, precum și accesul lor la muncă și la alte servicii economice și sociale. Parlamentul European, Comisia, autoritățile naționale, regionale și locale, precum și organizațiile societății civile de la nivelul Uniunii au convenit să lanseze Platforma europeană pentru combaterea fenomenului lipsei de adăpost. Având ca obiectiv final eradicarea fenomenului lipsei de adăpost până în 2030, actorii susmenționați s-au angajat să pună în aplicare principiul „locuință înainte de toate”, promovând măsuri de prevenire a lipsei de adăpost și oferind persoanelor fără adăpost acces la locuințe adecvate, sigure și la prețuri accesibile, precum și la servicii de sprijin, și, totodată, punând în aplicare măsurile de politică necesare, cu o finanțare adecvată la nivel național și din partea Uniunii. Statele membre ar trebui, de asemenea, să depună eforturi pentru a asigura accesul la locuințe decente și la prețuri accesibile pentru toți prin intermediul planurilor naționale pentru locuințe accesibile, care ar trebui să fie incluse în programele lor naționale de reformă.

Amendamentul 14

Propunere de decizie

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | În urma invaziei Ucrainei de către Rusia, în concluziile sale din 24 februarie 2022, Consiliul European a condamnat acțiunile Rusiei, care încearcă să submineze securitatea și stabilitatea europeană și mondială, și și-a exprimat solidaritatea față de poporul ucrainean, subliniind încălcarea dreptului internațional și a principiilor Cartei ONU. În contextul actual, având în vedere amploarea afluxului de refugiați și de persoane strămutate, este necesară protecția temporară acordată prin Decizia Consiliului din 4 martie 2022 (30), prin care este activată Directiva privind protecția temporară (31). Acest lucru le permite refugiaților ucraineni să se bucure de drepturi armonizate în întreaga Uniune, care oferă un nivel adecvat de protecție, inclusiv drepturi de ședere, acces și integrare pe piața muncii, acces la educație și formare, acces la locuințe, precum și la sisteme de securitate socială, asistență medicală, asistență socială sau alte tipuri de asistență, precum și mijloace de întreținere. Participând la piețele muncii din Europa, refugiații ucraineni pot contribui la consolidarea economiei UE și își pot ajuta țara și pe locuitorii acesteia. În viitor, experiența și competențele dobândite pot contribui la reconstrucția Ucrainei. În ceea ce-i privește pe copiii și adolescenții neînsoțiți, protecția temporară le conferă dreptul la tutelă legală și acces la educație și îngrijire. Statele membre trebuie să-i implice pe partenerii sociali în conceperea, punerea în aplicare și evaluarea măsurilor de politică menite să abordeze problemele în materie de ocupare a forței de muncă și de competențe, provocate de invazia Rusiei în Ucraina. Partenerii sociali joacă un rol esențial în atenuarea efectelor războiului în ceea ce privește menținerea ocupării forței de muncă și producția. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

În urma invaziei Ucrainei de către Rusia, în concluziile sale din 24 februarie 2022, Consiliul European a condamnat acțiunile Rusiei, care încearcă să submineze securitatea și stabilitatea europeană și mondială, și și-a exprimat solidaritatea față de poporul ucrainean, subliniind încălcarea dreptului internațional și a principiilor Cartei ONU. În contextul actual, având în vedere amploarea afluxului de refugiați și de persoane strămutate, este necesară protecția temporară acordată prin Decizia Consiliului din 4 martie 2022 (30), prin care este activată Directiva privind protecția temporară (31). Acest lucru le permite refugiaților ucraineni să se bucure de drepturi armonizate în întreaga Uniune, care oferă un nivel adecvat de protecție, inclusiv drepturi de ședere, acces și integrare pe piața muncii, acces la educație și formare, acces la locuințe, precum și la sisteme de securitate socială, asistență medicală, asistență socială sau alte tipuri de asistență, precum și mijloace de întreținere. Participând la piețele muncii din Europa, refugiații ucraineni pot contribui la consolidarea economiei UE și își pot ajuta țara și pe locuitorii acesteia. În viitor, experiența și competențele dobândite pot contribui la reconstrucția Ucrainei. În ceea ce-i privește pe copiii și adolescenții neînsoțiți, protecția temporară le conferă dreptul la tutelă legală și acces la educație și îngrijire. Statele membre trebuie să-i implice pe partenerii sociali în conceperea, punerea în aplicare și evaluarea măsurilor de politică menite să abordeze problemele în materie de ocupare a forței de muncă și de competențe, provocate de invazia Rusiei în Ucraina. Partenerii sociali joacă un rol esențial în atenuarea efectelor războiului în ceea ce privește menținerea ocupării forței de muncă și producția.

| (9) | În urma invaziei Ucrainei de către Rusia, în concluziile sale din 24 februarie 2022, Consiliul European a condamnat acțiunile Rusiei, care încearcă să submineze securitatea și stabilitatea europeană și mondială, și și-a exprimat solidaritatea față de poporul ucrainean, subliniind încălcarea dreptului internațional și a principiilor Cartei ONU. În contextul actual, având în vedere amploarea afluxului de refugiați și de persoane strămutate, este necesară protecția temporară acordată prin Decizia Consiliului din 4 martie 2022, prin care este activată Directiva privind protecția temporară (31). Acest lucru le permite refugiaților ucraineni să se bucure de drepturi armonizate în întreaga Uniune, care oferă un nivel adecvat de protecție, inclusiv drepturi de ședere, acces și integrare pe piața muncii, acces la educație și formare, acces la locuințe, precum și la sisteme de securitate socială, asistență medicală, asistență socială sau alte tipuri de asistență, precum și mijloace de întreținere.
  În acest context, ar trebui să se acorde o atenție deosebită persoanelor cu dizabilități.
  Participând la piețele muncii din Europa, refugiații ucraineni pot contribui la consolidarea economiei UE și își pot ajuta țara și pe locuitorii acesteia.
  Pentru a facilita această incluziune a refugiaților ucraineni, întrucât majoritatea sunt femei și copii, statele membre ar trebui să le asigure un sprijin suficient pentru locuințe și servicii de îngrijire a copiilor. Când pun în aplicare Garanția europeană pentru copii, statele membre ar trebui să se asigure că aceasta prevede același acces la servicii gratuite de înaltă calitate pentru copiii care fug din Ucraina ca în cazul copiilor din țara-gazdă.
  În viitor, experiența și competențele dobândite pot contribui la reconstrucția Ucrainei. În ceea ce-i privește pe copiii și adolescenții neînsoțiți, protecția temporară le conferă dreptul la tutelă legală și acces la educație și îngrijire. Statele membre trebuie să-i implice pe partenerii sociali în conceperea, punerea în aplicare și evaluarea măsurilor de politică menite să abordeze problemele în materie de ocupare a forței de muncă și de competențe, provocate de invazia Rusiei în Ucraina
  , precum și în recunoașterea calificărilor
  . Partenerii sociali joacă un rol esențial în atenuarea efectelor războiului în ceea ce privește menținerea ocupării forței de muncă și producția.
  Statele membre ar trebui să ia în considerare extinderea protecției oferite de Directiva privind protecția temporară la toți refugiații și să abordeze preocupările angajatorilor legate de angajarea de persoane care au doar un statut temporar. |
| --- | --- |

(9)

În urma invaziei Ucrainei de către Rusia, în concluziile sale din 24 februarie 2022, Consiliul European a condamnat acțiunile Rusiei, care încearcă să submineze securitatea și stabilitatea europeană și mondială, și și-a exprimat solidaritatea față de poporul ucrainean, subliniind încălcarea dreptului internațional și a principiilor Cartei ONU. În contextul actual, având în vedere amploarea afluxului de refugiați și de persoane strămutate, este necesară protecția temporară acordată prin Decizia Consiliului din 4 martie 2022, prin care este activată Directiva privind protecția temporară (31). Acest lucru le permite refugiaților ucraineni să se bucure de drepturi armonizate în întreaga Uniune, care oferă un nivel adecvat de protecție, inclusiv drepturi de ședere, acces și integrare pe piața muncii, acces la educație și formare, acces la locuințe, precum și la sisteme de securitate socială, asistență medicală, asistență socială sau alte tipuri de asistență, precum și mijloace de întreținere.
  În acest context, ar trebui să se acorde o atenție deosebită persoanelor cu dizabilități.
  Participând la piețele muncii din Europa, refugiații ucraineni pot contribui la consolidarea economiei UE și își pot ajuta țara și pe locuitorii acesteia.
  Pentru a facilita această incluziune a refugiaților ucraineni, întrucât majoritatea sunt femei și copii, statele membre ar trebui să le asigure un sprijin suficient pentru locuințe și servicii de îngrijire a copiilor. Când pun în aplicare Garanția europeană pentru copii, statele membre ar trebui să se asigure că aceasta prevede același acces la servicii gratuite de înaltă calitate pentru copiii care fug din Ucraina ca în cazul copiilor din țara-gazdă.
  În viitor, experiența și competențele dobândite pot contribui la reconstrucția Ucrainei. În ceea ce-i privește pe copiii și adolescenții neînsoțiți, protecția temporară le conferă dreptul la tutelă legală și acces la educație și îngrijire. Statele membre trebuie să-i implice pe partenerii sociali în conceperea, punerea în aplicare și evaluarea măsurilor de politică menite să abordeze problemele în materie de ocupare a forței de muncă și de competențe, provocate de invazia Rusiei în Ucraina
  , precum și în recunoașterea calificărilor
  . Partenerii sociali joacă un rol esențial în atenuarea efectelor războiului în ceea ce privește menținerea ocupării forței de muncă și producția.
  Statele membre ar trebui să ia în considerare extinderea protecției oferite de Directiva privind protecția temporară la toți refugiații și să abordeze preocupările angajatorilor legate de angajarea de persoane care au doar un statut temporar.

Amendamentul 15

Propunere de decizie

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | Reformele pieței muncii, inclusiv mecanismele de stabilire a salariilor la nivel național, ar trebui să urmeze practicile naționale de dialog social, în vederea asigurării unor salarii echitabile care să permită un nivel de trai decent
  și
  o creștere durabilă. Acestea ar trebui să ofere oportunitatea necesară pentru o analiză amplă a factorilor socioeconomici, inclusiv a îmbunătățirilor posibile în ceea ce privește sustenabilitatea, competitivitatea, inovarea, crearea de locuri de muncă de calitate, condițiile de muncă, sărăcia persoanelor încadrate în muncă, educația
  și
  competențele, sănătatea publică, incluziunea și veniturile reale. În acest sens, Mecanismul de redresare și reziliență și alte fonduri ale UE sprijină statele membre în punerea în aplicare a unor reforme și investiții care sunt conforme cu prioritățile UE, făcând economiile și societățile europene mai sustenabile, mai reziliente și mai bine pregătite pentru tranziția verde și digitală. Invadarea Ucrainei de către Rusia a agravat și mai mult provocările socioeconomice preexistente generate de criza de COVID-19. Statele membre și Uniunea trebuie să continue să se asigure că impactul social, economic și cel asupra ocupării forței de muncă sunt atenuate și că tranzițiile sunt echitabile și juste din punct de vedere social, având în vedere, de asemenea, faptul că îmbunătățirea autonomiei strategice deschise și accelerarea tranziției verzi vor contribui la reducerea dependenței de importurile de energie și de alte produse/tehnologii strategice, în special din Rusia.
  Este esențial să fie consolidată
  reziliența și
  să fie continuate
  eforturile în direcția unei societăți incluzive și reziliente, în care cetățenii să fie protejați și capabili să anticipeze și să gestioneze schimbările, fiind totodată în măsură să participe activ în societate și în economie. Este necesar un set coerent de politici active în domeniul pieței muncii, constând în stimulente temporare
  pentru angajare
  și
  tranziție
  ,
  politici în materie de competențe
  și servicii îmbunătățite de ocupare a forței de muncă, pentru a sprijini tranzițiile de pe piața muncii, având în vedere, de asemenea, transformarea verde și digitală, astfel cum se subliniază în Recomandarea (UE) 2021/402 [și în Recomandarea Consiliului privind asigurarea unei tranziții echitabile către neutralitatea climatică]. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

Reformele pieței muncii, inclusiv mecanismele de stabilire a salariilor la nivel național, ar trebui să urmeze practicile naționale de dialog social, în vederea asigurării unor salarii echitabile care să permită un nivel de trai decent
  și
  o creștere durabilă. Acestea ar trebui să ofere oportunitatea necesară pentru o analiză amplă a factorilor socioeconomici, inclusiv a îmbunătățirilor posibile în ceea ce privește sustenabilitatea, competitivitatea, inovarea, crearea de locuri de muncă de calitate, condițiile de muncă, sărăcia persoanelor încadrate în muncă, educația
  și
  competențele, sănătatea publică, incluziunea și veniturile reale. În acest sens, Mecanismul de redresare și reziliență și alte fonduri ale UE sprijină statele membre în punerea în aplicare a unor reforme și investiții care sunt conforme cu prioritățile UE, făcând economiile și societățile europene mai sustenabile, mai reziliente și mai bine pregătite pentru tranziția verde și digitală. Invadarea Ucrainei de către Rusia a agravat și mai mult provocările socioeconomice preexistente generate de criza de COVID-19. Statele membre și Uniunea trebuie să continue să se asigure că impactul social, economic și cel asupra ocupării forței de muncă sunt atenuate și că tranzițiile sunt echitabile și juste din punct de vedere social, având în vedere, de asemenea, faptul că îmbunătățirea autonomiei strategice deschise și accelerarea tranziției verzi vor contribui la reducerea dependenței de importurile de energie și de alte produse/tehnologii strategice, în special din Rusia.
  Este esențial să fie consolidată
  reziliența și
  să fie continuate
  eforturile în direcția unei societăți incluzive și reziliente, în care cetățenii să fie protejați și capabili să anticipeze și să gestioneze schimbările, fiind totodată în măsură să participe activ în societate și în economie. Este necesar un set coerent de politici active în domeniul pieței muncii, constând în stimulente temporare
  pentru angajare
  și
  tranziție
  ,
  politici în materie de competențe
  și servicii îmbunătățite de ocupare a forței de muncă, pentru a sprijini tranzițiile de pe piața muncii, având în vedere, de asemenea, transformarea verde și digitală, astfel cum se subliniază în Recomandarea (UE) 2021/402 [și în Recomandarea Consiliului privind asigurarea unei tranziții echitabile către neutralitatea climatică].

| (10) | Reformele pieței muncii, inclusiv mecanismele de stabilire a salariilor la nivel național, ar trebui să urmeze practicile naționale de dialog social, în vederea asigurării unor salarii echitabile care să permită un nivel de trai decent, o creștere durabilă
  și o convergență socială și teritorială ascendentă
  . Acestea ar trebui să ofere oportunitatea necesară pentru o analiză amplă a factorilor socioeconomici, inclusiv a îmbunătățirilor posibile în ceea ce privește sustenabilitatea, competitivitatea, inovarea, crearea de locuri de muncă de calitate, condițiile de muncă
  decente
  , sărăcia persoanelor încadrate în muncă,
  egalitatea de gen,
  educația
  , formarea, competențele
  și
  calificările
  , sănătatea publică
  și
  incluziunea
  socială
  ,
  precum
  și veniturile reale
  și puterea de cumpărare. Prin urmare, statele membre ar trebui să respecte dreptul de negociere și de acțiune colectivă, precum și libertatea de întrunire și de asociere, astfel cum sunt prevăzute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și în convențiile internaționale relevante. În plus, statele membre ar trebui să întărească rolul partenerilor sociali, să promoveze comitetele de întreprindere și reprezentarea lucrătorilor, să promoveze negocierea colectivă și să sprijine o densitate ridicată a sindicatelor și a organizațiilor lucrătorilor, pentru a asigura o redresare favorabilă incluziunii și echitabilă din punct de vedere social
  . În acest sens, Mecanismul de redresare și reziliență și alte fonduri ale UE sprijină statele membre în punerea în aplicare a unor reforme și investiții care sunt conforme cu prioritățile UE, făcând economiile și societățile europene mai sustenabile, mai reziliente și mai bine pregătite pentru tranziția verde și digitală. Invadarea Ucrainei de către Rusia a agravat și mai mult provocările socioeconomice preexistente generate de criza de COVID-19. Statele membre și Uniunea trebuie să continue să se asigure că impactul social, economic și cel asupra ocupării forței de muncă sunt atenuate și că tranzițiile sunt echitabile și juste din punct de vedere social, având în vedere, de asemenea, faptul că îmbunătățirea autonomiei strategice deschise și accelerarea tranziției verzi vor contribui la reducerea dependenței de importurile de energie și de alte produse/tehnologii strategice, în special din Rusia.
  În scopul de a consolida
  reziliența și
  a continua
  eforturile în direcția unei societăți incluzive și reziliente, în care cetățenii să fie protejați și capabili să anticipeze și să gestioneze schimbările, fiind totodată în măsură să participe activ în societate și în economie
  , ar trebuie stabilit un pachet european temporar de reziliență socială, care să coordoneze un set de măsuri și mijloace de consolidare a sistemelor de protecție socială din Uniune, inclusiv continuarea și refinanțarea SURE, atât timp cât consecințele socioeconomice ale invadării Ucrainei de către Rusia continuă să aibă un impact negativ asupra pieței forței de muncă, în conformitate cu Rezoluția Parlamentului European din 19 mai 2022 referitoare la consecințele sociale și economice ale războiului rus din Ucraina pentru UE – consolidarea capacității de acțiune a UE și un mecanism de asistență socială cu un sprijin public sporit pentru instrumentele existente care vizează persoanele cele mai sărace din societate
  . Este necesar un set coerent de politici active în domeniul pieței muncii, constând în stimulente temporare
  , obținerea calificărilor, validarea și dobândirea competențelor, precum
  și
  educația orientată spre viitor
  ,
  învățarea pe tot parcursul vieții, EFP, perfecționarea și recalificarea
  și servicii îmbunătățite de ocupare a forței de muncă, pentru a sprijini tranzițiile de pe piața muncii, având în vedere, de asemenea, transformarea verde și digitală, astfel cum se subliniază în Recomandarea (UE) 2021/402 [și în Recomandarea Consiliului privind asigurarea unei tranziții echitabile către neutralitatea climatică].
  Este necesară o evaluare aprofundată a politicilor naționale și a programelor de sprijin care au fost utilizate pentru a atenua efectele pandemiei de COVID-19, cu scopul de a identifica bunele practici și instrumentele care ar putea fi utilizate în viitor. |
| --- | --- |

(10)

Reformele pieței muncii, inclusiv mecanismele de stabilire a salariilor la nivel național, ar trebui să urmeze practicile naționale de dialog social, în vederea asigurării unor salarii echitabile care să permită un nivel de trai decent, o creștere durabilă
  și o convergență socială și teritorială ascendentă
  . Acestea ar trebui să ofere oportunitatea necesară pentru o analiză amplă a factorilor socioeconomici, inclusiv a îmbunătățirilor posibile în ceea ce privește sustenabilitatea, competitivitatea, inovarea, crearea de locuri de muncă de calitate, condițiile de muncă
  decente
  , sărăcia persoanelor încadrate în muncă,
  egalitatea de gen,
  educația
  , formarea, competențele
  și
  calificările
  , sănătatea publică
  și
  incluziunea
  socială
  ,
  precum
  și veniturile reale
  și puterea de cumpărare. Prin urmare, statele membre ar trebui să respecte dreptul de negociere și de acțiune colectivă, precum și libertatea de întrunire și de asociere, astfel cum sunt prevăzute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și în convențiile internaționale relevante. În plus, statele membre ar trebui să întărească rolul partenerilor sociali, să promoveze comitetele de întreprindere și reprezentarea lucrătorilor, să promoveze negocierea colectivă și să sprijine o densitate ridicată a sindicatelor și a organizațiilor lucrătorilor, pentru a asigura o redresare favorabilă incluziunii și echitabilă din punct de vedere social
  . În acest sens, Mecanismul de redresare și reziliență și alte fonduri ale UE sprijină statele membre în punerea în aplicare a unor reforme și investiții care sunt conforme cu prioritățile UE, făcând economiile și societățile europene mai sustenabile, mai reziliente și mai bine pregătite pentru tranziția verde și digitală. Invadarea Ucrainei de către Rusia a agravat și mai mult provocările socioeconomice preexistente generate de criza de COVID-19. Statele membre și Uniunea trebuie să continue să se asigure că impactul social, economic și cel asupra ocupării forței de muncă sunt atenuate și că tranzițiile sunt echitabile și juste din punct de vedere social, având în vedere, de asemenea, faptul că îmbunătățirea autonomiei strategice deschise și accelerarea tranziției verzi vor contribui la reducerea dependenței de importurile de energie și de alte produse/tehnologii strategice, în special din Rusia.
  În scopul de a consolida
  reziliența și
  a continua
  eforturile în direcția unei societăți incluzive și reziliente, în care cetățenii să fie protejați și capabili să anticipeze și să gestioneze schimbările, fiind totodată în măsură să participe activ în societate și în economie
  , ar trebuie stabilit un pachet european temporar de reziliență socială, care să coordoneze un set de măsuri și mijloace de consolidare a sistemelor de protecție socială din Uniune, inclusiv continuarea și refinanțarea SURE, atât timp cât consecințele socioeconomice ale invadării Ucrainei de către Rusia continuă să aibă un impact negativ asupra pieței forței de muncă, în conformitate cu Rezoluția Parlamentului European din 19 mai 2022 referitoare la consecințele sociale și economice ale războiului rus din Ucraina pentru UE – consolidarea capacității de acțiune a UE și un mecanism de asistență socială cu un sprijin public sporit pentru instrumentele existente care vizează persoanele cele mai sărace din societate
  . Este necesar un set coerent de politici active în domeniul pieței muncii, constând în stimulente temporare
  , obținerea calificărilor, validarea și dobândirea competențelor, precum
  și
  educația orientată spre viitor
  ,
  învățarea pe tot parcursul vieții, EFP, perfecționarea și recalificarea
  și servicii îmbunătățite de ocupare a forței de muncă, pentru a sprijini tranzițiile de pe piața muncii, având în vedere, de asemenea, transformarea verde și digitală, astfel cum se subliniază în Recomandarea (UE) 2021/402 [și în Recomandarea Consiliului privind asigurarea unei tranziții echitabile către neutralitatea climatică].
  Este necesară o evaluare aprofundată a politicilor naționale și a programelor de sprijin care au fost utilizate pentru a atenua efectele pandemiei de COVID-19, cu scopul de a identifica bunele practici și instrumentele care ar putea fi utilizate în viitor.

Amendamentul 16

Propunere de decizie

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | Este necesar ca discriminarea să fie
  combătută
  sub toate formele sale, egalitatea de gen să fie asigurată, iar ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor să fie
  sprijinită
  . Este necesar să se asigure acces și oportunități pentru toți și să se
  reducă
  sărăcia și excluziunea socială (inclusiv a copiilor și a romilor), în special prin asigurarea unei funcționări eficace a piețelor muncii și a unor sisteme de protecție socială adecvate și favorabile incluziunii (32) și prin înlăturarea barierelor din calea educației favorabile incluziunii și orientate spre viitor, a formării și a participării pe piața muncii, inclusiv prin investiții în educația și îngrijirea timpurie și în competențe digitale și verzi.
  Accesul
  în timp util și
  echitabil
  la îngrijire pe termen lung și servicii medicale
  accesibile ca preț
  , inclusiv
  promovarea prevenției și
  a asistenței medicale, sunt deosebit de
  relevante
  , prin prisma pandemiei de COVID-19
  care
  a 
  început în 2020
  și în
  contextul îmbătrânirii societăților
  . Potențialul persoanelor cu handicap de a contribui la creșterea economică și la dezvoltarea socială trebuie să fie valorificat într-o mai mare măsură. Pe măsură ce noi modele economice și de afaceri își fac apariția la nivelul locurilor de muncă în întreaga Uniune, relațiile de muncă suferă și ele schimbări. Statele membre trebuie să se asigure că relațiile de muncă ce apar ca urmare a noilor forme de muncă
  mențin
  și
  consolidează modelul social european
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

Este necesar ca discriminarea să fie
  combătută
  sub toate formele sale, egalitatea de gen să fie asigurată, iar ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor să fie
  sprijinită
  . Este necesar să se asigure acces și oportunități pentru toți și să se
  reducă
  sărăcia și excluziunea socială (inclusiv a copiilor și a romilor), în special prin asigurarea unei funcționări eficace a piețelor muncii și a unor sisteme de protecție socială adecvate și favorabile incluziunii (32) și prin înlăturarea barierelor din calea educației favorabile incluziunii și orientate spre viitor, a formării și a participării pe piața muncii, inclusiv prin investiții în educația și îngrijirea timpurie și în competențe digitale și verzi.
  Accesul
  în timp util și
  echitabil
  la îngrijire pe termen lung și servicii medicale
  accesibile ca preț
  , inclusiv
  promovarea prevenției și
  a asistenței medicale, sunt deosebit de
  relevante
  , prin prisma pandemiei de COVID-19
  care
  a 
  început în 2020
  și în
  contextul îmbătrânirii societăților
  . Potențialul persoanelor cu handicap de a contribui la creșterea economică și la dezvoltarea socială trebuie să fie valorificat într-o mai mare măsură. Pe măsură ce noi modele economice și de afaceri își fac apariția la nivelul locurilor de muncă în întreaga Uniune, relațiile de muncă suferă și ele schimbări. Statele membre trebuie să se asigure că relațiile de muncă ce apar ca urmare a noilor forme de muncă
  mențin
  și
  consolidează modelul social european
  .

| (11) | Este necesar ca discriminarea să fie
  eradicată
  sub toate formele sale, egalitatea de gen să fie asigurată, iar ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor
  , în special al celor din medii defavorizate,
  să fie
  promovată activ
  . Este necesar să se asigure acces și oportunități
  egale
  pentru toți și să se
  elimine
  sărăcia și excluziunea socială (inclusiv a copiilor
  , a persoanelor în vârstă, a persoanelor cu dizabilități
  și a romilor), în special prin asigurarea unei funcționări eficace a piețelor muncii și a unor sisteme de protecție socială adecvate și favorabile incluziunii (32) și prin înlăturarea barierelor din calea educației favorabile incluziunii și orientate spre viitor, a formării
  , a învățării pe tot parcursul vieții, a EFP
  și a participării pe piața muncii, inclusiv prin investiții în educația și îngrijirea timpurie și în competențe digitale și verzi.
  Un acces
  în timp util
  , universal, efectiv
  și
  egal
  la îngrijire pe termen lung și servicii medicale
  , în conformitate cu Rezoluția Parlamentului European din 5 iulie 2022 referitoare la o acțiune europeană comună în domeniul îngrijirii
  , inclusiv
  prevenirea, nu în ultimul rând
  a 
  problemelor de sănătate mintală la locul de muncă, în conformitate cu Rezoluția Parlamentului European din 5 iulie 2022 referitoare la sănătatea mintală în mediul de lucru digital și promovarea
  asistenței medicale, sunt deosebit de
  necesare
  , prin prisma pandemiei de COVID-19
  și în contextul îmbătrânirii societăților. Asigurarea sănătății și
  a 
  siguranței la locul de muncă și a unui echilibru sănătos între viața profesională și cea privată pentru lucrători pe tot parcursul carierei reprezintă o condiție prealabilă pentru o viață profesională decentă și pentru o îmbătrânire activă
  și în
  condiții bune de sănătate
  . Potențialul persoanelor cu handicap de a contribui la creșterea economică și la dezvoltarea socială trebuie să fie valorificat într-o mai mare măsură
  , inclusiv prin amenajări corespunzătoare la locul de muncă, în conformitate cu Directiva 2000/78/CE

   (32a)

  a Consiliului și cu Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap
  . Pe măsură ce noi modele economice și de afaceri își fac apariția la nivelul locurilor de muncă în întreaga Uniune, relațiile de muncă suferă și ele schimbări. Statele membre trebuie să
  consolideze în continuare modelul social european, garantând că toți lucrătorii beneficiază de aceleași drepturi, de condiții de muncă și de angajare decente și de salarii decente. Orice persoană are dreptul la condiții de muncă echitabile, corecte, sănătoase și sigure și la o protecție adecvată în mediul digital, ca și la locul de muncă fizic, indiferent de statutul său profesional, de condițiile de muncă, de durata raportului de muncă sau de dimensiunea întreprinderii angajatorului său. În plus, statele membre ar trebui să combată exploatarea lucrătorilor și toate formele de muncă precară, inclusiv falsa activitate independentă, munca nedeclarată, abuzul de contracte atipice și contractele de muncă de zero ore și trebuie să
  se asigure că relațiile de muncă ce apar ca urmare a noilor forme de muncă
  sunt în conformitate cu dreptul Uniunii
  și
  dreptul intern. Statele membre ar trebui, de asemenea, să abordeze economia informală prin tranziția lucrătorilor informali la economia formală. Ar trebui să se încurajeze antreprenoriatul și ar trebui să se faciliteze mobilitatea profesională, inclusiv prin portabilitatea drepturilor de securitate socială și prin punerea în aplicare a unor soluții digitale eficace
  . |
| --- | --- |

(11)

Este necesar ca discriminarea să fie
  eradicată
  sub toate formele sale, egalitatea de gen să fie asigurată, iar ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor
  , în special al celor din medii defavorizate,
  să fie
  promovată activ
  . Este necesar să se asigure acces și oportunități
  egale
  pentru toți și să se
  elimine
  sărăcia și excluziunea socială (inclusiv a copiilor
  , a persoanelor în vârstă, a persoanelor cu dizabilități
  și a romilor), în special prin asigurarea unei funcționări eficace a piețelor muncii și a unor sisteme de protecție socială adecvate și favorabile incluziunii (32) și prin înlăturarea barierelor din calea educației favorabile incluziunii și orientate spre viitor, a formării
  , a învățării pe tot parcursul vieții, a EFP
  și a participării pe piața muncii, inclusiv prin investiții în educația și îngrijirea timpurie și în competențe digitale și verzi.
  Un acces
  în timp util
  , universal, efectiv
  și
  egal
  la îngrijire pe termen lung și servicii medicale
  , în conformitate cu Rezoluția Parlamentului European din 5 iulie 2022 referitoare la o acțiune europeană comună în domeniul îngrijirii
  , inclusiv
  prevenirea, nu în ultimul rând
  a 
  problemelor de sănătate mintală la locul de muncă, în conformitate cu Rezoluția Parlamentului European din 5 iulie 2022 referitoare la sănătatea mintală în mediul de lucru digital și promovarea
  asistenței medicale, sunt deosebit de
  necesare
  , prin prisma pandemiei de COVID-19
  și în contextul îmbătrânirii societăților. Asigurarea sănătății și
  a 
  siguranței la locul de muncă și a unui echilibru sănătos între viața profesională și cea privată pentru lucrători pe tot parcursul carierei reprezintă o condiție prealabilă pentru o viață profesională decentă și pentru o îmbătrânire activă
  și în
  condiții bune de sănătate
  . Potențialul persoanelor cu handicap de a contribui la creșterea economică și la dezvoltarea socială trebuie să fie valorificat într-o mai mare măsură
  , inclusiv prin amenajări corespunzătoare la locul de muncă, în conformitate cu Directiva 2000/78/CE

   (32a)

  a Consiliului și cu Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap
  . Pe măsură ce noi modele economice și de afaceri își fac apariția la nivelul locurilor de muncă în întreaga Uniune, relațiile de muncă suferă și ele schimbări. Statele membre trebuie să
  consolideze în continuare modelul social european, garantând că toți lucrătorii beneficiază de aceleași drepturi, de condiții de muncă și de angajare decente și de salarii decente. Orice persoană are dreptul la condiții de muncă echitabile, corecte, sănătoase și sigure și la o protecție adecvată în mediul digital, ca și la locul de muncă fizic, indiferent de statutul său profesional, de condițiile de muncă, de durata raportului de muncă sau de dimensiunea întreprinderii angajatorului său. În plus, statele membre ar trebui să combată exploatarea lucrătorilor și toate formele de muncă precară, inclusiv falsa activitate independentă, munca nedeclarată, abuzul de contracte atipice și contractele de muncă de zero ore și trebuie să
  se asigure că relațiile de muncă ce apar ca urmare a noilor forme de muncă
  sunt în conformitate cu dreptul Uniunii
  și
  dreptul intern. Statele membre ar trebui, de asemenea, să abordeze economia informală prin tranziția lucrătorilor informali la economia formală. Ar trebui să se încurajeze antreprenoriatul și ar trebui să se faciliteze mobilitatea profesională, inclusiv prin portabilitatea drepturilor de securitate socială și prin punerea în aplicare a unor soluții digitale eficace
  .

Amendamentul 17

Propunere de decizie

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (12) | Orientările integrate trebuie să servească drept bază pentru recomandările specifice fiecărei țări pe care Consiliul le-ar putea adresa statelor membre. Statele membre trebuie să utilizeze pe deplin resursele din cadrul REACT-EU, instituit prin Regulamentul (UE) 2020/2221 (33), care consolidează fondurile politicii de coeziune pentru perioada 2014-2020 și Fondul de ajutor european destinat celor mai defavorizate persoane (FEAD) până în 2023. Din cauza actualei crize ucrainene, aceste resurse au fost majorate prin Regulamentul privind Acțiunea de coeziune pentru refugiații din Europa (CARE) (34) și printr-o nouă modificare a Regulamentului privind dispozițiile comune (35) privind creșterea prefinanțării pentru REACT-EU și un nou cost unitar pentru a contribui la accelerarea integrării în UE a persoanelor care părăsesc Ucraina (36). În plus, pentru perioada de programare 2021-2027, Statele membre trebuie să utilizeze pe deplin Fondul social european Plus instituit prin Regulamentul (UE) 2021/1057 (37), Fondul european de dezvoltare regională instituit prin Regulamentul (UE) 2021/1058 (38), Mecanismul de redresare și reziliență instituit prin Regulamentul (UE) 2021/241 (39) și alte fonduri ale Uniunii, inclusiv Fondul pentru o tranziție justă instituit prin Regulamentul (UE) 2021/1056 (40), precum și InvestEU instituit prin Regulamentul (UE) 2021/523 (41), pentru a stimula
  ocuparea forței
  de muncă, investițiile sociale,
  incluziunea
  socială
  și
  accesibilitatea și a promova oportunitățile de perfecționare și de recalificare a forței de muncă, învățarea pe tot parcursul vieții și educația și formarea de înaltă calitate pentru toți,
  inclusiv
  alfabetizarea digitală și competențele digitale. Statele membre trebuie, de asemenea, să utilizeze pe deplin Fondul european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați instituit prin Regulamentul (UE) 2021/691 (42) pentru a sprijini lucrătorii disponibilizați ca urmare a unor evenimente majore de restructurare, cum ar fi pandemia de COVID-19, a transformărilor socioeconomice care sunt rezultatul unor tendințe mai globale și
  a
  schimbărilor tehnologice și de mediu. Cu toate că se adresează statelor membre și Uniunii, orientările integrate trebuie să fie puse în aplicare în parteneriat cu toate autoritățile naționale, regionale și locale, implicând îndeaproape parlamentele, precum și partenerii sociali și reprezentanții societății civile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

Orientările integrate trebuie să servească drept bază pentru recomandările specifice fiecărei țări pe care Consiliul le-ar putea adresa statelor membre. Statele membre trebuie să utilizeze pe deplin resursele din cadrul REACT-EU, instituit prin Regulamentul (UE) 2020/2221 (33), care consolidează fondurile politicii de coeziune pentru perioada 2014-2020 și Fondul de ajutor european destinat celor mai defavorizate persoane (FEAD) până în 2023. Din cauza actualei crize ucrainene, aceste resurse au fost majorate prin Regulamentul privind Acțiunea de coeziune pentru refugiații din Europa (CARE) (34) și printr-o nouă modificare a Regulamentului privind dispozițiile comune (35) privind creșterea prefinanțării pentru REACT-EU și un nou cost unitar pentru a contribui la accelerarea integrării în UE a persoanelor care părăsesc Ucraina (36). În plus, pentru perioada de programare 2021-2027, Statele membre trebuie să utilizeze pe deplin Fondul social european Plus instituit prin Regulamentul (UE) 2021/1057 (37), Fondul european de dezvoltare regională instituit prin Regulamentul (UE) 2021/1058 (38), Mecanismul de redresare și reziliență instituit prin Regulamentul (UE) 2021/241 (39) și alte fonduri ale Uniunii, inclusiv Fondul pentru o tranziție justă instituit prin Regulamentul (UE) 2021/1056 (40), precum și InvestEU instituit prin Regulamentul (UE) 2021/523 (41), pentru a stimula
  ocuparea forței
  de muncă, investițiile sociale,
  incluziunea
  socială
  și
  accesibilitatea și a promova oportunitățile de perfecționare și de recalificare a forței de muncă, învățarea pe tot parcursul vieții și educația și formarea de înaltă calitate pentru toți,
  inclusiv
  alfabetizarea digitală și competențele digitale. Statele membre trebuie, de asemenea, să utilizeze pe deplin Fondul european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați instituit prin Regulamentul (UE) 2021/691 (42) pentru a sprijini lucrătorii disponibilizați ca urmare a unor evenimente majore de restructurare, cum ar fi pandemia de COVID-19, a transformărilor socioeconomice care sunt rezultatul unor tendințe mai globale și
  a
  schimbărilor tehnologice și de mediu. Cu toate că se adresează statelor membre și Uniunii, orientările integrate trebuie să fie puse în aplicare în parteneriat cu toate autoritățile naționale, regionale și locale, implicând îndeaproape parlamentele, precum și partenerii sociali și reprezentanții societății civile.

| (12) | Orientările integrate trebuie să servească drept bază pentru recomandările specifice fiecărei țări pe care Consiliul le-ar putea adresa statelor membre. Statele membre trebuie să utilizeze pe deplin resursele din cadrul REACT-EU, instituit prin Regulamentul (UE) 2020/2221 (33), care consolidează fondurile politicii de coeziune pentru perioada 2014-2020 și Fondul de ajutor european destinat celor mai defavorizate persoane (FEAD) până în 2023. Din cauza actualei crize ucrainene, aceste resurse au fost majorate prin Regulamentul privind Acțiunea de coeziune pentru refugiații din Europa (CARE) (34) și printr-o nouă modificare a Regulamentului privind dispozițiile comune (35) privind creșterea prefinanțării pentru REACT-EU și un nou cost unitar pentru a contribui la accelerarea integrării în UE a persoanelor care părăsesc Ucraina (36). În plus, pentru perioada de programare 2021-2027, Statele membre trebuie să utilizeze pe deplin Fondul social european Plus instituit prin Regulamentul (UE) 2021/1057 (37), Fondul european de dezvoltare regională instituit prin Regulamentul (UE) 2021/1058 (38), Mecanismul de redresare și reziliență instituit prin Regulamentul (UE) 2021/241 (39) și alte fonduri ale Uniunii, inclusiv Fondul pentru o tranziție justă instituit prin Regulamentul (UE) 2021/1056 (40), precum și InvestEU instituit prin Regulamentul (UE) 2021/523 (41), pentru a stimula
  durabilitatea, locuri
  de muncă
  de calitate și
  investițiile sociale
  pentru a eradica sărăcia
  ,
  discriminarea și excluziunea
  socială
  , pentru a garanta
  accesibilitatea și a promova oportunitățile de perfecționare și de recalificare a forței de muncă, învățarea pe tot parcursul vieții și educația și formarea de înaltă calitate pentru toți,
  în special
  alfabetizarea digitală și competențele digitale
  , astfel încât lucrătorilor să le fie oferite cunoștințele și calificările necesare pentru o economie digitală, mai verde și mai circulară
  . Statele membre trebuie, de asemenea, să utilizeze pe deplin Fondul european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați instituit prin Regulamentul (UE) 2021/691 (42) pentru a sprijini lucrătorii disponibilizați ca urmare a unor evenimente majore de restructurare, cum ar fi pandemia de COVID-19, a transformărilor socioeconomice care sunt rezultatul unor tendințe mai globale
  , al noilor crize globale
  și
  financiare și economice, al
  schimbărilor tehnologice și
  al provocărilor legate
  de mediu. Cu toate că se adresează statelor membre și Uniunii, orientările integrate trebuie să fie puse în aplicare
  și analizate
  în parteneriat cu toate autoritățile naționale, regionale și locale, implicând îndeaproape
  și activ
  parlamentele
  de la nivelul respectiv
  , precum și partenerii sociali și reprezentanții societății civile. |
| --- | --- |

(12)

Orientările integrate trebuie să servească drept bază pentru recomandările specifice fiecărei țări pe care Consiliul le-ar putea adresa statelor membre. Statele membre trebuie să utilizeze pe deplin resursele din cadrul REACT-EU, instituit prin Regulamentul (UE) 2020/2221 (33), care consolidează fondurile politicii de coeziune pentru perioada 2014-2020 și Fondul de ajutor european destinat celor mai defavorizate persoane (FEAD) până în 2023. Din cauza actualei crize ucrainene, aceste resurse au fost majorate prin Regulamentul privind Acțiunea de coeziune pentru refugiații din Europa (CARE) (34) și printr-o nouă modificare a Regulamentului privind dispozițiile comune (35) privind creșterea prefinanțării pentru REACT-EU și un nou cost unitar pentru a contribui la accelerarea integrării în UE a persoanelor care părăsesc Ucraina (36). În plus, pentru perioada de programare 2021-2027, Statele membre trebuie să utilizeze pe deplin Fondul social european Plus instituit prin Regulamentul (UE) 2021/1057 (37), Fondul european de dezvoltare regională instituit prin Regulamentul (UE) 2021/1058 (38), Mecanismul de redresare și reziliență instituit prin Regulamentul (UE) 2021/241 (39) și alte fonduri ale Uniunii, inclusiv Fondul pentru o tranziție justă instituit prin Regulamentul (UE) 2021/1056 (40), precum și InvestEU instituit prin Regulamentul (UE) 2021/523 (41), pentru a stimula
  durabilitatea, locuri
  de muncă
  de calitate și
  investițiile sociale
  pentru a eradica sărăcia
  ,
  discriminarea și excluziunea
  socială
  , pentru a garanta
  accesibilitatea și a promova oportunitățile de perfecționare și de recalificare a forței de muncă, învățarea pe tot parcursul vieții și educația și formarea de înaltă calitate pentru toți,
  în special
  alfabetizarea digitală și competențele digitale
  , astfel încât lucrătorilor să le fie oferite cunoștințele și calificările necesare pentru o economie digitală, mai verde și mai circulară
  . Statele membre trebuie, de asemenea, să utilizeze pe deplin Fondul european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați instituit prin Regulamentul (UE) 2021/691 (42) pentru a sprijini lucrătorii disponibilizați ca urmare a unor evenimente majore de restructurare, cum ar fi pandemia de COVID-19, a transformărilor socioeconomice care sunt rezultatul unor tendințe mai globale
  , al noilor crize globale
  și
  financiare și economice, al
  schimbărilor tehnologice și
  al provocărilor legate
  de mediu. Cu toate că se adresează statelor membre și Uniunii, orientările integrate trebuie să fie puse în aplicare
  și analizate
  în parteneriat cu toate autoritățile naționale, regionale și locale, implicând îndeaproape
  și activ
  parlamentele
  de la nivelul respectiv
  , precum și partenerii sociali și reprezentanții societății civile.

Amendamentul 18

Propunere de decizie

Anexa I – Orientarea 5 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre trebuie să promoveze în mod activ
  o economie socială
  de piață
  durabilă și să faciliteze
  și să sprijine investițiile în crearea de locuri de muncă de calitate,
  valorificând
  , de
  asemenea,
  potențialul legat de tranziția digitală și verde
  , având în vedere
  obiectivul principal al UE pentru 2030 în ceea ce privește ocuparea forței de muncă.
  În acest scop, ele
  trebuie să
  reducă barierele cu care se confruntă
  întreprinderile în ceea ce privește angajarea de personal, să promoveze antreprenoriatul responsabil și activitățile independente autentice și, în special, să sprijine crearea și dezvoltarea întreprinderilor mici și mijlocii, inclusiv prin accesul la finanțare. Statele membre trebuie să promoveze în mod activ dezvoltarea și valorificarea întregului potențial al economiei sociale, să stimuleze inovarea socială și întreprinderile sociale
  și
  să încurajeze modelele de afaceri care creează oportunități de locuri de muncă de calitate și generează beneficii sociale la nivel local, în special în cadrul economiei circulare și în zonele
  cele
  mai
  afectate de
  tranziția către o economie verde
  din cauza specializării lor sectoriale
  . | Statele membre trebuie să promoveze în mod activ
  ocuparea deplină a forței de muncă pe baza unei economii sociale
  de piață
  competitive, inovatoare și durabile
  și să sprijine investițiile în crearea de locuri de muncă de calitate
  . Statele membre ar trebui să pună în aplicare politici de ocupare a forței de muncă inteligente
  ,
  ambițioase
  ,
  și favorabile incluziunii pentru a anticipa lipsurile de pe piața muncii în scopul
  de
  a valorifica
  potențialul legat de tranziția digitală și verde
  și de a atinge
  obiectivul principal al UE pentru 2030 în ceea ce privește ocuparea forței de muncă.
  Statele membre
  trebuie să
  sprijine
  întreprinderile în ceea ce privește angajarea de personal
  și
  să promoveze
  EFP,
  antreprenoriatul responsabil și activitățile independente autentice
  , inclusiv în rândul femeilor, al tinerilor, al persoanelor în vârstă
  și
  al altor grupuri defavorizate. Acestea trebuie
  , în special, să sprijine crearea și dezvoltarea întreprinderilor mici și mijlocii, inclusiv prin accesul la finanțare
  , consolidarea capacităților și orientare și măsuri specifice pentru angajarea de personal nou și păstrarea personalului existent
  . Statele membre trebuie să
  pună în aplicare pe deplin planul de acțiune pentru economia socială și Pactul verde european și să
  promoveze în mod activ dezvoltarea și valorificarea întregului potențial al economiei sociale,
  verzi și digitale,
  să stimuleze inovarea socială și
  să consolideze
  întreprinderile sociale, să încurajeze modelele de afaceri care creează oportunități de locuri de muncă
  durabile și
  de calitate
  , în special pentru grupurile defavorizate,
  și generează beneficii sociale la nivel local, în special în cadrul economiei circulare și în zonele
  și sectoarele care necesită
  mai
  mult sprijin pentru
  tranziția către o economie verde
  și digitală
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre trebuie să promoveze în mod activ
  o economie socială
  de piață
  durabilă și să faciliteze
  și să sprijine investițiile în crearea de locuri de muncă de calitate,
  valorificând
  , de
  asemenea,
  potențialul legat de tranziția digitală și verde
  , având în vedere
  obiectivul principal al UE pentru 2030 în ceea ce privește ocuparea forței de muncă.
  În acest scop, ele
  trebuie să
  reducă barierele cu care se confruntă
  întreprinderile în ceea ce privește angajarea de personal, să promoveze antreprenoriatul responsabil și activitățile independente autentice și, în special, să sprijine crearea și dezvoltarea întreprinderilor mici și mijlocii, inclusiv prin accesul la finanțare. Statele membre trebuie să promoveze în mod activ dezvoltarea și valorificarea întregului potențial al economiei sociale, să stimuleze inovarea socială și întreprinderile sociale
  și
  să încurajeze modelele de afaceri care creează oportunități de locuri de muncă de calitate și generează beneficii sociale la nivel local, în special în cadrul economiei circulare și în zonele
  cele
  mai
  afectate de
  tranziția către o economie verde
  din cauza specializării lor sectoriale
  .

Statele membre trebuie să promoveze în mod activ
  ocuparea deplină a forței de muncă pe baza unei economii sociale
  de piață
  competitive, inovatoare și durabile
  și să sprijine investițiile în crearea de locuri de muncă de calitate
  . Statele membre ar trebui să pună în aplicare politici de ocupare a forței de muncă inteligente
  ,
  ambițioase
  ,
  și favorabile incluziunii pentru a anticipa lipsurile de pe piața muncii în scopul
  de
  a valorifica
  potențialul legat de tranziția digitală și verde
  și de a atinge
  obiectivul principal al UE pentru 2030 în ceea ce privește ocuparea forței de muncă.
  Statele membre
  trebuie să
  sprijine
  întreprinderile în ceea ce privește angajarea de personal
  și
  să promoveze
  EFP,
  antreprenoriatul responsabil și activitățile independente autentice
  , inclusiv în rândul femeilor, al tinerilor, al persoanelor în vârstă
  și
  al altor grupuri defavorizate. Acestea trebuie
  , în special, să sprijine crearea și dezvoltarea întreprinderilor mici și mijlocii, inclusiv prin accesul la finanțare
  , consolidarea capacităților și orientare și măsuri specifice pentru angajarea de personal nou și păstrarea personalului existent
  . Statele membre trebuie să
  pună în aplicare pe deplin planul de acțiune pentru economia socială și Pactul verde european și să
  promoveze în mod activ dezvoltarea și valorificarea întregului potențial al economiei sociale,
  verzi și digitale,
  să stimuleze inovarea socială și
  să consolideze
  întreprinderile sociale, să încurajeze modelele de afaceri care creează oportunități de locuri de muncă
  durabile și
  de calitate
  , în special pentru grupurile defavorizate,
  și generează beneficii sociale la nivel local, în special în cadrul economiei circulare și în zonele
  și sectoarele care necesită
  mai
  mult sprijin pentru
  tranziția către o economie verde
  și digitală
  .

Amendamentul 19

Propunere de decizie

Anexa I – Orientarea 5 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În urma crizei provocate de pandemia de COVID-19, schemele de reducere a timpului de muncă bine concepute și alte măsuri similare trebuie, de asemenea, să faciliteze și să sprijine procesele de restructurare,
  pe lângă menținerea locurilor de muncă atunci când este cazul, contribuind la modernizarea economiei
  , inclusiv prin măsuri asociate de dezvoltare a competențelor. Trebuie avute în vedere stimulente bine concepute pentru angajare și tranziție, precum și măsuri de perfecționare și recalificare profesională, pentru a sprijini crearea de locuri de muncă și tranzițiile și pentru a aborda deficitul de forță de muncă și de competențe, având în vedere, de
  asemenea
  , transformarea digitală și verde, precum și impactul invaziei Rusiei în Ucraina. | În urma crizei provocate de pandemia de COVID-19, schemele de reducere a timpului de muncă bine concepute și alte măsuri similare trebuie
  să mențină locurile de muncă acolo unde este posibil și
  , de asemenea, să faciliteze și să sprijine procesele de restructurare,
  ajutând și capacitând lucrătorii în tranziția către o economie durabilă
  , inclusiv prin măsuri asociate de dezvoltare a competențelor. Trebuie avute în vedere stimulente bine concepute pentru angajare și tranziție, precum și măsuri de
  învățare pe tot parcursul vieții, EFP,
  perfecționare și recalificare profesională, pentru a sprijini crearea de locuri de muncă și
  a gestiona
  tranzițiile
  , precum
  și pentru a aborda
  și anticipa
  deficitul de forță de muncă și de competențe
  și pentru a reduce decalajul dintre educație și piața forței
  de
  muncă
  , având în vedere transformarea digitală și verde
  necesară
  , precum și
  pentru a limita
  impactul invaziei Rusiei în Ucraina
  și al costului de viață în continuă creștere în Europa. Statele membre ar trebui să își adapteze politicile de ocupare a forței de muncă și să coordoneze, la nivelul Uniunii, punerea în aplicare a celor mai bune practici în ceea ce privește măsurile temporare care protejează lucrătorii și piețele forței de muncă în perioade de criză și să implice partenerii sociali în această privință. Astfel de măsuri ar putea include subvenții salariale, sprijin pentru venit și extinderea sistemelor de indemnizații de șomaj, precum și prelungirea concediului medical plătit, a concediului de îngrijitor și a formulelor de muncă de la distanță. Statele membre ar trebui să sprijine transformarea sectoarelor economice esențiale care asigură autosuficiența și autonomia strategică. Pentru a facilita o mobilitate echitabilă a forței de muncă, ar trebui să se acorde o atenție deosebită protejării drepturilor și locurilor de muncă ale lucrătorilor mobili, recunoașterii diplomelor și consolidării programelor transfrontaliere de educație și de schimb. Autoritatea Europeană a Muncii joacă un rol important în a ajuta statele membre și Comisia să se asigure că normele Uniunii privind mobilitatea forței de muncă și coordonarea securității sociale sunt puse în aplicare într-un mod echitabil, simplu și eficace. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În urma crizei provocate de pandemia de COVID-19, schemele de reducere a timpului de muncă bine concepute și alte măsuri similare trebuie, de asemenea, să faciliteze și să sprijine procesele de restructurare,
  pe lângă menținerea locurilor de muncă atunci când este cazul, contribuind la modernizarea economiei
  , inclusiv prin măsuri asociate de dezvoltare a competențelor. Trebuie avute în vedere stimulente bine concepute pentru angajare și tranziție, precum și măsuri de perfecționare și recalificare profesională, pentru a sprijini crearea de locuri de muncă și tranzițiile și pentru a aborda deficitul de forță de muncă și de competențe, având în vedere, de
  asemenea
  , transformarea digitală și verde, precum și impactul invaziei Rusiei în Ucraina.

În urma crizei provocate de pandemia de COVID-19, schemele de reducere a timpului de muncă bine concepute și alte măsuri similare trebuie
  să mențină locurile de muncă acolo unde este posibil și
  , de asemenea, să faciliteze și să sprijine procesele de restructurare,
  ajutând și capacitând lucrătorii în tranziția către o economie durabilă
  , inclusiv prin măsuri asociate de dezvoltare a competențelor. Trebuie avute în vedere stimulente bine concepute pentru angajare și tranziție, precum și măsuri de
  învățare pe tot parcursul vieții, EFP,
  perfecționare și recalificare profesională, pentru a sprijini crearea de locuri de muncă și
  a gestiona
  tranzițiile
  , precum
  și pentru a aborda
  și anticipa
  deficitul de forță de muncă și de competențe
  și pentru a reduce decalajul dintre educație și piața forței
  de
  muncă
  , având în vedere transformarea digitală și verde
  necesară
  , precum și
  pentru a limita
  impactul invaziei Rusiei în Ucraina
  și al costului de viață în continuă creștere în Europa. Statele membre ar trebui să își adapteze politicile de ocupare a forței de muncă și să coordoneze, la nivelul Uniunii, punerea în aplicare a celor mai bune practici în ceea ce privește măsurile temporare care protejează lucrătorii și piețele forței de muncă în perioade de criză și să implice partenerii sociali în această privință. Astfel de măsuri ar putea include subvenții salariale, sprijin pentru venit și extinderea sistemelor de indemnizații de șomaj, precum și prelungirea concediului medical plătit, a concediului de îngrijitor și a formulelor de muncă de la distanță. Statele membre ar trebui să sprijine transformarea sectoarelor economice esențiale care asigură autosuficiența și autonomia strategică. Pentru a facilita o mobilitate echitabilă a forței de muncă, ar trebui să se acorde o atenție deosebită protejării drepturilor și locurilor de muncă ale lucrătorilor mobili, recunoașterii diplomelor și consolidării programelor transfrontaliere de educație și de schimb. Autoritatea Europeană a Muncii joacă un rol important în a ajuta statele membre și Comisia să se asigure că normele Uniunii privind mobilitatea forței de muncă și coordonarea securității sociale sunt puse în aplicare într-un mod echitabil, simplu și eficace.

Amendamentul 20

Propunere de decizie

Anexa I – Orientarea 5 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Fiscalitatea trebuie să
  fie reorientată de la impozitarea muncii către alte surse,
  care
  sprijină într-o mai mare măsură ocupare a forței de muncă
  și
  creșterea incluzivă și care sunt în concordanță
  cu obiectivele privind clima și mediul
  , luând în considerare efectul
  de
  redistribuire
  al sistemului fiscal și
  protejând totodată
  veniturile
  destinate unei protecții sociale adecvate
  și
  cheltuielilor
  de stimulare a creșterii
  economice
  . | Fiscalitatea
  națională
  trebuie să
  sprijine ocuparea forței de muncă și creșterea incluzivă și
  care
  sunt în concordanță cu obiectivele de politică prezentate la articolul 3 din TUE, precum
  și
  cu ODD, cu Acordul de la Paris și
  cu obiectivele privind clima și mediul
  ale Pactului verde european. Reformele fiscale trebuie să țină seama
  de
  efectul distributiv
  al sistemului fiscal și
  să protejeze
  veniturile
  pentru investițiile publice, în special serviciile publice de calitate, protecția socială
  și
  cheltuielile
  de stimulare a creșterii
  durabile
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Fiscalitatea trebuie să
  fie reorientată de la impozitarea muncii către alte surse,
  care
  sprijină într-o mai mare măsură ocupare a forței de muncă
  și
  creșterea incluzivă și care sunt în concordanță
  cu obiectivele privind clima și mediul
  , luând în considerare efectul
  de
  redistribuire
  al sistemului fiscal și
  protejând totodată
  veniturile
  destinate unei protecții sociale adecvate
  și
  cheltuielilor
  de stimulare a creșterii
  economice
  .

Fiscalitatea
  națională
  trebuie să
  sprijine ocuparea forței de muncă și creșterea incluzivă și
  care
  sunt în concordanță cu obiectivele de politică prezentate la articolul 3 din TUE, precum
  și
  cu ODD, cu Acordul de la Paris și
  cu obiectivele privind clima și mediul
  ale Pactului verde european. Reformele fiscale trebuie să țină seama
  de
  efectul distributiv
  al sistemului fiscal și
  să protejeze
  veniturile
  pentru investițiile publice, în special serviciile publice de calitate, protecția socială
  și
  cheltuielile
  de stimulare a creșterii
  durabile
  .

Amendamentul 21

Propunere de decizie

Anexa I – Orientarea 5 – paragraful 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre, inclusiv cele care dispun de regimuri de salariu minim garantat, trebuie să promoveze negocierile colective în vederea stabilirii salariilor și să asigure implicarea efectivă a partenerilor sociali într-un mod transparent și previzibil, care să permită o adaptare adecvată a salariilor la evoluția productivității și să asigure salarii echitabile pentru un nivel de trai decent, acordând o atenție deosebită grupurilor cu venituri mici și medii cu scopul de a consolida convergența socioeconomică ascendentă. Mecanismele de stabilire a salariilor trebuie să țină seama de condițiile socioeconomice, inclusiv de evoluțiile regionale și sectoriale. Respectând practicile naționale și autonomia partenerilor sociali, statele membre și partenerii sociali trebuie să se asigure că toți lucrătorii au salarii corecte, beneficiind direct sau indirect de contracte colective
  sau
  salarii minime garantate adecvate, ținând seama de impactul acestora asupra competitivității, creării de locuri de muncă și sărăciei persoanelor încadrate în muncă. | Pentru a combate sărăcia în rândul persoanelor încadrate în muncă sunt în continuare importante politicile menite să asigure salarii care permit un nivel de trai decent, inclusiv pentru grupurile defavorizate.
  Statele membre, inclusiv cele care dispun de regimuri de salariu minim garantat, trebuie să promoveze negocierile colective în vederea stabilirii salariilor și să asigure implicarea efectivă a partenerilor sociali într-un mod transparent și previzibil, care să permită o adaptare adecvată a salariilor la evoluția
  pe termen lung a
  productivității și să asigure salarii echitabile pentru un nivel de trai decent
  pentru toți lucrătorii
  , acordând o atenție deosebită grupurilor cu venituri mici și medii
  și puterii lor de cumpărare
  cu scopul de a consolida convergența socioeconomică ascendentă. Mecanismele de stabilire a salariilor trebuie să țină seama de condițiile socioeconomice, inclusiv de evoluțiile regionale și sectoriale
  , utilizând, de exemplu, anumite categorii de bunuri și servicii la prețuri reale stabilite la nivel național sau valori de referință internaționale sau naționale
  . Respectând practicile naționale și autonomia partenerilor sociali
  în conformitate cu tratatele
  , statele membre și partenerii sociali trebuie să se asigure că toți lucrătorii au salarii corecte, beneficiind direct sau indirect
  fie
  de contracte colective
  , fie de
  salarii minime garantate adecvate, ținând seama de impactul acestora asupra competitivității, creării de locuri de muncă
  , egalității de gen
  și sărăciei persoanelor încadrate în muncă.
  Fără a aduce atingere competenței statelor membre de a stabili salariul minim legal și de a permite variații și deduceri, este important să se evite utilizarea pe scară largă a variațiilor și deducerilor deoarece acestea riscă să aibă un impact negativ asupra gradului de adecvare al salariilor. Ele se asigură că aceste variații și deduceri respectă principiile nediscriminării și proporționalității și urmăresc un obiectiv legitim în conformitate cu Directiva privind salariile minime adecvate în Uniunea Europeană

   (1a)

  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre, inclusiv cele care dispun de regimuri de salariu minim garantat, trebuie să promoveze negocierile colective în vederea stabilirii salariilor și să asigure implicarea efectivă a partenerilor sociali într-un mod transparent și previzibil, care să permită o adaptare adecvată a salariilor la evoluția productivității și să asigure salarii echitabile pentru un nivel de trai decent, acordând o atenție deosebită grupurilor cu venituri mici și medii cu scopul de a consolida convergența socioeconomică ascendentă. Mecanismele de stabilire a salariilor trebuie să țină seama de condițiile socioeconomice, inclusiv de evoluțiile regionale și sectoriale. Respectând practicile naționale și autonomia partenerilor sociali, statele membre și partenerii sociali trebuie să se asigure că toți lucrătorii au salarii corecte, beneficiind direct sau indirect de contracte colective
  sau
  salarii minime garantate adecvate, ținând seama de impactul acestora asupra competitivității, creării de locuri de muncă și sărăciei persoanelor încadrate în muncă.

Pentru a combate sărăcia în rândul persoanelor încadrate în muncă sunt în continuare importante politicile menite să asigure salarii care permit un nivel de trai decent, inclusiv pentru grupurile defavorizate.
  Statele membre, inclusiv cele care dispun de regimuri de salariu minim garantat, trebuie să promoveze negocierile colective în vederea stabilirii salariilor și să asigure implicarea efectivă a partenerilor sociali într-un mod transparent și previzibil, care să permită o adaptare adecvată a salariilor la evoluția
  pe termen lung a
  productivității și să asigure salarii echitabile pentru un nivel de trai decent
  pentru toți lucrătorii
  , acordând o atenție deosebită grupurilor cu venituri mici și medii
  și puterii lor de cumpărare
  cu scopul de a consolida convergența socioeconomică ascendentă. Mecanismele de stabilire a salariilor trebuie să țină seama de condițiile socioeconomice, inclusiv de evoluțiile regionale și sectoriale
  , utilizând, de exemplu, anumite categorii de bunuri și servicii la prețuri reale stabilite la nivel național sau valori de referință internaționale sau naționale
  . Respectând practicile naționale și autonomia partenerilor sociali
  în conformitate cu tratatele
  , statele membre și partenerii sociali trebuie să se asigure că toți lucrătorii au salarii corecte, beneficiind direct sau indirect
  fie
  de contracte colective
  , fie de
  salarii minime garantate adecvate, ținând seama de impactul acestora asupra competitivității, creării de locuri de muncă
  , egalității de gen
  și sărăciei persoanelor încadrate în muncă.
  Fără a aduce atingere competenței statelor membre de a stabili salariul minim legal și de a permite variații și deduceri, este important să se evite utilizarea pe scară largă a variațiilor și deducerilor deoarece acestea riscă să aibă un impact negativ asupra gradului de adecvare al salariilor. Ele se asigură că aceste variații și deduceri respectă principiile nediscriminării și proporționalității și urmăresc un obiectiv legitim în conformitate cu Directiva privind salariile minime adecvate în Uniunea Europeană

   (1a)

  .

Amendamentul 22

Propunere de decizie

Anexa I – Orientarea 5 – paragraful 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Beneficiarii fondurilor Uniunii respectă normele aplicabile din dreptul Uniunii și din dreptul intern în materie de drepturi sociale și de muncă și cel fiscal. Statele membre ar trebui să se asigure că, pentru a combate efectele economice ale pandemiei și ale invaziei Ucrainei de către Rusia, se acordă sprijin financiar public firmelor cu condiția ca acestea să folosească fondurile primite în beneficiul angajaților și să nu acorde prime conducerii, să nu plătească dividende sau să nu răscumpere acțiuni atât timp cât primesc un astfel de sprijin. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Beneficiarii fondurilor Uniunii respectă normele aplicabile din dreptul Uniunii și din dreptul intern în materie de drepturi sociale și de muncă și cel fiscal. Statele membre ar trebui să se asigure că, pentru a combate efectele economice ale pandemiei și ale invaziei Ucrainei de către Rusia, se acordă sprijin financiar public firmelor cu condiția ca acestea să folosească fondurile primite în beneficiul angajaților și să nu acorde prime conducerii, să nu plătească dividende sau să nu răscumpere acțiuni atât timp cât primesc un astfel de sprijin.

Amendamentul 23

Propunere de decizie

Anexa I – Orientarea 6 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În contextul tranziției digitale și verzi, al schimbărilor demografice și al
  războiului din Ucraina
  , statele membre trebuie să promoveze sustenabilitatea, productivitatea, capacitatea de inserție profesională și
  capitalul uman,
  încurajând dobândirea de aptitudini și competențe pe tot parcursul vieții oamenilor și răspunzând nevoilor actuale și viitoare ale pieței muncii, având în vedere obiectivul principal al UE pentru 2030 privind competențele. Statele membre trebuie, de asemenea, să se adapteze și să investească în sistemele lor de educație și formare pentru a oferi o educație de înaltă calitate și incluzivă,
  inclusiv
  educație și formare profesională, acces la învățarea digitală și formare lingvistică (de exemplu, în cazul refugiaților, inclusiv din Ucraina). Statele membre trebuie să colaboreze cu partenerii sociali, cu furnizorii de educație și de formare, cu întreprinderile și cu alte părți interesate, pentru a aborda deficiențele structurale ale sistemelor de educație și de formare și pentru a le îmbunătăți calitatea și relevanța pe piața muncii,
  având în același timp drept scop facilitarea tranziției verzi
  și
  digitale
  , abordarea neconcordanțelor existente în materie de competențe și prevenirea apariției unor noi deficite, în special pentru activitățile legate de planul REPowerEU, cum ar fi utilizarea energiei din surse regenerabile
  sau
  renovarea clădirilor. Este necesar să se acorde o atenție deosebită provocărilor cu care se confruntă profesia de cadru didactic, inclusiv prin investiții în competențele digitale ale cadrelor didactice și ale formatorilor. Sistemele de educație și formare trebuie să îi înzestreze pe toți cursanții cu competențe-cheie, inclusiv competențe de bază și digitale, precum și competențe transversale, pentru a pune bazele unei capacități de adaptare și reziliență pentru întreaga viață. Statele membre trebuie să se străduiască să îmbunătățească oferta în materie de drepturi la formare individuală și să asigure transferabilitatea acestora în perioadele de tranziție profesională, inclusiv, dacă este cazul, prin conturi de învățare individuale, precum și printr-un sistem fiabil de evaluare a calității formării. Statele membre trebuie să exploateze potențialul micro-certificatelor de a sprijini învățarea pe tot parcursul vieții și capacitatea de inserție profesională. Ele
  trebuie
  să
  permită tuturor să anticipeze
  nevoile pieței muncii și
  să
  se
  adapteze
  mai bine la
  acestea
  ,
  în special prin perfecționare și recalificare profesională continuă și prin furnizare de consiliere și orientare integrată, cu scopul
  de
  a sprijini tranziții echitabile și juste pentru toți, de a consolida rezultatele sociale, de
  a 
  remedia deficitele
  de
  pe piața muncii
  și
  decalajele dintre competențe
  și
  cererea pieței
  , de
  a îmbunătăți reziliența generală a economiei la șocuri și de a facilita eventualele adaptări
  . | În contextul tranziției digitale și verzi, al schimbărilor demografice și al
  invadării Ucrainei de către Rusia, precum și al creșterii costului vieții
  , statele membre trebuie să promoveze
  drepturile sociale,
  sustenabilitatea, productivitatea, capacitatea de inserție profesională și
  investițiile în lucrători și personal
  încurajând dobândirea de aptitudini și competențe pe tot parcursul vieții oamenilor și răspunzând nevoilor actuale și viitoare ale pieței muncii, având în vedere obiectivul principal al UE pentru 2030 privind competențele
  , în special competențele digitale
  . Statele membre trebuie, de asemenea, să se adapteze
  , să se modernizeze
  și să investească în sistemele lor de educație și formare pentru a oferi o educație de înaltă calitate și incluzivă,
  mai ales
  educație și formare profesională,
  cunoștințe antreprenoriale, inclusiv în domeniul antreprenoriatului social,
  acces la învățarea digitală și formare lingvistică (de exemplu, în cazul
  tuturor
  refugiaților, inclusiv
  al celor
  din Ucraina)
  , precum și învățare formală și informală pe întreg parcursul vieții
  . Statele membre trebuie să colaboreze cu partenerii sociali
  , cu autoritățile regionale și locale
  , cu furnizorii de educație și de formare, cu întreprinderile și cu alte părți interesate, pentru a aborda deficiențele structurale
  și în curs de apariție
  ale sistemelor de educație și de formare și pentru a le îmbunătăți calitatea și relevanța pe piața muncii,
  să continue să susțină și să accelereze tranziția verde
  și
  digitală
  , abordarea neconcordanțelor existente în materie de competențe
  și a perimării competențelor
  și prevenirea apariției unor noi deficite, în special pentru activitățile legate de planul REPowerEU, cum ar fi utilizarea energiei din surse regenerabile
  , eficiența energetică și
  renovarea
  radicală a
  clădirilor.
  Statele membre ar trebui să se ocupe de nevoile sectoarelor și regiunilor care au un deficit structural al pieței muncii și în materie de competențe, inclusiv pentru a favoriza simultan tranziția verde, cea tehnologică și cea digitală. Statele membre ar trebui să sprijine și să încurajeze întreprinderile să investească în competențele personalului lor și să ofere condiții decente de muncă și angajare pentru a atrage lucrători calificați. În plus, statele membre ar trebui să utilizeze toate resursele disponibile în cadrul FSE + și al altor programe și instrumente ale Uniunii, cum ar fi Next Generation EU, pentru a consolida calificările tinerilor și pentru a promova sistemele de învățământ duale.
  Este necesar să se acorde o atenție deosebită provocărilor cu care se confruntă profesia de cadru didactic, inclusiv prin investiții în competențele digitale ale cadrelor didactice și ale formatorilor
  , precum și în sporirea cunoștințelor lor despre schimbările climatice și dezvoltarea durabilă
  . Sistemele de educație și formare trebuie să îi înzestreze pe toți cursanții cu competențe-cheie, inclusiv
  cu
  competențe de bază și digitale, precum și
  cu
  competențe transversale,
  precum cele de comunicare și gândire critică,
  pentru a pune bazele unei capacități de adaptare și
  de
  reziliență pentru întreaga viață
  , și ar trebui să pregătească profesorii astfel încât aceștia să le poată transmite cursanților lor respectivele competențe
  .
  Pentru a stimula dezvoltarea și mobilitatea cursanților în vederea atingerii obiectivului pentru 2030 de creștere a participării anuale a adulților la formare la 60 %,
  statele membre trebuie să se străduiască să îmbunătățească oferta în materie de drepturi la formare individuală și să asigure transferabilitatea acestora în perioadele de tranziție profesională, inclusiv, dacă este cazul, prin conturi de învățare individuale, precum și printr-un sistem fiabil de evaluare a calității formării. Statele membre trebuie să exploateze potențialul micro-certificatelor de a sprijini învățarea pe tot parcursul vieții și capacitatea de inserție profesională. Ele
  ar trebui
  să
  se asigure, în același timp, că latura umanistă a educației este păstrată și că aspirațiile persoanelor sunt respectate. Pentru a sprijini tranziții echitabile și juste pentru toți, precum și pentru a anticipa
  nevoile pieței muncii și
  a
  se
  adapta
  mai bine la
  ele
  ,
  este esențial ca statele membre să îmbunătățească reziliența generală a economiei. Ele ar trebui să faciliteze condiții
  de
  muncă decente și ajustări potențiale prin perfecționarea și recalificarea continuă, prin consolidarea sistemelor și
  a 
  serviciilor
  de
  protecție socială
  și
  prin furnizarea de orientări
  și
  consiliere integrate
  ,
  precum și
  de
  politici active în domeniul pieței forței de muncă, având în vedere și viitoarele șocuri economice
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În contextul tranziției digitale și verzi, al schimbărilor demografice și al
  războiului din Ucraina
  , statele membre trebuie să promoveze sustenabilitatea, productivitatea, capacitatea de inserție profesională și
  capitalul uman,
  încurajând dobândirea de aptitudini și competențe pe tot parcursul vieții oamenilor și răspunzând nevoilor actuale și viitoare ale pieței muncii, având în vedere obiectivul principal al UE pentru 2030 privind competențele. Statele membre trebuie, de asemenea, să se adapteze și să investească în sistemele lor de educație și formare pentru a oferi o educație de înaltă calitate și incluzivă,
  inclusiv
  educație și formare profesională, acces la învățarea digitală și formare lingvistică (de exemplu, în cazul refugiaților, inclusiv din Ucraina). Statele membre trebuie să colaboreze cu partenerii sociali, cu furnizorii de educație și de formare, cu întreprinderile și cu alte părți interesate, pentru a aborda deficiențele structurale ale sistemelor de educație și de formare și pentru a le îmbunătăți calitatea și relevanța pe piața muncii,
  având în același timp drept scop facilitarea tranziției verzi
  și
  digitale
  , abordarea neconcordanțelor existente în materie de competențe și prevenirea apariției unor noi deficite, în special pentru activitățile legate de planul REPowerEU, cum ar fi utilizarea energiei din surse regenerabile
  sau
  renovarea clădirilor. Este necesar să se acorde o atenție deosebită provocărilor cu care se confruntă profesia de cadru didactic, inclusiv prin investiții în competențele digitale ale cadrelor didactice și ale formatorilor. Sistemele de educație și formare trebuie să îi înzestreze pe toți cursanții cu competențe-cheie, inclusiv competențe de bază și digitale, precum și competențe transversale, pentru a pune bazele unei capacități de adaptare și reziliență pentru întreaga viață. Statele membre trebuie să se străduiască să îmbunătățească oferta în materie de drepturi la formare individuală și să asigure transferabilitatea acestora în perioadele de tranziție profesională, inclusiv, dacă este cazul, prin conturi de învățare individuale, precum și printr-un sistem fiabil de evaluare a calității formării. Statele membre trebuie să exploateze potențialul micro-certificatelor de a sprijini învățarea pe tot parcursul vieții și capacitatea de inserție profesională. Ele
  trebuie
  să
  permită tuturor să anticipeze
  nevoile pieței muncii și
  să
  se
  adapteze
  mai bine la
  acestea
  ,
  în special prin perfecționare și recalificare profesională continuă și prin furnizare de consiliere și orientare integrată, cu scopul
  de
  a sprijini tranziții echitabile și juste pentru toți, de a consolida rezultatele sociale, de
  a 
  remedia deficitele
  de
  pe piața muncii
  și
  decalajele dintre competențe
  și
  cererea pieței
  , de
  a îmbunătăți reziliența generală a economiei la șocuri și de a facilita eventualele adaptări
  .

În contextul tranziției digitale și verzi, al schimbărilor demografice și al
  invadării Ucrainei de către Rusia, precum și al creșterii costului vieții
  , statele membre trebuie să promoveze
  drepturile sociale,
  sustenabilitatea, productivitatea, capacitatea de inserție profesională și
  investițiile în lucrători și personal
  încurajând dobândirea de aptitudini și competențe pe tot parcursul vieții oamenilor și răspunzând nevoilor actuale și viitoare ale pieței muncii, având în vedere obiectivul principal al UE pentru 2030 privind competențele
  , în special competențele digitale
  . Statele membre trebuie, de asemenea, să se adapteze
  , să se modernizeze
  și să investească în sistemele lor de educație și formare pentru a oferi o educație de înaltă calitate și incluzivă,
  mai ales
  educație și formare profesională,
  cunoștințe antreprenoriale, inclusiv în domeniul antreprenoriatului social,
  acces la învățarea digitală și formare lingvistică (de exemplu, în cazul
  tuturor
  refugiaților, inclusiv
  al celor
  din Ucraina)
  , precum și învățare formală și informală pe întreg parcursul vieții
  . Statele membre trebuie să colaboreze cu partenerii sociali
  , cu autoritățile regionale și locale
  , cu furnizorii de educație și de formare, cu întreprinderile și cu alte părți interesate, pentru a aborda deficiențele structurale
  și în curs de apariție
  ale sistemelor de educație și de formare și pentru a le îmbunătăți calitatea și relevanța pe piața muncii,
  să continue să susțină și să accelereze tranziția verde
  și
  digitală
  , abordarea neconcordanțelor existente în materie de competențe
  și a perimării competențelor
  și prevenirea apariției unor noi deficite, în special pentru activitățile legate de planul REPowerEU, cum ar fi utilizarea energiei din surse regenerabile
  , eficiența energetică și
  renovarea
  radicală a
  clădirilor.
  Statele membre ar trebui să se ocupe de nevoile sectoarelor și regiunilor care au un deficit structural al pieței muncii și în materie de competențe, inclusiv pentru a favoriza simultan tranziția verde, cea tehnologică și cea digitală. Statele membre ar trebui să sprijine și să încurajeze întreprinderile să investească în competențele personalului lor și să ofere condiții decente de muncă și angajare pentru a atrage lucrători calificați. În plus, statele membre ar trebui să utilizeze toate resursele disponibile în cadrul FSE + și al altor programe și instrumente ale Uniunii, cum ar fi Next Generation EU, pentru a consolida calificările tinerilor și pentru a promova sistemele de învățământ duale.
  Este necesar să se acorde o atenție deosebită provocărilor cu care se confruntă profesia de cadru didactic, inclusiv prin investiții în competențele digitale ale cadrelor didactice și ale formatorilor
  , precum și în sporirea cunoștințelor lor despre schimbările climatice și dezvoltarea durabilă
  . Sistemele de educație și formare trebuie să îi înzestreze pe toți cursanții cu competențe-cheie, inclusiv
  cu
  competențe de bază și digitale, precum și
  cu
  competențe transversale,
  precum cele de comunicare și gândire critică,
  pentru a pune bazele unei capacități de adaptare și
  de
  reziliență pentru întreaga viață
  , și ar trebui să pregătească profesorii astfel încât aceștia să le poată transmite cursanților lor respectivele competențe
  .
  Pentru a stimula dezvoltarea și mobilitatea cursanților în vederea atingerii obiectivului pentru 2030 de creștere a participării anuale a adulților la formare la 60 %,
  statele membre trebuie să se străduiască să îmbunătățească oferta în materie de drepturi la formare individuală și să asigure transferabilitatea acestora în perioadele de tranziție profesională, inclusiv, dacă este cazul, prin conturi de învățare individuale, precum și printr-un sistem fiabil de evaluare a calității formării. Statele membre trebuie să exploateze potențialul micro-certificatelor de a sprijini învățarea pe tot parcursul vieții și capacitatea de inserție profesională. Ele
  ar trebui
  să
  se asigure, în același timp, că latura umanistă a educației este păstrată și că aspirațiile persoanelor sunt respectate. Pentru a sprijini tranziții echitabile și juste pentru toți, precum și pentru a anticipa
  nevoile pieței muncii și
  a
  se
  adapta
  mai bine la
  ele
  ,
  este esențial ca statele membre să îmbunătățească reziliența generală a economiei. Ele ar trebui să faciliteze condiții
  de
  muncă decente și ajustări potențiale prin perfecționarea și recalificarea continuă, prin consolidarea sistemelor și
  a 
  serviciilor
  de
  protecție socială
  și
  prin furnizarea de orientări
  și
  consiliere integrate
  ,
  precum și
  de
  politici active în domeniul pieței forței de muncă, având în vedere și viitoarele șocuri economice
  .

Amendamentul 24

Propunere de decizie

Anexa I – Orientarea 6 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre trebuie să promoveze egalitatea de șanse pentru toți prin
  abordarea
  inegalităților din sistemele de educație și formare. În special, copiilor trebuie să li se asigure accesul la educație și îngrijire timpurie de bună calitate, în conformitate cu Garanția europeană pentru copii. Statele membre trebuie să vizeze creșterea nivelurilor generale de calificare, să reducă numărul persoanelor care părăsesc timpuriu sistemul de educație și formare, să sprijine accesul la educație al copiilor din
  zone îndepărtate
  , să sporească atractivitatea educației și formării profesionale (EFP), accesul la învățământul terțiar și absolvirea acestuia, să faciliteze tranziția tinerilor de la educație la încadrarea în muncă prin stagii și ucenicii de calitate, precum și să sporească participarea adulților la învățarea continuă, în special în rândul cursanților care provin din medii defavorizate și al celor mai puțin calificați. Ținând seama de noile cerințe ale societăților digitale, verzi și în curs de îmbătrânire, statele membre trebuie să consolideze învățarea la locul de muncă în sistemele lor de EFP, inclusiv prin programe de ucenicie de calitate și eficace și să crească numărul de absolvenți, mai ales femei, în domeniul științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM), atât în EFP, cât și în învățământul terțiar. În plus, statele membre trebuie să crească relevanța pentru piața muncii a învățământului terțiar și, după caz, a cercetării, să îmbunătățească monitorizarea și previzionarea competențelor, să îmbunătățească vizibilitatea competențelor și comparabilitatea calificărilor, inclusiv a celor dobândite în străinătate, precum și să sporească oportunitățile de recunoaștere și validare a aptitudinilor și competențelor dobândite în afara structurilor formale de educație și formare. Statele membre trebuie să îmbunătățească și să extindă oferta și nivelul de participare la EFP
  continuă
  și
  flexibilă
  .
  Ele trebuie
  ,
  de asemenea
  , să
  ofere sprijin adulților cu un nivel scăzut
  de
  calificare pentru ca aceștia
  să își mențină sau să își dezvolte capacitatea de inserție profesională pe termen lung, stimulând accesul la oportunitățile de învățare de calitate și utilizarea acestora, prin implementarea recomandării referitoare la parcursurile de actualizare a competențelor, care prevede o evaluare a competențelor, o ofertă de educație și de formare corespunzătoare oportunităților de pe piața muncii,
  precum
  și
  validarea
  și
  recunoașterea competențelor dobândite
  . | Statele membre trebuie să promoveze egalitatea de șanse pentru toți prin
  eradicarea
  inegalităților din sistemele de educație și formare. În special, copiilor trebuie să li se asigure accesul
  egal
  la educație și îngrijire timpurie de bună calitate, în conformitate cu Garanția europeană pentru copii
  și cu obiectivele de la Barcelona
  . Statele membre trebuie să vizeze creșterea nivelurilor generale de calificare, să reducă numărul persoanelor care părăsesc timpuriu sistemul de educație și formare, să sprijine accesul la educație al copiilor din
  grupuri și regiuni dezavantajate
  , să sporească atractivitatea educației și formării profesionale (EFP), accesul la învățământul terțiar și absolvirea acestuia, să faciliteze tranziția tinerilor de la educație la încadrarea în muncă prin stagii și ucenicii de calitate
  remunerate și incluzive
  , precum și să sporească participarea adulților la învățarea continuă, în special în rândul cursanților care provin din medii defavorizate și al celor mai puțin calificați. Ținând seama de noile cerințe ale societăților digitale, verzi și în curs de îmbătrânire, statele membre trebuie să consolideze învățarea la locul de muncă în sistemele lor de EFP, inclusiv prin programe de ucenicie de calitate
  remunerate
  și eficace, și să
  asigure investiții constante în învățarea pe tot parcursul vieții, să
  crească numărul de absolvenți, mai ales femei, în domeniul științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM), atât în EFP, cât și în învățământul terțiar. În plus, statele membre trebuie să crească relevanța pentru piața muncii a învățământului terțiar și, după caz, a cercetării, să îmbunătățească
  formarea duală,
  monitorizarea și previzionarea competențelor, să îmbunătățească vizibilitatea competențelor și
  și să simplifice
  comparabilitatea
  și recunoașterea
  calificărilor, inclusiv a celor dobândite în străinătate, precum și să sporească oportunitățile de recunoaștere și validare a aptitudinilor și competențelor dobândite în afara structurilor formale de educație și formare
  și pentru resortisanții țărilor terțe
  . Statele membre trebuie să îmbunătățească și să extindă oferta
  continuă
  și nivelul de participare la EFP
  mai flexibile
  și
  mai incluzive
  .
  Statele membre ar trebui să sprijine crearea de locuri de muncă și să investească în sisteme de protecție socială
  ,
  inclusiv pentru persoanele cu dizabilități și lucrătorii cu dificultăți în ceea ce privește perfecționarea și recalificarea
  ,
  precum și
  să
  sprijine adulții slab calificați să aibă acces la piața muncii și la locuri de muncă stabile și
  de
  calitate. Este important în acest context
  să își mențină sau să își dezvolte capacitatea de inserție profesională pe termen lung, stimulând accesul la oportunitățile de învățare de calitate și utilizarea acestora, prin implementarea recomandării referitoare la parcursurile de actualizare a competențelor, care prevede o evaluare a competențelor, o ofertă de educație și de formare corespunzătoare oportunităților de pe piața muncii
  . Ar trebui încurajat dreptul la concediu de studii plătit în scopuri profesionale
  ,
  în conformitate cu convențiile aplicabile ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM), care permit lucrătorilor să participe la programe de formare în timpul programului de lucru. Statele membre ar trebui să adopte măsurile necesare pentru promovarea accesului universal, efectiv și egal la învățarea și formarea de la distanță, ținând seama pe deplin de nevoile persoanelor cu dizabilități, ale persoanelor din regiuni îndepărtate și ale părinților, mai ales ale familiilor monoparentale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre trebuie să promoveze egalitatea de șanse pentru toți prin
  abordarea
  inegalităților din sistemele de educație și formare. În special, copiilor trebuie să li se asigure accesul la educație și îngrijire timpurie de bună calitate, în conformitate cu Garanția europeană pentru copii. Statele membre trebuie să vizeze creșterea nivelurilor generale de calificare, să reducă numărul persoanelor care părăsesc timpuriu sistemul de educație și formare, să sprijine accesul la educație al copiilor din
  zone îndepărtate
  , să sporească atractivitatea educației și formării profesionale (EFP), accesul la învățământul terțiar și absolvirea acestuia, să faciliteze tranziția tinerilor de la educație la încadrarea în muncă prin stagii și ucenicii de calitate, precum și să sporească participarea adulților la învățarea continuă, în special în rândul cursanților care provin din medii defavorizate și al celor mai puțin calificați. Ținând seama de noile cerințe ale societăților digitale, verzi și în curs de îmbătrânire, statele membre trebuie să consolideze învățarea la locul de muncă în sistemele lor de EFP, inclusiv prin programe de ucenicie de calitate și eficace și să crească numărul de absolvenți, mai ales femei, în domeniul științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM), atât în EFP, cât și în învățământul terțiar. În plus, statele membre trebuie să crească relevanța pentru piața muncii a învățământului terțiar și, după caz, a cercetării, să îmbunătățească monitorizarea și previzionarea competențelor, să îmbunătățească vizibilitatea competențelor și comparabilitatea calificărilor, inclusiv a celor dobândite în străinătate, precum și să sporească oportunitățile de recunoaștere și validare a aptitudinilor și competențelor dobândite în afara structurilor formale de educație și formare. Statele membre trebuie să îmbunătățească și să extindă oferta și nivelul de participare la EFP
  continuă
  și
  flexibilă
  .
  Ele trebuie
  ,
  de asemenea
  , să
  ofere sprijin adulților cu un nivel scăzut
  de
  calificare pentru ca aceștia
  să își mențină sau să își dezvolte capacitatea de inserție profesională pe termen lung, stimulând accesul la oportunitățile de învățare de calitate și utilizarea acestora, prin implementarea recomandării referitoare la parcursurile de actualizare a competențelor, care prevede o evaluare a competențelor, o ofertă de educație și de formare corespunzătoare oportunităților de pe piața muncii,
  precum
  și
  validarea
  și
  recunoașterea competențelor dobândite
  .

Statele membre trebuie să promoveze egalitatea de șanse pentru toți prin
  eradicarea
  inegalităților din sistemele de educație și formare. În special, copiilor trebuie să li se asigure accesul
  egal
  la educație și îngrijire timpurie de bună calitate, în conformitate cu Garanția europeană pentru copii
  și cu obiectivele de la Barcelona
  . Statele membre trebuie să vizeze creșterea nivelurilor generale de calificare, să reducă numărul persoanelor care părăsesc timpuriu sistemul de educație și formare, să sprijine accesul la educație al copiilor din
  grupuri și regiuni dezavantajate
  , să sporească atractivitatea educației și formării profesionale (EFP), accesul la învățământul terțiar și absolvirea acestuia, să faciliteze tranziția tinerilor de la educație la încadrarea în muncă prin stagii și ucenicii de calitate
  remunerate și incluzive
  , precum și să sporească participarea adulților la învățarea continuă, în special în rândul cursanților care provin din medii defavorizate și al celor mai puțin calificați. Ținând seama de noile cerințe ale societăților digitale, verzi și în curs de îmbătrânire, statele membre trebuie să consolideze învățarea la locul de muncă în sistemele lor de EFP, inclusiv prin programe de ucenicie de calitate
  remunerate
  și eficace, și să
  asigure investiții constante în învățarea pe tot parcursul vieții, să
  crească numărul de absolvenți, mai ales femei, în domeniul științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM), atât în EFP, cât și în învățământul terțiar. În plus, statele membre trebuie să crească relevanța pentru piața muncii a învățământului terțiar și, după caz, a cercetării, să îmbunătățească
  formarea duală,
  monitorizarea și previzionarea competențelor, să îmbunătățească vizibilitatea competențelor și
  și să simplifice
  comparabilitatea
  și recunoașterea
  calificărilor, inclusiv a celor dobândite în străinătate, precum și să sporească oportunitățile de recunoaștere și validare a aptitudinilor și competențelor dobândite în afara structurilor formale de educație și formare
  și pentru resortisanții țărilor terțe
  . Statele membre trebuie să îmbunătățească și să extindă oferta
  continuă
  și nivelul de participare la EFP
  mai flexibile
  și
  mai incluzive
  .
  Statele membre ar trebui să sprijine crearea de locuri de muncă și să investească în sisteme de protecție socială
  ,
  inclusiv pentru persoanele cu dizabilități și lucrătorii cu dificultăți în ceea ce privește perfecționarea și recalificarea
  ,
  precum și
  să
  sprijine adulții slab calificați să aibă acces la piața muncii și la locuri de muncă stabile și
  de
  calitate. Este important în acest context
  să își mențină sau să își dezvolte capacitatea de inserție profesională pe termen lung, stimulând accesul la oportunitățile de învățare de calitate și utilizarea acestora, prin implementarea recomandării referitoare la parcursurile de actualizare a competențelor, care prevede o evaluare a competențelor, o ofertă de educație și de formare corespunzătoare oportunităților de pe piața muncii
  . Ar trebui încurajat dreptul la concediu de studii plătit în scopuri profesionale
  ,
  în conformitate cu convențiile aplicabile ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM), care permit lucrătorilor să participe la programe de formare în timpul programului de lucru. Statele membre ar trebui să adopte măsurile necesare pentru promovarea accesului universal, efectiv și egal la învățarea și formarea de la distanță, ținând seama pe deplin de nevoile persoanelor cu dizabilități, ale persoanelor din regiuni îndepărtate și ale părinților, mai ales ale familiilor monoparentale.

Amendamentul 25

Propunere de decizie

Anexa I – Orientarea 6 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre trebuie să ofere șomerilor și persoanelor inactive asistență eficace, coordonată, personalizată și acordată în timp util, bazată pe sprijin pentru căutarea unui loc de muncă, pentru formare și pentru recalificare, precum și pentru accesul la alte servicii de facilitare, acordând o atenție deosebită grupurilor
  vulnerabile
  și persoanelor
  afectate în mod deosebit de tranziția verde
  și
  digitală
  . Este necesar să se utilizeze cât mai curând posibil, cel târziu după 18 luni de șomaj, strategii cuprinzătoare care să implice evaluări individuale aprofundate ale șomerilor, în vederea reducerii semnificative
  și prevenirii
  șomajului de lungă durată și a celui structural. Problema șomajului în rândul tinerilor și cea a tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare trebuie să fie abordată în continuare prin prevenirea părăsirii timpurii a școlii și printr-o îmbunătățire structurală a tranziției de la școală la muncă, inclusiv prin punerea în aplicare integrală a Garanției pentru tineret consolidate,
  care trebuie, înainte
  de
  toate
  , să sprijine
  oportunități de angajare
  de calitate pentru tineri, în contextul redresării după pandemie. În plus, în cadrul Anului european al tineretului 2022, statele membre trebuie să își intensifice eforturile
  , în special
  pentru a evidenția modul în care tranziția verde și digitală oferă o perspectivă reînnoită pentru viitor și oportunități de contracarare a impactului negativ al pandemiei asupra tinerilor. | Statele membre trebuie să ofere șomerilor și persoanelor inactive
  cu vârstă de muncă, mai ales șomerilor de lungă durată, o
  asistență eficace, coordonată, personalizată și acordată în timp util, bazată pe sprijin pentru căutarea unui loc de muncă, pentru formare și pentru recalificare, precum și pentru accesul la alte servicii de facilitare,
  inclusiv în domeniile sănătății și locuințelor,
  acordând o atenție deosebită grupurilor
  dezavantajate
  și persoanelor
  care au nevoie de ajutor suplimentar în gestionarea tranziției verzi
  și
  digitale
  . Este necesar să se utilizeze cât mai curând posibil, cel târziu după 18 luni de șomaj, strategii cuprinzătoare care să implice evaluări individuale aprofundate ale șomerilor, în vederea reducerii semnificative
  a
  șomajului de lungă durată și a celui structural
  și cel târziu după opt luni în cazul noilor lucrători șomeri, pentru a preveni riscul șomajului de lungă durată, acordând o atenție deosebită persoanelor cu dizabilități și altor grupuri defavorizate. Statele membre ar trebui, cu implicarea partenerilor sociali, să faciliteze tranzițiile profesionale, cu sprijinul FSE +, al Fondului pentru o tranziție justă și al inițiativelor precum RePowerEU
  . Problema șomajului în rândul tinerilor
  , a încadrării lor precare în muncă
  și cea a tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare trebuie să fie abordată în continuare
  în mod prioritar
  prin prevenirea părăsirii timpurii a școlii
  , inclusiv prin stagii incluzive remunerate
  și printr-o îmbunătățire structurală a tranziției de la școală la muncă, inclusiv prin punerea în aplicare integrală
  și efectivă
  a Garanției pentru tineret consolidate
  și prin utilizarea fondurilor relevante ale Uniunii
  ,
  cum ar fi FSE + și Mecanismul
  de
  redresare și reziliență
  ,
  care trebuie
  să sprijine
  o încadrare în muncă
  de calitate pentru tineri, în contextul redresării după pandemie.
  Pe lângă aceasta, statele membre ar trebui să asigure condiții de muncă decente și acces la protecție socială pentru stagiari și ucenici.
  În plus, în cadrul Anului european al tineretului 2022, statele membre trebuie să își intensifice eforturile pentru a evidenția modul în care tranziția verde și digitală oferă o perspectivă reînnoită pentru viitor și oportunități de contracarare a impactului negativ al pandemiei asupra tinerilor.
  Statele membre ar trebui să ia în considerare punerea în aplicare a unei clauze pentru tineret care să evalueze impactul asupra tinerilor a noilor inițiative în toate domeniile de politici. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre trebuie să ofere șomerilor și persoanelor inactive asistență eficace, coordonată, personalizată și acordată în timp util, bazată pe sprijin pentru căutarea unui loc de muncă, pentru formare și pentru recalificare, precum și pentru accesul la alte servicii de facilitare, acordând o atenție deosebită grupurilor
  vulnerabile
  și persoanelor
  afectate în mod deosebit de tranziția verde
  și
  digitală
  . Este necesar să se utilizeze cât mai curând posibil, cel târziu după 18 luni de șomaj, strategii cuprinzătoare care să implice evaluări individuale aprofundate ale șomerilor, în vederea reducerii semnificative
  și prevenirii
  șomajului de lungă durată și a celui structural. Problema șomajului în rândul tinerilor și cea a tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare trebuie să fie abordată în continuare prin prevenirea părăsirii timpurii a școlii și printr-o îmbunătățire structurală a tranziției de la școală la muncă, inclusiv prin punerea în aplicare integrală a Garanției pentru tineret consolidate,
  care trebuie, înainte
  de
  toate
  , să sprijine
  oportunități de angajare
  de calitate pentru tineri, în contextul redresării după pandemie. În plus, în cadrul Anului european al tineretului 2022, statele membre trebuie să își intensifice eforturile
  , în special
  pentru a evidenția modul în care tranziția verde și digitală oferă o perspectivă reînnoită pentru viitor și oportunități de contracarare a impactului negativ al pandemiei asupra tinerilor.

Statele membre trebuie să ofere șomerilor și persoanelor inactive
  cu vârstă de muncă, mai ales șomerilor de lungă durată, o
  asistență eficace, coordonată, personalizată și acordată în timp util, bazată pe sprijin pentru căutarea unui loc de muncă, pentru formare și pentru recalificare, precum și pentru accesul la alte servicii de facilitare,
  inclusiv în domeniile sănătății și locuințelor,
  acordând o atenție deosebită grupurilor
  dezavantajate
  și persoanelor
  care au nevoie de ajutor suplimentar în gestionarea tranziției verzi
  și
  digitale
  . Este necesar să se utilizeze cât mai curând posibil, cel târziu după 18 luni de șomaj, strategii cuprinzătoare care să implice evaluări individuale aprofundate ale șomerilor, în vederea reducerii semnificative
  a
  șomajului de lungă durată și a celui structural
  și cel târziu după opt luni în cazul noilor lucrători șomeri, pentru a preveni riscul șomajului de lungă durată, acordând o atenție deosebită persoanelor cu dizabilități și altor grupuri defavorizate. Statele membre ar trebui, cu implicarea partenerilor sociali, să faciliteze tranzițiile profesionale, cu sprijinul FSE +, al Fondului pentru o tranziție justă și al inițiativelor precum RePowerEU
  . Problema șomajului în rândul tinerilor
  , a încadrării lor precare în muncă
  și cea a tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare trebuie să fie abordată în continuare
  în mod prioritar
  prin prevenirea părăsirii timpurii a școlii
  , inclusiv prin stagii incluzive remunerate
  și printr-o îmbunătățire structurală a tranziției de la școală la muncă, inclusiv prin punerea în aplicare integrală
  și efectivă
  a Garanției pentru tineret consolidate
  și prin utilizarea fondurilor relevante ale Uniunii
  ,
  cum ar fi FSE + și Mecanismul
  de
  redresare și reziliență
  ,
  care trebuie
  să sprijine
  o încadrare în muncă
  de calitate pentru tineri, în contextul redresării după pandemie.
  Pe lângă aceasta, statele membre ar trebui să asigure condiții de muncă decente și acces la protecție socială pentru stagiari și ucenici.
  În plus, în cadrul Anului european al tineretului 2022, statele membre trebuie să își intensifice eforturile pentru a evidenția modul în care tranziția verde și digitală oferă o perspectivă reînnoită pentru viitor și oportunități de contracarare a impactului negativ al pandemiei asupra tinerilor.
  Statele membre ar trebui să ia în considerare punerea în aplicare a unei clauze pentru tineret care să evalueze impactul asupra tinerilor a noilor inițiative în toate domeniile de politici.

Amendamentul 26

Propunere de decizie

Anexa I – Orientarea 6 – paragraful 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre trebuie să vizeze eliminarea barierelor și a factorilor de descurajare a participării pe piața muncii
  , precum
  și
  luarea de
  măsuri de stimulare a 
  acestei participări, în special pentru persoanele cu venituri reduse,
  pentru
  persoanele care contribuie cu a doua sursă de venit la venitul familiei
  și pentru persoanele cele mai îndepărtate de piața muncii, inclusiv persoanele provenite dintr-un context de migrație și romii marginalizați. Având în vedere deficitul ridicat de forță de muncă în anumite profesii și sectoare, statele membre trebuie să contribuie la stimularea ofertei de forță de muncă, în special prin promovarea unor salarii
  adecvate
  și a unor condiții de muncă decente, precum și prin politici active eficace în domeniul pieței muncii. De asemenea, statele membre trebuie să sprijine realizarea unui mediu de lucru
  adaptat
  pentru persoanele cu
  handicap
  , inclusiv prin intermediul unui sprijin financiar
  și
  al unor servicii
  specifice
  care să le permită să participe la piața muncii și la societate. | Statele membre trebuie să vizeze eliminarea barierelor și a factorilor de descurajare a participării pe piața muncii și
  să adopte
  măsuri de stimulare a 
  accesului și participării pe piața muncii, în special
  pentru
  grupurile dezavantajate
  și pentru persoanele cele mai îndepărtate de piața muncii, inclusiv persoanele
  cu handicap, cele
  provenite dintr-un context de migrație și romii marginalizați. Având în vedere deficitul ridicat de forță de muncă în anumite profesii și sectoare, statele membre trebuie să contribuie la stimularea ofertei de forță de muncă, în special prin promovarea unor salarii și a unor condiții de muncă decente, precum și prin politici active eficace în domeniul pieței muncii. De asemenea, statele membre trebuie să sprijine realizarea unui mediu de lucru
  accesibil
  pentru persoanele cu
  dizabilități și să pună la dispoziție înlesniri rezonabile la locul de muncă
  , inclusiv prin intermediul unui sprijin financiar, al unor
  produse,
  servicii
  și al unui mediu
  care să le permită să participe la piața muncii și la societate.
  Telemunca reglementată și noile tehnologii pot oferi șanse, în special pentru grupurile defavorizate, atât timp cât există infrastructura digitală necesară, care este abordabilă ca preț și accesibilă pentru toți. Munca de la distanță nu ar trebui să exonereze însă angajatorii de obligația de a oferi amenajări corespunzătoare la locul de muncă și de a crea culturi incluzive la locul de muncă pentru lucrătorii cu dizabilități. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre trebuie să vizeze eliminarea barierelor și a factorilor de descurajare a participării pe piața muncii
  , precum
  și
  luarea de
  măsuri de stimulare a 
  acestei participări, în special pentru persoanele cu venituri reduse,
  pentru
  persoanele care contribuie cu a doua sursă de venit la venitul familiei
  și pentru persoanele cele mai îndepărtate de piața muncii, inclusiv persoanele provenite dintr-un context de migrație și romii marginalizați. Având în vedere deficitul ridicat de forță de muncă în anumite profesii și sectoare, statele membre trebuie să contribuie la stimularea ofertei de forță de muncă, în special prin promovarea unor salarii
  adecvate
  și a unor condiții de muncă decente, precum și prin politici active eficace în domeniul pieței muncii. De asemenea, statele membre trebuie să sprijine realizarea unui mediu de lucru
  adaptat
  pentru persoanele cu
  handicap
  , inclusiv prin intermediul unui sprijin financiar
  și
  al unor servicii
  specifice
  care să le permită să participe la piața muncii și la societate.

Statele membre trebuie să vizeze eliminarea barierelor și a factorilor de descurajare a participării pe piața muncii și
  să adopte
  măsuri de stimulare a 
  accesului și participării pe piața muncii, în special
  pentru
  grupurile dezavantajate
  și pentru persoanele cele mai îndepărtate de piața muncii, inclusiv persoanele
  cu handicap, cele
  provenite dintr-un context de migrație și romii marginalizați. Având în vedere deficitul ridicat de forță de muncă în anumite profesii și sectoare, statele membre trebuie să contribuie la stimularea ofertei de forță de muncă, în special prin promovarea unor salarii și a unor condiții de muncă decente, precum și prin politici active eficace în domeniul pieței muncii. De asemenea, statele membre trebuie să sprijine realizarea unui mediu de lucru
  accesibil
  pentru persoanele cu
  dizabilități și să pună la dispoziție înlesniri rezonabile la locul de muncă
  , inclusiv prin intermediul unui sprijin financiar, al unor
  produse,
  servicii
  și al unui mediu
  care să le permită să participe la piața muncii și la societate.
  Telemunca reglementată și noile tehnologii pot oferi șanse, în special pentru grupurile defavorizate, atât timp cât există infrastructura digitală necesară, care este abordabilă ca preț și accesibilă pentru toți. Munca de la distanță nu ar trebui să exonereze însă angajatorii de obligația de a oferi amenajări corespunzătoare la locul de muncă și de a crea culturi incluzive la locul de muncă pentru lucrătorii cu dizabilități.

Amendamentul 27

Propunere de decizie

Anexa I – Orientarea 6 – paragraful 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Trebuie
  abordate disparitățile dintre bărbați și femei în materie de încadrare în muncă
  și
  de remunerare
  . Statele membre trebuie să asigure egalitatea dintre femei și bărbați și o participare sporită a femeilor pe piața muncii, inclusiv prin asigurarea egalității de șanse și a celei în materie de evoluție în carieră și prin eliminarea barierelor din calea accesului la funcții de conducere la toate nivelurile procesului decizional. Trebuie să fie asigurate egalitatea de remunerare pentru aceeași muncă sau pentru o muncă de valoare egală,
  precum
  și
  transparența salarială
  . Trebuie promovată concilierea vieții profesionale cu viața privată și viața de familie atât pentru femei, cât și pentru bărbați, în special prin accesul la servicii de îngrijire pe termen lung și la servicii de educație și de îngrijire timpurie
  de calitate și la prețuri abordabile.
  Statele membre trebuie să se asigure că părinții și alte persoane cu responsabilități de îngrijire au acces la concedii adecvate din motive familiale și la formule flexibile de lucru pentru a găsi un echilibru între viața profesională, de familie și cea privată, precum și să promoveze o utilizare echilibrată a acestor drepturi între femei și bărbați. | Trebuie
  eliminate diferențele de gen privind angajarea, remunerarea
  și
  pensiile
  . Statele membre trebuie să asigure egalitatea dintre femei și bărbați și o participare sporită a femeilor pe piața muncii, inclusiv prin asigurarea egalității de șanse și a celei în materie de
  educație și
  evoluție în carieră și prin eliminarea barierelor din calea accesului la funcții de conducere la toate nivelurile procesului decizional.
  Statele membre ar trebui să aplice rapid Directiva Parlamentului European și a Consiliului privind consolidarea echilibrului de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă și măsuri conexe

   (1a)

  . Statele membre ar trebui vegheze ca perioadele de concediu de maternitate și concediu parental să fie valorizate în mod corespunzător atât din punctul de vedere al contribuțiilor, cât și al drepturilor de pensie, astfel încât să fie reflectată importanța creșterii generațiilor viitoare, în special în contextul unei societăți aflate în curs de îmbătrânire.
  Trebuie să fie asigurate
  efectiv
  egalitatea de remunerare pentru aceeași muncă sau pentru o muncă de valoare egală
  în concordanță cu tratatele
  ,
  de exemplu prin crearea de indici naționali de echitate salarială prin care femeile
  și
  bărbații să fie comparați în toată diversitatea lor
  . Trebuie promovată concilierea vieții profesionale cu viața privată și viața de familie atât pentru femei, cât și pentru bărbați, în special prin accesul
  universal și efectiv
  la servicii de îngrijire pe termen lung și la servicii de educație și de îngrijire timpurie
  , precum
  și la
  repartizarea egală a responsabilităților casnice.
  Statele membre trebuie să se asigure că părinții și alte persoane cu responsabilități de îngrijire au acces la concedii adecvate din motive familiale și la formule flexibile de lucru pentru a găsi un echilibru între viața profesională, de familie și cea privată, precum și să promoveze o utilizare echilibrată a acestor drepturi între femei și bărbați.
  În plus, ele ar trebui să asigure accesul la o formare profesională de calitate pentru personalul de îngrijire, recunoașterea calificărilor acestora și să sprijine angajatorii din sectorul serviciilor de îngrijire să găsească și să păstreze personal calificat, cu un accent special pe condiții de muncă decente. Statele membre ar trebui să avanseze progresiv către un concediu de maternitate și de paternitate plătit integral și cu durată egală. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Trebuie
  abordate disparitățile dintre bărbați și femei în materie de încadrare în muncă
  și
  de remunerare
  . Statele membre trebuie să asigure egalitatea dintre femei și bărbați și o participare sporită a femeilor pe piața muncii, inclusiv prin asigurarea egalității de șanse și a celei în materie de evoluție în carieră și prin eliminarea barierelor din calea accesului la funcții de conducere la toate nivelurile procesului decizional. Trebuie să fie asigurate egalitatea de remunerare pentru aceeași muncă sau pentru o muncă de valoare egală,
  precum
  și
  transparența salarială
  . Trebuie promovată concilierea vieții profesionale cu viața privată și viața de familie atât pentru femei, cât și pentru bărbați, în special prin accesul la servicii de îngrijire pe termen lung și la servicii de educație și de îngrijire timpurie
  de calitate și la prețuri abordabile.
  Statele membre trebuie să se asigure că părinții și alte persoane cu responsabilități de îngrijire au acces la concedii adecvate din motive familiale și la formule flexibile de lucru pentru a găsi un echilibru între viața profesională, de familie și cea privată, precum și să promoveze o utilizare echilibrată a acestor drepturi între femei și bărbați.

Trebuie
  eliminate diferențele de gen privind angajarea, remunerarea
  și
  pensiile
  . Statele membre trebuie să asigure egalitatea dintre femei și bărbați și o participare sporită a femeilor pe piața muncii, inclusiv prin asigurarea egalității de șanse și a celei în materie de
  educație și
  evoluție în carieră și prin eliminarea barierelor din calea accesului la funcții de conducere la toate nivelurile procesului decizional.
  Statele membre ar trebui să aplice rapid Directiva Parlamentului European și a Consiliului privind consolidarea echilibrului de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă și măsuri conexe

   (1a)

  . Statele membre ar trebui vegheze ca perioadele de concediu de maternitate și concediu parental să fie valorizate în mod corespunzător atât din punctul de vedere al contribuțiilor, cât și al drepturilor de pensie, astfel încât să fie reflectată importanța creșterii generațiilor viitoare, în special în contextul unei societăți aflate în curs de îmbătrânire.
  Trebuie să fie asigurate
  efectiv
  egalitatea de remunerare pentru aceeași muncă sau pentru o muncă de valoare egală
  în concordanță cu tratatele
  ,
  de exemplu prin crearea de indici naționali de echitate salarială prin care femeile
  și
  bărbații să fie comparați în toată diversitatea lor
  . Trebuie promovată concilierea vieții profesionale cu viața privată și viața de familie atât pentru femei, cât și pentru bărbați, în special prin accesul
  universal și efectiv
  la servicii de îngrijire pe termen lung și la servicii de educație și de îngrijire timpurie
  , precum
  și la
  repartizarea egală a responsabilităților casnice.
  Statele membre trebuie să se asigure că părinții și alte persoane cu responsabilități de îngrijire au acces la concedii adecvate din motive familiale și la formule flexibile de lucru pentru a găsi un echilibru între viața profesională, de familie și cea privată, precum și să promoveze o utilizare echilibrată a acestor drepturi între femei și bărbați.
  În plus, ele ar trebui să asigure accesul la o formare profesională de calitate pentru personalul de îngrijire, recunoașterea calificărilor acestora și să sprijine angajatorii din sectorul serviciilor de îngrijire să găsească și să păstreze personal calificat, cu un accent special pe condiții de muncă decente. Statele membre ar trebui să avanseze progresiv către un concediu de maternitate și de paternitate plătit integral și cu durată egală.

Amendamentul 28

Propunere de decizie

Anexa I – Orientarea 7 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Pentru a beneficia de o forță de muncă dinamică și productivă și de noi modele de muncă și de afaceri, statele membre trebuie să colaboreze cu partenerii sociali pentru condiții de muncă corecte, transparente și previzibile, asigurând un echilibru între drepturi și obligații. Statele membre trebuie să reducă și să prevină segmentarea în cadrul piețelor muncii, să combată munca nedeclarată și activitatea independentă fictivă și să încurajeze tranziția către forme de angajare pe durată nedeterminată. Normele de protecție a ocupării forței de muncă, legislația muncii și instituțiile din domeniul muncii trebuie să asigure, toate,
  atât
  un
  mediu adecvat pentru recrutare, cât
  și
  flexibilitatea necesară pentru ca angajatorii să se adapteze rapid
  la
  schimbările
  de
  ordin economic
  ,
  apărând totodată drepturile lucrătorilor și garantând protecția socială
  ,
  un nivel corespunzător de securitate și medii de lucru sigure, sănătoase și bine adaptate
  pentru
  toți lucrătorii
  . Promovarea utilizării unor formule flexibile de lucru, cum ar fi telemunca, poate contribui la niveluri mai ridicate de ocupare a forței de muncă și la piețe ale muncii mai incluzive în contextul post-pandemic. În același timp, este important să se asigure respectarea drepturilor lucrătorilor în ceea ce privește timpul de lucru, condițiile de muncă și echilibrul dintre viața profesională și cea privată. Trebuie
  prevenite
  relațiile de muncă ce au ca rezultat condiții de muncă precare, inclusiv în cazul lucrătorilor pe platforme online, în special al lucrătorilor slab calificați, și prin combaterea utilizării abuzive a contractelor atipice. În caz de concediere abuzivă, trebuie să se asigure accesul la soluționarea eficace și imparțială a litigiilor și dreptul la reparații, inclusiv o despăgubire adecvată. | Pentru a beneficia de o forță de muncă dinamică și productivă și de noi modele de muncă și de afaceri, statele membre trebuie să colaboreze cu partenerii sociali pentru condiții de muncă corecte, transparente și previzibile, asigurând un echilibru între drepturi și obligații
  , atât pentru lucrători, cât și pentru angajatori
  .
  Comisia și statele membre trebuie să ia măsuri concrete pentru a promova și a consolida negocierile colective și dialogul social în această privință.
  Statele membre trebuie să reducă și să prevină segmentarea în cadrul piețelor muncii, să combată munca nedeclarată și activitatea independentă fictivă și să încurajeze tranziția către forme de angajare pe durată nedeterminată. Normele de protecție a ocupării forței de muncă, legislația muncii și instituțiile din domeniul muncii trebuie să asigure, toate,
  drepturilor lucrătorilor,
  un
  nivel ridicat de protecție socială
  și
  de securitate a locului de muncă, inclusiv a recrutării, sănătate și siguranță
  la
  locul
  de
  muncă
  ,
  precum și medii de lucru bine adaptate pentru toți lucrătorii. În același timp
  ,
  statele membre ar trebui să asigure un cadru adecvat pentru ca întreprinderile să prospere și flexibilitate
  pentru
  ca angajatorii să se adapteze la schimbări
  . Promovarea utilizării unor formule flexibile de lucru
  agreate de angajatori și lucrători sau reprezentanții lor
  , cum ar fi telemunca, poate contribui la niveluri mai ridicate de ocupare a forței de muncă și la piețe ale muncii mai incluzive în contextul post-pandemic
  , în special pentru familiile monoparentale, pentru persoanele cu dizabilități și pentru persoanele care locuiesc în regiuni rurale și îndepărtate
  . În același timp, este important să se asigure respectarea drepturilor lucrătorilor în ceea ce privește timpul de lucru, condițiile de muncă
  , inclusiv sănătatea și siguranța la locul de muncă, precum și protecția socială
  și echilibrul dintre viața profesională și cea privată. Trebuie
  abordate urgent
  relațiile de muncă ce au ca rezultat condiții de muncă precare
  și concurență neloială
  , inclusiv în cazul lucrătorilor pe platforme online, în special al lucrătorilor slab calificați, și prin combaterea utilizării abuzive a contractelor atipice.
  Statele membre ar trebui să se asigure că toți lucrătorii se bucură de condiții de muncă decente, drepturi sociale și acces la o protecție socială adecvată. În acest scop, statele membre trebuie să pună pe deplin în aplicare Convenția nr. 81 a OIM privind inspecția muncii și să investească în inspecții de muncă efective, abilitând autoritățile competente și coordonându-le eforturile de combatere a abuzurilor transfrontaliere în cadrul Autorității Europene a Muncii.
  În caz de concediere abuzivă, trebuie să se asigure accesul la soluționarea eficace și imparțială a litigiilor și dreptul la reparații, inclusiv o despăgubire adecvată.
  Statele membre trebuie să se bazeze pe agențiile europene și pe rețeaua europeană a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă (SPOFM) din Uniune pentru a identifica bunele practici bazate pe elemente concrete, pentru a încuraja învățarea reciprocă și pentru a promova coordonarea într-o mai mare măsură a politicilor de ocupare a forței de muncă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Pentru a beneficia de o forță de muncă dinamică și productivă și de noi modele de muncă și de afaceri, statele membre trebuie să colaboreze cu partenerii sociali pentru condiții de muncă corecte, transparente și previzibile, asigurând un echilibru între drepturi și obligații. Statele membre trebuie să reducă și să prevină segmentarea în cadrul piețelor muncii, să combată munca nedeclarată și activitatea independentă fictivă și să încurajeze tranziția către forme de angajare pe durată nedeterminată. Normele de protecție a ocupării forței de muncă, legislația muncii și instituțiile din domeniul muncii trebuie să asigure, toate,
  atât
  un
  mediu adecvat pentru recrutare, cât
  și
  flexibilitatea necesară pentru ca angajatorii să se adapteze rapid
  la
  schimbările
  de
  ordin economic
  ,
  apărând totodată drepturile lucrătorilor și garantând protecția socială
  ,
  un nivel corespunzător de securitate și medii de lucru sigure, sănătoase și bine adaptate
  pentru
  toți lucrătorii
  . Promovarea utilizării unor formule flexibile de lucru, cum ar fi telemunca, poate contribui la niveluri mai ridicate de ocupare a forței de muncă și la piețe ale muncii mai incluzive în contextul post-pandemic. În același timp, este important să se asigure respectarea drepturilor lucrătorilor în ceea ce privește timpul de lucru, condițiile de muncă și echilibrul dintre viața profesională și cea privată. Trebuie
  prevenite
  relațiile de muncă ce au ca rezultat condiții de muncă precare, inclusiv în cazul lucrătorilor pe platforme online, în special al lucrătorilor slab calificați, și prin combaterea utilizării abuzive a contractelor atipice. În caz de concediere abuzivă, trebuie să se asigure accesul la soluționarea eficace și imparțială a litigiilor și dreptul la reparații, inclusiv o despăgubire adecvată.

Pentru a beneficia de o forță de muncă dinamică și productivă și de noi modele de muncă și de afaceri, statele membre trebuie să colaboreze cu partenerii sociali pentru condiții de muncă corecte, transparente și previzibile, asigurând un echilibru între drepturi și obligații
  , atât pentru lucrători, cât și pentru angajatori
  .
  Comisia și statele membre trebuie să ia măsuri concrete pentru a promova și a consolida negocierile colective și dialogul social în această privință.
  Statele membre trebuie să reducă și să prevină segmentarea în cadrul piețelor muncii, să combată munca nedeclarată și activitatea independentă fictivă și să încurajeze tranziția către forme de angajare pe durată nedeterminată. Normele de protecție a ocupării forței de muncă, legislația muncii și instituțiile din domeniul muncii trebuie să asigure, toate,
  drepturilor lucrătorilor,
  un
  nivel ridicat de protecție socială
  și
  de securitate a locului de muncă, inclusiv a recrutării, sănătate și siguranță
  la
  locul
  de
  muncă
  ,
  precum și medii de lucru bine adaptate pentru toți lucrătorii. În același timp
  ,
  statele membre ar trebui să asigure un cadru adecvat pentru ca întreprinderile să prospere și flexibilitate
  pentru
  ca angajatorii să se adapteze la schimbări
  . Promovarea utilizării unor formule flexibile de lucru
  agreate de angajatori și lucrători sau reprezentanții lor
  , cum ar fi telemunca, poate contribui la niveluri mai ridicate de ocupare a forței de muncă și la piețe ale muncii mai incluzive în contextul post-pandemic
  , în special pentru familiile monoparentale, pentru persoanele cu dizabilități și pentru persoanele care locuiesc în regiuni rurale și îndepărtate
  . În același timp, este important să se asigure respectarea drepturilor lucrătorilor în ceea ce privește timpul de lucru, condițiile de muncă
  , inclusiv sănătatea și siguranța la locul de muncă, precum și protecția socială
  și echilibrul dintre viața profesională și cea privată. Trebuie
  abordate urgent
  relațiile de muncă ce au ca rezultat condiții de muncă precare
  și concurență neloială
  , inclusiv în cazul lucrătorilor pe platforme online, în special al lucrătorilor slab calificați, și prin combaterea utilizării abuzive a contractelor atipice.
  Statele membre ar trebui să se asigure că toți lucrătorii se bucură de condiții de muncă decente, drepturi sociale și acces la o protecție socială adecvată. În acest scop, statele membre trebuie să pună pe deplin în aplicare Convenția nr. 81 a OIM privind inspecția muncii și să investească în inspecții de muncă efective, abilitând autoritățile competente și coordonându-le eforturile de combatere a abuzurilor transfrontaliere în cadrul Autorității Europene a Muncii.
  În caz de concediere abuzivă, trebuie să se asigure accesul la soluționarea eficace și imparțială a litigiilor și dreptul la reparații, inclusiv o despăgubire adecvată.
  Statele membre trebuie să se bazeze pe agențiile europene și pe rețeaua europeană a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă (SPOFM) din Uniune pentru a identifica bunele practici bazate pe elemente concrete, pentru a încuraja învățarea reciprocă și pentru a promova coordonarea într-o mai mare măsură a politicilor de ocupare a forței de muncă.

Amendamentul 29

Propunere de decizie

Anexa I – Orientarea 7 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Politicile
  trebuie
  să
  urmărească
  îmbunătățirea și sprijinirea participării pe piața
  muncii
  , a corelării
  dintre cerere și ofertă
  și a tranzițiilor pe piața muncii, inclusiv în regiunile defavorizate
  . Statele membre trebuie să îi activeze
  și să îi
  capaciteze
  efectiv pe cei care pot
  participa
  la piața muncii, în special grupurile
  vulnerabile,
  cum ar fi persoanele slab calificate, persoanele provenite dintr-un context de migrație, inclusiv persoanele care beneficiază de un statut de protecție temporară, și romii marginalizați. Statele membre trebuie să consolideze domeniul de aplicare și eficacitatea politicilor active în domeniul pieței muncii, prin ameliorarea direcționării, a impactului și a sferei lor de cuprindere și printr-o mai bună corelare a lor cu serviciile sociale, cu formarea și cu ajutorul pentru venit pentru șomeri, pe perioada căutării unui loc de muncă și pe baza drepturilor și a responsabilităților acestora. Statele membre trebuie să întărească capacitatea serviciilor publice de ocupare a forței de muncă de a oferi în timp util asistență personalizată persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă, de a răspunde nevoilor actuale și viitoare ale pieței muncii și de a pune în aplicare o gestionare bazată pe performanță, sprijinită și prin digitalizare. | Politicile
  ar trebui
  să
  vizeze
  îmbunătățirea și sprijinirea participării pe piața
  forței de muncă
  , a corelării
  cererii
  și a tranzițiilor pe piața muncii,
  în special a tranziției verzi și a celei digitale,
  inclusiv în regiunile
  și zonele
  defavorizate
  , cum ar fi regiunile îndepărtate și rurale, zonele defavorizate, insulele
  și
  regiunile ultraperiferice. Statele membre trebuie
  să îi
  sprijine
  efectiv pe cei care pot
  să participe
  la piața muncii
  să găsească locuri de muncă de calitate
  , în special grupurile
  dezavantajate
  cum ar fi
  tinerii și persoanele mai în vârstă,
  persoanele slab calificate,
  cele care muncesc neoficial, cele cu dizabilități,
  persoanele provenite dintr-un context de migrație, inclusiv persoanele care beneficiază de un statut de protecție temporară, și romii marginalizați. Statele membre trebuie să consolideze domeniul de aplicare și eficacitatea politicilor active în domeniul pieței muncii, prin ameliorarea direcționării, a impactului și a sferei lor de cuprindere și printr-o mai bună corelare a lor cu serviciile sociale, cu formarea și cu ajutorul pentru venit pentru șomeri
  decent
  , pe perioada căutării unui loc de muncă
  de calitate
  și pe baza drepturilor și a responsabilităților acestora. Statele membre trebuie să întărească capacitatea serviciilor publice de ocupare a forței de muncă de a oferi în timp util asistență personalizată persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă, de a răspunde nevoilor actuale și viitoare ale pieței muncii
  , precum și aspirațiilor celor în căutarea unui loc de muncă,
  și de a pune în aplicare o gestionare bazată pe performanță, sprijinită și prin digitalizare.
  Statele membre ar trebui să vegheze ca aceste servicii și măsuri de sprijin să fie oferite online și offline pentru a fi accesibile tuturor, inclusiv persoanelor în vârstă și persoanelor cu dizabilități, pentru a se garanta că nimeni nu este lăsat în urmă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Politicile
  trebuie
  să
  urmărească
  îmbunătățirea și sprijinirea participării pe piața
  muncii
  , a corelării
  dintre cerere și ofertă
  și a tranzițiilor pe piața muncii, inclusiv în regiunile defavorizate
  . Statele membre trebuie să îi activeze
  și să îi
  capaciteze
  efectiv pe cei care pot
  participa
  la piața muncii, în special grupurile
  vulnerabile,
  cum ar fi persoanele slab calificate, persoanele provenite dintr-un context de migrație, inclusiv persoanele care beneficiază de un statut de protecție temporară, și romii marginalizați. Statele membre trebuie să consolideze domeniul de aplicare și eficacitatea politicilor active în domeniul pieței muncii, prin ameliorarea direcționării, a impactului și a sferei lor de cuprindere și printr-o mai bună corelare a lor cu serviciile sociale, cu formarea și cu ajutorul pentru venit pentru șomeri, pe perioada căutării unui loc de muncă și pe baza drepturilor și a responsabilităților acestora. Statele membre trebuie să întărească capacitatea serviciilor publice de ocupare a forței de muncă de a oferi în timp util asistență personalizată persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă, de a răspunde nevoilor actuale și viitoare ale pieței muncii și de a pune în aplicare o gestionare bazată pe performanță, sprijinită și prin digitalizare.

Politicile
  ar trebui
  să
  vizeze
  îmbunătățirea și sprijinirea participării pe piața
  forței de muncă
  , a corelării
  cererii
  și a tranzițiilor pe piața muncii,
  în special a tranziției verzi și a celei digitale,
  inclusiv în regiunile
  și zonele
  defavorizate
  , cum ar fi regiunile îndepărtate și rurale, zonele defavorizate, insulele
  și
  regiunile ultraperiferice. Statele membre trebuie
  să îi
  sprijine
  efectiv pe cei care pot
  să participe
  la piața muncii
  să găsească locuri de muncă de calitate
  , în special grupurile
  dezavantajate
  cum ar fi
  tinerii și persoanele mai în vârstă,
  persoanele slab calificate,
  cele care muncesc neoficial, cele cu dizabilități,
  persoanele provenite dintr-un context de migrație, inclusiv persoanele care beneficiază de un statut de protecție temporară, și romii marginalizați. Statele membre trebuie să consolideze domeniul de aplicare și eficacitatea politicilor active în domeniul pieței muncii, prin ameliorarea direcționării, a impactului și a sferei lor de cuprindere și printr-o mai bună corelare a lor cu serviciile sociale, cu formarea și cu ajutorul pentru venit pentru șomeri
  decent
  , pe perioada căutării unui loc de muncă
  de calitate
  și pe baza drepturilor și a responsabilităților acestora. Statele membre trebuie să întărească capacitatea serviciilor publice de ocupare a forței de muncă de a oferi în timp util asistență personalizată persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă, de a răspunde nevoilor actuale și viitoare ale pieței muncii
  , precum și aspirațiilor celor în căutarea unui loc de muncă,
  și de a pune în aplicare o gestionare bazată pe performanță, sprijinită și prin digitalizare.
  Statele membre ar trebui să vegheze ca aceste servicii și măsuri de sprijin să fie oferite online și offline pentru a fi accesibile tuturor, inclusiv persoanelor în vârstă și persoanelor cu dizabilități, pentru a se garanta că nimeni nu este lăsat în urmă.

Amendamentul 30

Propunere de decizie

Anexa I – Orientarea 7 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre trebuie să ofere șomerilor indemnizații de șomaj adecvate cu o durată rezonabilă, în concordanță cu contribuțiile lor și cu normele naționale în materie de eligibilitate.
  Indemnizațiile
  de
  șomaj nu trebuie să descurajeze reîncadrarea rapidă
  în
  muncă
  și
  trebuie
  să fie însoțite de politici active în domeniul pieței
  muncii
  . | Statele membre trebuie să ofere șomerilor indemnizații de șomaj adecvate cu o durată rezonabilă, în concordanță cu contribuțiile lor și cu normele naționale în materie de eligibilitate.
  Aceste indemnizații nu constituie un factor
  de
  descurajare a reîncadrării rapide în muncă, așa cum se subliniază
  în
  principiul nr. 13 al pilonului,
  și
  ar trebui
  să fie însoțite de politici active în domeniul pieței
  forței de muncă
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre trebuie să ofere șomerilor indemnizații de șomaj adecvate cu o durată rezonabilă, în concordanță cu contribuțiile lor și cu normele naționale în materie de eligibilitate.
  Indemnizațiile
  de
  șomaj nu trebuie să descurajeze reîncadrarea rapidă
  în
  muncă
  și
  trebuie
  să fie însoțite de politici active în domeniul pieței
  muncii
  .

Statele membre trebuie să ofere șomerilor indemnizații de șomaj adecvate cu o durată rezonabilă, în concordanță cu contribuțiile lor și cu normele naționale în materie de eligibilitate.
  Aceste indemnizații nu constituie un factor
  de
  descurajare a reîncadrării rapide în muncă, așa cum se subliniază
  în
  principiul nr. 13 al pilonului,
  și
  ar trebui
  să fie însoțite de politici active în domeniul pieței
  forței de muncă
  .

Amendamentul 31

Propunere de decizie

Anexa I – Orientarea 7 – paragraful 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Mobilitatea cursanților și a lucrătorilor trebuie să fie sprijinită
  în
  mod corespunzător în vederea îmbunătățirii competențelor
  și
  a capacității
  de
  inserție profesională a acestora, precum
  și
  în scopul exploatării întregului
  potențial al pieței
  europene a muncii
  ,
  asigurând,
  în același timp, condiții
  echitabile
  pentru toți cei care desfășoară o activitate transfrontalieră și
  intensificând cooperarea
  administrativă
  dintre
  administrațiile naționale
  cu privire la
  lucrătorii mobili, beneficiind de asistența
  din partea
  Autorității Europene a Muncii. Mobilitatea lucrătorilor cu ocupații de importanță critică și a lucrătorilor transfrontalieri, sezonieri sau detașați trebuie să fie sprijinită în cazurile de închidere temporară a frontierelor
  declanșată
  de
  considerente legate
  de
  sănătatea publică
  . | Statele membre ar trebui să sprijine mobilitatea forței de muncă în întreaga Uniune pentru a depăși deficitele regionale și sectoriale de pe piața forței de muncă și pentru a utiliza întregul potențial al pieței forței de muncă din Uniune, combătând în același timp efectiv impactul negativ al „exodului creierelor” în anumite regiuni.
  În același timp,
  ar trebui sprijinită mobilitatea cursanților și a lucrătorilor pentru a le îmbunătăți cunoștințele, competențele și capacitatea de inserție profesională, în special prin consolidarea programului Erasmus+. Statele membre ar trebui să asigure drepturi și
  condiții
  decente de muncă și de încadrare în muncă
  pentru toți cei care desfășoară o activitate transfrontalieră
  , precum
  și
  portabilitatea drepturilor și a prestațiilor de asigurări sociale printr-o cooperare
  administrativă
  îmbunătățită între
  administrațiile naționale
  în ceea ce privește
  lucrătorii mobili, beneficiind
  și
  de asistența Autorității Europene a Muncii. Mobilitatea
  echitabilă a
  lucrătorilor cu ocupații de importanță critică și a lucrătorilor transfrontalieri,
  inclusiv a lucrătorilor frontalieri,
  sezonieri sau detașați trebuie să fie sprijinită
  , iar drepturile acestora ar trebui respectate și
  în cazurile de închidere temporară a frontierelor
  , de exemplu din punctul
  de
  vedere al sănătății și siguranței, al reședinței fiscale și al coordonării în materie
  de
  securitate socială
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Mobilitatea cursanților și a lucrătorilor trebuie să fie sprijinită
  în
  mod corespunzător în vederea îmbunătățirii competențelor
  și
  a capacității
  de
  inserție profesională a acestora, precum
  și
  în scopul exploatării întregului
  potențial al pieței
  europene a muncii
  ,
  asigurând,
  în același timp, condiții
  echitabile
  pentru toți cei care desfășoară o activitate transfrontalieră și
  intensificând cooperarea
  administrativă
  dintre
  administrațiile naționale
  cu privire la
  lucrătorii mobili, beneficiind de asistența
  din partea
  Autorității Europene a Muncii. Mobilitatea lucrătorilor cu ocupații de importanță critică și a lucrătorilor transfrontalieri, sezonieri sau detașați trebuie să fie sprijinită în cazurile de închidere temporară a frontierelor
  declanșată
  de
  considerente legate
  de
  sănătatea publică
  .

Statele membre ar trebui să sprijine mobilitatea forței de muncă în întreaga Uniune pentru a depăși deficitele regionale și sectoriale de pe piața forței de muncă și pentru a utiliza întregul potențial al pieței forței de muncă din Uniune, combătând în același timp efectiv impactul negativ al „exodului creierelor” în anumite regiuni.
  În același timp,
  ar trebui sprijinită mobilitatea cursanților și a lucrătorilor pentru a le îmbunătăți cunoștințele, competențele și capacitatea de inserție profesională, în special prin consolidarea programului Erasmus+. Statele membre ar trebui să asigure drepturi și
  condiții
  decente de muncă și de încadrare în muncă
  pentru toți cei care desfășoară o activitate transfrontalieră
  , precum
  și
  portabilitatea drepturilor și a prestațiilor de asigurări sociale printr-o cooperare
  administrativă
  îmbunătățită între
  administrațiile naționale
  în ceea ce privește
  lucrătorii mobili, beneficiind
  și
  de asistența Autorității Europene a Muncii. Mobilitatea
  echitabilă a
  lucrătorilor cu ocupații de importanță critică și a lucrătorilor transfrontalieri,
  inclusiv a lucrătorilor frontalieri,
  sezonieri sau detașați trebuie să fie sprijinită
  , iar drepturile acestora ar trebui respectate și
  în cazurile de închidere temporară a frontierelor
  , de exemplu din punctul
  de
  vedere al sănătății și siguranței, al reședinței fiscale și al coordonării în materie
  de
  securitate socială
  .

Amendamentul 32

Propunere de decizie

Anexa I – Orientarea 7 – paragraful 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Statele membre ar trebui să colaboreze la coordonarea protecției sociale a lucrătorilor mobili, inclusiv a lucrătorilor independenți care își desfășoară activitatea în alt stat membru. Modernizarea sistemelor de securitate socială ar trebui să se ghideze după principiile pieței muncii din Uniune, asigurând sisteme naționale de securitate socială sustenabile fără lacune în materie de protecție și, în cele din urmă, o forță de muncă productivă. În acest scop, statele membre ar trebui să consolideze, prin planurile lor naționale din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor instrumente ale Uniunii, digitalizarea serviciilor publice pentru a ridica nivelul de calitate al muncii lor, în special prin aplicarea integrală a sistemului pentru schimbul electronic de informații în materie de securitate socială. Statele membre ar trebui să intensifice parteneriatele transfrontaliere și să promoveze și să utilizeze mai bine alte instrumente europene relevante, cum ar fi Rețeaua serviciilor europene de ocupare a forței de muncă (EURES) și rețeaua SPOFM, pentru a sprijini lucrătorii mobili, în special oferindu-le informații cuprinzătoare cu privire la posibilitățile de angajare și la protecția socială. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre ar trebui să colaboreze la coordonarea protecției sociale a lucrătorilor mobili, inclusiv a lucrătorilor independenți care își desfășoară activitatea în alt stat membru. Modernizarea sistemelor de securitate socială ar trebui să se ghideze după principiile pieței muncii din Uniune, asigurând sisteme naționale de securitate socială sustenabile fără lacune în materie de protecție și, în cele din urmă, o forță de muncă productivă. În acest scop, statele membre ar trebui să consolideze, prin planurile lor naționale din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor instrumente ale Uniunii, digitalizarea serviciilor publice pentru a ridica nivelul de calitate al muncii lor, în special prin aplicarea integrală a sistemului pentru schimbul electronic de informații în materie de securitate socială. Statele membre ar trebui să intensifice parteneriatele transfrontaliere și să promoveze și să utilizeze mai bine alte instrumente europene relevante, cum ar fi Rețeaua serviciilor europene de ocupare a forței de muncă (EURES) și rețeaua SPOFM, pentru a sprijini lucrătorii mobili, în special oferindu-le informații cuprinzătoare cu privire la posibilitățile de angajare și la protecția socială.

Amendamentul 33

Propunere de decizie

Anexa I – Orientarea 7 – paragraful 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre trebuie, de asemenea, să depună eforturi pentru a crea condiții adecvate pentru noi forme de muncă, valorificând potențialul lor de creare de locuri de muncă și asigurând, în același timp, respectarea drepturilor sociale existente. Prin urmare, statele membre trebuie să
  ofere consiliere și orientări cu privire la
  drepturile și obligațiile aplicabile în contextul contractelor atipice și al noilor forme de muncă,
  cum
  ar
  fi munca prin intermediul platformelor digitale
  . În acest sens, partenerii sociali pot juca un rol esențial, iar statele membre trebuie să îi sprijine în efortul de implicare și reprezentare a persoanelor în munca atipică și pe platforme online. De asemenea, statele membre trebuie să ofere sprijin pentru asigurarea respectării legislației
  – cum ar fi
  orientări sau cursuri de formare specifice pentru inspectoratele de muncă – în ceea ce privește provocările care decurg din noile forme de organizare a muncii, cum ar fi gestionarea algoritmică, supravegherea datelor și telemunca permanentă sau semipermanentă. | Statele membre trebuie, de asemenea, să depună eforturi pentru a crea condiții adecvate pentru noi forme de muncă, valorificând potențialul lor de creare de locuri de muncă și asigurând, în același timp, respectarea drepturilor
  de muncă și
  sociale existente. Prin urmare, statele membre trebuie să
  asigure
  drepturile și obligațiile aplicabile în contextul contractelor atipice și al noilor forme de muncă
  și să ofere consiliere și orientare când este necesar. În același timp
  ,
  statele membre
  ar
  trebui să promoveze tranziția către forme de angajare pe durată nedeterminată, în conformitate cu pilonul
  . În acest sens, partenerii sociali pot juca un rol esențial, iar statele membre trebuie să îi sprijine în efortul de implicare și reprezentare a persoanelor în munca atipică și pe platforme online
  , facilitând, în același timp, reprezentarea și acțiunea colectivă pentru persoanele cu adevărat independente
  . De asemenea, statele membre trebuie să ofere sprijin pentru asigurarea respectării legislației
  , inclusiv prin furnizarea de resurse umane și financiare adecvate,
  orientări sau cursuri de formare specifice pentru inspectoratele de muncă – în ceea ce privește provocările care decurg din noile forme de organizare a muncii, cum ar fi gestionarea algoritmică, supravegherea datelor și telemunca permanentă sau semipermanentă.
  , precum și prin sancțiuni efective, proporționale și disuasive. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre trebuie, de asemenea, să depună eforturi pentru a crea condiții adecvate pentru noi forme de muncă, valorificând potențialul lor de creare de locuri de muncă și asigurând, în același timp, respectarea drepturilor sociale existente. Prin urmare, statele membre trebuie să
  ofere consiliere și orientări cu privire la
  drepturile și obligațiile aplicabile în contextul contractelor atipice și al noilor forme de muncă,
  cum
  ar
  fi munca prin intermediul platformelor digitale
  . În acest sens, partenerii sociali pot juca un rol esențial, iar statele membre trebuie să îi sprijine în efortul de implicare și reprezentare a persoanelor în munca atipică și pe platforme online. De asemenea, statele membre trebuie să ofere sprijin pentru asigurarea respectării legislației
  – cum ar fi
  orientări sau cursuri de formare specifice pentru inspectoratele de muncă – în ceea ce privește provocările care decurg din noile forme de organizare a muncii, cum ar fi gestionarea algoritmică, supravegherea datelor și telemunca permanentă sau semipermanentă.

Statele membre trebuie, de asemenea, să depună eforturi pentru a crea condiții adecvate pentru noi forme de muncă, valorificând potențialul lor de creare de locuri de muncă și asigurând, în același timp, respectarea drepturilor
  de muncă și
  sociale existente. Prin urmare, statele membre trebuie să
  asigure
  drepturile și obligațiile aplicabile în contextul contractelor atipice și al noilor forme de muncă
  și să ofere consiliere și orientare când este necesar. În același timp
  ,
  statele membre
  ar
  trebui să promoveze tranziția către forme de angajare pe durată nedeterminată, în conformitate cu pilonul
  . În acest sens, partenerii sociali pot juca un rol esențial, iar statele membre trebuie să îi sprijine în efortul de implicare și reprezentare a persoanelor în munca atipică și pe platforme online
  , facilitând, în același timp, reprezentarea și acțiunea colectivă pentru persoanele cu adevărat independente
  . De asemenea, statele membre trebuie să ofere sprijin pentru asigurarea respectării legislației
  , inclusiv prin furnizarea de resurse umane și financiare adecvate,
  orientări sau cursuri de formare specifice pentru inspectoratele de muncă – în ceea ce privește provocările care decurg din noile forme de organizare a muncii, cum ar fi gestionarea algoritmică, supravegherea datelor și telemunca permanentă sau semipermanentă.
  , precum și prin sancțiuni efective, proporționale și disuasive.

Amendamentul 34

Propunere de decizie

Anexa I – Orientarea 7 – paragraful 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Pe baza practicilor naționale existente și pentru a avea un dialog social mai eficace și rezultate socioeconomice mai bune, inclusiv în perioade de criză precum
  războiul din Ucraina
  , statele membre
  trebuie
  să
  se asigure de
  implicarea veritabilă și la timp
  a partenerilor sociali
  în conceperea și punerea în aplicare a reformelor și politicilor de ocupare a forței de muncă, sociale și, după caz, economice
  , inclusiv prin sprijinul pentru creșterea capacității partenerilor sociali
  . Statele membre trebuie să promoveze dialogul social și
  negocierile
  colective. Partenerii sociali trebuie încurajați să negocieze și să încheie acorduri colective referitoare la chestiuni relevante pentru ei, cu respectarea deplină a autonomiei și a dreptului la acțiuni colective. | Pe baza practicilor naționale existente și pentru a 
  promova și a
  avea un dialog social mai eficace și
  mai intens și
  rezultate socioeconomice mai bune, inclusiv în perioade de criză precum
  invadarea Ucrainei de către Rusia, creșterea costului vieții și accelerarea schimbărilor climatice
  , statele membre
  ar trebui
  să
  sprijine întărirea partenerilor sociali la toate nivelurile și să le asigure
  implicarea veritabilă și la timp în conceperea și punerea în aplicare a reformelor și politicilor de ocupare a forței de muncă, sociale și, după caz, economice
  și de mediu
  . Statele membre trebuie să promoveze
  și să sprijine
  dialogul social și
  extinderea acoperirii negocierilor
  colective. Partenerii sociali trebuie încurajați să negocieze și să încheie acorduri colective referitoare la chestiuni relevante pentru ei, cu respectarea deplină a autonomiei și a dreptului la acțiuni colective. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Pe baza practicilor naționale existente și pentru a avea un dialog social mai eficace și rezultate socioeconomice mai bune, inclusiv în perioade de criză precum
  războiul din Ucraina
  , statele membre
  trebuie
  să
  se asigure de
  implicarea veritabilă și la timp
  a partenerilor sociali
  în conceperea și punerea în aplicare a reformelor și politicilor de ocupare a forței de muncă, sociale și, după caz, economice
  , inclusiv prin sprijinul pentru creșterea capacității partenerilor sociali
  . Statele membre trebuie să promoveze dialogul social și
  negocierile
  colective. Partenerii sociali trebuie încurajați să negocieze și să încheie acorduri colective referitoare la chestiuni relevante pentru ei, cu respectarea deplină a autonomiei și a dreptului la acțiuni colective.

Pe baza practicilor naționale existente și pentru a 
  promova și a
  avea un dialog social mai eficace și
  mai intens și
  rezultate socioeconomice mai bune, inclusiv în perioade de criză precum
  invadarea Ucrainei de către Rusia, creșterea costului vieții și accelerarea schimbărilor climatice
  , statele membre
  ar trebui
  să
  sprijine întărirea partenerilor sociali la toate nivelurile și să le asigure
  implicarea veritabilă și la timp în conceperea și punerea în aplicare a reformelor și politicilor de ocupare a forței de muncă, sociale și, după caz, economice
  și de mediu
  . Statele membre trebuie să promoveze
  și să sprijine
  dialogul social și
  extinderea acoperirii negocierilor
  colective. Partenerii sociali trebuie încurajați să negocieze și să încheie acorduri colective referitoare la chestiuni relevante pentru ei, cu respectarea deplină a autonomiei și a dreptului la acțiuni colective.

Amendamentul 35

Propunere de decizie

Anexa I – Orientarea 7 – paragraful 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Acolo unde este cazul și bazându-se pe practicile naționale existente, statele membre trebuie să țină seama de experiența în materie de chestiuni
  sociale și
  de ocupare a forței de muncă a organizațiilor relevante ale societății civile. | Acolo unde este cazul și bazându-se pe practicile naționale existente, statele membre trebuie să țină seama de
  competența și
  experiența în materie de chestiuni de ocupare a forței de muncă
  , în probleme sociale și de mediu
  a organizațiilor relevante ale societății civile
  , inclusiv a celor care reprezintă grupuri dezavantajate ce se confruntă cu obstacole în accesul la locuri de muncă de calitate și care lucrează îndeaproape cu ele. În plus, statele membre ar trebui să sprijine organizațiile societății civile care furnizează servicii sociale și de ocupare a forței de muncă fără scop lucrativ. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Acolo unde este cazul și bazându-se pe practicile naționale existente, statele membre trebuie să țină seama de experiența în materie de chestiuni
  sociale și
  de ocupare a forței de muncă a organizațiilor relevante ale societății civile.

Acolo unde este cazul și bazându-se pe practicile naționale existente, statele membre trebuie să țină seama de
  competența și
  experiența în materie de chestiuni de ocupare a forței de muncă
  , în probleme sociale și de mediu
  a organizațiilor relevante ale societății civile
  , inclusiv a celor care reprezintă grupuri dezavantajate ce se confruntă cu obstacole în accesul la locuri de muncă de calitate și care lucrează îndeaproape cu ele. În plus, statele membre ar trebui să sprijine organizațiile societății civile care furnizează servicii sociale și de ocupare a forței de muncă fără scop lucrativ.

Amendamentul 36

Propunere de decizie

Anexa I – Orientarea 7 – paragraful 7 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Un loc de muncă sănătos și sigur este vital. Statele membre ar trebui să sprijine și să se asigure că angajatorii respectă reglementările în materie de sănătate și securitate și oferă lucrătorilor și reprezentanților acestora informații adecvate, evaluări ale riscurilor și măsuri preventive. Aceasta ar trebui să includă reducerea la zero a numărului de accidente mortale la locul de muncă și a cazurilor de cancer profesional prin stabilirea, printre altele, a unor valori-limită obligatorii de expunere profesională pentru substanțele periculoase la locul de muncă. În acest sens, statele membre ar trebui să țină seama de impactul riscurilor psihosociale profesionale, al bolilor profesionale, precum și al riscurilor legate de schimbările climatice, cum ar fi valurile de căldură, secetele sau incendiile de pădure, asupra sănătății și securității lucrătorilor, în special în sectorul construcțiilor, în sectorul agricol și în sectorul serviciilor publice. Statele membre ar trebui să abordeze și să anticipeze impactul crizelor actuale și viitoare asupra pieței forței de muncă, inclusiv în contextul urgenței climatice și al autonomiei strategice deschise a Europei, prin sprijinirea lucrătorilor aflați în șomaj temporar sau în șomaj parțial, deoarece angajatorii sunt obligați să suspende desfășurarea activităților sau prestarea de servicii, precum și prin sprijinirea lucrătorilor independenți și a întreprinderilor mici, astfel încât aceștia să poată păstra personalul și să își mențină activitățile sau serviciile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Un loc de muncă sănătos și sigur este vital. Statele membre ar trebui să sprijine și să se asigure că angajatorii respectă reglementările în materie de sănătate și securitate și oferă lucrătorilor și reprezentanților acestora informații adecvate, evaluări ale riscurilor și măsuri preventive. Aceasta ar trebui să includă reducerea la zero a numărului de accidente mortale la locul de muncă și a cazurilor de cancer profesional prin stabilirea, printre altele, a unor valori-limită obligatorii de expunere profesională pentru substanțele periculoase la locul de muncă. În acest sens, statele membre ar trebui să țină seama de impactul riscurilor psihosociale profesionale, al bolilor profesionale, precum și al riscurilor legate de schimbările climatice, cum ar fi valurile de căldură, secetele sau incendiile de pădure, asupra sănătății și securității lucrătorilor, în special în sectorul construcțiilor, în sectorul agricol și în sectorul serviciilor publice. Statele membre ar trebui să abordeze și să anticipeze impactul crizelor actuale și viitoare asupra pieței forței de muncă, inclusiv în contextul urgenței climatice și al autonomiei strategice deschise a Europei, prin sprijinirea lucrătorilor aflați în șomaj temporar sau în șomaj parțial, deoarece angajatorii sunt obligați să suspende desfășurarea activităților sau prestarea de servicii, precum și prin sprijinirea lucrătorilor independenți și a întreprinderilor mici, astfel încât aceștia să poată păstra personalul și să își mențină activitățile sau serviciile.

Amendamentul 37

Propunere de decizie

Anexa I – Orientarea 8 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre trebuie să promoveze piețe ale muncii incluzive,
  deschise
  tuturor, prin punerea în aplicare a unor măsuri eficace de combatere a tuturor formelor de discriminare și de promovare a egalității de șanse pentru toți, în special pentru grupurile care sunt subreprezentate pe piața muncii, acordând atenția cuvenită dimensiunii regionale și teritoriale. Ele
  trebuie
  să asigure egalitatea de tratament în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, protecția socială, sănătatea și îngrijirea pe termen lung, educația și accesul la bunuri și servicii, indiferent de sex, de rasă sau de origine etnică, de religie sau de convingeri, de handicap, de vârstă sau de orientare sexuală. | Statele membre trebuie să promoveze
  drepturi sociale și
  piețe ale muncii incluzive,
  accesibile
  tuturor, prin punerea în aplicare a unor măsuri eficace de combatere a tuturor formelor de discriminare și
  a stereotipurilor și
  de promovare a egalității de șanse pentru toți, în special pentru grupurile care sunt subreprezentate
  și dezavantajate
  pe piața muncii, acordând atenția cuvenită dimensiunii regionale și teritoriale. Ele
  trebui
  să asigure
  o remunerație egală și drepturi egale pentru munca de aceeași valoare, sprijin personalizat pentru cei în căutarea unui loc de muncă, precum și
  egalitatea de tratament
  și de drepturi
  în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, protecția socială, sănătatea și îngrijirea
  copiilor, îngrijirea
  pe termen lung, educația și accesul la
  locuințe,
  bunuri și servicii, indiferent de sex, de rasă sau de origine etnică
  , de origine socială
  , de religie sau de convingeri, de handicap, de vârstă sau de orientare sexuală. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre trebuie să promoveze piețe ale muncii incluzive,
  deschise
  tuturor, prin punerea în aplicare a unor măsuri eficace de combatere a tuturor formelor de discriminare și de promovare a egalității de șanse pentru toți, în special pentru grupurile care sunt subreprezentate pe piața muncii, acordând atenția cuvenită dimensiunii regionale și teritoriale. Ele
  trebuie
  să asigure egalitatea de tratament în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, protecția socială, sănătatea și îngrijirea pe termen lung, educația și accesul la bunuri și servicii, indiferent de sex, de rasă sau de origine etnică, de religie sau de convingeri, de handicap, de vârstă sau de orientare sexuală.

Statele membre trebuie să promoveze
  drepturi sociale și
  piețe ale muncii incluzive,
  accesibile
  tuturor, prin punerea în aplicare a unor măsuri eficace de combatere a tuturor formelor de discriminare și
  a stereotipurilor și
  de promovare a egalității de șanse pentru toți, în special pentru grupurile care sunt subreprezentate
  și dezavantajate
  pe piața muncii, acordând atenția cuvenită dimensiunii regionale și teritoriale. Ele
  trebui
  să asigure
  o remunerație egală și drepturi egale pentru munca de aceeași valoare, sprijin personalizat pentru cei în căutarea unui loc de muncă, precum și
  egalitatea de tratament
  și de drepturi
  în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, protecția socială, sănătatea și îngrijirea
  copiilor, îngrijirea
  pe termen lung, educația și accesul la
  locuințe,
  bunuri și servicii, indiferent de sex, de rasă sau de origine etnică
  , de origine socială
  , de religie sau de convingeri, de handicap, de vârstă sau de orientare sexuală.

Amendamentul 38

Propunere de decizie

Anexa I – Orientarea 8 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre trebuie să modernizeze sistemele de protecție socială pentru a oferi o protecție socială adecvată, eficace, eficientă și durabilă pentru toți, pe parcursul tuturor etapelor vieții, promovând incluziunea socială și
  mobilitatea
  socială în sens ascendent, stimulând participarea pe piața muncii, sprijinind investițiile sociale,
  combătând
  sărăcia și abordând inegalitățile, inclusiv prin
  felul în care își organizează sistemele
  fiscale și de prestații sociale și prin evaluarea impactului distributiv al politicilor. Completarea abordărilor cu caracter universal cu abordări de tip
  selectiv
  va
  îmbunătăți
  eficacitatea sistemelor de protecție socială.
  Modernizarea sistemelor de protecție socială trebuie, de asemenea, să urmărească îmbunătățirea rezilienței acestora la provocări
  multidimensionale. | Statele membre trebuie să modernizeze sistemele de protecție socială
  și să investească în acestea
  pentru a oferi o protecție socială adecvată, eficace, eficientă și durabilă pentru toți, pe parcursul tuturor etapelor vieții, promovând incluziunea socială și
  convergența
  socială în sens ascendent, stimulând participarea pe piața muncii
  și accesul la locuri de muncă de calitate
  , sprijinind investițiile sociale,
  eliminând
  sărăcia
  , inclusiv sărăcia persoanelor încadrate în muncă,
  și abordând inegalitățile, inclusiv prin
  crearea de sisteme
  fiscale și de prestații sociale
  progresive
  și prin evaluarea impactului distributiv al politicilor. Completarea abordărilor cu caracter universal cu abordări de tip
  orientat
  va
  mări
  eficacitatea sistemelor de protecție socială.
  Statele membre ar trebui să îmbunătățească reziliența și sustenabilitatea sistemelor lor de protecție socială în fața provocărilor
  multidimensionale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre trebuie să modernizeze sistemele de protecție socială pentru a oferi o protecție socială adecvată, eficace, eficientă și durabilă pentru toți, pe parcursul tuturor etapelor vieții, promovând incluziunea socială și
  mobilitatea
  socială în sens ascendent, stimulând participarea pe piața muncii, sprijinind investițiile sociale,
  combătând
  sărăcia și abordând inegalitățile, inclusiv prin
  felul în care își organizează sistemele
  fiscale și de prestații sociale și prin evaluarea impactului distributiv al politicilor. Completarea abordărilor cu caracter universal cu abordări de tip
  selectiv
  va
  îmbunătăți
  eficacitatea sistemelor de protecție socială.
  Modernizarea sistemelor de protecție socială trebuie, de asemenea, să urmărească îmbunătățirea rezilienței acestora la provocări
  multidimensionale.

Statele membre trebuie să modernizeze sistemele de protecție socială
  și să investească în acestea
  pentru a oferi o protecție socială adecvată, eficace, eficientă și durabilă pentru toți, pe parcursul tuturor etapelor vieții, promovând incluziunea socială și
  convergența
  socială în sens ascendent, stimulând participarea pe piața muncii
  și accesul la locuri de muncă de calitate
  , sprijinind investițiile sociale,
  eliminând
  sărăcia
  , inclusiv sărăcia persoanelor încadrate în muncă,
  și abordând inegalitățile, inclusiv prin
  crearea de sisteme
  fiscale și de prestații sociale
  progresive
  și prin evaluarea impactului distributiv al politicilor. Completarea abordărilor cu caracter universal cu abordări de tip
  orientat
  va
  mări
  eficacitatea sistemelor de protecție socială.
  Statele membre ar trebui să îmbunătățească reziliența și sustenabilitatea sistemelor lor de protecție socială în fața provocărilor
  multidimensionale.

Amendamentul 39

Propunere de decizie

Anexa I – Orientarea 8 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre trebuie să elaboreze și să integreze cele trei componente ale incluziunii active: ajutor adecvat pentru venit, piețe ale muncii incluzive și acces la servicii de
  facilitare de
  calitate, care să răspundă nevoilor individuale. Sistemele de protecție socială trebuie să asigure prestații de venit minim adecvate pentru toți cei care nu dispun de resurse suficiente și să promoveze incluziunea socială prin încurajarea participării active a persoanelor pe piața muncii și în societate, inclusiv prin furnizarea de servicii sociale specifice. | Statele membre trebuie să elaboreze și să integreze cele trei componente ale incluziunii active: ajutor adecvat pentru venit, piețe ale muncii incluzive și acces la servicii de calitate, care să răspundă nevoilor individuale. Sistemele de protecție socială trebuie să asigure prestații de venit minim (1a) adecvate pentru toți cei care nu dispun de resurse suficiente
  pentru a asigura o viață demnă
  și să promoveze incluziunea socială prin
  sprijinirea și
  încurajarea participării active a 
  tuturor
  persoanelor pe piața muncii și în societate, inclusiv prin furnizarea de
  bunuri de sprijin și
  servicii sociale specifice
  și asigurarea accesului la acestea. Accesibilitatea sistemelor de protecție socială ar trebui monitorizată și evaluată printr-o abordare bazată pe drepturi. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre trebuie să elaboreze și să integreze cele trei componente ale incluziunii active: ajutor adecvat pentru venit, piețe ale muncii incluzive și acces la servicii de
  facilitare de
  calitate, care să răspundă nevoilor individuale. Sistemele de protecție socială trebuie să asigure prestații de venit minim adecvate pentru toți cei care nu dispun de resurse suficiente și să promoveze incluziunea socială prin încurajarea participării active a persoanelor pe piața muncii și în societate, inclusiv prin furnizarea de servicii sociale specifice.

Statele membre trebuie să elaboreze și să integreze cele trei componente ale incluziunii active: ajutor adecvat pentru venit, piețe ale muncii incluzive și acces la servicii de calitate, care să răspundă nevoilor individuale. Sistemele de protecție socială trebuie să asigure prestații de venit minim (1a) adecvate pentru toți cei care nu dispun de resurse suficiente
  pentru a asigura o viață demnă
  și să promoveze incluziunea socială prin
  sprijinirea și
  încurajarea participării active a 
  tuturor
  persoanelor pe piața muncii și în societate, inclusiv prin furnizarea de
  bunuri de sprijin și
  servicii sociale specifice
  și asigurarea accesului la acestea. Accesibilitatea sistemelor de protecție socială ar trebui monitorizată și evaluată printr-o abordare bazată pe drepturi.

Amendamentul 40

Propunere de decizie

Anexa I – Orientarea 8 – paragraful 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Disponibilitatea unor servicii de calitate și accesibile
  ,
  inclusiv din punctul
  de
  vedere al prețurilor
  ,
  precum educația
  și
  îngrijirea timpurie
  ,
  îngrijirea extrașcolară
  ,
  educația, formarea, beneficierea de o locuință
  ,
  asistența medicală
  și
  îngrijirea pe termen lung
  ,
  reprezintă o condiție esențială pentru asigurarea egalității de șanse. Este necesar
  să se acorde o atenție deosebită
  combaterii sărăciei și a excluziunii sociale
  ,
  inclusiv a sărăciei persoanelor încadrate în muncă
  , în
  conformitate cu obiectivul principal al UE pentru 2030 privind reducerea sărăciei
  . Trebuie abordată în special sărăcia în rândul copiilor, prin măsuri cuprinzătoare și integrate, în special prin punerea deplină în aplicare a Garanției europene pentru copii. | Având în vedere nivelurile alarmante continue ale sărăciei
  ,
  impactul crizei provocate
  de
  pandemia de COVID-19
  ,
  invadarea Ucrainei de către Rusia, creșterea costului vieții
  și
  accelerarea schimbărilor climatice
  ,
  sunt necesare mai multe eforturi pentru a combate sărăcia și excluziunea socială
  ,
  prin intermediul unei strategii orizontale privind sărăcia persoanelor încadrate în muncă
  ,
  sărăcia energetică
  și
  în materie de mobilitate
  ,
  sărăcia alimentară și lipsa de adăpost. În acest context, ar trebui
  să se acorde o atenție deosebită
  copiilor, persoanelor în vârstă
  ,
  părinților singuri
  , în
  special mamelor singure, minorităților etnice, migranților și persoanelor cu dizabilități
  . Trebuie abordată în special sărăcia în rândul copiilor, prin măsuri cuprinzătoare și integrate, în special prin punerea deplină în aplicare a Garanției europene pentru copii
  și printr-o majorare a bugetului dedicat la cel puțin 20 de miliarde EUR, în conformitate cu Rezoluția Parlamentului European din 19 mai 2022 referitoare la consecințele sociale și economice ale războiului rus din Ucraina pentru UE – întărirea capacității de acțiune a UE. Statele membre ar trebui să își prezinte planurile naționale de acțiune din cadrul Garanției europene pentru copii pentru a combate sărăcia în rândul copiilor și a promova egalitatea de șanse prin garantarea accesului efectiv și gratuit al copiilor aflați în dificultate la asistență medicală, educație și activități școlare, la educația și îngrijirea copiilor preșcolari, precum și a accesului efectiv la locuințe adecvate și la o alimentație sănătoasă, în conformitate cu obiectivul principal al UE pentru 2030 de reducere cu cel puțin 15 milioane a numărului de persoane expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială, inclusiv cel puțin 5 milioane de copii. Toate statele membre ar trebui să cheltuiască peste 5 % din fondurile care le-au fost alocate în cadrul FSE + pentru combaterea sărăciei în rândul copiilor și pentru promovarea bunei calități a vieții copiilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Disponibilitatea unor servicii de calitate și accesibile
  ,
  inclusiv din punctul
  de
  vedere al prețurilor
  ,
  precum educația
  și
  îngrijirea timpurie
  ,
  îngrijirea extrașcolară
  ,
  educația, formarea, beneficierea de o locuință
  ,
  asistența medicală
  și
  îngrijirea pe termen lung
  ,
  reprezintă o condiție esențială pentru asigurarea egalității de șanse. Este necesar
  să se acorde o atenție deosebită
  combaterii sărăciei și a excluziunii sociale
  ,
  inclusiv a sărăciei persoanelor încadrate în muncă
  , în
  conformitate cu obiectivul principal al UE pentru 2030 privind reducerea sărăciei
  . Trebuie abordată în special sărăcia în rândul copiilor, prin măsuri cuprinzătoare și integrate, în special prin punerea deplină în aplicare a Garanției europene pentru copii.

Având în vedere nivelurile alarmante continue ale sărăciei
  ,
  impactul crizei provocate
  de
  pandemia de COVID-19
  ,
  invadarea Ucrainei de către Rusia, creșterea costului vieții
  și
  accelerarea schimbărilor climatice
  ,
  sunt necesare mai multe eforturi pentru a combate sărăcia și excluziunea socială
  ,
  prin intermediul unei strategii orizontale privind sărăcia persoanelor încadrate în muncă
  ,
  sărăcia energetică
  și
  în materie de mobilitate
  ,
  sărăcia alimentară și lipsa de adăpost. În acest context, ar trebui
  să se acorde o atenție deosebită
  copiilor, persoanelor în vârstă
  ,
  părinților singuri
  , în
  special mamelor singure, minorităților etnice, migranților și persoanelor cu dizabilități
  . Trebuie abordată în special sărăcia în rândul copiilor, prin măsuri cuprinzătoare și integrate, în special prin punerea deplină în aplicare a Garanției europene pentru copii
  și printr-o majorare a bugetului dedicat la cel puțin 20 de miliarde EUR, în conformitate cu Rezoluția Parlamentului European din 19 mai 2022 referitoare la consecințele sociale și economice ale războiului rus din Ucraina pentru UE – întărirea capacității de acțiune a UE. Statele membre ar trebui să își prezinte planurile naționale de acțiune din cadrul Garanției europene pentru copii pentru a combate sărăcia în rândul copiilor și a promova egalitatea de șanse prin garantarea accesului efectiv și gratuit al copiilor aflați în dificultate la asistență medicală, educație și activități școlare, la educația și îngrijirea copiilor preșcolari, precum și a accesului efectiv la locuințe adecvate și la o alimentație sănătoasă, în conformitate cu obiectivul principal al UE pentru 2030 de reducere cu cel puțin 15 milioane a numărului de persoane expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială, inclusiv cel puțin 5 milioane de copii. Toate statele membre ar trebui să cheltuiască peste 5 % din fondurile care le-au fost alocate în cadrul FSE + pentru combaterea sărăciei în rândul copiilor și pentru promovarea bunei calități a vieții copiilor.

Amendamentul 41

Propunere de decizie

Anexa I – Orientarea 8 – paragraful 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre trebuie să se asigure că fiecare persoană are acces la servicii esențiale, inclusiv copiii. Pentru persoanele
  aflate în dificultate
  sau
  în situații vulnerabile
  , statele membre
  trebuie
  să garanteze accesul la
  o locuință socială adecvată
  sau la
  ajutoare
  pentru locuințe. Statele membre trebuie să asigure o tranziție energetică nepoluantă și echitabilă și să abordeze sărăcia energetică ca o formă de sărăcie din ce în ce mai importantă din cauza creșterii prețurilor la energie,
  parțial legată de războiul din Ucraina,
  inclusiv, după caz, prin măsuri temporare specifice de sprijin pentru venit. De asemenea,
  trebuie
  puse în aplicare politici incluzive de renovare a locuințelor. Nevoile specifice ale persoanelor cu handicap, inclusiv accesibilitatea, trebuie să fie luate în considerare în legătură cu respectivele servicii.
  Este necesar să fie abordată
  în
  mod specific problema lipsei
  de
  adăpost
  .
  Statele membre trebuie să asigure acces în timp util la îngrijiri medicale preventive
  și
  curative și
  la
  îngrijire de lungă durată
  ,
  în condiții de bună calitate
  și la
  prețuri abordabile
  ,
  menținându-le totodată sustenabilitatea
  pe termen lung. | Statele membre trebuie să se asigure că fiecare persoană are acces la servicii esențiale
  de bună calitate
  , inclusiv copiii. Pentru persoanele
  dezavantajate
  sau
  aflate într-o situație vulnerabilă
  , statele membre
  ar trebui
  să garanteze accesul la
  locuințe sociale decente
  sau la
  asistență
  pentru
  locuință, să abordeze problema tot mai mare a evacuărilor forțate, să investească în
  locuințe
  accesibile pentru persoanele cu mobilitate redusă și să ia măsuri pentru a asigura o tranziție echitabilă și justă în ceea ce privește mărirea eficienței energetice a fondului locativ existent
  . Statele membre trebuie să asigure o tranziție energetică nepoluantă și echitabilă și să abordeze sărăcia energetică ca o formă de sărăcie din ce în ce mai importantă din cauza creșterii prețurilor la energie, inclusiv, după caz, prin măsuri temporare specifice de sprijin pentru venit
  și investiții structurale.
  De asemenea,
  ar trebui
  puse în aplicare politici incluzive de renovare a locuințelor
  pentru a asigura locuințe accesibile, abordabile și sănătoase pentru preveni creșterea disproporționată a costului vieții pentru chiriași
  . Nevoile specifice ale persoanelor cu handicap, inclusiv accesibilitatea, trebuie să fie luate în considerare în legătură cu respectivele servicii.
  Lipsa de adăpost ar trebui eradicată până în 2030,
  în
  conformitate cu Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2020 referitoare la combaterea numărului
  de
  persoane fără locuință în UE, pe baza abordării „Locuințele pe primul loc”
  .
  Criza provocată de COVID-19 demonstrează că sunt necesare mai multe investiții publice pentru a asigura efective suficiente de personal medical și de îngrijire bine pregătit și acces la asistență medicală pentru toți, inclusiv pentru grupurile dezavantajate. Ca urmare
  ,
  statele membre ar trebui să garanteze accesul efectiv
  și
  egal
  la
  servicii publice sustenabile de asistență medicală publică preventivă și curativă
  ,
  în special psihologică și la îngrijire
  pe termen lung
  , de bună calitate
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre trebuie să se asigure că fiecare persoană are acces la servicii esențiale, inclusiv copiii. Pentru persoanele
  aflate în dificultate
  sau
  în situații vulnerabile
  , statele membre
  trebuie
  să garanteze accesul la
  o locuință socială adecvată
  sau la
  ajutoare
  pentru locuințe. Statele membre trebuie să asigure o tranziție energetică nepoluantă și echitabilă și să abordeze sărăcia energetică ca o formă de sărăcie din ce în ce mai importantă din cauza creșterii prețurilor la energie,
  parțial legată de războiul din Ucraina,
  inclusiv, după caz, prin măsuri temporare specifice de sprijin pentru venit. De asemenea,
  trebuie
  puse în aplicare politici incluzive de renovare a locuințelor. Nevoile specifice ale persoanelor cu handicap, inclusiv accesibilitatea, trebuie să fie luate în considerare în legătură cu respectivele servicii.
  Este necesar să fie abordată
  în
  mod specific problema lipsei
  de
  adăpost
  .
  Statele membre trebuie să asigure acces în timp util la îngrijiri medicale preventive
  și
  curative și
  la
  îngrijire de lungă durată
  ,
  în condiții de bună calitate
  și la
  prețuri abordabile
  ,
  menținându-le totodată sustenabilitatea
  pe termen lung.

Statele membre trebuie să se asigure că fiecare persoană are acces la servicii esențiale
  de bună calitate
  , inclusiv copiii. Pentru persoanele
  dezavantajate
  sau
  aflate într-o situație vulnerabilă
  , statele membre
  ar trebui
  să garanteze accesul la
  locuințe sociale decente
  sau la
  asistență
  pentru
  locuință, să abordeze problema tot mai mare a evacuărilor forțate, să investească în
  locuințe
  accesibile pentru persoanele cu mobilitate redusă și să ia măsuri pentru a asigura o tranziție echitabilă și justă în ceea ce privește mărirea eficienței energetice a fondului locativ existent
  . Statele membre trebuie să asigure o tranziție energetică nepoluantă și echitabilă și să abordeze sărăcia energetică ca o formă de sărăcie din ce în ce mai importantă din cauza creșterii prețurilor la energie, inclusiv, după caz, prin măsuri temporare specifice de sprijin pentru venit
  și investiții structurale.
  De asemenea,
  ar trebui
  puse în aplicare politici incluzive de renovare a locuințelor
  pentru a asigura locuințe accesibile, abordabile și sănătoase pentru preveni creșterea disproporționată a costului vieții pentru chiriași
  . Nevoile specifice ale persoanelor cu handicap, inclusiv accesibilitatea, trebuie să fie luate în considerare în legătură cu respectivele servicii.
  Lipsa de adăpost ar trebui eradicată până în 2030,
  în
  conformitate cu Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2020 referitoare la combaterea numărului
  de
  persoane fără locuință în UE, pe baza abordării „Locuințele pe primul loc”
  .
  Criza provocată de COVID-19 demonstrează că sunt necesare mai multe investiții publice pentru a asigura efective suficiente de personal medical și de îngrijire bine pregătit și acces la asistență medicală pentru toți, inclusiv pentru grupurile dezavantajate. Ca urmare
  ,
  statele membre ar trebui să garanteze accesul efectiv
  și
  egal
  la
  servicii publice sustenabile de asistență medicală publică preventivă și curativă
  ,
  în special psihologică și la îngrijire
  pe termen lung
  , de bună calitate
  .

Amendamentul 42

Propunere de decizie

Anexa I – Orientarea 8 – paragraful 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Având în vedere activarea Directivei privind protecția temporară (43), statele membre trebuie să le ofere refugiaților din Ucraina un nivel adecvat de protecție, inclusiv drepturi de ședere, acces și integrare pe piața muncii, acces la educație și formare, acces la locuințe, precum și la sisteme de securitate socială, asistență medicală, asistență socială sau alte tipuri de asistență, precum și mijloace de întreținere. Copiilor trebuie să li se asigure accesul la educație și îngrijire, precum și la servicii esențiale, în conformitate cu Garanția europeană pentru copii. Pentru copiii și adolescenții neînsoțiți, statele membre trebuie să pună în aplicare dreptul la tutelă legală. | Având în vedere activarea Directivei privind protecția temporară (43), statele membre trebuie să le ofere refugiaților din Ucraina un nivel adecvat de protecție, inclusiv
  romilor și resortisanților țărilor terțe cu reședință legală în Ucraina și care părăsesc Europa ca o consecință a invadării Ucrainei de către Rusia. În acest sens ar trebui asigurate
  drepturi de ședere, acces și integrare pe piața muncii, acces la educație
  , sprijin pentru învățarea limbii
  și formare, acces la locuințe, precum și la sisteme de securitate socială, asistență medicală
  și psihosocială
  , asistență socială sau alte tipuri de asistență, precum și mijloace de întreținere. Copiilor trebuie să li se asigure accesul la educație și îngrijire
  gratuite și de calitate
  , precum și la servicii esențiale
  în aceeași măsură ca celorlalți copii din statul membru-gazdă
  , în conformitate cu Garanția europeană pentru copii. Pentru copiii și adolescenții neînsoțiți, statele membre trebuie să pună în aplicare dreptul la tutelă legală.
  Statele membre ar trebui să ia în considerare extinderea protecției oferite de Directiva privind protecția temporară la toți refugiații și să abordeze preocupările angajatorilor legate de angajarea de persoane care au doar un statut temporar. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Având în vedere activarea Directivei privind protecția temporară (43), statele membre trebuie să le ofere refugiaților din Ucraina un nivel adecvat de protecție, inclusiv drepturi de ședere, acces și integrare pe piața muncii, acces la educație și formare, acces la locuințe, precum și la sisteme de securitate socială, asistență medicală, asistență socială sau alte tipuri de asistență, precum și mijloace de întreținere. Copiilor trebuie să li se asigure accesul la educație și îngrijire, precum și la servicii esențiale, în conformitate cu Garanția europeană pentru copii. Pentru copiii și adolescenții neînsoțiți, statele membre trebuie să pună în aplicare dreptul la tutelă legală.

Având în vedere activarea Directivei privind protecția temporară (43), statele membre trebuie să le ofere refugiaților din Ucraina un nivel adecvat de protecție, inclusiv
  romilor și resortisanților țărilor terțe cu reședință legală în Ucraina și care părăsesc Europa ca o consecință a invadării Ucrainei de către Rusia. În acest sens ar trebui asigurate
  drepturi de ședere, acces și integrare pe piața muncii, acces la educație
  , sprijin pentru învățarea limbii
  și formare, acces la locuințe, precum și la sisteme de securitate socială, asistență medicală
  și psihosocială
  , asistență socială sau alte tipuri de asistență, precum și mijloace de întreținere. Copiilor trebuie să li se asigure accesul la educație și îngrijire
  gratuite și de calitate
  , precum și la servicii esențiale
  în aceeași măsură ca celorlalți copii din statul membru-gazdă
  , în conformitate cu Garanția europeană pentru copii. Pentru copiii și adolescenții neînsoțiți, statele membre trebuie să pună în aplicare dreptul la tutelă legală.
  Statele membre ar trebui să ia în considerare extinderea protecției oferite de Directiva privind protecția temporară la toți refugiații și să abordeze preocupările angajatorilor legate de angajarea de persoane care au doar un statut temporar.

Amendamentul 43

Propunere de decizie

Anexa I – Orientarea 8 – paragraful 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În contextul creșterii longevității și al evoluțiilor demografice, statele membre trebuie să asigure caracterul adecvat
  și sustenabilitatea
  sistemelor de pensii pentru angajați și pentru cei care desfășoară activități independente, oferind
  șanse
  egale
  pentru femei și bărbați
  de
  a obține și a acumula drepturi de pensie, inclusiv prin mecanisme
  suplimentare
  de asigurare
  a 
  unui
  venit
  corespunzător
  la
  o vârstă înaintată
  . Reformele sistemelor de pensii
  trebuie
  să
  fie sprijinite
  prin
  politici care să urmărească reducerea decalajului
  de
  pensii dintre bărbați
  și
  femei și prin măsuri
  care să
  prelungească viața activă,
  de
  exemplu prin creșterea vârstei efective
  de
  pensionare,
  în
  special prin facilitarea participării pe piața muncii a persoanelor
  în
  vârstă
  , și
  trebuie
  să
  se încadreze
  în
  strategii mai largi vizând îmbătrânirea activă
  . Statele membre trebuie să stabilească un dialog constructiv cu partenerii sociali și alte părți interesate relevante și să permită o introducere treptată corespunzătoare a reformelor. | În contextul creșterii longevității și al evoluțiilor demografice, statele membre trebuie să asigure
  sustenabilitatea și
  caracterul adecvat
  al
  sistemelor de pensii pentru angajați și pentru cei care desfășoară activități independente, oferind
  indivizilor oportunități
  egale
  de a obține drepturi
  de
  pensie în sistemele de pensii publice sau profesionale sau o combinație cu sistemele
  suplimentare
  , pentru
  a 
  asigura un
  venit
  decent
  la
  pensionare, peste limita sărăciei
  . Reformele sistemelor de pensii
  ar trebui
  să
  se bazeze pe îmbătrânirea activă
  prin
  optimizarea oportunităților pentru lucrătorii de toate vârstele
  de
  a lucra în condiții bune de calitate, productive
  și
  sănătoase până la vârsta legală de pensionare. În același timp, lucrătorii
  care
  doresc
  să
  rămână activi după ce au împlinit vârsta
  de
  pensionare ar trebui să aibă posibilitatea
  de
  a face acest lucru. Ar trebui să fie stabilite măsuri specifice
  în
  domeniul demografiei forței de muncă, al sănătății și siguranței la locul de muncă,
  în
  educație și formare
  ,
  al gestionării aptitudinilor
  și
  competențelor, al organizării muncii pentru o viață profesională sănătoasă și productivă, pe baza unei abordări intergeneraționale. Statele membre ar trebui
  să
  faciliteze încadrarea
  în
  muncă a tinerilor și tranziția premergătoare pensionării, precum și transferul de cunoștințe și experiență între generații
  . Statele membre trebuie să stabilească un dialog constructiv cu partenerii sociali
  , organizațiile societății civile
  și alte părți interesate relevante și să permită o introducere treptată corespunzătoare a reformelor
  , precum și o schimbare în perceperea lucrătorilor mai în vârstă și a angajabilității lor. În plus, statele membre ar trebui să elaboreze planuri privind îmbătrânirea în condiții bune de sănătate care să acopere accesul la servicii de sănătate și de îngrijire, precum și strategii de promovare a sănătății și de prevenire. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În contextul creșterii longevității și al evoluțiilor demografice, statele membre trebuie să asigure caracterul adecvat
  și sustenabilitatea
  sistemelor de pensii pentru angajați și pentru cei care desfășoară activități independente, oferind
  șanse
  egale
  pentru femei și bărbați
  de
  a obține și a acumula drepturi de pensie, inclusiv prin mecanisme
  suplimentare
  de asigurare
  a 
  unui
  venit
  corespunzător
  la
  o vârstă înaintată
  . Reformele sistemelor de pensii
  trebuie
  să
  fie sprijinite
  prin
  politici care să urmărească reducerea decalajului
  de
  pensii dintre bărbați
  și
  femei și prin măsuri
  care să
  prelungească viața activă,
  de
  exemplu prin creșterea vârstei efective
  de
  pensionare,
  în
  special prin facilitarea participării pe piața muncii a persoanelor
  în
  vârstă
  , și
  trebuie
  să
  se încadreze
  în
  strategii mai largi vizând îmbătrânirea activă
  . Statele membre trebuie să stabilească un dialog constructiv cu partenerii sociali și alte părți interesate relevante și să permită o introducere treptată corespunzătoare a reformelor.

În contextul creșterii longevității și al evoluțiilor demografice, statele membre trebuie să asigure
  sustenabilitatea și
  caracterul adecvat
  al
  sistemelor de pensii pentru angajați și pentru cei care desfășoară activități independente, oferind
  indivizilor oportunități
  egale
  de a obține drepturi
  de
  pensie în sistemele de pensii publice sau profesionale sau o combinație cu sistemele
  suplimentare
  , pentru
  a 
  asigura un
  venit
  decent
  la
  pensionare, peste limita sărăciei
  . Reformele sistemelor de pensii
  ar trebui
  să
  se bazeze pe îmbătrânirea activă
  prin
  optimizarea oportunităților pentru lucrătorii de toate vârstele
  de
  a lucra în condiții bune de calitate, productive
  și
  sănătoase până la vârsta legală de pensionare. În același timp, lucrătorii
  care
  doresc
  să
  rămână activi după ce au împlinit vârsta
  de
  pensionare ar trebui să aibă posibilitatea
  de
  a face acest lucru. Ar trebui să fie stabilite măsuri specifice
  în
  domeniul demografiei forței de muncă, al sănătății și siguranței la locul de muncă,
  în
  educație și formare
  ,
  al gestionării aptitudinilor
  și
  competențelor, al organizării muncii pentru o viață profesională sănătoasă și productivă, pe baza unei abordări intergeneraționale. Statele membre ar trebui
  să
  faciliteze încadrarea
  în
  muncă a tinerilor și tranziția premergătoare pensionării, precum și transferul de cunoștințe și experiență între generații
  . Statele membre trebuie să stabilească un dialog constructiv cu partenerii sociali
  , organizațiile societății civile
  și alte părți interesate relevante și să permită o introducere treptată corespunzătoare a reformelor
  , precum și o schimbare în perceperea lucrătorilor mai în vârstă și a angajabilității lor. În plus, statele membre ar trebui să elaboreze planuri privind îmbătrânirea în condiții bune de sănătate care să acopere accesul la servicii de sănătate și de îngrijire, precum și strategii de promovare a sănătății și de prevenire.

---

(5)  Recomandarea (UE) 2015/1184 a Consiliului din 14 iulie 2015 privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii Europene (JO L 192, 18.7.2015, p. 27).

(5)  Recomandarea (UE) 2015/1184 a Consiliului din 14 iulie 2015 privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii Europene (JO L 192, 18.7.2015, p. 27).

(6)  Directiva 2001/55/CE a Consiliului din 20 iulie 2001 privind standardele minime pentru acordarea protecției temporare, în cazul unui aflux masiv de persoane strămutate, și măsurile de promovare a unui echilibru între eforturile statelor membre pentru primirea acestor persoane și suportarea consecințelor acestei primiri (JO L 212, 7.8.2001, p. 12-23).

(7)  Recomandarea Consiliului din 10 martie 2014 privind un cadru de calitate pentru stagii (JO C 88, 27.3.2014, p. 1).

(8)  Recomandarea Consiliului din 15 februarie 2016 privind integrarea șomerilor de lungă durată pe piața forței de muncă (JO C 67, 20.2.2016, p. 1).

(9)  Recomandarea Consiliului din 19 decembrie 2016 privind parcursurile de actualizare a competențelor: noi oportunități pentru adulți (JO C 484, 24.12.2016, p. 1).

(10)  Recomandarea Consiliului din 15 martie 2018 privind un cadru european pentru ucenicii de calitate și eficace (JO C 153, 2.5.2018, p. 1).

(11)  Recomandarea Consiliului din 22 mai 2018 privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții (JO C 189, 4.6.2018, p. 1).

(12)  Recomandarea Consiliului din 22 mai 2019 privind sisteme de înaltă calitate de educație și îngrijire timpurie a copiilor (JO C 189, 5.6.2019, p. 4).

(13)  Recomandarea Consiliului din 8 noiembrie 2019 privind accesul la protecție socială pentru lucrători și pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă (JO C 387, 15.11.2019, p. 1).

(14)  Recomandarea Consiliului din 30 octombrie 2020 privind „O punte către locuri de muncă – consolidarea Garanției pentru tineret” și de înlocuire a Recomandării Consiliului din 22 aprilie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret (JO C 372, 4.11.2020, p. 1).

(15)  Recomandarea Consiliului din 24 noiembrie 2020 privind educația și formarea profesională (EFP) pentru competitivitate durabilă, echitate socială și reziliență (JO C 417, 2.12.2020, p. 1).

(16)  Recomandarea Consiliului din 29 noiembrie 2021 privind abordările bazate pe învățarea mixtă pentru un învățământ primar și secundar de înaltă calitate și incluziv (JO C 66, 26.2.2021, p. 1-21).

(17)  Recomandarea (UE) 2021/402 a Comisiei din 4 martie 2021 referitoare la un sprijin activ eficace pentru ocuparea forței de muncă în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19 (EASE), (JO L 80, 8.3.2021, p. 1).

(18)  Recomandarea (UE) 2021/1004 a Consiliului din 14 iunie 2021 de instituire a unei Garanții europene pentru copii (JO L 223, 22.6.2021, p. 14).

(19)  Rezoluția Consiliului privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării în perspectiva realizării și dezvoltării în continuare a spațiului european al educației (2021-2030), (2021/C66/01) (JO C 66, 26.2.2021, p. 1-21).

(20)  Comunicarea Comisiei din 9 decembrie 2021 privind construirea unei economii în serviciul cetățenilor: un plan de acțiune pentru economia socială [COM(2021) 778 final]

(21)  Decizia (UE) 2021/2316 a Parlamentului European și a Consiliului din 22 decembrie 2021 privind Anul european al tineretului (2022) (JO L 462, 28.12.2021, p. 1-9).

(22)  COM/2020/682 final

(23)  COM/2021/801 final

(24)  COM/2021/770 final

(25)  COM/2021/773 final

(26)  COM/2021/93 final

(27)  COM/2021/762 final

(28)  COM/2022/11 final

(6)  Directiva 2001/55/CE a Consiliului din 20 iulie 2001 privind standardele minime pentru acordarea protecției temporare, în cazul unui aflux masiv de persoane strămutate, și măsurile de promovare a unui echilibru între eforturile statelor membre pentru primirea acestor persoane și suportarea consecințelor acestei primiri (JO L 212, 7.8.2001, p. 12).

(7)  Recomandarea Consiliului din 10 martie 2014 privind un cadru de calitate pentru stagii (JO C 88, 27.3.2014, p. 1).

(7a)  
  Recomandarea (UE) 2015/1184 din 14 iulie 2015 a Consiliului privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii Europene (JO L 192, 18.7.2015, p. 27).

(8)  Recomandarea Consiliului din 15 februarie 2016 privind integrarea șomerilor de lungă durată pe piața forței de muncă (JO C 67, 20.2.2016, p. 1).

(9)  Recomandarea Consiliului din 19 decembrie 2016 privind parcursurile de actualizare a competențelor: noi oportunități pentru adulți (JO C 484, 24.12.2016, p. 1).

(10)  Recomandarea Consiliului din 15 martie 2018 privind un cadru european pentru ucenicii de calitate și eficace (JO C 153, 2.5.2018, p. 1).

(11)  Recomandarea Consiliului din 22 mai 2018 privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții (JO C 189, 4.6.2018, p. 1).

(12)  Recomandarea Consiliului din 22 mai 2019 privind sisteme de înaltă calitate de educație și îngrijire timpurie a copiilor (JO C 189, 5.6.2019, p. 4).

(13)  Recomandarea Consiliului din 8 noiembrie 2019 privind accesul la protecție socială pentru lucrători și pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă (JO C 387, 15.11.2019, p. 1).

(14)  Recomandarea Consiliului din 30 octombrie 2020 privind „O punte către locuri de muncă – consolidarea Garanției pentru tineret” și de înlocuire a Recomandării Consiliului din 22 aprilie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret (JO C 372, 4.11.2020, p. 1).

(15)  Recomandarea Consiliului din 24 noiembrie 2020 privind educația și formarea profesională (EFP) pentru competitivitate durabilă, echitate socială și reziliență (JO C 417, 2.12.2020, p. 1).

(16)  Recomandarea Consiliului din 29 noiembrie 2021 privind abordările bazate pe învățarea mixtă pentru un învățământ primar și secundar de înaltă calitate și incluziv (JO C 66, 26.2.2021, p. 1).

(17)  Recomandarea (UE) 2021/402 a Comisiei din 4 martie 2021 referitoare la un sprijin activ eficace pentru ocuparea forței de muncă în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19 (EASE), (JO L 80, 8.3.2021, p. 1).

(18)  Recomandarea (UE) 2021/1004 a Consiliului din 14 iunie 2021 de instituire a unei Garanții europene pentru copii (JO L 223, 22.6.2021, p. 14).

(19)  Rezoluția Consiliului privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării în perspectiva realizării și dezvoltării în continuare a spațiului european al educației (2021-2030), (2021/C66/01) (JO C 66, 26.2.2021, p. 1).

(20)  Comunicarea Comisiei din 9 decembrie 2021 privind construirea unei economii în serviciul cetățenilor: un plan de acțiune pentru economia socială [COM(2021)0778].

(21)  Decizia (UE) 2021/2316 a Parlamentului European și a Consiliului din 22 decembrie 2021 privind Anul european al tineretului (2022) (JO L 462, 28.12.2021, p. 1).

(22)  
  Nepublicată încă în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(23)  COM(2021)0801.

(24)  COM(2021)0770.

(25)  COM(2021)0773.

(26)  COM(2021)0093.

(26a)  
  Nepublicată încă în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(27)  COM(2021)0762.

(27a)  
  COM(2021)0568.

(28)  COM(2022)0011.

(29)  
  Proclamația interinstituțională privind Pilonul european al drepturilor sociale (JO C 428, 13.12.2017, p. 10).

(1a)  
  Recomandarea (UE) 2021/1004 a Consiliului din 14 iunie 2021 de instituire a unei Garanții europene pentru copii (JO L 223, 22.6.2021, p. 14).

(30)  
  Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/382 a Consiliului din 4 martie 2022 de constatare a existenței unui aflux masiv de persoane strămutate din Ucraina în înțelesul articolului 5 din Directiva 2001/55/CE și având drept efect introducerea unei protecții temporare.

(31)  Directiva 2001/55/CE a Consiliului din 20 iulie 2001 privind standardele minime pentru acordarea protecției temporare, în cazul unui aflux masiv de persoane strămutate, și măsurile de promovare a unui echilibru între eforturile statelor membre pentru primirea acestor persoane și suportarea consecințelor acestei primiri.

(31)  Directiva 2001/55/CE a Consiliului din 20 iulie 2001 privind standardele minime pentru acordarea protecției temporare, în cazul unui aflux masiv de persoane strămutate, și măsurile de promovare a unui echilibru între eforturile statelor membre pentru primirea acestor persoane și suportarea consecințelor acestei primiri (JO L 212, 7.8.2001, p. 12).

(32)  Recomandarea Consiliului din 8 noiembrie 2019 privind accesul la protecție socială pentru lucrători și pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă, 2019/C 387/01.

(32)  Recomandarea Consiliului din 8 noiembrie 2019 privind accesul la protecție socială pentru lucrători și pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă, 2019/C 387/01 (JO C 387, 15.11.2019, p. 1).

(32a)  
  Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (JO L 303, 2.12.2000, p. 16).

(33)  Regulamentul (UE) 2020/2221 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 decembrie 2020 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește resursele suplimentare și măsurile de implementare cu scopul de a oferi asistență pentru sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pentru pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei (REACT-EU) (JO L 437, 28.12.2020, p. 30).

(34)  Regulamentul (UE) 2022/562 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 aprilie 2022 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 223/2014 în ceea ce privește Acțiunea de coeziune pentru refugiații din Europa (CARE)

(35)  Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru managementul frontierelor și politica de vize (JO L 231, 30.6.2021, p. 159-706).

(36)  Regulamentul (UE) 2022/613 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 aprilie 2022 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 223/2014 în ceea ce privește majorarea prefinanțării din resursele REACT-EU și stabilirea unui cost unitar

(37)  Regulamentul (UE) 2021/1057 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de instituire a Fondului social european Plus (FSE+) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1296/2013 (JO L 231, 30.6.2021, p. 21).

(38)  Regulamentul (UE) 2021/1058 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 privind Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune (JO L 231, 30.6.2021, p. 60).

(39)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17-75)

(40)  Regulamentul (UE) 2021/1056 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de instituire a Fondului pentru o tranziție justă (JO L 231, 30.6.2021, p. 1).

(41)  Regulamentul (UE) 2021/523 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 martie 2021 de instituire a Programului InvestEU și de modificare a Regulamentului (UE) 2015/1017 (JO L 107, 26.3.2021, p. 30).

(42)  Regulamentul (UE) nr. 2021/691 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 privind Fondul european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați (FEG) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1309/2013 (JO L 153, 3.5.2021, p. 48).

(33)  Regulamentul (UE) 2020/2221 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 decembrie 2020 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește resursele suplimentare și măsurile de implementare cu scopul de a oferi asistență pentru sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pentru pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei (REACT-EU) (JO L 437, 28.12.2020, p. 30).

(34)  Regulamentul (UE) 2022/562 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 aprilie 2022 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 223/2014 în ceea ce privește Acțiunea de coeziune pentru refugiații din Europa (CARE) (JO L 109, 8.4.2022, p. 1).

(35)  Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru managementul frontierelor și politica de vize (JO L 231, 30.6.2021, p. 159).

(36)  Regulamentul (UE) 2022/613 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 aprilie 2022 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 223/2014 în ceea ce privește majorarea prefinanțării din resursele REACT-EU și stabilirea unui cost unitar (JO L 115, 13.4.2022, p. 38).

(37)  Regulamentul (UE) 2021/1057 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de instituire a Fondului social european Plus (FSE+) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1296/2013 (JO L 231, 30.6.2021, p. 21).

(38)  Regulamentul (UE) 2021/1058 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 privind Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune (JO L 231, 30.6.2021, p. 60).

(39)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

(40)  Regulamentul (UE) 2021/1056 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de instituire a Fondului pentru o tranziție justă (JO L 231, 30.6.2021, p. 1).

(41)  Regulamentul (UE) 2021/523 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 martie 2021 de instituire a Programului InvestEU și de modificare a Regulamentului (UE) 2015/1017 (JO L 107, 26.3.2021, p. 30).

(42)  Regulamentul (UE) 2021/691 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 privind Fondul european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați (FEG) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1309/2013 (JO L 153, 3.5.2021, p. 48).

(1a)  
  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

(1a)  
  Nepublicată încă în Jurnalul Oficial.

(1a)  
  Propunerea Comisiei de recomandare a Consiliului privind venitul minim adecvat care asigură incluziunea activă, 28 septembrie 2022 https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=89&furtherNews=yes&newsId=10417.

(43)  Directiva 2001/55/CE a Consiliului din 20 iulie 2001 privind standardele minime pentru acordarea protecției temporare, în cazul unui aflux masiv de persoane strămutate, și măsurile de promovare a unui echilibru între eforturile statelor membre pentru primirea acestor persoane și suportarea consecințelor acestei primiri.

(43)  Directiva 2001/55/CE a Consiliului din 20 iulie 2001 privind standardele minime pentru acordarea protecției temporare, în cazul unui aflux masiv de persoane strămutate, și măsurile de promovare a unui echilibru între eforturile statelor membre pentru primirea acestor persoane și suportarea consecințelor acestei primiri (JO L 212, 7.8.2001, p. 12).

---

Miercuri, 19 oktombrie 2022

| 28.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 149/107 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 149/107

---

P9_TA(2022)0365

Proiect de buget rectificativ nr. 4/2022 – Actualizarea veniturilor (resurse proprii) și alte ajustări tehnice

Rezoluția Parlamentului European din 19 octombrie 2022 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 4/2022 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2022: actualizarea veniturilor (resurse proprii) și alte adaptări tehnice (12623/2022 – C9-0317/2022 – 2022/0211(BUD))

(2023/C 149/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (1), în special articolul 44, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (1), în special articolul 44,

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2022, adoptat definitiv la 24 noiembrie 2021 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2022, adoptat definitiv la 24 noiembrie 2021 (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (3) („Regulamentul privind CFM”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (3) („Regulamentul privind CFM”),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (4) (denumit în continuare „AII”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (4) (denumit în continuare „AII”),

| — | având în vedere Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și de abrogare a Deciziei 2014/335/UE, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și de abrogare a Deciziei 2014/335/UE, Euratom (5),

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 4/2022 adoptat de Comisie la 1 iulie 2022 (COM(2022)0350), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 4/2022 adoptat de Comisie la 1 iulie 2022 (COM(2022)0350),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 4/2022 adoptată de Consiliu la 20 septembrie 2022 și transmisă Parlamentului în aceeași zi (12623/2022 – C9-0317/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 4/2022 adoptată de Consiliu la 20 septembrie 2022 și transmisă Parlamentului în aceeași zi (12623/2022 – C9-0317/2022),

| — | având în vedere articolele 94 și 96 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 94 și 96 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0240/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0240/2022),

| A. | întrucât scopul principal al proiectului de buget rectificativ nr. 4/2022 este de a actualiza partea de venituri a bugetului pentru a se ține seama de cele mai recente evoluții, și anume de previziunile actualizate privind resursele proprii pentru bugetul pe 2022, convenite de Comitetul consultativ pentru resurse proprii (ACOR) la 23 mai 2022, și de a actualiza alte categorii de venituri, cum ar fi contribuția Regatului Unit, amenzile și altele; |
| --- | --- |

A.

întrucât scopul principal al proiectului de buget rectificativ nr. 4/2022 este de a actualiza partea de venituri a bugetului pentru a se ține seama de cele mai recente evoluții, și anume de previziunile actualizate privind resursele proprii pentru bugetul pe 2022, convenite de Comitetul consultativ pentru resurse proprii (ACOR) la 23 mai 2022, și de a actualiza alte categorii de venituri, cum ar fi contribuția Regatului Unit, amenzile și altele;

| B. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 4/2022 include, de asemenea, două adaptări specifice legate de cheltuieli, care corespund unei adaptări a nomenclaturii bugetare în urma propunerii Comisiei din 18 mai 2022 (6) privind planul REPowerEU și extinderii mandatului Eurojust pentru a-i permite acestuia să colecteze și să păstreze probe privind crimele de război (7); întrucât nu se solicită credite de angajament și de plată suplimentare, |
| --- | --- |

B.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 4/2022 include, de asemenea, două adaptări specifice legate de cheltuieli, care corespund unei adaptări a nomenclaturii bugetare în urma propunerii Comisiei din 18 mai 2022 (6) privind planul REPowerEU și extinderii mandatului Eurojust pentru a-i permite acestuia să colecteze și să păstreze probe privind crimele de război (7); întrucât nu se solicită credite de angajament și de plată suplimentare,

| C. | întrucât Parlamentul a declarat de mai multe ori că un proiect de buget rectificativ ar trebui să aibă un singur scop, |
| --- | --- |

C.

întrucât Parlamentul a declarat de mai multe ori că un proiect de buget rectificativ ar trebui să aibă un singur scop,

| 1. | ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 4/2022 prezentat de Comisie; |
| --- | --- |

1.

| 2. | evidențiază, în special, creșterea resurselor proprii veritabile cu 3 573,9 milioane EUR; reamintește că trebuie accelerată introducerea noilor resurse proprii în conformitate cu foaia de parcurs stabilită în AII, și anume că veniturile suplimentare rezultate din noile resurse proprii trebuie să fie suficiente pentru a acoperi cel puțin rambursarea costurilor legate de Instrumentul de redresare; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că Parlamentul nu și-a stabilit încă poziția cu privire la propunerea referitoare la capitolul REPowerEU din Mecanismul de redresare și reziliență (MRR); subliniază, prin urmare, că modificarea propusă a nomenclatorului bugetar nu aduce atingere rezultatului legislativ; |
| --- | --- |

3.

| 4. | regretă faptul că Comisia a decis, în pofida insistențelor Parlamentului, să prezinte elemente legate de actualizarea veniturilor împreună cu alte elemente legate de negocierile în curs; reiterează faptul că, pentru a respecta mai bine prerogativele autorității bugetare, Comisia ar trebui să prezinte un proiect de buget rectificativ doar într-un singur scop și nu ar trebui să combine mai multe scopuri într-un singur proiect de buget rectificativ; |
| --- | --- |

4.

| 5. | salută adoptarea rapidă a Regulamentului (UE) 2022/838 care vizează extinderea mandatului Eurojust pentru a sprijini Ucraina în colectarea, conservarea și analiza probelor legate de crimele de război comise ca urmare a agresiunii brutale și nejustificate a Rusiei; se opune, cu toate acestea, recurgerii preconizate în cursul anului la redistribuirea internă în cadrul aceluiași domeniu de politică pentru a finanța posturile propuse în cadrul prezentului proiect de buget rectificativ; subliniază, în acest context, că există marje suficiente la rubrica 2b; își reafirmă, de asemenea, poziția de lungă durată potrivit căreia creșterea sarcinilor și a responsabilităților agențiilor trebuie să fie însoțită de alocarea unor resurse suplimentare corespunzătoare; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 4/2022; |
| --- | --- |

6.

| 7. | încredințează Președintei sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 4/2022 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

7.

| 8. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  JO L 193, 30.7.2018, p. 1.

(2)  JO L 45, 24.2.2022, p. 1.

(3)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 11.

(4)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 28.

(5)  JO L 424, 15.12.2020, p. 1.

(6)  COM(2022)0231, 18.5.2022.

(7)  Regulamentul (UE) 2022/838 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2022 de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1727 în ceea ce privește conservarea, analizarea și stocarea în cadrul Eurojust a probelor referitoare la genocid, la crime împotriva umanității, la crime de război și la infracțiuni conexe (JO L 148, 31.5.2022, p. 1).

---

| 28.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 149/109 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 149/109

---

P9_TA(2022)0366

Bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2023 – toate secțiunile

Rezoluția Parlamentului European din 19 octombrie 2022 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2023 (12108/2022 – C9-0306/2022 – 2022/0212(BUD))

(2023/C 149/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și de abrogare a Deciziei 2014/335/UE, Euratom (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și de abrogare a Deciziei 2014/335/UE, Euratom (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (2) („Regulamentul financiar”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (2) („Regulamentul financiar”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (3) („Regulamentul privind CFM”) și declarațiile comune asupra cărora au convenit Parlamentul European, Consiliul și Comisia în acest context (4), precum și declarațiile unilaterale aferente (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (3) („Regulamentul privind CFM”) și declarațiile comune asupra cărora au convenit Parlamentul European, Consiliul și Comisia în acest context (4), precum și declarațiile unilaterale aferente (5),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 mai 2022 referitoare la consecințele sociale și economice ale războiului rus din Ucraina pentru UE – consolidarea capacității de acțiune a UE (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 mai 2022 referitoare la consecințele sociale și economice ale războiului rus din Ucraina pentru UE – consolidarea capacității de acțiune a UE (8),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind „Pactul ecologic european” (COM(2019)0640) și rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la acesta (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind „Pactul ecologic european” (COM(2019)0640) și rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la acesta (9),

| — | având în vedere raportul special al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) referitor la încălzirea globală cu 1,5 oC, raportul său special privind schimbările climatice și suprafața terestră și raportul său special privind oceanele și criosfera într-un climat în schimbare, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul special al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) referitor la încălzirea globală cu 1,5 oC, raportul său special privind schimbările climatice și suprafața terestră și raportul său special privind oceanele și criosfera într-un climat în schimbare,

| — | având în vedere acordul adoptat la cea de a 21-a Conferință a părților la CCONUSC (COP21) de la Paris, la 12 decembrie 2015 („Acordul de la Paris”), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul adoptat la cea de a 21-a Conferință a părților la CCONUSC (COP21) de la Paris, la 12 decembrie 2015 („Acordul de la Paris”),

| — | având în vedere Raportul special nr. 22/2021 al Curții de Conturi Europene: „Finanțarea durabilă: este nevoie de acțiuni mai coerente din partea UE pentru a redirecționa finanțarea către investiții durabile”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 22/2021 al Curții de Conturi Europene: „Finanțarea durabilă: este nevoie de acțiuni mai coerente din partea UE pentru a redirecționa finanțarea către investiții durabile”,

| — | având în vedere Raportul special nr. 09/2022 al Curții de Conturi Europene: „Cheltuielile legate de climă din bugetul UE pentru perioada 2014-2020 – Nivelul acestora nu este la fel de ridicat precum cel raportat”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 09/2022 al Curții de Conturi Europene: „Cheltuielile legate de climă din bugetul UE pentru perioada 2014-2020 – Nivelul acestora nu este la fel de ridicat precum cel raportat”,

| — | având în vedere Raportul special nr. 10/2021 al Curții de Conturi Europene: „Integrarea perspectivei de gen în bugetul UE: este timpul ca vorbele să se transforme în fapte”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 10/2021 al Curții de Conturi Europene: „Integrarea perspectivei de gen în bugetul UE: este timpul ca vorbele să se transforme în fapte”,

| — | având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU,

| — | având în vedere rezoluția sa din 8 iulie 2021 referitoare la Raportul anual privind funcționarea spațiului Schengen (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 8 iulie 2021 referitoare la Raportul anual privind funcționarea spațiului Schengen (10),

| — | având în vedere propunerea din 22 aprilie 2022 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) 2018/1046 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (COM(2022)0184) și raportul A9-0230/2022 referitor la aceasta, adoptat la 8 septembrie 2022 de Comisia pentru bugete și de Comisia pentru control bugetar și aprobat în cadrul sesiunii Parlamentului din 12-15 septembrie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea din 22 aprilie 2022 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) 2018/1046 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (COM(2022)0184) și raportul A9-0230/2022 referitor la aceasta, adoptat la 8 septembrie 2022 de Comisia pentru bugete și de Comisia pentru control bugetar și aprobat în cadrul sesiunii Parlamentului din 12-15 septembrie 2022,

| — | având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale și rezoluția sa pe această temă din 19 ianuarie 2017 (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale și rezoluția sa pe această temă din 19 ianuarie 2017 (11),

| — | având în vedere Strategia UE pentru egalitatea de gen 2020-2025, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia UE pentru egalitatea de gen 2020-2025,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (12),

| — | având în vedere rezoluția sa din 5 aprilie 2022 referitoare la orientările generale pentru pregătirea bugetului 2023, secțiunea III – Comisia (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 5 aprilie 2022 referitoare la orientările generale pentru pregătirea bugetului 2023, secțiunea III – Comisia (13),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 aprilie 2022 referitoare la estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2023 (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 aprilie 2022 referitoare la estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2023 (14),

| — | având în vedere proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2023, adoptat de Comisie la 1 iulie 2022 (COM(2022)0400) („PB”), precum și scrisoarea rectificativă nr. 1/2020 la acesta (COM(2022)0670), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2023, adoptat de Comisie la 1 iulie 2022 (COM(2022)0400) („PB”), precum și scrisoarea rectificativă nr. 1/2020 la acesta (COM(2022)0670),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2023 adoptată de Consiliu la 6 septembrie 2022 și transmisă Parlamentului European la 9 septembrie 2022 (12108/2022 – C9-0306/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2023 adoptată de Consiliu la 6 septembrie 2022 și transmisă Parlamentului European la 9 septembrie 2022 (12108/2022 – C9-0306/2022),

| — | având în vedere articolul 94 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 94 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizele celorlalte comisii vizate, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele celorlalte comisii vizate,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0241/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0241/2022),

Prezentare generală a secțiunii III

| 1. | reamintește că, în rezoluția sa din 5 aprilie 2022 referitoare la orientările generale pentru pregătirea bugetului 2023, Parlamentul a stabilit priorități politice clare pentru bugetul pe 2023; își reafirmă angajamentul ferm față de aceste priorități și își prezintă poziția expusă în continuare, menită să asigure un nivel adecvat de finanțare pentru realizarea lor; consideră că Uniunea trebuie să dispună de toate mijloacele bugetare posibile pentru a răspunde crizelor actuale și a se concentra asupra nevoilor oamenilor; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că bugetul Uniunii Europene trebuie să promoveze investițiile publice, sprijinind sectoarele productive și strategice, serviciile publice, crearea de locuri de muncă cu drepturi adecvate, combaterea sărăciei, a excluziunii sociale și a inegalităților, protecția mediului și valorificarea la maximum a potențialului fiecărei țări și regiuni, precum și urmărirea unor relații externe bazate pe solidaritate, cooperare, respect reciproc și promovarea și protejarea păcii; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că Uniunea se confruntă cu o serie de provocări extrem de complexe, printre care repercusiunile directe și indirecte ale războiului din Ucraina, inflația ridicată, creșterea sărăciei, prețurile ridicate la energie și riscurile legate de securitatea aprovizionării, înrăutățirea perspectivelor economice, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) și pentru gospodăriile cele mai vulnerabile, necesitatea de a asigura redresarea justă, favorabilă incluziunii și sustenabilă în urma pandemiei, crizele din multe alte părți ale lumii, schimbările tehnologice, inclusiv gradul tot mai ridicat de digitalizare, inegalitatea de gen, precum și nevoia tot mai urgentă de a combate schimbările climatice și criza biodiversității, precum și consecințele acestora, și necesitatea de a accelera tranziția justă, inclusiv prin investiții în eficiența energetică; consideră că bugetul Uniunii ar trebui să contribuie la înfruntarea acestor dificultăți și să acorde sprijin adecvat tuturor, exprimându-și totodată îngrijorarea cu privire la marjele extrem de limitate, care reprezintă aproximativ o treime din marjele de anul trecut sau, în cazul rubricii 6, cu privire la lipsa marjei și la flexibilitatea și capacitatea de răspuns la criză limitate prevăzute în buget; consideră că este indispensabil, în special într-o perioadă de război, să se stimuleze investițiile, să se combată șomajul și să se pună bazele unei Uniuni mai reziliente și mai sustenabile, concentrându-se, în același timp, pe acțiuni concrete pentru a face față consecințelor războiului și în lume; regretă că PB reprezintă un răspuns insuficient la provocările actuale; reamintește că cadrul financiar multianual (CFM) nu a fost stabilit pentru a face față unei pandemii, unui război, unei inflații ridicate, prețurilor ridicate la energie, numărului mare de refugiați, noilor aderări, insecurității alimentare și crizelor umanitare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | regretă poziția Consiliului privind PB, care reduce cu 1,64 miliarde EUR creditele de angajament și cu 530 de milioane EUR creditele de plată pentru rubricile CFM comparativ cu propunerea Comisiei; consideră că reducerile propuse de Consiliu nu reflectă gravitatea provocărilor menționate mai sus cu care se confruntă Uniunea și cetățenii săi și nici nu sunt determinate de o evaluare obiectivă a tendințelor de punere în aplicare sau a capacităților de absorbție și nu contravin priorităților politice comune de bază, punând în pericol capacitatea Uniunii de a-și pune în aplicare cu succes principalele obiective și priorități politice; consideră că Consiliul nu ar trebui să vizeze programele care beneficiază de ajustarea prevăzută la articolul 5 din Regulamentul privind CFM pentru „reechilibrare și stabilizare”, deoarece acest lucru ar fi în contradicție cu obiectivul articolului respectiv, și anume consolidarea priorităților politice specifice; reamintește, în special, că articolul respectiv nu prevede „suplimentări”, așa cum a propus Consiliul; conchide că poziția Consiliului este departe de așteptările Parlamentului; decide, așadar, ca regulă generală, să restabilească până la nivelul din PB creditele de la liniile bugetare reduse de Consiliu, atât pentru cheltuielile operaționale, cât și pentru cele administrative, și să formuleze poziția Parlamentului pe baza PB; |
| --- | --- |

4.

| 5. | menține creditele înscrise în PB pentru instrumentele speciale tematice, și anume rezerva pentru solidaritate și ajutoare de urgență, Fondul european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați și rezerva de ajustare la Brexit; consideră că, având în vedere dificultățile neprevăzute, extraordinare și fără precedent cu care se confruntă Uniunea, ar trebui utilizat întregul cuantum al Instrumentului de flexibilitate; consideră, având în vedere crizele actuale grave și interconectate, că este necesar să se mobilizeze marjele pentru 2021 din cadrul compartimentului (a) al instrumentului de marjă unic și creditele suplimentare din cadrul compartimentului (c) al instrumentului respectiv; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reamintește că poziția sa, pe care o susține de mult timp, este că noile priorități sau sarcini politice ar trebui să fie însoțite de resurse noi; intenționează să urmeze această abordare în ceea ce privește propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui cadru de măsuri pentru consolidarea ecosistemului european al semiconductorilor (Actul privind cipurile) (COM(2022)0046) și propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Programului Uniunii privind conectivitatea securizată pentru perioada 2023-2027 (COM(2022)0057); se bucură, în acest sens, că propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Actului privind consolidarea industriei europene de apărare prin achiziții publice în comun (COM(2022)0349) nu implică redistribuiri sau alocări în cadrul altor programe; |
| --- | --- |

6.

| 7. | consideră că bugetul Uniunii, având în vedere dimensiunea, structura și normele sale, are o capacitate foarte limitată de a răspunde în mod adecvat la dificultățile cu care se confruntă Uniunea sau de a finanța și a pune în aplicare în mod adecvat noile ambiții sau inițiative comune de politică ale Uniunii anunțate în discursul președintei Comisiei privind starea Uniunii din 2022; reamintește, în special, că șefii de stat sau de guvern au descris războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei ca fiind o „mișcare tectonică în istoria europeană” și că Comisia a declarat că „nevoile neprevăzute create de războiul din Europa depășesc cu mult mijloacele disponibile în actualul cadru financiar multianual”, necesitând noi surse de finanțare; subliniază că Uniunea ar trebui să își asume un rol de lider în ceea ce privește oferirea unui sprijin suficient, în timp util și fiabil pentru Ucraina, împreună cu partenerii internaționali; consideră că aceasta demonstrează din nou că este necesară o revizuire urgentă și substanțială a CFM, care trebuie transmisă cât mai curând posibil și nu mai târziu de primul trimestru al anului 2023, iar CFM trebuie să devină mai flexibil, trebuie majorate plafoanele acolo unde este necesar pentru a ține seama de nevoile emergente și de noile priorități, și trebuie soluționate problemele generate incluzând costurile de finanțare ale Instrumentului de redresare al Uniunii Europene (EURI) la rubrica 2b; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că progresele reale în ceea ce privește noile resurse proprii sunt esențiale atât pentru rambursările EURI pentru implementarea NextGenerationEU (NGEU), precum și pentru soliditatea financiară și punerea în aplicare a cadrelor financiare multianuale actuale și viitoare; invită Comisia să asigure introducerea în timp util a unor noi resurse proprii, în conformitate cu foaia de parcurs stabilită în Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020, și să accelereze propunerea pentru al doilea pachet; îndeamnă Consiliul să respecte calendarul convenit și să realizeze progresele necesare privind resursele proprii cuprinse în primul pachet propus de Comisie la 22 decembrie 2021, în vederea punerii în aplicare prompte a acestora; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că este necesar să se ofere un răspuns la nivelul Uniunii la consecințele războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, ale pandemiei de COVID-19, ale creșterii inflației și insecurității energetice și alimentare la nivelul Uniunii; subliniază, în special, că sunt necesare investiții ecologice suficiente pentru a consolida independența energetică a Uniunii și pentru a pune în aplicare Pactul verde; reamintește că politica de coeziune și politica agricolă nu pot fi principala sursă de finanțare a priorităților urgente, punând în pericol punerea în aplicare a obiectivelor pe termen lung și subliniază necesitatea de a sprijini regiunile grav afectate de pandemie și de criza energetică; invită Comisia, având în vedere resursele limitate de la bugetul Uniunii pentru a răspunde prețurilor ridicate la energie, să analizeze potențialele flexibilități și resurse suplimentare, inclusiv orice fonduri neutilizate, inclusiv din CFM 2014-2020, pentru a sprijini IMM-urile și gospodăriile vulnerabile; |
| --- | --- |

9.

| 10. | consideră că Uniunea ar trebui să ia măsuri concertate pentru a face față crizei energetice și propune investiții suplimentare substanțiale în acest domeniu; reamintește că vor fi necesare resurse financiare suplimentare dincolo de bugetul pe 2023 pentru a atinge acest obiectiv; reamintește, prin urmare, importanța acordării de sprijin financiar suplimentar prin intermediul REPowerEU; solicită un acord rapid cu privire la REPowerEU și punerea în aplicare a acestuia, astfel încât fondurile să poată fi eliberate cât mai curând posibil, în vederea creșterii rapide a independenței energetice a Uniunii prin investiții strategice, inclusiv prin sprijinirea IMM-urilor și a gospodăriilor vulnerabile; |
| --- | --- |

10.

| 11. | salută activitatea Comisiei privind o nouă clasificare de măsurare a impactului de gen al cheltuielilor Uniunii; invită Comisia să se asigure că această clasificare se axează pe o reprezentare precisă și cuprinzătoare a impactului programelor asupra egalității de gen, cu scopul de a obține cel mai bun impact asupra egalității de gen al programelor clasificate în prezent drept zero (stea) și de a trage învățăminte pentru conceperea programelor; solicită, în plus, extinderea clasificării respective la toate programele CFM pentru ca rezultatele să fie vizibile în bugetul pe 2023; subliniază, în acest sens, că trebuie colectate și analizate sistematic date defalcate în funcție de gen; se așteaptă ca toate rapoartele relevante privind egalitatea de gen să fie întocmite pe baza volumelor și nu a numărului de acțiuni; |
| --- | --- |

11.

| 12. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la faptul că Comisia a finanțat sau cofinanțat recent campanii de promovare a hijabului, afirmând, de exemplu, că „libertatea este în hijab”; subliniază că bugetul Uniunii nu mai trebuie să finanțeze nicio campanie viitoare care ar putea promova hijabul; |
| --- | --- |

12.

| 13. | se așteaptă să se atingă obiectivele privind integrarea aspectelor legate de climă și biodiversitate; în acest sens, salută eforturile depuse pentru o raportare mai transparentă și mai cuprinzătoare și subliniază că trebuie efectuate suficiente evaluări ex post și trebuie să se lucreze la granularitatea datelor disponibile; invită din nou Comisia să dea curs concluziilor Curții de Conturi Europene privind supraestimarea cheltuielilor legate de climă; salută, de asemenea, raportarea privind cheltuielile legate de biodiversitate; își exprimă, cu toate acestea, îngrijorarea cu privire la posibilitatea ca obiectivele pentru 2026 și 2027 să nu fie atinse și invită Comisia să își intensifice eforturile pentru a atinge obiectivele; invită Comisia să publice sumele și ponderea din cheltuieli care vor contribui la ambele obiective pentru fiecare program, atunci când prezintă proiectul de buget; invită Comisia să monitorizeze punerea în aplicare a principiului de a nu aduce prejudicii semnificative și să ia măsurile corective necesare, dacă și atunci când este cazul; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reiterează că bugetul pentru 2023 trebuie să reflecte punerea în aplicare a recomandărilor aprobate de Conferința privind viitorul Europei; |
| --- | --- |

14.

| 15. | stabilește, prin urmare, nivelul global al creditelor în cadrul bugetului pe 2023 (toate secțiunile) la 187 293 119 206 EUR în credite de angajament, ceea ce reprezintă o creștere cu 1 702 055 778 EUR față de PB; decide, în plus, să pună la dispoziție suma de 836 090 000 EUR sub formă de credite de angajament în urma dezangajărilor, în temeiul articolului 15 alineatul (3) din Regulamentul financiar; stabilește nivelul global al creditelor de plată pentru bugetul pe 2023 (toate secțiunile) la 167 612 834 087 EUR; |
| --- | --- |

15.

Rubrica 1 – Piața unică, inovare și sectorul digital

| 16. | subliniază contribuția semnificativă a rubricii 1 pentru a face față consecințelor războiului din Ucraina, precum și pentru a atinge obiectivele Uniunii în materie de climă și energie, printre altele cu scopul de a reduce dependența Uniunii de combustibilii fosili, inclusiv de cei care provin din Rusia, sprijinind cercetarea și investițiile în sectoarele energiei durabile și transporturilor; reafirmă potențialul programelor de la această rubrică pentru a ancora Ucraina în piața unică, în rețeaua de infrastructură și în domeniul cercetării; |
| --- | --- |

16.

| 17. | sprijină propunerea din PB de a pune la dispoziție 78,8 milioane EUR sub formă de dezangajări pentru cele trei clustere menționate în declarația politică comună corespunzătoare anexată la Regulamentul privind programul Orizont Europa (15); constată, cu toate acestea, că restul dezangajărilor din 2021 și 2020 din domeniul cercetării se ridică la 836,09 milioane EUR; insistă, într-un context de resurse disponibile limitate și de nevoi considerabile, că acest volum neașteptat de mare de dezangajări din domeniul cercetării, care nu a fost prevăzut de Comisie în timpul negocierilor privind CFM, ar trebui să fie pus la dispoziție integral în cadrul programului Orizont Europa, în conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul financiar; reamintește valoarea adăugată foarte ridicată a Uniunii și rata excelentă de execuție a acestui program; este ferm convins, prin urmare, că sumele rămase ar trebui să permită o creștere semnificativă a fondurilor alocate pentru prioritățile-cheie de cercetare, cum ar fi sănătatea (inclusiv efectele îndelungate ale infectării cu COVID și perioada ulterioară infectării cu COVID, precum pentru studiile clinice), clima, mobilitatea și energia, cultura și creativitatea, inclusiv pentru dezvoltarea noului Bauhaus european, alimentele, bioeconomia, resursele naturale și mediul, pentru a răspunde provocărilor presante cu care se confruntă Uniunea și a oferi, prin intermediul acțiunilor Marie Skłodowska-Curie, un sprijin suplimentar cercetătorilor, inclusiv celor din Ucraina, cu un accent special pe Pactul verde european, pe Agenda digitală și pe consolidarea Europei în lume; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază profunda sa îngrijorare cu privire la modul de gestionare propus pentru Fondul Consiliului European pentru Inovare și invită Comisia să se angajeze într-un dialog deschis cu Parlamentul cu privire la modul de gestionare a Fondului pentru a asigura execuția bugetară adecvată; |
| --- | --- |

18.

| 19. | anulează redistribuirile propuse de Comisie pentru a finanța Actul legislativ european privind cipurile și Programul privind conectivitatea securizată, în conformitate cu poziția sa potrivit căreia noile inițiative ar trebui finanțate din fonduri noi, și elimină rezervele în cauză ale Consiliului, asigurând astfel un nivel adecvat de finanțare pentru prioritățile din cadrul programului Orizont Europa, al programului Europa digitală și al Programului spațial al Uniunii; pune din nou la dispoziție dezangajările din domeniul cercetării pentru a compensa alocarea de fonduri în cadrul programului Orizont Europa pentru Actul legislativ european privind cipurile și Programul privind conectivitatea securizată, astfel încât aceste noi propuneri să nu afecteze prioritățile de cercetare existente; subliniază că absorbția fondurilor din NGEU nu poate fi utilizată pentru a justifica nepunerea în aplicare a articolului 15 alineatul (3) din Regulamentul financiar și neutilizarea unor sume substanțiale de dezangajare într-o perioadă de criză; |
| --- | --- |

19.

| 20. | reamintește că Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) este esențial pentru a stimula investițiile în dezvoltarea unor rețele transeuropene de înaltă performanță și sustenabile; subliniază că MIE trebuie să joace un rol esențial în decarbonizarea economiei Uniunii, sprijinind infrastructura pentru combustibili alternativi și energia din surse regenerabile, accelerând astfel tranziția verde și sporind independența și securitatea energetică a Uniunii, și promovează interconectivitatea pe întreg teritoriul Uniunii, inclusiv cu Peninsula Iberică și cu regiunile îndepărtate și slab populate; subliniază că atacul militar fără precedent și neprovocat al Rusiei împotriva Ucrainei impune un sprijin urgent pentru infrastructura de transport în și către Ucraina (culoare de solidaritate), pentru a permite transportul de bunuri esențiale în ambele direcții; propune, așadar, să se majoreze finanțarea pentru componentele MIE referitoare la transport și energie cu o sumă totală de 90 de milioane EUR peste nivelul din PB în credite de angajament; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că o piață unică funcțională se află în centrul redresării și al competitivității de lungă durată a Uniunii; subliniază importanța menținerii și adaptării acesteia în contextul marcat de numeroase provocări; invită Comisia să prezinte propunerile necesare, inclusiv în cadrul scrisorii rectificative, pentru a elimina orice decalaj eventual între intrarea în vigoare a actului legislativ privind serviciile digitale și recuperarea taxelor de supraveghere; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că întreprinderile și, în special, IMM-urile, acestea constituind coloana vertebrală a economiei europene, au fost grav afectate de crizele actuale, inclusiv întreprinderile în sectorul turismului, și sectoarele culturale și creative, care au suferit o contracție severă, precum și de consecințele războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, în special de prețurile ridicate la energie; sprijină majorarea cu 10 milioane EUR peste nivelul din PB a componentei pentru IMM-uri a clusterului „Piața unică”; propune, de asemenea, o majorare cu 1 milion EUR peste nivelul din PB pentru a sprijini activitatea în curs a Grupului Consultativ European pentru Raportare Financiară (EFRAG) în ceea ce privește elaborarea unor standarde de raportare de înaltă calitate, cu condiția ca EFRAG să adopte un plan de lucru care să prezinte măsurile menite să asigure respectarea cu strictețe și în condiții de transparență a garanțiilor procedurale și supravegherea publică, precum și reprezentarea echilibrată a părților interesate; |
| --- | --- |

22.

| 23. | majorează așadar nivelul creditelor de angajament de la rubrica 1 cu 663 650 000 EUR peste nivelul din PB (cu excepția proiectelor-pilot și a acțiunilor pregătitoare), care urmează să fie finanțate cu ajutorul marjei disponibile și prin mobilizarea instrumentelor speciale; în plus, pune la dispoziția rubricii o sumă totală de 836 090 000 EUR în credite de angajament corespunzătoare dezangajărilor efectuate în temeiul articolului 15 alineatul (3) din Regulamentul financiar, majorând astfel cu 677 278 157 EUR dezangajările puse din nou la dispoziție comparativ cu PB; |
| --- | --- |

23.

Subrubrica 2a – Coeziune economică, socială și teritorială

| 24. | subliniază rolul esențial al politicii de coeziune ca politică de investiții și instrument de convergență esențial al Uniunii, care este în măsură să promoveze creșterea durabilă și să sprijine dezvoltarea armonioasă generală a statelor membre și a regiunilor acestora, inclusiv între regiuni și în interiorul regiunilor; prevede că, după începerea cu întârziere a procesului de programare în primii doi ani ai CFM 2021-2027, execuția ar trebui să se accelereze în 2022; invită statele membre și Comisia să accelereze procesul de programare pentru ca 2023 să marcheze începutul execuției fondurilor de coeziune, ceea ce va contribui la soluționarea inegalităților sociale, economice și teritoriale și la stimularea economiei Uniunii și va ajuta sectoarele public și privat, IMM-urile și cetățenii în aceste vremuri dificile; subliniază riscul ca proiectele să fie amânate din cauza pandemiei și a războiului din Ucraina; solicită Comisiei să evalueze și, după caz, să propună ajustările politice și măsurile de sprijin necesare pentru a asigura continuarea și implementarea deplină a tuturor proiectelor; |
| --- | --- |

24.

| 25. | solicită ca programele UE să se concentreze asupra proiectelor care promovează și susțin crearea de locuri de muncă cu drepturi adecvate, inclusiv niveluri salariale și raporturi de muncă stabile și reglementate; |
| --- | --- |

25.

| 26. | acceptă poziția Consiliului cu privire la subrubrica 2a; |
| --- | --- |

26.

Subrubrica 2b – Reziliență și valori

| 27. | reafirmă că, în pofida solicitărilor Parlamentului de a plasa Instrumentul de redresare al Uniunii Europene (EURI) peste plafoane, costurile de refinanțare sunt plătite de la subrubrica 2b; observă că, în contextul situației neprevăzute pe piețele financiare din cauza războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, care continuă să afecteze negativ economia Uniunii, plasând-o pe o traiectorie de creștere mai scăzută, inflație mai ridicată și de creștere a ratelor dobânzii, este probabil ca linia bugetară dedicată costurilor de finanțare ale EURI să fie necesară în totalitate, iar nevoile ar putea depăși cu mult suma înscrisă în buget; regretă că acest lucru are, de facto, un impact asupra programelor din cadrul aceleiași rubrici, limitând capacitatea Comisiei de a propune majorări peste nivelul programării financiare atunci când este necesar; ia act de faptul că costurile de finanțare ale EURI nu ar trebui să provină din instrumente speciale, care sunt menite să răspundă unor provocări neprevăzute, cum ar fi consecințele războiului din Ucraina și criza energetică; |
| --- | --- |

27.

| 28. | propune, prin urmare, suma de 200 de milioane EUR peste nivelul din PB pentru programul emblematic Erasmus+, axat pe mobilitatea în scopul învățării în domeniul educației și formării, în conformitate cu necesitatea identificată de Comisie de a oferi sprijin studenților și cadrelor didactice ucrainene, precum și tuturor studenților în contextul nivelului ridicat al inflației; subliniază că aceste credite vor contribui, de asemenea, la echilibrarea profilului financiar al programului Erasmus+, foarte concentrat la sfârșitul perioadei, oferind o finanțare anuală mai coerentă pentru un program cu o cerere anuală stabilă; subliniază, de asemenea, că creșterea resurselor va contribui la eforturile actuale de a face programul mai ecologic și mai favorabil incluziunii și va permite realizarea activităților moștenite în urma Anului european al tineretului 2022; atrage atenția asupra anunțului făcut de președinta von der Leyen în discursul său privind starea Uniunii, potrivit căruia 2023 ar trebui să fie Anul european al competențelor, ceea ce ar necesita sprijin în bugetul 2023; |
| --- | --- |

28.

| 29. | reamintește că, în cadrul componentei „Sport”, Erasmus+ sprijină evenimentele sportive fără scop lucrativ care urmăresc dezvoltarea dimensiunii europene a sportului și promovarea aspectelor pertinente pentru sportul de masă; subliniază rolul esențial pe care îl joacă sportul în combaterea discriminării și în promovarea incluziunii sociale; sprijină, prin urmare, o majorare necesară și specifică de 10 milioane EUR pentru linia „Sport”, cu scopul de a permite programului să sprijine Jocurile Olimpice Speciale care vor avea loc la Berlin în 2023; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că Corpul european de solidaritate (CES) îi ajută pe tineri să dobândească experiență practică într-un alt stat membru, ceea ce le mărește capacitatea de inserție profesională și șansele în viață; subliniază, de asemenea, că CES finanțează activitatea umanitară voluntară desfășurată prin intermediul Corpului voluntar european de ajutor umanitar, care poate oferi asistență umanitară importantă în afara zonelor de conflict; decide, prin urmare, să majoreze creditele pentru CES cu 8 milioane EUR peste nivelul din PB; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază că pandemia de COVID-19 nu s-a încheiat încă și insistă că este necesar să se mențină sprijinul acordat sistemelor de sănătate pentru a le îmbunătăți reziliența și a consolida pregătirea prin intermediul programului EU4Health; subliniază, de asemenea, rolul-cheie pe care îl joacă programul în sprijinirea Planului european de combatere a cancerului, a Strategiei farmaceutice pentru Europa și a nou-înființatei Autorități pentru Pregătire și Răspuns în caz de Urgență Sanitară; anulează, prin urmare, reducerea disproporționată și nejustificată propusă de Consiliu și consolidează programul cu 25 de milioane EUR peste nivelul din PB, inclusiv pentru a sprijini acțiunile de realizare a acoperirii universale cu servicii de sănătate în întreaga Uniune, incluzând accesul de calitate la servicii de sănătate sexuală și reproductivă; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atrage atenția asupra dezastrelor naturale din ce în ce mai numeroase și mai grave din Europa, așa cum demonstrează recentele incendii forestiere record din vara anului 2022; regretă că, din cauza schimbărilor climatice, astfel de evenimente meteorologice extreme, care creează adesea situații de urgență, se vor intensifica și se vor multiplica; decide, prin urmare și în conformitate cu angajamentul luat de președinta Comisiei în discursul său privind starea Uniunii din 2022, să consolideze mecanismul de protecție civilă al Uniunii cu 20 de milioane EUR pentru a îmbunătăți capacitatea de răspuns a Uniunii și pentru a-i proteja mai bine pe cetățenii săi, inclusiv capacitatea de mobilizare a unităților medicale în situații de urgență, și subliniază că trebuie să se investească în atenuarea schimbărilor climatice și în adaptarea la acestea în regiunile deosebit de vulnerabile; |
| --- | --- |

32.

| 33. | reamintește că sectoarele culturale și creative, adesea întreprinderi mici, artiști individuali și organizații locale fără scop lucrativ, au fost grav afectate de pandemia de COVID-19 și de măsurile de sănătate publică aferente; subliniază rolul-cheie pe care îl joacă programul „Europa creativă” în sprijinirea creațiilor europene și a valorilor Uniunii, precum și a redresării sectoarelor culturale și creative și în promovarea educației în domeniul mass-mediei și în combaterea dezinformării; decide, prin urmare, să majoreze creditele programului pentru 2023 cu 12 milioane EUR peste nivelul din PB; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază că trebuie să se promoveze respectarea statului de drept și a drepturilor fundamentale; subliniază rolul esențial al programului „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori” în consolidarea valorilor Uniunii, a cetățeniei Uniunii și a democrației, a egalității, a egalității de gen și a statului de drept în Uniune, precum și în sprijinirea victimelor violenței de gen; anulează, prin urmare, reducerile aplicate de Consiliu programului; decide, de asemenea, să majoreze componenta „Daphne” cu 2 milioane EUR peste nivelul din PB pentru a combate violența de gen, care s-a agravat de la pandemie, precum și toate formele de violență comise împotriva refugiaților, copiilor, tinerilor și altor grupuri expuse riscului, cum ar fi persoanele LGBTIQ+ și persoanele cu dizabilități, și componenta „Implicarea și participarea cetățenilor” cu 1,5 milioane EUR peste nivelul din PB, în special pentru a asigura acțiuni ulterioare adecvate în urma Conferinței privind viitorul Europei; |
| --- | --- |

34.

| 35. | este profund îngrijorat de numeroasele rapoarte care atrag atenția asupra finanțării unor asociații ce au legături cu organizații religioase și politice radicale, cum ar fi Frăția Musulmană; invită Comisia să garanteze că fondurile Uniunii finanțează numai organizațiile care respectă cu strictețe toate valorile europene, printre care libertatea de gândire, libertatea de exprimare și egalitatea între bărbați și femei, în special prin programul „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori”; invită, prin urmare, Comisia să impună organizațiilor beneficiare să semneze o cartă prin care să se angajeze să respecte aceste valori înainte de a le pune la dispoziție fonduri; |
| --- | --- |

35.

| 36. | reamintește cât de importantă este sprijinirea dialogului social, formarea lucrătorilor și asigurarea unei finanțări stabile; invită Comisia să asigure o bună absorbție a bugetelor aferente; |
| --- | --- |

36.

| 37. | consideră că ar trebui să existe credite suficiente pentru linia bugetară dedicată comunității turco-cipriote, cu scopul de a contribui decisiv la continuarea și intensificarea misiunii Comisiei pentru persoane dispărute din Cipru și pentru a sprijini Comisia tehnică pentru patrimoniul cultural, cu structură bipartită; |
| --- | --- |

37.

| 38. | constată că numeroase documente și comunicări din partea instituțiilor, organelor și oficiilor Uniunii sunt disponibile numai în limba engleză; constată, de asemenea, că se organizează reuniuni de lucru fără posibilitatea de a beneficia de servicii de interpretare; solicită să se respecte principiile, drepturile și obligațiile stabilite în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și în Regulamentul nr. 1/1958, precum și în orientările și deciziile interne, cum ar fi Codul bunei conduite administrative; invită, prin urmare, instituțiile, organele și oficiile Uniunii să asigure resursele umane necesare pentru a garanta respectarea principiului multilingvismului, prin creșterea numărului de angajați responsabili cu traducerea și interpretarea; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază importanța protejării bugetului Uniunii împotriva fraudelor, corupției și altor practici interzise, care afectează negativ bugetul Uniunii și bugetele naționale; evidențiază, în acest sens, rolul central pe care îl joacă Parchetul European (EPPO) în protejarea intereselor financiare ale Uniunii, inclusiv în ceea ce privește utilizarea fondurilor NGEU, și în asigurarea respectării statului de drept; decide, prin urmare, să aplice majorări specifice pentru EPPO și să îi mărească numărul de angajați pentru a-i permite să își îndeplinească mandatul, consolidând astfel eforturile de combatere a fraudei, a corupției, a spălării banilor și a criminalității organizate; invită toate statele membre să se alăture EPPO și să asigure o mai bună protecție a intereselor financiare ale Uniunii; reamintește că este important să se respecte regimul general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii; |
| --- | --- |

39.

| 40. | consideră că este necesar să se asigure o finanțare adecvată și stabilă pentru comunicarea instituțională, pentru a permite Uniunii să colaboreze cu cetățenii, inclusiv la nivel local, să combată dezinformarea și să faciliteze participarea cetățenilor la viața democratică, care este și mai urgentă în contextul războiului Rusiei împotriva Ucrainei; reinstituie, prin urmare, nivelul din PB al liniilor bugetare relevante; |
| --- | --- |

40.

| 41. | majorează nivelul de la subrubrica 2b cu 272 821 707 EUR peste nivelul din PB în credite de angajament (cu excepția proiectelor-pilot și a acțiunilor pregătitoare), care urmează să fie finanțată prin utilizarea marjei disponibile și mobilizarea instrumentelor speciale; |
| --- | --- |

41.

Rubrica 3 – Resurse naturale și mediu

| 42. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la impactul războiului rus împotriva Ucrainei și la consecințele sale economice, precum și cu privire la impactul fenomenelor meteorologice extreme, inclusiv al secetelor puternice și prelungite, asupra producției și distribuției în sectorul agricol și pe piețele alimentare; subliniază rolul strategic pe care îl joacă agricultura pentru a evita o criză alimentară, furnizând alimente sigure și de înaltă calitate la prețuri accesibile în întreaga Europă; reamintește că 2023 este primul an al noii politici agricole comune care va sprijini fermierii din Uniune, aceștia având un rol fundamental în menținerea rezilienței economice a zonelor rurale; noua politică va reduce datoria tinerilor fermieri și îi va ajuta să facă față creșterii ratelor dobânzilor la împrumuturi și costurilor de producție mai ridicate; consideră că situația de criză justifică mobilizarea parțială a noii rezerve pentru agricultură cu cel puțin 10 milioane EUR pentru tinerii fermieri; invită Comisia să pregătească măsuri excepționale pertinente în conformitate cu dispozițiile corespunzătoare din actul de bază și să majoreze, după caz, suma care trebuie mobilizată; |
| --- | --- |

42.

| 43. | afirmă din nou cât de important este programul LIFE pentru a sprijini politicile climatice și protecția mediului și subliniază rolul său esențial în conceperea unei intervenții exemplare și a unor măsuri catalizatoare în scopul de a reduce schimbările climatice și de a se adapta la acestea, precum și de a stopa pierderea biodiversității; solicită ca nivelul sprijinului bugetar pentru LIFE să fie majorat la nivelul diferitelor componente ale programului; subliniază că orice consolidare anuală a programului LIFE va presupune progrese în direcția obiectivelor și ambițiilor de a integra aspectele legate de schimbările climatice și de biodiversitate; consideră că circumstanțele actuale justifică să se pună un accent deosebit pe articolul referitor la tranziția către o energie curată; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază că trebuie să se majoreze în mod semnificativ bugetul Agenției Europene de Mediu pentru a pune la dispoziție resurse financiare și umane suficiente, cu scopul de a face posibilă punerea deplină în aplicare a Pactului verde european și a politicilor aferente acestuia, ca unul dintre pilonii principali ai transformării economiei Uniunii într-o economie echitabilă, incluzivă, sustenabilă, rezilientă și fără emisii nete de carbon; consideră că Comisia ar trebui să evite cu orice preț să pericliteze punerea în aplicare și respectarea politicilor și legislației de mediu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază rolul important al planurilor pentru o tranziție justă și necesitatea de a le aproba în timp util în situația economică și geopolitică actuală, cu scopul de a asigura investițiile și creșterea economică necesare în Uniune; subliniază că este necesar să se asigure că Fondul pentru o tranziție justă este pus în aplicare fără probleme, ca instrument esențial pentru a crește independența energetică și capacitatea de inovare a Uniunii și pentru a face față dificultăților socioeconomice și tranziției energetice ca răspuns la obiectivele climatice; |
| --- | --- |

45.

| 46. | majorează rubrica 3 cu 61 240 000 EUR în credite de angajament peste nivelul din PB (cu excepția proiectelor-pilot și a acțiunilor pregătitoare), majorare ce urmează să fie finanțată utilizând o parte din marja disponibilă; |
| --- | --- |

46.

| 47. | reamintește că, în mod tradițional, o scrisoare rectificativă va completa imaginea privind disponibilitățile pentru FEGA și că abordarea modificărilor de la rubrica 3 poate fi adaptată în consecință în cursul procedurii de conciliere; |
| --- | --- |

47.

Rubrica 4 – Migrație și gestionarea frontierelor

| 48. | observă că, în 2022, ca urmare a războiului împotriva Ucrainei, a fost necesar să se acorde o finanțare suplimentară de 150 de milioane EUR Fondului pentru azil, migrație și integrare (FAMI) pentru a sprijini statele membre care primesc persoane care fug din calea conflictului; salută decizia de a declanșa aplicarea Directivei privind protecția temporară (16), care, având în vedere natura conflictului și eforturile statelor membre de a proteja femeile și copiii împotriva traficului de ființe umane, inclusiv a traficului în scopul exploatării sexuale, va implica un angajament financiar pe termen mai lung și va necesita un sprijin bugetar continuu pentru statele membre; decide, prin urmare, să consolideze FAMI cu 100 milioane EUR peste PB în 2023; |
| --- | --- |

48.

| 49. | reamintește că, în 2022, a fost necesar, de asemenea, să se asigure o finanțare suplimentară pentru Instrumentul pentru managementul frontierelor și vize (IMFV), cu scopul de a permite acordarea unui sprijin suplimentar statelor membre din prima linie în contextul războiului, precum și pentru a sprijini integrarea României, Bulgariei și Croației în spațiul Schengen; regretă, totodată, că Comisia a propus în repetate rânduri să se reducă pachetul financiar convenit pentru IMFV, astfel încât să se găsească resurse în PB pentru agențiile din domeniul justiției și afacerilor interne cu mandate extinse, cum ar fi Europol; decide, pe baza considerațiilor de mai sus, să majoreze finanțarea IMFV cu 25 de milioane EUR peste PB în 2023; |
| --- | --- |

49.

| 50. | reamintește rolul esențial pe care îl joacă Agenția Uniunii Europene pentru Azil în sprijinirea statelor membre în ceea ce privește procedurile de azil și de protecție internațională și constată că volumul de muncă al agenției a crescut, atât ca urmare a războiului împotriva Ucrainei, cât și ca urmare a noilor sarcini care i-au fost încredințate în temeiul mandatului său consolidat; decide, prin urmare, să mărească efectivele de personal ale agenției; |
| --- | --- |

50.

| 51. | reliefează necesitatea unei majorări suplimentare a creditelor de angajament și a efectivelor de personal pentru eu-LISA, în conformitate cu nevoile identificate ale agenției, permițându-i astfel acesteia să continue să pună în aplicare o serie de proiecte critice ale Uniunii pentru securitatea internă și gestionarea frontierelor în 2023; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază cât de important este să dispunem de o Agenție Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă („Frontex”) eficace, care să sprijine statele membre în gestionarea frontierelor externe comune ale Uniunii și să asigure o gestionare integrată a frontierelor în deplină conformitate cu drepturile fundamentale; observă că Frontex întâmpină în continuare dificultăți în a absorbi creșterea bruscă de la an la an a creditelor și în a recruta personalul operativ suplimentar necesar; invită Comisia să efectueze o analiză aprofundată a acestei chestiuni pentru a îmbunătăți execuția sub controlul Parlamentului; decide, așadar, să sprijine reducerea propusă de Consiliu cu 50 de milioane EUR pentru Frontex în 2023; subliniază totuși că este necesar să se garanteze că Frontex dispune de mijloacele bugetare necesare pentru a își îndeplini mandatul și obligațiile; |
| --- | --- |

52.

| 53. | majorează suma globală de la rubrica 4 cu 130 430 664 EUR peste poziția Consiliului și cu 80 430 664 EUR peste PB, majorarea urmând să fie finanțată prin utilizarea unei părți din marja disponibilă; |
| --- | --- |

53.

Rubrica 5 – Securitate și apărare

| 54. | accentuează că este important să se consolideze cooperarea europeană în materie de apărare, ținând seama de războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei și de mediul internațional extrem de instabil; consideră că o astfel de cooperare nu numai că îmbunătățește siguranța Europei și a cetățenilor săi, ci și conduce la o mai mare eficiență și la economii potențiale; solicită, în acest sens, creșterea finanțării pentru componenta de dezvoltare a capabilităților a Fondului european de apărare, pentru a promova o bază industrială de apărare inovatoare și competitivă, care va contribui la autonomia strategică a Uniunii; |
| --- | --- |

54.

| 55. | propune, totodată, majorarea finanțării pentru mobilitatea militară, în scopul de a permite statelor membre să întreprindă măsuri mai rapid și mai eficient; observă că trebuie prevăzute fonduri suficiente pentru a sprijini misiunile și operațiunile din cadrul politicii de securitate și apărare comune, inclusiv prin măsuri precum finanțarea infrastructurii de transport cu dublă utilizare și simplificarea autorizărilor diplomatice și a normelor vamale; constată că mobilitatea militară ar putea fi stimulată și de aderarea de urgență la spațiul Schengen a României, Bulgariei și Croației; reamintește că nerezolvarea acestei chestiuni are un impact economic și geostrategic negativ; subliniază că trebuie să se restabilească nivelul din PB al Fondului pentru securitate internă cu scopul de a asigura o finanțare suficientă pentru a combate criminalitatea gravă și organizată cu o dimensiune transfrontalieră și criminalitatea informatică; |
| --- | --- |

55.

| 56. | majorează suma globală de la rubrica 5 cu 81 192 700 EUR peste PB, majorarea urmând să fie finanțată prin utilizarea marjei disponibile și mobilizarea instrumentelor speciale; |
| --- | --- |

56.

Rubrica 6 – Vecinătate și întreaga lume

| 57. | constată cu profundă îngrijorare că agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei și efectele sale la nivel mondial au crescut dramatic nevoia de asistență umanitară, care deja era supusă unor presiuni din cauza deficitelor de finanțare și a înmulțirii crizelor și a conflictelor în lume; cere să se crească semnificativ ajutorul umanitar pentru a reduce decalajul fără precedent dintre nevoi și resursele disponibile; regretă că rubrica 6 nu are nicio marjă și, așadar, nu este adecvată situației actuale sau pentru a răspunde eventualelor noi urgențe; consideră că ar trebui să se majoreze de urgență plafonul rubricii 6; regretă că PB nu poate susține cel puțin nivelul actual de răspuns, în timp ce nevoile umanitare și situațiile de urgență cresc vertiginos în întreaga lume, în special insecuritatea alimentară agravată de impactul războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, intensificarea efectelor schimbărilor climatice și dezastrele tot mai mari produse în urma schimbărilor climatice și conflictele nou apărute; este profund îngrijorat că, chiar și cu majorările propuse de Parlament, nu ar fi resurse suficiente pentru a răspunde nevoilor de ajutor umanitar în 2023; |
| --- | --- |

57.

| 58. | cere un sprijin continuu și substanțial pentru vecinătatea estică, în special pentru țările care îi ajută pe refugiații ce fug din Ucraina și care se confruntă cu inflație și cu prețuri ridicate la energie și la alimente; consideră că este necesar să se sprijine reformele politice, economice și sociale și actorii societății civile, în special activiștii pentru drepturile omului și democrație, organizațiile societății civile care apără drepturile femeilor și drepturile comunității LGBTIQ+ sau le oferă asistență persoanelor persecutate și prizonierilor politici, precum și organizațiile ucrainene și moldovene care au fost obligate să își restructureze activitățile ca urmare a războiului de agresiune al Rusiei, organizațiile care contribuie la combaterea corupției și mass-media independentă care contribuie la demascarea dezinformării și a propagandei; |
| --- | --- |

58.

| 59. | solicită să se aloce resurse suplimentare pentru vecinătatea sudică în scopul de a sprijini reforme politice, economice și sociale; salută anunțul recent privind angajamentul continuu al Uniunii față de finanțarea multianuală a UNRWA; subliniază că majorarea creditelor pentru vecinătatea sudică este destinată în special să asigure o finanțare previzibilă pentru UNRWA, având în vedere rolul esențial pe care îl joacă în protejarea și asigurarea nevoilor esențiale ale refugiaților palestinieni, precum și în contribuția la dezvoltarea umană a acestora; |
| --- | --- |

59.

| 60. | consolidează programele tematice și acțiunile de răspuns rapid ale IVCDCI – Europa globală (IVCDCI-EG), în special prin programul „Oameni”, cu scopul de a face față consecințelor războiului din Ucraina, de a dezvolta sisteme de sănătate mai solide și de a elimina lacunele care împiedică accesul la serviciile de sănătate esențiale, precum și cu scopul de a finanța măsuri de adaptare la schimbările climatice și de atenuare a acestora prin programul „Planeta” și prin utilizarea liniei pentru reziliență cu obiectivul de a încuraja sinergiile dintre acțiunile umanitare, de dezvoltare, de consolidare a păcii și investițiile publice, în special în țările candidate la aderare, dar care nu beneficiază încă de Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA); |
| --- | --- |

60.

| 61. | evidențiază necesitatea de a majora finanțarea pentru țările din Balcanii de Vest în cadrul IPA pentru a sprijini creșterea economică și ocuparea forței de muncă și, de asemenea, ca o prioritate geopolitică, în special în contextul războiului de agresiune neprovocat al Rusiei împotriva Ucrainei, care a avut un impact puternic în întreaga regiune, dar insistă asupra cerințelor de condiționalitate privind statul de drept pentru fiecare euro angajat în bugetul pe 2023; în acest context, invită Comisia să folosească o parte din finanțarea suplimentară destinată programării Erasmus + pentru a majora finanțarea acordată instituțiilor de învățământ superior, în scopul unui nou program de burse pentru studenții din țările din Balcanii de Vest; |
| --- | --- |

61.

| 62. | solicită ca Ucraina și Republica Moldova să fie incluse cât mai curând posibil în domeniul de aplicare al IPA și să se majoreze în consecință pachetul financiar al acestui program; consideră că este necesar să se acorde sprijin Ucrainei și Moldovei, în calitate de noi țări candidate la aderarea la Uniune, precum și Georgiei, care dorește să devină candidată, pe drumul lor către aderarea la Uniune; solicită să se acorde asistență financiară suplimentară în temeiul IPA III cu scopul de a promova dimensiunea internațională a programului Erasmus+; |
| --- | --- |

62.

| 63. | decide să majoreze sprijinul pentru comunicarea strategică, în special pentru măsurile de combatere a dezinformării la nivel mondial, urmărind și expunând sistematic dezinformarea propagată de state și de alți actori; |
| --- | --- |

63.

| 64. | subliniază rolul determinant al asistenței macrofinanciare acordate de UE Moldovei, Albaniei, Bosniei-Herțegovina, Georgiei, Kosovo, Muntenegrului, Macedoniei de Nord și Ucrainei pentru a promova investițiile și a sprijini redresarea în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19 și a consecințelor războiului; |
| --- | --- |

64.

| 65. | majorează suma globală de la rubrica 6 cu 465 000 000 EUR peste PB, majorarea urmând să fie finanțată prin mobilizarea instrumentelor speciale; |
| --- | --- |

65.

Rubrica 7 – Administrația publică europeană

| 66. | consideră că reducerile operate de Consiliu la această rubrică – care sunt menite să prevină recurgerea la Instrumentul de flexibilitate, astfel cum se propune în PB – sunt nejustificate și nu ar permite Comisiei să își îndeplinească sarcinile; reinstituie, prin urmare, PB pentru cheltuielile administrative ale Comisiei, inclusiv în ceea ce privește birourile acesteia; |
| --- | --- |

66.

| 67. | subliniază că invadarea Ucrainei de către Rusia constituie o amenințare pentru securitatea internă a Uniunii; în acest context, salută lansarea Centrului de sprijin pentru securitatea internă și gestionarea frontierelor din Moldova și invită Comisia să faciliteze și să accelereze funcționarea deplină a platformei, furnizând sprijin logistic și financiar prin cooperarea cu DG Home și DG Just, precum și cu experții Uniunii din cadrul agențiilor JAI competente ale Uniunii detașați în Moldova; |
| --- | --- |

67.

| 68. | subliniază că este important să se asigure că Comisia dispune de personal suficient pentru a-și îndeplini sarcinile, inclusiv cele legate de noile inițiative și de legislația nou adoptată; invită, prin urmare, Comisia să se asigure că dispune de personalul suplimentar necesar pentru o punere în aplicare eficientă și eficace; reliefează, în acest context, impactul propunerilor legislative aferente Pactului verde european, Actului legislativ privind piețele digitale și Actului legislativ privind serviciile digitale, precum și al creșterii cheltuielilor Uniunii ca urmare a NGEU și a Mecanismului de redresare și reziliență, asupra nevoilor de personal din anumite servicii, în special Direcția Generală Mediu (DG ENV) a Comisiei, Direcția Generală Concurență (DG COMP), Direcția Generală Rețele de Comunicare, Conținut și Tehnologie (DG CNECT) și Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF); își exprimă îngrijorarea că Comisia nu dispune de personalul necesar pentru activitatea cerută; solicită Comisiei să țină seama de aceste nevoi de personal, fără a submina efectivele de personal din alte părți ale instituției; |
| --- | --- |

68.

| 69. | solicită să se adopte rapid revizuirea specifică a Regulamentului financiar propusă de Comisie în ceea ce privește gestionarea dobânzilor penalizatoare pentru rambursarea cu întârziere a amenzilor anulate sau reduse în materie de concurență, astfel încât să se evite presiunea asupra cheltuielilor de la rubrica 7; |
| --- | --- |

69.

Proiecte-pilot (PP) și acțiuni pregătitoare (AP)

| 70. | reamintește cât de importante sunt proiectele-pilot (PP) și acțiunile pregătitoare (AP) ca instrumente de formulare a unor priorități politice și de introducere a unor noi inițiative care au potențialul de a se transforma în activități și programe permanente ale Uniunii; adoptă, după o analiză atentă a tuturor propunerilor prezentate și luând în considerare evaluarea de către Comisie a respectării cerințelor legale și a posibilității de implementare, un pachet echilibrat de PP-AP care reflectă prioritățile politice ale Parlamentului; invită Comisia să pună în aplicare fără întârziere PP-AP și să informeze cu privire la performanța acestora și la rezultatele obținute pe teren; |
| --- | --- |

70.

Plăți

| 71. | subliniază că trebuie să se asigure un nivel suficient de credite de plată în bugetul pentru 2023 și decide, ca regulă generală, să anuleze reducerile aplicate de Consiliu și să majoreze creditele de plată de la acele linii unde sunt modificări ale creditelor de angajament; evidențiază că trebuie să se accelereze punerea în aplicare a programelor pentru a se evita acumularea de plăți în a doua jumătate a perioadei CFM; |
| --- | --- |

71.

Alte secțiuni

Secțiunea I – Parlamentul European

| 72. | menține neschimbat nivelul global al bugetului său pentru 2023, stabilit la 2 268 777 642 EUR, în conformitate cu estimarea bugetului său de venituri și cheltuieli, adoptată de plen la 7 aprilie 2022 și actualizată la 3 mai 2022 la cererea Comisiei, ca urmare a unei modificări a ratei de indexare estimate; decide să includă în mod artificial și neutru din punct de vedere bugetar 98 de posturi doar pentru un an în organigramă, pentru a permite integrarea laureaților unui concurs intern, având în vedere aplicarea articolului 29 alineatul (4) din Statutul funcționarilor, la fel cum s-a procedat în cazul bugetului pentru 2020; actualizează comentariile de la cinci linii bugetare, adăugând, de asemenea, posibilitatea de a rambursa costurile de participare a petiționarilor, inclusiv cheltuielile de deplasare, de ședere și cheltuielile conexe, în timpul misiunilor oficiale ale Comisiei pentru petiții în afara sediilor Parlamentului; |
| --- | --- |

72.

| 73. | recunoaște rolul important pe care îl joacă Autoritatea pentru partidele politice europene și fundațiile politice europene în ceea ce privește transparența, buna gestiune financiară și diversitatea sistemului politic, asigurând aplicarea unor norme comune de către partidele politice europene și fundațiile politice europene; constată că, deși bugetul său este inclus în secțiunea I – Parlamentul European, Autoritatea este un organism independent al Uniunii; decide, prin urmare, să creeze un post separat pentru remunerațiile și indemnizațiile personalului care lucrează pentru Autoritate și o linie bugetară separată în organigrama Parlamentului care să acopere posturile sale, fără credite suplimentare în PB; |
| --- | --- |

73.

| 74. | solicită Biroului să se asigure resurse suficiente pentru articolul 3 2 3 – Sprijinirea democrației și consolidarea capacității parlamentelor din țări terțe, pentru ca Parlamentul să contribuie eficient la organizarea celei de-a treia ediții a conferinței la nivel înalt a Campusului Mondial pentru Drepturile Omului, dacă este necesar și, eventual, inclusiv printr-o cerere de transfer din partea administrației Parlamentului, în cursul anului de execuție a bugetului; |
| --- | --- |

74.

| 75. | în conformitate cu rezoluția sa mai sus-menționată din 7 aprilie 2022 referitoare la estimarea bugetului său de venituri și cheltuieli pentru exercițiul financiar 2023 și ținând seama de răspunsurile furnizate de Secretarul General la 20 iulie 2022:






  (a) | reamintește că deficiențele în lupta împotriva amenințărilor cibernetice și hibride într-o singură instituție pot avea un impact asupra tuturor; reiterează, așadar, că este important ca bugetul Parlamentului să fie dotat în mod adecvat pentru a-și consolida capacitățile împotriva amenințărilor cibernetice și hibride în beneficiul tuturor instituțiilor, în special având în vedere războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, numărul tot mai mare de atacuri din ultimii ani și viitoarele alegeri europene din 2024; |
| --- | --- | --- |

75.

(a)

reamintește că deficiențele în lupta împotriva amenințărilor cibernetice și hibride într-o singură instituție pot avea un impact asupra tuturor; reiterează, așadar, că este important ca bugetul Parlamentului să fie dotat în mod adecvat pentru a-și consolida capacitățile împotriva amenințărilor cibernetice și hibride în beneficiul tuturor instituțiilor, în special având în vedere războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, numărul tot mai mare de atacuri din ultimii ani și viitoarele alegeri europene din 2024;

| (b) | ia act de măsurile în curs luate de administrație pentru a combate dezinformarea sau orice acțiune menită să falsifice pozițiile deputaților, în special în perspectiva alegerilor europene din 2024; își reiterează apelul pentru o cooperare consolidată între toți actorii implicați la nivel interinstituțional; |
| --- | --- |

(b)

ia act de măsurile în curs luate de administrație pentru a combate dezinformarea sau orice acțiune menită să falsifice pozițiile deputaților, în special în perspectiva alegerilor europene din 2024; își reiterează apelul pentru o cooperare consolidată între toți actorii implicați la nivel interinstituțional;

| (c) | ia act de sprijinul acordat Grupului de susținere a democrației și de coordonare a alegerilor și membrilor săi principali în desfășurarea activităților de sprijinire a democrației; salută intensificarea activităților și solicită să se continue sprijinul pentru comunicarea cu cetățenii, furnizând informații și în limbile minorităților lingvistice, ale regiunilor și comunităților, după caz, și să se combată dezinformarea, cu un accent special pe noile țări prioritare; |
| --- | --- |

(c)

ia act de sprijinul acordat Grupului de susținere a democrației și de coordonare a alegerilor și membrilor săi principali în desfășurarea activităților de sprijinire a democrației; salută intensificarea activităților și solicită să se continue sprijinul pentru comunicarea cu cetățenii, furnizând informații și în limbile minorităților lingvistice, ale regiunilor și comunităților, după caz, și să se combată dezinformarea, cu un accent special pe noile țări prioritare;

| (d) | reiterează, în contextul revizuirii în curs a dispozițiilor generale de aplicare privind rambursarea cheltuielilor de misiune și de deplasare și a normelor interne privind misiunile și deplasările funcționarilor și ale celorlalți agenți ai Parlamentului European, voința plenului exprimată în mai multe rânduri, și anume ca Biroul să garanteze că asistenții parlamentari acreditați (APA) beneficiază de aceleași indemnizații ca funcționarii și ceilalți agenți pentru misiunile pe care le efectuează între cele trei locuri de desfășurare a activității Parlamentului; |
| --- | --- |

(d)

reiterează, în contextul revizuirii în curs a dispozițiilor generale de aplicare privind rambursarea cheltuielilor de misiune și de deplasare și a normelor interne privind misiunile și deplasările funcționarilor și ale celorlalți agenți ai Parlamentului European, voința plenului exprimată în mai multe rânduri, și anume ca Biroul să garanteze că asistenții parlamentari acreditați (APA) beneficiază de aceleași indemnizații ca funcționarii și ceilalți agenți pentru misiunile pe care le efectuează între cele trei locuri de desfășurare a activității Parlamentului;

| (e) | solicită, din nou, Conferinței președinților și Biroului să revizuiască normele de aplicare privind activitatea delegațiilor și misiunile în afara Uniunii și decizia privind misiunile comisiilor în afara celor trei locuri de desfășurare a activității; subliniază că o astfel de revizuire ar trebui să ia în considerare posibilitatea ca APA, sub rezerva anumitor condiții, să însoțească deputații în delegațiile și misiunile oficiale ale Parlamentului, asigurând echilibrul corect între valoarea adăugată ridicată pentru deputații în Parlamentul European și constrângerile de mediu, logistice și bugetare; |
| --- | --- |

(e)

solicită, din nou, Conferinței președinților și Biroului să revizuiască normele de aplicare privind activitatea delegațiilor și misiunile în afara Uniunii și decizia privind misiunile comisiilor în afara celor trei locuri de desfășurare a activității; subliniază că o astfel de revizuire ar trebui să ia în considerare posibilitatea ca APA, sub rezerva anumitor condiții, să însoțească deputații în delegațiile și misiunile oficiale ale Parlamentului, asigurând echilibrul corect între valoarea adăugată ridicată pentru deputații în Parlamentul European și constrângerile de mediu, logistice și bugetare;

| (f) | subliniază că este necesar să se transmită în timp util și într-un format inteligibil către Comisia pentru bugete din cadrul Parlamentului toate informațiile relevante referitoare la bugetul Parlamentului, pentru a putea lua decizii în cunoștință de cauză; recunoscând importanța înființării de centre „Europa Experience” în toate statele membre ca modalitate de a aduce Uniunea mai aproape de cetățeni, solicită o actualizare a costurilor de funcționare ale centrelor „Europa Experience”, având în vedere contextul inflației ridicate; solicită, de asemenea, o actualizare a împrumutului de 37,9 milioane EUR propus pentru a finanța achiziționarea clădirii „Europa Experience” din Dublin, astfel cum se prevede la articolul 266 alineatul (6) din Regulamentul financiar; |
| --- | --- |

(f)

subliniază că este necesar să se transmită în timp util și într-un format inteligibil către Comisia pentru bugete din cadrul Parlamentului toate informațiile relevante referitoare la bugetul Parlamentului, pentru a putea lua decizii în cunoștință de cauză; recunoscând importanța înființării de centre „Europa Experience” în toate statele membre ca modalitate de a aduce Uniunea mai aproape de cetățeni, solicită o actualizare a costurilor de funcționare ale centrelor „Europa Experience”, având în vedere contextul inflației ridicate; solicită, de asemenea, o actualizare a împrumutului de 37,9 milioane EUR propus pentru a finanța achiziționarea clădirii „Europa Experience” din Dublin, astfel cum se prevede la articolul 266 alineatul (6) din Regulamentul financiar;

| (g) | reamintește importanța unui proces decizional transparent și corect în domeniul politicii imobiliare, ținând seama în mod corespunzător de articolul 266 din Regulamentul financiar, în legătură cu politica imobiliară a Parlamentului; |
| --- | --- |

(g)

reamintește importanța unui proces decizional transparent și corect în domeniul politicii imobiliare, ținând seama în mod corespunzător de articolul 266 din Regulamentul financiar, în legătură cu politica imobiliară a Parlamentului;

| (h) | reamintește Biroului că Comisia pentru bugete trebuie informată și consultată înainte de a se adopta orice decizie majoră privind chestiunile legate de clădiri, ținând seama de implicațiile bugetare importante ale acestora; solicită Biroului să analizeze posibilitățile de economisire, precum și să reexamineze complet proiectul privind viitorul clădirii Spaak din Bruxelles; |
| --- | --- |

(h)

reamintește Biroului că Comisia pentru bugete trebuie informată și consultată înainte de a se adopta orice decizie majoră privind chestiunile legate de clădiri, ținând seama de implicațiile bugetare importante ale acestora; solicită Biroului să analizeze posibilitățile de economisire, precum și să reexamineze complet proiectul privind viitorul clădirii Spaak din Bruxelles;

| (i) | consideră că, într-o perioadă în care cetățenii Uniunii se confruntă cu creșteri dramatice ale costului vieții cotidiene, instituțiile Uniunii, fără excepție, ar trebui să dea dovadă de solidaritate și să dea un exemplu, în special în ceea ce privește reducerea consumului de energie; observă că inflația și creșterea prețurilor la energie exercită o presiune imensă asupra bugetului Parlamentului; ia act de deciziile Biroului din 2 mai 2022 și din 3 octombrie 2022 privind măsurile pe termen scurt care vizează reducerea consumului de energie al Parlamentului; solicită utilizatorilor să își ajusteze singuri temperatura în birouri și în sălile de reuniune, rămânând totodată în cadrul convenit pentru a realiza economii; invită Parlamentul ca, cu ocazia viitoarei revizuiri a abordării actuale privind activitățile de economisire a energiei, să ia toate măsurile necesare pentru a reduce consumul de energie pe termen mediu și lung cu scopul de a reduce facturile la energie; având în vedere criza energetică și contextul geopolitic, salută și încurajează investițiile în energia din surse regenerabile și eliminarea treptată a combustibililor fosili și, în special, instalarea de pompe de căldură; solicită să se mărească producția de energie la fața locului în special instalând, cât mai curând, sisteme fotovoltaice de acoperiș de ultimă generație, pentru a se atinge potențialul maxim la Bruxelles și Strasbourg; salută noul studiu în curs referitor la cele mai rentabile panouri fotovoltaice; salută sistemul de gestionare a energiei clădirilor instituit în EMAS și solicită ca auditul anual să facă parte din proiectul de estimare a bugetului prezentat de servicii; solicită Biroului să dispună lansarea unui schimb de bune practici între organele de conducere ale instituțiilor Uniunii, cu ocazia revizuirii strategiilor multianuale de cheltuieli, pentru a găsi modalități de a realiza economii suplimentare; încurajează să se continue schimbul de opinii cu privire la cele mai bune practici ale politicilor de consum de energie dincolo de instituțiile Uniunii, de exemplu cu autoritățile locale; |
| --- | --- |

(i)

consideră că, într-o perioadă în care cetățenii Uniunii se confruntă cu creșteri dramatice ale costului vieții cotidiene, instituțiile Uniunii, fără excepție, ar trebui să dea dovadă de solidaritate și să dea un exemplu, în special în ceea ce privește reducerea consumului de energie; observă că inflația și creșterea prețurilor la energie exercită o presiune imensă asupra bugetului Parlamentului; ia act de deciziile Biroului din 2 mai 2022 și din 3 octombrie 2022 privind măsurile pe termen scurt care vizează reducerea consumului de energie al Parlamentului; solicită utilizatorilor să își ajusteze singuri temperatura în birouri și în sălile de reuniune, rămânând totodată în cadrul convenit pentru a realiza economii; invită Parlamentul ca, cu ocazia viitoarei revizuiri a abordării actuale privind activitățile de economisire a energiei, să ia toate măsurile necesare pentru a reduce consumul de energie pe termen mediu și lung cu scopul de a reduce facturile la energie; având în vedere criza energetică și contextul geopolitic, salută și încurajează investițiile în energia din surse regenerabile și eliminarea treptată a combustibililor fosili și, în special, instalarea de pompe de căldură; solicită să se mărească producția de energie la fața locului în special instalând, cât mai curând, sisteme fotovoltaice de acoperiș de ultimă generație, pentru a se atinge potențialul maxim la Bruxelles și Strasbourg; salută noul studiu în curs referitor la cele mai rentabile panouri fotovoltaice; salută sistemul de gestionare a energiei clădirilor instituit în EMAS și solicită ca auditul anual să facă parte din proiectul de estimare a bugetului prezentat de servicii; solicită Biroului să dispună lansarea unui schimb de bune practici între organele de conducere ale instituțiilor Uniunii, cu ocazia revizuirii strategiilor multianuale de cheltuieli, pentru a găsi modalități de a realiza economii suplimentare; încurajează să se continue schimbul de opinii cu privire la cele mai bune practici ale politicilor de consum de energie dincolo de instituțiile Uniunii, de exemplu cu autoritățile locale;

| (j) | salută măsurile preliminare luate pentru a formula un obiectiv de neutralitate a emisiilor de dioxid de carbon; reamintește și solicită deputaților și grupurilor politice să contribuie să reducă constant transportul de cutii între Bruxelles și Strasbourg în sesiunile plenare, așa cum s-a angajat Biroul; solicită să se planifice investiții aferente în bugetele viitoare pentru a recupera și reutiliza apa de ploaie și a utiliza apa într-un mod mai rațional; |
| --- | --- |

(j)

salută măsurile preliminare luate pentru a formula un obiectiv de neutralitate a emisiilor de dioxid de carbon; reamintește și solicită deputaților și grupurilor politice să contribuie să reducă constant transportul de cutii între Bruxelles și Strasbourg în sesiunile plenare, așa cum s-a angajat Biroul; solicită să se planifice investiții aferente în bugetele viitoare pentru a recupera și reutiliza apa de ploaie și a utiliza apa într-un mod mai rațional;

| 76. | invită Parlamentul să continue să evalueze periodic organizarea nevoilor sale de personal, să realoce posturi între direcții în funcție de evoluția priorităților pentru a îndeplini noi sarcini, în măsura posibilului cu un nivel constant de personal, precum și să evalueze riscurile legate de angajarea unui număr tot mai mare de agenți contractuali, cum ar fi pericolul de a crea o structură de personal pe două niveluri în Parlament; având în vedere obligațiile juridice ale Parlamentului, subliniază că, într-un mediu inflaționist, devine tot mai important să se redefinească prioritățile în utilizarea resurselor; |
| --- | --- |

76.

Alte secțiuni (secțiunile IV-X)

| 77. | subliniază presiunea pe care contextul inflației ridicate o exercită asupra cheltuielilor pentru celelalte instituții; subliniază că cea mai mare parte a bugetelor lor este stabilită prin obligații statutare sau contractuale afectate de inflație și că nu au niciun control asupra ratelor inflației și asupra creșterii prețurilor la energie; evidențiază că instituțiile trebuie să dispună de personal suficient pentru a-și îndeplini mandatul; salută eforturile continue depuse de instituții pentru a redistribui personalul și a realiza creșteri suplimentare ale eficienței, dar recunoaște limitele acestei abordări în contextul actual atunci când este asociată simultan cu creșterea responsabilităților; regretă că Comisia nu a acordat niciunul dintre posturile suplimentare solicitate de celelalte instituții, indiferent de noile lor sarcini; condamnă abordarea orizontală adoptată de Consiliu pentru a majora rata de reducere cu 1,8 puncte procentuale în fiecare instituție și consideră că aceasta nu este justificată; reamintește că majorarea ratei de reducere ar obliga celelalte instituții să păstreze un număr mai mare de posturi vacante, reducând astfel forța lor de muncă, capacitatea lor de a răspunde preocupărilor cetățenilor și de a-și îndeplini mandatul; |
| --- | --- |

77.

| 78. | decide, prin urmare, să reinstituie nivelul din PB pentru Comitetul European al Regiunilor; în conformitate cu acordul tacit, nu modifică lectura Consiliului privind Consiliul și Consiliul European; |
| --- | --- |

78.

| 79. | majorează, pentru următoarele cazuri justificate în mod corespunzător, nivelul creditelor sau al personalului peste PB, cu scopul de a oferi instituțiilor suficiente resurse pentru a îndeplini în mod adecvat, eficient și eficace numărul tot mai mare de sarcini aferente mandatului lor și pentru a fi echipate pentru provocările viitoare, în special în ceea ce privește securitatea cibernetică; evidențiază, în acest sens, că Uniunea nu este suficient de pregătită să combată amenințările cibernetice care, de-a lungul anilor, sunt din ce în ce mai frecvente și mai complexe; consideră că toate instituțiile Uniunii ar trebui să beneficieze de mijloace și personal adecvat pentru a face față acestor amenințări atât pe plan intern, cât și în contextul cooperării interinstituționale; propune, așadar, următoarele:






  (a) | să se reinstituie nivelul creditelor în conformitate cu estimările Curții de Justiție a Uniunii Europene și ale Ombudsmanului European, majorând nivelul creditelor peste PB pentru liniile bugetare care acoperă creditele aferente noilor angajați, precum și numărul de posturi din organigramele lor; |
| --- | --- | --- |

79.

(a)

să se reinstituie nivelul creditelor în conformitate cu estimările Curții de Justiție a Uniunii Europene și ale Ombudsmanului European, majorând nivelul creditelor peste PB pentru liniile bugetare care acoperă creditele aferente noilor angajați, precum și numărul de posturi din organigramele lor;

| (b) | să se reinstituie nivelul creditelor parțial în conformitate cu estimările Curții de Conturi Europene, ale Comitetului Economic și Social European, ale Autorității Europene pentru Protecția Datelor și ale Serviciului European de Acțiune Externă, majorând creditele peste PB pentru liniile bugetare care acoperă creditele aferente noilor angajați, precum și numărul de posturi din organigramele lor; |
| --- | --- |

(b)

să se reinstituie nivelul creditelor parțial în conformitate cu estimările Curții de Conturi Europene, ale Comitetului Economic și Social European, ale Autorității Europene pentru Protecția Datelor și ale Serviciului European de Acțiune Externă, majorând creditele peste PB pentru liniile bugetare care acoperă creditele aferente noilor angajați, precum și numărul de posturi din organigramele lor;

| (c) | să se consolideze mai multe linii operaționale, în conformitate cu solicitarea Autorității Europene pentru Protecția Datelor, pentru ca bugetul pentru 2023 să reflecte costurile neașteptat de ridicate ale vieții, care nu au fost luate în considerare la elaborarea estimărilor. |
| --- | --- |

(c)

să se consolideze mai multe linii operaționale, în conformitate cu solicitarea Autorității Europene pentru Protecția Datelor, pentru ca bugetul pentru 2023 să reflecte costurile neașteptat de ridicate ale vieții, care nu au fost luate în considerare la elaborarea estimărilor.

Evaluarea scrisorii rectificative

| 80. | ia act de faptul că scrisoarea rectificativă nr. 1 la proiectul de buget general pentru 2023, care are un impact net global asupra cheltuielilor de 758,3 milioane EUR suplimentare în credite de angajament și 2 394,9 milioane EUR în credite de plată, inclusiv o creștere foarte semnificativă a creditelor de plată ca urmare a FAST-CARE; ia act, de asemenea, de faptul că, în ansamblu, Comisia propune mobilizarea Instrumentului de flexibilitate pentru o sumă de 822,1 milioane EUR pentru rubricile 2b, 5 și 6; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ia act de faptul că scrisoarea rectificativă include doar unele dintre preocupările și prioritățile Parlamentului, astfel cum sunt prezentate în prezenta rezoluție, cum ar fi consolidarea ajutorului umanitar, a UCPM și a Erasmus+ și un sprijin mai mare pentru apărare; își exprimă, cu toate acestea, îngrijorarea cu privire la faptul că majorările propuse sunt insuficiente, iar unele dintre majorările propuse se concentrează mai degrabă la începutul perioadei și nu reprezintă credite suplimentare; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ia act de măsurile și acțiunile întreprinse până în prezent pentru a sprijini Ucraina de la începutul războiului și încurajează Comisia să propună măsuri suplimentare; regretă că propunerile bugetare ale Comisiei pentru 2023 nu oferă un răspuns adecvat la consecințele ample ale războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei; consideră că nevoile pentru 2023 sunt mult mai mari decât cele propuse în scrisoarea rectificativă; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ia act de propunerea de a mobiliza suma de 450 de milioane EUR din instrumentul de marjă unic pentru a acoperi costurile de finanțare ale EURI; subliniază că sumele reale necesare pentru costurile de finanțare ale EURI în orice buget anual depind de ratele dobânzii la împrumuturi, ceea ce introduce un nivel semnificativ de incertitudine în negocierile bugetare anuale; evidențiază că aceste costuri nu ar trebui să fie niciodată în detrimentul finanțării programelor; reliefează că utilizarea IMU pentru costurile de finanțare ale EURI reduce, de asemenea, flexibilitatea deja foarte limitată a bugetului și marjele reduse și, prin urmare, capacitatea de a răspunde nevoilor actuale și emergente; reamintește necesitatea urgentă de a revizui în mod substanțial CFM și solicitările Parlamentului ca EURI să se situeze peste plafoanele CFM; |
| --- | --- |

83.

| 84. | constată nivelul ajustat al creditelor pentru celelalte secțiuni, ținând seama de estimarea actuală a ajustării salariale pentru 2022, care este mai mică decât s-a prevăzut în PB 2023, și de transferul de credite de la alte instituții către CERT-UE pentru a consolida capacitățile de securitate cibernetică ale Uniunii, reducând, prin urmare, nivelul creditelor altor instituții cu 45 de milioane EUR; |
| --- | --- |

84.

o

o o

| 85. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu amendamentele la proiectul de buget general, Consiliului, Comisiei, celorlalte instituții și organe interesate, precum și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

85.

---

(1)  JO L 424, 15.12.2020, p. 1.

(2)  JO L 193, 30.7.2018, p. 1.

(3)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 11.

(4)  JO C 444 I, 22.12.2020.

(5)  Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 decembrie 2020 referitoare la proiectul de regulament al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027, anexa 2: Declarații (Texte adoptate, P9_TA(2020)0357).

(6)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 28.

(7)  JO L 243, 9.7.2021, p. 1.

(8)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0219.

(9)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0005.

(10)  JO C 99, 1.3.2022, p. 158.

(11)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0010.

(12)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 1.

(13)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0106.

(14)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0127.

(15)  Regulamentul (UE) 2021/695 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa, de stabilire a normelor sale de participare și de diseminare și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1290/2013 și (UE) nr. 1291/2013 (JO L 170, 12.5.2021, p. 1).

(16)  Directiva 2001/55/CE a Consiliului din 20 iulie 2001 privind standardele minime pentru acordarea protecției temporare, în cazul unui aflux masiv de persoane strămutate, și măsurile de promovare a unui echilibru între eforturile statelor membre pentru primirea acestor persoane și suportarea consecințelor acestei primiri (JO L 212, 7.8.2001, p. 12).

---

| 28.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 149/125 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 149/125

---

P9_TA(2022)0367

Combustibilii maritimi durabili (Inițiativa FuelEU în domeniul maritim) ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 19 octombrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE (COM(2021)0562 – C9-0333/2021 – 2021/0210(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 149/13)

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | Transportul maritim reprezintă aproximativ 75 % din comerțul exterior al UE și 31 % din comerțul intern al UE în ceea ce privește volumul.
  În același timp, traficul naval înspre sau dinspre porturile din Spațiul Economic European reprezintă aproximativ 11 % din totalul emisiilor de CO2 din UE generate de transporturi și între 3 % și 4 % din totalul emisiilor de CO2 din UE.
  În fiecare an, aproximativ 400 de milioane de pasageri se îmbarcă sau debarcă în porturile din statele membre, dintre care aproximativ 14 milioane pe nave de croazieră. Prin urmare, transportul maritim este o componentă esențială a sistemului de transport european și joacă un rol esențial pentru economia europeană. Piața transportului maritim face obiectul unei concurențe puternice între actorii economici din Uniune și din afara acesteia; prin urmare, stabilirea unor condiții de concurență echitabile este esențială. Stabilitatea și prosperitatea pieței transportului maritim și ale actorilor săi economici se bazează pe un cadru de politici clare și armonizate, în temeiul căruia operatorii de transport maritim, porturile și alți actori din sector își pot desfășura activitatea pe baza egalității de șanse. În cazul în care apar denaturări ale pieței, acestea riscă să dezavantajeze operatorii de nave sau porturile în raport cu concurenții din sectorul transportului maritim sau din alte sectoare ale transporturilor. La rândul său, acest lucru poate duce la o pierdere a competitivității sectorului transportului maritim și la o pierdere a conectivității pentru cetățeni și întreprinderi. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

Transportul maritim reprezintă aproximativ 75 % din comerțul exterior al UE și 31 % din comerțul intern al UE în ceea ce privește volumul.
  În același timp, traficul naval înspre sau dinspre porturile din Spațiul Economic European reprezintă aproximativ 11 % din totalul emisiilor de CO2 din UE generate de transporturi și între 3 % și 4 % din totalul emisiilor de CO2 din UE.
  În fiecare an, aproximativ 400 de milioane de pasageri se îmbarcă sau debarcă în porturile din statele membre, dintre care aproximativ 14 milioane pe nave de croazieră. Prin urmare, transportul maritim este o componentă esențială a sistemului de transport european și joacă un rol esențial pentru economia europeană. Piața transportului maritim face obiectul unei concurențe puternice între actorii economici din Uniune și din afara acesteia; prin urmare, stabilirea unor condiții de concurență echitabile este esențială. Stabilitatea și prosperitatea pieței transportului maritim și ale actorilor săi economici se bazează pe un cadru de politici clare și armonizate, în temeiul căruia operatorii de transport maritim, porturile și alți actori din sector își pot desfășura activitatea pe baza egalității de șanse. În cazul în care apar denaturări ale pieței, acestea riscă să dezavantajeze operatorii de nave sau porturile în raport cu concurenții din sectorul transportului maritim sau din alte sectoare ale transporturilor. La rândul său, acest lucru poate duce la o pierdere a competitivității sectorului transportului maritim și la o pierdere a conectivității pentru cetățeni și întreprinderi.

| (1) | Transportul maritim reprezintă aproximativ 75 % din comerțul exterior al UE și 31 % din comerțul intern al UE în ceea ce privește volumul. În fiecare an, aproximativ 400 de milioane de pasageri se îmbarcă sau debarcă în porturile din statele membre, dintre care aproximativ 14 milioane pe nave de croazieră. Prin urmare, transportul maritim este o componentă esențială a sistemului de transport european și joacă un rol esențial pentru economia europeană. Piața transportului maritim face obiectul unei concurențe puternice între actorii economici din Uniune și din afara acesteia; prin urmare, stabilirea unor condiții de concurență echitabile
  la nivel global
  este esențială. Stabilitatea și prosperitatea pieței transportului maritim și ale actorilor săi economici se bazează pe un cadru de politici clare și armonizate, în temeiul căruia operatorii de transport maritim, porturile și alți actori din sector își pot desfășura activitatea pe baza egalității de șanse. În cazul în care apar denaturări ale pieței, acestea riscă să dezavantajeze operatorii de nave sau porturile în raport cu concurenții din sectorul transportului maritim sau din alte sectoare ale transporturilor. La rândul său, acest lucru poate duce la o pierdere a competitivității sectorului transportului maritim
  , la pierderi de locuri de muncă
  și la o pierdere a conectivității pentru cetățeni și întreprinderi. |
| --- | --- |

(1)

Transportul maritim reprezintă aproximativ 75 % din comerțul exterior al UE și 31 % din comerțul intern al UE în ceea ce privește volumul. În fiecare an, aproximativ 400 de milioane de pasageri se îmbarcă sau debarcă în porturile din statele membre, dintre care aproximativ 14 milioane pe nave de croazieră. Prin urmare, transportul maritim este o componentă esențială a sistemului de transport european și joacă un rol esențial pentru economia europeană. Piața transportului maritim face obiectul unei concurențe puternice între actorii economici din Uniune și din afara acesteia; prin urmare, stabilirea unor condiții de concurență echitabile
  la nivel global
  este esențială. Stabilitatea și prosperitatea pieței transportului maritim și ale actorilor săi economici se bazează pe un cadru de politici clare și armonizate, în temeiul căruia operatorii de transport maritim, porturile și alți actori din sector își pot desfășura activitatea pe baza egalității de șanse. În cazul în care apar denaturări ale pieței, acestea riscă să dezavantajeze operatorii de nave sau porturile în raport cu concurenții din sectorul transportului maritim sau din alte sectoare ale transporturilor. La rândul său, acest lucru poate duce la o pierdere a competitivității sectorului transportului maritim
  , la pierderi de locuri de muncă
  și la o pierdere a conectivității pentru cetățeni și întreprinderi.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a) | Sectorul maritim asigură locuri de muncă pentru 2 milioane de europeni și contribuie cu 149 de miliarde EUR la economie. Pentru fiecare milion de euro generat în industria transporturilor maritime, în altă parte a economiei UE sunt generate 1,8 milioane EUR.

   (1a) |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)

Sectorul maritim asigură locuri de muncă pentru 2 milioane de europeni și contribuie cu 149 de miliarde EUR la economie. Pentru fiecare milion de euro generat în industria transporturilor maritime, în altă parte a economiei UE sunt generate 1,8 milioane EUR.

   (1a)

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1b) | Transportul maritim este modul de transport care dăunează cel mai puțin mediului, generând emisii de gaze cu efect de seră semnificativ mai scăzute per tonă de mărfuri transportate, comparativ cu alte moduri de transport

   (1a)

  . În același timp, traficul naval înspre sau dinspre porturile din Spațiul Economic European reprezintă aproximativ 11 % din totalul emisiilor de CO2 din UE generate de transporturi și între 3 % și 4 % din totalul emisiilor de CO2 din UE. Se preconizează că emisiile de CO2 generate de transportul maritim vor crește dacă nu se iau măsuri suplimentare. Toate sectoarele economiei sunt obligate să contribuie la reducerea rapidă a emisiilor de GES până la atingerea unui nivel al emisiilor nete de GES egal cu zero până cel târziu în 2050, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) 2021/1119. Prin urmare, este esențial ca Uniunea să stabilească o cale ambițioasă către tranziția ecologică rapidă a sectorului maritim, care ar contribui și la menținerea și promovarea în continuare a poziției sale de lider la nivel mondial în domeniul tehnologiilor, al serviciilor și al soluțiilor verzi, precum și la stimularea în continuare a creării de locuri de muncă în lanțurile valorice aferente, păstrându-se totodată competitivitatea. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1b)

Transportul maritim este modul de transport care dăunează cel mai puțin mediului, generând emisii de gaze cu efect de seră semnificativ mai scăzute per tonă de mărfuri transportate, comparativ cu alte moduri de transport

   (1a)

  . În același timp, traficul naval înspre sau dinspre porturile din Spațiul Economic European reprezintă aproximativ 11 % din totalul emisiilor de CO2 din UE generate de transporturi și între 3 % și 4 % din totalul emisiilor de CO2 din UE. Se preconizează că emisiile de CO2 generate de transportul maritim vor crește dacă nu se iau măsuri suplimentare. Toate sectoarele economiei sunt obligate să contribuie la reducerea rapidă a emisiilor de GES până la atingerea unui nivel al emisiilor nete de GES egal cu zero până cel târziu în 2050, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) 2021/1119. Prin urmare, este esențial ca Uniunea să stabilească o cale ambițioasă către tranziția ecologică rapidă a sectorului maritim, care ar contribui și la menținerea și promovarea în continuare a poziției sale de lider la nivel mondial în domeniul tehnologiilor, al serviciilor și al soluțiilor verzi, precum și la stimularea în continuare a creării de locuri de muncă în lanțurile valorice aferente, păstrându-se totodată competitivitatea.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | Pentru a consolida angajamentul în materie de climă asumat de Uniune în temeiul Acordului de la Paris și pentru a stabili măsurile care trebuie luate pentru a realiza neutralitatea climatică până în 2050, precum și pentru a transpune angajamentul politic într-o obligație juridică, Comisia a adoptat propunerea (modificată) de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1999 (Legea europeană a climei) (19), precum și Comunicarea intitulată „Stabilirea unui obiectiv mai ambițios în materie de climă pentru Europa în perspectiva anului 2030
  ”

   (20). Aceasta include, de asemenea, obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră (GES) cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030. În consecință, sunt necesare diverse instrumente de politică complementare pentru a 
  motiva
  utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon produși în mod durabil, incluși în sectorul transportului maritim. Dezvoltarea și implementarea tehnologiei necesare trebuie să
  aibă loc
  până în 2030, în pregătirea unei schimbări mult mai rapide după anul respectiv. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

Pentru a consolida angajamentul în materie de climă asumat de Uniune în temeiul Acordului de la Paris și pentru a stabili măsurile care trebuie luate pentru a realiza neutralitatea climatică până în 2050, precum și pentru a transpune angajamentul politic într-o obligație juridică, Comisia a adoptat propunerea (modificată) de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1999 (Legea europeană a climei) (19), precum și Comunicarea intitulată „Stabilirea unui obiectiv mai ambițios în materie de climă pentru Europa în perspectiva anului 2030
  ”

   (20). Aceasta include, de asemenea, obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră (GES) cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030. În consecință, sunt necesare diverse instrumente de politică complementare pentru a 
  motiva
  utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon produși în mod durabil, incluși în sectorul transportului maritim. Dezvoltarea și implementarea tehnologiei necesare trebuie să
  aibă loc
  până în 2030, în pregătirea unei schimbări mult mai rapide după anul respectiv.

| (2) | Pentru a consolida angajamentul în materie de climă asumat de Uniune în temeiul Acordului de la Paris și pentru a stabili măsurile care trebuie luate pentru a realiza neutralitatea climatică până
  cel târziu
  în 2050, precum și pentru a transpune angajamentul politic într-o obligație juridică, Comisia a adoptat propunerea (modificată) de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1999 (Legea europeană a climei) (19), precum și Comunicarea intitulată „Stabilirea unui obiectiv mai ambițios în materie de climă pentru Europa în perspectiva anului 2030
  ”

   (20). Aceasta include, de asemenea, obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră (GES) cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030. În consecință, sunt necesare diverse instrumente de politică complementare pentru a 
  promova și a accelera o producție la scară largă și
  utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon produși în mod durabil, incluși în sectorul transportului maritim
  , respectând totodată principiul neutralității tehnologice
  . Dezvoltarea și implementarea tehnologiei necesare
  ar
  trebui
  sprijinite cât mai repede posibil și ar trebui
  să
  fie demarate
  până în 2030, în pregătirea unei schimbări mult mai rapide după anul respectiv.
  Este esențial, totodată, să se încurajeze inovarea și să se sprijine cercetarea pentru inovații emergente și viitoare, cum ar fi combustibilii alternativi emergenți, proiectarea ecologică, biomateriile, propulsia eoliană și propulsia asistată de vânt. |
| --- | --- |

(2)

Pentru a consolida angajamentul în materie de climă asumat de Uniune în temeiul Acordului de la Paris și pentru a stabili măsurile care trebuie luate pentru a realiza neutralitatea climatică până
  cel târziu
  în 2050, precum și pentru a transpune angajamentul politic într-o obligație juridică, Comisia a adoptat propunerea (modificată) de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1999 (Legea europeană a climei) (19), precum și Comunicarea intitulată „Stabilirea unui obiectiv mai ambițios în materie de climă pentru Europa în perspectiva anului 2030
  ”

   (20). Aceasta include, de asemenea, obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră (GES) cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030. În consecință, sunt necesare diverse instrumente de politică complementare pentru a 
  promova și a accelera o producție la scară largă și
  utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon produși în mod durabil, incluși în sectorul transportului maritim
  , respectând totodată principiul neutralității tehnologice
  . Dezvoltarea și implementarea tehnologiei necesare
  ar
  trebui
  sprijinite cât mai repede posibil și ar trebui
  să
  fie demarate
  până în 2030, în pregătirea unei schimbări mult mai rapide după anul respectiv.
  Este esențial, totodată, să se încurajeze inovarea și să se sprijine cercetarea pentru inovații emergente și viitoare, cum ar fi combustibilii alternativi emergenți, proiectarea ecologică, biomateriile, propulsia eoliană și propulsia asistată de vânt.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a) | Este probabil ca GNL să joace un rol de tranziție în transportul maritim, permițând o tranziție treptată către alternative cu emisii zero, în special acolo unde în prezent nu este disponibilă nicio tehnologie de propulsie cu emisii zero viabilă din punct de vedere economic. Comunicarea privind Strategia pentru o mobilitate durabilă și inteligentă indică faptul că navele maritime cu emisii zero ar putea fi gata de lansare pe piață până în 2030. Conversia flotei ar trebui să aibă loc treptat, datorită duratei lungi de viață a navelor. Este necesară decarbonizarea graduală a combustibililor pentru transport, cum ar fi GNL, prin amestecarea cu biometan lichefiat (bio-GNL) sau cu combustibili gazoși sintetici (e-gaz) din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon, de exemplu. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)

Este probabil ca GNL să joace un rol de tranziție în transportul maritim, permițând o tranziție treptată către alternative cu emisii zero, în special acolo unde în prezent nu este disponibilă nicio tehnologie de propulsie cu emisii zero viabilă din punct de vedere economic. Comunicarea privind Strategia pentru o mobilitate durabilă și inteligentă indică faptul că navele maritime cu emisii zero ar putea fi gata de lansare pe piață până în 2030. Conversia flotei ar trebui să aibă loc treptat, datorită duratei lungi de viață a navelor. Este necesară decarbonizarea graduală a combustibililor pentru transport, cum ar fi GNL, prin amestecarea cu biometan lichefiat (bio-GNL) sau cu combustibili gazoși sintetici (e-gaz) din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon, de exemplu.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | În contextul tranziției la combustibili din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon și la surse alternative de energie, este esențial să se asigure funcționarea corespunzătoare și concurența loială pe piața transportului maritim din UE în ceea ce privește combustibilii marini, care reprezintă o parte substanțială din costurile suportate de operatorii de nave. Diferențele dintre statele membre ale Uniunii în ceea ce privește cerințele în materie de combustibili pot afecta în mod semnificativ performanța economică a operatorilor de nave și pot avea un impact negativ asupra concurenței de pe piață. Ca urmare a naturii internaționale a transportului maritim, operatorii de nave pot efectua cu ușurință buncherajul în țări terțe și pot transporta cantități mari de combustibil. Acest lucru poate duce la relocarea emisiilor de carbon și la efecte negative asupra competitivității sectorului dacă disponibilitatea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în porturile maritime aflate sub jurisdicția unui stat membru nu este însoțită de cerințe privind utilizarea acestora care să se aplice tuturor operatorilor de nave care sosesc și pleacă din porturile aflate sub jurisdicția statelor membre. Prezentul regulament trebuie să stabilească măsuri pentru a se asigura că penetrarea combustibililor din surse regenerabile cu emisii scăzute de carbon pe piața combustibililor marini se desfășoară în condiții de concurență loială pe piața transportului maritim din UE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

În contextul tranziției la combustibili din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon și la surse alternative de energie, este esențial să se asigure funcționarea corespunzătoare și concurența loială pe piața transportului maritim din UE în ceea ce privește combustibilii marini, care reprezintă o parte substanțială din costurile suportate de operatorii de nave. Diferențele dintre statele membre ale Uniunii în ceea ce privește cerințele în materie de combustibili pot afecta în mod semnificativ performanța economică a operatorilor de nave și pot avea un impact negativ asupra concurenței de pe piață. Ca urmare a naturii internaționale a transportului maritim, operatorii de nave pot efectua cu ușurință buncherajul în țări terțe și pot transporta cantități mari de combustibil. Acest lucru poate duce la relocarea emisiilor de carbon și la efecte negative asupra competitivității sectorului dacă disponibilitatea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în porturile maritime aflate sub jurisdicția unui stat membru nu este însoțită de cerințe privind utilizarea acestora care să se aplice tuturor operatorilor de nave care sosesc și pleacă din porturile aflate sub jurisdicția statelor membre. Prezentul regulament trebuie să stabilească măsuri pentru a se asigura că penetrarea combustibililor din surse regenerabile cu emisii scăzute de carbon pe piața combustibililor marini se desfășoară în condiții de concurență loială pe piața transportului maritim din UE.

| (3) | În contextul tranziției la combustibili din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon și la surse alternative de energie, este esențial să se asigure funcționarea corespunzătoare și concurența loială pe piața transportului maritim din UE în ceea ce privește combustibilii marini, care reprezintă o parte substanțială din costurile suportate de operatorii de nave
  , în general, între 35 % și 53 % din tarifele pentru transportul maritim de mărfuri. Prin urmare, este necesar ca măsurile de politică să fie eficiente din punctul de vedere al costurilor și să vizeze generarea celui mai mare nivel de decarbonizare posibil la cel mai mic cost posibil
  . Diferențele dintre statele membre ale Uniunii în ceea ce privește cerințele în materie de combustibili pot afecta în mod semnificativ performanța economică a operatorilor de nave și pot avea un impact negativ asupra concurenței de pe piață. Ca urmare a naturii internaționale a transportului maritim, operatorii de nave pot efectua cu ușurință buncherajul în țări terțe și pot transporta cantități mari de combustibil
  , ceea ce ar putea contribui și la un risc de pierdere a competitivității porturilor din Uniune în raport cu cele din afara Uniunii
  . Acest lucru poate duce la relocarea emisiilor de carbon
  și a întreprinderilor
  și la efecte negative asupra competitivității sectorului dacă disponibilitatea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în porturile maritime aflate sub jurisdicția unui stat membru nu este însoțită de cerințe privind utilizarea acestora care să se aplice tuturor operatorilor de nave care sosesc și pleacă din porturile aflate sub jurisdicția statelor membre. Prezentul regulament trebuie să stabilească măsuri pentru a se asigura că penetrarea combustibililor din surse regenerabile
  și
  cu emisii scăzute de carbon pe piața combustibililor marini se desfășoară în condiții de concurență loială pe piața transportului maritim din UE
  , lăsând operatorilor de transport maritim o opțiune de a avea costuri mai mici de reducere a emisiilor. Disponibilitatea unei astfel de opțiuni este esențială pentru a garanta competitivitatea industriilor maritime europene și relevanța rutelor logistice care leagă porturile europene de comerțul mondial. |
| --- | --- |

(3)

În contextul tranziției la combustibili din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon și la surse alternative de energie, este esențial să se asigure funcționarea corespunzătoare și concurența loială pe piața transportului maritim din UE în ceea ce privește combustibilii marini, care reprezintă o parte substanțială din costurile suportate de operatorii de nave
  , în general, între 35 % și 53 % din tarifele pentru transportul maritim de mărfuri. Prin urmare, este necesar ca măsurile de politică să fie eficiente din punctul de vedere al costurilor și să vizeze generarea celui mai mare nivel de decarbonizare posibil la cel mai mic cost posibil
  . Diferențele dintre statele membre ale Uniunii în ceea ce privește cerințele în materie de combustibili pot afecta în mod semnificativ performanța economică a operatorilor de nave și pot avea un impact negativ asupra concurenței de pe piață. Ca urmare a naturii internaționale a transportului maritim, operatorii de nave pot efectua cu ușurință buncherajul în țări terțe și pot transporta cantități mari de combustibil
  , ceea ce ar putea contribui și la un risc de pierdere a competitivității porturilor din Uniune în raport cu cele din afara Uniunii
  . Acest lucru poate duce la relocarea emisiilor de carbon
  și a întreprinderilor
  și la efecte negative asupra competitivității sectorului dacă disponibilitatea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în porturile maritime aflate sub jurisdicția unui stat membru nu este însoțită de cerințe privind utilizarea acestora care să se aplice tuturor operatorilor de nave care sosesc și pleacă din porturile aflate sub jurisdicția statelor membre. Prezentul regulament trebuie să stabilească măsuri pentru a se asigura că penetrarea combustibililor din surse regenerabile
  și
  cu emisii scăzute de carbon pe piața combustibililor marini se desfășoară în condiții de concurență loială pe piața transportului maritim din UE
  , lăsând operatorilor de transport maritim o opțiune de a avea costuri mai mici de reducere a emisiilor. Disponibilitatea unei astfel de opțiuni este esențială pentru a garanta competitivitatea industriilor maritime europene și relevanța rutelor logistice care leagă porturile europene de comerțul mondial.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a) | Sectorul maritim este caracterizat de o concurență internațională acerbă. Diferențele majore în materie de sarcini de reglementare dintre statele de pavilion au amplificat recurgerea la practici nedorite, cum ar fi schimbarea pavilionului navelor. Caracterul mondial intrinsec al acestui sector pune în evidență cât sunt de importante o abordare care să fie aceeași indiferent de pavilion și un mediu de reglementare favorabil, condiție indispensabilă pentru atragerea de noi investiții și pentru păstrarea competitivității porturilor, a armatorilor și a operatorilor de nave europeni. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3a)

Sectorul maritim este caracterizat de o concurență internațională acerbă. Diferențele majore în materie de sarcini de reglementare dintre statele de pavilion au amplificat recurgerea la practici nedorite, cum ar fi schimbarea pavilionului navelor. Caracterul mondial intrinsec al acestui sector pune în evidență cât sunt de importante o abordare care să fie aceeași indiferent de pavilion și un mediu de reglementare favorabil, condiție indispensabilă pentru atragerea de noi investiții și pentru păstrarea competitivității porturilor, a armatorilor și a operatorilor de nave europeni.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | Pentru a avea un efect asupra tuturor activităților din sectorul transportului maritim, este oportun ca prezentul regulament să acopere o parte din călătoriile dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru către un alt port aflat sub jurisdicția unei țări terțe. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să se aplice unei jumătăți din cantitatea de energie utilizată de o navă care sosește într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru dintr-un alt port aflat în afara jurisdicției unui stat membru, unei jumătăți din cantitate de energie utilizată de o navă care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosește într-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru, întregii cantități de energie utilizate de o navă care sosește într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru dintr-un alt un port aflat sub jurisdicția unui stat membru, precum și cantității de energie utilizată de o navă la dană într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru. O astfel de acoperire a unei părți din cantitatea de energie utilizată de o navă pe parcursul călătoriilor sale între Uniune și țările terțe asigură eficacitatea prezentului regulament, inclusiv prin creșterea impactului pozitiv al unui astfel de cadru asupra mediului.
  În același timp, un astfel de cadru limitează
  riscul de escale evazive în port și riscul delocalizării activităților de transbordare în afara Uniunii. Pentru a asigura buna funcționare a traficului maritim, condiții de concurență echitabile între operatorii de transport maritim și între porturi și pentru a evita denaturări ale pieței interne, toate călătoriile înspre și dinspre porturile aflate sub jurisdicția statelor membre, precum și staționarea navelor în respectivele porturi trebuie să facă obiectul unor norme uniforme care să fie incluse în prezentul regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Pentru a avea un efect asupra tuturor activităților din sectorul transportului maritim, este oportun ca prezentul regulament să acopere o parte din călătoriile dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru către un alt port aflat sub jurisdicția unei țări terțe. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să se aplice unei jumătăți din cantitatea de energie utilizată de o navă care sosește într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru dintr-un alt port aflat în afara jurisdicției unui stat membru, unei jumătăți din cantitate de energie utilizată de o navă care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosește într-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru, întregii cantități de energie utilizate de o navă care sosește într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru dintr-un alt un port aflat sub jurisdicția unui stat membru, precum și cantității de energie utilizată de o navă la dană într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru. O astfel de acoperire a unei părți din cantitatea de energie utilizată de o navă pe parcursul călătoriilor sale între Uniune și țările terțe asigură eficacitatea prezentului regulament, inclusiv prin creșterea impactului pozitiv al unui astfel de cadru asupra mediului.
  În același timp, un astfel de cadru limitează
  riscul de escale evazive în port și riscul delocalizării activităților de transbordare în afara Uniunii. Pentru a asigura buna funcționare a traficului maritim, condiții de concurență echitabile între operatorii de transport maritim și între porturi și pentru a evita denaturări ale pieței interne, toate călătoriile înspre și dinspre porturile aflate sub jurisdicția statelor membre, precum și staționarea navelor în respectivele porturi trebuie să facă obiectul unor norme uniforme care să fie incluse în prezentul regulament.

| (4) | Pentru a avea un efect asupra tuturor activităților din sectorul transportului maritim, este oportun ca prezentul regulament să acopere o parte din călătoriile dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru către un alt port aflat sub jurisdicția unei țări terțe. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să se aplice unei jumătăți din cantitatea de energie utilizată de o navă care sosește într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru dintr-un alt port aflat în afara jurisdicției unui stat membru, unei jumătăți din cantitate de energie utilizată de o navă care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosește într-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru, întregii cantități de energie utilizate de o navă care sosește într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru dintr-un alt un port aflat sub jurisdicția unui stat membru, precum și cantității de energie utilizată de o navă la dană într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru. O astfel de acoperire a unei părți din cantitatea de energie utilizată de o navă pe parcursul călătoriilor sale între Uniune și țările terțe asigură eficacitatea prezentului regulament, inclusiv prin creșterea impactului pozitiv al unui astfel de cadru asupra mediului.
  Acest cadru ar trebui să limiteze
  riscul de escale evazive în port și riscul delocalizării activităților de transbordare în afara Uniunii. Pentru a asigura buna funcționare a traficului maritim, condiții de concurență echitabile între operatorii de transport maritim și între porturi și pentru a evita denaturări ale pieței interne, toate călătoriile înspre și dinspre porturile aflate sub jurisdicția statelor membre, precum și staționarea navelor în respectivele porturi trebuie să facă obiectul unor norme uniforme care să fie incluse în prezentul regulament.
  Comisia ar trebui să instituie un sistem de monitorizare care să evalueze în mod specific relocarea emisiilor de dioxid de carbon și a întreprinderilor, precum și potențialele practici de eludare și să elaboreze o listă de activități economice potențiale care nu se încadrează în activități economice semnificative desfășurate în porturi vecine UE. Procedând astfel, dacă sunt raportate relocări semnificative ale emisiilor de dioxid de carbon și ale întreprinderilor și practici de eludare, Comisia ar trebui să propună măsuri pentru a combate aceste probleme. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a avea un efect asupra tuturor activităților din sectorul transportului maritim, este oportun ca prezentul regulament să acopere o parte din călătoriile dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru către un alt port aflat sub jurisdicția unei țări terțe. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să se aplice unei jumătăți din cantitatea de energie utilizată de o navă care sosește într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru dintr-un alt port aflat în afara jurisdicției unui stat membru, unei jumătăți din cantitate de energie utilizată de o navă care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosește într-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru, întregii cantități de energie utilizate de o navă care sosește într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru dintr-un alt un port aflat sub jurisdicția unui stat membru, precum și cantității de energie utilizată de o navă la dană într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru. O astfel de acoperire a unei părți din cantitatea de energie utilizată de o navă pe parcursul călătoriilor sale între Uniune și țările terțe asigură eficacitatea prezentului regulament, inclusiv prin creșterea impactului pozitiv al unui astfel de cadru asupra mediului.
  Acest cadru ar trebui să limiteze
  riscul de escale evazive în port și riscul delocalizării activităților de transbordare în afara Uniunii. Pentru a asigura buna funcționare a traficului maritim, condiții de concurență echitabile între operatorii de transport maritim și între porturi și pentru a evita denaturări ale pieței interne, toate călătoriile înspre și dinspre porturile aflate sub jurisdicția statelor membre, precum și staționarea navelor în respectivele porturi trebuie să facă obiectul unor norme uniforme care să fie incluse în prezentul regulament.
  Comisia ar trebui să instituie un sistem de monitorizare care să evalueze în mod specific relocarea emisiilor de dioxid de carbon și a întreprinderilor, precum și potențialele practici de eludare și să elaboreze o listă de activități economice potențiale care nu se încadrează în activități economice semnificative desfășurate în porturi vecine UE. Procedând astfel, dacă sunt raportate relocări semnificative ale emisiilor de dioxid de carbon și ale întreprinderilor și practici de eludare, Comisia ar trebui să propună măsuri pentru a combate aceste probleme.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4a) | Având în vedere că prezentul regulament va impune costuri suplimentare de asigurare a conformității asupra sectorului, ar trebui luate măsuri compensatorii pentru a împiedica creșterea nivelului total al sarcinii de reglementare. Prin urmare, înainte de aplicarea prezentul regulament, Comisia ar trebui să prezinte propuneri de compensare a sarcinilor de reglementare introduse prin prezentul regulament, prin revizuirea sau abrogarea dispozițiilor din alte acte legislative ale Uniunii care generează sarcini de reglementare în sectorul maritim. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4a)

Având în vedere că prezentul regulament va impune costuri suplimentare de asigurare a conformității asupra sectorului, ar trebui luate măsuri compensatorii pentru a împiedica creșterea nivelului total al sarcinii de reglementare. Prin urmare, înainte de aplicarea prezentul regulament, Comisia ar trebui să prezinte propuneri de compensare a sarcinilor de reglementare introduse prin prezentul regulament, prin revizuirea sau abrogarea dispozițiilor din alte acte legislative ale Uniunii care generează sarcini de reglementare în sectorul maritim.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 4 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4b) | Pentru a asigura gradul necesar de securitate juridică și a investițiilor, prezentul regulament ar trebui să fie aliniat îndeaproape și corelat cu Regulamentul XXXX-XXX (Regulamentul privind infrastructura pentru combustibili alternativi), Directiva 2003/87/CE (EU ETS), Directiva XXXX-XXX (Directiva privind energia din surse regenerabile) și Directiva 2003/96/CE (Directiva privind impozitarea energiei). O astfel de aliniere ar trebui să aibă ca rezultat un cadru legislativ coerent pentru sectorul transportului maritim, care să contribuie la creșterea semnificativă a producției de combustibili alternativi sustenabili, să asigure implementarea infrastructurii necesare și să stimuleze folosirea acestor combustibili de către tot mai multe nave. Pentru a asigura corelarea generală cu obiectivele Uniunii în materie de climă, competitivitate și „creștere economică sustenabilă”, impactul global, combinat și cumulativ al acestor acte legislative asupra climei și economiei ar trebui evaluat în mod cuprinzător și continuu. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4b)

Pentru a asigura gradul necesar de securitate juridică și a investițiilor, prezentul regulament ar trebui să fie aliniat îndeaproape și corelat cu Regulamentul XXXX-XXX (Regulamentul privind infrastructura pentru combustibili alternativi), Directiva 2003/87/CE (EU ETS), Directiva XXXX-XXX (Directiva privind energia din surse regenerabile) și Directiva 2003/96/CE (Directiva privind impozitarea energiei). O astfel de aliniere ar trebui să aibă ca rezultat un cadru legislativ coerent pentru sectorul transportului maritim, care să contribuie la creșterea semnificativă a producției de combustibili alternativi sustenabili, să asigure implementarea infrastructurii necesare și să stimuleze folosirea acestor combustibili de către tot mai multe nave. Pentru a asigura corelarea generală cu obiectivele Uniunii în materie de climă, competitivitate și „creștere economică sustenabilă”, impactul global, combinat și cumulativ al acestor acte legislative asupra climei și economiei ar trebui evaluat în mod cuprinzător și continuu.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 4 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4c) | Obligației porturilor de a asigura alimentarea cu energie electrică de la mal ar trebui să îi corespundă o obligație echivalentă a navelor de a se conecta la infrastructura de încărcare menită să asigure alimentarea cu energie electrică atunci când nava se află la dană, pentru a asigura eficacitatea infrastructurii respective și a evita riscul de depreciere a activelor. În plus, ar trebui depuse eforturi pentru a reduce costurile asociate cu alimentarea de la mal prin scutirea permanentă de la impozitare a energiei electrice furnizate navelor în port, prin modificarea Directivei XXXX-XXXX (Directiva privind impozitarea energiei). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4c)

Obligației porturilor de a asigura alimentarea cu energie electrică de la mal ar trebui să îi corespundă o obligație echivalentă a navelor de a se conecta la infrastructura de încărcare menită să asigure alimentarea cu energie electrică atunci când nava se află la dană, pentru a asigura eficacitatea infrastructurii respective și a evita riscul de depreciere a activelor. În plus, ar trebui depuse eforturi pentru a reduce costurile asociate cu alimentarea de la mal prin scutirea permanentă de la impozitare a energiei electrice furnizate navelor în port, prin modificarea Directivei XXXX-XXXX (Directiva privind impozitarea energiei).

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5a) | Având în vedere creșterea costurilor transportului maritim pentru navele care nu respectă cerințele prezentului regulament, ar trebui combătut riscul de evaziune și de eludare a dispozițiilor prezentului regulament, în special în segmentul comerțului bazat pe servicii de linie pentru transportul de containere. Escalele în porturi din vecinătatea Uniunii pentru a limita costurile legate de respectarea prezentului regulament, nu doar că ar diminua beneficiile preconizate pentru mediu și ar submina semnificativ obiectivele urmărite de prezentul regulament, ci ar putea conduce și la emisii mai mari din cauza distanței suplimentare parcurse pentru a eluda aplicarea prezentului regulament. Prin urmare, este oportun să se excludă din conceptul de „port de escală” anumite opriri efectuate în porturi din afara Uniunii. Respectiva excludere ar trebui să vizeze porturile din vecinătatea Uniunii în care riscul de eludare este cel mai mare. O limită de 300 mile marine constituie un răspuns proporțional la acest risc, asigurând un echilibru între sarcina suplimentară și riscul de eludare. În plus, excluderea din conceptul de „port de escală” ar trebui să vizeze numai navele portcontainer și porturile a căror activitate principală este transbordarea containerelor. Pentru astfel de transporturi, riscul de eludare constă, de asemenea, într-o mutare a nodului portuar către porturi din afara Uniunii, ceea ce agravează efectele eludării. Din acest motiv și în absența unui sistem obligatoriu al OMI pentru folosirea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon pentru călătoriile internaționale la nivel mondial, care să aibă un nivel de ambiție similar cu cerințele stabilite în prezentul regulament, opririle navelor portcontainer într-un port de transbordare a containerelor învecinat nu ar trebui considerate opriri în porturi de escală în sensul prezentului regulament. Pentru a se asigura că măsura este proporțională cu obiectivele urmărite și are ca rezultat egalitatea de tratament, ar trebui luate în considerare măsurile din țările terțe care au un efect echivalent cu cel al prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5a)

Având în vedere creșterea costurilor transportului maritim pentru navele care nu respectă cerințele prezentului regulament, ar trebui combătut riscul de evaziune și de eludare a dispozițiilor prezentului regulament, în special în segmentul comerțului bazat pe servicii de linie pentru transportul de containere. Escalele în porturi din vecinătatea Uniunii pentru a limita costurile legate de respectarea prezentului regulament, nu doar că ar diminua beneficiile preconizate pentru mediu și ar submina semnificativ obiectivele urmărite de prezentul regulament, ci ar putea conduce și la emisii mai mari din cauza distanței suplimentare parcurse pentru a eluda aplicarea prezentului regulament. Prin urmare, este oportun să se excludă din conceptul de „port de escală” anumite opriri efectuate în porturi din afara Uniunii. Respectiva excludere ar trebui să vizeze porturile din vecinătatea Uniunii în care riscul de eludare este cel mai mare. O limită de 300 mile marine constituie un răspuns proporțional la acest risc, asigurând un echilibru între sarcina suplimentară și riscul de eludare. În plus, excluderea din conceptul de „port de escală” ar trebui să vizeze numai navele portcontainer și porturile a căror activitate principală este transbordarea containerelor. Pentru astfel de transporturi, riscul de eludare constă, de asemenea, într-o mutare a nodului portuar către porturi din afara Uniunii, ceea ce agravează efectele eludării. Din acest motiv și în absența unui sistem obligatoriu al OMI pentru folosirea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon pentru călătoriile internaționale la nivel mondial, care să aibă un nivel de ambiție similar cu cerințele stabilite în prezentul regulament, opririle navelor portcontainer într-un port de transbordare a containerelor învecinat nu ar trebui considerate opriri în porturi de escală în sensul prezentului regulament. Pentru a se asigura că măsura este proporțională cu obiectivele urmărite și are ca rezultat egalitatea de tratament, ar trebui luate în considerare măsurile din țările terțe care au un efect echivalent cu cel al prezentului regulament.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 5 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5b) | Pentru a ține seama de situația specifică a regiunilor insulare, astfel cum se subliniază la articolul 174 din tratat, precum și de necesitatea de a menține conectivitatea dintre insule și regiuni periferice și regiunile centrale ale Uniunii, ar trebui permise derogări temporare pentru călătoriile efectuate de nave de pasageri, altele decât navele de croazieră, între un port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru și un port de escală aflat sub jurisdicția aceluiași stat membru, situat pe o insulă cu mai puțin de 100 000 de rezidenți permanenți. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5b)

Pentru a ține seama de situația specifică a regiunilor insulare, astfel cum se subliniază la articolul 174 din tratat, precum și de necesitatea de a menține conectivitatea dintre insule și regiuni periferice și regiunile centrale ale Uniunii, ar trebui permise derogări temporare pentru călătoriile efectuate de nave de pasageri, altele decât navele de croazieră, între un port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru și un port de escală aflat sub jurisdicția aceluiași stat membru, situat pe o insulă cu mai puțin de 100 000 de rezidenți permanenți.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 5 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5c) | Având în vedere caracteristicile speciale ale regiunilor ultraperiferice ale Uniunii, mai ales depărtarea și caracterul lor insular, precum și constrângerile la care sunt supuse, ar trebui să se acorde o atenție deosebită menținerii accesibilității lor și capacității de conectare eficientă la acestea prin intermediul transportului maritim. Prin urmare, doar jumătate din energia utilizată pentru călătoriile dinspre și către un port de escală situat într-o regiune ultraperiferică ar trebui să fie inclusă în domeniul de aplicare al prezentului regulament. Din aceleași motive, ar trebui permise derogări temporare pentru călătoriile între un port de escală situat într-o regiune ultraperiferică și un alt port de escală situat într-o regiune ultraperiferică, precum și pentru energia utilizată în timpul staționării navelor în portul de escală din regiunile ultraperiferice corespunzătoare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5c)

Având în vedere caracteristicile speciale ale regiunilor ultraperiferice ale Uniunii, mai ales depărtarea și caracterul lor insular, precum și constrângerile la care sunt supuse, ar trebui să se acorde o atenție deosebită menținerii accesibilității lor și capacității de conectare eficientă la acestea prin intermediul transportului maritim. Prin urmare, doar jumătate din energia utilizată pentru călătoriile dinspre și către un port de escală situat într-o regiune ultraperiferică ar trebui să fie inclusă în domeniul de aplicare al prezentului regulament. Din aceleași motive, ar trebui permise derogări temporare pentru călătoriile între un port de escală situat într-o regiune ultraperiferică și un alt port de escală situat într-o regiune ultraperiferică, precum și pentru energia utilizată în timpul staționării navelor în portul de escală din regiunile ultraperiferice corespunzătoare.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 5 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5d) | Pentru a se asigura condiții de concurență echitabile pentru nave, inclusiv pentru cele construite să opereze în ape înghețate în drum spre, dinspre sau între porturile statelor membre, ar trebui luate în considerare informații specifice referitoare la clasa de gheață a unei nave și la navigarea acesteia în ape înghețate, atunci când se calculează reducerile de emisii de GES la nivel de navă, precum și pentru datele monitorizate și raportate pe baza Regulamentului (UE) 2015/757. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5d)

Pentru a se asigura condiții de concurență echitabile pentru nave, inclusiv pentru cele construite să opereze în ape înghețate în drum spre, dinspre sau între porturile statelor membre, ar trebui luate în considerare informații specifice referitoare la clasa de gheață a unei nave și la navigarea acesteia în ape înghețate, atunci când se calculează reducerile de emisii de GES la nivel de navă, precum și pentru datele monitorizate și raportate pe baza Regulamentului (UE) 2015/757.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Persoana sau organizația responsabilă pentru respectarea prezentului regulament trebuie să fie societatea de transport maritim, definită ca fiind proprietarul navei sau orice altă organizație sau persoană, cum ar fi administratorul sau navlositorul navă nudă, care și-a asumat responsabilitatea pentru operarea navei de la proprietarul navei și care, asumându-și această responsabilitate, a fost de acord să preia toate obligațiile și responsabilitățile impuse de Codul internațional de management pentru exploatarea în siguranță a navelor și pentru prevenirea poluării. Această definiție se bazează pe definiția termenului „societate” de la articolul 3 litera (d) din Regulamentul (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului (21) și este conformă cu sistemul global de colectare a datelor instituit în 2016 de Organizația Maritimă Internațională (OMI). În conformitate cu principiul „poluatorul plătește”, societatea de transport maritim ar putea, prin intermediul unui acord contractual, să tragă la răspundere entitatea care este direct responsabilă pentru deciziile care afectează intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de energia utilizată de navă pentru costurile de conformare în temeiul prezentului regulament. Această entitate ar fi, în mod normal, entitatea care este responsabilă pentru alegerea combustibilului, a rutei și a vitezei navei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Persoana sau organizația responsabilă pentru respectarea prezentului regulament trebuie să fie societatea de transport maritim, definită ca fiind proprietarul navei sau orice altă organizație sau persoană, cum ar fi administratorul sau navlositorul navă nudă, care și-a asumat responsabilitatea pentru operarea navei de la proprietarul navei și care, asumându-și această responsabilitate, a fost de acord să preia toate obligațiile și responsabilitățile impuse de Codul internațional de management pentru exploatarea în siguranță a navelor și pentru prevenirea poluării. Această definiție se bazează pe definiția termenului „societate” de la articolul 3 litera (d) din Regulamentul (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului (21) și este conformă cu sistemul global de colectare a datelor instituit în 2016 de Organizația Maritimă Internațională (OMI). În conformitate cu principiul „poluatorul plătește”, societatea de transport maritim ar putea, prin intermediul unui acord contractual, să tragă la răspundere entitatea care este direct responsabilă pentru deciziile care afectează intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de energia utilizată de navă pentru costurile de conformare în temeiul prezentului regulament. Această entitate ar fi, în mod normal, entitatea care este responsabilă pentru alegerea combustibilului, a rutei și a vitezei navei.

(Nu privește versiunea în limba română.)

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | Pentru a limita sarcina administrativă, în special cea a operatorilor mai mici, prezentul regulament nu trebuie să se aplice navelor de lemn cu construcție primitivă și
  navelor care nu sunt propulsate prin mijloace mecanice și
  trebuie să vizeze navele cu un tonaj brut mai mare de 5 000 de tone. Deși aceste din urmă nave reprezintă doar aproximativ 55 % din totalul navelor care fac escală în porturi în temeiul Regulamentului (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului, acestea sunt responsabile pentru 90 % din emisiile de carbon (CO2) generate de sectorul maritim. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

Pentru a limita sarcina administrativă, în special cea a operatorilor mai mici, prezentul regulament nu trebuie să se aplice navelor de lemn cu construcție primitivă și
  navelor care nu sunt propulsate prin mijloace mecanice și
  trebuie să vizeze navele cu un tonaj brut mai mare de 5 000 de tone. Deși aceste din urmă nave reprezintă doar aproximativ 55 % din totalul navelor care fac escală în porturi în temeiul Regulamentului (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului, acestea sunt responsabile pentru 90 % din emisiile de carbon (CO2) generate de sectorul maritim.

| (7) | Pentru a limita sarcina administrativă, în special cea a operatorilor mai mici, prezentul regulament nu trebuie să se aplice navelor de lemn cu construcție primitivă și trebuie să vizeze navele cu un tonaj brut mai mare de 5 000 de tone. Deși aceste din urmă nave reprezintă doar aproximativ 55 % din totalul navelor care fac escală în porturi în temeiul Regulamentului (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului, acestea sunt responsabile pentru 90 % din emisiile de carbon (CO2) generate de sectorul maritim. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a limita sarcina administrativă, în special cea a operatorilor mai mici, prezentul regulament nu trebuie să se aplice navelor de lemn cu construcție primitivă și trebuie să vizeze navele cu un tonaj brut mai mare de 5 000 de tone. Deși aceste din urmă nave reprezintă doar aproximativ 55 % din totalul navelor care fac escală în porturi în temeiul Regulamentului (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului, acestea sunt responsabile pentru 90 % din emisiile de carbon (CO2) generate de sectorul maritim.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Considerentul 7 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (7a) | Pentru a asigura eficacitatea continuă a prezentului regulament, Comisia ar trebui să monitorizeze funcționarea sa, realizând evaluări ale impactului în ceea ce privește pragul tonajului brut și tipurile de nave care fac obiectul prezentului regulament. Comisia ar trebui să decidă, în special, dacă există motive semnificative pentru a include navele mai mici și alte tipuri de nave în domeniul de aplicare al prezentului regulament. Comisia ar trebui să țină seama în mod deosebit de considerente precum disponibilitatea datelor relevante, reducerea potențială a emisiilor de GES și eficacitatea extinderii domeniului de aplicare în ceea ce privește impactul asupra climei, amploarea sarcinii administrative și consecințele financiare și sociale aferente. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7a)

Pentru a asigura eficacitatea continuă a prezentului regulament, Comisia ar trebui să monitorizeze funcționarea sa, realizând evaluări ale impactului în ceea ce privește pragul tonajului brut și tipurile de nave care fac obiectul prezentului regulament. Comisia ar trebui să decidă, în special, dacă există motive semnificative pentru a include navele mai mici și alte tipuri de nave în domeniul de aplicare al prezentului regulament. Comisia ar trebui să țină seama în mod deosebit de considerente precum disponibilitatea datelor relevante, reducerea potențială a emisiilor de GES și eficacitatea extinderii domeniului de aplicare în ceea ce privește impactul asupra climei, amploarea sarcinii administrative și consecințele financiare și sociale aferente.

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | Deși instrumente precum tarifarea carbonului sau obiective privind intensitatea emisiilor de carbon care provin din activități promovează îmbunătățirea eficienței energetice, acestea nu sunt adecvate pentru a realiza o tranziție semnificativă către combustibilii din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon pe termen scurt și mediu. Prin urmare, este necesară o abordare specifică în materie de reglementare, dedicată utilizării combustibililor marini din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon și a surselor alternative de energie, cum ar fi energia eoliană sau energia electrică. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

Deși instrumente precum tarifarea carbonului sau obiective privind intensitatea emisiilor de carbon care provin din activități promovează îmbunătățirea eficienței energetice, acestea nu sunt adecvate pentru a realiza o tranziție semnificativă către combustibilii din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon pe termen scurt și mediu. Prin urmare, este necesară o abordare specifică în materie de reglementare, dedicată utilizării combustibililor marini din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon și a surselor alternative de energie, cum ar fi energia eoliană sau energia electrică.

| (9) | Deși instrumente precum tarifarea carbonului sau obiective privind intensitatea emisiilor de carbon care provin din activități promovează îmbunătățirea eficienței energetice, acestea nu sunt adecvate pentru a realiza o tranziție semnificativă către combustibilii din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon pe termen scurt și mediu. Prin urmare, este necesară o abordare specifică în materie de reglementare, dedicată utilizării combustibililor marini din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon și a surselor alternative de energie, cum ar fi energia eoliană sau energia electrică.
  Respectiva abordare ar trebui pusă în aplicare într-un mod bazat pe obiective, neutru din punct de vedere tehnologic și eficient din punctul de vedere al costurilor. |
| --- | --- |

(9)

Deși instrumente precum tarifarea carbonului sau obiective privind intensitatea emisiilor de carbon care provin din activități promovează îmbunătățirea eficienței energetice, acestea nu sunt adecvate pentru a realiza o tranziție semnificativă către combustibilii din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon pe termen scurt și mediu. Prin urmare, este necesară o abordare specifică în materie de reglementare, dedicată utilizării combustibililor marini din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon și a surselor alternative de energie, cum ar fi energia eoliană sau energia electrică.
  Respectiva abordare ar trebui pusă în aplicare într-un mod bazat pe obiective, neutru din punct de vedere tehnologic și eficient din punctul de vedere al costurilor.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | Intervenția politicilor pentru stimularea cererii de combustibili marini din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon trebuie să se bazeze pe obiective și să respecte principiul neutralității tehnologice. În consecință, trebuie stabilite limite pentru intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de energia utilizată la bordul navelor, fără a se stipula utilizarea unui anumit combustibil sau a unei anumite tehnologii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

Intervenția politicilor pentru stimularea cererii de combustibili marini din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon trebuie să se bazeze pe obiective și să respecte principiul neutralității tehnologice. În consecință, trebuie stabilite limite pentru intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de energia utilizată la bordul navelor, fără a se stipula utilizarea unui anumit combustibil sau a unei anumite tehnologii.

| (10) | Intervenția politicilor pentru stimularea cererii de combustibili marini din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon trebuie să se bazeze pe obiective și să respecte principiul neutralității tehnologice. În consecință, trebuie stabilite limite
  ambițioase, în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris,
  pentru intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de energia utilizată la bordul navelor, fără a se stipula utilizarea unui anumit combustibil sau a unei anumite tehnologii. |
| --- | --- |

(10)

Intervenția politicilor pentru stimularea cererii de combustibili marini din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon trebuie să se bazeze pe obiective și să respecte principiul neutralității tehnologice. În consecință, trebuie stabilite limite
  ambițioase, în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris,
  pentru intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de energia utilizată la bordul navelor, fără a se stipula utilizarea unui anumit combustibil sau a unei anumite tehnologii.

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Considerentul 10 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (10a) | Ar trebui instituit un fond specific pentru oceane, care să direcționeze veniturile generate de licitarea certificatelor pentru transportul maritim în cadrul ETS înapoi către sectorul maritim. Fondurile furnizate în cadrul Fondului pentru oceane ar trebui folosite pentru a sprijini proiecte și investiții legate de îmbunătățirea eficienței energetice a navelor și a porturilor, de tehnologii și infrastructuri inovatoare pentru decarbonizarea transportului maritim, de producția și introducerea combustibililor alternativi sustenabili și de dezvoltarea tehnologiilor de propulsie cu emisii zero. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10a)

Ar trebui instituit un fond specific pentru oceane, care să direcționeze veniturile generate de licitarea certificatelor pentru transportul maritim în cadrul ETS înapoi către sectorul maritim. Fondurile furnizate în cadrul Fondului pentru oceane ar trebui folosite pentru a sprijini proiecte și investiții legate de îmbunătățirea eficienței energetice a navelor și a porturilor, de tehnologii și infrastructuri inovatoare pentru decarbonizarea transportului maritim, de producția și introducerea combustibililor alternativi sustenabili și de dezvoltarea tehnologiilor de propulsie cu emisii zero.

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | Trebuie promovate dezvoltarea și utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon, cu un potențial ridicat de durabilitate, de maturitate comercială și de inovare și creștere pentru a răspunde nevoilor viitoare. Acest lucru va sprijini crearea unor piețe inovatoare și competitive ale combustibililor și va asigura o aprovizionare suficientă cu combustibili marini durabili pe termen scurt și lung pentru a contribui la ambițiile Uniunii în materie de decarbonizare a transporturilor, consolidând, în același timp, eforturile Uniunii în vederea atingerii unui nivel ridicat de protecție a mediului. În acest scop, combustibilii marini durabili produși din materiile prime enumerate în părțile A și B din anexa IX la Directiva (UE) 2018/2001, precum și combustibilii marini sintetici trebuie să fie eligibili. În special, combustibilii marini durabili produși din materiile prime enumerate în partea B din anexa IX la Directiva (UE) 2018/2001 sunt esențiali, fiind, în prezent, cea mai matură tehnologie din punct de vedere comercial pentru decarbonizarea transportului maritim pe termen scurt. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

Trebuie promovate dezvoltarea și utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon, cu un potențial ridicat de durabilitate, de maturitate comercială și de inovare și creștere pentru a răspunde nevoilor viitoare. Acest lucru va sprijini crearea unor piețe inovatoare și competitive ale combustibililor și va asigura o aprovizionare suficientă cu combustibili marini durabili pe termen scurt și lung pentru a contribui la ambițiile Uniunii în materie de decarbonizare a transporturilor, consolidând, în același timp, eforturile Uniunii în vederea atingerii unui nivel ridicat de protecție a mediului. În acest scop, combustibilii marini durabili produși din materiile prime enumerate în părțile A și B din anexa IX la Directiva (UE) 2018/2001, precum și combustibilii marini sintetici trebuie să fie eligibili. În special, combustibilii marini durabili produși din materiile prime enumerate în partea B din anexa IX la Directiva (UE) 2018/2001 sunt esențiali, fiind, în prezent, cea mai matură tehnologie din punct de vedere comercial pentru decarbonizarea transportului maritim pe termen scurt.

| (11) | Trebuie promovate dezvoltarea și utilizarea combustibililor
  și tehnologiilor de propulsie
  din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon, cu un potențial ridicat de durabilitate, de maturitate comercială și de inovare și creștere pentru a răspunde nevoilor viitoare. Acest lucru va sprijini crearea unor piețe inovatoare și competitive ale combustibililor și va asigura o aprovizionare suficientă cu combustibili marini durabili pe termen scurt și lung pentru a contribui la ambițiile Uniunii în materie de decarbonizare a transporturilor, consolidând, în același timp, eforturile Uniunii în vederea atingerii unui nivel ridicat de protecție a mediului. În acest scop, combustibilii marini durabili produși din materiile prime enumerate în părțile A și B din anexa IX la Directiva (UE) 2018/2001, precum și combustibilii marini sintetici trebuie să fie eligibili. În special, combustibilii marini durabili produși din materiile prime enumerate în partea B din anexa IX la Directiva (UE) 2018/2001 sunt esențiali, fiind, în prezent, cea mai matură tehnologie din punct de vedere comercial pentru decarbonizarea transportului maritim pe termen scurt. |
| --- | --- |

(11)

Trebuie promovate dezvoltarea și utilizarea combustibililor
  și tehnologiilor de propulsie
  din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon, cu un potențial ridicat de durabilitate, de maturitate comercială și de inovare și creștere pentru a răspunde nevoilor viitoare. Acest lucru va sprijini crearea unor piețe inovatoare și competitive ale combustibililor și va asigura o aprovizionare suficientă cu combustibili marini durabili pe termen scurt și lung pentru a contribui la ambițiile Uniunii în materie de decarbonizare a transporturilor, consolidând, în același timp, eforturile Uniunii în vederea atingerii unui nivel ridicat de protecție a mediului. În acest scop, combustibilii marini durabili produși din materiile prime enumerate în părțile A și B din anexa IX la Directiva (UE) 2018/2001, precum și combustibilii marini sintetici trebuie să fie eligibili. În special, combustibilii marini durabili produși din materiile prime enumerate în partea B din anexa IX la Directiva (UE) 2018/2001 sunt esențiali, fiind, în prezent, cea mai matură tehnologie din punct de vedere comercial pentru decarbonizarea transportului maritim pe termen scurt.

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Considerentul 11 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (11a) | Pentru a încuraja dezvoltarea timpurie a pieței și introducerea celor mai sustenabile și inovatoare tehnologii din domeniul combustibililor cu potențial de creștere pentru a răspunde nevoilor viitoare, este nevoie de un stimulent specific pentru combustibilii de origine nebiologică produși din surse regenerabile (RFNBO). Această familie de combustibili are un potențial ridicat de a introduce energie din surse regenerabile în mixul de combustibili pentru propulsia navelor. Având în vedere costurile de producție semnificativ mai mari pentru RFNBO pe termen scurt și mediu, este important să se asigure un nivel al cererii care să sprijine investițiile în astfel de familii de combustibili. Prezentul regulament introduce o combinație de măsuri pentru a asigura sprijinul pentru adoptarea RFNBO. Acestea includ (a) un multiplicator până în 2035 pentru a recompensa societățile care decid să opteze pentru acești combustibili în pofida prețului lor relativ ridicat și (b) începând cu 2030, o cotă minimă fixă de RFNBO în mixul energetic al combustibililor. Pentru a facilita respectarea cotei minime de RFNBO, ar trebui să se aplice măsuri de flexibilitate în conformitate cu articolele 17 și 18 din prezentul regulament. Societățile pot, prin intermediul unor acorduri contractuale, să tragă la răspundere furnizorii de combustibil în ceea ce privește costurile de asigurare a conformității în temeiul prezentului regulament, în cazul în care RFNBO nu sunt livrați în conformitate cu condițiile convenite. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11a)

Pentru a încuraja dezvoltarea timpurie a pieței și introducerea celor mai sustenabile și inovatoare tehnologii din domeniul combustibililor cu potențial de creștere pentru a răspunde nevoilor viitoare, este nevoie de un stimulent specific pentru combustibilii de origine nebiologică produși din surse regenerabile (RFNBO). Această familie de combustibili are un potențial ridicat de a introduce energie din surse regenerabile în mixul de combustibili pentru propulsia navelor. Având în vedere costurile de producție semnificativ mai mari pentru RFNBO pe termen scurt și mediu, este important să se asigure un nivel al cererii care să sprijine investițiile în astfel de familii de combustibili. Prezentul regulament introduce o combinație de măsuri pentru a asigura sprijinul pentru adoptarea RFNBO. Acestea includ (a) un multiplicator până în 2035 pentru a recompensa societățile care decid să opteze pentru acești combustibili în pofida prețului lor relativ ridicat și (b) începând cu 2030, o cotă minimă fixă de RFNBO în mixul energetic al combustibililor. Pentru a facilita respectarea cotei minime de RFNBO, ar trebui să se aplice măsuri de flexibilitate în conformitate cu articolele 17 și 18 din prezentul regulament. Societățile pot, prin intermediul unor acorduri contractuale, să tragă la răspundere furnizorii de combustibil în ceea ce privește costurile de asigurare a conformității în temeiul prezentului regulament, în cazul în care RFNBO nu sunt livrați în conformitate cu condițiile convenite.

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Considerentul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | Totuși, această abordare trebuie să fie mai strictă în sectorul maritim. Sectorul maritim înregistrează în prezent niveluri nesemnificative ale cererii de biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă pe bază de culturi alimentare și furajere, deoarece peste 99 % din combustibilii marini utilizați în prezent sunt fosili. Prin urmare, neeligibilitatea combustibililor pe bază de culturi alimentare și furajere în temeiul prezentului regulament reduce, de asemenea, orice risc de încetinire a procesului de decarbonizare a sectorului transporturilor, care ar putea rezulta, în caz contrar, din transferul biocombustibililor pe bază de culturi din transportul rutier către cel maritim. Este esențial să se reducă la minimum un astfel de transfer, deoarece transportul rutier rămâne de departe cel mai poluant sector al transporturilor, transportul maritim utilizând în prezent în principal combustibili fosili. Prin urmare, este oportun să se evite crearea unei cereri potențial mari de biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă pe bază de culturi alimentare și furajere prin promovarea utilizării acestora în conformitate cu prezentul regulament. În consecință, având în vedere emisiile suplimentare de gaze cu efect de seră și pierderea biodiversității cauzate de toate tipurile de combustibili pe bază de culturi alimentare și furajere, trebuie să se considere că factorii de emisie ai acestor combustibili sunt aceeași cu cei ai filierei celei mai puțin favorabile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

Totuși, această abordare trebuie să fie mai strictă în sectorul maritim. Sectorul maritim înregistrează în prezent niveluri nesemnificative ale cererii de biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă pe bază de culturi alimentare și furajere, deoarece peste 99 % din combustibilii marini utilizați în prezent sunt fosili. Prin urmare, neeligibilitatea combustibililor pe bază de culturi alimentare și furajere în temeiul prezentului regulament reduce, de asemenea, orice risc de încetinire a procesului de decarbonizare a sectorului transporturilor, care ar putea rezulta, în caz contrar, din transferul biocombustibililor pe bază de culturi din transportul rutier către cel maritim. Este esențial să se reducă la minimum un astfel de transfer, deoarece transportul rutier rămâne de departe cel mai poluant sector al transporturilor, transportul maritim utilizând în prezent în principal combustibili fosili. Prin urmare, este oportun să se evite crearea unei cereri potențial mari de biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă pe bază de culturi alimentare și furajere prin promovarea utilizării acestora în conformitate cu prezentul regulament. În consecință, având în vedere emisiile suplimentare de gaze cu efect de seră și pierderea biodiversității cauzate de toate tipurile de combustibili pe bază de culturi alimentare și furajere, trebuie să se considere că factorii de emisie ai acestor combustibili sunt aceeași cu cei ai filierei celei mai puțin favorabile.

(Nu privește versiunea în limba română.)

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Considerentul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (14) | Intervalele lungi de timp asociate
  dezvoltării
  și
  introducerii
  de combustibili și de soluții energetice noi în transportul maritim necesită o acțiune rapidă și stabilirea unui cadru de reglementare clar și previzibil pe termen lung, care să faciliteze planificarea și investițiile tuturor părților interesate. Un cadru de reglementare clar și stabil pe termen lung va facilita dezvoltarea și introducerea de combustibili și de soluții energetice noi în transportul maritim și va încuraja investițiile părților interesate. Un astfel de cadru trebuie să definească limite pentru intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de energia utilizată la bordul navelor până în 2050. Aceste limite trebuie să devină mai ambițioase în timp pentru a reflecta dezvoltarea preconizată a tehnologiei și creșterea producției de combustibili marini din surse regenerabile și cu emisii reduse de carbon. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14)

Intervalele lungi de timp asociate
  dezvoltării
  și
  introducerii
  de combustibili și de soluții energetice noi în transportul maritim necesită o acțiune rapidă și stabilirea unui cadru de reglementare clar și previzibil pe termen lung, care să faciliteze planificarea și investițiile tuturor părților interesate. Un cadru de reglementare clar și stabil pe termen lung va facilita dezvoltarea și introducerea de combustibili și de soluții energetice noi în transportul maritim și va încuraja investițiile părților interesate. Un astfel de cadru trebuie să definească limite pentru intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de energia utilizată la bordul navelor până în 2050. Aceste limite trebuie să devină mai ambițioase în timp pentru a reflecta dezvoltarea preconizată a tehnologiei și creșterea producției de combustibili marini din surse regenerabile și cu emisii reduse de carbon.

| (14) | Intervalele lungi de timp asociate
  cu dezvoltarea
  și
  introducerea
  de combustibili și de soluții energetice noi în transportul maritim
  , precum și durata medie de viață îndelungată a navelor, cuprinsă în general între 25 și 30 de ani,
  necesită o acțiune rapidă și stabilirea unui cadru de reglementare clar și previzibil pe termen lung, care să faciliteze planificarea și investițiile tuturor părților interesate. Un cadru de reglementare clar și stabil pe termen lung va facilita dezvoltarea și introducerea de combustibili și de soluții energetice noi în transportul maritim și va încuraja investițiile părților interesate. Un astfel de cadru trebuie să definească limite pentru intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de energia utilizată la bordul navelor
  , atât în timpul navigării, cât și la dană,
  până în 2050. Aceste limite trebuie să devină mai ambițioase în timp pentru a reflecta dezvoltarea preconizată a tehnologiei și creșterea producției de combustibili marini din surse regenerabile și cu emisii reduse de carbon.
  Pentru a asigura securitatea juridică și a oferi sectorului timp suficient pentru a planifica și a se pregăti pe termen lung, precum și pentru a evita riscul deprecierii activelor, orice propunere viitoare de modificare a prezentului regulament ar trebui să aibă un domeniu de aplicare limitat și să evite modificări semnificative ale cerințelor. |
| --- | --- |

(14)

Intervalele lungi de timp asociate
  cu dezvoltarea
  și
  introducerea
  de combustibili și de soluții energetice noi în transportul maritim
  , precum și durata medie de viață îndelungată a navelor, cuprinsă în general între 25 și 30 de ani,
  necesită o acțiune rapidă și stabilirea unui cadru de reglementare clar și previzibil pe termen lung, care să faciliteze planificarea și investițiile tuturor părților interesate. Un cadru de reglementare clar și stabil pe termen lung va facilita dezvoltarea și introducerea de combustibili și de soluții energetice noi în transportul maritim și va încuraja investițiile părților interesate. Un astfel de cadru trebuie să definească limite pentru intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de energia utilizată la bordul navelor
  , atât în timpul navigării, cât și la dană,
  până în 2050. Aceste limite trebuie să devină mai ambițioase în timp pentru a reflecta dezvoltarea preconizată a tehnologiei și creșterea producției de combustibili marini din surse regenerabile și cu emisii reduse de carbon.
  Pentru a asigura securitatea juridică și a oferi sectorului timp suficient pentru a planifica și a se pregăti pe termen lung, precum și pentru a evita riscul deprecierii activelor, orice propunere viitoare de modificare a prezentului regulament ar trebui să aibă un domeniu de aplicare limitat și să evite modificări semnificative ale cerințelor.

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Considerentul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (15) | Prezentul regulament trebuie să stabilească metodologia și formula care trebuie să se aplice pentru calcularea intensității medii anuale a emisiilor de gaze cu efect de seră generate de energia utilizată la bordul unei nave. Această formulă trebuie să se bazeze pe consumul de combustibil raportat de nave și să ia în considerare factorii de emisie relevanți ai acestor combustibili. Utilizarea de surse alternative de energie, cum ar fi energia eoliană sau energia electrică, trebuie, de asemenea, să se reflecte în metodologie. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15)

Prezentul regulament trebuie să stabilească metodologia și formula care trebuie să se aplice pentru calcularea intensității medii anuale a emisiilor de gaze cu efect de seră generate de energia utilizată la bordul unei nave. Această formulă trebuie să se bazeze pe consumul de combustibil raportat de nave și să ia în considerare factorii de emisie relevanți ai acestor combustibili. Utilizarea de surse alternative de energie, cum ar fi energia eoliană sau energia electrică, trebuie, de asemenea, să se reflecte în metodologie.

| (15) | Prezentul regulament trebuie să stabilească metodologia și formula care trebuie să se aplice pentru calcularea intensității medii anuale a emisiilor de gaze cu efect de seră generate de energia utilizată la bordul unei nave. Această formulă trebuie să se bazeze pe consumul de combustibil raportat de nave și să ia în considerare factorii de emisie relevanți ai acestor combustibili. Utilizarea de surse alternative de energie, cum ar fi energia eoliană sau
  energia solară, generată la bord, sau
  energia electrică
  furnizată la dană
  , trebuie, de asemenea, să se reflecte în metodologie. |
| --- | --- |

(15)

Prezentul regulament trebuie să stabilească metodologia și formula care trebuie să se aplice pentru calcularea intensității medii anuale a emisiilor de gaze cu efect de seră generate de energia utilizată la bordul unei nave. Această formulă trebuie să se bazeze pe consumul de combustibil raportat de nave și să ia în considerare factorii de emisie relevanți ai acestor combustibili. Utilizarea de surse alternative de energie, cum ar fi energia eoliană sau
  energia solară, generată la bord, sau
  energia electrică
  furnizată la dană
  , trebuie, de asemenea, să se reflecte în metodologie.

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Considerentul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (16) | Pentru a oferi o imagine completă a performanței de mediu a diferitelor surse de energie, performanța în materie de emisii de GES a combustibililor trebuie să fie evaluată pe baza metodei „de la sondă la siaj”, ținând seama de impactul producției, transportului, distribuției și utilizării energiei la bord. Acest lucru este menit să stimuleze tehnologiile și filierele de producție care oferă o amprentă de GES mai redusă și beneficii reale în comparație cu combustibilii convenționali existenți. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16)

Pentru a oferi o imagine completă a performanței de mediu a diferitelor surse de energie, performanța în materie de emisii de GES a combustibililor trebuie să fie evaluată pe baza metodei „de la sondă la siaj”, ținând seama de impactul producției, transportului, distribuției și utilizării energiei la bord. Acest lucru este menit să stimuleze tehnologiile și filierele de producție care oferă o amprentă de GES mai redusă și beneficii reale în comparație cu combustibilii convenționali existenți.

| (16) | Pentru a oferi o imagine completă a performanței de mediu a diferitelor surse de energie, performanța în materie de emisii de GES a combustibililor trebuie să fie evaluată pe baza metodei „de la sondă la siaj”, ținând seama de impactul producției, transportului, distribuției și utilizării energiei la bord
  , având în vedere amprentele în diferitele etape ale ciclului de viață al combustibilului
  . Acest lucru este menit să stimuleze tehnologiile și filierele de producție care oferă o amprentă de GES mai redusă și beneficii reale în comparație cu combustibilii convenționali existenți. |
| --- | --- |

(16)

Pentru a oferi o imagine completă a performanței de mediu a diferitelor surse de energie, performanța în materie de emisii de GES a combustibililor trebuie să fie evaluată pe baza metodei „de la sondă la siaj”, ținând seama de impactul producției, transportului, distribuției și utilizării energiei la bord
  , având în vedere amprentele în diferitele etape ale ciclului de viață al combustibilului
  . Acest lucru este menit să stimuleze tehnologiile și filierele de producție care oferă o amprentă de GES mai redusă și beneficii reale în comparație cu combustibilii convenționali existenți.

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Considerentul 17

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (17) | Performanța „de la sondă la siaj” a combustibililor marini
  din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon
  trebuie să fie stabilită prin utilizarea unor factori de emisie impliciți sau reali și certificați care să acopere emisiile „de la sondă la rezervor” și „de la rezervor la siaj”.
  Cu toate acestea, performanța combustibililor fosili trebuie evaluată numai prin utilizarea factorilor de emisie impliciți, astfel cum se prevede în prezentul regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17)

Performanța „de la sondă la siaj” a combustibililor marini
  din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon
  trebuie să fie stabilită prin utilizarea unor factori de emisie impliciți sau reali și certificați care să acopere emisiile „de la sondă la rezervor” și „de la rezervor la siaj”.
  Cu toate acestea, performanța combustibililor fosili trebuie evaluată numai prin utilizarea factorilor de emisie impliciți, astfel cum se prevede în prezentul regulament.

| (17) | Performanța „de la sondă la siaj” a combustibililor marini trebuie să fie stabilită prin utilizarea unor factori de emisie impliciți sau reali și certificați care să acopere emisiile „de la sondă la rezervor” și „de la rezervor la siaj”. |
| --- | --- |

(17)

Performanța „de la sondă la siaj” a combustibililor marini trebuie să fie stabilită prin utilizarea unor factori de emisie impliciți sau reali și certificați care să acopere emisiile „de la sondă la rezervor” și „de la rezervor la siaj”.

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Considerentul 21

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (21) | Utilizarea de surse de alimentare cu energie electrică de la mal reduce poluarea atmosferică produsă de nave, precum și cantitatea de emisii de gaze cu efect de seră generate de transportul maritim. Sursele de alimentare cu energie electrică de la mal reprezintă surse de energie din ce în ce mai curată, aflate la dispoziția navelor la dană, având în vedere ponderea tot mai mare a energiei din surse regenerabile în mixul energetic al UE. Cu toate că numai dispoziția privind punctele de racordare la sursele de alimentare cu energie electrică de la mal este reglementată de Directiva 2014/94/UE (Directiva privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi), cererea și, prin urmare, introducerea acestei tehnologii sunt în continuare limitate.
  Prin urmare
  , trebuie stabilite norme specifice pentru a autoriza utilizarea de surse de alimentare cu energie electrică de la mal de către navele cele mai poluante. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(21)

Utilizarea de surse de alimentare cu energie electrică de la mal reduce poluarea atmosferică produsă de nave, precum și cantitatea de emisii de gaze cu efect de seră generate de transportul maritim. Sursele de alimentare cu energie electrică de la mal reprezintă surse de energie din ce în ce mai curată, aflate la dispoziția navelor la dană, având în vedere ponderea tot mai mare a energiei din surse regenerabile în mixul energetic al UE. Cu toate că numai dispoziția privind punctele de racordare la sursele de alimentare cu energie electrică de la mal este reglementată de Directiva 2014/94/UE (Directiva privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi), cererea și, prin urmare, introducerea acestei tehnologii sunt în continuare limitate.
  Prin urmare
  , trebuie stabilite norme specifice pentru a autoriza utilizarea de surse de alimentare cu energie electrică de la mal de către navele cele mai poluante.

| (21) | Utilizarea de surse de alimentare cu energie electrică de la mal reduce poluarea atmosferică produsă de nave
  la dană
  , precum și cantitatea de emisii de gaze cu efect de seră generate de transportul maritim
  când navele se află la dană
  . Sursele de alimentare cu energie electrică de la mal reprezintă surse de energie din ce în ce mai curată, aflate la dispoziția navelor la dană, având în vedere ponderea tot mai mare a energiei din surse
  de energie
  regenerabile
  și fără combustibili fosili
  în mixul energetic al UE. Cu toate că numai dispoziția privind punctele de racordare la sursele de alimentare cu energie electrică de la mal este reglementată de Directiva 2014/94/UE (Directiva privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi), cererea și, prin urmare, introducerea acestei tehnologii sunt în continuare limitate.
  Pentru a se asigura faptul că poluarea atmosferică la dană este redusă și că infrastructura de alimentare cu energie electrică de la mal este viabilă din punct de vedere economic și asigură un randament al investițiilor
  , trebuie stabilite norme specifice pentru a autoriza utilizarea de surse de alimentare cu energie electrică de la mal de către navele cele mai poluante
  în situațiile în care utilizarea respectivă ar reduce efectiv emisiile la un cost rezonabil
  . |
| --- | --- |

(21)

Utilizarea de surse de alimentare cu energie electrică de la mal reduce poluarea atmosferică produsă de nave
  la dană
  , precum și cantitatea de emisii de gaze cu efect de seră generate de transportul maritim
  când navele se află la dană
  . Sursele de alimentare cu energie electrică de la mal reprezintă surse de energie din ce în ce mai curată, aflate la dispoziția navelor la dană, având în vedere ponderea tot mai mare a energiei din surse
  de energie
  regenerabile
  și fără combustibili fosili
  în mixul energetic al UE. Cu toate că numai dispoziția privind punctele de racordare la sursele de alimentare cu energie electrică de la mal este reglementată de Directiva 2014/94/UE (Directiva privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi), cererea și, prin urmare, introducerea acestei tehnologii sunt în continuare limitate.
  Pentru a se asigura faptul că poluarea atmosferică la dană este redusă și că infrastructura de alimentare cu energie electrică de la mal este viabilă din punct de vedere economic și asigură un randament al investițiilor
  , trebuie stabilite norme specifice pentru a autoriza utilizarea de surse de alimentare cu energie electrică de la mal de către navele cele mai poluante
  în situațiile în care utilizarea respectivă ar reduce efectiv emisiile la un cost rezonabil
  .

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Considerentul 22

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (22) | Pe lângă sursele de alimentare cu energie electrică de la mal, alte tehnologii ar putea oferi beneficii echivalente pentru mediu în porturi. Dacă se demonstrează că utilizarea unei tehnologii alternative este echivalentă cu utilizarea surselor de alimentare cu energie electrică de la mal, o navă trebuie exceptată de la obligativitatea utilizării acestor surse. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(22)

Pe lângă sursele de alimentare cu energie electrică de la mal, alte tehnologii ar putea oferi beneficii echivalente pentru mediu în porturi. Dacă se demonstrează că utilizarea unei tehnologii alternative este echivalentă cu utilizarea surselor de alimentare cu energie electrică de la mal, o navă trebuie exceptată de la obligativitatea utilizării acestor surse.

| (22) | Pe lângă sursele de alimentare cu energie electrică de la mal, alte tehnologii
  cu emisii zero
  ar putea oferi beneficii echivalente pentru mediu în porturi. Dacă se demonstrează că utilizarea unei tehnologii alternative este echivalentă cu utilizarea surselor de alimentare cu energie electrică de la mal
  , în ceea ce privește poluarea atmosferică și reducerea emisiilor de GES
  , o navă trebuie exceptată de la obligativitatea utilizării acestor surse. |
| --- | --- |

(22)

Pe lângă sursele de alimentare cu energie electrică de la mal, alte tehnologii
  cu emisii zero
  ar putea oferi beneficii echivalente pentru mediu în porturi. Dacă se demonstrează că utilizarea unei tehnologii alternative este echivalentă cu utilizarea surselor de alimentare cu energie electrică de la mal
  , în ceea ce privește poluarea atmosferică și reducerea emisiilor de GES
  , o navă trebuie exceptată de la obligativitatea utilizării acestor surse.

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Considerentul 23

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (23) | De asemenea, trebuie să fie prevăzute exceptări de la obligativitatea utilizării surselor de alimentare cu energie electrică de la mal din mai multe motive obiective, iar acestea trebuie să fie certificate de organul de administrare al portului de escală și să fie limitate la escalele neprogramate din motive de siguranță sau de salvare de vieți omenești pe mare, pentru staționări de scurtă durată ale navelor la dană pentru o perioadă mai mică de două ore, acesta reprezentând timpul minim necesar pentru racordare și pentru utilizarea generatoarelor de energie de la bord în situații de urgență. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(23)

De asemenea, trebuie să fie prevăzute exceptări de la obligativitatea utilizării surselor de alimentare cu energie electrică de la mal din mai multe motive obiective, iar acestea trebuie să fie certificate de organul de administrare al portului de escală și să fie limitate la escalele neprogramate din motive de siguranță sau de salvare de vieți omenești pe mare, pentru staționări de scurtă durată ale navelor la dană pentru o perioadă mai mică de două ore, acesta reprezentând timpul minim necesar pentru racordare și pentru utilizarea generatoarelor de energie de la bord în situații de urgență.

| (23) | De asemenea, trebuie să fie prevăzute exceptări de la obligativitatea utilizării surselor de alimentare cu energie electrică de la mal din mai multe motive obiective, iar acestea trebuie să fie certificate de organul de administrare al portului de escală
  , de operatorul terminalului
  și
  /sau de autoritatea competentă, în funcție de modelul de administrare pentru porturile din diferitele state membre. Aceste excepții ar trebui
  să fie limitate la escalele neprogramate din motive de siguranță sau de salvare de vieți omenești pe mare, pentru staționări de scurtă durată ale navelor la dană pentru o perioadă mai mică de două ore, acesta reprezentând timpul minim necesar pentru racordare și pentru utilizarea generatoarelor de energie de la bord în situații de urgență.
  În cazul în care este imposibil să se furnizeze suficientă energie electrică la mal din cauza capacității reduse a rețelei locale care se conectează la port, acest lucru nu ar trebui să fie considerat o nerespectare de către port sau de către armator sau operatorul navei a cerințelor prezentului regulament, cu condiția ca această capacitate insuficientă a rețelei locale să fie atestată în mod corespunzător verificatorilor de către administratorul rețelei. |
| --- | --- |

(23)

De asemenea, trebuie să fie prevăzute exceptări de la obligativitatea utilizării surselor de alimentare cu energie electrică de la mal din mai multe motive obiective, iar acestea trebuie să fie certificate de organul de administrare al portului de escală
  , de operatorul terminalului
  și
  /sau de autoritatea competentă, în funcție de modelul de administrare pentru porturile din diferitele state membre. Aceste excepții ar trebui
  să fie limitate la escalele neprogramate din motive de siguranță sau de salvare de vieți omenești pe mare, pentru staționări de scurtă durată ale navelor la dană pentru o perioadă mai mică de două ore, acesta reprezentând timpul minim necesar pentru racordare și pentru utilizarea generatoarelor de energie de la bord în situații de urgență.
  În cazul în care este imposibil să se furnizeze suficientă energie electrică la mal din cauza capacității reduse a rețelei locale care se conectează la port, acest lucru nu ar trebui să fie considerat o nerespectare de către port sau de către armator sau operatorul navei a cerințelor prezentului regulament, cu condiția ca această capacitate insuficientă a rețelei locale să fie atestată în mod corespunzător verificatorilor de către administratorul rețelei.

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Considerentul 24

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (24) | Excepțiile în caz de indisponibilitate sau incompatibilitate a surselor de alimentare cu energie electrică de la mal trebuie limitate după scurgerea unei perioade suficiente care să le permită navelor și operatorilor portuari să facă investițiile necesare, pentru a oferi stimulentele necesare pentru investițiile respective și pentru a evita concurența neloială. Începând din 2035, operatorii de nave trebuie să își planifice cu atenție escalele în
  port
  pentru a se asigura că își pot desfășura activitățile fără a emite poluanți atmosferici și gaze cu efect de seră la dană și fără a compromite mediul în zonele de coastă și în orașele portuare. Se
  menține
  un număr limitat de excepții în caz de indisponibilitate sau incompatibilitate a surselor de alimentare cu energie electrică de la mal, pentru a oferi posibilitatea unor modificări ocazionale de ultim moment ale orarelor de escală în porturi și ale escalelor în porturi cu echipamente incompatibile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(24)

Excepțiile în caz de indisponibilitate sau incompatibilitate a surselor de alimentare cu energie electrică de la mal trebuie limitate după scurgerea unei perioade suficiente care să le permită navelor și operatorilor portuari să facă investițiile necesare, pentru a oferi stimulentele necesare pentru investițiile respective și pentru a evita concurența neloială. Începând din 2035, operatorii de nave trebuie să își planifice cu atenție escalele în
  port
  pentru a se asigura că își pot desfășura activitățile fără a emite poluanți atmosferici și gaze cu efect de seră la dană și fără a compromite mediul în zonele de coastă și în orașele portuare. Se
  menține
  un număr limitat de excepții în caz de indisponibilitate sau incompatibilitate a surselor de alimentare cu energie electrică de la mal, pentru a oferi posibilitatea unor modificări ocazionale de ultim moment ale orarelor de escală în porturi și ale escalelor în porturi cu echipamente incompatibile.

| (24) | Excepțiile în caz de indisponibilitate sau incompatibilitate a surselor de alimentare cu energie electrică de la mal trebuie limitate după scurgerea unei perioade suficiente care să le permită navelor și operatorilor portuari să facă investițiile necesare, pentru a oferi stimulentele necesare pentru investițiile respective și pentru a evita concurența neloială.
  Pentru a asigura interoperabilitatea deplină, porturile ar trebui să își echipeze danele, iar armatorii ar trebui să își echipeze navele cu instalații de energie electrică care respectă standardele aplicabile.
  Începând din 2035, operatorii de nave trebuie să își planifice cu atenție escalele în
  porturile TEN-T vizate de Regulamentul XXXX-XXX (Regulamentul privind infrastructura pentru combustibili alternativi)
  pentru a se asigura că își pot desfășura activitățile fără a emite poluanți atmosferici și gaze cu efect de seră la dană și fără a compromite mediul în zonele de coastă și în orașele portuare.
  Ar trebui să
  se
  mențină
  un număr limitat de excepții în caz de indisponibilitate sau incompatibilitate a surselor de alimentare cu energie electrică de la mal, pentru a oferi posibilitatea unor modificări ocazionale de ultim moment ale orarelor de escală în porturi și ale escalelor în porturi cu echipamente incompatibile.
  Pentru a atenua riscul de depreciere a activelor, de incompatibilitate a infrastructurii de la bord pentru alimentarea cu energie electrică de la mal cu cea din dană, precum și riscul de dezechilibre privind cererea și oferta de combustibili alternativi, ar trebui organizate întâlniri frecvente de consultare între părțile interesate relevante, pentru a se discuta și a se lua decizii privind cerințele și planurile viitoare. |
| --- | --- |

(24)

Excepțiile în caz de indisponibilitate sau incompatibilitate a surselor de alimentare cu energie electrică de la mal trebuie limitate după scurgerea unei perioade suficiente care să le permită navelor și operatorilor portuari să facă investițiile necesare, pentru a oferi stimulentele necesare pentru investițiile respective și pentru a evita concurența neloială.
  Pentru a asigura interoperabilitatea deplină, porturile ar trebui să își echipeze danele, iar armatorii ar trebui să își echipeze navele cu instalații de energie electrică care respectă standardele aplicabile.
  Începând din 2035, operatorii de nave trebuie să își planifice cu atenție escalele în
  porturile TEN-T vizate de Regulamentul XXXX-XXX (Regulamentul privind infrastructura pentru combustibili alternativi)
  pentru a se asigura că își pot desfășura activitățile fără a emite poluanți atmosferici și gaze cu efect de seră la dană și fără a compromite mediul în zonele de coastă și în orașele portuare.
  Ar trebui să
  se
  mențină
  un număr limitat de excepții în caz de indisponibilitate sau incompatibilitate a surselor de alimentare cu energie electrică de la mal, pentru a oferi posibilitatea unor modificări ocazionale de ultim moment ale orarelor de escală în porturi și ale escalelor în porturi cu echipamente incompatibile.
  Pentru a atenua riscul de depreciere a activelor, de incompatibilitate a infrastructurii de la bord pentru alimentarea cu energie electrică de la mal cu cea din dană, precum și riscul de dezechilibre privind cererea și oferta de combustibili alternativi, ar trebui organizate întâlniri frecvente de consultare între părțile interesate relevante, pentru a se discuta și a se lua decizii privind cerințele și planurile viitoare.

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Considerentul 24 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (24a) | Țintele pentru furnizarea surselor de alimentare cu energie electrică de la mal prevăzute în Regulamentul XXXX-XXX (Regulamentul privind infrastructura pentru combustibili alternativi) iau în considerare tipurile de nave deservite și volumele respective de trafic din porturile maritime. Cerința ca navele să se conecteze la sursele de alimentare cu energie electrică de la mal când sunt la dană nu ar trebui să se aplice navelor atunci când fac escală în porturi exceptate de la cerința privind alimentarea cu energie electrică de la mal din Regulamentul respectiv, cu excepția cazului în care portul are instalate și disponibile la dana respectivă surse de alimentare cu energie electrică de la mal. Dacă o navă face escală într-un port din afara TEN-T unde este disponibilă alimentarea cu energie electrică de la mal, nava ar trebui să se conecteze la sursele de alimentare cu energie electrică de la mal când se află la dană. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(24a)

Țintele pentru furnizarea surselor de alimentare cu energie electrică de la mal prevăzute în Regulamentul XXXX-XXX (Regulamentul privind infrastructura pentru combustibili alternativi) iau în considerare tipurile de nave deservite și volumele respective de trafic din porturile maritime. Cerința ca navele să se conecteze la sursele de alimentare cu energie electrică de la mal când sunt la dană nu ar trebui să se aplice navelor atunci când fac escală în porturi exceptate de la cerința privind alimentarea cu energie electrică de la mal din Regulamentul respectiv, cu excepția cazului în care portul are instalate și disponibile la dana respectivă surse de alimentare cu energie electrică de la mal. Dacă o navă face escală într-un port din afara TEN-T unde este disponibilă alimentarea cu energie electrică de la mal, nava ar trebui să se conecteze la sursele de alimentare cu energie electrică de la mal când se află la dană.

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Considerentul 24 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (24b) | Chiar dacă alimentarea cu energie electrică de la mal este un instrument important pentru reducerea emisiilor locale de poluanți atmosferici, potențialul său de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră depinde în întregime de mixul energetic furnizat prin cabluri. Pentru a realiza întregul potențial în materie de climă și mediu al alimentării cu energie electrică de la mal, statele membre ar trebui să mărească capacitatea și conectivitatea rețelelor de energie electrică și să continue să reducă intensitatea GES generate de mixurile lor energetice, furnizând porturilor energie electrică accesibilă ca preț, planificabilă și fără combustibili fosili. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(24b)

Chiar dacă alimentarea cu energie electrică de la mal este un instrument important pentru reducerea emisiilor locale de poluanți atmosferici, potențialul său de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră depinde în întregime de mixul energetic furnizat prin cabluri. Pentru a realiza întregul potențial în materie de climă și mediu al alimentării cu energie electrică de la mal, statele membre ar trebui să mărească capacitatea și conectivitatea rețelelor de energie electrică și să continue să reducă intensitatea GES generate de mixurile lor energetice, furnizând porturilor energie electrică accesibilă ca preț, planificabilă și fără combustibili fosili.

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Considerentul 24 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (24c) | Punerea în aplicare a prezentului regulament ar trebui să țină seama în mod corespunzător de diversele modele de administrare a porturilor din Uniune, în special în ceea ce privește responsabilitatea eliberării unui certificat care scutește o navă de obligația de a se conecta la sursele de alimentare cu energie electrică de la mal. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(24c)

Punerea în aplicare a prezentului regulament ar trebui să țină seama în mod corespunzător de diversele modele de administrare a porturilor din Uniune, în special în ceea ce privește responsabilitatea eliberării unui certificat care scutește o navă de obligația de a se conecta la sursele de alimentare cu energie electrică de la mal.

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Considerentul 24 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (24d) | Coordonarea dintre porturi și operatorii de nave este esențială pentru a asigura buna funcționare a procedurilor de conectare la energia electrică terestră în porturi. Operatorii de nave ar trebui să informeze porturile în care fac escală cu privire la intenția lor de a se conecta la energia electrică de la mal și cu privire la cantitatea de energie necesară în timpul escalei respective, în special atunci când această cantitate depășește nevoile estimate pentru categoria de nave în cauză. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(24d)

Coordonarea dintre porturi și operatorii de nave este esențială pentru a asigura buna funcționare a procedurilor de conectare la energia electrică terestră în porturi. Operatorii de nave ar trebui să informeze porturile în care fac escală cu privire la intenția lor de a se conecta la energia electrică de la mal și cu privire la cantitatea de energie necesară în timpul escalei respective, în special atunci când această cantitate depășește nevoile estimate pentru categoria de nave în cauză.

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Considerentul 25

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (25) | Prezentul regulament trebuie să instituie un sistem solid de monitorizare, raportare și verificare pentru a monitoriza respectarea dispozițiilor acestuia. Un astfel de sistem trebuie să se aplice în mod nediscriminatoriu tuturor navelor și să solicite verificarea de către o parte terță pentru a asigura acuratețea datelor transmise în cadrul acestui sistem. Pentru a facilita atingerea obiectivului prezentului regulament, datele deja raportate în sensul Regulamentului (UE) 2015/757 trebuie utilizate, dacă este necesar, pentru verificarea respectării prezentului regulament, pentru a limita sarcina administrativă impusă societăților, verificatorilor și autorităților maritime. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(25)

Prezentul regulament trebuie să instituie un sistem solid de monitorizare, raportare și verificare pentru a monitoriza respectarea dispozițiilor acestuia. Un astfel de sistem trebuie să se aplice în mod nediscriminatoriu tuturor navelor și să solicite verificarea de către o parte terță pentru a asigura acuratețea datelor transmise în cadrul acestui sistem. Pentru a facilita atingerea obiectivului prezentului regulament, datele deja raportate în sensul Regulamentului (UE) 2015/757 trebuie utilizate, dacă este necesar, pentru verificarea respectării prezentului regulament, pentru a limita sarcina administrativă impusă societăților, verificatorilor și autorităților maritime.

| (25) | Prezentul regulament trebuie să instituie un sistem solid
  și transparent
  de monitorizare, raportare și verificare pentru a monitoriza respectarea dispozițiilor acestuia. Un astfel de sistem trebuie să se aplice în mod nediscriminatoriu tuturor navelor și să solicite verificarea de către o parte terță pentru a asigura acuratețea datelor transmise în cadrul acestui sistem. Pentru a facilita atingerea obiectivului prezentului regulament, datele deja raportate în sensul Regulamentului (UE) 2015/757 trebuie utilizate, dacă este necesar, pentru verificarea respectării prezentului regulament, pentru a limita sarcina administrativă impusă societăților, verificatorilor și autorităților maritime. |
| --- | --- |

(25)

Prezentul regulament trebuie să instituie un sistem solid
  și transparent
  de monitorizare, raportare și verificare pentru a monitoriza respectarea dispozițiilor acestuia. Un astfel de sistem trebuie să se aplice în mod nediscriminatoriu tuturor navelor și să solicite verificarea de către o parte terță pentru a asigura acuratețea datelor transmise în cadrul acestui sistem. Pentru a facilita atingerea obiectivului prezentului regulament, datele deja raportate în sensul Regulamentului (UE) 2015/757 trebuie utilizate, dacă este necesar, pentru verificarea respectării prezentului regulament, pentru a limita sarcina administrativă impusă societăților, verificatorilor și autorităților maritime.

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Considerentul 26

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (26) | Societățile trebuie să fie responsabile cu monitorizarea și raportarea cantității și tipului de energie utilizată la bordul navelor în timpul navigației și la dană, precum și a altor informații relevante, cum ar fi informațiile privind tipul de motor de la bord
  sau prezența
  tehnologiilor de asistență eoliene, cu scopul de a demonstra respectarea limitei intensității gazelor cu efect de seră generate de energia utilizată la bordul unei nave, prevăzută în prezentul regulament. Pentru a facilita îndeplinirea acestor obligații de monitorizare și raportare și a procesului de verificare de către verificatori, în mod similar cu Regulamentul (UE) 2015/757, societățile trebuie să documenteze metoda de monitorizare avută în vedere și să furnizeze detalii suplimentare privind aplicarea normelor prevăzute în prezentul regulament într-un plan de monitorizare. Planul de monitorizare, precum și modificările ulterioare aduse acestuia, dacă este cazul, trebuie transmise verificatorului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(26)

Societățile trebuie să fie responsabile cu monitorizarea și raportarea cantității și tipului de energie utilizată la bordul navelor în timpul navigației și la dană, precum și a altor informații relevante, cum ar fi informațiile privind tipul de motor de la bord
  sau prezența
  tehnologiilor de asistență eoliene, cu scopul de a demonstra respectarea limitei intensității gazelor cu efect de seră generate de energia utilizată la bordul unei nave, prevăzută în prezentul regulament. Pentru a facilita îndeplinirea acestor obligații de monitorizare și raportare și a procesului de verificare de către verificatori, în mod similar cu Regulamentul (UE) 2015/757, societățile trebuie să documenteze metoda de monitorizare avută în vedere și să furnizeze detalii suplimentare privind aplicarea normelor prevăzute în prezentul regulament într-un plan de monitorizare. Planul de monitorizare, precum și modificările ulterioare aduse acestuia, dacă este cazul, trebuie transmise verificatorului.

| (26) | Societățile trebuie să fie responsabile cu monitorizarea și raportarea cantității și tipului de energie utilizată la bordul navelor în timpul navigației și la dană, precum și a altor informații relevante, cum ar fi informațiile privind tipul de motor de la bord
  și specificațiile tehnice ale
  tehnologiilor de asistență eoliene
  sau orice surse de energie alternative prezente la bord
  , cu scopul de a demonstra respectarea limitei intensității gazelor cu efect de seră generate de energia utilizată la bordul unei nave, prevăzută în prezentul regulament. Pentru a facilita îndeplinirea acestor obligații de monitorizare și raportare și a procesului de verificare de către verificatori, în mod similar cu Regulamentul (UE) 2015/757, societățile trebuie să documenteze metoda de monitorizare avută în vedere și să furnizeze detalii suplimentare privind aplicarea normelor prevăzute în prezentul regulament într-un plan de monitorizare. Planul de monitorizare, precum și modificările ulterioare aduse acestuia, dacă este cazul, trebuie transmise verificatorului. |
| --- | --- |

(26)

Societățile trebuie să fie responsabile cu monitorizarea și raportarea cantității și tipului de energie utilizată la bordul navelor în timpul navigației și la dană, precum și a altor informații relevante, cum ar fi informațiile privind tipul de motor de la bord
  și specificațiile tehnice ale
  tehnologiilor de asistență eoliene
  sau orice surse de energie alternative prezente la bord
  , cu scopul de a demonstra respectarea limitei intensității gazelor cu efect de seră generate de energia utilizată la bordul unei nave, prevăzută în prezentul regulament. Pentru a facilita îndeplinirea acestor obligații de monitorizare și raportare și a procesului de verificare de către verificatori, în mod similar cu Regulamentul (UE) 2015/757, societățile trebuie să documenteze metoda de monitorizare avută în vedere și să furnizeze detalii suplimentare privind aplicarea normelor prevăzute în prezentul regulament într-un plan de monitorizare. Planul de monitorizare, precum și modificările ulterioare aduse acestuia, dacă este cazul, trebuie transmise verificatorului.

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Considerentul 27

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (27) | Certificarea
  combustibililor este esențială pentru atingerea obiectivelor prezentului regulament și pentru garantarea integrității ecologice a combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon care se preconizează că vor fi utilizați în sectorul maritim. O astfel de certificare trebuie efectuată prin intermediul unei proceduri transparente și nediscriminatorii. În vederea facilitării certificării și a limitării sarcinii administrative, certificarea biocombustibililor, a biogazului, a combustibililor de origine nebiologică produși din surse regenerabile și a combustibililor pe bază de carbon reciclat trebuie să se bazeze pe normele stabilite prin Directiva (UE) 2018/2001. Această abordare a certificării trebuie să se aplice, de asemenea, combustibililor buncherați în afara Uniunii, care trebuie considerați combustibili importați, în mod similar cu Directiva (UE) 2018/2001. În cazul în care societățile intenționează să se abată de la valorile implicite prevăzute de directiva menționată sau de acest cadru nou, această abatere trebuie să se producă numai atunci când valorile pot fi certificate de unul dintre sistemele voluntare recunoscute în temeiul Directivei (UE) 2018/2001 (pentru valorile „de la sondă la rezervor”) sau
  prin încercări de laborator sau
  prin măsurători directe ale emisiilor („de la rezervor la siaj”). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(27)

Certificarea
  combustibililor este esențială pentru atingerea obiectivelor prezentului regulament și pentru garantarea integrității ecologice a combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon care se preconizează că vor fi utilizați în sectorul maritim. O astfel de certificare trebuie efectuată prin intermediul unei proceduri transparente și nediscriminatorii. În vederea facilitării certificării și a limitării sarcinii administrative, certificarea biocombustibililor, a biogazului, a combustibililor de origine nebiologică produși din surse regenerabile și a combustibililor pe bază de carbon reciclat trebuie să se bazeze pe normele stabilite prin Directiva (UE) 2018/2001. Această abordare a certificării trebuie să se aplice, de asemenea, combustibililor buncherați în afara Uniunii, care trebuie considerați combustibili importați, în mod similar cu Directiva (UE) 2018/2001. În cazul în care societățile intenționează să se abată de la valorile implicite prevăzute de directiva menționată sau de acest cadru nou, această abatere trebuie să se producă numai atunci când valorile pot fi certificate de unul dintre sistemele voluntare recunoscute în temeiul Directivei (UE) 2018/2001 (pentru valorile „de la sondă la rezervor”) sau
  prin încercări de laborator sau
  prin măsurători directe ale emisiilor („de la rezervor la siaj”).

| (27) | O certificare și monitorizare solidă a
  combustibililor este esențială pentru atingerea obiectivelor prezentului regulament și pentru garantarea integrității ecologice a combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon care se preconizează că vor fi utilizați în sectorul maritim. O astfel de certificare trebuie efectuată prin intermediul unei proceduri transparente și nediscriminatorii. În vederea facilitării certificării și a limitării sarcinii administrative, certificarea biocombustibililor, a biogazului, a combustibililor de origine nebiologică produși din surse regenerabile și a combustibililor pe bază de carbon reciclat trebuie să se bazeze pe normele stabilite prin Directiva (UE) 2018/2001. Această abordare a certificării trebuie să se aplice, de asemenea, combustibililor buncherați în afara Uniunii, care trebuie considerați combustibili importați, în mod similar cu Directiva (UE) 2018/2001. În cazul în care societățile intenționează să se abată de la valorile implicite prevăzute de directiva menționată sau de acest cadru nou, această abatere trebuie să se producă numai atunci când valorile pot fi certificate de unul dintre sistemele voluntare recunoscute în temeiul Directivei (UE) 2018/2001 (pentru valorile „de la sondă la rezervor”) sau prin măsurători directe ale emisiilor („de la rezervor la siaj”). |
| --- | --- |

(27)

O certificare și monitorizare solidă a
  combustibililor este esențială pentru atingerea obiectivelor prezentului regulament și pentru garantarea integrității ecologice a combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon care se preconizează că vor fi utilizați în sectorul maritim. O astfel de certificare trebuie efectuată prin intermediul unei proceduri transparente și nediscriminatorii. În vederea facilitării certificării și a limitării sarcinii administrative, certificarea biocombustibililor, a biogazului, a combustibililor de origine nebiologică produși din surse regenerabile și a combustibililor pe bază de carbon reciclat trebuie să se bazeze pe normele stabilite prin Directiva (UE) 2018/2001. Această abordare a certificării trebuie să se aplice, de asemenea, combustibililor buncherați în afara Uniunii, care trebuie considerați combustibili importați, în mod similar cu Directiva (UE) 2018/2001. În cazul în care societățile intenționează să se abată de la valorile implicite prevăzute de directiva menționată sau de acest cadru nou, această abatere trebuie să se producă numai atunci când valorile pot fi certificate de unul dintre sistemele voluntare recunoscute în temeiul Directivei (UE) 2018/2001 (pentru valorile „de la sondă la rezervor”) sau prin măsurători directe ale emisiilor („de la rezervor la siaj”).

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Considerentul 27 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (27a) | Fiabilitatea și acuratețea informațiilor privind caracteristicile combustibililor sunt esențiale pentru asigurarea respectării prezentului regulament. Furnizorii de combustibili despre care s-a dovedit că au furnizat informații înșelătoare sau inexacte cu privire la intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de combustibilii pe care îi furnizează ar trebui să fie sancționați. Furnizorii de combustibili care au furnizat în mod repetat informații false sau înșelătoare ar trebui să fie adăugați pe o listă neagră cu furnizorii excluși din sistemele de certificare prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 (Directiva privind energia din surse regenerabile). În astfel de cazuri, ar trebui să se considere că orice biocombustibili buncherați din instalațiile lor au același factor de emisie ca cel mai puțin favorabil combustibil fosil. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(27a)

Fiabilitatea și acuratețea informațiilor privind caracteristicile combustibililor sunt esențiale pentru asigurarea respectării prezentului regulament. Furnizorii de combustibili despre care s-a dovedit că au furnizat informații înșelătoare sau inexacte cu privire la intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de combustibilii pe care îi furnizează ar trebui să fie sancționați. Furnizorii de combustibili care au furnizat în mod repetat informații false sau înșelătoare ar trebui să fie adăugați pe o listă neagră cu furnizorii excluși din sistemele de certificare prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 (Directiva privind energia din surse regenerabile). În astfel de cazuri, ar trebui să se considere că orice biocombustibili buncherați din instalațiile lor au același factor de emisie ca cel mai puțin favorabil combustibil fosil.

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Considerentul 28

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (28) | Verificarea efectuată de către verificatorii acreditați trebuie să asigure acuratețea și exhaustivitatea monitorizării și raportării de către societăți, precum și respectarea prezentului regulament. Pentru a se asigura imparțialitatea, verificatorii trebuie să fie entități juridice independente și competente și trebuie să fie acreditați de organismele naționale de acreditare instituite în temeiul Regulamentului (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (24). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(28)

Verificarea efectuată de către verificatorii acreditați trebuie să asigure acuratețea și exhaustivitatea monitorizării și raportării de către societăți, precum și respectarea prezentului regulament. Pentru a se asigura imparțialitatea, verificatorii trebuie să fie entități juridice independente și competente și trebuie să fie acreditați de organismele naționale de acreditare instituite în temeiul Regulamentului (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (24).

| (28) | Verificarea efectuată de către verificatorii acreditați trebuie să asigure acuratețea și exhaustivitatea monitorizării și raportării de către societăți, precum și respectarea prezentului regulament. Pentru a se asigura imparțialitatea
  și eficacitatea
  , verificatorii trebuie să fie entități juridice independente și competente și trebuie să fie acreditați
  și supravegheați
  de organismele naționale de acreditare instituite în temeiul Regulamentului (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (24). |
| --- | --- |

(28)

Verificarea efectuată de către verificatorii acreditați trebuie să asigure acuratețea și exhaustivitatea monitorizării și raportării de către societăți, precum și respectarea prezentului regulament. Pentru a se asigura imparțialitatea
  și eficacitatea
  , verificatorii trebuie să fie entități juridice independente și competente și trebuie să fie acreditați
  și supravegheați
  de organismele naționale de acreditare instituite în temeiul Regulamentului (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (24).

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Considerentul 31 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (31a) | Întreprinderile și furnizorii de combustibili ar putea, prin intermediul unor acorduri contractuale, să convină asupra unor angajamente reciproce de a produce, furniza și achiziționa cantități prestabilite de anumiți combustibili. Astfel de acorduri contractuale ar trebui să acopere și răspunderea și ar trebui să stabilească condiții de compensare financiară în cazurile în care combustibilii nu sunt puși la dispoziție după cum s-a convenit. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(31a)

Întreprinderile și furnizorii de combustibili ar putea, prin intermediul unor acorduri contractuale, să convină asupra unor angajamente reciproce de a produce, furniza și achiziționa cantități prestabilite de anumiți combustibili. Astfel de acorduri contractuale ar trebui să acopere și răspunderea și ar trebui să stabilească condiții de compensare financiară în cazurile în care combustibilii nu sunt puși la dispoziție după cum s-a convenit.

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Considerentul 36

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (36) | Penalitatea impusă pentru fiecare escală în port neconformă trebuie să fie proporțională cu costul utilizării energiei electrice și la un nivel suficient pentru a avea un efect descurajator pentru utilizarea de surse de energie mai poluante. Penalitatea trebuie să se bazeze pe puterea instalată la bordul navei, exprimată în megawați, înmulțită cu o penalitate fixă în EUR pe oră de staționare la dană. Din cauza lipsei unor cifre exacte privind costul furnizării de energie electrică de la mal în Uniune, această rată trebuie să se bazeze pe prețul mediu al energiei electrice la nivelul UE pentru consumatorii necasnici înmulțit cu doi pentru a ține seama de alte taxe legate de furnizarea serviciului, inclusiv, printre altele, de costurile de racordare și de elementele de recuperare a investițiilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(36)

Penalitatea impusă pentru fiecare escală în port neconformă trebuie să fie proporțională cu costul utilizării energiei electrice și la un nivel suficient pentru a avea un efect descurajator pentru utilizarea de surse de energie mai poluante. Penalitatea trebuie să se bazeze pe puterea instalată la bordul navei, exprimată în megawați, înmulțită cu o penalitate fixă în EUR pe oră de staționare la dană. Din cauza lipsei unor cifre exacte privind costul furnizării de energie electrică de la mal în Uniune, această rată trebuie să se bazeze pe prețul mediu al energiei electrice la nivelul UE pentru consumatorii necasnici înmulțit cu doi pentru a ține seama de alte taxe legate de furnizarea serviciului, inclusiv, printre altele, de costurile de racordare și de elementele de recuperare a investițiilor.

| (36) | Penalitatea impusă pentru fiecare escală în port neconformă trebuie să fie proporțională cu costul utilizării energiei electrice și la un nivel suficient pentru a avea un efect descurajator pentru utilizarea de surse de energie mai poluante. Penalitatea trebuie să se bazeze pe puterea instalată la bordul navei, exprimată în megawați, înmulțită cu o penalitate fixă în EUR pe oră de staționare la dană. Din cauza lipsei unor cifre exacte privind costul furnizării de energie electrică de la mal în Uniune, această rată trebuie să se bazeze pe prețul mediu
  cel mai actualizat
  al energiei electrice la nivelul UE pentru consumatorii necasnici înmulțit cu doi pentru a ține seama de alte taxe legate de furnizarea serviciului, inclusiv, printre altele, de costurile de racordare și de elementele de recuperare a investițiilor. |
| --- | --- |

(36)

Penalitatea impusă pentru fiecare escală în port neconformă trebuie să fie proporțională cu costul utilizării energiei electrice și la un nivel suficient pentru a avea un efect descurajator pentru utilizarea de surse de energie mai poluante. Penalitatea trebuie să se bazeze pe puterea instalată la bordul navei, exprimată în megawați, înmulțită cu o penalitate fixă în EUR pe oră de staționare la dană. Din cauza lipsei unor cifre exacte privind costul furnizării de energie electrică de la mal în Uniune, această rată trebuie să se bazeze pe prețul mediu
  cel mai actualizat
  al energiei electrice la nivelul UE pentru consumatorii necasnici înmulțit cu doi pentru a ține seama de alte taxe legate de furnizarea serviciului, inclusiv, printre altele, de costurile de racordare și de elementele de recuperare a investițiilor.

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Considerentul 37

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (37) | Veniturile generate de plata penalităților trebuie
  utilizate
  pentru a promova
  distribuția și utilizarea combustibililor din surse regenerabile
  și
  cu emisii scăzute de carbon în sectorul maritim
  și pentru
  a-i ajuta pe operatorii maritimi să își îndeplinească obiectivele climatice
  și
  de mediu
  . În acest scop, aceste venituri trebuie alocate Fondului pentru
  inovare
  menționat la articolul 
  10a alineatul (8)
  din Directiva 2003/87/CE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(37)

Veniturile generate de plata penalităților trebuie
  utilizate
  pentru a promova
  distribuția și utilizarea combustibililor din surse regenerabile
  și
  cu emisii scăzute de carbon în sectorul maritim
  și pentru
  a-i ajuta pe operatorii maritimi să își îndeplinească obiectivele climatice
  și
  de mediu
  . În acest scop, aceste venituri trebuie alocate Fondului pentru
  inovare
  menționat la articolul 
  10a alineatul (8)
  din Directiva 2003/87/CE.

| (37) | Veniturile generate de plata penalităților trebuie
  să fie alocate sectorului maritim și folosite
  pentru a promova
  decarbonizarea acestuia, inclusiv sprijinul pentru dezvoltarea, producția
  și
  introducerea combustibililor alternativi, infrastructura pentru combustibili alternativi
  și
  infrastructura
  pentru
  alimentarea cu energie electrică de la mal, precum
  și
  noi tehnologii inovatoare
  . În acest scop, aceste venituri trebuie alocate Fondului pentru
  oceane
  menționat la articolul 
  3gab
  din Directiva 2003/87/CE. |
| --- | --- |

(37)

Veniturile generate de plata penalităților trebuie
  să fie alocate sectorului maritim și folosite
  pentru a promova
  decarbonizarea acestuia, inclusiv sprijinul pentru dezvoltarea, producția
  și
  introducerea combustibililor alternativi, infrastructura pentru combustibili alternativi
  și
  infrastructura
  pentru
  alimentarea cu energie electrică de la mal, precum
  și
  noi tehnologii inovatoare
  . În acest scop, aceste venituri trebuie alocate Fondului pentru
  oceane
  menționat la articolul 
  3gab
  din Directiva 2003/87/CE.

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Considerentul 39

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (39) | Având în vedere importanța consecințelor pe care măsurile luate de verificatori în temeiul prezentului regulament le pot avea pentru societățile în cauză, în special în ceea ce privește determinarea escalelor în port neconforme, calcularea cuantumului penalităților și refuzul de a elibera un certificat de conformitate FuelEU, aceste societăți trebuie să aibă dreptul de a solicita autorității competente din statul membru în care verificatorul a fost acreditat o reexaminare a respectivelor măsuri. Având în vedere dreptul fundamental la o cale de atac eficientă, consacrat la articolul 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, deciziile luate de autoritățile competente și de organele de administrare ale portului în temeiul prezentului regulament trebuie să facă obiectul unui control jurisdicțional, efectuat în conformitate cu dreptul intern al statului membru în cauză. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(39)

Având în vedere importanța consecințelor pe care măsurile luate de verificatori în temeiul prezentului regulament le pot avea pentru societățile în cauză, în special în ceea ce privește determinarea escalelor în port neconforme, calcularea cuantumului penalităților și refuzul de a elibera un certificat de conformitate FuelEU, aceste societăți trebuie să aibă dreptul de a solicita autorității competente din statul membru în care verificatorul a fost acreditat o reexaminare a respectivelor măsuri. Având în vedere dreptul fundamental la o cale de atac eficientă, consacrat la articolul 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, deciziile luate de autoritățile competente și de organele de administrare ale portului în temeiul prezentului regulament trebuie să facă obiectul unui control jurisdicțional, efectuat în conformitate cu dreptul intern al statului membru în cauză.

| (39) | Având în vedere importanța consecințelor pe care măsurile luate de verificatori în temeiul prezentului regulament le pot avea pentru societățile în cauză, în special în ceea ce privește determinarea escalelor în port neconforme,
  colectarea de informații pentru
  calcularea cuantumului penalităților și refuzul de a elibera un certificat de conformitate FuelEU, aceste societăți trebuie să aibă dreptul de a solicita autorității competente din statul membru în care verificatorul a fost acreditat o reexaminare a respectivelor măsuri. Având în vedere dreptul fundamental la o cale de atac eficientă, consacrat la articolul 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, deciziile luate de autoritățile competente și de organele de administrare ale portului în temeiul prezentului regulament trebuie să facă obiectul unui control jurisdicțional, efectuat în conformitate cu dreptul intern al statului membru în cauză. |
| --- | --- |

(39)

Având în vedere importanța consecințelor pe care măsurile luate de verificatori în temeiul prezentului regulament le pot avea pentru societățile în cauză, în special în ceea ce privește determinarea escalelor în port neconforme,
  colectarea de informații pentru
  calcularea cuantumului penalităților și refuzul de a elibera un certificat de conformitate FuelEU, aceste societăți trebuie să aibă dreptul de a solicita autorității competente din statul membru în care verificatorul a fost acreditat o reexaminare a respectivelor măsuri. Având în vedere dreptul fundamental la o cale de atac eficientă, consacrat la articolul 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, deciziile luate de autoritățile competente și de organele de administrare ale portului în temeiul prezentului regulament trebuie să facă obiectul unui control jurisdicțional, efectuat în conformitate cu dreptul intern al statului membru în cauză.

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Considerentul 40

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (40) | Pentru a menține condiții de concurență echitabile prin funcționarea eficientă a prezentului regulament, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene trebuie delegată Comisiei în ceea ce privește modificarea listei factorilor de emisie „de la sondă la siaj”, modificarea listei tehnologiilor cu emisii zero aplicabile sau a criteriilor pentru utilizarea acestora, stabilirea normelor privind
  efectuarea încercărilor de laborator și
  a măsurătorilor directe ale emisiilor, adaptarea factorului de penalizare, acreditarea verificatorilor, adaptarea factorului de penalizare și modalitățile de plată a penalităților. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(40)

Pentru a menține condiții de concurență echitabile prin funcționarea eficientă a prezentului regulament, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene trebuie delegată Comisiei în ceea ce privește modificarea listei factorilor de emisie „de la sondă la siaj”, modificarea listei tehnologiilor cu emisii zero aplicabile sau a criteriilor pentru utilizarea acestora, stabilirea normelor privind
  efectuarea încercărilor de laborator și
  a măsurătorilor directe ale emisiilor, adaptarea factorului de penalizare, acreditarea verificatorilor, adaptarea factorului de penalizare și modalitățile de plată a penalităților. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

| (40) | Pentru a menține condiții de concurență echitabile prin funcționarea eficientă a prezentului regulament, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene trebuie delegată Comisiei în ceea ce privește modificarea listei factorilor de emisie „de la sondă la siaj”, modificarea listei tehnologiilor cu emisii zero aplicabile sau a criteriilor pentru utilizarea acestora, stabilirea normelor privind
  certificarea emisiilor efective „de la sondă la rezervor”,
  a 
  normelor privind efectuarea
  măsurătorilor directe ale emisiilor, adaptarea factorului de penalizare, acreditarea verificatorilor, adaptarea factorului de penalizare și modalitățile de plată a penalităților. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |
| --- | --- |

(40)

Pentru a menține condiții de concurență echitabile prin funcționarea eficientă a prezentului regulament, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene trebuie delegată Comisiei în ceea ce privește modificarea listei factorilor de emisie „de la sondă la siaj”, modificarea listei tehnologiilor cu emisii zero aplicabile sau a criteriilor pentru utilizarea acestora, stabilirea normelor privind
  certificarea emisiilor efective „de la sondă la rezervor”,
  a 
  normelor privind efectuarea
  măsurătorilor directe ale emisiilor, adaptarea factorului de penalizare, acreditarea verificatorilor, adaptarea factorului de penalizare și modalitățile de plată a penalităților. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Considerentul 42

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (42) | Având în vedere dimensiunea internațională a sectorului maritim, este preferabilă o abordare globală pentru limitarea intensității emisiilor de gaze cu efect de seră generate de energia utilizată de nave, aceasta
  fiind considerată
  mai eficientă datorită domeniului său de aplicare mai larg. În acest context și pentru a facilita elaborarea de norme internaționale în cadrul Organizației Maritime Internaționale (OMI), Comisia trebuie să facă schimb de informații relevante cu OMI și cu alte organisme internaționale relevante cu privire la punerea în aplicare a prezentului regulament și trebuie transmise observații relevante către OMI. În cazul în care se ajunge la un acord privind o 
  platformă
  globală cu privire la chestiuni relevante pentru prezentul regulament, Comisia trebuie să revizuiască prezentul regulament
  în vederea alinierii acestuia, după caz,
  la normele internaționale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(42)

Având în vedere dimensiunea internațională a sectorului maritim, este preferabilă o abordare globală pentru limitarea intensității emisiilor de gaze cu efect de seră generate de energia utilizată de nave, aceasta
  fiind considerată
  mai eficientă datorită domeniului său de aplicare mai larg. În acest context și pentru a facilita elaborarea de norme internaționale în cadrul Organizației Maritime Internaționale (OMI), Comisia trebuie să facă schimb de informații relevante cu OMI și cu alte organisme internaționale relevante cu privire la punerea în aplicare a prezentului regulament și trebuie transmise observații relevante către OMI. În cazul în care se ajunge la un acord privind o 
  platformă
  globală cu privire la chestiuni relevante pentru prezentul regulament, Comisia trebuie să revizuiască prezentul regulament
  în vederea alinierii acestuia, după caz,
  la normele internaționale.

| (42) | Având în vedere dimensiunea internațională a sectorului maritim, este preferabilă o abordare globală pentru limitarea intensității emisiilor de gaze cu efect de seră generate de energia utilizată de nave,
  întrucât
  aceasta
  ar fi considerabil
  mai eficientă datorită domeniului său de aplicare mai larg. În acest context și pentru a facilita elaborarea de norme internaționale în cadrul Organizației Maritime Internaționale (OMI), Comisia trebuie să facă schimb de informații relevante cu OMI și cu alte organisme internaționale relevante cu privire la punerea în aplicare a prezentului regulament și trebuie transmise observații relevante către OMI
  , continuând eforturile UE de a promova obiective ambițioase de decarbonizare a sectorului maritim la nivel internațional
  . În cazul în care se ajunge la un acord privind o 
  abordare
  globală cu privire la chestiuni relevante pentru prezentul regulament, Comisia trebuie să revizuiască prezentul regulament
  pentru a-l alinia
  la normele internaționale. |
| --- | --- |

(42)

Având în vedere dimensiunea internațională a sectorului maritim, este preferabilă o abordare globală pentru limitarea intensității emisiilor de gaze cu efect de seră generate de energia utilizată de nave,
  întrucât
  aceasta
  ar fi considerabil
  mai eficientă datorită domeniului său de aplicare mai larg. În acest context și pentru a facilita elaborarea de norme internaționale în cadrul Organizației Maritime Internaționale (OMI), Comisia trebuie să facă schimb de informații relevante cu OMI și cu alte organisme internaționale relevante cu privire la punerea în aplicare a prezentului regulament și trebuie transmise observații relevante către OMI
  , continuând eforturile UE de a promova obiective ambițioase de decarbonizare a sectorului maritim la nivel internațional
  . În cazul în care se ajunge la un acord privind o 
  abordare
  globală cu privire la chestiuni relevante pentru prezentul regulament, Comisia trebuie să revizuiască prezentul regulament
  pentru a-l alinia
  la normele internaționale.

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Considerentul 42 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (42a) | Pentru a asigura condiții de concurență echitabile la nivel internațional și pentru a crește la maximum impactul asupra mediului al legislației privind combustibilii din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon, Comisia și statele membre trebuie să promoveze în cadrul OMI și al altor organizații internaționale sisteme solide de certificare și monitorizare pentru combustibilii din surse regenerabile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(42a)

Pentru a asigura condiții de concurență echitabile la nivel internațional și pentru a crește la maximum impactul asupra mediului al legislației privind combustibilii din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon, Comisia și statele membre trebuie să promoveze în cadrul OMI și al altor organizații internaționale sisteme solide de certificare și monitorizare pentru combustibilii din surse regenerabile.

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Considerentul 42 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (42b) | Comisia ar trebui să asigure punerea în aplicare și disponibilitatea instrumentelor de colaborare și schimb de bune practici pentru sectorul transportului maritim, astfel cum sunt definite în Orientările privind o mai bună legiferare

   (1a)

  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(42b)

Comisia ar trebui să asigure punerea în aplicare și disponibilitatea instrumentelor de colaborare și schimb de bune practici pentru sectorul transportului maritim, astfel cum sunt definite în Orientările privind o mai bună legiferare

   (1a)

  .

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Considerentul 43

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (43) | Utilizarea
  combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon și a surselor alternative de energie de către navele care sosesc, staționează sau pleacă din porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru din Uniune nu este un obiectiv care poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre fără a risca să introducă bariere în calea pieței interne și denaturări ale concurenței între porturi și între operatorii maritimi. Acest obiectiv poate fi realizat mai bine prin introducerea unor norme uniforme la nivelul Uniunii care să creeze stimulente economice pentru ca operatorii maritimi să continue să își desfășoare activitatea fără obstacole, îndeplinind în același timp obligațiile privind utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon. În consecință, Uniunea poate să adopte măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității definit la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este definit la articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului menționat, |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(43)

Utilizarea
  combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon și a surselor alternative de energie de către navele care sosesc, staționează sau pleacă din porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru din Uniune nu este un obiectiv care poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre fără a risca să introducă bariere în calea pieței interne și denaturări ale concurenței între porturi și între operatorii maritimi. Acest obiectiv poate fi realizat mai bine prin introducerea unor norme uniforme la nivelul Uniunii care să creeze stimulente economice pentru ca operatorii maritimi să continue să își desfășoare activitatea fără obstacole, îndeplinind în același timp obligațiile privind utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon. În consecință, Uniunea poate să adopte măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității definit la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este definit la articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului menționat,

| (43) | Dezvoltarea și utilizarea pe scară largă a
  combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon și a surselor alternative de energie de către navele care sosesc, staționează sau pleacă din porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru din Uniune nu este un obiectiv care poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre fără a risca să introducă bariere în calea pieței interne și denaturări ale concurenței între porturi și între operatorii maritimi. Acest obiectiv poate fi realizat mai bine prin introducerea unor norme uniforme la nivelul Uniunii care să creeze stimulente economice pentru ca operatorii maritimi să continue să își desfășoare activitatea fără obstacole, îndeplinind în același timp obligațiile privind utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon. În consecință, Uniunea poate să adopte măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității definit la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este definit la articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului menționat, |
| --- | --- |

(43)

Dezvoltarea și utilizarea pe scară largă a
  combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon și a surselor alternative de energie de către navele care sosesc, staționează sau pleacă din porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru din Uniune nu este un obiectiv care poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre fără a risca să introducă bariere în calea pieței interne și denaturări ale concurenței între porturi și între operatorii maritimi. Acest obiectiv poate fi realizat mai bine prin introducerea unor norme uniforme la nivelul Uniunii care să creeze stimulente economice pentru ca operatorii maritimi să continue să își desfășoare activitatea fără obstacole, îndeplinind în același timp obligațiile privind utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon. În consecință, Uniunea poate să adopte măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității definit la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este definit la articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului menționat,

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | limita
  intensității gazelor cu efect de seră („GES”) produse de energia utilizată la bord de o navă care sosește, staționează sau pleacă din porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru și |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(a)

limita
  intensității gazelor cu efect de seră („GES”) produse de energia utilizată la bord de o navă care sosește, staționează sau pleacă din porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru și

| (a) | o limită a
  intensității gazelor cu efect de seră („GES”) produse de energia utilizată la bord de o navă care sosește, staționează sau pleacă din porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru și |
| --- | --- |

(a)

o limită a
  intensității gazelor cu efect de seră („GES”) produse de energia utilizată la bord de o navă care sosește, staționează sau pleacă din porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru și

Amendamentul 52

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | obligația
  de a utiliza surse de alimentare cu energie electrică de la mal sau tehnologii cu emisii zero în porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru, |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(b)

obligația
  de a utiliza surse de alimentare cu energie electrică de la mal sau tehnologii cu emisii zero în porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru,

| (b) | o obligație
  de a utiliza surse de alimentare cu energie electrică de la mal sau tehnologii cu emisii zero în porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru. |
| --- | --- |

(b)

o obligație
  de a utiliza surse de alimentare cu energie electrică de la mal sau tehnologii cu emisii zero în porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru.

Amendamentul 53

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – partea finală

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| pentru
  a spori nivelul de utilizare constantă a combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon și a surselor alternative de energie în întreaga Uniune, asigurând în același timp buna funcționare a traficului maritim și evitând denaturarea pieței interne. | Scopul acestui lucru este de
  a spori nivelul de utilizare constantă a combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon și a surselor alternative de energie în
  transportul maritim în
  întreaga Uniune,
  în conformitate cu obiectivul Uniunii de a atinge neutralitatea climatică cel târziu până în 2050 și cu obiectivele Acordului de la Paris,
  asigurând în același timp buna funcționare a traficului
  maritim, creând posibilități de dezvoltare pentru sectorul
  maritim și evitând denaturarea pieței interne. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

pentru
  a spori nivelul de utilizare constantă a combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon și a surselor alternative de energie în întreaga Uniune, asigurând în același timp buna funcționare a traficului maritim și evitând denaturarea pieței interne.

Scopul acestui lucru este de
  a spori nivelul de utilizare constantă a combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon și a surselor alternative de energie în
  transportul maritim în
  întreaga Uniune,
  în conformitate cu obiectivul Uniunii de a atinge neutralitatea climatică cel târziu până în 2050 și cu obiectivele Acordului de la Paris,
  asigurând în același timp buna funcționare a traficului
  maritim, creând posibilități de dezvoltare pentru sectorul
  maritim și evitând denaturarea pieței interne.

Amendamentul 54

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Prezentul regulament se aplică tuturor navelor cu un tonaj brut mai mare de 5 000 de tone, indiferent de pavilion, în ceea ce privește: | (Nu privește versiunea în limba română.) |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Prezentul regulament se aplică tuturor navelor cu un tonaj brut mai mare de 5 000 de tone, indiferent de pavilion, în ceea ce privește:

(Nu privește versiunea în limba română.)

Amendamentul 55

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | întreaga energie utilizată pentru călătoriile dintr-un port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru către un alt port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru
  și |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(b)

întreaga energie utilizată pentru călătoriile dintr-un port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru către un alt port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru
  și

| (b) | întreaga energie utilizată pentru călătoriile dintr-un port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru către un alt port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru; |
| --- | --- |

(b)

întreaga energie utilizată pentru călătoriile dintr-un port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru către un alt port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru;

Amendamentul 56

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – litera ba (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | jumătate din energia utilizată pentru călătoriile dinspre și către un port de escală situat într-o regiune ultraperiferică aflată sub jurisdicția unui stat membru; și |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ba)

jumătate din energia utilizată pentru călătoriile dinspre și către un port de escală situat într-o regiune ultraperiferică aflată sub jurisdicția unui stat membru; și

Amendamentul 57

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | jumătate din energia utilizată pentru călătoriile dinspre și către un port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru, în cazul în care ultimul port de escală sau următorul port de escală se află sub jurisdicția unei țări terțe. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(c)

jumătate din energia utilizată pentru călătoriile dinspre și către un port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru, în cazul în care ultimul port de escală sau următorul port de escală se află sub jurisdicția unei țări terțe.

(Nu privește versiunea în limba română.)

Amendamentul 58

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Prezentul regulament nu se aplică navelor de război, navelor auxiliare, navelor de pescuit sau de prelucrare a peștelui, navelor de lemn cu construcție primitivă
  , navelor care nu sunt propulsate prin mijloace mecanice
  sau navelor guvernamentale utilizate în scopuri necomerciale. | Prezentul regulament nu se aplică navelor de război, navelor auxiliare, navelor de pescuit sau de prelucrare a peștelui, navelor de lemn cu construcție primitivă sau navelor guvernamentale utilizate în scopuri necomerciale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Prezentul regulament nu se aplică navelor de război, navelor auxiliare, navelor de pescuit sau de prelucrare a peștelui, navelor de lemn cu construcție primitivă
  , navelor care nu sunt propulsate prin mijloace mecanice
  sau navelor guvernamentale utilizate în scopuri necomerciale.

Prezentul regulament nu se aplică navelor de război, navelor auxiliare, navelor de pescuit sau de prelucrare a peștelui, navelor de lemn cu construcție primitivă sau navelor guvernamentale utilizate în scopuri necomerciale.

Amendamentul 59

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Până la 31 decembrie 2025, Comisia adoptă un act de punere în aplicare prin care stabilește lista porturilor învecinate de transbordare a containerelor excluse din definiția porturilor de escală pentru nave portcontainer prevăzută în prezentul regulament. |
| | Ulterior, cel puțin o dată la doi ani, Comisia adoptă acte de punere în aplicare prin care actualizează lista respectivă a porturilor învecinate de transbordare a containerelor excluse din definiția porturilor de escală pentru navele portcontainer prevăzută în prezentul regulament. |
| | Respectivele acte de punere în aplicare enumeră porturile învecinate de transbordare a containerelor situate în afara Uniunii, dar la mai puțin de 300 de mile marine de teritoriul Uniunii, în care proporția transbordării de containere, măsurată în unități echivalente cu 20 de picioare, depășește 65 % din traficul total de containere din portul respectiv în cursul celei mai recente perioade de 12 luni pentru care sunt disponibile date relevante. |
| | În sensul listei respective, containerele sunt considerate transbordate atunci când sunt descărcate de pe o navă în port cu unicul scop de a fi încărcate pe o altă navă. Porturile situate într-o țară terță care aplică efectiv măsuri la fel de ambițioase ca cerințele prevăzute în prezentul regulament nu sunt incluse. |
| | Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 27 alineatul (3). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Până la 31 decembrie 2025, Comisia adoptă un act de punere în aplicare prin care stabilește lista porturilor învecinate de transbordare a containerelor excluse din definiția porturilor de escală pentru nave portcontainer prevăzută în prezentul regulament.

Ulterior, cel puțin o dată la doi ani, Comisia adoptă acte de punere în aplicare prin care actualizează lista respectivă a porturilor învecinate de transbordare a containerelor excluse din definiția porturilor de escală pentru navele portcontainer prevăzută în prezentul regulament.

Respectivele acte de punere în aplicare enumeră porturile învecinate de transbordare a containerelor situate în afara Uniunii, dar la mai puțin de 300 de mile marine de teritoriul Uniunii, în care proporția transbordării de containere, măsurată în unități echivalente cu 20 de picioare, depășește 65 % din traficul total de containere din portul respectiv în cursul celei mai recente perioade de 12 luni pentru care sunt disponibile date relevante.

În sensul listei respective, containerele sunt considerate transbordate atunci când sunt descărcate de pe o navă în port cu unicul scop de a fi încărcate pe o altă navă. Porturile situate într-o țară terță care aplică efectiv măsuri la fel de ambițioase ca cerințele prevăzute în prezentul regulament nu sunt incluse.

Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 27 alineatul (3).

Amendamentul 60

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 2 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | În ceea ce privește energia folosită în călătoriile efectuate de navele de pasageri, altele decât navele de croazieră, între un port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru și un port de escală aflat sub jurisdicția aceluiași stat membru, situat pe o insulă cu mai puțin de 100 000 de rezidenți permanenți și în ceea ce privește energia folosită în timpul staționării navelor într-un port de escală din insula respectivă, statele membre pot să scutească anumite rute și porturi de aplicarea alineatului 1 literele (a) și (b). Înainte ca scutirile să intre în vigoare, statele membre le notifică Comisiei, care le publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Nicio astfel de scutire nu se aplică după 31 decembrie 2029. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În ceea ce privește energia folosită în călătoriile efectuate de navele de pasageri, altele decât navele de croazieră, între un port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru și un port de escală aflat sub jurisdicția aceluiași stat membru, situat pe o insulă cu mai puțin de 100 000 de rezidenți permanenți și în ceea ce privește energia folosită în timpul staționării navelor într-un port de escală din insula respectivă, statele membre pot să scutească anumite rute și porturi de aplicarea alineatului 1 literele (a) și (b). Înainte ca scutirile să intre în vigoare, statele membre le notifică Comisiei, care le publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Nicio astfel de scutire nu se aplică după 31 decembrie 2029.

Amendamentul 61

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 2 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | În ceea ce privește energia folosită în călătoriile efectuate între un port de escală situat într-o regiune ultraperiferică și un alt port de escală situat într-o regiune ultraperiferică și în ceea ce privește energia folosită în timpul staționării navelor în porturile de escală din regiunile ultraperiferice respective, statele membre pot să scutească anumite rute și porturi de aplicarea alineatului 1 literele (a) și (ba). Înainte ca scutirile să intre în vigoare, statele membre le notifică Comisiei, care le publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Nicio astfel de scutire nu se aplică după 31 decembrie 2029. Nimic nu împiedică statele membre, regiunile și teritoriile lor să decidă să nu aplice această scutire sau să pună capăt înainte de 31 decembrie 2029 oricărei scutiri pe care au acordat-o. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În ceea ce privește energia folosită în călătoriile efectuate între un port de escală situat într-o regiune ultraperiferică și un alt port de escală situat într-o regiune ultraperiferică și în ceea ce privește energia folosită în timpul staționării navelor în porturile de escală din regiunile ultraperiferice respective, statele membre pot să scutească anumite rute și porturi de aplicarea alineatului 1 literele (a) și (ba). Înainte ca scutirile să intre în vigoare, statele membre le notifică Comisiei, care le publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Nicio astfel de scutire nu se aplică după 31 decembrie 2029. Nimic nu împiedică statele membre, regiunile și teritoriile lor să decidă să nu aplice această scutire sau să pună capăt înainte de 31 decembrie 2029 oricărei scutiri pe care au acordat-o.

Amendamentul 62

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 2 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | În ceea ce privește energia utilizată pentru călătoriile efectuate în cadrul unui contract de servicii publice sau pentru călătoriile efectuate de nave care fac obiectul obligațiilor de serviciu public în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 3577/92 al Consiliului, statele membre pot să scutească anumite rute de aplicarea alineatului (1). Înainte ca scutirile să intre în vigoare, statele membre le notifică Comisiei, care le publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Nicio astfel de scutire nu se aplică după 31 decembrie 2029. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În ceea ce privește energia utilizată pentru călătoriile efectuate în cadrul unui contract de servicii publice sau pentru călătoriile efectuate de nave care fac obiectul obligațiilor de serviciu public în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 3577/92 al Consiliului, statele membre pot să scutească anumite rute de aplicarea alineatului (1). Înainte ca scutirile să intre în vigoare, statele membre le notifică Comisiei, care le publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Nicio astfel de scutire nu se aplică după 31 decembrie 2029.

Amendamentul 63

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 2 e (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Comisia monitorizează în permanență impactul prezentului regulament asupra deturnării fluxului mărfurilor, în special prin intermediul porturilor de transbordare din țările învecinate. Dacă identifică un impact negativ major asupra porturilor din Uniune, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului propuneri legislative de modificare a prezentului regulament. Comisia analizează mai ales impactul prezentului regulament asupra regiunilor ultraperiferice și a insulelor și, la nevoie, propune modificări ale domeniului de aplicare al prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Comisia monitorizează în permanență impactul prezentului regulament asupra deturnării fluxului mărfurilor, în special prin intermediul porturilor de transbordare din țările învecinate. Dacă identifică un impact negativ major asupra porturilor din Uniune, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului propuneri legislative de modificare a prezentului regulament. Comisia analizează mai ales impactul prezentului regulament asupra regiunilor ultraperiferice și a insulelor și, la nevoie, propune modificări ale domeniului de aplicare al prezentului regulament.

Amendamentul 64

Propunere de regulament

Articolul 3 – paragraful 1 – litera h

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (h) | „surse alternative de energie” înseamnă energie
  eoliană sau solară
  regenerabilă produsă la bord sau energie electrică de la mal; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(h)

„surse alternative de energie” înseamnă energie
  eoliană sau solară
  regenerabilă produsă la bord sau energie electrică de la mal;

| (h) | „surse alternative de energie” înseamnă energie regenerabilă produsă la bord sau energie electrică de la mal; |
| --- | --- |

(h)

„surse alternative de energie” înseamnă energie regenerabilă produsă la bord sau energie electrică de la mal;

Amendamentul 65

Propunere de regulament

Articolul 3 – paragraful 1 – litera ha (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ha) | „propulsie eoliană” sau „propulsie asistată de vânt” înseamnă o tehnică de propulsie cu o contribuție principală sau auxiliară la propulsia oricărui tip de navă prin energia vântului, care este captată atunci când nava navighează. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ha)

„propulsie eoliană” sau „propulsie asistată de vânt” înseamnă o tehnică de propulsie cu o contribuție principală sau auxiliară la propulsia oricărui tip de navă prin energia vântului, care este captată atunci când nava navighează.

Amendamentul 66

Propunere de regulament

Articolul 3 – paragraful 1 – litera i

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (i) | „port de escală” înseamnă
  un port
  de
  escală
  ,
  astfel cum
  este
  definit
  la
  articolul 3 litera (b)
  din
  Regulamentul (UE) 2015/757; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(i)

„port de escală” înseamnă
  un port
  de
  escală
  ,
  astfel cum
  este
  definit
  la
  articolul 3 litera (b)
  din
  Regulamentul (UE) 2015/757;

| (i) | „port de escală” înseamnă
  portul în care o navă se oprește pentru a încărca sau a descărca o parte importantă din marfă sau pentru a îmbarca sau debarca pasageri, ceea ce exclude, prin urmare, opririle făcute doar cu scopul de a realimenta nava cu combustibil, de a obține provizii, de a înlocui echipajul, de a intra pe doc uscat sau de a repara nava și/sau echipamentele acesteia, opririle în port pentru că nava necesită asistență sau este în pericol, transferurile de la o navă la alta efectuate în afara porturilor, opririle cu scopul unic de a se adăposti de condiții meteorologice nefavorabile sau necesare din cauza activităților de căutare și salvare și opririle unei nave container într-un port vecin de transbordare de containere. |
| --- | --- |

(i)

„port de escală” înseamnă
  portul în care o navă se oprește pentru a încărca sau a descărca o parte importantă din marfă sau pentru a îmbarca sau debarca pasageri, ceea ce exclude, prin urmare, opririle făcute doar cu scopul de a realimenta nava cu combustibil, de a obține provizii, de a înlocui echipajul, de a intra pe doc uscat sau de a repara nava și/sau echipamentele acesteia, opririle în port pentru că nava necesită asistență sau este în pericol, transferurile de la o navă la alta efectuate în afara porturilor, opririle cu scopul unic de a se adăposti de condiții meteorologice nefavorabile sau necesare din cauza activităților de căutare și salvare și opririle unei nave container într-un port vecin de transbordare de containere.

Amendamentul 67

Propunere de regulament

Articolul 3 – paragraful 1 – litera m

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (m) | „navă la dană” înseamnă o navă la
  dană
  ,
  astfel cum este definită la articolul 3 litera (n) din Regulamentul (UE) 2015/757
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(m)

„navă la dană” înseamnă o navă la
  dană
  ,
  astfel cum este definită la articolul 3 litera (n) din Regulamentul (UE) 2015/757
  ;

| (m) | „navă la dană” înseamnă o navă
  care acostează în siguranță
  la
  chei într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru în timp ce încarcă
  ,
  descarcă, îmbarcă sau debarcă pasageri sau efectuează o escală, incluzând perioada de timp petrecută atunci când nava nu este angajată în operațiuni de transport de mărfuri sau pasageri
  ; |
| --- | --- |

(m)

„navă la dană” înseamnă o navă
  care acostează în siguranță
  la
  chei într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru în timp ce încarcă
  ,
  descarcă, îmbarcă sau debarcă pasageri sau efectuează o escală, incluzând perioada de timp petrecută atunci când nava nu este angajată în operațiuni de transport de mărfuri sau pasageri
  ;

Amendamentul 68

Propunere de regulament

Articolul 3 – paragraful 1 – litera n

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (n) | „consum de energie la bord” înseamnă cantitatea de energie, exprimată în megajouli (MJ), utilizată de o navă pentru propulsie și pentru operarea oricărui echipament de la bord, pe mare sau la dană; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(n)

„consum de energie la bord” înseamnă cantitatea de energie, exprimată în megajouli (MJ), utilizată de o navă pentru propulsie și pentru operarea oricărui echipament de la bord, pe mare sau la dană;

| (n) | „consum de energie la bord” înseamnă cantitatea de energie, exprimată în megajouli (MJ), utilizată de o navă pentru propulsie și pentru operarea oricărui echipament de la bord, pe mare sau la dană
  , excluzând energia suplimentară utilizată ca urmare a caracteristicilor tehnice ale unei nave din clasa de gheață IA sau IA Super sau dintr-o clasă de gheață echivalentă și excluzând energia suplimentară utilizată de o navă din clasa de gheață IC, IB, IA sau IA Super sau dintr-o clasă de gheață echivalentă ca urmare a navigării în condiții de gheață
  ; |
| --- | --- |

(n)

„consum de energie la bord” înseamnă cantitatea de energie, exprimată în megajouli (MJ), utilizată de o navă pentru propulsie și pentru operarea oricărui echipament de la bord, pe mare sau la dană
  , excluzând energia suplimentară utilizată ca urmare a caracteristicilor tehnice ale unei nave din clasa de gheață IA sau IA Super sau dintr-o clasă de gheață echivalentă și excluzând energia suplimentară utilizată de o navă din clasa de gheață IC, IB, IA sau IA Super sau dintr-o clasă de gheață echivalentă ca urmare a navigării în condiții de gheață
  ;

Amendamentul 69

Propunere de regulament

Articolul 3 – paragraful 1 – litera qa (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (qa) | „clasă de gheață” înseamnă notația atribuită navei de către autoritățile naționale competente ale statului de pavilion sau de o organizație recunoscută de statul respectiv, care indică faptul că nava a fost proiectată pentru navigarea în condiții de gheață pe mare; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(qa)

„clasă de gheață” înseamnă notația atribuită navei de către autoritățile naționale competente ale statului de pavilion sau de o organizație recunoscută de statul respectiv, care indică faptul că nava a fost proiectată pentru navigarea în condiții de gheață pe mare;

Amendamentul 70

Propunere de regulament

Articolul 3 – paragraful 1 – litera qb (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (qb) | „navigare în condiții de gheață” înseamnă navigarea unei nave cu clasă de gheață într-o zonă maritimă situată în interiorul marginii gheții; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(qb)

„navigare în condiții de gheață” înseamnă navigarea unei nave cu clasă de gheață într-o zonă maritimă situată în interiorul marginii gheții;

Amendamentul 71

Propunere de regulament

Articolul 3 – paragraful 1 – litera qc (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (qc) | „marginea gheții” înseamnă demarcația în orice moment dintre largul mării și o gheață marină de orice tip, indiferent dacă este în avans rapid sau în derivă; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(qc)

„marginea gheții” înseamnă demarcația în orice moment dintre largul mării și o gheață marină de orice tip, indiferent dacă este în avans rapid sau în derivă;

Amendamentul 72

Propunere de regulament

Articolul 3 – paragraful 1 – litera r

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (r) | „sursă de alimentare cu energie electrică de la mal” înseamnă sistemul de alimentare cu energie electrică a navelor la dană, la joasă sau înaltă tensiune, cu curent alternativ sau continuu, inclusiv a instalațiilor de la mal și de pe navă,
  atunci când acesta
  alimentează
  direct
  tabloul principal de distribuție al navei pentru alimentarea cu energie electrică a spațiilor de cazare, pentru acoperirea
  volumul
  de lucru al serviciilor sau pentru încărcarea bateriilor secundare; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(r)

„sursă de alimentare cu energie electrică de la mal” înseamnă sistemul de alimentare cu energie electrică a navelor la dană, la joasă sau înaltă tensiune, cu curent alternativ sau continuu, inclusiv a instalațiilor de la mal și de pe navă,
  atunci când acesta
  alimentează
  direct
  tabloul principal de distribuție al navei pentru alimentarea cu energie electrică a spațiilor de cazare, pentru acoperirea
  volumul
  de lucru al serviciilor sau pentru încărcarea bateriilor secundare;

| (r) | „sursă de alimentare cu energie electrică de la mal” înseamnă sistemul de alimentare cu energie electrică a navelor la dană, la joasă sau înaltă tensiune, cu curent alternativ sau continuu, inclusiv a instalațiilor
  fixe, plutitoare și mobile
  de la mal și de pe navă,
  care
  alimentează tabloul principal de distribuție al navei pentru alimentarea cu energie electrică a spațiilor de cazare, pentru acoperirea
  volumului
  de lucru al serviciilor sau pentru încărcarea bateriilor secundare; |
| --- | --- |

(r)

„sursă de alimentare cu energie electrică de la mal” înseamnă sistemul de alimentare cu energie electrică a navelor la dană, la joasă sau înaltă tensiune, cu curent alternativ sau continuu, inclusiv a instalațiilor
  fixe, plutitoare și mobile
  de la mal și de pe navă,
  care
  alimentează tabloul principal de distribuție al navei pentru alimentarea cu energie electrică a spațiilor de cazare, pentru acoperirea
  volumului
  de lucru al serviciilor sau pentru încărcarea bateriilor secundare;

Amendamentul 73

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 – liniuța 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | -
  13
   % de la 1 ianuarie 2035; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

—

-
  13
   % de la 1 ianuarie 2035;

| — | -
  20
   % de la 1 ianuarie 2035; |
| --- | --- |

—

-
  20
   % de la 1 ianuarie 2035;

Amendamentul 74

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 – liniuța 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | -
  26
   % de la 1 ianuarie 2040; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

—

-
  26
   % de la 1 ianuarie 2040;

| — | -
  38
   % de la 1 ianuarie 2040; |
| --- | --- |

—

-
  38
   % de la 1 ianuarie 2040;

Amendamentul 75

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 – liniuța 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | -
  59
   % de la 1 ianuarie 2045; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

—

-
  59
   % de la 1 ianuarie 2045;

| — | -
  64
   % de la 1 ianuarie 2045; |
| --- | --- |

—

-
  64
   % de la 1 ianuarie 2045;

Amendamentul 76

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 – liniuța 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | -
  75
   % de la 1 ianuarie 2050. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

—

-
  75
   % de la 1 ianuarie 2050.

| — | -
  80
   % de la 1 ianuarie 2050. |
| --- | --- |

—

-
  80
   % de la 1 ianuarie 2050.

Amendamentul 77

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| [*: valoarea de referință, care va fi calculată într-o etapă ulterioară a procedurii legislative, corespunde intensității medii a emisiilor de gaze cu efect de seră ale flotelor, generate de energia utilizată la bordul navelor în 2020, determinată pe baza datelor monitorizate și raportate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2015/757 și utilizând metodologia și valorile implicite prevăzute în anexa I la regulamentul respectiv.] | [*: valoarea de referință, care va fi calculată într-o etapă ulterioară a procedurii legislative, corespunde intensității medii a emisiilor de gaze cu efect de seră ale flotelor
  Uniunii
  , generate de energia utilizată la bordul navelor în 2020, determinată pe baza datelor monitorizate și raportate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2015/757 și utilizând metodologia și valorile implicite prevăzute în anexa I la regulamentul respectiv.] |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

[*: valoarea de referință, care va fi calculată într-o etapă ulterioară a procedurii legislative, corespunde intensității medii a emisiilor de gaze cu efect de seră ale flotelor, generate de energia utilizată la bordul navelor în 2020, determinată pe baza datelor monitorizate și raportate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2015/757 și utilizând metodologia și valorile implicite prevăzute în anexa I la regulamentul respectiv.]

[*: valoarea de referință, care va fi calculată într-o etapă ulterioară a procedurii legislative, corespunde intensității medii a emisiilor de gaze cu efect de seră ale flotelor
  Uniunii
  , generate de energia utilizată la bordul navelor în 2020, determinată pe baza datelor monitorizate și raportate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2015/757 și utilizând metodologia și valorile implicite prevăzute în anexa I la regulamentul respectiv.]

Amendamentul 78

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de energia utilizată la bordul unei nave se calculează ca fiind cantitatea de emisii de gaze cu efect de seră per unitate de energie, în conformitate cu metodologia specificată în anexa I. | 3.   Intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de energia utilizată la bordul unei nave se calculează ca fiind cantitatea de emisii de gaze cu efect de seră per unitate de energie, în conformitate cu metodologia specificată în anexa I.
  Pentru navele care fac parte din clase de gheață, se aplică un factor de corecție, scăzându-se consumul mai mare de combustibil legat de navigarea în condiții de gheață. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

3.   Intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de energia utilizată la bordul unei nave se calculează ca fiind cantitatea de emisii de gaze cu efect de seră per unitate de energie, în conformitate cu metodologia specificată în anexa I.

3.   Intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de energia utilizată la bordul unei nave se calculează ca fiind cantitatea de emisii de gaze cu efect de seră per unitate de energie, în conformitate cu metodologia specificată în anexa I.
  Pentru navele care fac parte din clase de gheață, se aplică un factor de corecție, scăzându-se consumul mai mare de combustibil legat de navigarea în condiții de gheață.

Amendamentul 79

Amendamentul 79

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 4 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Valorile implicite indicate în anexa II la prezentul regulament sunt luate ca bază la calcularea factorilor de emisie. Dacă există valori reale verificate prin certificare sau prin măsurători directe ale emisiilor, pot fi utilizate aceste valori reale. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Valorile implicite indicate în anexa II la prezentul regulament sunt luate ca bază la calcularea factorilor de emisie. Dacă există valori reale verificate prin certificare sau prin măsurători directe ale emisiilor, pot fi utilizate aceste valori reale.

Amendamentul 80

Amendamentul 80

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 4

Articolul 4 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 26 pentru modificarea anexei II în vederea includerii factorilor de emisie „de la sondă la siaj” pentru orice sursă nouă de energie sau a adaptării factorilor de emisie existenți pentru a asigura coerența cu viitoarele standarde internaționale sau cu legislația Uniunii în domeniul energiei. | 4.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 26 pentru modificarea anexei II în vederea includerii factorilor de emisie „de la sondă la siaj” pentru orice sursă nouă de energie sau a adaptării factorilor de emisie existenți, pentru a asigura coerența cu viitoarele standarde internaționale sau cu legislația Uniunii în domeniul energiei
  și pentru a garanta că aceștia sunt cât se poate de reprezentativi pentru emisiile reale în toate etapele ciclului de viață al combustibilului, în conformitate cu cele mai fiabile date științifice și tehnice disponibile
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 26 pentru modificarea anexei II în vederea includerii factorilor de emisie „de la sondă la siaj” pentru orice sursă nouă de energie sau a adaptării factorilor de emisie existenți pentru a asigura coerența cu viitoarele standarde internaționale sau cu legislația Uniunii în domeniul energiei.

4.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 26 pentru modificarea anexei II în vederea includerii factorilor de emisie „de la sondă la siaj” pentru orice sursă nouă de energie sau a adaptării factorilor de emisie existenți, pentru a asigura coerența cu viitoarele standarde internaționale sau cu legislația Uniunii în domeniul energiei
  și pentru a garanta că aceștia sunt cât se poate de reprezentativi pentru emisiile reale în toate etapele ciclului de viață al combustibilului, în conformitate cu cele mai fiabile date științifice și tehnice disponibile
  .

Amendamentul 81

Amendamentul 81

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 4 a (nou)

Articolul 4 – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Se organizează consultări între organismele de administrare ale porturilor, operatorii terminalelor, armatori, operatorii de nave, furnizorii de combustibili și alte părți interesate relevante, pentru a asigura cooperarea în aprovizionarea cu combustibili alternativi planificată și implementată în porturi individuale, precum și în raport cu cererea anticipată din partea navelor care fac escală în acele porturi. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4a.
     
  Se organizează consultări între organismele de administrare ale porturilor, operatorii terminalelor, armatori, operatorii de nave, furnizorii de combustibili și alte părți interesate relevante, pentru a asigura cooperarea în aprovizionarea cu combustibili alternativi planificată și implementată în porturi individuale, precum și în raport cu cererea anticipată din partea navelor care fac escală în acele porturi.

Amendamentul 82

Amendamentul 82

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 a (nou)

Articolul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 4a |
| | Folosirea de combustibili de origine nebiologică produși din surse regenerabile |
| | 1.
     
  Statele membre iau măsurile necesare, dacă este necesar pe baza mecanismului de schimb de credite înființat prin Directiva XXXX [Directiva privind energia din surse regenerabile], pentru a asigura furnizarea de combustibili de origine nebiologică produși din surse regenerabile (RFNBO) în porturile de pe teritoriul lor. |
| | 2.
     
  De la 1 ianuarie 2025 până la 31 decembrie 2034, la numitorul ecuației (1) din anexa I se aplică un multiplicator de „2” pentru a calcula intensitatea gazelor cu efect de seră generate de energia utilizată la bord, pentru a recompensa companiile care folosesc RFNBO. |
| | 3.
     
  Începând cu 1 ianuarie 2030, cel puțin 2 % din energia medie anuală utilizată la bordul unei nave trebuie să fie obținută din RFNBO, care respectă articolul 9 alineatul (1) litera (b). |
| | 4.
     
  Până la 31 decembrie 2034, alineatul (3) nu se aplică companiilor și filialelor lor care exploatează trei sau mai puține nave care intră în domeniul de aplicare al articolului 2 alineatul (1). |
| | 5.
     
  Până cel târziu în 2028, Comisia evaluează obligația prevăzută la alineatul (3) cu scopul de a o adapta, în cazul în care: |
| | — | există îndoieli serioase cu privire la capacitatea de producție, disponibilitatea sau prețul RFNBO sau |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 4a

Articolul 4a

Folosirea de combustibili de origine nebiologică produși din surse regenerabile

Folosirea de combustibili de origine nebiologică produși din surse regenerabile

1.
     
  Statele membre iau măsurile necesare, dacă este necesar pe baza mecanismului de schimb de credite înființat prin Directiva XXXX [Directiva privind energia din surse regenerabile], pentru a asigura furnizarea de combustibili de origine nebiologică produși din surse regenerabile (RFNBO) în porturile de pe teritoriul lor.

2.
     
  De la 1 ianuarie 2025 până la 31 decembrie 2034, la numitorul ecuației (1) din anexa I se aplică un multiplicator de „2” pentru a calcula intensitatea gazelor cu efect de seră generate de energia utilizată la bord, pentru a recompensa companiile care folosesc RFNBO.

3.
     
  Începând cu 1 ianuarie 2030, cel puțin 2 % din energia medie anuală utilizată la bordul unei nave trebuie să fie obținută din RFNBO, care respectă articolul 9 alineatul (1) litera (b).

4.
     
  Până la 31 decembrie 2034, alineatul (3) nu se aplică companiilor și filialelor lor care exploatează trei sau mai puține nave care intră în domeniul de aplicare al articolului 2 alineatul (1).

5.
     
  Până cel târziu în 2028, Comisia evaluează obligația prevăzută la alineatul (3) cu scopul de a o adapta, în cazul în care:

—

există îndoieli serioase cu privire la capacitatea de producție, disponibilitatea sau prețul RFNBO sau

există îndoieli serioase cu privire la capacitatea de producție, disponibilitatea sau prețul RFNBO sau

| — | are loc o reducere substanțială a costurilor și sunt disponibili într-o zonă geografică vastă RFNBO și este necesară creșterea nivelului subcotelor pentru a îndeplini obiectivele climatice ale Uniunii. |
| --- | --- |

—

are loc o reducere substanțială a costurilor și sunt disponibili într-o zonă geografică vastă RFNBO și este necesară creșterea nivelului subcotelor pentru a îndeplini obiectivele climatice ale Uniunii.

are loc o reducere substanțială a costurilor și sunt disponibili într-o zonă geografică vastă RFNBO și este necesară creșterea nivelului subcotelor pentru a îndeplini obiectivele climatice ale Uniunii.

6.
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 26 pentru a stabili criteriile pentru această evaluare și pentru a ajusta obligațiile prevăzute la articolul 4a alineatul (3) și în anexa V, dacă din evaluarea efectuată în conformitate cu alineatul (5) reiese că acest lucru este necesar.

Amendamentul 83

Amendamentul 83

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 1

Articolul 5 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Începând cu 1 ianuarie 2030, o navă la dană dintr-un port de escală
  aflat
  sub
  jurisdicția unui stat membru
  se conectează la o sursă de alimentare cu energie electrică de la mal și o utilizează pentru toate necesitățile de
  energie
  cât timp se află la dană. | 1.   Începând cu 1 ianuarie 2030, o navă la dană dintr-un port de escală
  care intră
  sub
  incidența articolului 9 din Regulamentul XXXX-XXX (Regulamentul privind infrastructura pentru combustibili alternativi)
  se conectează la o sursă de alimentare cu energie electrică de la mal și o utilizează pentru toate necesitățile de
  electricitate
  cât timp se află la dană.
  În cazul în care un port din afara TEN-T a instalat voluntar surse de alimentare cu energie electrică de la mal (SAEM), navele care fac escală în portul respectiv și dispun de echipamente SAEM compatibile se conectează la aceste surse dacă sunt disponibile la dana unde s-au oprit. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Începând cu 1 ianuarie 2030, o navă la dană dintr-un port de escală
  aflat
  sub
  jurisdicția unui stat membru
  se conectează la o sursă de alimentare cu energie electrică de la mal și o utilizează pentru toate necesitățile de
  energie
  cât timp se află la dană.

1.   Începând cu 1 ianuarie 2030, o navă la dană dintr-un port de escală
  care intră
  sub
  incidența articolului 9 din Regulamentul XXXX-XXX (Regulamentul privind infrastructura pentru combustibili alternativi)
  se conectează la o sursă de alimentare cu energie electrică de la mal și o utilizează pentru toate necesitățile de
  electricitate
  cât timp se află la dană.
  În cazul în care un port din afara TEN-T a instalat voluntar surse de alimentare cu energie electrică de la mal (SAEM), navele care fac escală în portul respectiv și dispun de echipamente SAEM compatibile se conectează la aceste surse dacă sunt disponibile la dana unde s-au oprit.

Amendamentul 84

Amendamentul 84

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 3 – litera b

Articolul 5 – alineatul 3 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | care utilizează tehnologii cu emisii zero, astfel cum se specifică în anexa III; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

care utilizează tehnologii cu emisii zero, astfel cum se specifică în anexa III;

| (b) | care utilizează tehnologii cu emisii zero, astfel cum se specifică în anexa III
  , cu condiția ca ele să obțină permanent reduceri de emisii echivalente cu reducerile care ar putea fi realizate prin conectarea la surse de alimentare cu energie electrică de la mal; |
| --- | --- |

(b)

care utilizează tehnologii cu emisii zero, astfel cum se specifică în anexa III
  , cu condiția ca ele să obțină permanent reduceri de emisii echivalente cu reducerile care ar putea fi realizate prin conectarea la surse de alimentare cu energie electrică de la mal;

, cu condiția ca ele să obțină permanent reduceri de emisii echivalente cu reducerile care ar putea fi realizate prin conectarea la surse de alimentare cu energie electrică de la mal;

Amendamentul 85

Amendamentul 85

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 3 – litera d

Articolul 5 – alineatul 3 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | care nu pot să se racordeze la sursa de alimentare cu energie electrică de la mal din cauza absenței punctelor de racordare dintr-un port; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

care nu pot să se racordeze la sursa de alimentare cu energie electrică de la mal din cauza absenței punctelor de racordare dintr-un port;

| (d) | care nu pot să se racordeze la sursa de alimentare cu energie electrică de la mal din cauza absenței punctelor de racordare dintr-un port
  , inclusiv din cauza unei lipse (temporare) de capacitate a rețelei, inclusiv în timpul vârfurilor de cerere (sezoniere) ale navelor aflate la dană
  ; |
| --- | --- |

(d)

care nu pot să se racordeze la sursa de alimentare cu energie electrică de la mal din cauza absenței punctelor de racordare dintr-un port
  , inclusiv din cauza unei lipse (temporare) de capacitate a rețelei, inclusiv în timpul vârfurilor de cerere (sezoniere) ale navelor aflate la dană
  ;

, inclusiv din cauza unei lipse (temporare) de capacitate a rețelei, inclusiv în timpul vârfurilor de cerere (sezoniere) ale navelor aflate la dană

Amendamentul 86

Amendamentul 86

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 3 – litera e

Articolul 5 – alineatul 3 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | care nu pot să se racordeze la sursa de alimentare cu energie electrică de la mal deoarece instalația terestră din port nu este compatibilă cu echipamentul de alimentare cu energie electrică de la bord; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

care nu pot să se racordeze la sursa de alimentare cu energie electrică de la mal deoarece instalația terestră din port nu este compatibilă cu echipamentul de alimentare cu energie electrică de la bord;

| (e) | care nu pot să se racordeze la sursa de alimentare cu energie electrică de la mal deoarece instalația terestră din port nu este compatibilă cu echipamentul de alimentare cu energie electrică de la bord
  , cu condiția ca instalația de la bordul navei de alimentare cu energie electrică la mal să fie certificată în conformitate cu standardele specificate în anexa II la Regulamentul XXXX-XXX (Regulamentul privind infrastructura pentru combustibili alternativi) pentru sistemele de alimentare cu energie electrică de la mal ale navelor maritime
  ; |
| --- | --- |

(e)

care nu pot să se racordeze la sursa de alimentare cu energie electrică de la mal deoarece instalația terestră din port nu este compatibilă cu echipamentul de alimentare cu energie electrică de la bord
  , cu condiția ca instalația de la bordul navei de alimentare cu energie electrică la mal să fie certificată în conformitate cu standardele specificate în anexa II la Regulamentul XXXX-XXX (Regulamentul privind infrastructura pentru combustibili alternativi) pentru sistemele de alimentare cu energie electrică de la mal ale navelor maritime
  ;

, cu condiția ca instalația de la bordul navei de alimentare cu energie electrică la mal să fie certificată în conformitate cu standardele specificate în anexa II la Regulamentul XXXX-XXX (Regulamentul privind infrastructura pentru combustibili alternativi) pentru sistemele de alimentare cu energie electrică de la mal ale navelor maritime

Amendamentul 87

Amendamentul 87

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 5 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Operatorii de nave informează în prealabil porturile în care fac escală cu privire la intențiile lor de a se conecta la o sursă de alimentare cu energie electrică de la mal sau că doresc să folosească o tehnologie cu emisii zero, definită în anexa III la prezentul regulament. Operatorii navelor indică, de asemenea, după caz, volumul de energie electrică pe care estimează că îl vor cere în timpul escalei și anunță de ce echipamente electrice dispun la bord. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Operatorii de nave informează în prealabil porturile în care fac escală cu privire la intențiile lor de a se conecta la o sursă de alimentare cu energie electrică de la mal sau că doresc să folosească o tehnologie cu emisii zero, definită în anexa III la prezentul regulament. Operatorii navelor indică, de asemenea, după caz, volumul de energie electrică pe care estimează că îl vor cere în timpul escalei și anunță de ce echipamente electrice dispun la bord.

Amendamentul 88

Amendamentul 88

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 4

Articolul 5 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 26 pentru a modifica anexa III în vederea introducerii pe lista tehnologiilor cu emisii zero aplicabile a unor trimiteri la noile tehnologii sau
  a unor criterii
  de utilizare a acestora, în cazul în care aceste tehnologii
  noi
  sunt considerate echivalente
  cu
  tehnologiile enumerate în anexa respectivă, în contextul progreselor științifice și tehnice. | 4.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 26 pentru a modifica anexa III în vederea introducerii pe lista tehnologiilor cu emisii zero aplicabile a unor trimiteri la noile tehnologii sau
  în vederea modificării criteriilor
  de utilizare a acestora, în cazul în care aceste
  noi
  tehnologii
  sau criterii de utilizare
  sunt considerate echivalente
  sau mai bune decât
  tehnologiile enumerate în anexa respectivă, în contextul progreselor științifice și tehnice. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 26 pentru a modifica anexa III în vederea introducerii pe lista tehnologiilor cu emisii zero aplicabile a unor trimiteri la noile tehnologii sau
  a unor criterii
  de utilizare a acestora, în cazul în care aceste tehnologii
  noi
  sunt considerate echivalente
  cu
  tehnologiile enumerate în anexa respectivă, în contextul progreselor științifice și tehnice.

4.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 26 pentru a modifica anexa III în vederea introducerii pe lista tehnologiilor cu emisii zero aplicabile a unor trimiteri la noile tehnologii sau
  în vederea modificării criteriilor
  de utilizare a acestora, în cazul în care aceste
  noi
  tehnologii
  sau criterii de utilizare
  sunt considerate echivalente
  sau mai bune decât
  tehnologiile enumerate în anexa respectivă, în contextul progreselor științifice și tehnice.

Amendamentul 89

Amendamentul 89

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 5

Articolul 5 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Organul de administrare al portului de escală stabilește dacă se aplică excepțiile prevăzute la alineatul (3) și dacă eliberează sau refuză eliberarea certificatului în conformitate cu cerințele prevăzute în anexa IV. | 5.   Organul de administrare al portului de escală
  sau, după caz, operatorul terminalului sau autoritatea competentă
  stabilește dacă se aplică excepțiile prevăzute la alineatul (3) și dacă eliberează sau refuză eliberarea certificatului în conformitate cu cerințele prevăzute în anexa IV. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Organul de administrare al portului de escală stabilește dacă se aplică excepțiile prevăzute la alineatul (3) și dacă eliberează sau refuză eliberarea certificatului în conformitate cu cerințele prevăzute în anexa IV.

5.   Organul de administrare al portului de escală
  sau, după caz, operatorul terminalului sau autoritatea competentă
  stabilește dacă se aplică excepțiile prevăzute la alineatul (3) și dacă eliberează sau refuză eliberarea certificatului în conformitate cu cerințele prevăzute în anexa IV.

Amendamentul 90

Amendamentul 90

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 6

Articolul 5 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.
     
  Începând cu 1 ianuarie 2035, excepțiile enumerate la alineatul (3) literele (d) și (e) nu se pot aplica toate unei nave de mai mult de cinci ori în cursul unui an de raportare. O escală în port nu este luată în considerare în scopul respectării prezentei dispoziții în cazul în care societatea demonstrează că nu ar fi putut ști, în mod rezonabil, că nava nu va putea fi racordată din motivele menționate la alineatul (3) literele (d) și (e). | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.
     
  Începând cu 1 ianuarie 2035, excepțiile enumerate la alineatul (3) literele (d) și (e) nu se pot aplica toate unei nave de mai mult de cinci ori în cursul unui an de raportare. O escală în port nu este luată în considerare în scopul respectării prezentei dispoziții în cazul în care societatea demonstrează că nu ar fi putut ști, în mod rezonabil, că nava nu va putea fi racordată din motivele menționate la alineatul (3) literele (d) și (e).

eliminat

eliminat

Amendamentul 91

Amendamentul 91

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 7 a (nou)

Articolul 5 – alineatul 7 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Se organizează consultări între organismele de administrare ale porturilor, operatorii terminalelor, armatori, operatorii de nave, furnizorii de SAEM, administratorii de rețele și alte părți interesate relevante, pentru a asigura cooperarea în legătură cu infrastructura SAEM planificată și implementată în fiecare port, precum și în raport cu cererea anticipată din partea navelor care fac escală în acele porturi. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7a.
     
  Se organizează consultări între organismele de administrare ale porturilor, operatorii terminalelor, armatori, operatorii de nave, furnizorii de SAEM, administratorii de rețele și alte părți interesate relevante, pentru a asigura cooperarea în legătură cu infrastructura SAEM planificată și implementată în fiecare port, precum și în raport cu cererea anticipată din partea navelor care fac escală în acele porturi.

Amendamentul 92

Amendamentul 92

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 4

Articolul 6 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Societățile obțin, înregistrează, compilează, analizează și documentează datele de monitorizare, inclusiv ipotezele, referințele, factorii de emisie și datele de activitate, într-un mod transparent și exact, astfel încât verificatorul să poată determina intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de energia utilizată la bordul navelor. | 4.   Societățile obțin, înregistrează, compilează, analizează și documentează datele de monitorizare, inclusiv ipotezele, referințele, factorii de emisie și datele de activitate,
  dar și orice alte informații cerute pentru a respecta prezentul regulament,
  într-un mod transparent și exact, astfel încât verificatorul să poată determina intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de energia utilizată la bordul navelor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Societățile obțin, înregistrează, compilează, analizează și documentează datele de monitorizare, inclusiv ipotezele, referințele, factorii de emisie și datele de activitate, într-un mod transparent și exact, astfel încât verificatorul să poată determina intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de energia utilizată la bordul navelor.

4.   Societățile obțin, înregistrează, compilează, analizează și documentează datele de monitorizare, inclusiv ipotezele, referințele, factorii de emisie și datele de activitate,
  dar și orice alte informații cerute pentru a respecta prezentul regulament,
  într-un mod transparent și exact, astfel încât verificatorul să poată determina intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de energia utilizată la bordul navelor.

Amendamentul 93

Amendamentul 93

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 3 – litera e

Articolul 7 – alineatul 3 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | o descriere a sursei (surselor) de energie care urmează să fie utilizată (utilizate) la bord în timpul navigării și la dană pentru a respecta cerințele prevăzute la articolele 4 și 5; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

o descriere a sursei (surselor) de energie care urmează să fie utilizată (utilizate) la bord în timpul navigării și la dană pentru a respecta cerințele prevăzute la articolele 4 și 5;

| (e) | o descriere a sursei (surselor) de energie care urmează să fie utilizată (utilizate) la bord în timpul navigării și la dană pentru a respecta cerințele prevăzute la articolele 4 și 5,
  precum și în anexele I și III
  ; |
| --- | --- |

(e)

o descriere a sursei (surselor) de energie care urmează să fie utilizată (utilizate) la bord în timpul navigării și la dană pentru a respecta cerințele prevăzute la articolele 4 și 5,
  precum și în anexele I și III
  ;

precum și în anexele I și III

Amendamentul 94

Amendamentul 94

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 3 – litera k

Articolul 7 – alineatul 3 – litera k

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (k) | o descriere a metodei care trebuie utilizată pentru a determina datele de substituție pentru completarea datelor lipsă; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(k)

o descriere a metodei care trebuie utilizată pentru a determina datele de substituție pentru completarea datelor lipsă;

| (k) | o descriere a metodei care trebuie utilizată pentru a determina datele de substituție pentru completarea datelor lipsă
  sau pentru identificarea și corectarea erorilor de date
  ; |
| --- | --- |

(k)

o descriere a metodei care trebuie utilizată pentru a determina datele de substituție pentru completarea datelor lipsă
  sau pentru identificarea și corectarea erorilor de date
  ;

sau pentru identificarea și corectarea erorilor de date

Amendamentul 95

Amendamentul 95

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 7 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Dacă energia suplimentară necesară din cauza clasei de gheață a navei trebuie exclusă din calculul energiei utilizate la bord, planul de monitorizare cuprinde totodată: |
| | (a) | informații privind clasa de gheață a navei; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Dacă energia suplimentară necesară din cauza clasei de gheață a navei trebuie exclusă din calculul energiei utilizate la bord, planul de monitorizare cuprinde totodată:

(a)

(a)

informații privind clasa de gheață a navei;

informații privind clasa de gheață a navei;

| (b) | o descriere a procedurii de monitorizare a distanței parcurse pe durata întregii călătorii; și |
| --- | --- |

(b)

(b)

o descriere a procedurii de monitorizare a distanței parcurse pe durata întregii călătorii; și

o descriere a procedurii de monitorizare a distanței parcurse pe durata întregii călătorii; și

| (c) | atunci când navighează în condiții de gheață, data și ora la care navighează în condiții de gheață, consumul de combustibil și energia furnizată de surse alternative de energie sau de o tehnologie cu emisii zero, așa cum se specifică în anexa III, atunci când navighează în condiții de gheață. |
| --- | --- |

(c)

(c)

atunci când navighează în condiții de gheață, data și ora la care navighează în condiții de gheață, consumul de combustibil și energia furnizată de surse alternative de energie sau de o tehnologie cu emisii zero, așa cum se specifică în anexa III, atunci când navighează în condiții de gheață.

atunci când navighează în condiții de gheață, data și ora la care navighează în condiții de gheață, consumul de combustibil și energia furnizată de surse alternative de energie sau de o tehnologie cu emisii zero, așa cum se specifică în anexa III, atunci când navighează în condiții de gheață.

Amendamentul 96

Amendamentul 96

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 1

Articolul 8 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Societățile verifică periodic, cel puțin o dată pe an, dacă planul de monitorizare al unei nave reflectă natura și funcționarea navei și dacă datele pe care le conține pot fi îmbunătățite. | 1.   Societățile verifică periodic, cel puțin o dată pe an, dacă planul de monitorizare al unei nave reflectă natura și funcționarea navei și dacă datele pe care le conține pot fi îmbunătățite
  , corectate sau actualizate
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Societățile verifică periodic, cel puțin o dată pe an, dacă planul de monitorizare al unei nave reflectă natura și funcționarea navei și dacă datele pe care le conține pot fi îmbunătățite.

1.   Societățile verifică periodic, cel puțin o dată pe an, dacă planul de monitorizare al unei nave reflectă natura și funcționarea navei și dacă datele pe care le conține pot fi îmbunătățite
  , corectate sau actualizate
  .

Amendamentul 97

Amendamentul 97

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 2 – partea introductivă

Articolul 8 – alineatul 2 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Societățile modifică planul de monitorizare în oricare dintre următoarele situații: | 2.   Societățile modifică planul de monitorizare
  , fără întârzieri nejustificate,
  în oricare dintre următoarele situații: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Societățile modifică planul de monitorizare în oricare dintre următoarele situații:

2.   Societățile modifică planul de monitorizare
  , fără întârzieri nejustificate,
  în oricare dintre următoarele situații:

Amendamentul 98

Amendamentul 98

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 2 – litera ea (nouă)

Articolul 8 – alineatul 2 – litera ea (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ea) | dacă s-a constatat că metodele de prevenire a datelor lacunare și de identificare a erorilor de date sunt inadecvate pentru a asigura fiabilitatea și transparența datelor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ea)

(ea)

dacă s-a constatat că metodele de prevenire a datelor lacunare și de identificare a erorilor de date sunt inadecvate pentru a asigura fiabilitatea și transparența datelor.

dacă s-a constatat că metodele de prevenire a datelor lacunare și de identificare a erorilor de date sunt inadecvate pentru a asigura fiabilitatea și transparența datelor.

Amendamentul 99

Amendamentul 99

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 2

Articolul 9 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Societățile furnizează date exacte și fiabile privind intensitatea emisiilor de GES și caracteristicile de durabilitate ale biocombustibililor, ale biogazului, ale combustibililor de origine nebiologică produși din surse regenerabile și ale combustibililor pe bază de carbon reciclat, verificate pe baza unui sistem recunoscut de Comisie în conformitate cu articolul 30 alineatele (5) și (6) din Directiva (UE) 2018/2001. | 2.   Societățile furnizează date exacte
  , complete
  și fiabile privind intensitatea emisiilor de GES și caracteristicile de durabilitate ale biocombustibililor, ale biogazului, ale combustibililor de origine nebiologică produși din surse regenerabile și ale combustibililor pe bază de carbon reciclat, verificate pe baza unui sistem recunoscut de Comisie în conformitate cu articolul 30 alineatele (5) și (6) din Directiva (UE) 2018/2001. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Societățile furnizează date exacte și fiabile privind intensitatea emisiilor de GES și caracteristicile de durabilitate ale biocombustibililor, ale biogazului, ale combustibililor de origine nebiologică produși din surse regenerabile și ale combustibililor pe bază de carbon reciclat, verificate pe baza unui sistem recunoscut de Comisie în conformitate cu articolul 30 alineatele (5) și (6) din Directiva (UE) 2018/2001.

2.   Societățile furnizează date exacte
  , complete
  și fiabile privind intensitatea emisiilor de GES și caracteristicile de durabilitate ale biocombustibililor, ale biogazului, ale combustibililor de origine nebiologică produși din surse regenerabile și ale combustibililor pe bază de carbon reciclat, verificate pe baza unui sistem recunoscut de Comisie în conformitate cu articolul 30 alineatele (5) și (6) din Directiva (UE) 2018/2001.

Amendamentul 100

Amendamentul 100

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 3

Articolul 9 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Societățile au dreptul să se abată de la valorile implicite stabilite pentru factorii de emisie „de la rezervor la siaj”, cu condiția ca valorile reale să fie certificate prin
  încercări în laborator sau
  măsurători directe ale emisiilor. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 26 pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea normelor privind efectuarea
  încercărilor de laborator și a
  măsurătorilor directe ale emisiilor. | 3.   Societățile au dreptul să se abată de la valorile implicite stabilite pentru factorii de emisie „de la rezervor la siaj”, cu condiția ca valorile reale să fie certificate prin măsurători directe ale emisiilor
  , în conformitate cu sistemele de certificare și verificare existente prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 și
  în
  Directiva (UE) XXXX/XXXX (Directiva privind gazele)
  . Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 26 pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea normelor privind efectuarea măsurătorilor directe ale emisiilor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Societățile au dreptul să se abată de la valorile implicite stabilite pentru factorii de emisie „de la rezervor la siaj”, cu condiția ca valorile reale să fie certificate prin
  încercări în laborator sau
  măsurători directe ale emisiilor. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 26 pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea normelor privind efectuarea
  încercărilor de laborator și a
  măsurătorilor directe ale emisiilor.

3.   Societățile au dreptul să se abată de la valorile implicite stabilite pentru factorii de emisie „de la rezervor la siaj”, cu condiția ca valorile reale să fie certificate prin măsurători directe ale emisiilor
  , în conformitate cu sistemele de certificare și verificare existente prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 și
  în
  Directiva (UE) XXXX/XXXX (Directiva privind gazele)
  . Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 26 pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea normelor privind efectuarea măsurătorilor directe ale emisiilor.

Amendamentul 101

Amendamentul 101

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 a (nou)

Articolul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 9a




  Certificarea altor combustibili





  1.
     
  Companiile au dreptul să se abată de la valorile implicite stabilite pentru factorii de emisie „de la sondă la rezervor” asociați tuturor celorlalți combustibili, cu condiția ca valorile reale să fie stabilite prin certificare sau măsurători directe ale emisiilor.






  2.
     
  Companiile au dreptul să se abată de la valorile implicite stabilite pentru factorii de emisie „de la rezervor la siaj” asociați tuturor celorlalți combustibili, cu condiția ca valorile reale să fie certificate prin măsurători directe ale emisiilor.






  3.
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 26 pentru a completa prezentul regulament stabilind norme pentru certificarea emisiilor reale „de la sondă la rezervor” și norme pentru efectuarea de măsurători directe ale emisiilor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 9a

Certificarea altor combustibili

1.
     
  Companiile au dreptul să se abată de la valorile implicite stabilite pentru factorii de emisie „de la sondă la rezervor” asociați tuturor celorlalți combustibili, cu condiția ca valorile reale să fie stabilite prin certificare sau măsurători directe ale emisiilor.

2.
     
  Companiile au dreptul să se abată de la valorile implicite stabilite pentru factorii de emisie „de la rezervor la siaj” asociați tuturor celorlalți combustibili, cu condiția ca valorile reale să fie certificate prin măsurători directe ale emisiilor.

3.
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 26 pentru a completa prezentul regulament stabilind norme pentru certificarea emisiilor reale „de la sondă la rezervor” și norme pentru efectuarea de măsurători directe ale emisiilor.

Amendamentul 102

Amendamentul 102

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 1

Articolul 10 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Verificatorul evaluează conformitatea planului de monitorizare cu cerințele prevăzute la articolele 6-9. În cazul în care evaluarea efectuată de către verificator identifică neconformități cu cerințele menționate, societatea respectivă își revizuiește planul de monitorizare în consecință și transmite planul revizuit pentru evaluarea finală de către verificator înainte de începerea perioadei de raportare. Societatea în cauză stabilește de comun acord cu verificatorul calendarul necesar pentru introducerea respectivelor revizuiri. Calendarul respectiv nu poate depăși, în nici un caz, data la care începe perioada de raportare. | 1.   Verificatorul evaluează conformitatea planului de monitorizare cu cerințele prevăzute la articolele 6-9. În cazul în care evaluarea efectuată de către verificator identifică neconformități cu cerințele menționate, societatea respectivă își revizuiește planul de monitorizare în consecință
  fără amânări nejustificate
  și transmite planul revizuit pentru evaluarea finală de către verificator înainte de începerea perioadei de raportare. Societatea în cauză stabilește de comun acord cu verificatorul calendarul necesar pentru introducerea respectivelor revizuiri. Calendarul respectiv nu poate depăși, în nici un caz, data la care începe perioada de raportare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Verificatorul evaluează conformitatea planului de monitorizare cu cerințele prevăzute la articolele 6-9. În cazul în care evaluarea efectuată de către verificator identifică neconformități cu cerințele menționate, societatea respectivă își revizuiește planul de monitorizare în consecință și transmite planul revizuit pentru evaluarea finală de către verificator înainte de începerea perioadei de raportare. Societatea în cauză stabilește de comun acord cu verificatorul calendarul necesar pentru introducerea respectivelor revizuiri. Calendarul respectiv nu poate depăși, în nici un caz, data la care începe perioada de raportare.

1.   Verificatorul evaluează conformitatea planului de monitorizare cu cerințele prevăzute la articolele 6-9. În cazul în care evaluarea efectuată de către verificator identifică neconformități cu cerințele menționate, societatea respectivă își revizuiește planul de monitorizare în consecință
  fără amânări nejustificate
  și transmite planul revizuit pentru evaluarea finală de către verificator înainte de începerea perioadei de raportare. Societatea în cauză stabilește de comun acord cu verificatorul calendarul necesar pentru introducerea respectivelor revizuiri. Calendarul respectiv nu poate depăși, în nici un caz, data la care începe perioada de raportare.

Amendamentul 103

Amendamentul 103

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 3

Articolul 10 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   În cazul în care evaluarea de verificare identifică declarații incorecte sau neconformități în raport cu prezentul regulament, verificatorul informează în timp util societatea în cauză în legătură cu acest lucru. Societatea respectivă modifică în declarațiile incorecte sau remediază neconformitățile, astfel încât să permită finalizarea la timp a procesului de verificare. | 3.   În cazul în care evaluarea de verificare identifică declarații incorecte sau neconformități în raport cu prezentul regulament, verificatorul informează în timp util societatea în cauză în legătură cu acest lucru. Societatea respectivă modifică în declarațiile incorecte sau remediază neconformitățile
  fără amânări nejustificate
  , astfel încât să permită finalizarea la timp a procesului de verificare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   În cazul în care evaluarea de verificare identifică declarații incorecte sau neconformități în raport cu prezentul regulament, verificatorul informează în timp util societatea în cauză în legătură cu acest lucru. Societatea respectivă modifică în declarațiile incorecte sau remediază neconformitățile, astfel încât să permită finalizarea la timp a procesului de verificare.

3.   În cazul în care evaluarea de verificare identifică declarații incorecte sau neconformități în raport cu prezentul regulament, verificatorul informează în timp util societatea în cauză în legătură cu acest lucru. Societatea respectivă modifică în declarațiile incorecte sau remediază neconformitățile
  fără amânări nejustificate
  , astfel încât să permită finalizarea la timp a procesului de verificare.

Amendamentul 104

Amendamentul 104

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 2 – litera d

Articolul 11 – alineatul 2 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | utilizarea unei surse de alimentare cu energie electrică de la mal sau prezența excepțiilor certificate în conformitate cu articolul 5 alineatul (5). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

utilizarea unei surse de alimentare cu energie electrică de la mal sau prezența excepțiilor certificate în conformitate cu articolul 5 alineatul (5).

| (d) | utilizarea unei surse de alimentare cu energie electrică de la mal sau prezența excepțiilor
  enumerate la articolul 5 alineatul (3) și
  certificate în conformitate cu articolul 5 alineatul (5). |
| --- | --- |

(d)

utilizarea unei surse de alimentare cu energie electrică de la mal sau prezența excepțiilor
  enumerate la articolul 5 alineatul (3) și
  certificate în conformitate cu articolul 5 alineatul (5).

enumerate la articolul 5 alineatul (3) și

Amendamentul 105

Amendamentul 105

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 3 – litera d

Articolul 11 – alineatul 3 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | evidențele relevante ale navei sunt complete și consecvente. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

evidențele relevante ale navei sunt complete și consecvente.

| (d) | evidențele relevante ale navei sunt complete
  , transparente
  și consecvente. |
| --- | --- |

(d)

evidențele relevante ale navei sunt complete
  , transparente
  și consecvente.

, transparente

Amendamentul 106

Amendamentul 106

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 1

Articolul 12 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Verificatorul identifică potențialele riscuri legate de procesul de monitorizare și raportare prin compararea cantității, tipului și factorului de emisie raportate pentru energia utilizată la bordul navelor cu datele estimate bazate pe datele rezultate din monitorizarea navelor și pe caracteristicile navelor, cum ar fi puterea instalată a motorului. Dacă se constată abateri semnificative, verificatorul efectuează analize suplimentare. | 1.   Verificatorul identifică potențialele riscuri legate de procesul de monitorizare și raportare prin compararea cantității, tipului și factorului de emisie raportate pentru energia utilizată la bordul navelor cu datele estimate bazate pe datele rezultate din monitorizarea navelor și pe caracteristicile navelor, cum ar fi puterea instalată a motorului. Dacă se constată abateri semnificative
  care ar putea submina realizarea obiectivelor prezentului regulament
  , verificatorul efectuează analize suplimentare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Verificatorul identifică potențialele riscuri legate de procesul de monitorizare și raportare prin compararea cantității, tipului și factorului de emisie raportate pentru energia utilizată la bordul navelor cu datele estimate bazate pe datele rezultate din monitorizarea navelor și pe caracteristicile navelor, cum ar fi puterea instalată a motorului. Dacă se constată abateri semnificative, verificatorul efectuează analize suplimentare.

1.   Verificatorul identifică potențialele riscuri legate de procesul de monitorizare și raportare prin compararea cantității, tipului și factorului de emisie raportate pentru energia utilizată la bordul navelor cu datele estimate bazate pe datele rezultate din monitorizarea navelor și pe caracteristicile navelor, cum ar fi puterea instalată a motorului. Dacă se constată abateri semnificative
  care ar putea submina realizarea obiectivelor prezentului regulament
  , verificatorul efectuează analize suplimentare.

Amendamentul 107

Amendamentul 107

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 1

Articolul 13 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Verificatorii sunt acreditați pentru activități care se încadrează în domeniul de aplicare al prezentului regulament de către un organism național de acreditare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 765/2008. | 1.   Verificatorii sunt acreditați pentru activități care se încadrează în domeniul de aplicare al prezentului regulament de către un organism național de acreditare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 765/2008.
  Organismul național de acreditare comunică periodic Comisiei lista verificatorilor acreditați, împreună cu toate datele de contact relevante. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Verificatorii sunt acreditați pentru activități care se încadrează în domeniul de aplicare al prezentului regulament de către un organism național de acreditare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 765/2008.

1.   Verificatorii sunt acreditați pentru activități care se încadrează în domeniul de aplicare al prezentului regulament de către un organism național de acreditare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 765/2008.
  Organismul național de acreditare comunică periodic Comisiei lista verificatorilor acreditați, împreună cu toate datele de contact relevante.

Amendamentul 108

Amendamentul 108

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 13 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Organismele naționale de acreditare veghează ca verificatorul: |
| | (a) | să aibă cunoștințe în transportul maritim; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  Organismele naționale de acreditare veghează ca verificatorul:

(a)

(a)

să aibă cunoștințe în transportul maritim;

să aibă cunoștințe în transportul maritim;

| (b) | să dispună în orice moment de personal de conducere, tehnic și auxiliar suficient, proporțional cu numărul de nave pe care le verifică; |
| --- | --- |

(b)

(b)

să dispună în orice moment de personal de conducere, tehnic și auxiliar suficient, proporțional cu numărul de nave pe care le verifică;

să dispună în orice moment de personal de conducere, tehnic și auxiliar suficient, proporțional cu numărul de nave pe care le verifică;

| (c) | să fie în măsură să aloce fiecărui punct de lucru, atunci când este necesar, mijloace și personal proporționale cu sarcinile care trebuie îndeplinite în conformitate cu diferitele sarcini enumerate în capitolul V din prezentul regulament. |
| --- | --- |

(c)

(c)

să fie în măsură să aloce fiecărui punct de lucru, atunci când este necesar, mijloace și personal proporționale cu sarcinile care trebuie îndeplinite în conformitate cu diferitele sarcini enumerate în capitolul V din prezentul regulament.

să fie în măsură să aloce fiecărui punct de lucru, atunci când este necesar, mijloace și personal proporționale cu sarcinile care trebuie îndeplinite în conformitate cu diferitele sarcini enumerate în capitolul V din prezentul regulament.

Amendamentul 109

Amendamentul 109

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 1 (nou)

Articolul 13 – alineatul 1 (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Pentru a exclude potențiale conflicte de interes, verificatorul nu depinde substanțial de o singură companie pentru a-și asigura veniturile. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1b.
     
  Pentru a exclude potențiale conflicte de interes, verificatorul nu depinde substanțial de o singură companie pentru a-și asigura veniturile.

Amendamentul 110

Amendamentul 110

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 3

Articolul 13 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 26 pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea unor metode și criterii suplimentare de acreditare a verificatorilor. Metodele prevăzute în respectivele acte delegate se bazează pe principiile referitoare la verificare prevăzute la articolele 10 și 11 și pe standardele relevante acceptate la nivel internațional. | 3.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 26 pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea unor metode și criterii suplimentare de acreditare a verificatorilor
  și prin stabilirea altor norme care să asigure independența și imparțialitatea verificatorilor
  . Metodele prevăzute în respectivele acte delegate se bazează pe principiile referitoare la verificare prevăzute la articolele 10 și 11 și pe standardele relevante acceptate la nivel internațional. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 26 pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea unor metode și criterii suplimentare de acreditare a verificatorilor. Metodele prevăzute în respectivele acte delegate se bazează pe principiile referitoare la verificare prevăzute la articolele 10 și 11 și pe standardele relevante acceptate la nivel internațional.

3.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 26 pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea unor metode și criterii suplimentare de acreditare a verificatorilor
  și prin stabilirea altor norme care să asigure independența și imparțialitatea verificatorilor
  . Metodele prevăzute în respectivele acte delegate se bazează pe principiile referitoare la verificare prevăzute la articolele 10 și 11 și pe standardele relevante acceptate la nivel internațional.

Amendamentul 111

Amendamentul 111

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 1 – litera c

Articolul 14 – alineatul 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | cantitatea fiecărui tip de combustibil consumat la dană și pe mare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

cantitatea fiecărui tip de combustibil consumat la dană și pe mare;

| (c) | cantitatea fiecărui tip de combustibil consumat la dană și pe mare
  , inclusiv cantitatea de electricitate consumată la dană în scopuri de navigație
  ; |
| --- | --- |

(c)

cantitatea fiecărui tip de combustibil consumat la dană și pe mare
  , inclusiv cantitatea de electricitate consumată la dană în scopuri de navigație
  ;

, inclusiv cantitatea de electricitate consumată la dană în scopuri de navigație

Amendamentul 112

Amendamentul 112

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 1 – litera d

Articolul 14 – alineatul 1 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | factorii de emisie „de la sondă la siaj” pentru fiecare tip de combustibil consumat la dană și pe mare, defalcați în funcție de emisiile „de la sondă la rezervor”, emisiile „de la rezervor la siaj” și emisiile fugitive, acoperind toate gazele cu efect de seră relevante; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

factorii de emisie „de la sondă la siaj” pentru fiecare tip de combustibil consumat la dană și pe mare, defalcați în funcție de emisiile „de la sondă la rezervor”, emisiile „de la rezervor la siaj” și emisiile fugitive, acoperind toate gazele cu efect de seră relevante;

| (d) | factorii de emisie „de la sondă la siaj” pentru fiecare tip de combustibil
  , inclusiv energia electrică cu sursă de alimentare de la mal,
  consumat la dană și pe mare, defalcați în funcție de emisiile „de la sondă la rezervor”, emisiile „de la rezervor la siaj” și emisiile fugitive, acoperind toate gazele cu efect de seră relevante; |
| --- | --- |

(d)

factorii de emisie „de la sondă la siaj” pentru fiecare tip de combustibil
  , inclusiv energia electrică cu sursă de alimentare de la mal,
  consumat la dană și pe mare, defalcați în funcție de emisiile „de la sondă la rezervor”, emisiile „de la rezervor la siaj” și emisiile fugitive, acoperind toate gazele cu efect de seră relevante;

, inclusiv energia electrică cu sursă de alimentare de la mal,

Amendamentul 113

Amendamentul 113

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 1 – litera e

Articolul 14 – alineatul 1 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | cantitatea fiecărui tip de sursă alternativă de energie consumată la dană și pe mare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

cantitatea fiecărui tip de sursă alternativă de energie consumată la dană și pe mare.

| (e) | cantitatea fiecărui tip de sursă alternativă de energie consumată la dană și pe mare
  , inclusiv combustibili, electricitate, energie eoliană și solară
  . |
| --- | --- |

(e)

cantitatea fiecărui tip de sursă alternativă de energie consumată la dană și pe mare
  , inclusiv combustibili, electricitate, energie eoliană și solară
  .

, inclusiv combustibili, electricitate, energie eoliană și solară

Amendamentul 114

Amendamentul 114

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 14 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Dacă energia suplimentară necesară din cauza clasei de gheață a navei trebuie exclusă din energia utilizată la bord, planul de monitorizare include, de asemenea: |
| | (a) | clasa de gheață a navei; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  Dacă energia suplimentară necesară din cauza clasei de gheață a navei trebuie exclusă din energia utilizată la bord, planul de monitorizare include, de asemenea:

(a)

(a)

clasa de gheață a navei;

clasa de gheață a navei;

| (b) | data și orele în care a navigat în condiții de gheață; |
| --- | --- |

(b)

(b)

data și orele în care a navigat în condiții de gheață;

data și orele în care a navigat în condiții de gheață;

| (c) | cantitatea din fiecare tip de combustibil consumat în timpul navigării în condiții de gheață; |
| --- | --- |

(c)

(c)

cantitatea din fiecare tip de combustibil consumat în timpul navigării în condiții de gheață;

cantitatea din fiecare tip de combustibil consumat în timpul navigării în condiții de gheață;

| (d) | cantitatea din fiecare tip de sursă alternativă de energie consumată în timpul navigării în condiții de gheață; |
| --- | --- |

(d)

(d)

cantitatea din fiecare tip de sursă alternativă de energie consumată în timpul navigării în condiții de gheață;

cantitatea din fiecare tip de sursă alternativă de energie consumată în timpul navigării în condiții de gheață;

| (e) | distanța parcursă atunci când a navigat în condiții de gheață; |
| --- | --- |

(e)

(e)

distanța parcursă atunci când a navigat în condiții de gheață;

distanța parcursă atunci când a navigat în condiții de gheață;

| (f) | distanța parcursă în timpul călătoriei; |
| --- | --- |

(f)

(f)

distanța parcursă în timpul călătoriei;

distanța parcursă în timpul călătoriei;

| (g) | cantitatea din fiecare tip de combustibil consumat pe mare și |
| --- | --- |

(g)

(g)

cantitatea din fiecare tip de combustibil consumat pe mare și

cantitatea din fiecare tip de combustibil consumat pe mare și

| (h) | cantitatea din fiecare tip de sursă alternativă de energie consumată pe mare. |
| --- | --- |

(h)

(h)

cantitatea din fiecare tip de sursă alternativă de energie consumată pe mare.

cantitatea din fiecare tip de sursă alternativă de energie consumată pe mare.

Amendamentul 115

Amendamentul 115

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 2

Articolul 14 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   
  În fiecare an, societățile
  înregistrează informațiile și datele enumerate la alineatul (1), într-un mod transparent,
  care să permită
  verificatorului să verifice conformitatea cu prezentul regulament. | 2.   
  Societățile
  înregistrează informațiile și datele enumerate la alineatul (1),
  la timp și
  într-un mod transparent,
  și le compilează anual, pentru a permite
  verificatorului să verifice conformitatea cu prezentul regulament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   
  În fiecare an, societățile
  înregistrează informațiile și datele enumerate la alineatul (1), într-un mod transparent,
  care să permită
  verificatorului să verifice conformitatea cu prezentul regulament.

2.   
  Societățile
  înregistrează informațiile și datele enumerate la alineatul (1),
  la timp și
  într-un mod transparent,
  și le compilează anual, pentru a permite
  verificatorului să verifice conformitatea cu prezentul regulament.

Amendamentul 116

Amendamentul 116

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 2 – litera ca (nouă)

Articolul 15 – alineatul 2 – litera ca (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | compilează informațiile respective, furnizate în conformitate cu articolul 14 alineatul (3), și le transmite autorității competente a statului membru. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ca)

(ca)

compilează informațiile respective, furnizate în conformitate cu articolul 14 alineatul (3), și le transmite autorității competente a statului membru.

compilează informațiile respective, furnizate în conformitate cu articolul 14 alineatul (3), și le transmite autorității competente a statului membru.

Amendamentul 117

Amendamentul 117

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 2 – litera d

Articolul 15 – alineatul 2 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | calculează cuantumul penalităților menționate la articolul 20 alineatele (1) și (2). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

(d)

calculează cuantumul penalităților menționate la articolul 20 alineatele (1) și (2).

calculează cuantumul penalităților menționate la articolul 20 alineatele (1) și (2).

eliminat

eliminat

Amendamentul 118

Amendamentul 118

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 15 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Pe baza informațiilor furnizate de verificator, autoritatea competentă a statului membru calculează cuantumul penalităților menționate la articolul 20 alineatele (1) și (2) și îl notifică societății. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Pe baza informațiilor furnizate de verificator, autoritatea competentă a statului membru calculează cuantumul penalităților menționate la articolul 20 alineatele (1) și (2) și îl notifică societății.

Amendamentul 119

Amendamentul 119

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 4 a (nou)

Articolul 15 – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Autoritatea de administrare a unei societăți de transport maritim este: |
| | (a) | în cazul unei societăți de transport maritim înregistrate într-un stat membru, statul membru în care este înregistrată societatea respectivă de transport maritim; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4a.
     
  Autoritatea de administrare a unei societăți de transport maritim este:

(a)

(a)

în cazul unei societăți de transport maritim înregistrate într-un stat membru, statul membru în care este înregistrată societatea respectivă de transport maritim;

în cazul unei societăți de transport maritim înregistrate într-un stat membru, statul membru în care este înregistrată societatea respectivă de transport maritim;

| (b) | în cazul unei societăți de transport maritim care nu este înregistrată într-un stat membru, statul membru cu cel mai mare număr estimat de escale în port pe parcursul călătoriilor pe care societatea respectivă de transport maritim le-a efectuat în ultimii doi ani de monitorizare și care se încadrează în domeniul de aplicare prevăzut la articolul 2; |
| --- | --- |

(b)

(b)

în cazul unei societăți de transport maritim care nu este înregistrată într-un stat membru, statul membru cu cel mai mare număr estimat de escale în port pe parcursul călătoriilor pe care societatea respectivă de transport maritim le-a efectuat în ultimii doi ani de monitorizare și care se încadrează în domeniul de aplicare prevăzut la articolul 2;

în cazul unei societăți de transport maritim care nu este înregistrată într-un stat membru, statul membru cu cel mai mare număr estimat de escale în port pe parcursul călătoriilor pe care societatea respectivă de transport maritim le-a efectuat în ultimii doi ani de monitorizare și care se încadrează în domeniul de aplicare prevăzut la articolul 2;

| (c) | în cazul unei societăți de transport maritim care nu este înregistrată într-un stat membru și care nu a efectuat nicio călătorie care se încadrează în domeniul de aplicare prevăzut la articolul 2 în ultimii doi ani de monitorizare, autoritatea de administrare este statul membru din care societatea respectivă de transport maritim și-a început prima călătorie care se încadrează în domeniul de aplicare prevăzut la articolul 2. |
| --- | --- |

(c)

(c)

în cazul unei societăți de transport maritim care nu este înregistrată într-un stat membru și care nu a efectuat nicio călătorie care se încadrează în domeniul de aplicare prevăzut la articolul 2 în ultimii doi ani de monitorizare, autoritatea de administrare este statul membru din care societatea respectivă de transport maritim și-a început prima călătorie care se încadrează în domeniul de aplicare prevăzut la articolul 2.

în cazul unei societăți de transport maritim care nu este înregistrată într-un stat membru și care nu a efectuat nicio călătorie care se încadrează în domeniul de aplicare prevăzut la articolul 2 în ultimii doi ani de monitorizare, autoritatea de administrare este statul membru din care societatea respectivă de transport maritim și-a început prima călătorie care se încadrează în domeniul de aplicare prevăzut la articolul 2.

Amendamentul 120

Amendamentul 120

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 1

Articolul 16 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Pentru monitorizarea conformității cu articolele 4 și 5, Comisia dezvoltă o bază de date electronică privind conformitatea, asigură funcționarea
  acesteia
  și o actualizează. Baza de date privind conformitatea se utilizează pentru a ține evidența bilanțului de conformitate al navelor
  și
  a utilizării mecanismelor de flexibilitate prevăzute la articolele 17 și 18. Aceasta este accesibilă societăților, verificatorilor, autorităților competente și Comisiei. | 1.   Pentru monitorizarea conformității cu articolele 4 și 5, Comisia dezvoltă o bază de date electronică privind conformitatea,
  integrată în sistemul THETIS-MRV înființat în temeiul Regulamentului (UE) 2015/757, îi
  asigură funcționarea și o actualizează. Baza de date privind conformitatea se utilizează pentru a ține evidența bilanțului de conformitate al navelor
  , a utilizării excepțiilor prevăzute la articolul 5 alineatul (3),
  a utilizării mecanismelor de flexibilitate prevăzute la articolele 17 și 18
  și a sancțiunilor suportate în temeiul articolului 20
  . Aceasta este accesibilă societăților, verificatorilor, autorităților competente și Comisiei. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Pentru monitorizarea conformității cu articolele 4 și 5, Comisia dezvoltă o bază de date electronică privind conformitatea, asigură funcționarea
  acesteia
  și o actualizează. Baza de date privind conformitatea se utilizează pentru a ține evidența bilanțului de conformitate al navelor
  și
  a utilizării mecanismelor de flexibilitate prevăzute la articolele 17 și 18. Aceasta este accesibilă societăților, verificatorilor, autorităților competente și Comisiei.

1.   Pentru monitorizarea conformității cu articolele 4 și 5, Comisia dezvoltă o bază de date electronică privind conformitatea,
  integrată în sistemul THETIS-MRV înființat în temeiul Regulamentului (UE) 2015/757, îi
  asigură funcționarea și o actualizează. Baza de date privind conformitatea se utilizează pentru a ține evidența bilanțului de conformitate al navelor
  , a utilizării excepțiilor prevăzute la articolul 5 alineatul (3),
  a utilizării mecanismelor de flexibilitate prevăzute la articolele 17 și 18
  și a sancțiunilor suportate în temeiul articolului 20
  . Aceasta este accesibilă societăților, verificatorilor, autorităților competente și Comisiei.

Amendamentul 121

Amendamentul 121

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 16 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Societăților li se permite să reporteze excedentul de conformitate de la navele care nu fac obiectul prezentului regulament și care sunt propulsate integral cu energie din surse regenerabile, cum ar fi energia eoliană sau solară, atât timp cât aceste nave nu sunt folosite exclusiv în scopuri de agrement. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  Societăților li se permite să reporteze excedentul de conformitate de la navele care nu fac obiectul prezentului regulament și care sunt propulsate integral cu energie din surse regenerabile, cum ar fi energia eoliană sau solară, atât timp cât aceste nave nu sunt folosite exclusiv în scopuri de agrement.

Amendamentul 122

Amendamentul 122

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 3

Articolul 16 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Până la data de 30 aprilie a fiecărui an, pentru fiecare dintre navele sale, societatea înregistrează în baza de date privind conformitatea informațiile menționate la articolul 15 alineatul (2), astfel cum au fost stabilite de verificator, împreună cu informațiile care permit identificarea navei, a societății, precum și a verificatorului care a efectuat evaluarea. | 3.   Până la data de 30 aprilie a fiecărui an, pentru fiecare dintre navele sale, societatea înregistrează în baza de date privind conformitatea informațiile menționate la articolul 15 alineatul (2), astfel cum au fost stabilite
  și calculate
  de verificator
  , utilizarea mecanismelor de flexibilitate prevăzute la articolele 17 și 18, excepțiile anuale aplicate în temeiul articolului 5 alineatul (3), dacă există
  , împreună cu informațiile care permit identificarea navei, a societății, precum și a verificatorului care a efectuat evaluarea. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Până la data de 30 aprilie a fiecărui an, pentru fiecare dintre navele sale, societatea înregistrează în baza de date privind conformitatea informațiile menționate la articolul 15 alineatul (2), astfel cum au fost stabilite de verificator, împreună cu informațiile care permit identificarea navei, a societății, precum și a verificatorului care a efectuat evaluarea.

3.   Până la data de 30 aprilie a fiecărui an, pentru fiecare dintre navele sale, societatea înregistrează în baza de date privind conformitatea informațiile menționate la articolul 15 alineatul (2), astfel cum au fost stabilite
  și calculate
  de verificator
  , utilizarea mecanismelor de flexibilitate prevăzute la articolele 17 și 18, excepțiile anuale aplicate în temeiul articolului 5 alineatul (3), dacă există
  , împreună cu informațiile care permit identificarea navei, a societății, precum și a verificatorului care a efectuat evaluarea.

Amendamentul 123

Amendamentul 123

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 1

Articolul 17 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   În cazul în care nava are un excedent de conformitate pentru perioada de raportare, societatea îl poate reporta în bilanțul de conformitate al aceleiași nave pentru următoarea perioadă de raportare. Societatea înregistrează în baza de date privind conformitatea reportarea excedentului de conformitate pentru următoarea perioadă de raportare, sub rezerva aprobării de către verificatorul său. Societatea nu mai poate reporta excedentul de conformitate după emiterea certificatului de conformitate FuelEU. | 1.   
  Pe baza informațiilor menționate la articolul 15 alineatul (2),
  în cazul în care nava are, pentru perioada de raportare, un excedent de conformitate
  în ceea ce privește intensitatea emisiilor de gaze cu efect
  de
  seră sau cota de RFNBO, așa cum acestea sunt menționate la articolul 4 alineatul (2) și, respectiv, la articolul 4a alineatul (3)
  , societatea îl poate reporta în bilanțul de conformitate al aceleiași nave pentru următoarea perioadă de raportare. Societatea înregistrează în baza de date privind conformitatea reportarea excedentului de conformitate pentru următoarea perioadă de raportare, sub rezerva aprobării de către verificatorul său. Societatea nu mai poate reporta excedentul de conformitate după emiterea certificatului de conformitate FuelEU.
  Excedentul de conformitate neutilizat pentru următoarea perioadă de raportare are o valabilitate de trei ani. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   În cazul în care nava are un excedent de conformitate pentru perioada de raportare, societatea îl poate reporta în bilanțul de conformitate al aceleiași nave pentru următoarea perioadă de raportare. Societatea înregistrează în baza de date privind conformitatea reportarea excedentului de conformitate pentru următoarea perioadă de raportare, sub rezerva aprobării de către verificatorul său. Societatea nu mai poate reporta excedentul de conformitate după emiterea certificatului de conformitate FuelEU.

1.   
  Pe baza informațiilor menționate la articolul 15 alineatul (2),
  în cazul în care nava are, pentru perioada de raportare, un excedent de conformitate
  în ceea ce privește intensitatea emisiilor de gaze cu efect
  de
  seră sau cota de RFNBO, așa cum acestea sunt menționate la articolul 4 alineatul (2) și, respectiv, la articolul 4a alineatul (3)
  , societatea îl poate reporta în bilanțul de conformitate al aceleiași nave pentru următoarea perioadă de raportare. Societatea înregistrează în baza de date privind conformitatea reportarea excedentului de conformitate pentru următoarea perioadă de raportare, sub rezerva aprobării de către verificatorul său. Societatea nu mai poate reporta excedentul de conformitate după emiterea certificatului de conformitate FuelEU.
  Excedentul de conformitate neutilizat pentru următoarea perioadă de raportare are o valabilitate de trei ani.

Amendamentul 124

Amendamentul 124

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 1

Articolul 18 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Bilanțurile de conformitate a două sau mai multe nave, care sunt verificate de același verificator, pot fi cumulate în scopul îndeplinirii cerințelor prevăzute la
  articolul
   4. Bilanțul de conformitate al unei nave nu poate fi inclus în mai multe grupuri în aceeași perioadă de raportare. | 1.   Bilanțurile de conformitate
  pentru intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră și cota de RFNBO, menționate la articolul 4 alineatul (2) și, respectiv, la articolul 4a alineatul (3),
  a două sau mai multe nave, care sunt verificate de același verificator, pot fi cumulate în scopul îndeplinirii cerințelor prevăzute la
  articolele
   4
  și 4a
  . Bilanțul de conformitate al unei nave nu poate fi inclus în mai multe grupuri în aceeași perioadă de raportare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Bilanțurile de conformitate a două sau mai multe nave, care sunt verificate de același verificator, pot fi cumulate în scopul îndeplinirii cerințelor prevăzute la
  articolul
   4. Bilanțul de conformitate al unei nave nu poate fi inclus în mai multe grupuri în aceeași perioadă de raportare.

1.   Bilanțurile de conformitate
  pentru intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră și cota de RFNBO, menționate la articolul 4 alineatul (2) și, respectiv, la articolul 4a alineatul (3),
  a două sau mai multe nave, care sunt verificate de același verificator, pot fi cumulate în scopul îndeplinirii cerințelor prevăzute la
  articolele
   4
  și 4a
  . Bilanțul de conformitate al unei nave nu poate fi inclus în mai multe grupuri în aceeași perioadă de raportare.

Amendamentul 125

Amendamentul 125

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 20 – alineatul 1

Articolul 20 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   În cazul în care, la data de 1 mai a anului următor perioadei de raportare, nava are un deficit de conformitate, societatea plătește o penalitate.
  Verificatorul
  calculează cuantumul penalității pe baza
  formulei
  specificate în anexa V. | 1.   În cazul în care, la data de 1 mai a anului următor perioadei de raportare, nava are un deficit de conformitate, societatea plătește o penalitate
  de remediere
  .
  Autoritatea competentă a statului membru
  calculează
  , pe baza informațiilor furnizate de verificator,
  cuantumul penalității pe baza
  formulelor
  specificate în anexa V 
  pentru limitele intensității emisiilor de gaze cu efect de seră și, după caz, cota de RFNBO, astfel cum sunt menționate la articolul 4 alineatul (2) și, respectiv, la articolul 4a alineatul (3)
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   În cazul în care, la data de 1 mai a anului următor perioadei de raportare, nava are un deficit de conformitate, societatea plătește o penalitate.
  Verificatorul
  calculează cuantumul penalității pe baza
  formulei
  specificate în anexa V.

1.   În cazul în care, la data de 1 mai a anului următor perioadei de raportare, nava are un deficit de conformitate, societatea plătește o penalitate
  de remediere
  .
  Autoritatea competentă a statului membru
  calculează
  , pe baza informațiilor furnizate de verificator,
  cuantumul penalității pe baza
  formulelor
  specificate în anexa V 
  pentru limitele intensității emisiilor de gaze cu efect de seră și, după caz, cota de RFNBO, astfel cum sunt menționate la articolul 4 alineatul (2) și, respectiv, la articolul 4a alineatul (3)
  .

Amendamentul 126

Amendamentul 126

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 20 – alineatul 2

Articolul 20 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Societatea plătește o penalitate pentru fiecare escală în port neconformă.
  Verificatorul
  calculează cuantumul penalității înmulțind suma de 250 EUR cu megawații de putere instalată la bord și cu numărul total de ore petrecute la dană. | 2.   Societatea plătește o penalitate pentru fiecare escală în port neconformă.
  Pe baza informațiilor furnizate de verificator, autoritatea competentă a statului membru
  calculează cuantumul penalității înmulțind suma de 250 EUR
  la prețuri din 2022
  cu megawații de putere instalată la bord și cu numărul total de ore petrecute la dană.
  În scopul efectuării acestui calcul, timpul necesar pentru conectarea la SAEM este considerat a fi de două ore, iar timpul respectiv se scade implicit din calculul numărului de ore complete petrecute la dană pentru a ține seama de timpul necesar pentru conectarea la SAEM. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Societatea plătește o penalitate pentru fiecare escală în port neconformă.
  Verificatorul
  calculează cuantumul penalității înmulțind suma de 250 EUR cu megawații de putere instalată la bord și cu numărul total de ore petrecute la dană.

2.   Societatea plătește o penalitate pentru fiecare escală în port neconformă.
  Pe baza informațiilor furnizate de verificator, autoritatea competentă a statului membru
  calculează cuantumul penalității înmulțind suma de 250 EUR
  la prețuri din 2022
  cu megawații de putere instalată la bord și cu numărul total de ore petrecute la dană.
  În scopul efectuării acestui calcul, timpul necesar pentru conectarea la SAEM este considerat a fi de două ore, iar timpul respectiv se scade implicit din calculul numărului de ore complete petrecute la dană pentru a ține seama de timpul necesar pentru conectarea la SAEM.

Amendamentul 127

Amendamentul 127

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 20 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 20 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Statul de administrare al unei societăți se asigură că, pentru oricare dintre navele acesteia care are un deficit de conformitate la data de 1 iunie a anului de raportare, după o eventuală validare de către autoritatea competentă, societatea plătește, până la data de 30 iunie a anului de raportare, o sumă egală cu sancțiunea care rezultă din aplicarea formulelor specificate în anexa V partea B. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Statul de administrare al unei societăți se asigură că, pentru oricare dintre navele acesteia care are un deficit de conformitate la data de 1 iunie a anului de raportare, după o eventuală validare de către autoritatea competentă, societatea plătește, până la data de 30 iunie a anului de raportare, o sumă egală cu sancțiunea care rezultă din aplicarea formulelor specificate în anexa V partea B.

Amendamentul 128

Amendamentul 128

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 20 – alineatul 3 b (nou)

Articolul 20 – alineatul 3 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  În cazul în care societatea încheie un contract cu un operator comercial în care se precizează că operatorul în cauză este responsabil cu achiziționarea combustibilului și cu exploatarea navei, societatea și operatorul comercial respectiv stabilesc, printr-un acord contractual, că acesta din urmă este responsabil de plata costurilor pe care le implică penalitățile menționate la prezentul articol. În sensul prezentului paragraf, a fi responsabil cu exploatarea navei înseamnă a stabili încărcătura transportată, itinerariul, ruta și/sau viteza navei. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3b.
     
  În cazul în care societatea încheie un contract cu un operator comercial în care se precizează că operatorul în cauză este responsabil cu achiziționarea combustibilului și cu exploatarea navei, societatea și operatorul comercial respectiv stabilesc, printr-un acord contractual, că acesta din urmă este responsabil de plata costurilor pe care le implică penalitățile menționate la prezentul articol. În sensul prezentului paragraf, a fi responsabil cu exploatarea navei înseamnă a stabili încărcătura transportată, itinerariul, ruta și/sau viteza navei.

Amendamentul 129

Amendamentul 129

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 20 – alineatul 3 c (nou)

Articolul 20 – alineatul 3 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Atunci când societatea sau operatorul comercial încheie un contract cu un furnizor de combustibil, prin care acesta din urmă se obligă să furnizeze anumiți combustibili, contractul respectiv cuprinde dispoziții care prevăd răspunderea furnizorului de combustibil de a despăgubi societatea sau operatorul comercial pentru plata penalităților menționate la prezentul articol, în cazul în care combustibilii nu sunt livrați în conformitate cu condițiile convenite. În sensul prezentului alineat, combustibilii furnizați în temeiul contractelor menționate trebuie să respecte dispozițiile de la articolul 9 alineatul (1) litera (b). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3c.
     
  Atunci când societatea sau operatorul comercial încheie un contract cu un furnizor de combustibil, prin care acesta din urmă se obligă să furnizeze anumiți combustibili, contractul respectiv cuprinde dispoziții care prevăd răspunderea furnizorului de combustibil de a despăgubi societatea sau operatorul comercial pentru plata penalităților menționate la prezentul articol, în cazul în care combustibilii nu sunt livrați în conformitate cu condițiile convenite. În sensul prezentului alineat, combustibilii furnizați în temeiul contractelor menționate trebuie să respecte dispozițiile de la articolul 9 alineatul (1) litera (b).

Amendamentul 130

Amendamentul 130

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 20 – alineatul 4

Articolul 20 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 26 pentru a modifica anexa V în vederea adaptării formulei menționate la alineatul (1) de la prezentul articol și pentru a modifica cuantumul penalității fixe prevăzute la alineatul (2) de la prezentul articol,
  ținând seama de
  evoluția costului energiei. | 4.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 26 pentru a modifica anexa V în vederea adaptării formulei menționate la alineatul (1) de la prezentul articol și pentru a modifica cuantumul penalității fixe prevăzute la alineatul (2) de la prezentul articol,
  de îndată ce
  evoluția costului energiei
  subminează efectul disuasiv al penalităților existente. În ceea ce privește formula menționată la alineatul (1) de la prezentul articol, penalitatea rezultată trebuie să fie mai mare decât cantitatea și costul combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon pe care navele i-ar fi folosit dacă ar fi îndeplinit cerințele prevăzute în prezentul regulament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 26 pentru a modifica anexa V în vederea adaptării formulei menționate la alineatul (1) de la prezentul articol și pentru a modifica cuantumul penalității fixe prevăzute la alineatul (2) de la prezentul articol,
  ținând seama de
  evoluția costului energiei.

4.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 26 pentru a modifica anexa V în vederea adaptării formulei menționate la alineatul (1) de la prezentul articol și pentru a modifica cuantumul penalității fixe prevăzute la alineatul (2) de la prezentul articol,
  de îndată ce
  evoluția costului energiei
  subminează efectul disuasiv al penalităților existente. În ceea ce privește formula menționată la alineatul (1) de la prezentul articol, penalitatea rezultată trebuie să fie mai mare decât cantitatea și costul combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon pe care navele i-ar fi folosit dacă ar fi îndeplinit cerințele prevăzute în prezentul regulament.

Amendamentul 131

Amendamentul 131

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 21 – alineatul 1

Articolul 21 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Penalitățile menționate la articolul 20 alineatul (1) și la articolul 20 alineatul (2) se alocă pentru sprijinirea proiectelor comune care vizează introducerea rapidă a combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în sectorul maritim. Proiectele finanțate din fondurile colectate din penalități stimulează producția de cantități mai mari de combustibili din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon pentru sectorul maritim, facilitează construirea unor instalații adecvate de bancheri sau a unor porturi de racordare la rețeaua de energie electrică în porturi și sprijină dezvoltarea, testarea și introducerea celor mai inovatoare tehnologii europene în cadrul flotei pentru a obține reduceri semnificative ale emisiilor. | 1.   Penalitățile menționate la articolul 20 alineatul (1) și la articolul 20 alineatul (2) se alocă pentru sprijinirea proiectelor comune care vizează introducerea rapidă a combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în sectorul maritim. Proiectele finanțate din fondurile colectate din penalități stimulează producția de cantități mai mari de combustibili din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon pentru sectorul maritim, facilitează construirea unor instalații adecvate de bancheri sau a unor porturi de racordare la rețeaua de energie electrică în porturi
  sau adaptarea suprastructurii, dacă este necesar,
  și sprijină dezvoltarea, testarea și introducerea celor mai inovatoare tehnologii europene în cadrul flotei pentru a obține reduceri semnificative ale emisiilor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Penalitățile menționate la articolul 20 alineatul (1) și la articolul 20 alineatul (2) se alocă pentru sprijinirea proiectelor comune care vizează introducerea rapidă a combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în sectorul maritim. Proiectele finanțate din fondurile colectate din penalități stimulează producția de cantități mai mari de combustibili din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon pentru sectorul maritim, facilitează construirea unor instalații adecvate de bancheri sau a unor porturi de racordare la rețeaua de energie electrică în porturi și sprijină dezvoltarea, testarea și introducerea celor mai inovatoare tehnologii europene în cadrul flotei pentru a obține reduceri semnificative ale emisiilor.

1.   Penalitățile menționate la articolul 20 alineatul (1) și la articolul 20 alineatul (2) se alocă pentru sprijinirea proiectelor comune care vizează introducerea rapidă a combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în sectorul maritim. Proiectele finanțate din fondurile colectate din penalități stimulează producția de cantități mai mari de combustibili din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon pentru sectorul maritim, facilitează construirea unor instalații adecvate de bancheri sau a unor porturi de racordare la rețeaua de energie electrică în porturi
  sau adaptarea suprastructurii, dacă este necesar,
  și sprijină dezvoltarea, testarea și introducerea celor mai inovatoare tehnologii europene în cadrul flotei pentru a obține reduceri semnificative ale emisiilor.

Amendamentul 132

Amendamentul 132

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 21 – alineatul 2

Articolul 21 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Veniturile generate de penalitățile menționate la alineatul (1) se alocă Fondului pentru
  inovare
  menționat la articolul 
  10a alineatul (8)
  din Directiva 2003/87/CE. Aceste venituri constituie venituri alocate externe în conformitate cu articolul 21 alineatul (5) din Regulamentul financiar și se execută în conformitate cu normele aplicabile Fondului pentru
  inovare
  . | 2.   Veniturile generate de penalitățile menționate la alineatul (1) se alocă Fondului pentru
  oceane
  menționat la articolul 
  3gab
  din Directiva 2003/87/CE
  . Aceste venituri sunt alocate sectorului maritim și contribuie la decarbonizarea acestuia
  . Aceste venituri constituie venituri alocate externe în conformitate cu articolul 21 alineatul (5) din Regulamentul financiar și se execută în conformitate cu normele aplicabile Fondului pentru
  oceane
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Veniturile generate de penalitățile menționate la alineatul (1) se alocă Fondului pentru
  inovare
  menționat la articolul 
  10a alineatul (8)
  din Directiva 2003/87/CE. Aceste venituri constituie venituri alocate externe în conformitate cu articolul 21 alineatul (5) din Regulamentul financiar și se execută în conformitate cu normele aplicabile Fondului pentru
  inovare
  .

2.   Veniturile generate de penalitățile menționate la alineatul (1) se alocă Fondului pentru
  oceane
  menționat la articolul 
  3gab
  din Directiva 2003/87/CE
  . Aceste venituri sunt alocate sectorului maritim și contribuie la decarbonizarea acestuia
  . Aceste venituri constituie venituri alocate externe în conformitate cu articolul 21 alineatul (5) din Regulamentul financiar și se execută în conformitate cu normele aplicabile Fondului pentru
  oceane
  .

Amendamentul 133

Amendamentul 133

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 24 – alineatul 1

Articolul 24 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Societățile au dreptul de a solicita o reexaminare de către verificator a calculelor și a măsurilor care le vizează în temeiul prezentului regulament, inclusiv refuzul de a elibera un certificat de conformitate FuelEU în temeiul articolului 19 alineatul (1). | 1.   Societățile au dreptul de a solicita o reexaminare de către
  autoritatea competentă a statului membru sau de către
  verificator a calculelor și a măsurilor care le vizează în temeiul prezentului regulament, inclusiv refuzul de a elibera un certificat de conformitate FuelEU în temeiul articolului 19 alineatul (1). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Societățile au dreptul de a solicita o reexaminare de către verificator a calculelor și a măsurilor care le vizează în temeiul prezentului regulament, inclusiv refuzul de a elibera un certificat de conformitate FuelEU în temeiul articolului 19 alineatul (1).

1.   Societățile au dreptul de a solicita o reexaminare de către
  autoritatea competentă a statului membru sau de către
  verificator a calculelor și a măsurilor care le vizează în temeiul prezentului regulament, inclusiv refuzul de a elibera un certificat de conformitate FuelEU în temeiul articolului 19 alineatul (1).

Amendamentul 134

Amendamentul 134

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 26 – alineatul 2

Articolul 26 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Competența de a adopta acte delegate, menționată la articolul 4
  alineatul (6)
  , la articolul 5 alineatul (4), la articolul 9 alineatul (3), la articolul 13 alineatul (3), la articolul 20 alineatul (4) și la articolul 21 alineatul (3)
  , i
  se conferă Comisiei pe o perioadă nedeterminată începând cu [data intrării în vigoare a prezentului regulament]. | 2.   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 4
  alineatul (4), la articolul 4a alineatul (6)
  , la articolul 5 alineatul (4), la articolul 9 alineatul (3),
  la articolul 9a alineatul (3),
  la articolul 13 alineatul (3), la articolul 20 alineatul (4) și la articolul 21 alineatul (3) se conferă Comisiei pe o perioadă nedeterminată începând cu [data intrării în vigoare a prezentului regulament]. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Competența de a adopta acte delegate, menționată la articolul 4
  alineatul (6)
  , la articolul 5 alineatul (4), la articolul 9 alineatul (3), la articolul 13 alineatul (3), la articolul 20 alineatul (4) și la articolul 21 alineatul (3)
  , i
  se conferă Comisiei pe o perioadă nedeterminată începând cu [data intrării în vigoare a prezentului regulament].

2.   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 4
  alineatul (4), la articolul 4a alineatul (6)
  , la articolul 5 alineatul (4), la articolul 9 alineatul (3),
  la articolul 9a alineatul (3),
  la articolul 13 alineatul (3), la articolul 20 alineatul (4) și la articolul 21 alineatul (3) se conferă Comisiei pe o perioadă nedeterminată începând cu [data intrării în vigoare a prezentului regulament].

Amendamentul 135

Amendamentul 135

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 26 – alineatul 3

Articolul 26 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Delegarea de competențe menționată la articolul 4
  alineatul (7)
  , la articolul 5 alineatul (4), la articolul 9 alineatul (3), la articolul 13 alineatul (3), la articolul 20 alineatul (4) și la articolul 21 alineatul (3) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în respectiva decizie. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare. | 3.   Delegarea de competențe menționată la articolul 4
  alineatul (4), la articolul 4a alineatul (6)
  , la articolul 5 alineatul (4), la articolul 9 alineatul (3),
  la articolul 9a alineatul (3),
  la articolul 13 alineatul (3), la articolul 20 alineatul (4) și la articolul 21 alineatul (3) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în respectiva decizie. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Delegarea de competențe menționată la articolul 4
  alineatul (7)
  , la articolul 5 alineatul (4), la articolul 9 alineatul (3), la articolul 13 alineatul (3), la articolul 20 alineatul (4) și la articolul 21 alineatul (3) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în respectiva decizie. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

3.   Delegarea de competențe menționată la articolul 4
  alineatul (4), la articolul 4a alineatul (6)
  , la articolul 5 alineatul (4), la articolul 9 alineatul (3),
  la articolul 9a alineatul (3),
  la articolul 13 alineatul (3), la articolul 20 alineatul (4) și la articolul 21 alineatul (3) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în respectiva decizie. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

Amendamentul 136

Amendamentul 136

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 26 – alineatul 6

Articolul 26 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 4
  alineatul (7)
  , al articolului 5 alineatul (4), al articolului 9 alineatul (3), al articolului 13 alineatul (3), al articolului 20 alineatul (4) și al articolului 21 alineatul (3) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European, nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Această perioadă se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. | 6.   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 4
  alineatul (4), al articolului 4a alineatul (6)
  , al articolului 5 alineatul (4), al articolului 9 alineatul (3),
  al articolului 9a alineatul (3),
  al articolului 13 alineatul (3), al articolului 20 alineatul (4) și al articolului 21 alineatul (3) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European, nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Această perioadă se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 4
  alineatul (7)
  , al articolului 5 alineatul (4), al articolului 9 alineatul (3), al articolului 13 alineatul (3), al articolului 20 alineatul (4) și al articolului 21 alineatul (3) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European, nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Această perioadă se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

6.   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 4
  alineatul (4), al articolului 4a alineatul (6)
  , al articolului 5 alineatul (4), al articolului 9 alineatul (3),
  al articolului 9a alineatul (3),
  al articolului 13 alineatul (3), al articolului 20 alineatul (4) și al articolului 21 alineatul (3) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European, nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Această perioadă se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Amendamentul 137

Amendamentul 137

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 28 – alineatul - 1 (nou)

Articolul 28 – alineatul - 1 (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Până la 1 ianuarie 2024, Comisia prezintă un raport privind impactul social al prezentului regulament. Raportul cuprinde o proiecție a impactului prezentului regulament asupra nevoilor în materie de ocupare a forței de muncă și de formare până în 2030 și până în 2050. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

-1.
     
  Până la 1 ianuarie 2024, Comisia prezintă un raport privind impactul social al prezentului regulament. Raportul cuprinde o proiecție a impactului prezentului regulament asupra nevoilor în materie de ocupare a forței de muncă și de formare până în 2030 și până în 2050.

Amendamentul 138

Amendamentul 138

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 28 – alineatul 1 – partea introductivă

Articolul 28 – alineatul 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Comisia raportează Parlamentului European și Consiliului
  , până la 1 ianuarie 2030,
  rezultatele unei evaluări privind funcționarea prezentului regulament și evoluția tehnologiilor și a pieței combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în transportul maritim, precum și impactul acesteia asupra sectorului maritim din Uniune. Comisia ia în considerare posibile modificări ale: | 1.   
  Până la 1 ianuarie 2027 și din cinci în cinci ani după aceea,
  Comisia raportează Parlamentului European și Consiliului rezultatele unei evaluări privind funcționarea prezentului regulament și evoluția tehnologiilor și a pieței combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în transportul maritim, precum și impactul acesteia asupra sectorului maritim din Uniune.
  Raportul respectiv acordă o atenție deosebită contribuției prezentului regulament la realizarea obiectivelor globale și sectoriale ale Uniunii pentru climă, astfel cum sunt definite în Legea europeană a climei, și la realizarea obiectivelor Uniunii pentru energia din surse regenerabile și eficiența energetică. Raportul evaluează, de asemenea, impactul prezentului regulament asupra funcționării pieței unice, asupra competitivității sectorului maritim, asupra tarifelor la transportul de mărfuri și asupra amplorii relocării emisiilor de dioxid de carbon și a întreprinderilor. Comisia evaluează totodată și impactul prezentului regulament asupra reducerii la nivel mondial a emisiilor de GES în sectorul transporturilor, precum și asupra dezvoltării fluxurilor comerciale mondiale și regionale.
  Comisia ia în considerare posibile modificări ale: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Comisia raportează Parlamentului European și Consiliului
  , până la 1 ianuarie 2030,
  rezultatele unei evaluări privind funcționarea prezentului regulament și evoluția tehnologiilor și a pieței combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în transportul maritim, precum și impactul acesteia asupra sectorului maritim din Uniune. Comisia ia în considerare posibile modificări ale:

1.   
  Până la 1 ianuarie 2027 și din cinci în cinci ani după aceea,
  Comisia raportează Parlamentului European și Consiliului rezultatele unei evaluări privind funcționarea prezentului regulament și evoluția tehnologiilor și a pieței combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon în transportul maritim, precum și impactul acesteia asupra sectorului maritim din Uniune.
  Raportul respectiv acordă o atenție deosebită contribuției prezentului regulament la realizarea obiectivelor globale și sectoriale ale Uniunii pentru climă, astfel cum sunt definite în Legea europeană a climei, și la realizarea obiectivelor Uniunii pentru energia din surse regenerabile și eficiența energetică. Raportul evaluează, de asemenea, impactul prezentului regulament asupra funcționării pieței unice, asupra competitivității sectorului maritim, asupra tarifelor la transportul de mărfuri și asupra amplorii relocării emisiilor de dioxid de carbon și a întreprinderilor. Comisia evaluează totodată și impactul prezentului regulament asupra reducerii la nivel mondial a emisiilor de GES în sectorul transporturilor, precum și asupra dezvoltării fluxurilor comerciale mondiale și regionale.
  Comisia ia în considerare posibile modificări ale:

Amendamentul 139

Amendamentul 139

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 28 – alineatul 1 – litera aa (nouă)

Articolul 28 – alineatul 1 – litera aa (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | domeniului de aplicare al prezentului regulament în ceea ce privește:








  — | scăderea la 400 GT a pragului tonajului brut menționat la articolul 2 alineatul (1); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(aa)

(aa)

domeniului de aplicare al prezentului regulament în ceea ce privește:

domeniului de aplicare al prezentului regulament în ceea ce privește:

—

scăderea la 400 GT a pragului tonajului brut menționat la articolul 2 alineatul (1);

scăderea la 400 GT a pragului tonajului brut menționat la articolul 2 alineatul (1);

| — | creșterea ponderii energiei utilizate de nave în călătoriile către și dinspre țări terțe menționate la articolul 2 litera (c); |
| --- | --- |

—

creșterea ponderii energiei utilizate de nave în călătoriile către și dinspre țări terțe menționate la articolul 2 litera (c);

creșterea ponderii energiei utilizate de nave în călătoriile către și dinspre țări terțe menționate la articolul 2 litera (c);

Amendamentul 140

Amendamentul 140

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 28 – alineatul 1 – litera ab (nouă)

Articolul 28 – alineatul 1 – litera ab (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ab) | valorilor implicite prevăzute în anexa II, pe baza celor mai exacte cunoștințe și dovezi științifice disponibile; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ab)

(ab)

valorilor implicite prevăzute în anexa II, pe baza celor mai exacte cunoștințe și dovezi științifice disponibile;

valorilor implicite prevăzute în anexa II, pe baza celor mai exacte cunoștințe și dovezi științifice disponibile;

Amendamentul 141

Amendamentul 141

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 28 – alineatul 1 – litera ac (nouă)

Articolul 28 – alineatul 1 – litera ac (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ac) | listei poluanților care intră sub incidența prezentului regulament, în special posibilitatea de a include emisiile de negru de fum; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ac)

(ac)

listei poluanților care intră sub incidența prezentului regulament, în special posibilitatea de a include emisiile de negru de fum;

listei poluanților care intră sub incidența prezentului regulament, în special posibilitatea de a include emisiile de negru de fum;

Amendamentul 142

Amendamentul 142

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 28 – alineatul 1 – litera b

Articolul 28 – alineatul 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | tipurilor de nave cărora li se aplică articolul 5 alineatul (1); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

tipurilor de nave cărora li se aplică articolul 5 alineatul (1);

| (b) | extinderii
  tipurilor de nave cărora li se aplică articolul 5 alineatul (1); |
| --- | --- |

(b)

extinderii
  tipurilor de nave cărora li se aplică articolul 5 alineatul (1);

extinderii

Amendamentul 143

Amendamentul 143

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 28 – alineatul 1 – litera ca (nouă)

Articolul 28 – alineatul 1 – litera ca (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | metodologiei specificate în anexa I. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ca)

(ca)

metodologiei specificate în anexa I.

metodologiei specificate în anexa I.

Amendamentul 144

Amendamentul 144

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 28 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 28 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Pentru a asigura o abordare bazată pe obiective și neutră din punct de vedere tehnologic, prezentul regulament ar trebui revizuit și la nevoie modificat, pe măsură ce noi tehnologii de reducere a gazelor cu efect de seră, cum ar fi captarea carbonului la bord, noi combustibili regenerabili și cu emisii scăzute de dioxid de carbon și noi metode de propulsie, ajung la maturitate tehnică și economică. Comisia evaluează în permanență maturitatea diferitelor tehnologii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și prezintă Parlamentului European și Consiliului o primă revizuire în acest sens până la 1 ianuarie 2027. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  Pentru a asigura o abordare bazată pe obiective și neutră din punct de vedere tehnologic, prezentul regulament ar trebui revizuit și la nevoie modificat, pe măsură ce noi tehnologii de reducere a gazelor cu efect de seră, cum ar fi captarea carbonului la bord, noi combustibili regenerabili și cu emisii scăzute de dioxid de carbon și noi metode de propulsie, ajung la maturitate tehnică și economică. Comisia evaluează în permanență maturitatea diferitelor tehnologii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și prezintă Parlamentului European și Consiliului o primă revizuire în acest sens până la 1 ianuarie 2027.

Amendamentul 145

Amendamentul 145

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 28 – alineatul 1 b (nou)

Articolul 28 – alineatul 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Comisia monitorizează permanent cantitatea de combustibili alternativi pusă la dispoziția societăților de transport maritim din Uniune și raportează rezultatele Parlamentului European și Consiliului până la 1 ianuarie 2027 și din cinci în cinci ani până în 2050. Dacă oferta de asemenea combustibili nu satisface cererea societăților de transport maritim, neasigurând cantitatea necesară pentru îndeplinirea obligațiilor prevăzute în prezentul regulament, Comisia ar trebui să propună măsuri prin care să se asigure că furnizorii de combustibili maritimi din Uniune pun la dispoziție volume corespunzătoare de combustibili alternativi pentru societățile de transport maritim care fac escală în porturile Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1b.
     
  Comisia monitorizează permanent cantitatea de combustibili alternativi pusă la dispoziția societăților de transport maritim din Uniune și raportează rezultatele Parlamentului European și Consiliului până la 1 ianuarie 2027 și din cinci în cinci ani până în 2050. Dacă oferta de asemenea combustibili nu satisface cererea societăților de transport maritim, neasigurând cantitatea necesară pentru îndeplinirea obligațiilor prevăzute în prezentul regulament, Comisia ar trebui să propună măsuri prin care să se asigure că furnizorii de combustibili maritimi din Uniune pun la dispoziție volume corespunzătoare de combustibili alternativi pentru societățile de transport maritim care fac escală în porturile Uniunii.

Amendamentul 146

Amendamentul 146

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 28 – alineatul 1 c (nou)

Articolul 28 – alineatul 1 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Comisia propune modificări ale prezentului regulament în cazul în care Organizația Maritimă Internațională adoptă limite la nivel mondial privind intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră care au un nivel echivalent cu cele din prezentul regulament, pentru a se alinia total la acordurile internaționale. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1c.
     
  Comisia propune modificări ale prezentului regulament în cazul în care Organizația Maritimă Internațională adoptă limite la nivel mondial privind intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră care au un nivel echivalent cu cele din prezentul regulament, pentru a se alinia total la acordurile internaționale.

Amendamentul 147

Amendamentul 147

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 28 – alineatul 1 d (nou)

Articolul 28 – alineatul 1 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1d.
     
  Până la 1 ianuarie 2027 și din cinci în cinci ani până în 2050, Comisia raportează Parlamentului European și Consiliului rezultatele unei evaluări cuprinzătoare a impactului macroeconomic agregat al pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55”

   (1a)

  . Raportul respectiv acordă o atenție deosebită efectelor asupra competitivității Uniunii, asupra creării de locuri de muncă, asupra tarifelor la transportul de marfă, asupra puterii de cumpărare a gospodăriilor și asupra amplorii relocării emisiilor de dioxid de carbon. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1d.
     
  Până la 1 ianuarie 2027 și din cinci în cinci ani până în 2050, Comisia raportează Parlamentului European și Consiliului rezultatele unei evaluări cuprinzătoare a impactului macroeconomic agregat al pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55”

   (1a)

  . Raportul respectiv acordă o atenție deosebită efectelor asupra competitivității Uniunii, asupra creării de locuri de muncă, asupra tarifelor la transportul de marfă, asupra puterii de cumpărare a gospodăriilor și asupra amplorii relocării emisiilor de dioxid de carbon.

Amendamentul 148

Amendamentul 148

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 28 – alineatul 1 e (nou)

Articolul 28 – alineatul 1 e (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1e.
     
  Comisia are în vedere posibilitatea de a face modificări la prezentul regulament în scopul simplificării normative. Comisia și autoritățile competente adaptează în permanență procedurile administrative la cele mai bune practici și iau toate măsurile pentru a simplifica asigurarea respectării prezentului regulament, menținând astfel sarcinile administrative asupra armatorilor, operatorilor, porturilor și verificatorilor la un nivel minim. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1e.
     
  Comisia are în vedere posibilitatea de a face modificări la prezentul regulament în scopul simplificării normative. Comisia și autoritățile competente adaptează în permanență procedurile administrative la cele mai bune practici și iau toate măsurile pentru a simplifica asigurarea respectării prezentului regulament, menținând astfel sarcinile administrative asupra armatorilor, operatorilor, porturilor și verificatorilor la un nivel minim.

Amendamentul 149

Amendamentul 149

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 28 a (nou)

Articolul 28 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 28a




  Reducerea normativă compensatorie




  În concordanță cu comunicarea sa referitoare la principiul numărului constant, până la 1 ianuarie 2024, Comisia prezintă propuneri de compensare a sarcinilor impuse de reglementare introduse prin prezentul regulament, prin revizuirea sau abrogarea dispozițiilor din alte acte legislative ale Uniunii care generează sarcini impuse de reglementare în sectorul maritim. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 28a

Reducerea normativă compensatorie

În concordanță cu comunicarea sa referitoare la principiul numărului constant, până la 1 ianuarie 2024, Comisia prezintă propuneri de compensare a sarcinilor impuse de reglementare introduse prin prezentul regulament, prin revizuirea sau abrogarea dispozițiilor din alte acte legislative ale Uniunii care generează sarcini impuse de reglementare în sectorul maritim.

Amendamentul 150

Amendamentul 150

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – ecuația 1

Anexa I – ecuația 1

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

| Indicele intensității emisiilor de GES | WtT („de la sondă la rezervor”) | TtW („de la rezervor la siaj”) |
| --- | --- | --- |
| GHG intensity


  C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.) | C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.) | C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.) |

Indicele intensității emisiilor de GES

Indicele intensității emisiilor de GES

WtT („de la sondă la rezervor”)

TtW („de la rezervor la siaj”)

GHG intensity

Image 1C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.)

Image 2C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.)

Image 3C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.)

Amendamentul

Amendamentul

| Indicele intensității emisiilor de GES | WtT („de la sondă la rezervor”) | TtW („de la rezervor la siaj”) |
| --- | --- | --- |
| GHG intensity


  C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.) | C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.) | C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.) |

Indicele intensității emisiilor de GES

Indicele intensității emisiilor de GES

WtT („de la sondă la rezervor”)

TtW („de la rezervor la siaj”)

GHG intensity

Image 4C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.)

Image 5C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.)

Image 6C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.)

Amendamentul 151

Amendamentul 151

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – tabelul 1 – rândul 6 a (nou)

Anexa I – tabelul 1 – rândul 6 a (nou)

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

| n fuel | Numărul de combustibili furnizați navei în perioada de referință |
| --- | --- |

n fuel

n fuel

Numărul de combustibili furnizați navei în perioada de referință

Numărul de combustibili furnizați navei în perioada de referință

Amendamentul 152

Amendamentul 152

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – tabelul 1 – rândul 12 a (nou)

Anexa I – tabelul 1 – rândul 12 a (nou)

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

| MULTi | Factor de multiplicare aplicat RFNBO |
| --- | --- |

MULTi

MULTi

Factor de multiplicare aplicat RFNBO

Factor de multiplicare aplicat RFNBO

Amendamentul 153

Amendamentul 153

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – tabelul 1 – rândul 19 a (nou)

Anexa I – tabelul 1 – rândul 19 a (nou)

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

| Mi, j A | Masa ajustată a combustibilului specific i oxidat la consumator j [gFuel] ca urmare a navigării în condiții de gheață a unei nave din clasa de gheață IC, IB, IA sau IA Super sau dintr-o clasă de gheață echivalentă

   (1a)

  și ca urmare a proprietăților tehnice ale unei nave din clasa de gheață IA sau IA Super sau dintr-o clasă de gheață echivalentă. Masa ajustată Mi, j A este utilizată în ecuația (1) în locul masei Mi, j, după caz. |
| --- | --- |

Mi, j A

Mi, j A

Masa ajustată a combustibilului specific i oxidat la consumator j [gFuel] ca urmare a navigării în condiții de gheață a unei nave din clasa de gheață IC, IB, IA sau IA Super sau dintr-o clasă de gheață echivalentă

   (1a)

  și ca urmare a proprietăților tehnice ale unei nave din clasa de gheață IA sau IA Super sau dintr-o clasă de gheață echivalentă. Masa ajustată Mi, j A este utilizată în ecuația (1) în locul masei Mi, j, după caz.

Masa ajustată a combustibilului specific i oxidat la consumator j [gFuel] ca urmare a navigării în condiții de gheață a unei nave din clasa de gheață IC, IB, IA sau IA Super sau dintr-o clasă de gheață echivalentă

1a

și ca urmare a proprietăților tehnice ale unei nave din clasa de gheață IA sau IA Super sau dintr-o clasă de gheață echivalentă. Masa ajustată Mi, j A este utilizată în ecuația (1) în locul masei Mi, j, după caz.

Amendamentul 154

Amendamentul 154

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – paragraful 4 – partea introductivă

Anexa I – paragraful 4 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În cazul combustibililor fosili, se utilizează valorile implicite specificate în anexa II. | În cazul combustibililor fosili, se utilizează valorile implicite specificate în anexa II
  , dacă nu pot fi furnizate valori reale prin certificare sau prin măsurători directe ale emisiilor
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În cazul combustibililor fosili, se utilizează valorile implicite specificate în anexa II.

În cazul combustibililor fosili, se utilizează valorile implicite specificate în anexa II
  , dacă nu pot fi furnizate valori reale prin certificare sau prin măsurători directe ale emisiilor
  .

, dacă nu pot fi furnizate valori reale prin certificare sau prin măsurători directe ale emisiilor

Amendamentul 155

Amendamentul 155

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – paragraful 4 – paragraful 1 – partea introductivă

Anexa I – paragraful 4 – paragraful 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În sensul prezentului regulament, termenul ΣEk x CO2eq electricity
  din numărătorul ecuației (1) este stabilit la valoarea zero. | În sensul prezentului regulament, termenul ΣEk x CO2eq electricity
  din numărătorul ecuației (1) este stabilit la valoarea zero. |
| | Termenul MULT de la numitorul ecuației (1) este stabilit la valoarea factorului de multiplicare pentru RFNBO, așa cum este menționat la articolul 4a alineatul (2) în conformitate cu articolul 9 alineatul (1b). Pentru toți ceilalți combustibili, factorul de multiplicare se stabilește la unu. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În sensul prezentului regulament, termenul ΣEk x CO2eq electricity
  din numărătorul ecuației (1) este stabilit la valoarea zero.

Ek x CO2eq electricity

În sensul prezentului regulament, termenul ΣEk x CO2eq electricity
  din numărătorul ecuației (1) este stabilit la valoarea zero.

Ek x CO2eq electricity

Termenul MULT de la numitorul ecuației (1) este stabilit la valoarea factorului de multiplicare pentru RFNBO, așa cum este menționat la articolul 4a alineatul (2) în conformitate cu articolul 9 alineatul (1b). Pentru toți ceilalți combustibili, factorul de multiplicare se stabilește la unu.

Termenul MULT de la numitorul ecuației (1) este stabilit la valoarea factorului de multiplicare pentru RFNBO, așa cum este menționat la articolul 4a alineatul (2) în conformitate cu articolul 9 alineatul (1b). Pentru toți ceilalți combustibili, factorul de multiplicare se stabilește la unu.

Amendamentul 156

Amendamentul 156

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – paragraful 5

Anexa I – paragraful 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Masa de combustibil
  [Mi]
  se determină utilizând cantitatea raportată conform cadrului de raportare prevăzut în Regulamentul (UE) 2015/757 pentru călătoriile care se încadrează în domeniul de aplicare al prezentului regulament, pe baza metodologiei de monitorizare alese de societate. | Masa
  [Mi]
  de combustibil se determină utilizând cantitatea raportată conform cadrului de raportare prevăzut în Regulamentul (UE) 2015/757 pentru călătoriile care se încadrează în domeniul de aplicare al prezentului regulament, pe baza metodologiei de monitorizare alese de societate.
  Masa ajustată de combustibil [MiA] poate fi utilizată în locul masei de combustibil [Mi] pentru o navă care are clasa de gheață IC, IB, IA sau IA Super sau o clasă de gheață echivalentă. Masa ajustată [Mi A] este definită în anexa Va. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Masa de combustibil
  [Mi]
  se determină utilizând cantitatea raportată conform cadrului de raportare prevăzut în Regulamentul (UE) 2015/757 pentru călătoriile care se încadrează în domeniul de aplicare al prezentului regulament, pe baza metodologiei de monitorizare alese de societate.

[Mi

Masa
  [Mi]
  de combustibil se determină utilizând cantitatea raportată conform cadrului de raportare prevăzut în Regulamentul (UE) 2015/757 pentru călătoriile care se încadrează în domeniul de aplicare al prezentului regulament, pe baza metodologiei de monitorizare alese de societate.
  Masa ajustată de combustibil [MiA] poate fi utilizată în locul masei de combustibil [Mi] pentru o navă care are clasa de gheață IC, IB, IA sau IA Super sau o clasă de gheață echivalentă. Masa ajustată [Mi A] este definită în anexa Va.

[Mi

Masa ajustată de combustibil [MiA

i

i A

Amendamentul 157

Amendamentul 157

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – paragraful 12

Anexa I – paragraful 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În conformitate cu planul său de conformitate menționat la articolul 6 și în urma evaluării de către verificator, pot fi utilizate și alte metode, cum ar fi măsurarea directă a emisiilor de CO2 echivalent,
  încercările în laborator,
  în cazul în care acestea îmbunătățesc precizia generală a calculului. | În conformitate cu planul său de conformitate menționat la articolul 6 și în urma evaluării de către verificator, pot fi utilizate și alte metode, cum ar fi măsurarea directă a emisiilor de CO2 echivalent, în cazul în care acestea îmbunătățesc precizia generală a calculului. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În conformitate cu planul său de conformitate menționat la articolul 6 și în urma evaluării de către verificator, pot fi utilizate și alte metode, cum ar fi măsurarea directă a emisiilor de CO2 echivalent,
  încercările în laborator,
  în cazul în care acestea îmbunătățesc precizia generală a calculului.

2 echivalent

încercările în laborator,

În conformitate cu planul său de conformitate menționat la articolul 6 și în urma evaluării de către verificator, pot fi utilizate și alte metode, cum ar fi măsurarea directă a emisiilor de CO2 echivalent, în cazul în care acestea îmbunătățesc precizia generală a calculului.

2 echivalent

Amendamentul 158

Amendamentul 158

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – tabel

Anexa I – tabel

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

| Clasa de combustibil | WtT („de la sondă la rezervor”) | TtW („de la rezervor la siaj”) |
| --- | --- | --- |
| Combustibili fosili | Valorile implicite se utilizează în conformitate cu tabelul 1 din prezentul regulament | Factorul de emisie de carbon CO2 prevăzut în Regulamentul privind instituirea sistemului MRV se utilizează pentru combustibilii pentru care este furnizat un astfel de factor
  Pentru toți ceilalți factori de emisie, pot fi utilizate, alternativ, valorile implicite prevăzute în tabelul 1 din prezentul regulament
  Valori certificate prin
  încercări în laborator sau
  măsurători directe ale emisiilor |
| Combustibili durabili obținuți din surse regenerabile
  (biolichide, biogaz, e-combustibili) | Valorile de CO2 echivalent prevăzute în Directiva RED II (fără ardere) pot fi utilizate, alternativ, pentru toți combustibilii ale căror filiere sunt incluse în Directiva RED II
  Poate fi utilizat sistemul de certificare aprobat prevăzut în Directiva RED II | Pentru factorii de emisie, pot fi utilizate valorile implicite prevăzute în tabelul 1 din prezentul regulament
  Valori certificate prin
  încercări în laborator sau
  măsurători directe ale emisiilor. |
| Altele (inclusiv energie electrică) | Valorile de CO2 echivalent prevăzute în Directiva RED II (fără ardere) pot fi utilizate, alternativ, pentru toți combustibilii ale căror filiere sunt incluse în Directiva RED II
  Poate fi utilizat sistemul de certificare aprobat prevăzut în Directiva RED II | Pentru factorii de emisie, pot fi utilizate valorile implicite prevăzute în tabelul 1 din prezentul regulament
  Valori certificate prin
  încercări în laborator sau
  măsurători directe ale emisiilor. |

Clasa de combustibil

WtT („de la sondă la rezervor”)

TtW („de la rezervor la siaj”)

Combustibili fosili

Valorile implicite se utilizează în conformitate cu tabelul 1 din prezentul regulament

Factorul de emisie de carbon CO2 prevăzut în Regulamentul privind instituirea sistemului MRV se utilizează pentru combustibilii pentru care este furnizat un astfel de factor

2

Pentru toți ceilalți factori de emisie, pot fi utilizate, alternativ, valorile implicite prevăzute în tabelul 1 din prezentul regulament

Valori certificate prin
  încercări în laborator sau
  măsurători directe ale emisiilor

încercări în laborator sau

Combustibili durabili obținuți din surse regenerabile

(biolichide, biogaz, e-combustibili)

Valorile de CO2 echivalent prevăzute în Directiva RED II (fără ardere) pot fi utilizate, alternativ, pentru toți combustibilii ale căror filiere sunt incluse în Directiva RED II

2 echivalent

Poate fi utilizat sistemul de certificare aprobat prevăzut în Directiva RED II

Pentru factorii de emisie, pot fi utilizate valorile implicite prevăzute în tabelul 1 din prezentul regulament

Valori certificate prin
  încercări în laborator sau
  măsurători directe ale emisiilor.

încercări în laborator sau

Altele (inclusiv energie electrică)

Valorile de CO2 echivalent prevăzute în Directiva RED II (fără ardere) pot fi utilizate, alternativ, pentru toți combustibilii ale căror filiere sunt incluse în Directiva RED II

2 echivalent

Poate fi utilizat sistemul de certificare aprobat prevăzut în Directiva RED II

Pentru factorii de emisie, pot fi utilizate valorile implicite prevăzute în tabelul 1 din prezentul regulament

Valori certificate prin
  încercări în laborator sau
  măsurători directe ale emisiilor.

încercări în laborator sau

Amendamentul

Amendamentul

| Clasa de combustibil | WtT („de la sondă la rezervor”) | TtW („de la rezervor la siaj”) |
| --- | --- | --- |
| Combustibili fosili | Valorile implicite se utilizează în conformitate cu tabelul 1 din prezentul regulament
  , dacă nu pot fi furnizate valori reale prin certificare sau prin măsurători directe ale emisiilor | Factorul de emisie de carbon CO2 prevăzut în Regulamentul privind instituirea sistemului MRV se utilizează pentru combustibilii pentru care este furnizat un astfel de factor
  Pentru toți ceilalți factori de emisie, pot fi utilizate, alternativ, valorile implicite prevăzute în tabelul 1 din prezentul regulament
  Valori certificate prin măsurători directe ale emisiilor |
| Combustibili durabili obținuți din surse regenerabile
  (biolichide, biogaz, e-combustibili) | Valorile de CO2 echivalent prevăzute în Directiva RED II (fără ardere) pot fi utilizate, alternativ, pentru toți combustibilii ale căror filiere sunt incluse în Directiva RED II
  Poate fi utilizat sistemul de certificare aprobat prevăzut în Directiva RED II
  sau măsurători directe ale emisiilor | Pentru factorii de emisie, pot fi utilizate valorile implicite prevăzute în tabelul 1 din prezentul regulament
  Valori certificate prin măsurători directe ale emisiilor |
| Altele (inclusiv energie electrică) | Valorile de CO2 echivalent prevăzute în Directiva RED II (fără ardere) pot fi utilizate, alternativ, pentru toți combustibilii ale căror filiere sunt incluse în Directiva RED II
  Poate fi utilizat sistemul de certificare aprobat prevăzut în Directiva RED II
  sau măsurători directe ale emisiilor | Pentru factorii de emisie, pot fi utilizate valorile implicite prevăzute în tabelul 1 din prezentul regulament
  Valori certificate prin măsurători directe ale emisiilor |

Clasa de combustibil

WtT („de la sondă la rezervor”)

TtW („de la rezervor la siaj”)

Combustibili fosili

Valorile implicite se utilizează în conformitate cu tabelul 1 din prezentul regulament
  , dacă nu pot fi furnizate valori reale prin certificare sau prin măsurători directe ale emisiilor

, dacă nu pot fi furnizate valori reale prin certificare sau prin măsurători directe ale emisiilor

Factorul de emisie de carbon CO2 prevăzut în Regulamentul privind instituirea sistemului MRV se utilizează pentru combustibilii pentru care este furnizat un astfel de factor

2

Pentru toți ceilalți factori de emisie, pot fi utilizate, alternativ, valorile implicite prevăzute în tabelul 1 din prezentul regulament

Valori certificate prin măsurători directe ale emisiilor

Combustibili durabili obținuți din surse regenerabile

(biolichide, biogaz, e-combustibili)

Valorile de CO2 echivalent prevăzute în Directiva RED II (fără ardere) pot fi utilizate, alternativ, pentru toți combustibilii ale căror filiere sunt incluse în Directiva RED II

2 echivalent

Poate fi utilizat sistemul de certificare aprobat prevăzut în Directiva RED II
  sau măsurători directe ale emisiilor

sau măsurători directe ale emisiilor

Pentru factorii de emisie, pot fi utilizate valorile implicite prevăzute în tabelul 1 din prezentul regulament

Valori certificate prin măsurători directe ale emisiilor

Altele (inclusiv energie electrică)

Valorile de CO2 echivalent prevăzute în Directiva RED II (fără ardere) pot fi utilizate, alternativ, pentru toți combustibilii ale căror filiere sunt incluse în Directiva RED II

2 echivalent

Poate fi utilizat sistemul de certificare aprobat prevăzut în Directiva RED II
  sau măsurători directe ale emisiilor

sau măsurători directe ale emisiilor

Pentru factorii de emisie, pot fi utilizate valorile implicite prevăzute în tabelul 1 din prezentul regulament

Valori certificate prin măsurători directe ale emisiilor

Amendamentul 159

Amendamentul 159

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – paragraful 2

Anexa II – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Factorii de emisie pentru biocombustibili, biogaz, combustibilii de origine nebiologică produși din surse regenerabile și combustibilii pe bază de carbon reciclat se determină în conformitate cu metodologiile stabilite în partea C a anexei 5 la Directiva (UE) 2018/2001. | Factorii de emisie pentru biocombustibili, biogaz, combustibilii de origine nebiologică produși din surse regenerabile și combustibilii pe bază de carbon reciclat se determină în conformitate cu metodologiile stabilite în partea C a anexei 5 la Directiva (UE) 2018/2001. |
| | Factorii de emisie pentru orice tip de combustibil pot fi determinați alternativ pe baza valorilor reale certificate sau prin măsurători directe ale emisiilor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Factorii de emisie pentru biocombustibili, biogaz, combustibilii de origine nebiologică produși din surse regenerabile și combustibilii pe bază de carbon reciclat se determină în conformitate cu metodologiile stabilite în partea C a anexei 5 la Directiva (UE) 2018/2001.

Factorii de emisie pentru biocombustibili, biogaz, combustibilii de origine nebiologică produși din surse regenerabile și combustibilii pe bază de carbon reciclat se determină în conformitate cu metodologiile stabilite în partea C a anexei 5 la Directiva (UE) 2018/2001.

Factorii de emisie pentru orice tip de combustibil pot fi determinați alternativ pe baza valorilor reale certificate sau prin măsurători directe ale emisiilor.

Factorii de emisie pentru orice tip de combustibil pot fi determinați alternativ pe baza valorilor reale certificate sau prin măsurători directe ale emisiilor.

Amendamentul 160

Amendamentul 160

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – tabel

Anexa II – tabel

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

| Biometan lichefiat
  Principalele produse/deșeuri/mix de materii prime | 0,05 | Trimitere la Directiva (UE) 2018/2001 | GNL Otto (turație medie cu dublă alimentare) | 2,755
  MEPC245 (66),
  Regulamentul (UE) 2015/757 | 0,00005 | 0,00018 | 3,1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GNL Otto (turație lentă cu dublă alimentare) | 1,7 |
| GNL Diesel (alimentare dublă) | 0,2 |
| LBSI | N/A |

Biometan lichefiat

Principalele produse/deșeuri/mix de materii prime

0,05

Trimitere la Directiva (UE) 2018/2001

GNL Otto (turație medie cu dublă alimentare)

2,755

MEPC245 (66),

Regulamentul (UE) 2015/757

0,00005

0,00005

0,00018

0,00018

3,1

GNL Otto (turație lentă cu dublă alimentare)

1,7

GNL Diesel (alimentare dublă)

0,2

LBSI

N/A

Amendamentul

Amendamentul

| Biometan lichefiat
  Principalele produse/deșeuri/mix de materii prime | 0,05 | Trimitere la Directiva (UE) 2018/2001 | GNL Otto (turație medie cu dublă alimentare) | 2,755
  MEPC245 (66),
  Regulamentul (UE) 2015/757 | 0 | 0,00011 | 3,1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GNL Otto (turație lentă cu dublă alimentare) | 1,7 |
| GNL Diesel (alimentare dublă) | 0,2 |
| LBSI | N/A |

Biometan lichefiat

Principalele produse/deșeuri/mix de materii prime

0,05

Trimitere la Directiva (UE) 2018/2001

GNL Otto (turație medie cu dublă alimentare)

2,755

MEPC245 (66),

Regulamentul (UE) 2015/757

0

0

0,00011

0,00011

3,1

GNL Otto (turație lentă cu dublă alimentare)

1,7

GNL Diesel (alimentare dublă)

0,2

LBSI

N/A

Amendamentul 161

Amendamentul 161

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – paragraful 8

Anexa II – paragraful 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Coloana 4 include valorile emisiilor de CO2 echivalent exprimate în [gCO2 echivalent/MJ]. Pentru combustibilii fosili se utilizează
  numai
  valorile implicite specificate în tabel. Pentru toți ceilalți combustibili (cu excepția celor indicați în mod expres), valorile se calculează utilizând metodologia sau valorile implicite prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 scăzute din totalul emisiilor de ardere luând în considerare oxidarea completă a combustibilului (33). | Coloana 4 include valorile emisiilor de CO2 echivalent exprimate în [gCO2 echivalent/MJ]. Pentru combustibilii fosili se utilizează valorile implicite specificate în tabel
  dacă nu pot fi furnizate valori reale prin certificare sau prin măsurători directe ale emisiilor
  . Pentru toți ceilalți combustibili (cu excepția celor indicați în mod expres), valorile se calculează utilizând metodologia sau valorile implicite prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 scăzute din totalul emisiilor de ardere luând în considerare oxidarea completă a combustibilului (33). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Coloana 4 include valorile emisiilor de CO2 echivalent exprimate în [gCO2 echivalent/MJ]. Pentru combustibilii fosili se utilizează
  numai
  valorile implicite specificate în tabel. Pentru toți ceilalți combustibili (cu excepția celor indicați în mod expres), valorile se calculează utilizând metodologia sau valorile implicite prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 scăzute din totalul emisiilor de ardere luând în considerare oxidarea completă a combustibilului (33).

2 echivalent

2 echivalent

numai

33

Coloana 4 include valorile emisiilor de CO2 echivalent exprimate în [gCO2 echivalent/MJ]. Pentru combustibilii fosili se utilizează valorile implicite specificate în tabel
  dacă nu pot fi furnizate valori reale prin certificare sau prin măsurători directe ale emisiilor
  . Pentru toți ceilalți combustibili (cu excepția celor indicați în mod expres), valorile se calculează utilizând metodologia sau valorile implicite prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 scăzute din totalul emisiilor de ardere luând în considerare oxidarea completă a combustibilului (33).

2 echivalent

2 echivalent

dacă nu pot fi furnizate valori reale prin certificare sau prin măsurători directe ale emisiilor

33

Amendamentul 162

Amendamentul 162

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – tabel – rândul 4 a (nou)

Anexa III – tabel – rândul 4 a (nou)

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

| Orice altă sursă de energie cu emisii zero | Orice tehnologie care realizează reduceri ale emisiilor echivalente sau mai semnificative decât cele care ar fi obținute prin utilizarea alimentării cu energie electrică de la mal. |
| --- | --- |

Orice altă sursă de energie cu emisii zero

Orice altă sursă de energie cu emisii zero

Orice tehnologie care realizează reduceri ale emisiilor echivalente sau mai semnificative decât cele care ar fi obținute prin utilizarea alimentării cu energie electrică de la mal.

Orice tehnologie care realizează reduceri ale emisiilor echivalente sau mai semnificative decât cele care ar fi obținute prin utilizarea alimentării cu energie electrică de la mal.

Amendamentul 163

Amendamentul 163

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa V

Anexa V

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

| ANEXA V |
| --- |
| FORMULE PENTRU CALCULAREA BILANȚULUI DE CONFORMITATE ȘI
  PENALITĂȚI
  prevăzute la articolul 20 alineatul (1) |
| Formula de calcul al bilanțului de conformitate al navei |
| Pentru calcularea bilanțului de conformitate al unei nave, se aplică următoarea formulă: |
| Bilanț de conformitate [gCO2 echivalent/MJ] = | C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.) |
| Unde: |
| gCO
  2eq | Grame de CO2 echivalent |
| GHGIEvizată | Limita intensității emisiilor de gaze cu efect de seră generate de energia utilizată la bordul unei nave, în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din prezentul regulament |
| GHGIEreală | Media anuală a intensității emisiilor de gaze cu efect de seră generate de energia utilizată la bordul unei nave, calculată pentru perioada de raportare relevantă |
| Formula de calcul al penalității prevăzute la articolul 20 alineatul (1) |
| Cuantumul penalității prevăzute la articolul 20 alineatul (1) se calculează după cum urmează: |
| Penalitate = | (Bilanț de conformitate/GHGIEreală) x factorul de conversie de la MJ la tone de VLSFO (41,0 M/kg) x 2 400 EUR |

ANEXA V

FORMULE PENTRU CALCULAREA BILANȚULUI DE CONFORMITATE ȘI
  PENALITĂȚI
  prevăzute la articolul 20 alineatul (1)

PENALITĂȚI

Formula de calcul al bilanțului de conformitate al navei

Pentru calcularea bilanțului de conformitate al unei nave, se aplică următoarea formulă:

Bilanț de conformitate [gCO2 echivalent/MJ] =

2 echivalent

Image 7C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.)

Unde:

gCO
  2eq

2eq

Grame de CO2 echivalent

2

GHGIEvizată

vizată

Limita intensității emisiilor de gaze cu efect de seră generate de energia utilizată la bordul unei nave, în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din prezentul regulament

GHGIEreală

reală

Media anuală a intensității emisiilor de gaze cu efect de seră generate de energia utilizată la bordul unei nave, calculată pentru perioada de raportare relevantă

Formula de calcul al penalității prevăzute la articolul 20 alineatul (1)

Cuantumul penalității prevăzute la articolul 20 alineatul (1) se calculează după cum urmează:

Penalitate =

(Bilanț de conformitate/GHGIEreală) x factorul de conversie de la MJ la tone de VLSFO (41,0 M/kg) x 2 400 EUR

reală

Amendamentul

Amendamentul

| ANEXA V |
| --- |
| FORMULE PENTRU CALCULAREA BILANȚULUI DE CONFORMITATE
  ȘI A PENALITĂȚII DE REMEDIERE
  prevăzute la articolul 20 alineatul (1) |
| A. | Formula de calcul al bilanțului de conformitate al navei |

ANEXA V

FORMULE PENTRU CALCULAREA BILANȚULUI DE CONFORMITATE
  ȘI A PENALITĂȚII DE REMEDIERE
  prevăzute la articolul 20 alineatul (1)

ȘI A PENALITĂȚII DE REMEDIERE

A.

A.

Formula de calcul al bilanțului de conformitate al navei

| a) | Bilanțul de conformitate în ceea ce privește intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de navă, în conformitate cu articolul 4.2 |
| --- | --- |

a)

a)

Bilanțul de conformitate în ceea ce privește intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de navă, în conformitate cu articolul 4.2

Bilanțul de conformitate în ceea ce privește intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de navă, în conformitate cu articolul 4.2

Pentru calcularea bilanțului de conformitate al unei nave, se aplică următoarea formulă:

Bilanț de conformitate [gCO2 echivalent/MJ] =

2 echivalent

Image 8C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.)

Unde:

gCO
  2eq

2eq

Grame de CO2 echivalent

2

GHGIEvizată

vizată

Limita intensității emisiilor de gaze cu efect de seră generate de energia utilizată la bordul unei nave, în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din prezentul regulament

GHGIEreală

reală

Media anuală a intensității emisiilor de gaze cu efect de seră generate de energia utilizată la bordul unei nave, calculată pentru perioada de raportare relevantă

| b) | Bilanțul de conformitate în ceea ce privește cota de RFNBO, în conformitate cu articolul 4a alineatul (3) |
| --- | --- |

b)

b)

Bilanțul de conformitate în ceea ce privește cota de RFNBO, în conformitate cu articolul 4a alineatul (3)

Bilanțul de conformitate în ceea ce privește cota de RFNBO, în conformitate cu articolul 4a alineatul (3)

BC_RFNBO [% RFNBO] =

BC_RFNBO [% RFNBO] =

(% RFNBOcota – % RFNBOreal)

(% RFNBOcota

real

Unde:

Unde:

BC_RFNBO

BC_RFNBO

Bilanțul de conformitate în ceea ce privește RFNBOcota, în conformitate cu articolul 4a alineatul (3)

Bilanțul de conformitate în ceea ce privește RFNBOcota

% RFNBOcota

% RFNBOcota

RFNBOcota din cantitatea medie de energie utilizată la bordul unei nave în conformitate cu articolul 4a alineatul (3) din prezentul regulament

RFNBOcota

% RFNBOreal

% RFNBOreal

Procentul din cantitatea medie anuală de energie utilizată la bord raportată de o navă care este efectiv acoperit de RFNBO în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) litera (b)

Procentul din cantitatea medie anuală de energie utilizată la bord raportată de o navă care este efectiv acoperit de RFNBO în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) litera (b)

| B. | Formula de calcul al penalității prevăzute la articolul 20 alineatul (1) |
| --- | --- |

B.

B.

Formula de calcul al penalității prevăzute la articolul 20 alineatul (1)

| a) | Penalitate de remediere în raport cu bilanțul de conformitate în ceea ce privește intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de navă, în conformitate cu articolul 4.2 |
| --- | --- |

a)

a)

Penalitate de remediere în raport cu bilanțul de conformitate în ceea ce privește intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de navă, în conformitate cu articolul 4.2

Penalitate de remediere în raport cu bilanțul de conformitate în ceea ce privește intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de navă, în conformitate cu articolul 4.2

Cuantumul penalității prevăzute la articolul 20 alineatul (1) se calculează după cum urmează:

Penalitate =

(Bilanț de conformitate/GHGIEreală) x factorul de conversie de la MJ la tone de VLSFO (41,0 M/kg) x 2 400 EUR

reală

| b) | Penalitate de remediere în raport cu cota de RFNBO, în conformitate cu articolul 4a alineatul (3) |
| --- | --- |

b)

b)

Penalitate de remediere în raport cu cota de RFNBO, în conformitate cu articolul 4a alineatul (3)

Penalitate de remediere în raport cu cota de RFNBO, în conformitate cu articolul 4a alineatul (3)

Cuantumul penalității de remediere prevăzute la articolul 20 alineatul (1a) se calculează după cum urmează:

Cuantumul penalității de remediere prevăzute la articolul 20 alineatul (1a) se calculează după cum urmează:

Penalitatea de remediere (RFNBO) =

Penalitatea de remediere (RFNBO) =

abs(BC_RFNBO) x Dp x 3

abs(BC_RFNBO) x Dp x 3

Unde:

Unde:

Penalitatea de remediere

Penalitatea de remediere

în EUR

în EUR

abs(BC_RFNBO)

abs(BC_RFNBO)

Este valoarea absolută a bilanțului de conformitate pentru RFNBO

Este valoarea absolută a bilanțului de conformitate pentru RFNBO

Dp

Dp

Diferența de preț dintre RFNBO și combustibilii fosili compatibili cu instalația navelor

Diferența de preț dintre RFNBO și combustibilii fosili compatibili cu instalația navelor

Amendamentul 164

Amendamentul 164

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa Va (nouă)

Anexa Va (nouă)

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

ANEXA Va

ANEXA Va

CALCULUL MASEI AJUSTATE A COMBUSTIBILULUI ȘI AL ENERGIEI SUPLIMENTARE

CALCULUL MASEI AJUSTATE A COMBUSTIBILULUI ȘI AL ENERGIEI SUPLIMENTARE

Prezenta anexă descrie, în primul rând, modul de calculare a masei ajustate a combustibilului utilizând energia suplimentară ca urmare a caracteristicilor tehnice ale unei nave din clasa de gheață IA sau IA Super sau dintr-o clasă de gheață echivalentă
   (1a)

  și energia suplimentară utilizată de o navă din clasa de gheață IC, IB, IA sau IA Super sau dintr-o clasă de gheață echivalentă ca urmare a navigării în condiții de gheață. În al doilea rând, anexa descrie modul de calculare a energiilor suplimentare.

Prezenta anexă descrie, în primul rând, modul de calculare a masei ajustate a combustibilului utilizând energia suplimentară ca urmare a caracteristicilor tehnice ale unei nave din clasa de gheață IA sau IA Super sau dintr-o clasă de gheață echivalentă

1a

și energia suplimentară utilizată de o navă din clasa de gheață IC, IB, IA sau IA Super sau dintr-o clasă de gheață echivalentă ca urmare a navigării în condiții de gheață. În al doilea rând, anexa descrie modul de calculare a energiilor suplimentare.

Masa ajustată [Mj A]

Masa ajustată [Mj A]

Masa ajustată a combustibilului [Mi A] se calculează pe baza energiei suplimentare utilizate pentru navigarea în condiții de gheață și a energiei suplimentare utilizate ca urmare a proprietăților tehnice ale unei nave din clasa IA sau IA Super sau dintr-o clasă de gheață echivalentă. Societatea poate alege cărui combustibil i îi este alocată energia suplimentară. Combustibilul selectat i trebuie să fie unul dintre combustibilii pe care nava i-a consumat în cursul perioadei de raportare. Cantitatea de energie corespunzătoare masei consumate de combustibil i poate fi mai mică decât cantitatea de energie suplimentară.

Masa ajustată a combustibilului [Mi A] se calculează pe baza energiei suplimentare utilizate pentru navigarea în condiții de gheață și a energiei suplimentare utilizate ca urmare a proprietăților tehnice ale unei nave din clasa IA sau IA Super sau dintr-o clasă de gheață echivalentă. Societatea poate alege cărui combustibil i îi este alocată energia suplimentară. Combustibilul selectat i trebuie să fie unul dintre combustibilii pe care nava i-a consumat în cursul perioadei de raportare. Cantitatea de energie corespunzătoare masei consumate de combustibil i poate fi mai mică decât cantitatea de energie suplimentară.

Masa ajustată a combustibilului i [Mi A] se calculează după cum urmează:

Masa ajustată a combustibilului i [Mi A] se calculează după cum urmează:

| C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.) | , (Ax.1) |
| --- | --- |

Image 9C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.)

, (Ax.1)

, (Ax.1)

unde Mi total reprezintă masa totală a combustibilului i, Mi additional due to ice class, masa combustibilului în urma consumului suplimentar de energie al unei nave din clasa de gheață IA sau IA Super sau dintr-o clasă de gheață echivalentă și Mi additional due to ice conditions, masa combustibilului în urma consumului suplimentar de energie ca urmare a navigării în condiții de gheață.

unde Mi total reprezintă masa totală a combustibilului i, Mi additional due to ice class, masa combustibilului în urma consumului suplimentar de energie al unei nave din clasa de gheață IA sau IA Super sau dintr-o clasă de gheață echivalentă și Mi additional due to ice conditions, masa combustibilului în urma consumului suplimentar de energie ca urmare a navigării în condiții de gheață.

Masa combustibilului i care reprezintă consumul suplimentar de energie ca urmare a caracteristicilor tehnice ale unei nave din clasa de gheață IA sau IA Super sau dintr-o clasă de gheață echivalentă se calculează cu

Masa combustibilului i care reprezintă consumul suplimentar de energie ca urmare a caracteristicilor tehnice ale unei nave din clasa de gheață IA sau IA Super sau dintr-o clasă de gheață echivalentă se calculează cu

| C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.) | , (Ax.2) |
| --- | --- |

Image 10C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.)

, (Ax.2)

, (Ax.2)

unde Eadditional due to ice class este consumul suplimentar de energie ca urmare a caracteristicilor tehnice ale unei nave din clasa de gheață IA sau IA Super sau dintr-o clasă de gheață echivalentă, iar LCVi este valoarea calorică inferioară a combustibilului i.

unde Eadditional due to ice class este consumul suplimentar de energie ca urmare a caracteristicilor tehnice ale unei nave din clasa de gheață IA sau IA Super sau dintr-o clasă de gheață echivalentă, iar LCVi este valoarea calorică inferioară a combustibilului i.

În mod similar, masa combustibilului aferente consumului suplimentar de energie ca urmare a navigării în condiții de gheață se calculează utilizând

În mod similar, masa combustibilului aferente consumului suplimentar de energie ca urmare a navigării în condiții de gheață se calculează utilizând

| C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.) | , (Ax.3) |
| --- | --- |

Image 11C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.)

, (Ax.3)

, (Ax.3)

unde Eadditional due to ice conditions reprezintă consumul suplimentar de energie ca urmare a navigării în condiții de gheață.

unde Eadditional due to ice conditions reprezintă consumul suplimentar de energie ca urmare a navigării în condiții de gheață.

Energie suplimentară legată de clasa de gheață și ca urmare a navigării în condiții de gheață

Energie suplimentară legată de clasa de gheață și ca urmare a navigării în condiții de gheață

Consumul suplimentar de energie ca urmare a caracteristicilor tehnice ale unei nave din clasa de gheață IA sau IA Super sau dintr-o clasă de gheață echivalentă se calculează după cum urmează

Consumul suplimentar de energie ca urmare a caracteristicilor tehnice ale unei nave din clasa de gheață IA sau IA Super sau dintr-o clasă de gheață echivalentă se calculează după cum urmează

| C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.) | , (Ax.4) |
| --- | --- |

Image 12C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.)

, (Ax.4)

, (Ax.4)

unde Evoyages, total reprezintă energia totală consumată pentru toate călătoriile și Eadditional due to ice conditions, consumul suplimentar de energie ca urmare a navigării în condiții de gheață.

unde Evoyages, total reprezintă energia totală consumată pentru toate călătoriile și Eadditional due to ice conditions, consumul suplimentar de energie ca urmare a navigării în condiții de gheață.

Energia totală consumată pentru toate călătoriile se calculează utilizând

Energia totală consumată pentru toate călătoriile se calculează utilizând

| C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.) | , (Ax.5) |
| --- | --- |

Image 13C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.)

, (Ax.5)

, (Ax.5)

unde Mi, voyages, total reprezintă masa de combustibil i consumat pentru toate călătoriile care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament, LCVi valoarea calorică inferioară a combustibilului i și E elect., voyages, total cantitatea de energie electrică furnizată navei consumată pentru toate călătoriile.

unde Mi, voyages, total reprezintă masa de combustibil i consumat pentru toate călătoriile care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament, LCVi valoarea calorică inferioară a combustibilului i și E elect., voyages, total cantitatea de energie electrică furnizată navei consumată pentru toate călătoriile.

Masa combustibilului i Mi, voyages, total consumat pentru toate călătoriile care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament se calculează cu

Masa combustibilului i Mi, voyages, total consumat pentru toate călătoriile care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament se calculează cu

| C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.) | , (Ax.6) |
| --- | --- |

Image 14C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.)

, (Ax.6)

, (Ax.6)

unde Mi, voyages between MS reprezintă masa cumulată a combustibilului consumat în timpul tuturor călătoriilor între porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru, Mi, voyages from MS masa cumulată a combustibilului consumat în timpul tuturor călătoriilor cu plecare din porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru și Mi, voyages to MS masa cumulată a combustibilului consumat în timpul călătoriilor către porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru. Cantitatea consumată de energie electrică livrată navei E elect., voyages total poate fi calculată în același mod.

unde Mi, voyages between MS reprezintă masa cumulată a combustibilului consumat în timpul tuturor călătoriilor între porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru, Mi, voyages from MS masa cumulată a combustibilului consumat în timpul tuturor călătoriilor cu plecare din porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru și Mi, voyages to MS masa cumulată a combustibilului consumat în timpul călătoriilor către porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru. Cantitatea consumată de energie electrică livrată navei E elect., voyages total poate fi calculată în același mod.

Consumul suplimentar de energie ca urmare a navigării în condiții de gheață se calculează după cum urmează:

Consumul suplimentar de energie ca urmare a navigării în condiții de gheață se calculează după cum urmează:

| C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.) | , (Ax.7) |
| --- | --- |

Image 15C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.)

, (Ax.7)

, (Ax.7)

unde E voyages, open water reprezintă energia consumată în timpul călătoriilor în ape deschise, iar E voyages, ice conditions, adjusted energia ajustată consumată în condiții de gheață.

unde E voyages, open water reprezintă energia consumată în timpul călătoriilor în ape deschise, iar E voyages, ice conditions, adjusted energia ajustată consumată în condiții de gheață.

Energia consumată pentru călătoriile care includ numai navigarea în ape deschise se calculează după cum urmează:

Energia consumată pentru călătoriile care includ numai navigarea în ape deschise se calculează după cum urmează:

| C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.) | (Ax.8) |
| --- | --- |

Image 16C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.)

(Ax.8)

(Ax.8)

unde Evoyages, ice conditions reprezintă energia consumată pentru navigarea în condiții de gheață, calculată după cum urmează:

unde Evoyages, ice conditions reprezintă energia consumată pentru navigarea în condiții de gheață, calculată după cum urmează:

| C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.) | (Ax.9) |
| --- | --- |

Image 17C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.)

(Ax.9)

(Ax.9)

unde Mi, voyages, ice conditions reprezintă masa combustibilului i consumat pentru navigarea în condiții de gheață, iar E elect., voyages, total reprezintă cantitatea de energie electrică furnizată navei consumată atunci când navighează în condiții de gheață.

unde Mi, voyages, ice conditions reprezintă masa combustibilului i consumat pentru navigarea în condiții de gheață, iar E elect., voyages, total reprezintă cantitatea de energie electrică furnizată navei consumată atunci când navighează în condiții de gheață.

Masa combustibilului i consumat pentru navigare în condiții de gheață este definită după cum urmează:

Masa combustibilului i consumat pentru navigare în condiții de gheață este definită după cum urmează:

| C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.) | , (Ax.10) |
| --- | --- |

Image 18C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.)

, (Ax.10)

, (Ax.10)

unde Mi, voyages between MS, ice cond. reprezintă masa cumulată a combustibilului consumat de o navă clasificată ca navă pentru gheață atunci când navighează în condiții de gheață între porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru, Mi, voyages from MS masa cumulată a combustibilului consumat de o navă clasificată ca navă pentru gheață atunci când navighează în condiții de gheață în timpul tuturor călătoriilor cu plecare din porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru și Mi, voyages to MS masa cumulată de combustibil consumată de o navă clasificată ca navă pentru gheață atunci când navighează în condiții de gheață în timpul călătoriilor către porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru. Cantitatea consumată de energie electrică furnizată navei E ice conditions poate fi calculată în același mod.

unde Mi, voyages between MS, ice cond. reprezintă masa cumulată a combustibilului consumat de o navă clasificată ca navă pentru gheață atunci când navighează în condiții de gheață între porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru, Mi, voyages from MS masa cumulată a combustibilului consumat de o navă clasificată ca navă pentru gheață atunci când navighează în condiții de gheață în timpul tuturor călătoriilor cu plecare din porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru și Mi, voyages to MS masa cumulată de combustibil consumată de o navă clasificată ca navă pentru gheață atunci când navighează în condiții de gheață în timpul călătoriilor către porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru. Cantitatea consumată de energie electrică furnizată navei E ice conditions poate fi calculată în același mod.

Energia ajustată consumată în condiții de gheață se calculează utilizând

Energia ajustată consumată în condiții de gheață se calculează utilizând

1)

1)

| C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.) | (Ax.1) |
| --- | --- |

Image 19C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.)

(Ax.1)

(Ax.1)

cu distanța parcursă atunci când se navighează în condiții de gheață Dice conditions și consumul de energie per distanță parcursă în ape deschise
  Image 20C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.).

cu distanța parcursă atunci când se navighează în condiții de gheață Dice conditions și consumul de energie per distanță parcursă în ape deschise
  Image 20C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.).

Distanța parcursă în timpul navigării în condiții de gheață Dice conditions se calculează după cum urmează:

Distanța parcursă în timpul navigării în condiții de gheață Dice conditions se calculează după cum urmează:

| C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.) | , (Ax.12) |
| --- | --- |

Image 21C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.)

, (Ax.12)

, (Ax.12)

unde D voyages between MS, ice cond. reprezintă distanța cumulată parcursă atunci când se navighează în condiții de gheață între porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru, D voyages from MS distanța cumulată atunci când se navighează în condiții de gheață în timpul tuturor călătoriilor cu plecare din porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru, iar D voyages to MS distanța cumulată atunci când se navighează în condiții de gheață în timpul călătoriilor către porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru.

unde D voyages between MS, ice cond. reprezintă distanța cumulată parcursă atunci când se navighează în condiții de gheață între porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru, D voyages from MS distanța cumulată atunci când se navighează în condiții de gheață în timpul tuturor călătoriilor cu plecare din porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru, iar D voyages to MS distanța cumulată atunci când se navighează în condiții de gheață în timpul călătoriilor către porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru.

Acestea din urmă se definesc după cum urmează:

Acestea din urmă se definesc după cum urmează:

| C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.) | , (Ax.13) |
| --- | --- |

Image 22C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.)

, (Ax.13)

, (Ax.13)

unde E voyages, ice conditions reprezintă consumul de energie atunci când se navighează în condiții de gheață, iar D total distanța anuală totală parcursă.

unde E voyages, ice conditions reprezintă consumul de energie atunci când se navighează în condiții de gheață, iar D total distanța anuală totală parcursă.

Distanța anuală totală parcursă se calculează după cum urmează:

Distanța anuală totală parcursă se calculează după cum urmează:

| C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.) | , (Ax.14) |
| --- | --- |

Image 23C1492023RO29910120221020RO0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.)

, (Ax.14)

, (Ax.14)

unde D voyages between MS reprezintă distanța cumulată parcursă între porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru, D voyages from MS distanța cumulată parcursă în timpul tuturor călătoriilor cu plecare din porturi aflate sub jurisdicția unui stat membru și D voyages to MS distanța cumulată parcursă în timpul călătoriilor către porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru.

unde D voyages between MS reprezintă distanța cumulată parcursă între porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru, D voyages from MS distanța cumulată parcursă în timpul tuturor călătoriilor cu plecare din porturi aflate sub jurisdicția unui stat membru și D voyages to MS distanța cumulată parcursă în timpul călătoriilor către porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru.

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în temeiul articolului 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A9-0233/2022).

1

(1a)  
  Raportul Asociației Armatorilor din Comunitatea Europeană, „The Economic Value of the EU Shipping Industry” (Valoarea economică a sectorului transportului maritim din UE), 2020.

1a

Raportul Asociației Armatorilor din Comunitatea Europeană, „The Economic Value of the EU Shipping Industry” (Valoarea economică a sectorului transportului maritim din UE), 2020.

(1a)  
  Studiu al Agenției Europene de Mediu, 2020, https://www.eea.europa.eu/publications/rail-and-waterborne-transport

1a

Studiu al Agenției Europene de Mediu, 2020, https://www.eea.europa.eu/publications/rail-and-waterborne-transport

(19)  COM(2020)0563

19

(20)  COM(2020)0562

20

(19)  COM(2020)0563

19

(20)  COM(2020)0562

20

(21)  Regulamentul (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2015 privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de carbon generate de transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE (JO L 123, 19.5.2015, p. 55).

21

(24)  Regulamentul (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 de stabilire a cerințelor de acreditare și de supraveghere a pieței în ceea ce privește comercializarea produselor și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 339/93 (JO L 218, 13.8.2008, p. 30).

24

(24)  Regulamentul (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 de stabilire a cerințelor de acreditare și de supraveghere a pieței în ceea ce privește comercializarea produselor și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 339/93 (JO L 218, 13.8.2008, p. 30).

24

(1a)  
  Comisia Europeană, Bruxelles, document de lucru al serviciilor Comisiei, Orientări privind o mai bună legiferare, 3.11.2021 SWD(2021)0305.

1a

Comisia Europeană, Bruxelles, document de lucru al serviciilor Comisiei, Orientări privind o mai bună legiferare, 3.11.2021 SWD(2021)0305.

(1a)  
  Comunicarea Comisiei (COM(2021)0550), 14 iulie 2021.

1a

Comunicarea Comisiei (COM(2021)0550), 14 iulie 2021.

(1a)  
  Pentru informații suplimentare privind corespondența dintre clasele de gheață, a se vedea Recomandarea HELCOM 25/7 la adresa http://www.helcom.fi.

1a

Pentru informații suplimentare privind corespondența dintre clasele de gheață, a se vedea Recomandarea HELCOM 25/7 la adresa http://www.helcom.fi.

(33)  Se face trimitere la termenul eu„emisii provenite de la combustibilul utilizat” din partea C punctul 1 litera (a) a anexei V la Directiva (UE) 2018/2001.

33

u

(33)  Se face trimitere la termenul eu„emisii provenite de la combustibilul utilizat” din partea C punctul 1 litera (a) a anexei V la Directiva (UE) 2018/2001.

33

u

(1a)  
  Pentru informații suplimentare privind corespondența dintre clasele de gheață, a se vedea Recomandarea HELCOM 25/7 la adresa http://www.helcom.fi.

1a

Pentru informații suplimentare privind corespondența dintre clasele de gheață, a se vedea Recomandarea HELCOM 25/7 la adresa http://www.helcom.fi.

---

| 28.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 149/199 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 149/199

---

P9_TA(2022)0368

Instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 19 octombrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi și de abrogare a Directivei 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului (COM(2021)0559 – C9-0331/2021 – 2021/0223(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 149/14)

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | Directiva 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului (43) a stabilit un cadru pentru instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi. Comunicarea Comisiei privind aplicarea directivei (44) menționate indică dezvoltarea inegală a infrastructurii de reîncărcare și de realimentare la nivelul Uniunii, precum și lipsa interoperabilității și a ușurinței de utilizare. Aceasta ia act de faptul că absența unei metodologii comune clare pentru stabilirea obiectivelor și adoptarea de măsuri în temeiul cadrelor naționale de politică impuse de Directiva 2014/94/UE a condus la o situație în care nivelul de ambiție în ceea ce privește stabilirea obiectivelor și politicile de sprijin variază foarte mult de la un stat membru la altul. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

Directiva 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului (43) a stabilit un cadru pentru instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi. Comunicarea Comisiei privind aplicarea directivei (44) menționate indică dezvoltarea inegală a infrastructurii de reîncărcare și de realimentare la nivelul Uniunii, precum și lipsa interoperabilității și a ușurinței de utilizare. Aceasta ia act de faptul că absența unei metodologii comune clare pentru stabilirea obiectivelor și adoptarea de măsuri în temeiul cadrelor naționale de politică impuse de Directiva 2014/94/UE a condus la o situație în care nivelul de ambiție în ceea ce privește stabilirea obiectivelor și politicile de sprijin variază foarte mult de la un stat membru la altul.

| (1) | Directiva 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului (43) a stabilit un cadru pentru instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi. Comunicarea Comisiei privind aplicarea directivei (44) menționate indică dezvoltarea inegală a infrastructurii de reîncărcare și de realimentare la nivelul Uniunii, precum și lipsa interoperabilității și a ușurinței de utilizare. Aceasta ia act de faptul că absența unei metodologii comune clare pentru stabilirea obiectivelor și adoptarea de măsuri în temeiul cadrelor naționale de politică impuse de Directiva 2014/94/UE a condus la o situație în care nivelul de ambiție în ceea ce privește stabilirea obiectivelor și politicile de sprijin variază foarte mult de la un stat membru la altul.
  Acest lucru, la rândul său, a dus la incapacitatea de a crea o rețea cuprinzătoare și completă de infrastructură pentru combustibili alternativi în întreaga Uniune. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului (43) a stabilit un cadru pentru instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi. Comunicarea Comisiei privind aplicarea directivei (44) menționate indică dezvoltarea inegală a infrastructurii de reîncărcare și de realimentare la nivelul Uniunii, precum și lipsa interoperabilității și a ușurinței de utilizare. Aceasta ia act de faptul că absența unei metodologii comune clare pentru stabilirea obiectivelor și adoptarea de măsuri în temeiul cadrelor naționale de politică impuse de Directiva 2014/94/UE a condus la o situație în care nivelul de ambiție în ceea ce privește stabilirea obiectivelor și politicile de sprijin variază foarte mult de la un stat membru la altul.
  Acest lucru, la rândul său, a dus la incapacitatea de a crea o rețea cuprinzătoare și completă de infrastructură pentru combustibili alternativi în întreaga Uniune.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | Regulamentul (UE) 2019/631 al Parlamentului European și al Consiliului (46) și Regulamentul (UE) 2019/1242 al Parlamentului European și al Consiliului (47) stabilesc deja standarde de performanță privind emisiile de CO2 pentru autoturismele noi și pentru vehiculele utilitare ușoare noi, precum și pentru anumite vehicule grele.
  Aceste
  instrumente ar trebui să
  accelereze
  adoptarea în special a vehiculelor cu emisii zero și, prin urmare,
  să creeze
  o cerere pentru infrastructura de reîncărcare și de realimentare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Regulamentul (UE) 2019/631 al Parlamentului European și al Consiliului (46) și Regulamentul (UE) 2019/1242 al Parlamentului European și al Consiliului (47) stabilesc deja standarde de performanță privind emisiile de CO2 pentru autoturismele noi și pentru vehiculele utilitare ușoare noi, precum și pentru anumite vehicule grele.
  Aceste
  instrumente ar trebui să
  accelereze
  adoptarea în special a vehiculelor cu emisii zero și, prin urmare,
  să creeze
  o cerere pentru infrastructura de reîncărcare și de realimentare.

| (3) | Regulamentul (UE) 2019/631 al Parlamentului European și al Consiliului (46) și Regulamentul (UE) 2019/1242 al Parlamentului European și al Consiliului (47) stabilesc deja standarde de performanță privind emisiile de CO2 pentru autoturismele noi și pentru vehiculele utilitare ușoare noi, precum și pentru anumite vehicule grele.
  Revizuirea acestor
  instrumente ar trebui să
  fie aliniată la revizuirea regulamentului actual, pentru a asigura un cadru coerent pentru utilizarea și introducerea combustibililor alternativi în transportul rutier, precum și pentru a accelera
  adoptarea în special a vehiculelor cu emisii zero și
  a combustibililor alternativi și
  , prin urmare,
  a crea
  o cerere pentru infrastructura de reîncărcare și de realimentare. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (UE) 2019/631 al Parlamentului European și al Consiliului (46) și Regulamentul (UE) 2019/1242 al Parlamentului European și al Consiliului (47) stabilesc deja standarde de performanță privind emisiile de CO2 pentru autoturismele noi și pentru vehiculele utilitare ușoare noi, precum și pentru anumite vehicule grele.
  Revizuirea acestor
  instrumente ar trebui să
  fie aliniată la revizuirea regulamentului actual, pentru a asigura un cadru coerent pentru utilizarea și introducerea combustibililor alternativi în transportul rutier, precum și pentru a accelera
  adoptarea în special a vehiculelor cu emisii zero și
  a combustibililor alternativi și
  , prin urmare,
  a crea
  o cerere pentru infrastructura de reîncărcare și de realimentare.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | Inițiativele ReFuelEU în domeniul aviației (48) și FuelEU în domeniul maritim (49) ar trebui să stimuleze producția și utilizarea combustibililor alternativi durabili în transportul aerian și maritim. Deși cerințele privind utilizarea combustibililor pentru combustibilii de aviație derivați din surse regenerabile se pot baza în mare măsură pe infrastructura de realimentare existentă, sunt necesare investiții pentru alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare. Inițiativa FuelEU în domeniul maritim stabilește cerințe, în special pentru utilizarea energiei electrice la mal, care pot fi îndeplinite numai dacă în porturile TEN-T este instalat un număr adecvat de infrastructuri de alimentare cu energie electrică la țărm. Totuși, aceste inițiative nu conțin dispoziții privind infrastructura necesară pentru combustibili, care reprezintă o condiție prealabilă pentru îndeplinirea obiectivelor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Inițiativele ReFuelEU în domeniul aviației (48) și FuelEU în domeniul maritim (49) ar trebui să stimuleze producția și utilizarea combustibililor alternativi durabili în transportul aerian și maritim. Deși cerințele privind utilizarea combustibililor pentru combustibilii de aviație derivați din surse regenerabile se pot baza în mare măsură pe infrastructura de realimentare existentă, sunt necesare investiții pentru alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare. Inițiativa FuelEU în domeniul maritim stabilește cerințe, în special pentru utilizarea energiei electrice la mal, care pot fi îndeplinite numai dacă în porturile TEN-T este instalat un număr adecvat de infrastructuri de alimentare cu energie electrică la țărm. Totuși, aceste inițiative nu conțin dispoziții privind infrastructura necesară pentru combustibili, care reprezintă o condiție prealabilă pentru îndeplinirea obiectivelor.

| (4) | Inițiativele ReFuelEU în domeniul aviației (48) și FuelEU în domeniul maritim (49) ar trebui să stimuleze producția și utilizarea combustibililor alternativi durabili în transportul aerian și maritim. Deși cerințele privind utilizarea combustibililor pentru combustibilii de aviație derivați din surse regenerabile se pot baza în mare măsură pe infrastructura de realimentare existentă, sunt necesare investiții pentru alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare.
  În plus, statele membre și Comisia ar trebui să evalueze starea actuală a pieței hidrogenului pentru aviație, precum și dezvoltarea sa în viitor și să prezinte un studiu de fezabilitate cu privire la instalarea infrastructurii aferente alimentării aeronavelor, inclusiv, după caz, un plan de instalare a infrastructurii pentru combustibilii alternativi în aeroporturi, în special pentru reîncărcarea cu energie electrică și pentru realimentarea cu hidrogen a aeronavelor.
  Inițiativa FuelEU în domeniul maritim stabilește cerințe, în special pentru utilizarea energiei electrice la mal, care pot fi îndeplinite numai dacă în porturile TEN-T este instalat un număr adecvat de infrastructuri de alimentare cu energie electrică la țărm. Totuși, aceste inițiative nu conțin dispoziții privind infrastructura necesară pentru combustibili, care reprezintă o condiție prealabilă pentru îndeplinirea obiectivelor. |
| --- | --- |

(4)

Inițiativele ReFuelEU în domeniul aviației (48) și FuelEU în domeniul maritim (49) ar trebui să stimuleze producția și utilizarea combustibililor alternativi durabili în transportul aerian și maritim. Deși cerințele privind utilizarea combustibililor pentru combustibilii de aviație derivați din surse regenerabile se pot baza în mare măsură pe infrastructura de realimentare existentă, sunt necesare investiții pentru alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare.
  În plus, statele membre și Comisia ar trebui să evalueze starea actuală a pieței hidrogenului pentru aviație, precum și dezvoltarea sa în viitor și să prezinte un studiu de fezabilitate cu privire la instalarea infrastructurii aferente alimentării aeronavelor, inclusiv, după caz, un plan de instalare a infrastructurii pentru combustibilii alternativi în aeroporturi, în special pentru reîncărcarea cu energie electrică și pentru realimentarea cu hidrogen a aeronavelor.
  Inițiativa FuelEU în domeniul maritim stabilește cerințe, în special pentru utilizarea energiei electrice la mal, care pot fi îndeplinite numai dacă în porturile TEN-T este instalat un număr adecvat de infrastructuri de alimentare cu energie electrică la țărm. Totuși, aceste inițiative nu conțin dispoziții privind infrastructura necesară pentru combustibili, care reprezintă o condiție prealabilă pentru îndeplinirea obiectivelor.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | Prin urmare, toate modurile de transport ar trebui abordate într-un singur instrument, care ar trebui să ia în considerare o varietate de combustibili alternativi. Utilizarea tehnologiilor de propulsie cu emisii zero se află în stadii diferite de maturitate în diferitele moduri de transport. În special, în sectorul rutier, se observă o adoptare rapidă a vehiculelor electrice pe bază de baterii și a vehiculelor electrice hibride reîncărcabile. Vehiculele cu pilă de combustie cu hidrogen sunt
  , de asemenea,
  disponibile pe piață. În plus, nave mai mici pe bază de hidrogen și de baterii electrice, precum și trenuri cu pilă de combustie cu hidrogen sunt utilizate în prezent în diferite proiecte și în cadrul primelor operațiuni comerciale, preconizându-se o lansare comercială completă în următorii ani. În schimb, sectoarele aviației și transportului naval continuă să fie dependente de combustibilii lichizi și gazoși, întrucât se preconizează că soluțiile de propulsie cu emisii zero și cu emisii scăzute vor intra pe piață abia în jurul anului 2030 și, în special, în sectorul aviației chiar și mai târziu, iar comercializarea integrală a acestora va necesita timp.
  Utilizarea combustibililor
  fosili gazoși sau lichizi
  este
  posibilă numai dacă este integrată în mod clar într-o traiectorie clară de decarbonizare care este în conformitate cu obiectivul pe termen lung al neutralității climatice în Uniune, necesitând creșterea amestecării cu combustibili din surse regenerabile sau înlocuirea acestora cu combustibili din surse regenerabile, cum ar fi biometanul, biocombustibilii avansați sau combustibilii gazoși și lichizi sintetici din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

Prin urmare, toate modurile de transport ar trebui abordate într-un singur instrument, care ar trebui să ia în considerare o varietate de combustibili alternativi. Utilizarea tehnologiilor de propulsie cu emisii zero se află în stadii diferite de maturitate în diferitele moduri de transport. În special, în sectorul rutier, se observă o adoptare rapidă a vehiculelor electrice pe bază de baterii și a vehiculelor electrice hibride reîncărcabile. Vehiculele cu pilă de combustie cu hidrogen sunt
  , de asemenea,
  disponibile pe piață. În plus, nave mai mici pe bază de hidrogen și de baterii electrice, precum și trenuri cu pilă de combustie cu hidrogen sunt utilizate în prezent în diferite proiecte și în cadrul primelor operațiuni comerciale, preconizându-se o lansare comercială completă în următorii ani. În schimb, sectoarele aviației și transportului naval continuă să fie dependente de combustibilii lichizi și gazoși, întrucât se preconizează că soluțiile de propulsie cu emisii zero și cu emisii scăzute vor intra pe piață abia în jurul anului 2030 și, în special, în sectorul aviației chiar și mai târziu, iar comercializarea integrală a acestora va necesita timp.
  Utilizarea combustibililor
  fosili gazoși sau lichizi
  este
  posibilă numai dacă este integrată în mod clar într-o traiectorie clară de decarbonizare care este în conformitate cu obiectivul pe termen lung al neutralității climatice în Uniune, necesitând creșterea amestecării cu combustibili din surse regenerabile sau înlocuirea acestora cu combustibili din surse regenerabile, cum ar fi biometanul, biocombustibilii avansați sau combustibilii gazoși și lichizi sintetici din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon.

| (5) | Prin urmare, toate modurile de transport ar trebui abordate într-un singur instrument, care ar trebui să ia în considerare o varietate de combustibili alternativi. Utilizarea tehnologiilor de propulsie cu emisii zero se află în stadii diferite de maturitate în diferitele moduri de transport
  și în diferite state membre și regiuni
  . În special, în sectorul rutier, se observă o adoptare rapidă a vehiculelor electrice pe bază de baterii și a vehiculelor electrice hibride reîncărcabile
  , drept care sunt necesare obiective mai ambițioase pentru aceste tehnologii mature
  . Vehiculele cu pilă de combustie cu hidrogen sunt
  și ele
  disponibile pe piață
  , deși într-o măsură mai mică
  . În plus, nave mai mici pe bază de hidrogen și de baterii electrice, precum și trenuri cu pilă de combustie cu hidrogen sunt utilizate în prezent în diferite proiecte și în cadrul primelor operațiuni comerciale, preconizându-se o lansare comercială completă în următorii ani. În schimb, sectoarele aviației și transportului naval continuă să fie dependente de combustibilii lichizi și gazoși, întrucât se preconizează că soluțiile de propulsie cu emisii zero și cu emisii scăzute vor intra pe piață abia în jurul anului 2030 și, în special, în sectorul aviației chiar și mai târziu, iar comercializarea integrală a acestora va necesita timp.
  Uniunea ar trebui să își intensifice eforturile de a elimina treptat combustibilii
  fosili gazoși sau lichizi
  și de a promova alte opțiuni din surse regenerabile, iar utilizarea combustibililor fosili ar trebui să fie
  posibilă numai dacă este integrată în mod clar într-o traiectorie clară de decarbonizare care este în conformitate cu obiectivul pe termen lung al neutralității climatice în Uniune, necesitând creșterea amestecării cu combustibili din surse regenerabile sau înlocuirea acestora cu combustibili din surse regenerabile, cum ar fi biometanul, biocombustibilii avansați sau combustibilii gazoși și lichizi sintetici din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, toate modurile de transport ar trebui abordate într-un singur instrument, care ar trebui să ia în considerare o varietate de combustibili alternativi. Utilizarea tehnologiilor de propulsie cu emisii zero se află în stadii diferite de maturitate în diferitele moduri de transport
  și în diferite state membre și regiuni
  . În special, în sectorul rutier, se observă o adoptare rapidă a vehiculelor electrice pe bază de baterii și a vehiculelor electrice hibride reîncărcabile
  , drept care sunt necesare obiective mai ambițioase pentru aceste tehnologii mature
  . Vehiculele cu pilă de combustie cu hidrogen sunt
  și ele
  disponibile pe piață
  , deși într-o măsură mai mică
  . În plus, nave mai mici pe bază de hidrogen și de baterii electrice, precum și trenuri cu pilă de combustie cu hidrogen sunt utilizate în prezent în diferite proiecte și în cadrul primelor operațiuni comerciale, preconizându-se o lansare comercială completă în următorii ani. În schimb, sectoarele aviației și transportului naval continuă să fie dependente de combustibilii lichizi și gazoși, întrucât se preconizează că soluțiile de propulsie cu emisii zero și cu emisii scăzute vor intra pe piață abia în jurul anului 2030 și, în special, în sectorul aviației chiar și mai târziu, iar comercializarea integrală a acestora va necesita timp.
  Uniunea ar trebui să își intensifice eforturile de a elimina treptat combustibilii
  fosili gazoși sau lichizi
  și de a promova alte opțiuni din surse regenerabile, iar utilizarea combustibililor fosili ar trebui să fie
  posibilă numai dacă este integrată în mod clar într-o traiectorie clară de decarbonizare care este în conformitate cu obiectivul pe termen lung al neutralității climatice în Uniune, necesitând creșterea amestecării cu combustibili din surse regenerabile sau înlocuirea acestora cu combustibili din surse regenerabile, cum ar fi biometanul, biocombustibilii avansați sau combustibilii gazoși și lichizi sintetici din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Astfel de biocombustibili și combustibili sintetici, care înlocuiesc motorina, benzina și combustibilii pentru avioane, pot fi produși din diferite materii prime și pot fi amestecați cu combustibili fosili la rate de amestec foarte mari.
  Aceștia
  pot fi practic utilizați
  în
  tehnologia actuală a vehiculelor, cu adaptări minore. Metanolul poate fi de asemenea utilizat pentru navigația interioară și transporturile maritime pe distanțe scurte. Combustibilii sintetici și parafinici au potențialul de a reduce utilizarea surselor de petrol la furnizarea de energie pentru transporturi. Toți acești combustibili pot fi distribuiți, stocați și utilizați împreună cu infrastructura existentă sau, dacă este necesar, cu o infrastructură de același tip. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Astfel de biocombustibili și combustibili sintetici, care înlocuiesc motorina, benzina și combustibilii pentru avioane, pot fi produși din diferite materii prime și pot fi amestecați cu combustibili fosili la rate de amestec foarte mari.
  Aceștia
  pot fi practic utilizați
  în
  tehnologia actuală a vehiculelor, cu adaptări minore. Metanolul poate fi de asemenea utilizat pentru navigația interioară și transporturile maritime pe distanțe scurte. Combustibilii sintetici și parafinici au potențialul de a reduce utilizarea surselor de petrol la furnizarea de energie pentru transporturi. Toți acești combustibili pot fi distribuiți, stocați și utilizați împreună cu infrastructura existentă sau, dacă este necesar, cu o infrastructură de același tip.

| (6) | Pentru a maximiza potențialul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră,
  astfel de biocombustibili
  , inclusiv biogazul, precum
  și combustibili sintetici, care înlocuiesc motorina, benzina și combustibilii pentru avioane, pot fi produși din diferite materii prime și pot fi amestecați cu combustibili fosili la rate de amestec foarte mari.
  Acest lucru este deosebit de important pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în sectorul aviației și în cel al transportului maritim, pentru care electrificarea va fi mai lentă. Acești combustibili
  pot fi practic utilizați
  cu
  tehnologia actuală a vehiculelor, cu adaptări minore. Metanolul poate fi de asemenea utilizat pentru navigația interioară și transporturile maritime pe distanțe scurte. Combustibilii sintetici și parafinici au potențialul de a reduce utilizarea surselor de petrol la furnizarea de energie pentru transporturi. Toți acești combustibili pot fi distribuiți, stocați și utilizați împreună cu infrastructura existentă sau, dacă este necesar, cu o infrastructură de același tip. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a maximiza potențialul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră,
  astfel de biocombustibili
  , inclusiv biogazul, precum
  și combustibili sintetici, care înlocuiesc motorina, benzina și combustibilii pentru avioane, pot fi produși din diferite materii prime și pot fi amestecați cu combustibili fosili la rate de amestec foarte mari.
  Acest lucru este deosebit de important pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în sectorul aviației și în cel al transportului maritim, pentru care electrificarea va fi mai lentă. Acești combustibili
  pot fi practic utilizați
  cu
  tehnologia actuală a vehiculelor, cu adaptări minore. Metanolul poate fi de asemenea utilizat pentru navigația interioară și transporturile maritime pe distanțe scurte. Combustibilii sintetici și parafinici au potențialul de a reduce utilizarea surselor de petrol la furnizarea de energie pentru transporturi. Toți acești combustibili pot fi distribuiți, stocați și utilizați împreună cu infrastructura existentă sau, dacă este necesar, cu o infrastructură de același tip.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6a) | Este important să se respecte principiul general al neutralității tehnologice și al „eficienței energetice înainte de toate” în ceea ce privește tehnologiile necesare pentru realizarea neutralității climatice, deoarece unele dintre tehnologiile care vor fi necesare în viitorul apropiat necesită în continuare investiții în cercetare și în dezvoltare, menținând, în același timp, concurența pe piață între diferitele tehnologii alternative și ținând seama în mod corespunzător de accesibilitatea financiară și de diferitele puncte de plecare ale statelor membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6a)

Este important să se respecte principiul general al neutralității tehnologice și al „eficienței energetice înainte de toate” în ceea ce privește tehnologiile necesare pentru realizarea neutralității climatice, deoarece unele dintre tehnologiile care vor fi necesare în viitorul apropiat necesită în continuare investiții în cercetare și în dezvoltare, menținând, în același timp, concurența pe piață între diferitele tehnologii alternative și ținând seama în mod corespunzător de accesibilitatea financiară și de diferitele puncte de plecare ale statelor membre.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | Este probabil ca GNL să joace
  în continuare
  un rol în transportul maritim, unde, în prezent, nu există nicio tehnologie de propulsie cu emisii zero viabilă din punct de vedere economic. Comunicarea intitulată „Strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă” indică faptul că, până în 2030, navele maritime cu emisii zero vor fi pregătite pentru lansarea pe piață. Conversia flotei ar trebui să aibă loc treptat, datorită duratei lungi de viață a navelor. Spre deosebire de transportul maritim, pentru căile navigabile interioare, cu nave în mod normal mai mici și distanțe mai scurte, tehnologiile de propulsie cu emisii zero, cum ar fi hidrogenul și energia electrică, ar trebui să pătrundă mai rapid pe piețe. Se preconizează că GNL nu va mai juca un rol semnificativ în acest sector. Combustibilii pentru transport, cum ar fi GNL, trebuie să fie decarbonizați din ce în ce mai mult prin amestecarea/înlocuirea cu biometan lichefiat (bio-GNL) sau cu combustibili gazoși sintetici (e-gaz) din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon, de exemplu. Acești combustibili decarbonizați pot fi utilizați în aceeași infrastructură precum combustibilii fosili gazoși, permițând astfel o trecere treptată la combustibili decarbonizați. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

Este probabil ca GNL să joace
  în continuare
  un rol în transportul maritim, unde, în prezent, nu există nicio tehnologie de propulsie cu emisii zero viabilă din punct de vedere economic. Comunicarea intitulată „Strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă” indică faptul că, până în 2030, navele maritime cu emisii zero vor fi pregătite pentru lansarea pe piață. Conversia flotei ar trebui să aibă loc treptat, datorită duratei lungi de viață a navelor. Spre deosebire de transportul maritim, pentru căile navigabile interioare, cu nave în mod normal mai mici și distanțe mai scurte, tehnologiile de propulsie cu emisii zero, cum ar fi hidrogenul și energia electrică, ar trebui să pătrundă mai rapid pe piețe. Se preconizează că GNL nu va mai juca un rol semnificativ în acest sector. Combustibilii pentru transport, cum ar fi GNL, trebuie să fie decarbonizați din ce în ce mai mult prin amestecarea/înlocuirea cu biometan lichefiat (bio-GNL) sau cu combustibili gazoși sintetici (e-gaz) din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon, de exemplu. Acești combustibili decarbonizați pot fi utilizați în aceeași infrastructură precum combustibilii fosili gazoși, permițând astfel o trecere treptată la combustibili decarbonizați.

| (7) | Utilizarea susținută a gazului natural lichefiat (GNL) nu este compatibilă cu obiectivul Uniunii privind neutralitatea climatică. Prin urmare, GNL din transportul maritim ar trebui eliminat treptat cât mai curând posibil și înlocuit cu alte opțiuni mai durabile. Totuși, pe termen scurt,
  este probabil ca GNL să joace un rol
  de tranziție
  în transportul maritim, unde, în prezent, nu există nicio tehnologie de propulsie cu emisii zero viabilă din punct de vedere economic. Comunicarea intitulată „Strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă” indică faptul că, până în 2030, navele maritime cu emisii zero vor fi pregătite pentru lansarea pe piață
  , lucrându-se deja la astfel de proiecte. Ar trebui ca evoluțiile ulterioare în acest sens să fie promovate, raportate și monitorizate corespunzător
  . Conversia flotei ar trebui să aibă loc treptat, datorită duratei lungi de viață a navelor.
  Având în vedere rolul GNL în tranziție, disponibilitatea infrastructurii pentru buncherajul GNL în porturi ar trebui să depindă de cerere, în special în ceea ce privește noile investiții publice.
  Spre deosebire de transportul maritim, pentru căile navigabile interioare, cu nave în mod normal mai mici și distanțe mai scurte, tehnologiile de propulsie cu emisii zero, cum ar fi hidrogenul și energia electrică,
  devin treptat tehnologii mature,
  ar trebui să pătrundă mai rapid pe piețe
  și ar putea avea un rol important pentru transportul maritim în ceea ce privește extinderea soluțiilor de propulsie cu emisii zero
  . Se preconizează că GNL nu va mai juca un rol semnificativ în acest sector. Combustibilii pentru transport, cum ar fi GNL, trebuie să fie decarbonizați din ce în ce mai mult prin amestecarea/înlocuirea cu biometan lichefiat (bio-GNL) sau cu combustibili gazoși sintetici (e-gaz) din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon, de exemplu. Acești combustibili decarbonizați pot fi utilizați în aceeași infrastructură precum combustibilii fosili gazoși, permițând astfel o trecere treptată la combustibili decarbonizați. |
| --- | --- |

(7)

Utilizarea susținută a gazului natural lichefiat (GNL) nu este compatibilă cu obiectivul Uniunii privind neutralitatea climatică. Prin urmare, GNL din transportul maritim ar trebui eliminat treptat cât mai curând posibil și înlocuit cu alte opțiuni mai durabile. Totuși, pe termen scurt,
  este probabil ca GNL să joace un rol
  de tranziție
  în transportul maritim, unde, în prezent, nu există nicio tehnologie de propulsie cu emisii zero viabilă din punct de vedere economic. Comunicarea intitulată „Strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă” indică faptul că, până în 2030, navele maritime cu emisii zero vor fi pregătite pentru lansarea pe piață
  , lucrându-se deja la astfel de proiecte. Ar trebui ca evoluțiile ulterioare în acest sens să fie promovate, raportate și monitorizate corespunzător
  . Conversia flotei ar trebui să aibă loc treptat, datorită duratei lungi de viață a navelor.
  Având în vedere rolul GNL în tranziție, disponibilitatea infrastructurii pentru buncherajul GNL în porturi ar trebui să depindă de cerere, în special în ceea ce privește noile investiții publice.
  Spre deosebire de transportul maritim, pentru căile navigabile interioare, cu nave în mod normal mai mici și distanțe mai scurte, tehnologiile de propulsie cu emisii zero, cum ar fi hidrogenul și energia electrică,
  devin treptat tehnologii mature,
  ar trebui să pătrundă mai rapid pe piețe
  și ar putea avea un rol important pentru transportul maritim în ceea ce privește extinderea soluțiilor de propulsie cu emisii zero
  . Se preconizează că GNL nu va mai juca un rol semnificativ în acest sector. Combustibilii pentru transport, cum ar fi GNL, trebuie să fie decarbonizați din ce în ce mai mult prin amestecarea/înlocuirea cu biometan lichefiat (bio-GNL) sau cu combustibili gazoși sintetici (e-gaz) din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon, de exemplu. Acești combustibili decarbonizați pot fi utilizați în aceeași infrastructură precum combustibilii fosili gazoși, permițând astfel o trecere treptată la combustibili decarbonizați.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | Instalarea unei infrastructuri de reîncărcare accesibile publicului pentru vehiculele electrice ușoare a fost inegală la nivelul Uniunii. Continuarea distribuției inegale ar pune în pericol adoptarea unor astfel de vehicule, limitând conectivitatea în întreaga Uniune. Persistența divergențelor în ceea ce privește ambițiile și abordările politice la nivel național nu va
  crea certitudinea
  pe termen lung necesară pentru investiții substanțiale pe piață. Prin urmare, obiectivele minime obligatorii pentru statele membre la nivel național ar trebui să ofere orientări de politică și să completeze cadrele naționale de politică. Această abordare ar trebui să combine obiectivele bazate pe parcul de vehicule național cu obiectivele bazate pe distanță pentru rețeaua transeuropeană de transport (TEN-T). Obiectivele bazate pe parcul de vehicule național ar trebui să asigure faptul că utilizarea vehiculelor în fiecare stat membru este corelată cu instalarea unei infrastructuri suficiente de reîncărcare accesibile publicului. Obiectivele bazate pe distanță pentru rețeaua TEN-T ar trebui să asigure acoperirea integrală a punctelor de reîncărcare cu energie electrică de-a lungul principalelor rețele rutiere ale Uniunii și, astfel, să asigure o călătorie ușoară și fără probleme în întreaga Uniune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

Instalarea unei infrastructuri de reîncărcare accesibile publicului pentru vehiculele electrice ușoare a fost inegală la nivelul Uniunii. Continuarea distribuției inegale ar pune în pericol adoptarea unor astfel de vehicule, limitând conectivitatea în întreaga Uniune. Persistența divergențelor în ceea ce privește ambițiile și abordările politice la nivel național nu va
  crea certitudinea
  pe termen lung necesară pentru investiții substanțiale pe piață. Prin urmare, obiectivele minime obligatorii pentru statele membre la nivel național ar trebui să ofere orientări de politică și să completeze cadrele naționale de politică. Această abordare ar trebui să combine obiectivele bazate pe parcul de vehicule național cu obiectivele bazate pe distanță pentru rețeaua transeuropeană de transport (TEN-T). Obiectivele bazate pe parcul de vehicule național ar trebui să asigure faptul că utilizarea vehiculelor în fiecare stat membru este corelată cu instalarea unei infrastructuri suficiente de reîncărcare accesibile publicului. Obiectivele bazate pe distanță pentru rețeaua TEN-T ar trebui să asigure acoperirea integrală a punctelor de reîncărcare cu energie electrică de-a lungul principalelor rețele rutiere ale Uniunii și, astfel, să asigure o călătorie ușoară și fără probleme în întreaga Uniune.

| (9) | Instalarea unei infrastructuri de reîncărcare accesibile publicului pentru vehiculele electrice ușoare a fost inegală la nivelul Uniunii
  și de la o regiune la alta
  . Continuarea distribuției inegale ar pune în pericol adoptarea unor astfel de vehicule, limitând conectivitatea în întreaga Uniune. Persistența divergențelor în ceea ce privește ambițiile și abordările politice la nivel național
  va împiedica tranziția sustenabilă atât de necesară a sectorului transporturilor și
  nu va
  contribui la crearea certitudinii
  pe termen lung necesară pentru investiții substanțiale pe piață. Prin urmare, obiectivele minime obligatorii pentru statele membre la nivel național ar trebui să ofere orientări de politică și să completeze cadrele naționale de politică. Această abordare ar trebui să combine obiectivele bazate pe parcul de vehicule național cu obiectivele bazate pe distanță pentru rețeaua transeuropeană de transport (TEN-T). Obiectivele bazate pe parcul de vehicule național ar trebui să asigure faptul că utilizarea vehiculelor în fiecare stat membru este corelată cu instalarea unei infrastructuri suficiente de reîncărcare accesibile publicului
  , în special în zonele geografice în care este mai puțin probabil ca proprietarii de vehicule ușoare să dețină locuri de parcare private. Este necesar, de asemenea, să se acorde o atenție specială centrelor cu o densitate a populației relativ mai ridicată și cu o cotă de piață a vehiculelor electrice mai mare, precum și să crească ratele naționale de instalare a infrastructurii aferente. Odată ce se atinge o anumită cotă de utilizare a vehiculelor electrice într-un anumit stat membru, piața ar trebui să se regleze singură
  . Obiectivele bazate pe distanță pentru rețeaua TEN-T ar trebui să asigure acoperirea integrală a punctelor de reîncărcare cu energie electrică de-a lungul principalelor rețele rutiere ale Uniunii și, astfel, să asigure o călătorie ușoară și fără probleme în întreaga Uniune
  , inclusiv pe teritoriul insulelor și al regiunilor ultraperiferice ale Uniunii și înspre acestea, cu excepția situațiilor în care costurile implicate nu sunt proporționale cu beneficiile, când statele membre pot să facă derogări sau să aibă în vedere dezvoltarea unei infrastructuri în afara rețelei. Dezvoltarea unei astfel de rețele de infrastructuri ar facilita accesibilitatea și conectivitatea tuturor regiunilor din Uniune, inclusiv ale regiunilor ultraperiferice și ale altor zone îndepărtate sau rurale, consolidând coeziunea socială, economică și teritorială între ele. |
| --- | --- |

(9)

Instalarea unei infrastructuri de reîncărcare accesibile publicului pentru vehiculele electrice ușoare a fost inegală la nivelul Uniunii
  și de la o regiune la alta
  . Continuarea distribuției inegale ar pune în pericol adoptarea unor astfel de vehicule, limitând conectivitatea în întreaga Uniune. Persistența divergențelor în ceea ce privește ambițiile și abordările politice la nivel național
  va împiedica tranziția sustenabilă atât de necesară a sectorului transporturilor și
  nu va
  contribui la crearea certitudinii
  pe termen lung necesară pentru investiții substanțiale pe piață. Prin urmare, obiectivele minime obligatorii pentru statele membre la nivel național ar trebui să ofere orientări de politică și să completeze cadrele naționale de politică. Această abordare ar trebui să combine obiectivele bazate pe parcul de vehicule național cu obiectivele bazate pe distanță pentru rețeaua transeuropeană de transport (TEN-T). Obiectivele bazate pe parcul de vehicule național ar trebui să asigure faptul că utilizarea vehiculelor în fiecare stat membru este corelată cu instalarea unei infrastructuri suficiente de reîncărcare accesibile publicului
  , în special în zonele geografice în care este mai puțin probabil ca proprietarii de vehicule ușoare să dețină locuri de parcare private. Este necesar, de asemenea, să se acorde o atenție specială centrelor cu o densitate a populației relativ mai ridicată și cu o cotă de piață a vehiculelor electrice mai mare, precum și să crească ratele naționale de instalare a infrastructurii aferente. Odată ce se atinge o anumită cotă de utilizare a vehiculelor electrice într-un anumit stat membru, piața ar trebui să se regleze singură
  . Obiectivele bazate pe distanță pentru rețeaua TEN-T ar trebui să asigure acoperirea integrală a punctelor de reîncărcare cu energie electrică de-a lungul principalelor rețele rutiere ale Uniunii și, astfel, să asigure o călătorie ușoară și fără probleme în întreaga Uniune
  , inclusiv pe teritoriul insulelor și al regiunilor ultraperiferice ale Uniunii și înspre acestea, cu excepția situațiilor în care costurile implicate nu sunt proporționale cu beneficiile, când statele membre pot să facă derogări sau să aibă în vedere dezvoltarea unei infrastructuri în afara rețelei. Dezvoltarea unei astfel de rețele de infrastructuri ar facilita accesibilitatea și conectivitatea tuturor regiunilor din Uniune, inclusiv ale regiunilor ultraperiferice și ale altor zone îndepărtate sau rurale, consolidând coeziunea socială, economică și teritorială între ele.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | Obiectivele bazate pe parcul de vehicule naționale ar trebui stabilite pe baza
  numărului total de vehicule
  electrice înmatriculate în
  statul
  membru respectiv, urmând o metodologie comună care să țină seama de evoluțiile tehnologice, cum ar fi creșterea autonomiei vehiculelor electrice sau pătrunderea tot mai mare pe piață a punctelor de încărcare rapidă care pot reîncărca un număr mai mare de vehicule per punct de reîncărcare decât la un punct de reîncărcare normal. Metodologia trebuie, de asemenea, să ia în considerare diferitele modele de reîncărcare ale vehiculelor electrice pe bază de baterii și ale vehiculelor electrice hibride reîncărcabile. O metodologie care să stabilească obiective pentru parcul de vehicule național în funcție de puterea maximă totală a infrastructurii de reîncărcare accesibile publicului ar trebui să permită flexibilitatea pentru punerea în aplicare a diferitelor tehnologii de reîncărcare în statele membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

Obiectivele bazate pe parcul de vehicule naționale ar trebui stabilite pe baza
  numărului total de vehicule
  electrice înmatriculate în
  statul
  membru respectiv, urmând o metodologie comună care să țină seama de evoluțiile tehnologice, cum ar fi creșterea autonomiei vehiculelor electrice sau pătrunderea tot mai mare pe piață a punctelor de încărcare rapidă care pot reîncărca un număr mai mare de vehicule per punct de reîncărcare decât la un punct de reîncărcare normal. Metodologia trebuie, de asemenea, să ia în considerare diferitele modele de reîncărcare ale vehiculelor electrice pe bază de baterii și ale vehiculelor electrice hibride reîncărcabile. O metodologie care să stabilească obiective pentru parcul de vehicule național în funcție de puterea maximă totală a infrastructurii de reîncărcare accesibile publicului ar trebui să permită flexibilitatea pentru punerea în aplicare a diferitelor tehnologii de reîncărcare în statele membre.

| (10) | Obiectivele bazate pe parcul de vehicule naționale ar trebui stabilite pe baza
  ponderii vehiculelor
  electrice înmatriculate în
  totalul parcului de vehicule al statului
  membru respectiv, urmând o metodologie comună care să țină seama de evoluțiile tehnologice, cum ar fi creșterea autonomiei vehiculelor electrice sau pătrunderea tot mai mare pe piață a punctelor de încărcare rapidă care pot reîncărca un număr mai mare de vehicule per punct de reîncărcare decât la un punct de reîncărcare normal. Metodologia trebuie, de asemenea, să ia în considerare diferitele modele de reîncărcare ale vehiculelor electrice pe bază de baterii și ale vehiculelor electrice hibride reîncărcabile
  , precum și populația și cotele de piață ale vehiculelor electrice
  . O metodologie care să stabilească obiective pentru parcul de vehicule național în funcție de puterea maximă totală a infrastructurii de reîncărcare accesibile publicului ar trebui să permită flexibilitatea pentru punerea în aplicare a diferitelor tehnologii de reîncărcare în statele membre.
  Mai mult, Comisia ar trebui să evalueze modul în care vehiculele cu panouri solare integrate pot influența instalarea unei infrastructuri de reîncărcare accesibile publicului și, dacă este cazul, orice modificare semnificativă a obiectivelor de instalare a infrastructurii de încărcare din prezentul regulament. |
| --- | --- |

(10)

Obiectivele bazate pe parcul de vehicule naționale ar trebui stabilite pe baza
  ponderii vehiculelor
  electrice înmatriculate în
  totalul parcului de vehicule al statului
  membru respectiv, urmând o metodologie comună care să țină seama de evoluțiile tehnologice, cum ar fi creșterea autonomiei vehiculelor electrice sau pătrunderea tot mai mare pe piață a punctelor de încărcare rapidă care pot reîncărca un număr mai mare de vehicule per punct de reîncărcare decât la un punct de reîncărcare normal. Metodologia trebuie, de asemenea, să ia în considerare diferitele modele de reîncărcare ale vehiculelor electrice pe bază de baterii și ale vehiculelor electrice hibride reîncărcabile
  , precum și populația și cotele de piață ale vehiculelor electrice
  . O metodologie care să stabilească obiective pentru parcul de vehicule național în funcție de puterea maximă totală a infrastructurii de reîncărcare accesibile publicului ar trebui să permită flexibilitatea pentru punerea în aplicare a diferitelor tehnologii de reîncărcare în statele membre.
  Mai mult, Comisia ar trebui să evalueze modul în care vehiculele cu panouri solare integrate pot influența instalarea unei infrastructuri de reîncărcare accesibile publicului și, dacă este cazul, orice modificare semnificativă a obiectivelor de instalare a infrastructurii de încărcare din prezentul regulament.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | Punerea în aplicare în statele membre ar trebui să asigure instalarea unui număr suficient de puncte de reîncărcare accesibile publicului,
  mai ales
  în stațiile de transport public, precum terminalele pentru pasageri din porturi, aeroporturile sau gările. Un număr suficient de puncte de reîncărcare rapidă accesibile publicului destinate vehiculelor ușoare ar trebui, de asemenea, să fie utilizate pentru a spori confortul consumatorilor, în special în cadrul rețelei TEN-T, pentru a asigura conectivitatea transfrontalieră deplină și pentru a permite vehiculelor electrice să circule în întreaga Uniune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

Punerea în aplicare în statele membre ar trebui să asigure instalarea unui număr suficient de puncte de reîncărcare accesibile publicului,
  mai ales
  în stațiile de transport public, precum terminalele pentru pasageri din porturi, aeroporturile sau gările. Un număr suficient de puncte de reîncărcare rapidă accesibile publicului destinate vehiculelor ușoare ar trebui, de asemenea, să fie utilizate pentru a spori confortul consumatorilor, în special în cadrul rețelei TEN-T, pentru a asigura conectivitatea transfrontalieră deplină și pentru a permite vehiculelor electrice să circule în întreaga Uniune.

| (11) | Punerea în aplicare în statele membre ar trebui să asigure instalarea unui număr suficient de puncte de reîncărcare
  fixe, în afara rețelei sau mobile care să fie
  accesibile publicului,
  într-un mod care să sprijine echilibrul teritorial și călătoriile multimodale, să evite disparitățile regionale și să garanteze că niciun teritoriu nu este lăsat în urmă. Instalarea acestora este deosebit de importantă în zonele rezidențiale în care nu există spații de parcare în afara drumurilor publice și în care vehiculele sunt parcate de obicei perioade lungi, inclusiv în zonele de staționare a taxiurilor și
  în stațiile de transport public, precum terminalele pentru pasageri din porturi, aeroporturile sau gările. Un număr suficient de puncte de reîncărcare rapidă accesibile publicului destinate vehiculelor ușoare ar trebui, de asemenea, să fie utilizate pentru a spori confortul consumatorilor, în special în cadrul rețelei TEN-T, pentru a asigura conectivitatea transfrontalieră deplină și pentru a permite vehiculelor electrice să circule în întreaga Uniune. |
| --- | --- |

(11)

Punerea în aplicare în statele membre ar trebui să asigure instalarea unui număr suficient de puncte de reîncărcare
  fixe, în afara rețelei sau mobile care să fie
  accesibile publicului,
  într-un mod care să sprijine echilibrul teritorial și călătoriile multimodale, să evite disparitățile regionale și să garanteze că niciun teritoriu nu este lăsat în urmă. Instalarea acestora este deosebit de importantă în zonele rezidențiale în care nu există spații de parcare în afara drumurilor publice și în care vehiculele sunt parcate de obicei perioade lungi, inclusiv în zonele de staționare a taxiurilor și
  în stațiile de transport public, precum terminalele pentru pasageri din porturi, aeroporturile sau gările. Un număr suficient de puncte de reîncărcare rapidă accesibile publicului destinate vehiculelor ușoare ar trebui, de asemenea, să fie utilizate pentru a spori confortul consumatorilor, în special în cadrul rețelei TEN-T, pentru a asigura conectivitatea transfrontalieră deplină și pentru a permite vehiculelor electrice să circule în întreaga Uniune.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 11 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (11a) | Instalarea unei infrastructuri de reîncărcare accesibile publicului ar trebui să rezulte în primul rând din investiții de pe piața privată. Totuși, până la crearea unei piețe competitive, statele membre ar trebui să sprijine instalarea infrastructurii în cazurile în care condițiile de piață impun acordarea de sprijin public, cu condiția ca acesta să respecte pe deplin normele privind ajutoarele de stat. Acolo unde este cazul, statele membre ar trebui să țină seama și de faptul că, în anumite părți ale teritoriului lor, cererea pentru un număr adecvat de puncte de încărcare poate varia pe tot parcursul anului, așa cum se întâmplă în multe destinații turistice. În astfel de cazuri, eventuala instalare a unei infrastructuri mobile temporare de încărcare în afara rețelei ar oferi mai multă flexibilitate și ar facilita satisfacerea cererii sezoniere, fără a necesita instalarea unei infrastructuri fixe. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11a)

Instalarea unei infrastructuri de reîncărcare accesibile publicului ar trebui să rezulte în primul rând din investiții de pe piața privată. Totuși, până la crearea unei piețe competitive, statele membre ar trebui să sprijine instalarea infrastructurii în cazurile în care condițiile de piață impun acordarea de sprijin public, cu condiția ca acesta să respecte pe deplin normele privind ajutoarele de stat. Acolo unde este cazul, statele membre ar trebui să țină seama și de faptul că, în anumite părți ale teritoriului lor, cererea pentru un număr adecvat de puncte de încărcare poate varia pe tot parcursul anului, așa cum se întâmplă în multe destinații turistice. În astfel de cazuri, eventuala instalare a unei infrastructuri mobile temporare de încărcare în afara rețelei ar oferi mai multă flexibilitate și ar facilita satisfacerea cererii sezoniere, fără a necesita instalarea unei infrastructuri fixe.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 11 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (11b) | După caz, Comisia ar trebui să revizuiască obiectivele stabilite în prezentul regulament pentru infrastructura de reîncărcare cu energie electrică destinată vehiculelor ușoare și, respectiv, grele pentru a le asigura compatibilitatea cu cerințele stabilite în regulamentele Uniunii referitoare la standardele de performanță privind emisiile de CO2 pentru vehiculele ușoare și, respectiv, grele. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11b)

După caz, Comisia ar trebui să revizuiască obiectivele stabilite în prezentul regulament pentru infrastructura de reîncărcare cu energie electrică destinată vehiculelor ușoare și, respectiv, grele pentru a le asigura compatibilitatea cu cerințele stabilite în regulamentele Uniunii referitoare la standardele de performanță privind emisiile de CO2 pentru vehiculele ușoare și, respectiv, grele.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 11 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (11c) | Comisia ar trebui să revizuiască necesitatea de a include cerințe privind infrastructura de încărcare pentru a deservi bicicletele asistate electric și autovehiculele din categoria L, cum ar fi bicicletele electrice motorizate și mopedurile electrice, și, în special, posibilitatea de a dota infrastructura de încărcare cu prize de curent electric de uz casnic care să permită încărcarea cu ușurință a unor astfel de vehicule, deoarece acestea constituie un mod de transport care poate contribui la reducerea suplimentară a emisiilor de CO2 și a poluării aerului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11c)

Comisia ar trebui să revizuiască necesitatea de a include cerințe privind infrastructura de încărcare pentru a deservi bicicletele asistate electric și autovehiculele din categoria L, cum ar fi bicicletele electrice motorizate și mopedurile electrice, și, în special, posibilitatea de a dota infrastructura de încărcare cu prize de curent electric de uz casnic care să permită încărcarea cu ușurință a unor astfel de vehicule, deoarece acestea constituie un mod de transport care poate contribui la reducerea suplimentară a emisiilor de CO2 și a poluării aerului.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | Vehiculele grele electrice au nevoie de o infrastructură de reîncărcare diferită de cea a vehiculelor ușoare. Cu toate acestea, infrastructura accesibilă publicului pentru vehiculele grele electrice este, în prezent, aproape indisponibilă în Uniune. O abordare combinată a obiectivelor bazate pe distanță de-a lungul rețelei TEN-T, a obiectivelor privind infrastructura de reîncărcare peste noapte și a obiectivelor pentru nodurile urbane ar trebui să asigure stabilirea unei acoperiri suficiente a infrastructurii accesibile publicului pentru vehiculele grele electrice în întreaga Uniune pentru a sprijini
  introducerea preconizată pe
  piață a vehiculelor grele electrice pe bază de baterii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

Vehiculele grele electrice au nevoie de o infrastructură de reîncărcare diferită de cea a vehiculelor ușoare. Cu toate acestea, infrastructura accesibilă publicului pentru vehiculele grele electrice este, în prezent, aproape indisponibilă în Uniune. O abordare combinată a obiectivelor bazate pe distanță de-a lungul rețelei TEN-T, a obiectivelor privind infrastructura de reîncărcare peste noapte și a obiectivelor pentru nodurile urbane ar trebui să asigure stabilirea unei acoperiri suficiente a infrastructurii accesibile publicului pentru vehiculele grele electrice în întreaga Uniune pentru a sprijini
  introducerea preconizată pe
  piață a vehiculelor grele electrice pe bază de baterii.

| (13) | Vehiculele grele electrice au nevoie de o infrastructură de reîncărcare diferită de cea a vehiculelor ușoare. Cu toate acestea, infrastructura accesibilă publicului pentru vehiculele grele electrice este, în prezent, aproape indisponibilă în Uniune
  și, prin urmare, este necesar să se accelereze instalarea infrastructurii
  . O abordare combinată a obiectivelor bazate pe distanță de-a lungul rețelei TEN-T, a obiectivelor privind infrastructura de reîncărcare peste noapte și a obiectivelor pentru nodurile urbane ar trebui să asigure stabilirea unei acoperiri suficiente a infrastructurii accesibile publicului pentru vehiculele grele electrice în întreaga Uniune pentru a sprijini
  în mod proactiv creșterea cotei de
  piață a vehiculelor grele electrice pe bază de baterii. |
| --- | --- |

(13)

Vehiculele grele electrice au nevoie de o infrastructură de reîncărcare diferită de cea a vehiculelor ușoare. Cu toate acestea, infrastructura accesibilă publicului pentru vehiculele grele electrice este, în prezent, aproape indisponibilă în Uniune
  și, prin urmare, este necesar să se accelereze instalarea infrastructurii
  . O abordare combinată a obiectivelor bazate pe distanță de-a lungul rețelei TEN-T, a obiectivelor privind infrastructura de reîncărcare peste noapte și a obiectivelor pentru nodurile urbane ar trebui să asigure stabilirea unei acoperiri suficiente a infrastructurii accesibile publicului pentru vehiculele grele electrice în întreaga Uniune pentru a sprijini
  în mod proactiv creșterea cotei de
  piață a vehiculelor grele electrice pe bază de baterii.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 13 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13a) | Prin urmare, este necesară o investiție publică inițială în infrastructura pentru vehiculele grele electrice, iar orice dezvoltare suplimentară a infrastructurii în afara celei prevăzute în prezentul regulament ar trebui să fie condiționată de creșterea cotei lor de piață la nivelul Uniunii, la nivel național și la nivel regional, precum și de date pertinente privind traficul. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13a)

Prin urmare, este necesară o investiție publică inițială în infrastructura pentru vehiculele grele electrice, iar orice dezvoltare suplimentară a infrastructurii în afara celei prevăzute în prezentul regulament ar trebui să fie condiționată de creșterea cotei lor de piață la nivelul Uniunii, la nivel național și la nivel regional, precum și de date pertinente privind traficul.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Considerentul 14 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (14a) | În prezent, se elaborează noi standarde privind infrastructura de încărcare pentru vehiculele grele. Este posibil din punct de vedere tehnic să se asigure capacitatea de modernizare a conexiunilor fizice și a protocoalelor de schimb de comunicații, astfel încât stațiile de încărcare și punctele de încărcare individuale să poată fi modernizate în conformitate cu un nou standard într-o etapă ulterioară. Prin urmare, Comisia ar trebui să aibă în vedere creșterea puterii de ieșire individuale a stațiilor de reîncărcare din grupurile de reîncărcare de îndată ce vor fi disponibile noile specificații tehnice comune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14a)

În prezent, se elaborează noi standarde privind infrastructura de încărcare pentru vehiculele grele. Este posibil din punct de vedere tehnic să se asigure capacitatea de modernizare a conexiunilor fizice și a protocoalelor de schimb de comunicații, astfel încât stațiile de încărcare și punctele de încărcare individuale să poată fi modernizate în conformitate cu un nou standard într-o etapă ulterioară. Prin urmare, Comisia ar trebui să aibă în vedere creșterea puterii de ieșire individuale a stațiilor de reîncărcare din grupurile de reîncărcare de îndată ce vor fi disponibile noile specificații tehnice comune.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Considerentul 17

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (17) | Punctele de reîncărcare sau de realimentare accesibile publicului includ, de exemplu, punctele private de reîncărcare sau de realimentare accesibile publicului care sunt situate pe proprietăți publice sau private, cum ar fi parcările publice sau parcările supermarketurilor. Un punct de reîncărcare sau de realimentare situat pe o proprietate privată accesibilă publicului larg ar trebui considerat ca fiind accesibil publicului și în cazurile în care accesul este limitat la un anumit grup general de utilizatori, de exemplu la clienți. Punctele de reîncărcare sau de realimentare pentru sistemele de folosire în comun a autoturismelor ar trebui considerate accesibile publicului numai dacă permit în mod explicit accesul utilizatorilor terți. Punctele de reîncărcare sau de realimentare situate pe proprietăți private, la care accesul este limitat la un cerc limitat și determinat de persoane, cum ar fi locurile de parcare din clădirile de birouri la care au acces numai angajații sau persoanele autorizate, nu ar trebui considerate puncte de reîncărcare sau de realimentare accesibile publicului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17)

Punctele de reîncărcare sau de realimentare accesibile publicului includ, de exemplu, punctele private de reîncărcare sau de realimentare accesibile publicului care sunt situate pe proprietăți publice sau private, cum ar fi parcările publice sau parcările supermarketurilor. Un punct de reîncărcare sau de realimentare situat pe o proprietate privată accesibilă publicului larg ar trebui considerat ca fiind accesibil publicului și în cazurile în care accesul este limitat la un anumit grup general de utilizatori, de exemplu la clienți. Punctele de reîncărcare sau de realimentare pentru sistemele de folosire în comun a autoturismelor ar trebui considerate accesibile publicului numai dacă permit în mod explicit accesul utilizatorilor terți. Punctele de reîncărcare sau de realimentare situate pe proprietăți private, la care accesul este limitat la un cerc limitat și determinat de persoane, cum ar fi locurile de parcare din clădirile de birouri la care au acces numai angajații sau persoanele autorizate, nu ar trebui considerate puncte de reîncărcare sau de realimentare accesibile publicului.

| (17) | Punctele de reîncărcare sau de realimentare accesibile publicului includ, de exemplu, punctele private de reîncărcare sau de realimentare accesibile publicului care sunt situate pe proprietăți publice sau private, cum ar fi parcările publice sau parcările supermarketurilor.
  În astfel de locuri, în care spațiile de parcare au peste 30 de locuri de parcare, statele membre ar trebui să se asigure că se instalează un număr suficient de puncte de reîncărcare sau de realimentare accesibile publicului.
  Un punct de reîncărcare sau de realimentare situat pe o proprietate privată accesibilă publicului larg ar trebui considerat ca fiind accesibil publicului și în cazurile în care accesul este limitat la un anumit grup general de utilizatori, de exemplu la clienți. Punctele de reîncărcare sau de realimentare pentru sistemele de folosire în comun a autoturismelor ar trebui considerate accesibile publicului numai dacă permit în mod explicit accesul utilizatorilor terți. Punctele de reîncărcare sau de realimentare situate pe proprietăți private, la care accesul este limitat la un cerc limitat și determinat de persoane, cum ar fi locurile de parcare din clădirile de birouri la care au acces numai angajații sau persoanele autorizate, nu ar trebui considerate puncte de reîncărcare sau de realimentare accesibile publicului. |
| --- | --- |

(17)

Punctele de reîncărcare sau de realimentare accesibile publicului includ, de exemplu, punctele private de reîncărcare sau de realimentare accesibile publicului care sunt situate pe proprietăți publice sau private, cum ar fi parcările publice sau parcările supermarketurilor.
  În astfel de locuri, în care spațiile de parcare au peste 30 de locuri de parcare, statele membre ar trebui să se asigure că se instalează un număr suficient de puncte de reîncărcare sau de realimentare accesibile publicului.
  Un punct de reîncărcare sau de realimentare situat pe o proprietate privată accesibilă publicului larg ar trebui considerat ca fiind accesibil publicului și în cazurile în care accesul este limitat la un anumit grup general de utilizatori, de exemplu la clienți. Punctele de reîncărcare sau de realimentare pentru sistemele de folosire în comun a autoturismelor ar trebui considerate accesibile publicului numai dacă permit în mod explicit accesul utilizatorilor terți. Punctele de reîncărcare sau de realimentare situate pe proprietăți private, la care accesul este limitat la un cerc limitat și determinat de persoane, cum ar fi locurile de parcare din clădirile de birouri la care au acces numai angajații sau persoanele autorizate, nu ar trebui considerate puncte de reîncărcare sau de realimentare accesibile publicului.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Considerentul 17 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (17a) | Pentru a evita orice consecință nedorită a prezentului regulament care să conducă la descurajarea instalării infrastructurii de încărcare pentru parcurile de vehicule captive, cum ar fi transportul public, stațiile de reîncărcare accesibile publicului dedicate parțial flotelor de transport public pot fi luate în calcul pentru îndeplinirea obiectivelor pertinente stabilite în prezentul regulament. Punctele de reîncărcare pentru sistemele de folosire în comun a autoturismelor ar trebui considerate accesibile publicului numai dacă permit în mod explicit accesul utilizatorilor terți. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17a)

Pentru a evita orice consecință nedorită a prezentului regulament care să conducă la descurajarea instalării infrastructurii de încărcare pentru parcurile de vehicule captive, cum ar fi transportul public, stațiile de reîncărcare accesibile publicului dedicate parțial flotelor de transport public pot fi luate în calcul pentru îndeplinirea obiectivelor pertinente stabilite în prezentul regulament. Punctele de reîncărcare pentru sistemele de folosire în comun a autoturismelor ar trebui considerate accesibile publicului numai dacă permit în mod explicit accesul utilizatorilor terți.

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Considerentul 17 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (17b) | Pentru a spori confortul consumatorilor, statele membre ar trebui să încurajeze operatorii de puncte de reîncărcare sau de realimentare accesibile publicului să se asigure că programul de lucru al serviciilor și perioada lor de funcționare răspund pe deplin nevoilor utilizatorilor finali. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17b)

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Considerentul 20

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (20) | Sistemele de contorizare inteligentă, astfel cum sunt definite în Directiva (UE) 2019/944 a Parlamentului European și a Consiliului52, permit obținerea în timp real a datelor necesare pentru a asigura stabilitatea rețelei și a încuraja utilizarea rațională a serviciilor de reîncărcare. Furnizând contorizarea energiei în timp real și informații exacte și transparente cu privire la costuri, acestea încurajează, în combinație cu punctele de reîncărcare inteligente, reîncărcarea în perioadele în care cererea generală de energie electrică și prețurile energiei sunt scăzute. Utilizarea sistemelor de contorizare inteligentă în combinație cu punctele de reîncărcare inteligente poate optimiza reîncărcarea, generând beneficii pentru sistemul de energie electrică și pentru utilizatorul final. Statele membre ar trebui să încurajeze utilizarea sistemului de contorizare inteligentă pentru reîncărcarea vehiculelor electrice la stațiile de reîncărcare accesibile publicului, atunci când acest lucru este fezabil din punct de vedere tehnic
  și rezonabil din punct de vedere economic
  , și să se asigure că aceste sisteme respectă cerințele prevăzute la articolul 20 din Directiva (UE) 2019/944. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20)

Sistemele de contorizare inteligentă, astfel cum sunt definite în Directiva (UE) 2019/944 a Parlamentului European și a Consiliului52, permit obținerea în timp real a datelor necesare pentru a asigura stabilitatea rețelei și a încuraja utilizarea rațională a serviciilor de reîncărcare. Furnizând contorizarea energiei în timp real și informații exacte și transparente cu privire la costuri, acestea încurajează, în combinație cu punctele de reîncărcare inteligente, reîncărcarea în perioadele în care cererea generală de energie electrică și prețurile energiei sunt scăzute. Utilizarea sistemelor de contorizare inteligentă în combinație cu punctele de reîncărcare inteligente poate optimiza reîncărcarea, generând beneficii pentru sistemul de energie electrică și pentru utilizatorul final. Statele membre ar trebui să încurajeze utilizarea sistemului de contorizare inteligentă pentru reîncărcarea vehiculelor electrice la stațiile de reîncărcare accesibile publicului, atunci când acest lucru este fezabil din punct de vedere tehnic
  și rezonabil din punct de vedere economic
  , și să se asigure că aceste sisteme respectă cerințele prevăzute la articolul 20 din Directiva (UE) 2019/944.

| (20) | Sistemele de contorizare inteligentă, astfel cum sunt definite în Directiva (UE) 2019/944 a Parlamentului European și a Consiliului52, permit obținerea în timp real a datelor necesare pentru a asigura stabilitatea rețelei și a încuraja utilizarea rațională a serviciilor de reîncărcare. Furnizând contorizarea energiei în timp real și informații exacte și transparente cu privire la costuri, acestea încurajează, în combinație cu punctele de reîncărcare inteligente, reîncărcarea în perioadele în care cererea generală de energie electrică și prețurile energiei sunt scăzute. Utilizarea sistemelor de contorizare inteligentă în combinație cu punctele de reîncărcare inteligente poate optimiza reîncărcarea, generând beneficii pentru sistemul de energie electrică și pentru utilizatorul final. Statele membre ar trebui să încurajeze utilizarea sistemului de contorizare inteligentă pentru reîncărcarea vehiculelor electrice la stațiile de reîncărcare accesibile publicului, atunci când acest lucru este fezabil din punct de vedere tehnic, și să se asigure că aceste sisteme respectă cerințele prevăzute la articolul 20 din Directiva (UE) 2019/944. |
| --- | --- |

(20)

Sistemele de contorizare inteligentă, astfel cum sunt definite în Directiva (UE) 2019/944 a Parlamentului European și a Consiliului52, permit obținerea în timp real a datelor necesare pentru a asigura stabilitatea rețelei și a încuraja utilizarea rațională a serviciilor de reîncărcare. Furnizând contorizarea energiei în timp real și informații exacte și transparente cu privire la costuri, acestea încurajează, în combinație cu punctele de reîncărcare inteligente, reîncărcarea în perioadele în care cererea generală de energie electrică și prețurile energiei sunt scăzute. Utilizarea sistemelor de contorizare inteligentă în combinație cu punctele de reîncărcare inteligente poate optimiza reîncărcarea, generând beneficii pentru sistemul de energie electrică și pentru utilizatorul final. Statele membre ar trebui să încurajeze utilizarea sistemului de contorizare inteligentă pentru reîncărcarea vehiculelor electrice la stațiile de reîncărcare accesibile publicului, atunci când acest lucru este fezabil din punct de vedere tehnic, și să se asigure că aceste sisteme respectă cerințele prevăzute la articolul 20 din Directiva (UE) 2019/944.

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Considerentul 21

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (21) | Numărul tot mai mare de vehicule electrice din modurile de transport rutier, feroviar, maritim și din alte moduri de transport va necesita optimizarea și gestionarea operațiunilor de reîncărcare într-un mod care să nu cauzeze congestionare și să profite pe deplin de disponibilitatea energiei electrice din surse regenerabile și de prețurile scăzute ale energiei electrice în sistem.
  În special reîncărcarea
  inteligentă
  poate
  facilita
  și mai mult
  integrarea vehiculelor electrice în sistemul de energie electrică, deoarece
  permite
  răspunsul părții de consum prin agregare și prin răspunsul părții de consum bazat pe preț. Integrarea sistemului poate fi facilitată în continuare prin reîncărcare bidirecțională (vehicul-rețea). Toate punctele
  normale
  de reîncărcare
  în care vehiculele sunt staționate în mod normal pentru o perioadă mai lungă
  ar trebui, prin urmare, să accepte reîncărcarea inteligentă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(21)

Numărul tot mai mare de vehicule electrice din modurile de transport rutier, feroviar, maritim și din alte moduri de transport va necesita optimizarea și gestionarea operațiunilor de reîncărcare într-un mod care să nu cauzeze congestionare și să profite pe deplin de disponibilitatea energiei electrice din surse regenerabile și de prețurile scăzute ale energiei electrice în sistem.
  În special reîncărcarea
  inteligentă
  poate
  facilita
  și mai mult
  integrarea vehiculelor electrice în sistemul de energie electrică, deoarece
  permite
  răspunsul părții de consum prin agregare și prin răspunsul părții de consum bazat pe preț. Integrarea sistemului poate fi facilitată în continuare prin reîncărcare bidirecțională (vehicul-rețea). Toate punctele
  normale
  de reîncărcare
  în care vehiculele sunt staționate în mod normal pentru o perioadă mai lungă
  ar trebui, prin urmare, să accepte reîncărcarea inteligentă.

| (21) | Numărul tot mai mare de vehicule electrice din modurile de transport rutier, feroviar, maritim și din alte moduri de transport va necesita optimizarea și gestionarea operațiunilor de reîncărcare într-un mod care să nu cauzeze congestionare și să profite pe deplin de disponibilitatea energiei electrice din surse regenerabile și de prețurile scăzute ale energiei electrice în sistem.
  Punctele de reîncărcare
  inteligentă
  , precum și punctele de reîncărcare din afara rețelei, în special, pot
  facilita integrarea vehiculelor electrice în sistemul de energie electrică
  și pot reduce impactul vehiculelor electrice asupra rețelei de distribuție a energiei electrice
  , deoarece
  permit
  răspunsul părții de consum prin agregare și prin răspunsul părții de consum bazat pe preț. Integrarea sistemului poate fi facilitată în continuare prin reîncărcare bidirecțională (vehicul-rețea). Toate punctele de reîncărcare ar trebui, prin urmare, să accepte reîncărcarea inteligentă. |
| --- | --- |

(21)

Numărul tot mai mare de vehicule electrice din modurile de transport rutier, feroviar, maritim și din alte moduri de transport va necesita optimizarea și gestionarea operațiunilor de reîncărcare într-un mod care să nu cauzeze congestionare și să profite pe deplin de disponibilitatea energiei electrice din surse regenerabile și de prețurile scăzute ale energiei electrice în sistem.
  Punctele de reîncărcare
  inteligentă
  , precum și punctele de reîncărcare din afara rețelei, în special, pot
  facilita integrarea vehiculelor electrice în sistemul de energie electrică
  și pot reduce impactul vehiculelor electrice asupra rețelei de distribuție a energiei electrice
  , deoarece
  permit
  răspunsul părții de consum prin agregare și prin răspunsul părții de consum bazat pe preț. Integrarea sistemului poate fi facilitată în continuare prin reîncărcare bidirecțională (vehicul-rețea). Toate punctele de reîncărcare ar trebui, prin urmare, să accepte reîncărcarea inteligentă.

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Considerentul 21 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (21a) | Încărcarea bidirecțională atât în infrastructura privată, cât și în cea accesibilă publicului ar putea încuraja oamenii să cumpere vehicule electrice, întrucât acestea pot fi utilizate apoi pentru mobilitate, dar și pentru stocarea energiei. Prin urmare, obstacolele legislative, cum ar fi dubla impozitare, ar trebui prevenite pentru a dezvolta în continuare argumentele economice ale încărcării bidirecționale și ar trebui pus la dispoziție un număr suficient de stații de încărcare private și accesibile publicului pentru o încărcare inteligentă bidirecțională. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(21a)

Încărcarea bidirecțională atât în infrastructura privată, cât și în cea accesibilă publicului ar putea încuraja oamenii să cumpere vehicule electrice, întrucât acestea pot fi utilizate apoi pentru mobilitate, dar și pentru stocarea energiei. Prin urmare, obstacolele legislative, cum ar fi dubla impozitare, ar trebui prevenite pentru a dezvolta în continuare argumentele economice ale încărcării bidirecționale și ar trebui pus la dispoziție un număr suficient de stații de încărcare private și accesibile publicului pentru o încărcare inteligentă bidirecțională.

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Considerentul 21 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (21b) | Pentru a asigura realizarea sustenabilă a tranziției rapide către electromobilitate, Uniunea ar trebui să își asume rolul de lider global în ceea ce privește produsele, tehnologiile, serviciile și inovațiile sustenabile, în special în ceea ce privește un lanț valoric al bateriilor care să fie circular, echitabil din punct de vedere social, sustenabil și responsabil din punctul de vedere al mediului, inclusiv în ceea ce privește securitatea și sustenabilitatea locurilor de muncă în tranziția către un sector al transportului rutier, maritim și aerian cu emisii zero și cu emisii scăzute. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(21b)

Pentru a asigura realizarea sustenabilă a tranziției rapide către electromobilitate, Uniunea ar trebui să își asume rolul de lider global în ceea ce privește produsele, tehnologiile, serviciile și inovațiile sustenabile, în special în ceea ce privește un lanț valoric al bateriilor care să fie circular, echitabil din punct de vedere social, sustenabil și responsabil din punctul de vedere al mediului, inclusiv în ceea ce privește securitatea și sustenabilitatea locurilor de muncă în tranziția către un sector al transportului rutier, maritim și aerian cu emisii zero și cu emisii scăzute.

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Considerentul 22

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (22) | Dezvoltarea infrastructurii pentru vehiculele electrice, interacțiunea dintre această infrastructură și sistemul de energie electrică, precum și drepturile și responsabilitățile atribuite diferiților actori de pe piața electromobilității trebuie să fie în concordanță cu principiile stabilite în temeiul Directivei (UE) 2019/944. În acest sens, operatorii sistemului de distribuție
  trebuie
  să coopereze în mod nediscriminatoriu cu orice persoană care înființează sau exploatează puncte de reîncărcare accesibile publicului, iar statele membre
  trebuie
  să se asigure că alimentarea cu energie electrică pentru un punct de reîncărcare poate face obiectul unui contract cu un alt furnizor decât entitatea care furnizează energie electrică gospodăriei sau incintei în care se află acest punct de reîncărcare. Accesul furnizorilor de energie electrică din Uniune la punctele de reîncărcare nu
  trebuie
  să aducă atingere derogărilor în temeiul articolului 66 din Directiva (UE) 2019/944. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(22)

Dezvoltarea infrastructurii pentru vehiculele electrice, interacțiunea dintre această infrastructură și sistemul de energie electrică, precum și drepturile și responsabilitățile atribuite diferiților actori de pe piața electromobilității trebuie să fie în concordanță cu principiile stabilite în temeiul Directivei (UE) 2019/944. În acest sens, operatorii sistemului de distribuție
  trebuie
  să coopereze în mod nediscriminatoriu cu orice persoană care înființează sau exploatează puncte de reîncărcare accesibile publicului, iar statele membre
  trebuie
  să se asigure că alimentarea cu energie electrică pentru un punct de reîncărcare poate face obiectul unui contract cu un alt furnizor decât entitatea care furnizează energie electrică gospodăriei sau incintei în care se află acest punct de reîncărcare. Accesul furnizorilor de energie electrică din Uniune la punctele de reîncărcare nu
  trebuie
  să aducă atingere derogărilor în temeiul articolului 66 din Directiva (UE) 2019/944.

| (22) | Dezvoltarea infrastructurii pentru vehiculele electrice
  în rețea și în afara rețelei
  , interacțiunea dintre această infrastructură și sistemul de energie electrică, precum și drepturile și responsabilitățile atribuite diferiților actori de pe piața electromobilității trebuie să fie în concordanță cu principiile stabilite în temeiul Directivei (UE) 2019/944. În acest sens, operatorii sistemului de distribuție
  ar trebui
  să coopereze în mod nediscriminatoriu cu orice persoană care înființează sau exploatează puncte de reîncărcare accesibile publicului, iar statele membre
  ar trebui
  să se asigure că alimentarea cu energie electrică pentru un punct de reîncărcare poate face obiectul unui contract cu un alt furnizor decât entitatea care furnizează energie electrică gospodăriei sau incintei în care se află acest punct de reîncărcare. Accesul furnizorilor de energie electrică din Uniune la punctele de reîncărcare nu
  ar trebui
  să aducă atingere derogărilor în temeiul articolului 66 din Directiva (UE) 2019/944. |
| --- | --- |

(22)

Dezvoltarea infrastructurii pentru vehiculele electrice
  în rețea și în afara rețelei
  , interacțiunea dintre această infrastructură și sistemul de energie electrică, precum și drepturile și responsabilitățile atribuite diferiților actori de pe piața electromobilității trebuie să fie în concordanță cu principiile stabilite în temeiul Directivei (UE) 2019/944. În acest sens, operatorii sistemului de distribuție
  ar trebui
  să coopereze în mod nediscriminatoriu cu orice persoană care înființează sau exploatează puncte de reîncărcare accesibile publicului, iar statele membre
  ar trebui
  să se asigure că alimentarea cu energie electrică pentru un punct de reîncărcare poate face obiectul unui contract cu un alt furnizor decât entitatea care furnizează energie electrică gospodăriei sau incintei în care se află acest punct de reîncărcare. Accesul furnizorilor de energie electrică din Uniune la punctele de reîncărcare nu
  ar trebui
  să aducă atingere derogărilor în temeiul articolului 66 din Directiva (UE) 2019/944.

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Considerentul 23

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (23) | Instalarea și operarea punctelor de reîncărcare pentru vehicule electrice ar trebui să se desfășoare pe o piață competitivă, care oferă acces liber tuturor părților interesate în lansarea sau operarea infrastructurilor de reîncărcare. Având în vedere numărul limitat de locuri alternative de pe autostrăzi, concesiunile existente pe autostrăzi, cum ar fi cele pentru stațiile de realimentare convenționale sau zonele de odihnă, reprezintă un motiv de îngrijorare, deoarece acestea se pot derula pe perioade foarte lungi și uneori chiar fără o dată de încheiere specificată. Statele membre ar trebui să încerce, în măsura în care este posibil și în conformitate cu Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului (53), să atribuie în mod competitiv noi concesiuni specifice pentru stațiile de reîncărcare situate în zonele de repaus existente pe autostrăzi sau în apropierea acestora, pentru a limita costurile de instalare și pentru a permite intrarea pe piață a unor noi operatori. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(23)

Instalarea și operarea punctelor de reîncărcare pentru vehicule electrice ar trebui să se desfășoare pe o piață competitivă, care oferă acces liber tuturor părților interesate în lansarea sau operarea infrastructurilor de reîncărcare. Având în vedere numărul limitat de locuri alternative de pe autostrăzi, concesiunile existente pe autostrăzi, cum ar fi cele pentru stațiile de realimentare convenționale sau zonele de odihnă, reprezintă un motiv de îngrijorare, deoarece acestea se pot derula pe perioade foarte lungi și uneori chiar fără o dată de încheiere specificată. Statele membre ar trebui să încerce, în măsura în care este posibil și în conformitate cu Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului (53), să atribuie în mod competitiv noi concesiuni specifice pentru stațiile de reîncărcare situate în zonele de repaus existente pe autostrăzi sau în apropierea acestora, pentru a limita costurile de instalare și pentru a permite intrarea pe piață a unor noi operatori.

| (23) | Instalarea și operarea punctelor de reîncărcare pentru vehicule electrice ar trebui să se desfășoare pe o piață competitivă, care oferă acces liber tuturor părților interesate în lansarea sau operarea infrastructurilor de reîncărcare.
  Prin urmare, statele membre ar trebui să prevină apariția unor operatori dominanți de infrastructură de încărcare în faza de dezvoltare a infrastructurii. Autoritățile regionale și locale sprijină acest obiectiv prin desemnarea unor zone pentru operatorii concurenți.
  Având în vedere numărul limitat de locuri alternative
  pentru operatorii de infrastructură de încărcare
  de pe autostrăzi, concesiunile existente pe autostrăzi, cum ar fi cele pentru stațiile de realimentare convenționale sau zonele de odihnă, reprezintă un motiv de îngrijorare, deoarece acestea se pot derula pe perioade foarte lungi și uneori chiar fără o dată de încheiere specificată. Statele membre ar trebui să încerce, în măsura în care este posibil și în conformitate cu Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului (53), să atribuie în mod competitiv noi concesiuni specifice pentru stațiile de reîncărcare situate în zonele de repaus existente pe autostrăzi sau în apropierea acestora, pentru a 
  preveni afectarea spațiilor verzi și pentru a
  limita costurile de instalare
  , precum
  și pentru a permite intrarea pe piață a unor noi operatori.
  Posibilitatea de a instala puncte de reîncărcare ale operatorilor concurenți într-o zonă de repaus pe autostradă poate fi, de asemenea, luată în considerare. |
| --- | --- |

(23)

Instalarea și operarea punctelor de reîncărcare pentru vehicule electrice ar trebui să se desfășoare pe o piață competitivă, care oferă acces liber tuturor părților interesate în lansarea sau operarea infrastructurilor de reîncărcare.
  Prin urmare, statele membre ar trebui să prevină apariția unor operatori dominanți de infrastructură de încărcare în faza de dezvoltare a infrastructurii. Autoritățile regionale și locale sprijină acest obiectiv prin desemnarea unor zone pentru operatorii concurenți.
  Având în vedere numărul limitat de locuri alternative
  pentru operatorii de infrastructură de încărcare
  de pe autostrăzi, concesiunile existente pe autostrăzi, cum ar fi cele pentru stațiile de realimentare convenționale sau zonele de odihnă, reprezintă un motiv de îngrijorare, deoarece acestea se pot derula pe perioade foarte lungi și uneori chiar fără o dată de încheiere specificată. Statele membre ar trebui să încerce, în măsura în care este posibil și în conformitate cu Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului (53), să atribuie în mod competitiv noi concesiuni specifice pentru stațiile de reîncărcare situate în zonele de repaus existente pe autostrăzi sau în apropierea acestora, pentru a 
  preveni afectarea spațiilor verzi și pentru a
  limita costurile de instalare
  , precum
  și pentru a permite intrarea pe piață a unor noi operatori.
  Posibilitatea de a instala puncte de reîncărcare ale operatorilor concurenți într-o zonă de repaus pe autostradă poate fi, de asemenea, luată în considerare.

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Considerentul 23 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (23a) | Statele membre au la dispoziție o gamă vastă de surse de finanțare pentru a sprijini instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi, precum, în special, Mecanismul de redresare și reziliență instituit prin Regulamentul (UE) 2021/241

   (1a)

  , instrumentul de sprijin tehnic al Comisiei instituit prin Regulamentul (UE) 2021/240

   (1b)

  , Mecanismul pentru interconectarea Europei instituit prin Regulamentul (UE) 2021/1153

   (1c)

  și parteneriatele și misiunile programului Orizont Europa, în special propunerea de misiune pentru orașe inteligente și neutre din punct de vedere climatic, care vizează ca 100 de orașe să devină neutre din punct de vedere climatic până în 2030. În plus, Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune, instituite prin Regulamentul (UE) 2021/1058

   (1d)

  , sunt disponibile pentru sprijinirea investițiilor în cercetare, inovare și instalare, mai ales în statele membre și regiunile mai puțin dezvoltate, iar programul InvestEU, prin secțiunea sa pentru infrastructură sustenabilă, poate stimula investițiile adaptate exigențelor viitorului în Uniunea Europeană, poate contribui la mobilizarea investițiilor private și poate oferi servicii de consultanță promotorilor de proiecte și operatorilor care lucrează în domeniul infrastructurii sustenabile și al activelor mobile. În ultimii ani, Grupul BEI și-a intensificat sprijinul pentru a grăbi ritmul tehnologiilor mai noi, ca electromobilitatea și digitalizarea, în cadrul mecanismului pentru un transport mai curat și se așteaptă ca BEI să ofere în continuare o serie de structuri de finanțare pentru a contribui la accelerarea instalării. Statele membre ar trebui să valorifice aceste posibilități de finanțare, în special pentru a sprijini transportul în comun și soluțiile active de transport și pentru a finanța măsurile menite să îi sprijine pe cetățenii care se confruntă cu sărăcia energetică și în materie de mobilitate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(23a)

Statele membre au la dispoziție o gamă vastă de surse de finanțare pentru a sprijini instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi, precum, în special, Mecanismul de redresare și reziliență instituit prin Regulamentul (UE) 2021/241

   (1a)

  , instrumentul de sprijin tehnic al Comisiei instituit prin Regulamentul (UE) 2021/240

   (1b)

  , Mecanismul pentru interconectarea Europei instituit prin Regulamentul (UE) 2021/1153

   (1c)

  și parteneriatele și misiunile programului Orizont Europa, în special propunerea de misiune pentru orașe inteligente și neutre din punct de vedere climatic, care vizează ca 100 de orașe să devină neutre din punct de vedere climatic până în 2030. În plus, Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune, instituite prin Regulamentul (UE) 2021/1058

   (1d)

  , sunt disponibile pentru sprijinirea investițiilor în cercetare, inovare și instalare, mai ales în statele membre și regiunile mai puțin dezvoltate, iar programul InvestEU, prin secțiunea sa pentru infrastructură sustenabilă, poate stimula investițiile adaptate exigențelor viitorului în Uniunea Europeană, poate contribui la mobilizarea investițiilor private și poate oferi servicii de consultanță promotorilor de proiecte și operatorilor care lucrează în domeniul infrastructurii sustenabile și al activelor mobile. În ultimii ani, Grupul BEI și-a intensificat sprijinul pentru a grăbi ritmul tehnologiilor mai noi, ca electromobilitatea și digitalizarea, în cadrul mecanismului pentru un transport mai curat și se așteaptă ca BEI să ofere în continuare o serie de structuri de finanțare pentru a contribui la accelerarea instalării. Statele membre ar trebui să valorifice aceste posibilități de finanțare, în special pentru a sprijini transportul în comun și soluțiile active de transport și pentru a finanța măsurile menite să îi sprijine pe cetățenii care se confruntă cu sărăcia energetică și în materie de mobilitate.

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Considerentul 24

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (24) | Transparența prețurilor
  este esențială
  pentru a asigura reîncărcarea și realimentarea fără întreruperi și cu ușurință. Utilizatorilor de vehicule alimentate cu combustibili alternativi ar trebui să li se furnizeze informații exacte privind prețurile înainte de începerea serviciului de reîncărcare sau de realimentare. Prețul ar trebui comunicat într-un mod clar structurat, pentru a permite utilizatorilor finali să identifice
  diferitele componente ale costurilor
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(24)

Transparența prețurilor
  este esențială
  pentru a asigura reîncărcarea și realimentarea fără întreruperi și cu ușurință. Utilizatorilor de vehicule alimentate cu combustibili alternativi ar trebui să li se furnizeze informații exacte privind prețurile înainte de începerea serviciului de reîncărcare sau de realimentare. Prețul ar trebui comunicat într-un mod clar structurat, pentru a permite utilizatorilor finali să identifice
  diferitele componente ale costurilor
  .

| (24) | Transparența
  și accesibilitatea
  prețurilor
  sunt esențiale
  pentru a asigura reîncărcarea și realimentarea fără întreruperi și cu ușurință. Utilizatorilor de vehicule alimentate cu combustibili alternativi ar trebui să li se furnizeze informații exacte privind prețurile înainte de începerea serviciului de reîncărcare sau de realimentare. Prețul ar trebui comunicat într-un mod clar structurat,
  afișând, acolo unde este cazul, costul per kWh sau per kg,
  pentru a permite utilizatorilor finali să identifice
  și să anticipeze costul total al operațiunii de reîncărcare sau de realimentare
  . |
| --- | --- |

(24)

Transparența
  și accesibilitatea
  prețurilor
  sunt esențiale
  pentru a asigura reîncărcarea și realimentarea fără întreruperi și cu ușurință. Utilizatorilor de vehicule alimentate cu combustibili alternativi ar trebui să li se furnizeze informații exacte privind prețurile înainte de începerea serviciului de reîncărcare sau de realimentare. Prețul ar trebui comunicat într-un mod clar structurat,
  afișând, acolo unde este cazul, costul per kWh sau per kg,
  pentru a permite utilizatorilor finali să identifice
  și să anticipeze costul total al operațiunii de reîncărcare sau de realimentare
  .

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Considerentul 24 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (24a) | Adoptarea vehiculelor electrice pe bază de baterii și a celor pe bază de hidrogen va conduce la o modificare substanțială a modelelor de reîncărcare, ceea ce face ca informațiile privind disponibilitatea punctelor de reîncărcare cu energie electrică și a stațiilor de realimentare să fie esențiale pentru a călători fără probleme în interiorul UE. Pentru a optimiza eficiența atât a planificării călătoriei, cât și a reîncărcării sau a realimentării, conducătorii auto ar trebui să beneficieze de informații cuprinzătoare cu privire la disponibilitatea punctelor specifice de reîncărcare și de realimentare și la perioadele de așteptare preconizate. Prin urmare, statele membre ar trebui să încurajeze operatorii să pună sisteme de informații la dispoziția utilizatorilor finali. Aceste sisteme ar trebui să fie precise, ușor de utilizat și disponibile în limbile oficiale ale statului membru și în limba engleză. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(24a)

Adoptarea vehiculelor electrice pe bază de baterii și a celor pe bază de hidrogen va conduce la o modificare substanțială a modelelor de reîncărcare, ceea ce face ca informațiile privind disponibilitatea punctelor de reîncărcare cu energie electrică și a stațiilor de realimentare să fie esențiale pentru a călători fără probleme în interiorul UE. Pentru a optimiza eficiența atât a planificării călătoriei, cât și a reîncărcării sau a realimentării, conducătorii auto ar trebui să beneficieze de informații cuprinzătoare cu privire la disponibilitatea punctelor specifice de reîncărcare și de realimentare și la perioadele de așteptare preconizate. Prin urmare, statele membre ar trebui să încurajeze operatorii să pună sisteme de informații la dispoziția utilizatorilor finali. Aceste sisteme ar trebui să fie precise, ușor de utilizat și disponibile în limbile oficiale ale statului membru și în limba engleză.

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Considerentul 25

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (25) | Apar noi servicii, în special în sprijinul utilizării vehiculelor electrice. Entitățile care oferă aceste servicii, cum ar fi furnizorii de servicii de mobilitate, ar trebui să poată funcționa în condiții de piață echitabile. În special, operatorii punctelor de reîncărcare nu ar trebui să acorde un tratament preferențial nejustificat niciunuia dintre acești furnizori de servicii, de exemplu printr-o diferențiere nejustificată a prețurilor care ar putea împiedica concurența și, în cele din urmă, ar putea conduce la prețuri mai mari pentru consumatori. Comisia ar trebui să monitorizeze dezvoltarea pieței reîncărcărilor. La revizuirea regulamentului, Comisia va lua măsuri în cazul în care acest lucru va fi impus de evoluții ale pieței precum limitările serviciilor pentru utilizatorii finali sau practicile comerciale care pot limita concurența. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(25)

Apar noi servicii, în special în sprijinul utilizării vehiculelor electrice. Entitățile care oferă aceste servicii, cum ar fi furnizorii de servicii de mobilitate, ar trebui să poată funcționa în condiții de piață echitabile. În special, operatorii punctelor de reîncărcare nu ar trebui să acorde un tratament preferențial nejustificat niciunuia dintre acești furnizori de servicii, de exemplu printr-o diferențiere nejustificată a prețurilor care ar putea împiedica concurența și, în cele din urmă, ar putea conduce la prețuri mai mari pentru consumatori. Comisia ar trebui să monitorizeze dezvoltarea pieței reîncărcărilor. La revizuirea regulamentului, Comisia va lua măsuri în cazul în care acest lucru va fi impus de evoluții ale pieței precum limitările serviciilor pentru utilizatorii finali sau practicile comerciale care pot limita concurența.

| (25) | Apar noi servicii, în special în sprijinul utilizării vehiculelor electrice. Entitățile care oferă aceste servicii, cum ar fi furnizorii de servicii de mobilitate, ar trebui să poată funcționa în condiții de piață echitabile. În special, operatorii punctelor de reîncărcare nu ar trebui să acorde un tratament preferențial nejustificat niciunuia dintre acești furnizori de servicii, de exemplu printr-o diferențiere nejustificată a prețurilor care ar putea împiedica concurența și, în cele din urmă, ar putea conduce la prețuri mai mari pentru consumatori.
  Autoritățile naționale de reglementare și
  Comisia ar trebui să monitorizeze dezvoltarea pieței reîncărcărilor.
  Cel târziu
  la revizuirea regulamentului, Comisia va lua măsuri în cazul în care acest lucru va fi impus de evoluții ale pieței precum limitările serviciilor pentru utilizatorii finali sau practicile comerciale care pot limita concurența. |
| --- | --- |

(25)

Apar noi servicii, în special în sprijinul utilizării vehiculelor electrice. Entitățile care oferă aceste servicii, cum ar fi furnizorii de servicii de mobilitate, ar trebui să poată funcționa în condiții de piață echitabile. În special, operatorii punctelor de reîncărcare nu ar trebui să acorde un tratament preferențial nejustificat niciunuia dintre acești furnizori de servicii, de exemplu printr-o diferențiere nejustificată a prețurilor care ar putea împiedica concurența și, în cele din urmă, ar putea conduce la prețuri mai mari pentru consumatori.
  Autoritățile naționale de reglementare și
  Comisia ar trebui să monitorizeze dezvoltarea pieței reîncărcărilor.
  Cel târziu
  la revizuirea regulamentului, Comisia va lua măsuri în cazul în care acest lucru va fi impus de evoluții ale pieței precum limitările serviciilor pentru utilizatorii finali sau practicile comerciale care pot limita concurența.

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Considerentul 26

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (26) | În prezent, vehiculele alimentate cu hidrogen au rate foarte scăzute de pătrundere pe piață. Cu toate acestea, crearea unei infrastructuri suficiente de realimentare cu hidrogen este esențială pentru a permite introducerea pe scară largă a vehiculelor alimentate cu hidrogen, astfel cum prevede Comisia în Strategia pentru hidrogen: pentru o Europă neutră climatic (54). În prezent, există punctele de realimentare cu hidrogen instalate doar în câteva state membre și, în mare parte, acestea nu sunt adecvate pentru vehiculele grele, ceea ce nu permite circulația vehiculelor alimentate cu hidrogen în întreaga Uniune. Obiectivele obligatorii de instalare a punctelor de realimentare cu hidrogen accesibile publicului ar trebui să asigure instalarea, în întreaga rețea centrală TEN-T, a unei rețele suficient de dense de puncte de realimentare cu hidrogen pentru a permite deplasarea fără probleme a vehiculelor ușoare și
  grele
  alimentate cu hidrogen în întreaga Uniune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(26)

În prezent, vehiculele alimentate cu hidrogen au rate foarte scăzute de pătrundere pe piață. Cu toate acestea, crearea unei infrastructuri suficiente de realimentare cu hidrogen este esențială pentru a permite introducerea pe scară largă a vehiculelor alimentate cu hidrogen, astfel cum prevede Comisia în Strategia pentru hidrogen: pentru o Europă neutră climatic (54). În prezent, există punctele de realimentare cu hidrogen instalate doar în câteva state membre și, în mare parte, acestea nu sunt adecvate pentru vehiculele grele, ceea ce nu permite circulația vehiculelor alimentate cu hidrogen în întreaga Uniune. Obiectivele obligatorii de instalare a punctelor de realimentare cu hidrogen accesibile publicului ar trebui să asigure instalarea, în întreaga rețea centrală TEN-T, a unei rețele suficient de dense de puncte de realimentare cu hidrogen pentru a permite deplasarea fără probleme a vehiculelor ușoare și
  grele
  alimentate cu hidrogen în întreaga Uniune.

| (26) | În prezent, vehiculele alimentate cu hidrogen au rate foarte scăzute de pătrundere pe piață. Cu toate acestea, crearea unei infrastructuri suficiente de realimentare cu hidrogen este esențială pentru a permite introducerea pe scară largă a vehiculelor alimentate cu hidrogen, astfel cum prevede Comisia în Strategia pentru hidrogen: pentru o Europă neutră climatic (54). În prezent, există punctele de realimentare cu hidrogen instalate doar în câteva state membre și, în mare parte, acestea nu sunt adecvate pentru vehiculele grele, ceea ce nu permite circulația vehiculelor alimentate cu hidrogen în întreaga Uniune. Obiectivele obligatorii de instalare a punctelor de realimentare cu hidrogen accesibile publicului ar trebui să asigure instalarea, în întreaga rețea centrală TEN-T, a unei rețele suficient de dense de puncte de realimentare cu hidrogen pentru a permite deplasarea fără probleme a vehiculelor ușoare
  , a vehiculelor grele
  și
  a vehiculelor de transport colectiv de pasageri pe distanțe lungi
  alimentate cu hidrogen în întreaga Uniune. |
| --- | --- |

(26)

În prezent, vehiculele alimentate cu hidrogen au rate foarte scăzute de pătrundere pe piață. Cu toate acestea, crearea unei infrastructuri suficiente de realimentare cu hidrogen este esențială pentru a permite introducerea pe scară largă a vehiculelor alimentate cu hidrogen, astfel cum prevede Comisia în Strategia pentru hidrogen: pentru o Europă neutră climatic (54). În prezent, există punctele de realimentare cu hidrogen instalate doar în câteva state membre și, în mare parte, acestea nu sunt adecvate pentru vehiculele grele, ceea ce nu permite circulația vehiculelor alimentate cu hidrogen în întreaga Uniune. Obiectivele obligatorii de instalare a punctelor de realimentare cu hidrogen accesibile publicului ar trebui să asigure instalarea, în întreaga rețea centrală TEN-T, a unei rețele suficient de dense de puncte de realimentare cu hidrogen pentru a permite deplasarea fără probleme a vehiculelor ușoare
  , a vehiculelor grele
  și
  a vehiculelor de transport colectiv de pasageri pe distanțe lungi
  alimentate cu hidrogen în întreaga Uniune.

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Considerentul 27

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (27) | Vehiculele alimentate cu hidrogen ar trebui să poată fi realimentate la destinație sau în apropierea acesteia, care se află de obicei într-o zonă urbană. Pentru a se asigura că realimentarea la destinație accesibilă publicului este posibilă cel puțin în principalele zone urbane, toate nodurile urbane, astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (55), ar trebui să furnizeze astfel de stații de realimentare. În cadrul nodurilor urbane, autoritățile publice ar trebui să ia în considerare instalarea stațiilor în centrele multimodale de transport de marfă, deoarece acestea nu reprezintă doar destinația tipică pentru vehiculele grele, ci ar putea, de asemenea, să furnizeze hidrogen pentru alte moduri de transport, cum ar fi transportul feroviar
  și
  transportul pe căi navigabile interioare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(27)

Vehiculele alimentate cu hidrogen ar trebui să poată fi realimentate la destinație sau în apropierea acesteia, care se află de obicei într-o zonă urbană. Pentru a se asigura că realimentarea la destinație accesibilă publicului este posibilă cel puțin în principalele zone urbane, toate nodurile urbane, astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (55), ar trebui să furnizeze astfel de stații de realimentare. În cadrul nodurilor urbane, autoritățile publice ar trebui să ia în considerare instalarea stațiilor în centrele multimodale de transport de marfă, deoarece acestea nu reprezintă doar destinația tipică pentru vehiculele grele, ci ar putea, de asemenea, să furnizeze hidrogen pentru alte moduri de transport, cum ar fi transportul feroviar
  și
  transportul pe căi navigabile interioare.

| (27) | Vehiculele alimentate cu hidrogen ar trebui să poată fi realimentate la destinație sau în apropierea acesteia, care se află de obicei într-o zonă urbană. Pentru a se asigura că realimentarea la destinație accesibilă publicului este posibilă cel puțin în principalele zone urbane, toate nodurile urbane, astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (55), ar trebui să furnizeze astfel de stații de realimentare. În cadrul nodurilor urbane, autoritățile publice ar trebui să ia în considerare instalarea stațiilor în centrele multimodale de transport de marfă, deoarece acestea nu reprezintă doar destinația tipică pentru vehiculele grele, ci ar putea, de asemenea, să furnizeze hidrogen pentru alte moduri de transport, cum ar fi transportul feroviar, transportul pe căi navigabile interioare
  și transportul colectiv de pasageri pe distanțe lungi
  . |
| --- | --- |

(27)

Vehiculele alimentate cu hidrogen ar trebui să poată fi realimentate la destinație sau în apropierea acesteia, care se află de obicei într-o zonă urbană. Pentru a se asigura că realimentarea la destinație accesibilă publicului este posibilă cel puțin în principalele zone urbane, toate nodurile urbane, astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (55), ar trebui să furnizeze astfel de stații de realimentare. În cadrul nodurilor urbane, autoritățile publice ar trebui să ia în considerare instalarea stațiilor în centrele multimodale de transport de marfă, deoarece acestea nu reprezintă doar destinația tipică pentru vehiculele grele, ci ar putea, de asemenea, să furnizeze hidrogen pentru alte moduri de transport, cum ar fi transportul feroviar, transportul pe căi navigabile interioare
  și transportul colectiv de pasageri pe distanțe lungi
  .

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Considerentul 28

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (28) | În stadiul incipient al introducerii pe piață,
  există încă un anumit grad de incertitudine
  cu
  privire la tipul
  de vehicule
  care
  vor intra pe piață și
  la tipul de
  tehnologii
  care
  vor fi utilizate pe scară largă. Astfel cum s-a subliniat în comunicarea Comisiei intitulată „O strategie pentru hidrogen: pentru o Europă neutră climatic” (56), segmentul vehiculelor grele a fost identificat ca fiind segmentul cel mai predispus să introducă în masă de la început vehicule alimentate cu hidrogen. Prin urmare, infrastructura de realimentare cu hidrogen ar trebui să se concentreze, în prealabil, asupra acestui segment, permițând în același timp vehiculelor ușoare să se alimenteze la stațiile de realimentare cu hidrogen accesibile publicului. Pentru a asigura interoperabilitatea, toate stațiile de hidrogen accesibile publicului ar trebui să furnizeze cel puțin hidrogen în stare gazoasă la o presiune de 700 bari. Instalarea infrastructurii ar trebui să țină seama, de asemenea, de apariția unor noi tehnologii, cum ar fi cea privind furnizarea de hidrogen lichid, care permite alimentarea unei game mai largi de vehicule grele și reprezintă opțiunea tehnologică preferată de unii producători de vehicule. În acest scop, un număr minim de stații de realimentare cu hidrogen ar trebui să furnizeze, de asemenea, hidrogen lichid, pe lângă hidrogenul gazos, la o presiune de 700 bari. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(28)

În stadiul incipient al introducerii pe piață,
  există încă un anumit grad de incertitudine
  cu
  privire la tipul
  de vehicule
  care
  vor intra pe piață și
  la tipul de
  tehnologii
  care
  vor fi utilizate pe scară largă. Astfel cum s-a subliniat în comunicarea Comisiei intitulată „O strategie pentru hidrogen: pentru o Europă neutră climatic” (56), segmentul vehiculelor grele a fost identificat ca fiind segmentul cel mai predispus să introducă în masă de la început vehicule alimentate cu hidrogen. Prin urmare, infrastructura de realimentare cu hidrogen ar trebui să se concentreze, în prealabil, asupra acestui segment, permițând în același timp vehiculelor ușoare să se alimenteze la stațiile de realimentare cu hidrogen accesibile publicului. Pentru a asigura interoperabilitatea, toate stațiile de hidrogen accesibile publicului ar trebui să furnizeze cel puțin hidrogen în stare gazoasă la o presiune de 700 bari. Instalarea infrastructurii ar trebui să țină seama, de asemenea, de apariția unor noi tehnologii, cum ar fi cea privind furnizarea de hidrogen lichid, care permite alimentarea unei game mai largi de vehicule grele și reprezintă opțiunea tehnologică preferată de unii producători de vehicule. În acest scop, un număr minim de stații de realimentare cu hidrogen ar trebui să furnizeze, de asemenea, hidrogen lichid, pe lângă hidrogenul gazos, la o presiune de 700 bari.

| (28) | În stadiul incipient al introducerii pe piață,
  nu se știe încă
  cu
  certitudine ce fel
  de vehicule vor intra pe piață și
  ce
  tehnologii vor fi utilizate pe scară largă. Astfel cum s-a subliniat în comunicarea Comisiei intitulată „O strategie pentru hidrogen: pentru o Europă neutră climatic” (56), segmentul vehiculelor grele a fost identificat ca fiind segmentul cel mai predispus să introducă în masă de la început vehicule alimentate cu hidrogen. Prin urmare, infrastructura de realimentare cu hidrogen ar trebui să se concentreze, în prealabil, asupra acestui segment, permițând în același timp vehiculelor ușoare să se alimenteze la stațiile de realimentare cu hidrogen accesibile publicului. Pentru a asigura interoperabilitatea, toate stațiile de hidrogen accesibile publicului ar trebui să furnizeze cel puțin hidrogen în stare gazoasă la o presiune de 700 bari. Instalarea infrastructurii ar trebui să țină seama, de asemenea, de apariția unor noi tehnologii, cum ar fi cea privind furnizarea de hidrogen lichid, care permite alimentarea unei game mai largi de vehicule grele și reprezintă opțiunea tehnologică preferată de unii producători de vehicule. În acest scop, un număr minim de stații de realimentare cu hidrogen ar trebui să furnizeze, de asemenea, hidrogen lichid, pe lângă hidrogenul gazos, la o presiune de 700 bari. |
| --- | --- |

(28)

În stadiul incipient al introducerii pe piață,
  nu se știe încă
  cu
  certitudine ce fel
  de vehicule vor intra pe piață și
  ce
  tehnologii vor fi utilizate pe scară largă. Astfel cum s-a subliniat în comunicarea Comisiei intitulată „O strategie pentru hidrogen: pentru o Europă neutră climatic” (56), segmentul vehiculelor grele a fost identificat ca fiind segmentul cel mai predispus să introducă în masă de la început vehicule alimentate cu hidrogen. Prin urmare, infrastructura de realimentare cu hidrogen ar trebui să se concentreze, în prealabil, asupra acestui segment, permițând în același timp vehiculelor ușoare să se alimenteze la stațiile de realimentare cu hidrogen accesibile publicului. Pentru a asigura interoperabilitatea, toate stațiile de hidrogen accesibile publicului ar trebui să furnizeze cel puțin hidrogen în stare gazoasă la o presiune de 700 bari. Instalarea infrastructurii ar trebui să țină seama, de asemenea, de apariția unor noi tehnologii, cum ar fi cea privind furnizarea de hidrogen lichid, care permite alimentarea unei game mai largi de vehicule grele și reprezintă opțiunea tehnologică preferată de unii producători de vehicule. În acest scop, un număr minim de stații de realimentare cu hidrogen ar trebui să furnizeze, de asemenea, hidrogen lichid, pe lângă hidrogenul gazos, la o presiune de 700 bari.

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Considerentul 28 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (28a) | Este important să se sprijine instalarea efectivă prevăzută a infrastructurii de realimentare cu hidrogen în statele membre. Acest lucru va necesita coordonarea între toate părțile interesate, inclusiv între instituțiile europene, naționale și regionale, sindicate și industrie. Pentru a facilita și a mobiliza finanțarea privată, astfel încât aceasta să atingă obiectivele pertinente identificate în prezentul regulament, ar trebui, de asemenea, să fie utilizate inițiative precum întreprinderea comună pentru un hidrogen curat, instituită prin Regulamentul (UE) 2021/2085 al Consiliului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(28a)

Este important să se sprijine instalarea efectivă prevăzută a infrastructurii de realimentare cu hidrogen în statele membre. Acest lucru va necesita coordonarea între toate părțile interesate, inclusiv între instituțiile europene, naționale și regionale, sindicate și industrie. Pentru a facilita și a mobiliza finanțarea privată, astfel încât aceasta să atingă obiectivele pertinente identificate în prezentul regulament, ar trebui, de asemenea, să fie utilizate inițiative precum întreprinderea comună pentru un hidrogen curat, instituită prin Regulamentul (UE) 2021/2085 al Consiliului.

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Considerentul 30

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (30) | Utilizatorii vehiculelor alimentate cu combustibili alternativi ar trebui să poată plăti cu ușurință și în mod convenabil la toate punctele de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului, fără a fi nevoie să încheie un contract cu operatorul punctului de reîncărcare sau de realimentare sau cu un furnizor de servicii de mobilitate. Prin urmare, pentru reîncărcarea sau realimentarea ad-hoc, toate punctele de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului ar trebui să accepte
  instrumente de plată
  care
  sunt utilizate pe scară largă în Uniune
  și,
  în special
  ,
  plăți electronice prin terminale și dispozitive
  utilizate
  pentru serviciile de plată
  . Această metodă de plată ad-hoc ar trebui să fie întotdeauna la dispoziția consumatorilor, chiar și atunci când se oferă plăți pe bază de contract la punctul de reîncărcare sau de realimentare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(30)

Utilizatorii vehiculelor alimentate cu combustibili alternativi ar trebui să poată plăti cu ușurință și în mod convenabil la toate punctele de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului, fără a fi nevoie să încheie un contract cu operatorul punctului de reîncărcare sau de realimentare sau cu un furnizor de servicii de mobilitate. Prin urmare, pentru reîncărcarea sau realimentarea ad-hoc, toate punctele de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului ar trebui să accepte
  instrumente de plată
  care
  sunt utilizate pe scară largă în Uniune
  și,
  în special
  ,
  plăți electronice prin terminale și dispozitive
  utilizate
  pentru serviciile de plată
  . Această metodă de plată ad-hoc ar trebui să fie întotdeauna la dispoziția consumatorilor, chiar și atunci când se oferă plăți pe bază de contract la punctul de reîncărcare sau de realimentare.

| (30) | Utilizatorii vehiculelor alimentate cu combustibili alternativi ar trebui să poată plăti cu ușurință și în mod convenabil la toate punctele de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului, fără a fi nevoie să încheie un contract cu operatorul punctului de reîncărcare sau de realimentare sau cu un furnizor de servicii de mobilitate. Prin urmare, pentru reîncărcarea sau realimentarea ad-hoc, toate punctele de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului ar trebui să accepte
  plata electronică cu cardul sau dispozitive cu o funcție contactless
  care
  permite cel puțin citirea cardurilor de plată
  și,
  dacă este posibil
  ,
  instrumente de plată suplimentare care sunt
  utilizate
  pe scară largă în Uniune
  . Această metodă de plată ad-hoc ar trebui să fie întotdeauna la dispoziția consumatorilor, chiar și atunci când se oferă plăți pe bază de contract la punctul de reîncărcare sau de realimentare.
  Pentru a garanta că stațiile de încărcare și de realimentare oferă moduri de plată ușor de utilizat de către consumatori și fără sincope, Comisia ar trebui să fie încurajată să modifice Directiva (UE) 2015/2366 pentru a asigura că plata contactless cu cardul este posibilă la stațiile de încărcare și de realimentare. |
| --- | --- |

(30)

Utilizatorii vehiculelor alimentate cu combustibili alternativi ar trebui să poată plăti cu ușurință și în mod convenabil la toate punctele de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului, fără a fi nevoie să încheie un contract cu operatorul punctului de reîncărcare sau de realimentare sau cu un furnizor de servicii de mobilitate. Prin urmare, pentru reîncărcarea sau realimentarea ad-hoc, toate punctele de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului ar trebui să accepte
  plata electronică cu cardul sau dispozitive cu o funcție contactless
  care
  permite cel puțin citirea cardurilor de plată
  și,
  dacă este posibil
  ,
  instrumente de plată suplimentare care sunt
  utilizate
  pe scară largă în Uniune
  . Această metodă de plată ad-hoc ar trebui să fie întotdeauna la dispoziția consumatorilor, chiar și atunci când se oferă plăți pe bază de contract la punctul de reîncărcare sau de realimentare.
  Pentru a garanta că stațiile de încărcare și de realimentare oferă moduri de plată ușor de utilizat de către consumatori și fără sincope, Comisia ar trebui să fie încurajată să modifice Directiva (UE) 2015/2366 pentru a asigura că plata contactless cu cardul este posibilă la stațiile de încărcare și de realimentare.

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Considerentul 30 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (30a) | Pentru a asigura că infrastructura de reîncărcare este utilizată eficient și crește atât încrederea consumatorilor în electromobilitate, cât și fiabilitatea, este esențial să se asigure că toți utilizatorii au acces la stațiile de reîncărcare accesibile publicului, indiferent de marca autoturismului, într-un mod simplu și nediscriminatoriu. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(30a)

Pentru a asigura că infrastructura de reîncărcare este utilizată eficient și crește atât încrederea consumatorilor în electromobilitate, cât și fiabilitatea, este esențial să se asigure că toți utilizatorii au acces la stațiile de reîncărcare accesibile publicului, indiferent de marca autoturismului, într-un mod simplu și nediscriminatoriu.

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Considerentul 31

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (31) | Infrastructura de transport ar trebui să permită mobilitatea și accesibilitatea fără sincope pentru toți utilizatorii, inclusiv pentru persoanele cu
  handicap
  și persoanele în vârstă.
  În principiu,
  amplasarea tuturor stațiilor de reîncărcare și de realimentare, precum și stațiile de reîncărcare și de realimentare propriu-zise ar trebui proiectate astfel încât să poată fi
  utilizate de o cât mai mare parte a publicului
  , în special de către persoanele în vârstă, persoanele cu mobilitate redusă și persoanele cu
  handicap
  . Aceasta ar trebui să includă, de exemplu, asigurarea unui spațiu suficient în jurul parcării, asigurarea faptului că stația de reîncărcare nu este instalată pe o suprafață cu borduri, asigurarea faptului că butoanele sau ecranul stației de reîncărcare se află la o înălțime adecvată și că greutatea cablurilor de reîncărcare și de realimentare este de așa natură încât persoanele cu o putere limitată să le poată manipula cu ușurință. În plus, interfața pentru utilizatori a stațiilor de reîncărcare conexe
  trebuie
  să fie accesibilă. În acest sens, cerințele de accesibilitate din anexele I și III la Directiva 2019/882 (57) ar trebui să se aplice infrastructurii de reîncărcare și de realimentare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(31)

Infrastructura de transport ar trebui să permită mobilitatea și accesibilitatea fără sincope pentru toți utilizatorii, inclusiv pentru persoanele cu
  handicap
  și persoanele în vârstă.
  În principiu,
  amplasarea tuturor stațiilor de reîncărcare și de realimentare, precum și stațiile de reîncărcare și de realimentare propriu-zise ar trebui proiectate astfel încât să poată fi
  utilizate de o cât mai mare parte a publicului
  , în special de către persoanele în vârstă, persoanele cu mobilitate redusă și persoanele cu
  handicap
  . Aceasta ar trebui să includă, de exemplu, asigurarea unui spațiu suficient în jurul parcării, asigurarea faptului că stația de reîncărcare nu este instalată pe o suprafață cu borduri, asigurarea faptului că butoanele sau ecranul stației de reîncărcare se află la o înălțime adecvată și că greutatea cablurilor de reîncărcare și de realimentare este de așa natură încât persoanele cu o putere limitată să le poată manipula cu ușurință. În plus, interfața pentru utilizatori a stațiilor de reîncărcare conexe
  trebuie
  să fie accesibilă. În acest sens, cerințele de accesibilitate din anexele I și III la Directiva 2019/882 (57) ar trebui să se aplice infrastructurii de reîncărcare și de realimentare.

| (31) | Infrastructura de transport ar trebui să permită mobilitatea și accesibilitatea fără sincope pentru toți utilizatorii, inclusiv pentru persoanele cu
  dizabilități
  și persoanele în vârstă. Amplasarea tuturor stațiilor de reîncărcare și de realimentare, precum și stațiile de reîncărcare și de realimentare propriu-zise ar trebui proiectate astfel încât să poată fi
  accesibile și ușor de utilizat de către întregul public
  , în special de către persoanele în vârstă, persoanele cu mobilitate redusă și persoanele cu
  dizabilități
  . Aceasta ar trebui să includă, de exemplu, asigurarea unui spațiu suficient în jurul parcării, asigurarea faptului că stația de reîncărcare nu este instalată pe o suprafață cu borduri, asigurarea faptului că butoanele sau ecranul stației de reîncărcare se află la o înălțime adecvată și că greutatea cablurilor de reîncărcare și de realimentare este de așa natură încât persoanele cu o putere limitată să le poată manipula cu ușurință. În plus, interfața pentru utilizatori a stațiilor de reîncărcare conexe
  ar trebui
  să fie accesibilă. În acest sens, cerințele de accesibilitate din anexele I și III la Directiva 2019/882 (57) ar trebui să se aplice infrastructurii de reîncărcare și de realimentare. |
| --- | --- |

(31)

Infrastructura de transport ar trebui să permită mobilitatea și accesibilitatea fără sincope pentru toți utilizatorii, inclusiv pentru persoanele cu
  dizabilități
  și persoanele în vârstă. Amplasarea tuturor stațiilor de reîncărcare și de realimentare, precum și stațiile de reîncărcare și de realimentare propriu-zise ar trebui proiectate astfel încât să poată fi
  accesibile și ușor de utilizat de către întregul public
  , în special de către persoanele în vârstă, persoanele cu mobilitate redusă și persoanele cu
  dizabilități
  . Aceasta ar trebui să includă, de exemplu, asigurarea unui spațiu suficient în jurul parcării, asigurarea faptului că stația de reîncărcare nu este instalată pe o suprafață cu borduri, asigurarea faptului că butoanele sau ecranul stației de reîncărcare se află la o înălțime adecvată și că greutatea cablurilor de reîncărcare și de realimentare este de așa natură încât persoanele cu o putere limitată să le poată manipula cu ușurință. În plus, interfața pentru utilizatori a stațiilor de reîncărcare conexe
  ar trebui
  să fie accesibilă. În acest sens, cerințele de accesibilitate din anexele I și III la Directiva 2019/882 (57) ar trebui să se aplice infrastructurii de reîncărcare și de realimentare.

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Considerentul 32

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (32) | Instalațiile de energie electrică de la mal pot constitui o sursă de alimentare cu energie nepoluantă pentru transportul maritim și pe căile navigabile interioare și pot contribui la reducerea impactului asupra mediului al navelor maritime și al celor de navigație interioară. În cadrul inițiativei FuelEU în domeniul maritim, operatorii de nave container și „de nave de pasageri trebuie să respecte dispozițiile de reducere a emisiilor la dană. Obiectivele obligatorii de instalare ar trebui să asigure faptul că sectorul găsește o infrastructură suficientă de alimentare cu energie electrică de la mal în porturile maritime
  centrale
  și
  globale
  TEN-T pentru a respecta aceste cerințe. Aplicarea acestor obiective tuturor porturilor maritime TEN-T ar trebui să asigure condiții de concurență echitabile între porturi. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(32)

Instalațiile de energie electrică de la mal pot constitui o sursă de alimentare cu energie nepoluantă pentru transportul maritim și pe căile navigabile interioare și pot contribui la reducerea impactului asupra mediului al navelor maritime și al celor de navigație interioară. În cadrul inițiativei FuelEU în domeniul maritim, operatorii de nave container și „de nave de pasageri trebuie să respecte dispozițiile de reducere a emisiilor la dană. Obiectivele obligatorii de instalare ar trebui să asigure faptul că sectorul găsește o infrastructură suficientă de alimentare cu energie electrică de la mal în porturile maritime
  centrale
  și
  globale
  TEN-T pentru a respecta aceste cerințe. Aplicarea acestor obiective tuturor porturilor maritime TEN-T ar trebui să asigure condiții de concurență echitabile între porturi.

| (32) | Instalațiile de energie electrică de la mal
  , fixe sau mobile,
  pot constitui o sursă de alimentare cu energie nepoluantă pentru transportul maritim și pe căile navigabile interioare și pot contribui la reducerea impactului asupra mediului al navelor maritime și al celor de navigație interioară.
  Beneficiile pentru sănătatea publică și pentru climă ale utilizării alimentării cu energie electrică de la mal față de alte opțiuni sunt importante în ceea ce privește calitatea aerului din zonele urbane din jurul porturilor.
  În cadrul inițiativei FuelEU în domeniul maritim, operatorii de nave container și „de nave de pasageri trebuie să respecte dispozițiile de reducere a emisiilor la dană. Obiectivele obligatorii de instalare ar trebui să asigure faptul că sectorul găsește o infrastructură suficientă de alimentare cu energie electrică de la mal în porturile maritime
  situate pe rețeaua centrală
  și
  globală
  TEN-T pentru a respecta aceste cerințe.
  Întrucât în Uniune există diverse cadre de guvernanță care reglementează porturile maritime, pentru a atinge aceste obiective, statele membre pot decide ca infrastructura să fie instalată în terminalele pertinente cu cel mai mare număr de escale în port pentru fiecare tip de navă în parte.
  Aplicarea acestor obiective tuturor porturilor maritime TEN-T ar trebui să asigure condiții de concurență echitabile între porturi.
  Având în vedere costul și complexitatea instalării infrastructurii de alimentare cu energie electrică de la mal în porturile maritime, este esențial să se acorde prioritate investițiilor în porturi și, acolo unde este cazul, între terminale, în special acolo unde aceste investiții au cel mai mult sens în ceea ce privește utilizarea, viabilitatea economică, reducerea gazelor cu efect de seră și a poluării aerului, precum și capacitatea rețelei. |
| --- | --- |

(32)

Instalațiile de energie electrică de la mal
  , fixe sau mobile,
  pot constitui o sursă de alimentare cu energie nepoluantă pentru transportul maritim și pe căile navigabile interioare și pot contribui la reducerea impactului asupra mediului al navelor maritime și al celor de navigație interioară.
  Beneficiile pentru sănătatea publică și pentru climă ale utilizării alimentării cu energie electrică de la mal față de alte opțiuni sunt importante în ceea ce privește calitatea aerului din zonele urbane din jurul porturilor.
  În cadrul inițiativei FuelEU în domeniul maritim, operatorii de nave container și „de nave de pasageri trebuie să respecte dispozițiile de reducere a emisiilor la dană. Obiectivele obligatorii de instalare ar trebui să asigure faptul că sectorul găsește o infrastructură suficientă de alimentare cu energie electrică de la mal în porturile maritime
  situate pe rețeaua centrală
  și
  globală
  TEN-T pentru a respecta aceste cerințe.
  Întrucât în Uniune există diverse cadre de guvernanță care reglementează porturile maritime, pentru a atinge aceste obiective, statele membre pot decide ca infrastructura să fie instalată în terminalele pertinente cu cel mai mare număr de escale în port pentru fiecare tip de navă în parte.
  Aplicarea acestor obiective tuturor porturilor maritime TEN-T ar trebui să asigure condiții de concurență echitabile între porturi.
  Având în vedere costul și complexitatea instalării infrastructurii de alimentare cu energie electrică de la mal în porturile maritime, este esențial să se acorde prioritate investițiilor în porturi și, acolo unde este cazul, între terminale, în special acolo unde aceste investiții au cel mai mult sens în ceea ce privește utilizarea, viabilitatea economică, reducerea gazelor cu efect de seră și a poluării aerului, precum și capacitatea rețelei.

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Considerentul 32 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (32a) | Statele membre ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a asigura conversia suficientă a frecvenței, rezerva de energie electrică și extinderea suficientă a rețelei de energie electrică, în ceea ce privește conectivitatea și capacitatea, pentru a garanta că se furnizează o alimentare suficientă cu energie electrică de la mal pentru a satisface cererea de energie electrică care rezultă din furnizarea de energie electrică de la mal în porturi, astfel cum se prevede în prezentul regulament. Pentru a asigura continuitatea, statele membre ar trebui să modernizeze și să întrețină rețeaua, astfel încât aceasta să poată face față cererii crescute din prezent și din viitor de alimentare cu energie electrică de la mal în porturi. În cazul în care este imposibil să se furnizeze suficientă energie electrică de la mal din cauza capacității reduse a rețelei locale conectate la port, acest lucru ar trebui remediat de statul membru respectiv și nu ar trebui să fie considerat o nerespectare de către port sau de către proprietarul sau operatorul navei a cerințelor prezentului regulament, atât timp cât capacitatea insuficientă a rețelei locale este atestată în mod corespunzător de către administratorul rețelei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(32a)

Statele membre ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a asigura conversia suficientă a frecvenței, rezerva de energie electrică și extinderea suficientă a rețelei de energie electrică, în ceea ce privește conectivitatea și capacitatea, pentru a garanta că se furnizează o alimentare suficientă cu energie electrică de la mal pentru a satisface cererea de energie electrică care rezultă din furnizarea de energie electrică de la mal în porturi, astfel cum se prevede în prezentul regulament. Pentru a asigura continuitatea, statele membre ar trebui să modernizeze și să întrețină rețeaua, astfel încât aceasta să poată face față cererii crescute din prezent și din viitor de alimentare cu energie electrică de la mal în porturi. În cazul în care este imposibil să se furnizeze suficientă energie electrică de la mal din cauza capacității reduse a rețelei locale conectate la port, acest lucru ar trebui remediat de statul membru respectiv și nu ar trebui să fie considerat o nerespectare de către port sau de către proprietarul sau operatorul navei a cerințelor prezentului regulament, atât timp cât capacitatea insuficientă a rețelei locale este atestată în mod corespunzător de către administratorul rețelei.

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Considerentul 32 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (32b) | Dezvoltarea și introducerea combustibililor alternativi în sectorul maritim necesită o abordare coordonată pentru ca cererea și oferta să corespundă și pentru a evita deprecierea activelor. Prin urmare, toți actorii publici și privați pertinenți ar trebui să fie implicați în introducerea combustibililor alternativi și, în special, a energiei electrice de la mal, inclusiv, dar fără a se limita la autoritățile competente de la nivel local, regional și național, autoritățile portuare, operatorii de terminale, operatorii de rețea, operatorii de alimentare cu energie electrică de la mal, proprietarii de nave și alți actori pertinenți de pe piața maritimă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(32b)

Dezvoltarea și introducerea combustibililor alternativi în sectorul maritim necesită o abordare coordonată pentru ca cererea și oferta să corespundă și pentru a evita deprecierea activelor. Prin urmare, toți actorii publici și privați pertinenți ar trebui să fie implicați în introducerea combustibililor alternativi și, în special, a energiei electrice de la mal, inclusiv, dar fără a se limita la autoritățile competente de la nivel local, regional și național, autoritățile portuare, operatorii de terminale, operatorii de rețea, operatorii de alimentare cu energie electrică de la mal, proprietarii de nave și alți actori pertinenți de pe piața maritimă.

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Considerentul 32 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (32c) | Pentru a asigura un cadru legislativ coerent pentru utilizarea și introducerea combustibililor alternativi, prezentul regulament ar trebui să fie aliniat la Regulamentul XXXX-XXX [FuelEU în domeniul maritim] și la Directiva 2003/96/CE [Directiva privind impozitarea energiei]. Această aliniere ar trebui să asigure faptul că dispozițiile privind furnizarea energiei electrice de la mal în porturi este însoțită de norme care impun navelor să utilizeze alimentarea cu energie electrică de la mal și care stimulează utilizarea acesteia prin intermediul unei scutiri fiscale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(32c)

Pentru a asigura un cadru legislativ coerent pentru utilizarea și introducerea combustibililor alternativi, prezentul regulament ar trebui să fie aliniat la Regulamentul XXXX-XXX [FuelEU în domeniul maritim] și la Directiva 2003/96/CE [Directiva privind impozitarea energiei]. Această aliniere ar trebui să asigure faptul că dispozițiile privind furnizarea energiei electrice de la mal în porturi este însoțită de norme care impun navelor să utilizeze alimentarea cu energie electrică de la mal și care stimulează utilizarea acesteia prin intermediul unei scutiri fiscale.

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Considerentul 32 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (32d) | Acordarea de prioritate anumitor segmente ale transportului maritim pentru furnizarea și utilizarea energiei electrice de la mal pentru a reduce emisiile produse la dană nu ar trebui să scutească alte segmente să contribuie la obiectivele climatice și la cele de reducere la zero a poluării. Prin urmare, în cadrul revizuirii prezentului regulament, Comisia ar trebui să evalueze extinderea dispozițiilor referitoare la alimentarea minimă cu energie electrică de la mal în porturile maritime situate pe rețeaua centrală și globală TEN-T pentru a include și navele mai mici, precum și alte tipuri de nave. Comisia ar trebui să ia în considerare în special disponibilitatea datelor pertinente, reducerea potențială a emisiilor de gaze cu efect de seră și a poluării aerului, dezvoltarea tehnologică și eficacitatea extinderii domeniului de aplicare în ceea ce privește beneficiile pentru climă și sănătate, amploarea sarcinii administrative, precum și consecințele sale financiare și sociale. Mai mult, Comisia ar trebui să evalueze extinderea dispozițiilor pentru a cuprinde infrastructura care ar furniza energie electrică de la mal navelor ancorate într-o zonă portuară. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(32d)

Acordarea de prioritate anumitor segmente ale transportului maritim pentru furnizarea și utilizarea energiei electrice de la mal pentru a reduce emisiile produse la dană nu ar trebui să scutească alte segmente să contribuie la obiectivele climatice și la cele de reducere la zero a poluării. Prin urmare, în cadrul revizuirii prezentului regulament, Comisia ar trebui să evalueze extinderea dispozițiilor referitoare la alimentarea minimă cu energie electrică de la mal în porturile maritime situate pe rețeaua centrală și globală TEN-T pentru a include și navele mai mici, precum și alte tipuri de nave. Comisia ar trebui să ia în considerare în special disponibilitatea datelor pertinente, reducerea potențială a emisiilor de gaze cu efect de seră și a poluării aerului, dezvoltarea tehnologică și eficacitatea extinderii domeniului de aplicare în ceea ce privește beneficiile pentru climă și sănătate, amploarea sarcinii administrative, precum și consecințele sale financiare și sociale. Mai mult, Comisia ar trebui să evalueze extinderea dispozițiilor pentru a cuprinde infrastructura care ar furniza energie electrică de la mal navelor ancorate într-o zonă portuară.

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Considerentul 32 e (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (32e) | Este important să se evite deprecierea activelor și să se asigure că investițiile publice și private care sunt realizate în prezent sunt adaptate exigențelor viitorului și contribuie la traiectoria neutră din punct de vedere climatic, așa cum a fost stabilită în Pactul verde european. Introducerea pe scară largă a energiei electrice de la mal în porturile maritime trebuie să fie luată în considerare împreună cu introducerea actuală și viitoare a tehnologiilor echivalente alternative cu emisii zero de gaze cu efect de seră și zero poluanți, în special a tehnologiilor care asigură reduceri ale emisiilor și ale poluanților atât la dană, cât și în timpul navigației. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(32e)

Este important să se evite deprecierea activelor și să se asigure că investițiile publice și private care sunt realizate în prezent sunt adaptate exigențelor viitorului și contribuie la traiectoria neutră din punct de vedere climatic, așa cum a fost stabilită în Pactul verde european. Introducerea pe scară largă a energiei electrice de la mal în porturile maritime trebuie să fie luată în considerare împreună cu introducerea actuală și viitoare a tehnologiilor echivalente alternative cu emisii zero de gaze cu efect de seră și zero poluanți, în special a tehnologiilor care asigură reduceri ale emisiilor și ale poluanților atât la dană, cât și în timpul navigației.

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Considerentul 34

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (34) | Aceste obiective ar trebui să țină seama de tipurile de nave deservite și de volumele lor de trafic. Porturile maritime cu volume reduse de trafic pentru anumite categorii de nave ar trebui exceptate de la cerințele obligatorii pentru categoriile de nave corespunzătoare, pe baza unui nivel minim al volumului de trafic, astfel încât să se evite instalarea unei capacități insuficient utilizate. În mod similar, obiectivele obligatorii nu ar trebui să vizeze cererea maximă, ci un volum suficient de mare, pentru a evita utilizarea insuficientă a capacității și pentru a ține seama de caracteristicile operaționale ale portului. Transportul maritim este o legătură importantă pentru coeziunea și dezvoltarea economică a insulelor din Uniune. Este posibil ca capacitatea de producție de energie
  din aceste insule
  să nu fie întotdeauna suficientă pentru a ține seama de cererea de energie necesară pentru a sprijini furnizarea alimentării cu energie electrică de la mal. Într-un astfel de caz,
  insulele
  ar trebui să fie scutite de această cerință, cu excepția cazului și până în momentul în care o astfel de conexiune electrică cu continentul va fi finalizată sau până când va exista o capacitate suficientă generată la nivel local din surse de energie nepoluante. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(34)

Aceste obiective ar trebui să țină seama de tipurile de nave deservite și de volumele lor de trafic. Porturile maritime cu volume reduse de trafic pentru anumite categorii de nave ar trebui exceptate de la cerințele obligatorii pentru categoriile de nave corespunzătoare, pe baza unui nivel minim al volumului de trafic, astfel încât să se evite instalarea unei capacități insuficient utilizate. În mod similar, obiectivele obligatorii nu ar trebui să vizeze cererea maximă, ci un volum suficient de mare, pentru a evita utilizarea insuficientă a capacității și pentru a ține seama de caracteristicile operaționale ale portului. Transportul maritim este o legătură importantă pentru coeziunea și dezvoltarea economică a insulelor din Uniune. Este posibil ca capacitatea de producție de energie
  din aceste insule
  să nu fie întotdeauna suficientă pentru a ține seama de cererea de energie necesară pentru a sprijini furnizarea alimentării cu energie electrică de la mal. Într-un astfel de caz,
  insulele
  ar trebui să fie scutite de această cerință, cu excepția cazului și până în momentul în care o astfel de conexiune electrică cu continentul va fi finalizată sau până când va exista o capacitate suficientă generată la nivel local din surse de energie nepoluante.

| (34) | Aceste obiective ar trebui să țină seama de tipurile de nave deservite și de volumele lor de trafic. Porturile maritime cu volume reduse de trafic pentru anumite categorii de nave ar trebui exceptate de la cerințele obligatorii pentru categoriile de nave corespunzătoare, pe baza unui nivel minim al volumului de trafic, astfel încât să se evite instalarea unei capacități insuficient utilizate. În mod similar, obiectivele obligatorii nu ar trebui să vizeze cererea maximă, ci un volum suficient de mare, pentru a evita utilizarea insuficientă a capacității și pentru a ține seama de caracteristicile operaționale ale portului. Transportul maritim este o legătură importantă pentru coeziunea și dezvoltarea economică a insulelor din Uniune
  , precum și a regiunilor ultraperiferice, care folosesc transportul maritim pentru activitățile turistice
  . Este posibil ca
  , în aceste zone,
   capacitatea de producție de energie să nu fie întotdeauna suficientă pentru a ține seama de cererea de energie necesară pentru a sprijini furnizarea alimentării cu energie electrică de la mal. Într-un astfel de caz,
  aceste teritorii
  ar trebui să fie scutite de această cerință, cu excepția cazului și până în momentul în care o astfel de conexiune electrică cu continentul va fi finalizată sau până când va exista o capacitate suficientă generată la nivel local din surse de energie nepoluante. |
| --- | --- |

(34)

Aceste obiective ar trebui să țină seama de tipurile de nave deservite și de volumele lor de trafic. Porturile maritime cu volume reduse de trafic pentru anumite categorii de nave ar trebui exceptate de la cerințele obligatorii pentru categoriile de nave corespunzătoare, pe baza unui nivel minim al volumului de trafic, astfel încât să se evite instalarea unei capacități insuficient utilizate. În mod similar, obiectivele obligatorii nu ar trebui să vizeze cererea maximă, ci un volum suficient de mare, pentru a evita utilizarea insuficientă a capacității și pentru a ține seama de caracteristicile operaționale ale portului. Transportul maritim este o legătură importantă pentru coeziunea și dezvoltarea economică a insulelor din Uniune
  , precum și a regiunilor ultraperiferice, care folosesc transportul maritim pentru activitățile turistice
  . Este posibil ca
  , în aceste zone,
   capacitatea de producție de energie să nu fie întotdeauna suficientă pentru a ține seama de cererea de energie necesară pentru a sprijini furnizarea alimentării cu energie electrică de la mal. Într-un astfel de caz,
  aceste teritorii
  ar trebui să fie scutite de această cerință, cu excepția cazului și până în momentul în care o astfel de conexiune electrică cu continentul va fi finalizată sau până când va exista o capacitate suficientă generată la nivel local din surse de energie nepoluante.

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Considerentul 35

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (35) | O rețea centrală de puncte de realimentare cu GNL în porturile maritime ar trebui să fie disponibilă până în 2025. Punctele de realimentare cu GNL includ, printre altele, terminale GNL, rezervoare, containere mobile, nave de buncheraj și barje. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(35)

O rețea centrală de puncte de realimentare cu GNL în porturile maritime ar trebui să fie disponibilă până în 2025. Punctele de realimentare cu GNL includ, printre altele, terminale GNL, rezervoare, containere mobile, nave de buncheraj și barje.

| (35) | O rețea centrală de puncte de realimentare cu GNL
  , hidrogen și amoniac
  în porturile maritime ar trebui să fie disponibilă până în 2025.
  Având în vedere rolul GNL de combustibil de tranziție, instalarea infrastructurii aferente ar trebui să fie determinată de cererea de pe piață, pentru a evita deprecierea activelor și capacitatea insuficient utilizată.
  Punctele de realimentare cu GNL includ, printre altele, terminale GNL, rezervoare, containere mobile, nave de buncheraj și barje. |
| --- | --- |

(35)

O rețea centrală de puncte de realimentare cu GNL
  , hidrogen și amoniac
  în porturile maritime ar trebui să fie disponibilă până în 2025.
  Având în vedere rolul GNL de combustibil de tranziție, instalarea infrastructurii aferente ar trebui să fie determinată de cererea de pe piață, pentru a evita deprecierea activelor și capacitatea insuficient utilizată.
  Punctele de realimentare cu GNL includ, printre altele, terminale GNL, rezervoare, containere mobile, nave de buncheraj și barje.

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Considerentul 36

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (36) | Alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare în aeroporturi ar trebui să înlocuiască consumul de combustibil lichid al aeronavelor cu o sursă de energie mai curată de la aeronavă (utilizarea unităților auxiliare de alimentare) sau prin unități de alimentare de la sol (GPU). Acest lucru ar
  trebui să reducă
  emisiile poluante și sonore,
  să îmbunătățească
  calitatea aerului și
  să reducă
  impactul asupra schimbărilor climatice. Prin urmare, toate operațiunile de transport comercial ar trebui să poată utiliza alimentarea externă cu energie electrică atunci când aeronavele staționează la porți sau în poziții de ieșire de pe aeroporturile TEN-T. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(36)

Alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare în aeroporturi ar trebui să înlocuiască consumul de combustibil lichid al aeronavelor cu o sursă de energie mai curată de la aeronavă (utilizarea unităților auxiliare de alimentare) sau prin unități de alimentare de la sol (GPU). Acest lucru ar
  trebui să reducă
  emisiile poluante și sonore,
  să îmbunătățească
  calitatea aerului și
  să reducă
  impactul asupra schimbărilor climatice. Prin urmare, toate operațiunile de transport comercial ar trebui să poată utiliza alimentarea externă cu energie electrică atunci când aeronavele staționează la porți sau în poziții de ieșire de pe aeroporturile TEN-T.

| (36) | Alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare în aeroporturi ar trebui să înlocuiască consumul de combustibil lichid al aeronavelor cu o sursă de energie mai curată de la aeronavă (utilizarea unităților auxiliare de alimentare) sau prin unități de alimentare de la sol (GPU).
  Prin urmare, toate operațiunile de transport comercial cuprinse în domeniul de aplicare al prezentului regulament
  ar trebui să
  utilizeze alimentarea externă cu energie electrică atunci când aeronavele staționează la porți sau în poziții de ieșire de pe aeroporturi. În plus, pentru ca aeronavele comerciale de pasageri să își oprească complet motoarele în timpul staționării, ar trebui luată în considerare instalarea sistemelor de aer precondiționat în aeroporturile din rețeaua centrală TEN-T.
  Acest lucru ar
  reduce
  emisiile poluante și sonore,
  ar îmbunătăți
  calitatea aerului și
  ar reduce
  impactul asupra schimbărilor climatice. Prin urmare, toate operațiunile de transport comercial ar trebui să poată utiliza alimentarea externă cu energie electrică
  și sistemele de aer precondiționat
  atunci când aeronavele staționează la porți sau în poziții de ieșire de pe aeroporturile TEN-T. |
| --- | --- |

(36)

Alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare în aeroporturi ar trebui să înlocuiască consumul de combustibil lichid al aeronavelor cu o sursă de energie mai curată de la aeronavă (utilizarea unităților auxiliare de alimentare) sau prin unități de alimentare de la sol (GPU).
  Prin urmare, toate operațiunile de transport comercial cuprinse în domeniul de aplicare al prezentului regulament
  ar trebui să
  utilizeze alimentarea externă cu energie electrică atunci când aeronavele staționează la porți sau în poziții de ieșire de pe aeroporturi. În plus, pentru ca aeronavele comerciale de pasageri să își oprească complet motoarele în timpul staționării, ar trebui luată în considerare instalarea sistemelor de aer precondiționat în aeroporturile din rețeaua centrală TEN-T.
  Acest lucru ar
  reduce
  emisiile poluante și sonore,
  ar îmbunătăți
  calitatea aerului și
  ar reduce
  impactul asupra schimbărilor climatice. Prin urmare, toate operațiunile de transport comercial ar trebui să poată utiliza alimentarea externă cu energie electrică
  și sistemele de aer precondiționat
  atunci când aeronavele staționează la porți sau în poziții de ieșire de pe aeroporturile TEN-T.

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Considerentul 37

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (37) | În conformitate cu articolul 3 din Directiva 2014/94/UE, statele membre au instituit cadre naționale de politică în care își prezintă planurile și obiectivele pentru a asigura îndeplinirea acestor obiective. Atât evaluarea cadrului național de politică, cât și evaluarea Directivei 2014/94/UE au evidențiat necesitatea unor obiective mai ambițioase și a unei abordări mai bine coordonate la nivelul statelor membre, având în vedere accelerarea preconizată a adoptării vehiculelor alimentate cu combustibili alternativi, în special a vehiculelor electrice. În plus, vor fi necesare soluții alternative
  la combustibilii fosili
  în toate modurile de transport pentru a îndeplini obiectivele ambițioase ale Pactului verde european. Cadrele naționale de politică existente ar trebui revizuite pentru a descrie în mod clar modul în care va fi satisfăcută de către statele membre o nevoie mult mai mare de infrastructuri de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului, astfel cum prevăd obiectivele obligatorii. Cadrele revizuite ar trebui să vizeze în egală măsură toate modurile de transport, inclusiv pe cele pentru care nu există obiective obligatorii de instalare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(37)

În conformitate cu articolul 3 din Directiva 2014/94/UE, statele membre au instituit cadre naționale de politică în care își prezintă planurile și obiectivele pentru a asigura îndeplinirea acestor obiective. Atât evaluarea cadrului național de politică, cât și evaluarea Directivei 2014/94/UE au evidențiat necesitatea unor obiective mai ambițioase și a unei abordări mai bine coordonate la nivelul statelor membre, având în vedere accelerarea preconizată a adoptării vehiculelor alimentate cu combustibili alternativi, în special a vehiculelor electrice. În plus, vor fi necesare soluții alternative
  la combustibilii fosili
  în toate modurile de transport pentru a îndeplini obiectivele ambițioase ale Pactului verde european. Cadrele naționale de politică existente ar trebui revizuite pentru a descrie în mod clar modul în care va fi satisfăcută de către statele membre o nevoie mult mai mare de infrastructuri de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului, astfel cum prevăd obiectivele obligatorii. Cadrele revizuite ar trebui să vizeze în egală măsură toate modurile de transport, inclusiv pe cele pentru care nu există obiective obligatorii de instalare.

| (37) | În conformitate cu articolul 3 din Directiva 2014/94/UE, statele membre au instituit cadre naționale de politică în care își prezintă planurile și obiectivele pentru a asigura îndeplinirea acestor obiective. Atât evaluarea cadrului național de politică, cât și evaluarea Directivei 2014/94/UE au evidențiat necesitatea unor obiective mai ambițioase și a unei abordări mai bine coordonate la nivelul statelor membre, având în vedere accelerarea preconizată a adoptării vehiculelor alimentate cu combustibili alternativi, în special a vehiculelor electrice. În plus,
  combustibilii fosili ar trebui eliminați treptat și
  vor fi necesare soluții alternative
  durabile
  în toate modurile de transport pentru a îndeplini obiectivele ambițioase ale Pactului verde european
  și obiectivele climatice ale Uniunii
  . Cadrele naționale de politică existente ar trebui revizuite pentru a descrie în mod clar modul în care va fi satisfăcută de către statele membre o nevoie mult mai mare de infrastructuri de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului, astfel cum prevăd obiectivele obligatorii.
  Cadrele naționale de politică ar trebui să se bazeze pe analiza teritorială, identificarea diferitelor nevoi și luarea în considerare, dacă este cazul, a planurilor regionale și locale existente de instalare a infrastructurii de reîncărcare și de realimentare. Ar trebui să se acorde atenție zonelor rurale pentru a se asigura accesibilitatea deplină a acestui tip de infrastructură. Mai mult,
  cadrele revizuite ar trebui să vizeze în egală măsură toate modurile de transport, inclusiv pe cele pentru care nu există obiective obligatorii de instalare. |
| --- | --- |

(37)

În conformitate cu articolul 3 din Directiva 2014/94/UE, statele membre au instituit cadre naționale de politică în care își prezintă planurile și obiectivele pentru a asigura îndeplinirea acestor obiective. Atât evaluarea cadrului național de politică, cât și evaluarea Directivei 2014/94/UE au evidențiat necesitatea unor obiective mai ambițioase și a unei abordări mai bine coordonate la nivelul statelor membre, având în vedere accelerarea preconizată a adoptării vehiculelor alimentate cu combustibili alternativi, în special a vehiculelor electrice. În plus,
  combustibilii fosili ar trebui eliminați treptat și
  vor fi necesare soluții alternative
  durabile
  în toate modurile de transport pentru a îndeplini obiectivele ambițioase ale Pactului verde european
  și obiectivele climatice ale Uniunii
  . Cadrele naționale de politică existente ar trebui revizuite pentru a descrie în mod clar modul în care va fi satisfăcută de către statele membre o nevoie mult mai mare de infrastructuri de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului, astfel cum prevăd obiectivele obligatorii.
  Cadrele naționale de politică ar trebui să se bazeze pe analiza teritorială, identificarea diferitelor nevoi și luarea în considerare, dacă este cazul, a planurilor regionale și locale existente de instalare a infrastructurii de reîncărcare și de realimentare. Ar trebui să se acorde atenție zonelor rurale pentru a se asigura accesibilitatea deplină a acestui tip de infrastructură. Mai mult,
  cadrele revizuite ar trebui să vizeze în egală măsură toate modurile de transport, inclusiv pe cele pentru care nu există obiective obligatorii de instalare.

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Considerentul 38

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (38) | Cadrele naționale de politică revizuite
  trebuie
  să includă acțiuni de sprijin pentru dezvoltarea pieței în ceea ce privește combustibilii alternativi, inclusiv instalarea infrastructurii necesare care trebuie implementată, în strânsă cooperare cu autoritățile regionale și locale și cu sectorul industrial în cauză, luând de asemenea în considerare necesitățile întreprinderilor mici și mijlocii. În plus, cadrele revizuite ar trebui să descrie cadrul național general pentru planificarea, autorizarea și achiziționarea unei astfel de infrastructuri, inclusiv obstacolele identificate și acțiunile de eliminare a acestora, astfel încât să se poată realiza o instalare mai rapidă a infrastructurii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(38)

Cadrele naționale de politică revizuite
  trebuie
  să includă acțiuni de sprijin pentru dezvoltarea pieței în ceea ce privește combustibilii alternativi, inclusiv instalarea infrastructurii necesare care trebuie implementată, în strânsă cooperare cu autoritățile regionale și locale și cu sectorul industrial în cauză, luând de asemenea în considerare necesitățile întreprinderilor mici și mijlocii. În plus, cadrele revizuite ar trebui să descrie cadrul național general pentru planificarea, autorizarea și achiziționarea unei astfel de infrastructuri, inclusiv obstacolele identificate și acțiunile de eliminare a acestora, astfel încât să se poată realiza o instalare mai rapidă a infrastructurii.

| (38) | Cadrele naționale de politică revizuite
  ar trebui să fie aliniate la obiectivele climatice ale Uniunii și
  să includă
  cote de piață și de trafic detaliate, în special pentru traficul de tranzit, monitorizarea și evaluarea frecventă a datelor, prezentând proiecții privind evoluția pieței și
  acțiuni de sprijin pentru dezvoltarea pieței în ceea ce privește combustibilii alternativi, inclusiv instalarea infrastructurii necesare care trebuie implementată, în strânsă cooperare cu autoritățile regionale și locale și cu sectorul industrial în cauză, luând de asemenea în considerare
  nevoia de a asigura o tranziție justă din punct de vedere social și
  necesitățile întreprinderilor mici și mijlocii. În plus, cadrele revizuite ar trebui să descrie cadrul național general pentru planificarea, autorizarea și achiziționarea unei astfel de infrastructuri, inclusiv obstacolele identificate și acțiunile de eliminare a acestora, astfel încât să se poată realiza o instalare mai rapidă a infrastructurii.
  Cadrele naționale de politică revizuite ar trebui să țină seama în cea mai mare măsură de principiul „eficiența energetică înainte de toate”. Statele membre ar trebui să ia în considerare recomandarea și orientările privind aplicarea acestui principiu, lansate recent, care explică modul în care deciziile de planificare, de politică și de investiții pot reduce consumul de energie în mai multe sectoare esențiale, inclusiv în sectorul transporturilor. |
| --- | --- |

(38)

Cadrele naționale de politică revizuite
  ar trebui să fie aliniate la obiectivele climatice ale Uniunii și
  să includă
  cote de piață și de trafic detaliate, în special pentru traficul de tranzit, monitorizarea și evaluarea frecventă a datelor, prezentând proiecții privind evoluția pieței și
  acțiuni de sprijin pentru dezvoltarea pieței în ceea ce privește combustibilii alternativi, inclusiv instalarea infrastructurii necesare care trebuie implementată, în strânsă cooperare cu autoritățile regionale și locale și cu sectorul industrial în cauză, luând de asemenea în considerare
  nevoia de a asigura o tranziție justă din punct de vedere social și
  necesitățile întreprinderilor mici și mijlocii. În plus, cadrele revizuite ar trebui să descrie cadrul național general pentru planificarea, autorizarea și achiziționarea unei astfel de infrastructuri, inclusiv obstacolele identificate și acțiunile de eliminare a acestora, astfel încât să se poată realiza o instalare mai rapidă a infrastructurii.
  Cadrele naționale de politică revizuite ar trebui să țină seama în cea mai mare măsură de principiul „eficiența energetică înainte de toate”. Statele membre ar trebui să ia în considerare recomandarea și orientările privind aplicarea acestui principiu, lansate recent, care explică modul în care deciziile de planificare, de politică și de investiții pot reduce consumul de energie în mai multe sectoare esențiale, inclusiv în sectorul transporturilor.

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Considerentul 39

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (39) | Dezvoltarea și punerea în aplicare a cadrelor naționale de politică ale statelor membre ar trebui să fie facilitate de Comisie prin intermediul schimbului de informații și bune practici între statele membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(39)

Dezvoltarea și punerea în aplicare a cadrelor naționale de politică ale statelor membre ar trebui să fie facilitate de Comisie prin intermediul schimbului de informații și bune practici între statele membre.

| (39) | Dezvoltarea și punerea în aplicare a cadrelor naționale de politică ale statelor membre ar trebui să fie facilitate de Comisie prin intermediul schimbului de informații și bune practici între statele membre
  și autoritățile locale și regionale
  . |
| --- | --- |

(39)

Dezvoltarea și punerea în aplicare a cadrelor naționale de politică ale statelor membre ar trebui să fie facilitate de Comisie prin intermediul schimbului de informații și bune practici între statele membre
  și autoritățile locale și regionale
  .

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Considerentul 40

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (40) | Pentru a promova combustibilii alternativi și a dezvolta infrastructura relevantă, cadrele naționale de politică ar trebui să fie compuse din strategii detaliate de promovare a combustibililor alternativi în sectoare dificil de decarbonizat, cum ar fi aviația, transportul maritim, transportul pe căi navigabile interioare, precum și transportul feroviar pe segmente de rețea care nu pot fi electrificate. În special, statele membre ar trebui să elaboreze strategii clare pentru decarbonizarea transportului pe căile navigabile interioare de-a lungul rețelei TEN-T, în strânsă cooperare cu statele membre în cauză. De asemenea, ar trebui elaborate strategii de decarbonizare pe termen lung pentru porturile TEN-T și pentru aeroporturile TEN-T, punând accentul în special pe instalarea infrastructurii pentru navele și aeronavele cu emisii scăzute și cu emisii zero, precum și pentru liniile de cale ferată care nu vor fi electrificate. Pe baza acestor strategii, Comisia ar trebui să revizuiască prezentul regulament în vederea stabilirii unor obiective mai stricte pentru sectoarele respective. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(40)

Pentru a promova combustibilii alternativi și a dezvolta infrastructura relevantă, cadrele naționale de politică ar trebui să fie compuse din strategii detaliate de promovare a combustibililor alternativi în sectoare dificil de decarbonizat, cum ar fi aviația, transportul maritim, transportul pe căi navigabile interioare, precum și transportul feroviar pe segmente de rețea care nu pot fi electrificate. În special, statele membre ar trebui să elaboreze strategii clare pentru decarbonizarea transportului pe căile navigabile interioare de-a lungul rețelei TEN-T, în strânsă cooperare cu statele membre în cauză. De asemenea, ar trebui elaborate strategii de decarbonizare pe termen lung pentru porturile TEN-T și pentru aeroporturile TEN-T, punând accentul în special pe instalarea infrastructurii pentru navele și aeronavele cu emisii scăzute și cu emisii zero, precum și pentru liniile de cale ferată care nu vor fi electrificate. Pe baza acestor strategii, Comisia ar trebui să revizuiască prezentul regulament în vederea stabilirii unor obiective mai stricte pentru sectoarele respective.

| (40) | Pentru a promova combustibilii alternativi și a dezvolta infrastructura relevantă, cadrele naționale de politică ar trebui să fie compuse din strategii detaliate de promovare a combustibililor alternativi în sectoare dificil de decarbonizat, cum ar fi aviația, transportul maritim
  și
  transportul pe căi navigabile interioare, precum și transportul feroviar pe segmente de rețea care nu pot fi electrificate. În special, statele membre ar trebui să elaboreze strategii clare pentru decarbonizarea transportului pe căile navigabile interioare de-a lungul rețelei TEN-T, în strânsă cooperare cu statele membre în cauză. De asemenea, ar trebui elaborate strategii de decarbonizare pe termen lung pentru porturile TEN-T și pentru aeroporturile TEN-T, punând accentul în special pe instalarea infrastructurii pentru navele și aeronavele cu emisii scăzute și cu emisii zero, precum și pentru liniile de cale ferată care nu vor fi electrificate. Pe baza acestor strategii
  și ținând seama de datele privind cota de piață și cota de trafic la nivel național, precum și de proiecțiile privind piața
  , Comisia ar trebui să revizuiască prezentul regulament în vederea stabilirii unor obiective mai stricte pentru sectoarele respective. |
| --- | --- |

(40)

Pentru a promova combustibilii alternativi și a dezvolta infrastructura relevantă, cadrele naționale de politică ar trebui să fie compuse din strategii detaliate de promovare a combustibililor alternativi în sectoare dificil de decarbonizat, cum ar fi aviația, transportul maritim
  și
  transportul pe căi navigabile interioare, precum și transportul feroviar pe segmente de rețea care nu pot fi electrificate. În special, statele membre ar trebui să elaboreze strategii clare pentru decarbonizarea transportului pe căile navigabile interioare de-a lungul rețelei TEN-T, în strânsă cooperare cu statele membre în cauză. De asemenea, ar trebui elaborate strategii de decarbonizare pe termen lung pentru porturile TEN-T și pentru aeroporturile TEN-T, punând accentul în special pe instalarea infrastructurii pentru navele și aeronavele cu emisii scăzute și cu emisii zero, precum și pentru liniile de cale ferată care nu vor fi electrificate. Pe baza acestor strategii
  și ținând seama de datele privind cota de piață și cota de trafic la nivel național, precum și de proiecțiile privind piața
  , Comisia ar trebui să revizuiască prezentul regulament în vederea stabilirii unor obiective mai stricte pentru sectoarele respective.

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Considerentul 40 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 40a. | Deși numai aproximativ 56 % din rețeaua feroviară europeană existentă este electrificată, trenurile alimentate cu energie electrică constituie peste 80 % din numărul total de tren-kilometri parcurși. Cu toate acestea, se estimează că, în prezent, sunt încă în exploatare 6 000 de trenuri diesel. Întrucât funcționează pe bază de combustibili fosili, acestea generează emisii de gaze cu efect de seră și poluare atmosferică. Prin urmare, este necesar și urgent să continue instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi în sectorul feroviar pentru a asigura tranziția de la trenurile alimentate cu combustibili fosili și, în consecință, pentru a garanta că toate sectoarele transporturilor își îndeplinesc rolul în tranziția către o economie neutră climatic. Astfel, este oportun ca prezentul regulament să propună obiective obligatorii. Sectorul feroviar are la dispoziție diferite tehnologii pentru a renunța la trenurile diesel, inclusiv electrificarea directă, trenurile alimentate cu baterii și aplicațiile hidrogenului, în cazul în care electrificarea directă a unui segment nu este posibilă din motive ce țin de rentabilitatea serviciului. Dezvoltarea acestor tehnologii necesită instalarea unei infrastructuri de reîncărcare și de realimentare adecvate în statele membre. Înainte de instalarea acestei infrastructuri, statele membre ar trebui să evalueze cu atenție cele mai bune locuri în care să fie amplasată și ar trebui, în special, să ia în considerare instalarea sa în nodurile multimodale și în nodurile urbane. Principiul „eficiența energetică înainte de toate” ar trebui să fie luat pe deplin în considerare în deciziile de planificare și de investiții. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

40a.

Deși numai aproximativ 56 % din rețeaua feroviară europeană existentă este electrificată, trenurile alimentate cu energie electrică constituie peste 80 % din numărul total de tren-kilometri parcurși. Cu toate acestea, se estimează că, în prezent, sunt încă în exploatare 6 000 de trenuri diesel. Întrucât funcționează pe bază de combustibili fosili, acestea generează emisii de gaze cu efect de seră și poluare atmosferică. Prin urmare, este necesar și urgent să continue instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi în sectorul feroviar pentru a asigura tranziția de la trenurile alimentate cu combustibili fosili și, în consecință, pentru a garanta că toate sectoarele transporturilor își îndeplinesc rolul în tranziția către o economie neutră climatic. Astfel, este oportun ca prezentul regulament să propună obiective obligatorii. Sectorul feroviar are la dispoziție diferite tehnologii pentru a renunța la trenurile diesel, inclusiv electrificarea directă, trenurile alimentate cu baterii și aplicațiile hidrogenului, în cazul în care electrificarea directă a unui segment nu este posibilă din motive ce țin de rentabilitatea serviciului. Dezvoltarea acestor tehnologii necesită instalarea unei infrastructuri de reîncărcare și de realimentare adecvate în statele membre. Înainte de instalarea acestei infrastructuri, statele membre ar trebui să evalueze cu atenție cele mai bune locuri în care să fie amplasată și ar trebui, în special, să ia în considerare instalarea sa în nodurile multimodale și în nodurile urbane. Principiul „eficiența energetică înainte de toate” ar trebui să fie luat pe deplin în considerare în deciziile de planificare și de investiții.

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Considerentul 41

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (41) | Statele membre ar trebui să utilizeze o gamă largă de stimulente și măsuri de ordin normativ și
  de altă natură
  pentru a atinge obiectivele obligatorii și pentru a-și pune în aplicare cadrele naționale de politică,
  în strânsă cooperare cu actorii din sectorul privat
  , în strânsă cooperare cu actorii din sectorul privat, care ar trebui să aibă un rol esențial în sprijinirea dezvoltării infrastructurii pentru combustibili alternativi. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(41)

Statele membre ar trebui să utilizeze o gamă largă de stimulente și măsuri de ordin normativ și
  de altă natură
  pentru a atinge obiectivele obligatorii și pentru a-și pune în aplicare cadrele naționale de politică,
  în strânsă cooperare cu actorii din sectorul privat
  , în strânsă cooperare cu actorii din sectorul privat, care ar trebui să aibă un rol esențial în sprijinirea dezvoltării infrastructurii pentru combustibili alternativi.

| (41) | Statele membre ar trebui să utilizeze o gamă largă de stimulente și măsuri de ordin normativ și
  bazate pe piață
  pentru a atinge obiectivele obligatorii și pentru a-și pune în aplicare cadrele naționale de politică, în strânsă cooperare cu
  autoritățile regionale și locale
  ,
  precum și
  cu actorii din sectorul privat, care ar trebui să aibă un rol esențial în sprijinirea
  și finanțarea
  dezvoltării infrastructurii pentru combustibili alternativi. |
| --- | --- |

(41)

Statele membre ar trebui să utilizeze o gamă largă de stimulente și măsuri de ordin normativ și
  bazate pe piață
  pentru a atinge obiectivele obligatorii și pentru a-și pune în aplicare cadrele naționale de politică, în strânsă cooperare cu
  autoritățile regionale și locale
  ,
  precum și
  cu actorii din sectorul privat, care ar trebui să aibă un rol esențial în sprijinirea
  și finanțarea
  dezvoltării infrastructurii pentru combustibili alternativi.

Amendamentul 52

Propunere de regulament

Considerentul 41 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (41b) | Statele membre ar trebui să introducă sisteme de stimulente și ar trebui să ia toate măsurile necesare atunci când încearcă să promoveze moduri de transport durabile. Ar trebui să se pună un accent deosebit pe rolul autorităților municipale sau regionale, care pot facilita adoptarea vehiculelor care utilizează combustibili alternativi prin stimulente fiscale specifice, achiziții publice sau reglementări locale în materie de trafic. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(41b)

Statele membre ar trebui să introducă sisteme de stimulente și ar trebui să ia toate măsurile necesare atunci când încearcă să promoveze moduri de transport durabile. Ar trebui să se pună un accent deosebit pe rolul autorităților municipale sau regionale, care pot facilita adoptarea vehiculelor care utilizează combustibili alternativi prin stimulente fiscale specifice, achiziții publice sau reglementări locale în materie de trafic.

Amendamentul 53

Propunere de regulament

Considerentul 42

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (42) | În temeiul Directivei 2009/33/CE a Parlamentului European și a Consiliului (58), sunt rezervate cote naționale minime de achiziții publice pentru autobuze nepoluante și cu emisii zero, în cazul în care un autobuz nepoluant utilizează combustibili alternativi, astfel cum sunt definiți la articolul 2 punctul (3) din prezentul regulament. Având în vedere că tot mai multe autorități și operatori de transport public trec la autobuze nepoluante și cu emisii zero pentru a atinge aceste obiective, statele membre ar trebui să includă promovarea și dezvoltarea specifică a infrastructurii necesare pentru autobuze ca element-cheie în cadrele lor naționale de politică. Statele membre ar trebui să instituie și să mențină instrumente adecvate pentru a promova instalarea infrastructurii de încărcare și de realimentare și pentru parcurile de vehicule captive, în special pentru autobuzele
  nepoluante
  și cu emisii zero
  la nivel local
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(42)

În temeiul Directivei 2009/33/CE a Parlamentului European și a Consiliului (58), sunt rezervate cote naționale minime de achiziții publice pentru autobuze nepoluante și cu emisii zero, în cazul în care un autobuz nepoluant utilizează combustibili alternativi, astfel cum sunt definiți la articolul 2 punctul (3) din prezentul regulament. Având în vedere că tot mai multe autorități și operatori de transport public trec la autobuze nepoluante și cu emisii zero pentru a atinge aceste obiective, statele membre ar trebui să includă promovarea și dezvoltarea specifică a infrastructurii necesare pentru autobuze ca element-cheie în cadrele lor naționale de politică. Statele membre ar trebui să instituie și să mențină instrumente adecvate pentru a promova instalarea infrastructurii de încărcare și de realimentare și pentru parcurile de vehicule captive, în special pentru autobuzele
  nepoluante
  și cu emisii zero
  la nivel local
  .

| (42) | În temeiul Directivei 2009/33/CE a Parlamentului European și a Consiliului (58), sunt rezervate cote naționale minime de achiziții publice pentru autobuze nepoluante și cu emisii zero, în cazul în care un autobuz nepoluant utilizează combustibili alternativi, astfel cum sunt definiți la articolul 2 punctul (3) din prezentul regulament. Având în vedere că tot mai multe autorități și operatori de transport public trec la autobuze nepoluante și cu emisii zero pentru a atinge aceste obiective, statele membre ar trebui să includă promovarea și dezvoltarea specifică a infrastructurii necesare pentru autobuze ca element-cheie în cadrele lor naționale de politică. Statele membre ar trebui să instituie și să mențină instrumente adecvate pentru a promova instalarea
  de-a lungul drumurilor a
  infrastructurii de încărcare și de realimentare și pentru parcurile de vehicule captive, în special pentru autobuzele și
  autocarele
  cu emisii zero
  și pentru covoiajare și ar trebui să poată contabiliza această instalare în cadrul obiectivelor stabilite în prezentul regulament
  . |
| --- | --- |

(42)

În temeiul Directivei 2009/33/CE a Parlamentului European și a Consiliului (58), sunt rezervate cote naționale minime de achiziții publice pentru autobuze nepoluante și cu emisii zero, în cazul în care un autobuz nepoluant utilizează combustibili alternativi, astfel cum sunt definiți la articolul 2 punctul (3) din prezentul regulament. Având în vedere că tot mai multe autorități și operatori de transport public trec la autobuze nepoluante și cu emisii zero pentru a atinge aceste obiective, statele membre ar trebui să includă promovarea și dezvoltarea specifică a infrastructurii necesare pentru autobuze ca element-cheie în cadrele lor naționale de politică. Statele membre ar trebui să instituie și să mențină instrumente adecvate pentru a promova instalarea
  de-a lungul drumurilor a
  infrastructurii de încărcare și de realimentare și pentru parcurile de vehicule captive, în special pentru autobuzele și
  autocarele
  cu emisii zero
  și pentru covoiajare și ar trebui să poată contabiliza această instalare în cadrul obiectivelor stabilite în prezentul regulament
  .

Amendamentul 54

Propunere de regulament

Considerentul 43

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (43) | Având în vedere diversitatea din ce în ce mai mare a tipurilor de combustibili pentru autovehicule, asociată cu creșterea continuă a mobilității rutiere a cetățenilor în întreaga Uniune, este necesar să se furnizeze utilizatorilor de vehicule informații clare și ușor de înțeles privind combustibilii disponibili la stațiile de realimentare și privind compatibilitatea vehiculelor lor cu diferiți combustibili sau privind punctele de reîncărcare de pe piața Uniunii. Statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a decide să pună în aplicare măsurile de informare respective și în privința vehiculelor introduse pe piață
  înainte de 18 noiembrie 2016
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(43)

Având în vedere diversitatea din ce în ce mai mare a tipurilor de combustibili pentru autovehicule, asociată cu creșterea continuă a mobilității rutiere a cetățenilor în întreaga Uniune, este necesar să se furnizeze utilizatorilor de vehicule informații clare și ușor de înțeles privind combustibilii disponibili la stațiile de realimentare și privind compatibilitatea vehiculelor lor cu diferiți combustibili sau privind punctele de reîncărcare de pe piața Uniunii. Statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a decide să pună în aplicare măsurile de informare respective și în privința vehiculelor introduse pe piață
  înainte de 18 noiembrie 2016
  .

| (43) | Având în vedere diversitatea din ce în ce mai mare a tipurilor de combustibili pentru autovehicule, asociată cu creșterea continuă a mobilității rutiere a cetățenilor în întreaga Uniune, este necesar să se furnizeze utilizatorilor de vehicule informații clare și ușor de înțeles privind combustibilii disponibili la stațiile de realimentare și privind compatibilitatea vehiculelor lor cu diferiți combustibili sau privind punctele de reîncărcare de pe piața Uniunii. Statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a decide să pună în aplicare măsurile de informare respective și în privința vehiculelor introduse
  anterior
  pe piață. |
| --- | --- |

(43)

Având în vedere diversitatea din ce în ce mai mare a tipurilor de combustibili pentru autovehicule, asociată cu creșterea continuă a mobilității rutiere a cetățenilor în întreaga Uniune, este necesar să se furnizeze utilizatorilor de vehicule informații clare și ușor de înțeles privind combustibilii disponibili la stațiile de realimentare și privind compatibilitatea vehiculelor lor cu diferiți combustibili sau privind punctele de reîncărcare de pe piața Uniunii. Statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a decide să pună în aplicare măsurile de informare respective și în privința vehiculelor introduse
  anterior
  pe piață.

Amendamentul 55

Propunere de regulament

Considerentul 44

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (44) | Informațiile simple și ușor de comparat privind prețul diverșilor combustibili ar putea juca un rol important pentru utilizatorii de vehicule în vederea unei mai bune evaluări a costului relativ al fiecărui combustibil disponibil pe piață. Prin urmare, o comparație a prețului unitar pentru anumiți combustibili alternativi și combustibili convenționali, exprimată sub forma „prețului combustibilului pe 100 km”, ar trebui afișată, în scop informativ, la toate stațiile de alimentare cu combustibil relevante. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(44)

Informațiile simple și ușor de comparat privind prețul diverșilor combustibili ar putea juca un rol important pentru utilizatorii de vehicule în vederea unei mai bune evaluări a costului relativ al fiecărui combustibil disponibil pe piață. Prin urmare, o comparație a prețului unitar pentru anumiți combustibili alternativi și combustibili convenționali, exprimată sub forma „prețului combustibilului pe 100 km”, ar trebui afișată, în scop informativ, la toate stațiile de alimentare cu combustibil relevante.

| (44) | Informațiile simple și ușor de comparat privind prețul diverșilor combustibili ar putea juca un rol important pentru utilizatorii de vehicule în vederea unei mai bune evaluări a costului relativ al fiecărui combustibil disponibil pe piață. Prin urmare, o comparație a prețului unitar pentru anumiți combustibili alternativi și combustibili convenționali, exprimată sub forma „prețului combustibilului pe 100 km”, ar trebui afișată, în scop informativ, la toate stațiile de alimentare cu combustibil relevante.
  Consumatorilor ar trebui să li se clarifice faptul că această comparație a prețurilor se referă la prețurile medii ale carburanților din fiecare stat membru, care pot să difere de prețurile reale practicate la stația de alimentare cu combustibil în cauză. În plus, pentru reîncărcarea cu energie electrică și pentru realimentarea cu hidrogen ad-hoc, prețul perceput la stația în cauză ar trebui, de asemenea, să fie afișat per kWh și, respectiv, per kg. |
| --- | --- |

(44)

Informațiile simple și ușor de comparat privind prețul diverșilor combustibili ar putea juca un rol important pentru utilizatorii de vehicule în vederea unei mai bune evaluări a costului relativ al fiecărui combustibil disponibil pe piață. Prin urmare, o comparație a prețului unitar pentru anumiți combustibili alternativi și combustibili convenționali, exprimată sub forma „prețului combustibilului pe 100 km”, ar trebui afișată, în scop informativ, la toate stațiile de alimentare cu combustibil relevante.
  Consumatorilor ar trebui să li se clarifice faptul că această comparație a prețurilor se referă la prețurile medii ale carburanților din fiecare stat membru, care pot să difere de prețurile reale practicate la stația de alimentare cu combustibil în cauză. În plus, pentru reîncărcarea cu energie electrică și pentru realimentarea cu hidrogen ad-hoc, prețul perceput la stația în cauză ar trebui, de asemenea, să fie afișat per kWh și, respectiv, per kg.

Amendamentul 56

Propunere de regulament

Considerentul 46

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (46) | Datele ar trebui să joace un rol fundamental în funcționarea adecvată a infrastructurii de reîncărcare și de realimentare. Formatul, frecvența și calitatea punerii la dispoziție și ale accesibilității acestor date ar trebui să determine calitatea globală a unui ecosistem de infrastructură pentru combustibili alternativi care să răspundă nevoilor utilizatorilor. În plus, aceste date ar trebui să fie accesibile în mod coerent în toate statele membre. Prin urmare, datele ar trebui furnizate în conformitate cu cerințele stabilite în Directiva 2010/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului (59) pentru punctele naționale de acces. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(46)

Datele ar trebui să joace un rol fundamental în funcționarea adecvată a infrastructurii de reîncărcare și de realimentare. Formatul, frecvența și calitatea punerii la dispoziție și ale accesibilității acestor date ar trebui să determine calitatea globală a unui ecosistem de infrastructură pentru combustibili alternativi care să răspundă nevoilor utilizatorilor. În plus, aceste date ar trebui să fie accesibile în mod coerent în toate statele membre. Prin urmare, datele ar trebui furnizate în conformitate cu cerințele stabilite în Directiva 2010/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului (59) pentru punctele naționale de acces.

| (46) | Datele ar trebui să joace un rol fundamental în funcționarea adecvată a infrastructurii de reîncărcare și de realimentare. Formatul, frecvența și calitatea punerii la dispoziție și ale accesibilității acestor date ar trebui să determine calitatea globală a unui ecosistem de infrastructură pentru combustibili alternativi care să răspundă nevoilor utilizatorilor. În plus, aceste date ar trebui să fie accesibile în mod coerent în toate statele membre. Prin urmare, datele ar trebui furnizate
  ca date deschise
  în conformitate cu cerințele stabilite în Directiva 2010/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului (59) pentru punctele naționale de acces.
  Pentru serviciile care permit călătorii fără întreruperi pe teritoriul Uniunii, ar trebui creat și un sistem la nivelul Uniunii, importând informații standardizate din sistemele naționale. Prin urmare, Comisia ar trebui să înființeze un punct european comun de acces la nivelul Uniunii, care ar urma să funcționeze ca un portal de date care să le ofere utilizatorilor finali și furnizorilor de servicii de mobilitate posibilitatea de a accesa cu ușurință datele pertinente păstrate în punctele naționale de acces. Atunci când este posibil, acesta ar trebui să fie compatibil și interoperabil cu sistemele de informații și rezervare existente dezvoltate de statele membre. Punctul de acces european ar putea facilita îmbunătățirea comparațiilor între operatorii de reîncărcare și de realimentare accesibili publicului de pe piața internă în ceea ce privește prețurile pentru consumatori și le-ar putea oferi utilizatorilor informații privind accesibilitatea și disponibilitatea, timpul de așteptare și capacitatea rămasă a combustibililor alternativi pentru punctele de realimentare și reîncărcare. Acest lucru ar putea contribui la prevenirea perturbării traficului și ar favoriza siguranța rutieră. Aceste informații ar trebui să fie puse la dispoziție prin intermediul unei interfețe publice, actualizate, ușor de utilizat, accesibile și multilingve la nivelul UE. |
| --- | --- |

(46)

Datele ar trebui să joace un rol fundamental în funcționarea adecvată a infrastructurii de reîncărcare și de realimentare. Formatul, frecvența și calitatea punerii la dispoziție și ale accesibilității acestor date ar trebui să determine calitatea globală a unui ecosistem de infrastructură pentru combustibili alternativi care să răspundă nevoilor utilizatorilor. În plus, aceste date ar trebui să fie accesibile în mod coerent în toate statele membre. Prin urmare, datele ar trebui furnizate
  ca date deschise
  în conformitate cu cerințele stabilite în Directiva 2010/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului (59) pentru punctele naționale de acces.
  Pentru serviciile care permit călătorii fără întreruperi pe teritoriul Uniunii, ar trebui creat și un sistem la nivelul Uniunii, importând informații standardizate din sistemele naționale. Prin urmare, Comisia ar trebui să înființeze un punct european comun de acces la nivelul Uniunii, care ar urma să funcționeze ca un portal de date care să le ofere utilizatorilor finali și furnizorilor de servicii de mobilitate posibilitatea de a accesa cu ușurință datele pertinente păstrate în punctele naționale de acces. Atunci când este posibil, acesta ar trebui să fie compatibil și interoperabil cu sistemele de informații și rezervare existente dezvoltate de statele membre. Punctul de acces european ar putea facilita îmbunătățirea comparațiilor între operatorii de reîncărcare și de realimentare accesibili publicului de pe piața internă în ceea ce privește prețurile pentru consumatori și le-ar putea oferi utilizatorilor informații privind accesibilitatea și disponibilitatea, timpul de așteptare și capacitatea rămasă a combustibililor alternativi pentru punctele de realimentare și reîncărcare. Acest lucru ar putea contribui la prevenirea perturbării traficului și ar favoriza siguranța rutieră. Aceste informații ar trebui să fie puse la dispoziție prin intermediul unei interfețe publice, actualizate, ușor de utilizat, accesibile și multilingve la nivelul UE.

Amendamentul 57

Propunere de regulament

Considerentul 52

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (52) | În aplicarea prezentului regulament, Comisia ar trebui să consulte grupurile de experți relevante
  și
  , în special Forumul pentru transporturi durabile și Forumul european pentru un transport naval sustenabil („ESSF”). O astfel de consultare a experților este deosebit de importantă atunci când Comisia intenționează să adopte acte delegate sau de punere în aplicare în temeiul prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(52)

În aplicarea prezentului regulament, Comisia ar trebui să consulte grupurile de experți relevante
  și
  , în special Forumul pentru transporturi durabile și Forumul european pentru un transport naval sustenabil („ESSF”). O astfel de consultare a experților este deosebit de importantă atunci când Comisia intenționează să adopte acte delegate sau de punere în aplicare în temeiul prezentului regulament.

| (52) | În aplicarea prezentului regulament, Comisia ar trebui să consulte
  o gamă vastă de organizații și părți interesate, inclusiv și fără a se limita la organizații ale consumatorilor, municipalități, orașe și regiuni, precum și la
  grupurile de experți relevante, în special Forumul pentru transporturi durabile și Forumul european pentru un transport naval sustenabil („ESSF”). O astfel de consultare a experților este deosebit de importantă atunci când Comisia intenționează să adopte acte delegate sau de punere în aplicare în temeiul prezentului regulament. |
| --- | --- |

(52)

În aplicarea prezentului regulament, Comisia ar trebui să consulte
  o gamă vastă de organizații și părți interesate, inclusiv și fără a se limita la organizații ale consumatorilor, municipalități, orașe și regiuni, precum și la
  grupurile de experți relevante, în special Forumul pentru transporturi durabile și Forumul european pentru un transport naval sustenabil („ESSF”). O astfel de consultare a experților este deosebit de importantă atunci când Comisia intenționează să adopte acte delegate sau de punere în aplicare în temeiul prezentului regulament.

Amendamentul 58

Propunere de regulament

Considerentul 53

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (53) | Infrastructura pentru combustibili alternativi este un domeniu care se dezvoltă cu rapiditate. Lipsa specificațiilor tehnice comune constituie un obstacol în calea creării unei piețe unice a infrastructurii pentru combustibili alternativi. Prin urmare, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui delegată Comisiei pentru a stabili norme privind specificațiile tehnice pentru domeniile în care specificațiile tehnice comune lipsesc, dar sunt necesare. În special, aceasta ar trebui să includă comunicarea dintre vehiculul electric și punctul de reîncărcare, comunicarea dintre punctul de reîncărcare și sistemul de gestionare a software-ului de reîncărcare (back-end); comunicarea privind serviciul de roaming pentru vehiculele electrice și comunicarea cu rețeaua electrică. De asemenea, este necesar să se definească cadrul de guvernanță adecvat și rolurile diferiților actori implicați în ecosistemul de comunicare vehicul-rețea
  . În plus, trebuie luate în considerare
  evoluțiile tehnologice emergente, cum ar fi sistemele rutiere electrice („ERS”). În ceea ce privește furnizarea datelor, este necesar să se prevadă tipuri de date și specificații tehnice suplimentare referitoare la formatul, frecvența și calitatea punerii la dispoziție și ale accesibilității acestor date. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(53)

Infrastructura pentru combustibili alternativi este un domeniu care se dezvoltă cu rapiditate. Lipsa specificațiilor tehnice comune constituie un obstacol în calea creării unei piețe unice a infrastructurii pentru combustibili alternativi. Prin urmare, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui delegată Comisiei pentru a stabili norme privind specificațiile tehnice pentru domeniile în care specificațiile tehnice comune lipsesc, dar sunt necesare. În special, aceasta ar trebui să includă comunicarea dintre vehiculul electric și punctul de reîncărcare, comunicarea dintre punctul de reîncărcare și sistemul de gestionare a software-ului de reîncărcare (back-end); comunicarea privind serviciul de roaming pentru vehiculele electrice și comunicarea cu rețeaua electrică. De asemenea, este necesar să se definească cadrul de guvernanță adecvat și rolurile diferiților actori implicați în ecosistemul de comunicare vehicul-rețea
  . În plus, trebuie luate în considerare
  evoluțiile tehnologice emergente, cum ar fi sistemele rutiere electrice („ERS”). În ceea ce privește furnizarea datelor, este necesar să se prevadă tipuri de date și specificații tehnice suplimentare referitoare la formatul, frecvența și calitatea punerii la dispoziție și ale accesibilității acestor date.

| (53) | Infrastructura pentru combustibili alternativi este un domeniu care se dezvoltă cu rapiditate. Lipsa specificațiilor tehnice comune constituie un obstacol în calea creării unei piețe unice a infrastructurii pentru combustibili alternativi. Prin urmare, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui delegată Comisiei pentru a stabili norme privind specificațiile tehnice pentru domeniile în care specificațiile tehnice comune lipsesc, dar sunt necesare. În special, aceasta ar trebui să includă comunicarea dintre vehiculul electric și punctul de reîncărcare, comunicarea dintre punctul de reîncărcare și sistemul de gestionare a software-ului de reîncărcare (back-end); comunicarea privind serviciul de roaming pentru vehiculele electrice și comunicarea cu rețeaua electrică
  , asigurând, în același timp, un nivel înalt de securitate cibernetică și de protecție a datelor consumatorilor
  . De asemenea, este necesar să se definească
  rapid
  cadrul de guvernanță adecvat și rolurile diferiților actori implicați în ecosistemul de comunicare vehicul-rețea
  , sprijinind și ținând seama totodată de
  evoluțiile tehnologice emergente
  cu potențial ridicat de reducere a emisiilor de GES
  , cum ar fi sistemele rutiere electrice („ERS”)
  , în special de soluțiile de încărcare pe bază de inducție sau de linii de contact aeriene
  . În ceea ce privește furnizarea datelor, este necesar să se prevadă tipuri de date și specificații tehnice suplimentare referitoare la formatul, frecvența și calitatea punerii la dispoziție și ale accesibilității acestor date.
  Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |
| --- | --- |

(53)

Infrastructura pentru combustibili alternativi este un domeniu care se dezvoltă cu rapiditate. Lipsa specificațiilor tehnice comune constituie un obstacol în calea creării unei piețe unice a infrastructurii pentru combustibili alternativi. Prin urmare, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui delegată Comisiei pentru a stabili norme privind specificațiile tehnice pentru domeniile în care specificațiile tehnice comune lipsesc, dar sunt necesare. În special, aceasta ar trebui să includă comunicarea dintre vehiculul electric și punctul de reîncărcare, comunicarea dintre punctul de reîncărcare și sistemul de gestionare a software-ului de reîncărcare (back-end); comunicarea privind serviciul de roaming pentru vehiculele electrice și comunicarea cu rețeaua electrică
  , asigurând, în același timp, un nivel înalt de securitate cibernetică și de protecție a datelor consumatorilor
  . De asemenea, este necesar să se definească
  rapid
  cadrul de guvernanță adecvat și rolurile diferiților actori implicați în ecosistemul de comunicare vehicul-rețea
  , sprijinind și ținând seama totodată de
  evoluțiile tehnologice emergente
  cu potențial ridicat de reducere a emisiilor de GES
  , cum ar fi sistemele rutiere electrice („ERS”)
  , în special de soluțiile de încărcare pe bază de inducție sau de linii de contact aeriene
  . În ceea ce privește furnizarea datelor, este necesar să se prevadă tipuri de date și specificații tehnice suplimentare referitoare la formatul, frecvența și calitatea punerii la dispoziție și ale accesibilității acestor date.
  Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

Amendamentul 59

Propunere de regulament

Considerentul 54 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (54a) | Având în vedere că prezentul regulament va genera costuri suplimentare de asigurare a conformității pentru sectoarele afectate, trebuie luate măsuri compensatorii pentru a preveni creșterea nivelului total al sarcinilor de reglementare. Prin urmare, Comisia ar trebui să aibă obligația de a prezenta, înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament, propuneri de compensare a sarcinilor de reglementare introduse de prezentul regulament, prin revizuirea și abrogarea dispozițiilor din alte regulamente ale UE care generează costuri inutile de conformitate în sectoarele afectate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(54a)

Având în vedere că prezentul regulament va genera costuri suplimentare de asigurare a conformității pentru sectoarele afectate, trebuie luate măsuri compensatorii pentru a preveni creșterea nivelului total al sarcinilor de reglementare. Prin urmare, Comisia ar trebui să aibă obligația de a prezenta, înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament, propuneri de compensare a sarcinilor de reglementare introduse de prezentul regulament, prin revizuirea și abrogarea dispozițiilor din alte regulamente ale UE care generează costuri inutile de conformitate în sectoarele afectate.

Amendamentul 60

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Prezentul regulament stabilește obiective naționale
  obligatorii
  pentru instalarea unei infrastructuri suficiente pentru combustibili alternativi în Uniune, pentru vehiculele rutiere, nave și aeronavele staționare. Acesta stabilește specificații tehnice și cerințe comune privind informarea utilizatorilor, furnizarea de date și cerințele de plată pentru infrastructura pentru combustibili alternativi. | 1.   Prezentul regulament stabilește obiective naționale
  minime
  pentru instalarea unei infrastructuri suficiente pentru combustibili alternativi în Uniune, pentru vehiculele rutiere, nave
  , trenuri
  și aeronavele staționare. Acesta stabilește specificații tehnice și cerințe comune privind informarea utilizatorilor, furnizarea de date și cerințele de plată pentru infrastructura pentru combustibili alternativi. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1.   Prezentul regulament stabilește obiective naționale
  obligatorii
  pentru instalarea unei infrastructuri suficiente pentru combustibili alternativi în Uniune, pentru vehiculele rutiere, nave și aeronavele staționare. Acesta stabilește specificații tehnice și cerințe comune privind informarea utilizatorilor, furnizarea de date și cerințele de plată pentru infrastructura pentru combustibili alternativi.

1.   Prezentul regulament stabilește obiective naționale
  minime
  pentru instalarea unei infrastructuri suficiente pentru combustibili alternativi în Uniune, pentru vehiculele rutiere, nave
  , trenuri
  și aeronavele staționare. Acesta stabilește specificații tehnice și cerințe comune privind informarea utilizatorilor, furnizarea de date și cerințele de plată pentru infrastructura pentru combustibili alternativi.

Amendamentul 61

Amendamentul 61

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 3

Articolul 1 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Prezentul regulament instituie un mecanism de raportare pentru a stimula cooperarea și asigură o monitorizare solidă a progreselor. Mecanismul cuprinde un proces structurat, transparent
  și
  iterativ între Comisie
  și
  statele membre în scopul finalizării cadrelor naționale de politică și al punerii în aplicare ulterioare a acestora, precum și al acțiunilor corespunzătoare ale Comisiei. | 3.   Prezentul regulament instituie un mecanism de raportare pentru a stimula cooperarea și asigură o monitorizare solidă a progreselor. Mecanismul cuprinde un proces
  de guvernare
  structurat, transparent, iterativ
  și pe mai multe niveluri
  între Comisie, statele membre
  și autoritățile regionale și locale
  în scopul finalizării cadrelor naționale de politică
  , ținând seama de strategiile locale
  și
  regionale existente pentru instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi,
  și al punerii în aplicare ulterioare a acestora, precum și al acțiunilor corespunzătoare ale Comisiei. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Prezentul regulament instituie un mecanism de raportare pentru a stimula cooperarea și asigură o monitorizare solidă a progreselor. Mecanismul cuprinde un proces structurat, transparent
  și
  iterativ între Comisie
  și
  statele membre în scopul finalizării cadrelor naționale de politică și al punerii în aplicare ulterioare a acestora, precum și al acțiunilor corespunzătoare ale Comisiei.

3.   Prezentul regulament instituie un mecanism de raportare pentru a stimula cooperarea și asigură o monitorizare solidă a progreselor. Mecanismul cuprinde un proces
  de guvernare
  structurat, transparent, iterativ
  și pe mai multe niveluri
  între Comisie, statele membre
  și autoritățile regionale și locale
  în scopul finalizării cadrelor naționale de politică
  , ținând seama de strategiile locale
  și
  regionale existente pentru instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi,
  și al punerii în aplicare ulterioare a acestora, precum și al acțiunilor corespunzătoare ale Comisiei.

Amendamentul 62

Amendamentul 62

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 2 a (nou)

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a) | „de-a lungul rețelei TEN-T” înseamnă, atunci când termenul este utilizat în ceea ce privește stațiile de reîncărcare cu energie electrică și stațiile de realimentare cu hidrogen, că acestea sunt situate în rețeaua TEN-T sau la o distanță de cel mult 1,5  km de la cea mai apropiată ieșire a unui drum TEN-T; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(2a)

(2a)

„de-a lungul rețelei TEN-T” înseamnă, atunci când termenul este utilizat în ceea ce privește stațiile de reîncărcare cu energie electrică și stațiile de realimentare cu hidrogen, că acestea sunt situate în rețeaua TEN-T sau la o distanță de cel mult 1,5  km de la cea mai apropiată ieșire a unui drum TEN-T;

Amendamentul 63

Amendamentul 63

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 3 – litera a – partea introductivă

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 3 – litera a – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | „combustibili alternativi pentru vehicule cu emisii zero”: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

„combustibili alternativi pentru vehicule cu emisii zero”:

| (a) | „combustibili alternativi pentru vehicule
  , nave și aeronave
  cu emisii zero”: |
| --- | --- |

(a)

„combustibili alternativi pentru vehicule
  , nave și aeronave
  cu emisii zero”:

, nave și aeronave

Amendamentul 64

Amendamentul 64

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 3 – litera b – liniuța 1

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 3 – litera b – liniuța 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | combustibilii din biomasă și biocombustibilii, astfel cum sunt definiți la articolul 2 punctele (27) și (33) din Directiva (UE) 2018/2001; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

combustibilii din biomasă și biocombustibilii, astfel cum sunt definiți la articolul 2 punctele (27) și (33) din Directiva (UE) 2018/2001;

| — | combustibilii din biomasă
  , inclusiv biogazul,
  și biocombustibilii, astfel cum sunt definiți la articolul 2 punctele 27
  , 28
  și 33 din Directiva (UE) 2018/2001; |
| --- | --- |

—

combustibilii din biomasă
  , inclusiv biogazul,
  și biocombustibilii, astfel cum sunt definiți la articolul 2 punctele 27
  , 28
  și 33 din Directiva (UE) 2018/2001;

, inclusiv biogazul,

, 28

Amendamentul 65

Amendamentul 65

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 3 – litera c – partea introductivă

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 3 – litera c – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | „combustibili fosili alternativi” pentru o etapă de tranziție: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

„combustibili fosili alternativi” pentru o etapă de tranziție:

| (c) | „combustibili fosili alternativi” pentru o etapă de tranziție
  limitată
  : |
| --- | --- |

(c)

„combustibili fosili alternativi” pentru o etapă de tranziție
  limitată
  :

limitată

Amendamentul 66

Amendamentul 66

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 9 a (nou)

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9a) | „comunitate de energie a cetățenilor” înseamnă o comunitate astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (11) din Directiva (UE) 2019/944; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(9a)

(9a)

„comunitate de energie a cetățenilor” înseamnă o comunitate astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (11) din Directiva (UE) 2019/944;

Amendamentul 67

Amendamentul 67

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 17

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 17

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (17) | „sistem rutier electric” înseamnă o instalație fizică de-a lungul unui drum care permite transferul de energie electrică către un vehicul
  electric în timp ce vehiculul este în mișcare
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(17)

„sistem rutier electric” înseamnă o instalație fizică de-a lungul unui drum care permite transferul de energie electrică către un vehicul
  electric în timp ce vehiculul este în mișcare
  ;

electric în timp ce vehiculul este în mișcare

| (17) | „sistem rutier electric” înseamnă o instalație fizică de-a lungul unui drum care permite transferul de energie electrică către un vehicul
  pentru a-i furniza energia necesară pentru propulsie sau pentru încărcarea dinamică
  ; |
| --- | --- |

(17)

„sistem rutier electric” înseamnă o instalație fizică de-a lungul unui drum care permite transferul de energie electrică către un vehicul
  pentru a-i furniza energia necesară pentru propulsie sau pentru încărcarea dinamică
  ;

pentru a-i furniza energia necesară pentru propulsie sau pentru încărcarea dinamică

Amendamentul 68

Amendamentul 68

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 17 a (nou)

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 17 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (17a) | „încărcare dinamică” înseamnă încărcarea bateriei unui vehicul electric în timp ce vehiculul este în mișcare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(17a)

(17a)

„încărcare dinamică” înseamnă încărcarea bateriei unui vehicul electric în timp ce vehiculul este în mișcare;

Amendamentul 69

Amendamentul 69

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 19 a (nou)

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 19 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (19a) | „principiul «eficiența energetică înainte de toate»” înseamnă „principiul «eficiența energetică înainte de toate»”, astfel cum este definit la articolul 2 punctul 18 din Regulamentul (UE) 2018/1999; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(19a)

(19a)

„principiul «eficiența energetică înainte de toate»” înseamnă „principiul «eficiența energetică înainte de toate»”, astfel cum este definit la articolul 2 punctul 18 din Regulamentul (UE) 2018/1999;

Amendamentul 70

Amendamentul 70

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 19 b (nou)

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 19 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (19b) | „neutralitate tehnologică” înseamnă „neutralitate tehnologică”, astfel cum se prevede în considerentul 25 din Directiva (UE) 2018/1972; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(19b)

(19b)

„neutralitate tehnologică” înseamnă „neutralitate tehnologică”, astfel cum se prevede în considerentul 25 din Directiva (UE) 2018/1972;

Amendamentul 71

Amendamentul 71

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 35 a (nou)

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 35 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (35a) | „card de plată” înseamnă un serviciu de plată care funcționează pe baza unui card de debit sau de credit fizic și digital și include carduri de plată încorporate într-o aplicație pentru un telefon inteligent; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(35a)

(35a)

„card de plată” înseamnă un serviciu de plată care funcționează pe baza unui card de debit sau de credit fizic și digital și include carduri de plată încorporate într-o aplicație pentru un telefon inteligent;

Amendamentul 72

Amendamentul 72

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 35 b (nou)

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 35 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (35b) | „serviciu de plată” înseamnă un „serviciu de plată” astfel cum este definit la articolul 4 punctul 3 din Directiva (UE) 2015/2366; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(35b)

(35b)

„serviciu de plată” înseamnă un „serviciu de plată” astfel cum este definit la articolul 4 punctul 3 din Directiva (UE) 2015/2366;

Amendamentul 73

Amendamentul 73

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 37 a (nou)

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 37 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (37a) | „sistem de aer precondiționat” înseamnă un sistem fix sau mobil din aeroporturi care asigură alimentarea externă cu aer condiționat pentru răcirea, ventilarea sau încălzirea cabinelor aeronavelor staționare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(37a)

(37a)

„sistem de aer precondiționat” înseamnă un sistem fix sau mobil din aeroporturi care asigură alimentarea externă cu aer condiționat pentru răcirea, ventilarea sau încălzirea cabinelor aeronavelor staționare;

Amendamentul 74

Amendamentul 74

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 38

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 38

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (38) | infrastructură pentru combustibili alternativi „accesibilă publicului” înseamnă o infrastructură pentru combustibili alternativi care este situată într-un amplasament sau o incintă deschisă publicului larg, indiferent dacă infrastructura pentru combustibili alternativi este situată pe o proprietate publică sau privată, indiferent dacă se aplică limitări sau condiții în ceea ce privește accesul la amplasament sau incintă și indiferent de condițiile aplicabile de utilizare a infrastructurii pentru combustibili alternativi; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(38)

infrastructură pentru combustibili alternativi „accesibilă publicului” înseamnă o infrastructură pentru combustibili alternativi care este situată într-un amplasament sau o incintă deschisă publicului larg, indiferent dacă infrastructura pentru combustibili alternativi este situată pe o proprietate publică sau privată, indiferent dacă se aplică limitări sau condiții în ceea ce privește accesul la amplasament sau incintă și indiferent de condițiile aplicabile de utilizare a infrastructurii pentru combustibili alternativi;

| (38) | infrastructură pentru combustibili alternativi „accesibilă publicului” înseamnă o infrastructură pentru combustibili alternativi care este situată într-un amplasament sau o incintă deschisă publicului larg,
  inclusiv persoanelor cu mobilitate redusă,
  indiferent dacă infrastructura pentru combustibili alternativi este situată pe o proprietate publică sau privată, indiferent dacă se aplică limitări sau condiții în ceea ce privește accesul la amplasament sau incintă și indiferent de condițiile aplicabile de utilizare a infrastructurii pentru combustibili alternativi. |
| --- | --- |

(38)

infrastructură pentru combustibili alternativi „accesibilă publicului” înseamnă o infrastructură pentru combustibili alternativi care este situată într-un amplasament sau o incintă deschisă publicului larg,
  inclusiv persoanelor cu mobilitate redusă,
  indiferent dacă infrastructura pentru combustibili alternativi este situată pe o proprietate publică sau privată, indiferent dacă se aplică limitări sau condiții în ceea ce privește accesul la amplasament sau incintă și indiferent de condițiile aplicabile de utilizare a infrastructurii pentru combustibili alternativi.

inclusiv persoanelor cu mobilitate redusă,

Amendamentul 75

Amendamentul 75

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 40

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 40

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (40) | „reîncărcare ad-hoc” înseamnă un serviciu de reîncărcare achiziționat de un utilizator final fără a fi necesar ca utilizatorul final respectiv să se înregistreze, să încheie un acord scris sau o relație comercială de lungă durată cu operatorul punctului de reîncărcare respectiv, dincolo de simpla achiziționare a serviciului; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(40)

„reîncărcare ad-hoc” înseamnă un serviciu de reîncărcare achiziționat de un utilizator final fără a fi necesar ca utilizatorul final respectiv să se înregistreze, să încheie un acord scris sau o relație comercială de lungă durată cu operatorul punctului de reîncărcare respectiv, dincolo de simpla achiziționare a serviciului;

| (40) | „reîncărcare ad-hoc” înseamnă un serviciu de reîncărcare achiziționat de un utilizator final fără a fi necesar ca utilizatorul final respectiv să se înregistreze, să încheie un acord scris sau o relație comercială de lungă durată cu operatorul punctului de reîncărcare respectiv
  sau să se conecteze sau să se autentifice electronic pentru servicii de intermediere online
  , dincolo de simpla achiziționare a serviciului; |
| --- | --- |

(40)

„reîncărcare ad-hoc” înseamnă un serviciu de reîncărcare achiziționat de un utilizator final fără a fi necesar ca utilizatorul final respectiv să se înregistreze, să încheie un acord scris sau o relație comercială de lungă durată cu operatorul punctului de reîncărcare respectiv
  sau să se conecteze sau să se autentifice electronic pentru servicii de intermediere online
  , dincolo de simpla achiziționare a serviciului;

sau să se conecteze sau să se autentifice electronic pentru servicii de intermediere online

Amendamentul 76

Amendamentul 76

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 41

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 41

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (41) | „punct de reîncărcare” înseamnă o interfață fixă sau mobilă care permite transferul de energie electrică către un vehicul electric, care, deși poate avea unul sau mai mulți conectori adaptați diferiților tipuri de conectori, este capabilă să reîncarce un singur vehicul electric o dată și exclude dispozitivele cu o putere de ieșire mai mică sau egală cu 3,7  kW al căror scop principal nu este reîncărcarea vehiculelor electrice; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(41)

„punct de reîncărcare” înseamnă o interfață fixă sau mobilă care permite transferul de energie electrică către un vehicul electric, care, deși poate avea unul sau mai mulți conectori adaptați diferiților tipuri de conectori, este capabilă să reîncarce un singur vehicul electric o dată și exclude dispozitivele cu o putere de ieșire mai mică sau egală cu 3,7  kW al căror scop principal nu este reîncărcarea vehiculelor electrice;

| (41) | „punct de reîncărcare” înseamnă o interfață fixă sau mobilă
  , conectată sau neconectată la rețea,
  care permite transferul de energie electrică către un vehicul electric, care, deși poate avea unul sau mai mulți conectori adaptați diferiților tipuri de conectori, este capabilă să reîncarce un singur vehicul electric o dată și exclude dispozitivele cu o putere de ieșire mai mică sau egală cu 3,7  kW al căror scop principal nu este reîncărcarea vehiculelor electrice; |
| --- | --- |

(41)

„punct de reîncărcare” înseamnă o interfață fixă sau mobilă
  , conectată sau neconectată la rețea,
  care permite transferul de energie electrică către un vehicul electric, care, deși poate avea unul sau mai mulți conectori adaptați diferiților tipuri de conectori, este capabilă să reîncarce un singur vehicul electric o dată și exclude dispozitivele cu o putere de ieșire mai mică sau egală cu 3,7  kW al căror scop principal nu este reîncărcarea vehiculelor electrice;

, conectată sau neconectată la rețea,

Amendamentul 77

Amendamentul 77

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 49

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 49

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (49) | „punct de realimentare” înseamnă o instalație de realimentare pentru furnizarea oricărui combustibil lichid sau gazos alternativ, printr-o instalație fixă sau mobilă, care poate realimenta un singur vehicul o dată; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(49)

„punct de realimentare” înseamnă o instalație de realimentare pentru furnizarea oricărui combustibil lichid sau gazos alternativ, printr-o instalație fixă sau mobilă, care poate realimenta un singur vehicul o dată;

| (49) | „punct de realimentare” înseamnă o instalație de realimentare pentru furnizarea oricărui combustibil lichid sau gazos alternativ, printr-o instalație fixă sau mobilă, care poate realimenta un singur vehicul
  sau o singură navă
  o dată; |
| --- | --- |

(49)

„punct de realimentare” înseamnă o instalație de realimentare pentru furnizarea oricărui combustibil lichid sau gazos alternativ, printr-o instalație fixă sau mobilă, care poate realimenta un singur vehicul
  sau o singură navă
  o dată;

sau o singură navă

Amendamentul 78

Amendamentul 78

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 54 a (nou)

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 54 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (54a) | „comunitate de energie din surse regenerabile” înseamnă o comunitate astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (16) din Directiva (UE) 2018/2001; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(54a)

(54a)

„comunitate de energie din surse regenerabile” înseamnă o comunitate astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (16) din Directiva (UE) 2018/2001;

Amendamentul 79

Amendamentul 79

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 56

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 56

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (56) | „parcare sigură și securizată” înseamnă o zonă de parcare și de odihnă, astfel cum este menționată la articolul 17 alineatul (1) litera (b), care este destinată staționării pe timp de noapte a vehiculelor grele; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(56)

„parcare sigură și securizată” înseamnă o zonă de parcare și de odihnă, astfel cum este menționată la articolul 17 alineatul (1) litera (b), care este destinată staționării pe timp de noapte a vehiculelor grele;

| (56) | „parcare sigură și securizată” înseamnă o zonă de parcare și de odihnă, astfel cum este menționată la articolul 17 alineatul (1) litera (b)
  din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013
  , care este destinată staționării pe timp de noapte a vehiculelor grele
  și care a fost certificată în conformitate cu dispozițiile articolului 8a din Regulamentul (CE) nr. 561/2006
  ; |
| --- | --- |

(56)

„parcare sigură și securizată” înseamnă o zonă de parcare și de odihnă, astfel cum este menționată la articolul 17 alineatul (1) litera (b)
  din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013
  , care este destinată staționării pe timp de noapte a vehiculelor grele
  și care a fost certificată în conformitate cu dispozițiile articolului 8a din Regulamentul (CE) nr. 561/2006
  ;

din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013

și care a fost certificată în conformitate cu dispozițiile articolului 8a din Regulamentul (CE) nr. 561/2006

Amendamentul 80

Amendamentul 80

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 57

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 57

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (57) | „navă la dană” înseamnă navă
  aflată
  la
  dană
  ,
  astfel cum este definită la articolul 3 litera (n) din Regulamentul (UE) 2015/757
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(57)

„navă la dană” înseamnă navă
  aflată
  la
  dană
  ,
  astfel cum este definită la articolul 3 litera (n) din Regulamentul (UE) 2015/757
  ;

aflată

dană

astfel cum este definită la articolul 3 litera (n) din Regulamentul (UE) 2015/757

| (57) | „navă la dană” înseamnă
  o
  navă
  care acostează în siguranță
  la
  chei într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru în timp ce încarcă
  ,
  descarcă, îmbarcă sau debarcă pasageri sau efectuează o escală, incluzând perioada de timp petrecută atunci când nu se angajează în operațiuni de transport de mărfuri sau pasageri
  ; |
| --- | --- |

(57)

„navă la dană” înseamnă
  o
  navă
  care acostează în siguranță
  la
  chei într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru în timp ce încarcă
  ,
  descarcă, îmbarcă sau debarcă pasageri sau efectuează o escală, incluzând perioada de timp petrecută atunci când nu se angajează în operațiuni de transport de mărfuri sau pasageri
  ;

o

care acostează în siguranță

chei într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru în timp ce încarcă

descarcă, îmbarcă sau debarcă pasageri sau efectuează o escală, incluzând perioada de timp petrecută atunci când nu se angajează în operațiuni de transport de mărfuri sau pasageri

Amendamentul 81

Amendamentul 81

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 58

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 58

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (58) | „alimentarea cu energie electrică de la mal” înseamnă furnizarea de energie electrică de la mal prin intermediul unei
  interfețe
  standardizate către navele maritime sau navele de navigație interioară în dană; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(58)

„alimentarea cu energie electrică de la mal” înseamnă furnizarea de energie electrică de la mal prin intermediul unei
  interfețe
  standardizate către navele maritime sau navele de navigație interioară în dană;

interfețe

| (58) | „alimentarea cu energie electrică de la mal” înseamnă furnizarea de energie electrică de la mal prin intermediul unei
  instalații
  standardizate
  fixe, plutitoare sau mobile
  către navele maritime sau navele de navigație interioară în dană; |
| --- | --- |

(58)

„alimentarea cu energie electrică de la mal” înseamnă furnizarea de energie electrică de la mal prin intermediul unei
  instalații
  standardizate
  fixe, plutitoare sau mobile
  către navele maritime sau navele de navigație interioară în dană;

instalații

fixe, plutitoare sau mobile

Amendamentul 82

Amendamentul 82

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 66 a (nou)

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 66 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (66a) | „centru multimodal” înseamnă o infrastructură de servicii de mobilitate, cum ar fi stațiile și terminalele feroviare, rutiere, aeriene, maritime și pe căi navigabile interioare, care permite desfășurarea de „transport multimodal”, astfel cum este definit la articolul 3 litera (n) din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(66a)

(66a)

„centru multimodal” înseamnă o infrastructură de servicii de mobilitate, cum ar fi stațiile și terminalele feroviare, rutiere, aeriene, maritime și pe căi navigabile interioare, care permite desfășurarea de „transport multimodal”, astfel cum este definit la articolul 3 litera (n) din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013;

Amendamentul 83

Amendamentul 83

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 66 b (nou)

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 66 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (66b) | „vehicule din categoria L” înseamnă vehicule motorizate cu două, trei și patru roți conform categoriilor definite în Regulamentul (UE) nr. 168/2013 și la anexa I, inclusiv bicicletele cu motor, mopedele cu două și trei roți, motocicletele cu două și trei roți, motocicletele cu ataș, vehiculele rutiere de tip „Quad” ușoare și grele și cvadrimobilele ușoare și grele. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(66b)

(66b)

„vehicule din categoria L” înseamnă vehicule motorizate cu două, trei și patru roți conform categoriilor definite în Regulamentul (UE) nr. 168/2013 și la anexa I, inclusiv bicicletele cu motor, mopedele cu două și trei roți, motocicletele cu două și trei roți, motocicletele cu ataș, vehiculele rutiere de tip „Quad” ușoare și grele și cvadrimobilele ușoare și grele.

Amendamentul 84

Amendamentul 84

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1 – paragraful 1 – liniuța 2

Articolul 3 – alineatul 1 – paragraful 1 – liniuța 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | pe teritoriul lor sunt instalate stații de reîncărcare accesibile publicului destinate vehiculelor ușoare care asigură o putere de ieșire suficientă pentru vehiculele respective. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

pe teritoriul lor sunt instalate stații de reîncărcare accesibile publicului destinate vehiculelor ușoare care asigură o putere de ieșire suficientă pentru vehiculele respective.

| — | pe teritoriul lor sunt instalate stații de reîncărcare accesibile publicului destinate vehiculelor ușoare
  într-un mod care sprijină echilibrul teritorial și călătoriile multimodale și
  care asigură o putere de ieșire suficientă pentru vehiculele respective; |
| --- | --- |

—

pe teritoriul lor sunt instalate stații de reîncărcare accesibile publicului destinate vehiculelor ușoare
  într-un mod care sprijină echilibrul teritorial și călătoriile multimodale și
  care asigură o putere de ieșire suficientă pentru vehiculele respective;

într-un mod care sprijină echilibrul teritorial și călătoriile multimodale și

Amendamentul 85

Amendamentul 85

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1 – paragraful 1 – liniuța 2 a (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – paragraful 1 – liniuța 2 a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | — | un număr suficient de stații de reîncărcare accesibile publicului pentru vehiculele ușoare este instalat pe drumurile publice din zonele rezidențiale în care vehiculele staționează de obicei perioade lungi de timp; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

un număr suficient de stații de reîncărcare accesibile publicului pentru vehiculele ușoare este instalat pe drumurile publice din zonele rezidențiale în care vehiculele staționează de obicei perioade lungi de timp;

un număr suficient de stații de reîncărcare accesibile publicului pentru vehiculele ușoare este instalat pe drumurile publice din zonele rezidențiale în care vehiculele staționează de obicei perioade lungi de timp;

Amendamentul 86

Amendamentul 86

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1 – paragraful 1 – liniuța 2 b (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – paragraful 1 – liniuța 2 b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | — | un număr suficient de stații de reîncărcare accesibile publicului pentru vehicule ușoare permite încărcarea inteligentă și bidirecțională; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

un număr suficient de stații de reîncărcare accesibile publicului pentru vehicule ușoare permite încărcarea inteligentă și bidirecțională;

un număr suficient de stații de reîncărcare accesibile publicului pentru vehicule ușoare permite încărcarea inteligentă și bidirecțională;

Amendamentul 87

Amendamentul 87

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1 – paragraful 1 – liniuța 2 c (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – paragraful 1 – liniuța 2 c (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | — | conexiunea la rețea și capacitatea rețelei sunt asigurate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

conexiunea la rețea și capacitatea rețelei sunt asigurate.

conexiunea la rețea și capacitatea rețelei sunt asigurate.

Amendamentul 88

Amendamentul 88

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera a

Articolul 3 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | pentru fiecare vehicul electric ușor pe bază de baterii înmatriculat pe teritoriul lor, este furnizată o putere de ieșire totală de cel puțin
  1
   kW prin intermediul unor stații de reîncărcare accesibile publicului
  și |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

pentru fiecare vehicul electric ușor pe bază de baterii înmatriculat pe teritoriul lor, este furnizată o putere de ieșire totală de cel puțin
  1
   kW prin intermediul unor stații de reîncărcare accesibile publicului
  și

1

și

| (a) | pentru fiecare vehicul electric ușor pe bază de baterii înmatriculat pe teritoriul lor, este furnizată o putere de ieșire totală de cel puțin
  3
   kW prin intermediul unor stații de reîncărcare accesibile publicului
  , dacă ponderea vehiculelor electrice ușoare pe bază de baterii în totalul parcului de vehicule ușoare anticipat din statul membru respectiv este mai mică de 1 %; |
| --- | --- |

(a)

pentru fiecare vehicul electric ușor pe bază de baterii înmatriculat pe teritoriul lor, este furnizată o putere de ieșire totală de cel puțin
  3
   kW prin intermediul unor stații de reîncărcare accesibile publicului
  , dacă ponderea vehiculelor electrice ușoare pe bază de baterii în totalul parcului de vehicule ușoare anticipat din statul membru respectiv este mai mică de 1 %;

3

, dacă ponderea vehiculelor electrice ușoare pe bază de baterii în totalul parcului de vehicule ușoare anticipat din statul membru respectiv este mai mică de 1 %;

Amendamentul 89

Amendamentul 89

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera a a (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera a a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | pentru fiecare vehicul electric ușor pe bază de baterii înmatriculat pe teritoriul lor, este furnizată o putere de ieșire totală de 2,5  kW prin intermediul unor stații de reîncărcare accesibile publicului dacă ponderea vehiculelor electrice ușoare pe bază de baterii în totalul parcului de vehicule ușoare anticipat din statul membru respectiv este de 1 % sau mai mare de 1 %, dar mai mică de 2,5  %; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(aa)

(aa)

pentru fiecare vehicul electric ușor pe bază de baterii înmatriculat pe teritoriul lor, este furnizată o putere de ieșire totală de 2,5  kW prin intermediul unor stații de reîncărcare accesibile publicului dacă ponderea vehiculelor electrice ușoare pe bază de baterii în totalul parcului de vehicule ușoare anticipat din statul membru respectiv este de 1 % sau mai mare de 1 %, dar mai mică de 2,5  %;

pentru fiecare vehicul electric ușor pe bază de baterii înmatriculat pe teritoriul lor, este furnizată o putere de ieșire totală de 2,5  kW prin intermediul unor stații de reîncărcare accesibile publicului dacă ponderea vehiculelor electrice ușoare pe bază de baterii în totalul parcului de vehicule ușoare anticipat din statul membru respectiv este de 1 % sau mai mare de 1 %, dar mai mică de 2,5  %;

Amendamentul 90

Amendamentul 90

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera a b (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera a b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ab) | pentru fiecare vehicul electric ușor pe bază de baterii înmatriculat pe teritoriul lor, este furnizată o putere de ieșire totală de cel puțin 2 kW prin intermediul unor stații de reîncărcare accesibile publicului dacă ponderea vehiculelor electrice ușoare pe bază de baterii în totalul parcului de vehicule ușoare anticipat din statul membru respectiv este de 2,5  % sau mai mare de 2,5  %, dar mai mică de 5 %; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ab)

(ab)

pentru fiecare vehicul electric ușor pe bază de baterii înmatriculat pe teritoriul lor, este furnizată o putere de ieșire totală de cel puțin 2 kW prin intermediul unor stații de reîncărcare accesibile publicului dacă ponderea vehiculelor electrice ușoare pe bază de baterii în totalul parcului de vehicule ușoare anticipat din statul membru respectiv este de 2,5  % sau mai mare de 2,5  %, dar mai mică de 5 %;

pentru fiecare vehicul electric ușor pe bază de baterii înmatriculat pe teritoriul lor, este furnizată o putere de ieșire totală de cel puțin 2 kW prin intermediul unor stații de reîncărcare accesibile publicului dacă ponderea vehiculelor electrice ușoare pe bază de baterii în totalul parcului de vehicule ușoare anticipat din statul membru respectiv este de 2,5  % sau mai mare de 2,5  %, dar mai mică de 5 %;

Amendamentul 91

Amendamentul 91

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera a c (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera a c (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ac) | pentru fiecare vehicul electric ușor pe bază de baterii înmatriculat pe teritoriul lor, este furnizată o putere de ieșire totală de cel puțin 1,5  kW prin intermediul unor stații de reîncărcare accesibile publicului dacă ponderea vehiculelor electrice ușoare pe bază de baterii în totalul parcului de vehicule ușoare anticipat din statul membru respectiv este de 5 % sau mai mare de 5 %, dar mai mică de 7,5  %; și |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ac)

(ac)

pentru fiecare vehicul electric ușor pe bază de baterii înmatriculat pe teritoriul lor, este furnizată o putere de ieșire totală de cel puțin 1,5  kW prin intermediul unor stații de reîncărcare accesibile publicului dacă ponderea vehiculelor electrice ușoare pe bază de baterii în totalul parcului de vehicule ușoare anticipat din statul membru respectiv este de 5 % sau mai mare de 5 %, dar mai mică de 7,5  %; și

pentru fiecare vehicul electric ușor pe bază de baterii înmatriculat pe teritoriul lor, este furnizată o putere de ieșire totală de cel puțin 1,5  kW prin intermediul unor stații de reîncărcare accesibile publicului dacă ponderea vehiculelor electrice ușoare pe bază de baterii în totalul parcului de vehicule ușoare anticipat din statul membru respectiv este de 5 % sau mai mare de 5 %, dar mai mică de 7,5  %; și

Amendamentul 92

Amendamentul 92

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera a d (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera a d (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ad) | pentru fiecare vehicul electric ușor pe bază de baterii înmatriculat pe teritoriul lor, este furnizată o putere de ieșire totală de cel puțin 1 kW prin intermediul unor stații de reîncărcare accesibile publicului dacă ponderea vehiculelor electrice ușoare pe bază de baterii în totalul parcului de vehicule ușoare anticipat din statul membru respectiv este de 7,5  % sau mai mare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ad)

(ad)

pentru fiecare vehicul electric ușor pe bază de baterii înmatriculat pe teritoriul lor, este furnizată o putere de ieșire totală de cel puțin 1 kW prin intermediul unor stații de reîncărcare accesibile publicului dacă ponderea vehiculelor electrice ușoare pe bază de baterii în totalul parcului de vehicule ușoare anticipat din statul membru respectiv este de 7,5  % sau mai mare;

pentru fiecare vehicul electric ușor pe bază de baterii înmatriculat pe teritoriul lor, este furnizată o putere de ieșire totală de cel puțin 1 kW prin intermediul unor stații de reîncărcare accesibile publicului dacă ponderea vehiculelor electrice ușoare pe bază de baterii în totalul parcului de vehicule ușoare anticipat din statul membru respectiv este de 7,5  % sau mai mare;

Amendamentul 93

Amendamentul 93

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera b

Articolul 3 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | pentru fiecare vehicul ușor electric hibrid reîncărcabil înmatriculat pe teritoriul lor, se asigură o putere de ieșire totală de cel puțin
  0,66
   kW prin intermediul unor stații de reîncărcare accesibile publicului. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

pentru fiecare vehicul ușor electric hibrid reîncărcabil înmatriculat pe teritoriul lor, se asigură o putere de ieșire totală de cel puțin
  0,66
   kW prin intermediul unor stații de reîncărcare accesibile publicului.

0,66

| (b) | pentru fiecare vehicul ușor electric hibrid reîncărcabil înmatriculat pe teritoriul lor, se asigură o putere de ieșire totală de cel puțin
  2
   kW prin intermediul unor stații de reîncărcare accesibile publicului
  dacă ponderea vehiculelor electrice în totalul parcului de vehicule anticipat din statul membru respectiv este mai mică de 1 %; |
| --- | --- |

(b)

pentru fiecare vehicul ușor electric hibrid reîncărcabil înmatriculat pe teritoriul lor, se asigură o putere de ieșire totală de cel puțin
  2
   kW prin intermediul unor stații de reîncărcare accesibile publicului
  dacă ponderea vehiculelor electrice în totalul parcului de vehicule anticipat din statul membru respectiv este mai mică de 1 %;

2

dacă ponderea vehiculelor electrice în totalul parcului de vehicule anticipat din statul membru respectiv este mai mică de 1 %;

Amendamentul 94

Amendamentul 94

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera b a (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera b a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | pentru fiecare vehicul ușor electric hibrid reîncărcabil înmatriculat pe teritoriul lor, este furnizată o putere de ieșire totală de cel puțin 1,65  kW prin intermediul unor stații de reîncărcare accesibile publicului dacă ponderea vehiculelor electrice în totalul parcului de vehicule anticipat din statul membru respectiv este de 1 % sau mai mare de 1 %, dar mai mică de 2,5  %; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

pentru fiecare vehicul ușor electric hibrid reîncărcabil înmatriculat pe teritoriul lor, este furnizată o putere de ieșire totală de cel puțin 1,65  kW prin intermediul unor stații de reîncărcare accesibile publicului dacă ponderea vehiculelor electrice în totalul parcului de vehicule anticipat din statul membru respectiv este de 1 % sau mai mare de 1 %, dar mai mică de 2,5  %;

pentru fiecare vehicul ușor electric hibrid reîncărcabil înmatriculat pe teritoriul lor, este furnizată o putere de ieșire totală de cel puțin 1,65  kW prin intermediul unor stații de reîncărcare accesibile publicului dacă ponderea vehiculelor electrice în totalul parcului de vehicule anticipat din statul membru respectiv este de 1 % sau mai mare de 1 %, dar mai mică de 2,5  %;

Amendamentul 95

Amendamentul 95

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera b b (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera b b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (bb) | pentru fiecare vehicul ușor electric hibrid reîncărcabil înmatriculat pe teritoriul lor, este furnizată o putere de ieșire totală de cel puțin 1,33  kW prin intermediul unor stații de reîncărcare accesibile publicului dacă ponderea vehiculelor electrice în totalul parcului de vehicule anticipat din statul membru respectiv este de 2,5  % sau mai mare de 2,5  %, dar mai mică de 5 %; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(bb)

(bb)

pentru fiecare vehicul ușor electric hibrid reîncărcabil înmatriculat pe teritoriul lor, este furnizată o putere de ieșire totală de cel puțin 1,33  kW prin intermediul unor stații de reîncărcare accesibile publicului dacă ponderea vehiculelor electrice în totalul parcului de vehicule anticipat din statul membru respectiv este de 2,5  % sau mai mare de 2,5  %, dar mai mică de 5 %;

pentru fiecare vehicul ușor electric hibrid reîncărcabil înmatriculat pe teritoriul lor, este furnizată o putere de ieșire totală de cel puțin 1,33  kW prin intermediul unor stații de reîncărcare accesibile publicului dacă ponderea vehiculelor electrice în totalul parcului de vehicule anticipat din statul membru respectiv este de 2,5  % sau mai mare de 2,5  %, dar mai mică de 5 %;

Amendamentul 96

Amendamentul 96

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera b c (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera b c (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (bc) | pentru fiecare vehicul ușor electric hibrid reîncărcabil înmatriculat pe teritoriul lor, este furnizată o putere de ieșire totală de cel puțin 1 kW prin intermediul unor stații de reîncărcare accesibile publicului dacă ponderea vehiculelor electrice în totalul parcului de vehicule anticipat din statul membru respectiv este de 5 % sau mai mare de 5 %, dar mai mică de 7,5  %; și |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(bc)

(bc)

pentru fiecare vehicul ușor electric hibrid reîncărcabil înmatriculat pe teritoriul lor, este furnizată o putere de ieșire totală de cel puțin 1 kW prin intermediul unor stații de reîncărcare accesibile publicului dacă ponderea vehiculelor electrice în totalul parcului de vehicule anticipat din statul membru respectiv este de 5 % sau mai mare de 5 %, dar mai mică de 7,5  %; și

pentru fiecare vehicul ușor electric hibrid reîncărcabil înmatriculat pe teritoriul lor, este furnizată o putere de ieșire totală de cel puțin 1 kW prin intermediul unor stații de reîncărcare accesibile publicului dacă ponderea vehiculelor electrice în totalul parcului de vehicule anticipat din statul membru respectiv este de 5 % sau mai mare de 5 %, dar mai mică de 7,5  %; și

Amendamentul 97

Amendamentul 97

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera b d (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera b d (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (bd) | pentru fiecare vehicul ușor electric hibrid reîncărcabil înmatriculat pe teritoriul lor este furnizată o putere de ieșire totală de cel puțin 0,66  kW prin intermediul unor stații de reîncărcare accesibile publicului dacă ponderea vehiculelor electrice în totalul parcului de vehicule anticipat din statul membru respectiv este de 7,5  % sau mai mare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(bd)

(bd)

pentru fiecare vehicul ușor electric hibrid reîncărcabil înmatriculat pe teritoriul lor este furnizată o putere de ieșire totală de cel puțin 0,66  kW prin intermediul unor stații de reîncărcare accesibile publicului dacă ponderea vehiculelor electrice în totalul parcului de vehicule anticipat din statul membru respectiv este de 7,5  % sau mai mare.

pentru fiecare vehicul ușor electric hibrid reîncărcabil înmatriculat pe teritoriul lor este furnizată o putere de ieșire totală de cel puțin 0,66  kW prin intermediul unor stații de reîncărcare accesibile publicului dacă ponderea vehiculelor electrice în totalul parcului de vehicule anticipat din statul membru respectiv este de 7,5  % sau mai mare.

Amendamentul 98

Amendamentul 98

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 3 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Fără a aduce atingere dispozițiilor de la alineatul (1) al doilea paragraf litera (a), statele membre asigură instalarea unei infrastructuri de reîncărcare cu obiective minime în ceea ce privește puterea de ieșire, la nivel național, care este suficientă pentru: |
| | — | 3 % din totalul parcului de vehicule ușoare anticipat, până la 31 decembrie 2027; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  Fără a aduce atingere dispozițiilor de la alineatul (1) al doilea paragraf litera (a), statele membre asigură instalarea unei infrastructuri de reîncărcare cu obiective minime în ceea ce privește puterea de ieșire, la nivel național, care este suficientă pentru:

—

3 % din totalul parcului de vehicule ușoare anticipat, până la 31 decembrie 2027;

3 % din totalul parcului de vehicule ușoare anticipat, până la 31 decembrie 2027;

| — | 5 % din totalul parcului de vehicule ușoare anticipat, până la 31 decembrie 2030; |
| --- | --- |

—

5 % din totalul parcului de vehicule ușoare anticipat, până la 31 decembrie 2030;

5 % din totalul parcului de vehicule ușoare anticipat, până la 31 decembrie 2030;

Amendamentul 99

Amendamentul 99

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2 – litera a – partea introductivă

Articolul 3 – alineatul 2 – litera a – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | de-a lungul rețelei centrale TEN-T, în fiecare direcție de deplasare sunt instalate grupuri de reîncărcare accesibile publicului, destinate vehiculelor ușoare, la o distanță maximă de 60 km între ele și care îndeplinesc următoarele cerințe: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

de-a lungul rețelei centrale TEN-T, în fiecare direcție de deplasare sunt instalate grupuri de reîncărcare accesibile publicului, destinate vehiculelor ușoare, la o distanță maximă de 60 km între ele și care îndeplinesc următoarele cerințe:

| (a) | de-a lungul rețelei centrale
  și al rețelei globale
  TEN-T, în fiecare direcție de deplasare sunt instalate grupuri de reîncărcare accesibile publicului, destinate vehiculelor ușoare, la o distanță maximă de 60 km între ele și care îndeplinesc următoarele cerințe: |
| --- | --- |

(a)

de-a lungul rețelei centrale
  și al rețelei globale
  TEN-T, în fiecare direcție de deplasare sunt instalate grupuri de reîncărcare accesibile publicului, destinate vehiculelor ușoare, la o distanță maximă de 60 km între ele și care îndeplinesc următoarele cerințe:

și al rețelei globale

Amendamentul 100

Amendamentul 100

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2 – litera a – punctul i

Articolul 3 – alineatul 2 – litera a – punctul i

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (i) | până la 31 decembrie 2025, fiecare grup de reîncărcare trebuie să furnizeze o putere de ieșire de cel puțin
  300
   kW și să includă cel puțin o stație de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin
  150
   kW; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(i)

până la 31 decembrie 2025, fiecare grup de reîncărcare trebuie să furnizeze o putere de ieșire de cel puțin
  300
   kW și să includă cel puțin o stație de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin
  150
   kW;

300

150

| (i) | până la 31 decembrie 2025, fiecare grup de reîncărcare trebuie să furnizeze o putere de ieșire de cel puțin
  600
   kW și să includă cel puțin o stație de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin
  300
   kW; |
| --- | --- |

(i)

până la 31 decembrie 2025, fiecare grup de reîncărcare trebuie să furnizeze o putere de ieșire de cel puțin
  600
   kW și să includă cel puțin o stație de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin
  300
   kW;

600

300

Amendamentul 101

Amendamentul 101

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2 – litera a – punctul ii

Articolul 3 – alineatul 2 – litera a – punctul ii

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (ii) | până la 31 decembrie 2030, fiecare grup de reîncărcare trebuie să furnizeze o putere de ieșire de cel puțin
  600
   kW și să includă cel puțin două stații de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin
  150
   kW; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ii)

până la 31 decembrie 2030, fiecare grup de reîncărcare trebuie să furnizeze o putere de ieșire de cel puțin
  600
   kW și să includă cel puțin două stații de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin
  150
   kW;

600

150

| (ii) | până la 31 decembrie 2030, fiecare grup de reîncărcare trebuie să furnizeze o putere de ieșire de cel puțin
  900
   kW și să includă cel puțin două stații de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin
  350
   kW; |
| --- | --- |

(ii)

până la 31 decembrie 2030, fiecare grup de reîncărcare trebuie să furnizeze o putere de ieșire de cel puțin
  900
   kW și să includă cel puțin două stații de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin
  350
   kW;

900

350

Amendamentul 102

Amendamentul 102

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2 – litera b

Articolul 3 – alineatul 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | de-a lungul rețelei globale TEN-T, în fiecare direcție de deplasare sunt instalate grupuri de reîncărcare accesibile publicului, destinate vehiculelor ușoare, la o distanță maximă de 60 km între ele și care îndeplinesc următoarele cerințe: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

(b)

de-a lungul rețelei globale TEN-T, în fiecare direcție de deplasare sunt instalate grupuri de reîncărcare accesibile publicului, destinate vehiculelor ușoare, la o distanță maximă de 60 km între ele și care îndeplinesc următoarele cerințe:

de-a lungul rețelei globale TEN-T, în fiecare direcție de deplasare sunt instalate grupuri de reîncărcare accesibile publicului, destinate vehiculelor ușoare, la o distanță maximă de 60 km între ele și care îndeplinesc următoarele cerințe:

eliminat

eliminat

| | (i) | până la 31 decembrie 2030, fiecare grup de reîncărcare trebuie să furnizeze o putere de ieșire de cel puțin 300 kW și să includă cel puțin o stație de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin 150 kW; |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

până la 31 decembrie 2030, fiecare grup de reîncărcare trebuie să furnizeze o putere de ieșire de cel puțin 300 kW și să includă cel puțin o stație de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin 150 kW;

până la 31 decembrie 2030, fiecare grup de reîncărcare trebuie să furnizeze o putere de ieșire de cel puțin 300 kW și să includă cel puțin o stație de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin 150 kW;

| | (ii) | până la 31 decembrie 2035, fiecare grup de reîncărcare trebuie să furnizeze o putere de ieșire de cel puțin 600 kW și să includă cel puțin două stații de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin 150 kW. |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

până la 31 decembrie 2035, fiecare grup de reîncărcare trebuie să furnizeze o putere de ieșire de cel puțin 600 kW și să includă cel puțin două stații de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin 150 kW.

până la 31 decembrie 2035, fiecare grup de reîncărcare trebuie să furnizeze o putere de ieșire de cel puțin 600 kW și să includă cel puțin două stații de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin 150 kW.

Amendamentul 103

Amendamentul 103

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 3 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  În cazul introducerii rapide pe piață a vehiculelor electrice în orice perioadă de raportare pertinentă, statele membre ar trebui să scurteze termenele menționate la alineatul (2) și să mărească nivelul de ambiție al obiectivelor privind grupurile de reîncărcare, în mod corespunzător. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  În cazul introducerii rapide pe piață a vehiculelor electrice în orice perioadă de raportare pertinentă, statele membre ar trebui să scurteze termenele menționate la alineatul (2) și să mărească nivelul de ambiție al obiectivelor privind grupurile de reîncărcare, în mod corespunzător.

Amendamentul 104

Amendamentul 104

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2 b (nou)

Articolul 3 – alineatul 2 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  În cazul în care costurile nu sunt proporționale cu beneficiile, inclusiv cu beneficiile pentru mediu, statele membre pot decide să nu aplice alineatele (1) și (2) din prezentul articol în cazul: |
| | (a) | regiunilor ultraperiferice ale Uniunii, astfel cum se menționează la articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; sau |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2b.
     
  În cazul în care costurile nu sunt proporționale cu beneficiile, inclusiv cu beneficiile pentru mediu, statele membre pot decide să nu aplice alineatele (1) și (2) din prezentul articol în cazul:

(a)

(a)

regiunilor ultraperiferice ale Uniunii, astfel cum se menționează la articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; sau

regiunilor ultraperiferice ale Uniunii, astfel cum se menționează la articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; sau

| (b) | insulelor care nu sunt conectate la rețelele energetice continentale, care se încadrează în definiția micilor sisteme conectate sau a sistemelor izolate în conformitate cu Directiva (UE) 2019/944. |
| --- | --- |

(b)

(b)

insulelor care nu sunt conectate la rețelele energetice continentale, care se încadrează în definiția micilor sisteme conectate sau a sistemelor izolate în conformitate cu Directiva (UE) 2019/944.

insulelor care nu sunt conectate la rețelele energetice continentale, care se încadrează în definiția micilor sisteme conectate sau a sistemelor izolate în conformitate cu Directiva (UE) 2019/944.

În astfel de cazuri, statul membru respectiv își explică decizia în fața Comisiei și pune la dispoziție toate informațiile relevante în cadrele sale naționale de politică.

În astfel de cazuri, statul membru respectiv își explică decizia în fața Comisiei și pune la dispoziție toate informațiile relevante în cadrele sale naționale de politică.

Amendamentul 105

Amendamentul 105

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2 c (nou)

Articolul 3 – alineatul 2 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  În urma unei cereri motivate din partea unui stat membru, Comisia poate acorda o derogare de la cerința prevăzută la alineatul (2) pentru drumurile TEN-T cu un trafic zilnic mediu anual total mai mic de 2 000  de vehicule ușoare, cu condiția ca infrastructura să nu se justifice din punctul de vedere al rentabilității socioeconomice. În cazul în care primește o astfel de derogare, un stat membru poate să instaleze un singur grup de reîncărcare accesibil publicului pe aceste drumuri, care deservește ambele direcții de deplasare, îndeplinind în același timp cerințele prevăzute la alineatul (2) în ceea ce privește distanța, puterea totală de ieșire a grupului, numărul de puncte și puterea de ieșire a fiecărui punct care se aplică în cazul unei singure direcții de deplasare, cu condiția ca grupul de reîncărcare să fie ușor accesibil din ambele direcții de deplasare. Comisia acordă astfel de derogări în cazuri justificate în mod corespunzător, după o evaluare a cererii motivate prezentate de statul membru. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2c.
     
  În urma unei cereri motivate din partea unui stat membru, Comisia poate acorda o derogare de la cerința prevăzută la alineatul (2) pentru drumurile TEN-T cu un trafic zilnic mediu anual total mai mic de 2 000  de vehicule ușoare, cu condiția ca infrastructura să nu se justifice din punctul de vedere al rentabilității socioeconomice. În cazul în care primește o astfel de derogare, un stat membru poate să instaleze un singur grup de reîncărcare accesibil publicului pe aceste drumuri, care deservește ambele direcții de deplasare, îndeplinind în același timp cerințele prevăzute la alineatul (2) în ceea ce privește distanța, puterea totală de ieșire a grupului, numărul de puncte și puterea de ieșire a fiecărui punct care se aplică în cazul unei singure direcții de deplasare, cu condiția ca grupul de reîncărcare să fie ușor accesibil din ambele direcții de deplasare. Comisia acordă astfel de derogări în cazuri justificate în mod corespunzător, după o evaluare a cererii motivate prezentate de statul membru.

Amendamentul 106

Amendamentul 106

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2 d (nou)

Articolul 3 – alineatul 2 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2d.
     
  În urma unei cereri motivate din partea unui stat membru, Comisia poate acorda o derogare de la cerința privind distanța maximă prevăzută la alineatul (2) din acest articol pentru drumurile TEN-T cu un trafic zilnic mediu anual total mai mic de 1 500  de vehicule ușoare, cu condiția ca infrastructura să nu se justifice din punctul de vedere al rentabilității socioeconomice. În cazul în care primesc o astfel de derogare, statele membre pot permite o distanță maximă mai mare, de până la 100 km, între punctele de reîncărcare. Comisia acordă astfel de derogări în cazuri justificate în mod corespunzător, după o evaluare a cererii motivate prezentate de statul membru. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2d.
     
  În urma unei cereri motivate din partea unui stat membru, Comisia poate acorda o derogare de la cerința privind distanța maximă prevăzută la alineatul (2) din acest articol pentru drumurile TEN-T cu un trafic zilnic mediu anual total mai mic de 1 500  de vehicule ușoare, cu condiția ca infrastructura să nu se justifice din punctul de vedere al rentabilității socioeconomice. În cazul în care primesc o astfel de derogare, statele membre pot permite o distanță maximă mai mare, de până la 100 km, între punctele de reîncărcare. Comisia acordă astfel de derogări în cazuri justificate în mod corespunzător, după o evaluare a cererii motivate prezentate de statul membru.

Amendamentul 107

Amendamentul 107

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2 e (nou)

Articolul 3 – alineatul 2 e (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2e.
     
  În zonele și regiunile dens populate în care nu sunt disponibile parcări în afara drumurilor publice sau în care nu există un nivel ridicat de utilizare a vehiculelor electrice ușoare înmatriculate, statele membre se asigură că majorează în consecință numărul stațiilor de reîncărcare accesibile publicului pentru a furniza infrastructura necesară și pentru a sprijini dezvoltarea pieței. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2e.
     
  În zonele și regiunile dens populate în care nu sunt disponibile parcări în afara drumurilor publice sau în care nu există un nivel ridicat de utilizare a vehiculelor electrice ușoare înmatriculate, statele membre se asigură că majorează în consecință numărul stațiilor de reîncărcare accesibile publicului pentru a furniza infrastructura necesară și pentru a sprijini dezvoltarea pieței.

Amendamentul 108

Amendamentul 108

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3

Articolul 3 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Statele membre învecinate se
  asigură
  că distanțele maxime menționate la literele (a) și (b) nu sunt depășite pentru tronsoanele transfrontaliere ale rețelei centrale TEN-T și ale rețelei globale TEN-T. | 3.   Statele membre învecinate
  iau măsurile necesare pentru a
  se
  asigura
  că distanțele maxime menționate la literele (a) și (b) nu sunt depășite pentru tronsoanele transfrontaliere ale rețelei centrale TEN-T și ale rețelei globale TEN-T. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Statele membre învecinate se
  asigură
  că distanțele maxime menționate la literele (a) și (b) nu sunt depășite pentru tronsoanele transfrontaliere ale rețelei centrale TEN-T și ale rețelei globale TEN-T.

3.   Statele membre învecinate
  iau măsurile necesare pentru a
  se
  asigura
  că distanțele maxime menționate la literele (a) și (b) nu sunt depășite pentru tronsoanele transfrontaliere ale rețelei centrale TEN-T și ale rețelei globale TEN-T.

Amendamentul 109

Amendamentul 109

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 3 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Comisia adoptă măsurile necesare pentru a asigura cooperarea cu țările terțe, în special cu țările candidate și cu cele pe teritoriul cărora se află coridoare de tranzit care fac legătura între state membre. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Comisia adoptă măsurile necesare pentru a asigura cooperarea cu țările terțe, în special cu țările candidate și cu cele pe teritoriul cărora se află coridoare de tranzit care fac legătura între state membre.

Amendamentul 110

Amendamentul 110

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1 – litera a – punctul i

Articolul 4 – alineatul 1 – litera a – punctul i

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (i) | până la 31 decembrie 2025, fiecare grup de reîncărcare trebuie să furnizeze o putere de ieșire de cel puțin
  1 400
   kW și să includă cel puțin
  o stație
  de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin
  350
   kW; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(i)

până la 31 decembrie 2025, fiecare grup de reîncărcare trebuie să furnizeze o putere de ieșire de cel puțin
  1 400
   kW și să includă cel puțin
  o stație
  de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin
  350
   kW;

1 400

o stație

350

| (i) | până la 31 decembrie 2025, fiecare grup de reîncărcare trebuie să furnizeze o putere de ieșire de cel puțin
  2 000
   kW și să includă cel puțin
  două stații
  de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin
  800
   kW; |
| --- | --- |

(i)

până la 31 decembrie 2025, fiecare grup de reîncărcare trebuie să furnizeze o putere de ieșire de cel puțin
  2 000
   kW și să includă cel puțin
  două stații
  de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin
  800
   kW;

2 000

două stații

800

Amendamentul 111

Amendamentul 111

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1 – litera a – punctul ii

Articolul 4 – alineatul 1 – litera a – punctul ii

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (ii) | până la 31 decembrie 2030, fiecare grup de reîncărcare trebuie să furnizeze o putere de ieșire de cel puțin
  3 500
   kW și să includă cel puțin
  două
  stații de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin
  350
   kW; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ii)

până la 31 decembrie 2030, fiecare grup de reîncărcare trebuie să furnizeze o putere de ieșire de cel puțin
  3 500
   kW și să includă cel puțin
  două
  stații de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin
  350
   kW;

3 500

două

350

| (ii) | până la 31 decembrie 2030, fiecare grup de reîncărcare trebuie să furnizeze o putere de ieșire de cel puțin
  5 000
   kW și să includă cel puțin
  patru
  stații de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin
  800
   kW; |
| --- | --- |

(ii)

până la 31 decembrie 2030, fiecare grup de reîncărcare trebuie să furnizeze o putere de ieșire de cel puțin
  5 000
   kW și să includă cel puțin
  patru
  stații de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin
  800
   kW;

5 000

patru

800

Amendamentul 112

Amendamentul 112

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1 – litera b – punctul i

Articolul 4 – alineatul 1 – litera b – punctul i

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (i) | până la 31 decembrie 2030, fiecare grup de reîncărcare trebuie să furnizeze o putere de ieșire de cel puțin
  1 400
   kW și să includă cel puțin o stație de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin
  350
   kW; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(i)

până la 31 decembrie 2030, fiecare grup de reîncărcare trebuie să furnizeze o putere de ieșire de cel puțin
  1 400
   kW și să includă cel puțin o stație de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin
  350
   kW;

1 400

350

| (i) | până la 31 decembrie 2030, fiecare grup de reîncărcare trebuie să furnizeze o putere de ieșire de cel puțin
  2 000
   kW și să includă cel puțin o stație de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin
  800
   kW; |
| --- | --- |

(i)

până la 31 decembrie 2030, fiecare grup de reîncărcare trebuie să furnizeze o putere de ieșire de cel puțin
  2 000
   kW și să includă cel puțin o stație de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin
  800
   kW;

2 000

800

Amendamentul 113

Amendamentul 113

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1 – litera b – punctul ii

Articolul 4 – alineatul 1 – litera b – punctul ii

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (ii) | până la 31 decembrie 2035, fiecare grup de reîncărcare trebuie să furnizeze o putere de ieșire de cel puțin
  3 500
   kW și să includă cel puțin două stații de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin
  350
   kW; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ii)

până la 31 decembrie 2035, fiecare grup de reîncărcare trebuie să furnizeze o putere de ieșire de cel puțin
  3 500
   kW și să includă cel puțin două stații de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin
  350
   kW;

3 500

350

| (ii) | până la 31 decembrie 2035, fiecare grup de reîncărcare trebuie să furnizeze o putere de ieșire de cel puțin
  5 000
   kW și să includă cel puțin două stații de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin
  800
   kW; |
| --- | --- |

(ii)

până la 31 decembrie 2035, fiecare grup de reîncărcare trebuie să furnizeze o putere de ieșire de cel puțin
  5 000
   kW și să includă cel puțin două stații de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin
  800
   kW;

5 000

800

Amendamentul 114

Amendamentul 114

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1 – litera b a (nouă)

Articolul 4 – alineatul 1 – litera b a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | în urma unei cereri motivate din partea unui stat membru, Comisia poate acorda o derogare de la cerința prevăzută la alineatul (1) pentru drumurile TEN-T cu un trafic zilnic mediu anual total mai mic de 800 de vehicule ușoare, cu condiția ca infrastructura să nu se justifice din punctul de vedere al rentabilității socioeconomice. În cazul în care primește o astfel de derogare, un stat membru poate să instaleze un singur grup de reîncărcare accesibil publicului pe aceste drumuri, care deservește ambele direcții de deplasare, îndeplinind în același timp cerințele prevăzute la alineatul (1) în ceea ce privește distanța, puterea totală de ieșire a grupului, numărul de puncte și puterea de ieșire a fiecărui punct care se aplică în cazul unei singure direcții de deplasare, cu condiția ca grupul de reîncărcare să fie ușor accesibil din ambele direcții de deplasare. Comisia acordă astfel de derogări în cazuri justificate în mod corespunzător, după o evaluare a cererii motivate prezentate de statul membru; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

în urma unei cereri motivate din partea unui stat membru, Comisia poate acorda o derogare de la cerința prevăzută la alineatul (1) pentru drumurile TEN-T cu un trafic zilnic mediu anual total mai mic de 800 de vehicule ușoare, cu condiția ca infrastructura să nu se justifice din punctul de vedere al rentabilității socioeconomice. În cazul în care primește o astfel de derogare, un stat membru poate să instaleze un singur grup de reîncărcare accesibil publicului pe aceste drumuri, care deservește ambele direcții de deplasare, îndeplinind în același timp cerințele prevăzute la alineatul (1) în ceea ce privește distanța, puterea totală de ieșire a grupului, numărul de puncte și puterea de ieșire a fiecărui punct care se aplică în cazul unei singure direcții de deplasare, cu condiția ca grupul de reîncărcare să fie ușor accesibil din ambele direcții de deplasare. Comisia acordă astfel de derogări în cazuri justificate în mod corespunzător, după o evaluare a cererii motivate prezentate de statul membru;

în urma unei cereri motivate din partea unui stat membru, Comisia poate acorda o derogare de la cerința prevăzută la alineatul (1) pentru drumurile TEN-T cu un trafic zilnic mediu anual total mai mic de 800 de vehicule ușoare, cu condiția ca infrastructura să nu se justifice din punctul de vedere al rentabilității socioeconomice. În cazul în care primește o astfel de derogare, un stat membru poate să instaleze un singur grup de reîncărcare accesibil publicului pe aceste drumuri, care deservește ambele direcții de deplasare, îndeplinind în același timp cerințele prevăzute la alineatul (1) în ceea ce privește distanța, puterea totală de ieșire a grupului, numărul de puncte și puterea de ieșire a fiecărui punct care se aplică în cazul unei singure direcții de deplasare, cu condiția ca grupul de reîncărcare să fie ușor accesibil din ambele direcții de deplasare. Comisia acordă astfel de derogări în cazuri justificate în mod corespunzător, după o evaluare a cererii motivate prezentate de statul membru;

Amendamentul 115

Amendamentul 115

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1 – litera b b (nouă)

Articolul 4 – alineatul 1 – litera b b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (bb) | în urma unei cereri motivate din partea unui stat membru, Comisia poate acorda o derogare de la cerința privind distanța maximă prevăzută la alineatul (1) din acest articol pentru drumurile TEN-T cu un trafic zilnic mediu anual total mai mic de 600 de vehicule ușoare, cu condiția ca infrastructura să nu se justifice din punctul de vedere al rentabilității socioeconomice. În cazul în care primesc o astfel de derogare, statele membre pot permite o distanță maximă mai mare, de până la 100 km, între punctele de reîncărcare. Comisia acordă astfel de derogări în cazuri justificate în mod corespunzător, după o evaluare a cererii motivate prezentate de statul membru; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(bb)

(bb)

în urma unei cereri motivate din partea unui stat membru, Comisia poate acorda o derogare de la cerința privind distanța maximă prevăzută la alineatul (1) din acest articol pentru drumurile TEN-T cu un trafic zilnic mediu anual total mai mic de 600 de vehicule ușoare, cu condiția ca infrastructura să nu se justifice din punctul de vedere al rentabilității socioeconomice. În cazul în care primesc o astfel de derogare, statele membre pot permite o distanță maximă mai mare, de până la 100 km, între punctele de reîncărcare. Comisia acordă astfel de derogări în cazuri justificate în mod corespunzător, după o evaluare a cererii motivate prezentate de statul membru;

în urma unei cereri motivate din partea unui stat membru, Comisia poate acorda o derogare de la cerința privind distanța maximă prevăzută la alineatul (1) din acest articol pentru drumurile TEN-T cu un trafic zilnic mediu anual total mai mic de 600 de vehicule ușoare, cu condiția ca infrastructura să nu se justifice din punctul de vedere al rentabilității socioeconomice. În cazul în care primesc o astfel de derogare, statele membre pot permite o distanță maximă mai mare, de până la 100 km, între punctele de reîncărcare. Comisia acordă astfel de derogări în cazuri justificate în mod corespunzător, după o evaluare a cererii motivate prezentate de statul membru;

Amendamentul 116

Amendamentul 116

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1 – litera c

Articolul 4 – alineatul 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | până la 31 decembrie
  2030
  , în fiecare zonă de parcare sigură și securizată,
  este instalată
  cel puțin
  o stație
  de reîncărcare
  destinată
  vehiculelor grele, cu o putere de ieșire de cel puțin 100 kW; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

până la 31 decembrie
  2030
  , în fiecare zonă de parcare sigură și securizată,
  este instalată
  cel puțin
  o stație
  de reîncărcare
  destinată
  vehiculelor grele, cu o putere de ieșire de cel puțin 100 kW;

2030

este instalată

o stație

destinată

| (c) | până la 31 decembrie
  2027
  , în fiecare zonă de parcare sigură și securizată,
  sunt instalate
  cel puțin
  două stații
  de reîncărcare
  destinate
  vehiculelor grele, cu o putere de ieșire de cel puțin 100 kW
  , care permit încărcarea inteligentă și bidirecțională
  ; |
| --- | --- |

(c)

până la 31 decembrie
  2027
  , în fiecare zonă de parcare sigură și securizată,
  sunt instalate
  cel puțin
  două stații
  de reîncărcare
  destinate
  vehiculelor grele, cu o putere de ieșire de cel puțin 100 kW
  , care permit încărcarea inteligentă și bidirecțională
  ;

2027

sunt instalate

două stații

destinate

, care permit încărcarea inteligentă și bidirecțională

Amendamentul 117

Amendamentul 117

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1 – litera c a (nouă)

Articolul 4 – alineatul 1 – litera c a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | până la 31 decembrie 2030, în fiecare zonă de parcare sigură și securizată, sunt instalate cel puțin patru stații de reîncărcare destinate vehiculelor grele, cu o putere de ieșire de cel puțin 100 kW și care permit încărcarea inteligentă și bidirecțională; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ca)

(ca)

până la 31 decembrie 2030, în fiecare zonă de parcare sigură și securizată, sunt instalate cel puțin patru stații de reîncărcare destinate vehiculelor grele, cu o putere de ieșire de cel puțin 100 kW și care permit încărcarea inteligentă și bidirecțională;

până la 31 decembrie 2030, în fiecare zonă de parcare sigură și securizată, sunt instalate cel puțin patru stații de reîncărcare destinate vehiculelor grele, cu o putere de ieșire de cel puțin 100 kW și care permit încărcarea inteligentă și bidirecțională;

Amendamentul 118

Amendamentul 118

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1 – litera d

Articolul 4 – alineatul 1 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | până la 31 decembrie 2025, în fiecare nod urban sunt instalate puncte de reîncărcare destinate vehiculelor grele, cu o putere de ieșire cumulată de cel puțin
  600
   kW, furnizate de stații de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin
  150
   kW; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

până la 31 decembrie 2025, în fiecare nod urban sunt instalate puncte de reîncărcare destinate vehiculelor grele, cu o putere de ieșire cumulată de cel puțin
  600
   kW, furnizate de stații de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin
  150
   kW;

600

150

| (d) | până la 31 decembrie 2025, în fiecare nod urban sunt instalate puncte de reîncărcare destinate vehiculelor grele, cu o putere de ieșire cumulată de cel puțin
  1 400
   kW, furnizate de stații de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin
  350
   kW; |
| --- | --- |

(d)

până la 31 decembrie 2025, în fiecare nod urban sunt instalate puncte de reîncărcare destinate vehiculelor grele, cu o putere de ieșire cumulată de cel puțin
  1 400
   kW, furnizate de stații de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin
  350
   kW;

1 400

350

Amendamentul 119

Amendamentul 119

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1 – litera e

Articolul 4 – alineatul 1 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | până la 31 decembrie 2030, în fiecare nod urban sunt instalate puncte de reîncărcare destinate vehiculelor grele, cu o putere de ieșire cumulată de cel puțin
  1 200
   kW, furnizate de stații de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin
  150
   kW. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

până la 31 decembrie 2030, în fiecare nod urban sunt instalate puncte de reîncărcare destinate vehiculelor grele, cu o putere de ieșire cumulată de cel puțin
  1 200
   kW, furnizate de stații de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin
  150
   kW.

1 200

150

| (e) | până la 31 decembrie 2030, în fiecare nod urban sunt instalate puncte de reîncărcare destinate vehiculelor grele, cu o putere de ieșire cumulată de cel puțin
  3 500
   kW, furnizate de stații de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin
  350
   kW. |
| --- | --- |

(e)

până la 31 decembrie 2030, în fiecare nod urban sunt instalate puncte de reîncărcare destinate vehiculelor grele, cu o putere de ieșire cumulată de cel puțin
  3 500
   kW, furnizate de stații de reîncărcare cu o putere de ieșire individuală de cel puțin
  350
   kW.

3 500

350

Amendamentul 120

Amendamentul 120

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 4 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Cerințele menționate la alineatul (1) literele (c), (ca), (d) și (e) se aplică în plus față de cerințele prevăzute la alineatul (1) literele (a) și (b). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  Cerințele menționate la alineatul (1) literele (c), (ca), (d) și (e) se aplică în plus față de cerințele prevăzute la alineatul (1) literele (a) și (b).

Amendamentul 121

Amendamentul 121

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1 b (nou)

Articolul 4 – alineatul 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Comisia analizează oportunitatea creșterii puterii de ieșire individuale menționate la alineatul (1) literele (a), (b), (d) și (e), odată ce specificațiile tehnice comune sunt disponibile și completate în conformitate cu anexa II în cadrul revizuirii prezentului regulament, în temeiul articolului 22. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1b.
     
  Comisia analizează oportunitatea creșterii puterii de ieșire individuale menționate la alineatul (1) literele (a), (b), (d) și (e), odată ce specificațiile tehnice comune sunt disponibile și completate în conformitate cu anexa II în cadrul revizuirii prezentului regulament, în temeiul articolului 22.

Amendamentul 122

Amendamentul 122

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1 c (nou)

Articolul 4 – alineatul 1 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Statele membre veghează să se asigure necesarul în ceea ce privește conectarea la rețea și capacitatea rețelei. Prin urmare, statele membre ar trebui, în coordonare cu părțile interesate pertinente, să efectueze o analiză înainte de 2025 pentru a evalua și pentru a planifica consolidările necesare ale rețelelor de energie electrică. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1c.
     
  Statele membre veghează să se asigure necesarul în ceea ce privește conectarea la rețea și capacitatea rețelei. Prin urmare, statele membre ar trebui, în coordonare cu părțile interesate pertinente, să efectueze o analiză înainte de 2025 pentru a evalua și pentru a planifica consolidările necesare ale rețelelor de energie electrică.

Amendamentul 123

Amendamentul 123

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2

Articolul 4 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Statele membre învecinate se
  asigură
  că distanțele maxime menționate la literele (a) și (b) nu sunt depășite pentru tronsoanele transfrontaliere ale rețelei centrale TEN-T și ale rețelei globale TEN-T. | 2.   Statele membre învecinate
  iau măsurile necesare pentru a
  se
  asigura
  că distanțele maxime menționate la literele (a) și (b) nu sunt depășite pentru tronsoanele transfrontaliere ale rețelei centrale TEN-T și ale rețelei globale TEN-T. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Statele membre învecinate se
  asigură
  că distanțele maxime menționate la literele (a) și (b) nu sunt depășite pentru tronsoanele transfrontaliere ale rețelei centrale TEN-T și ale rețelei globale TEN-T.

2.   Statele membre învecinate
  iau măsurile necesare pentru a
  se
  asigura
  că distanțele maxime menționate la literele (a) și (b) nu sunt depășite pentru tronsoanele transfrontaliere ale rețelei centrale TEN-T și ale rețelei globale TEN-T.

Amendamentul 124

Amendamentul 124

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 4 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Comisia adoptă măsurile necesare pentru a asigura cooperarea cu țările terțe, în special cu țările candidate și cu cele pe teritoriul cărora se află coridoare de tranzit care fac legătura între state membre. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Comisia adoptă măsurile necesare pentru a asigura cooperarea cu țările terțe, în special cu țările candidate și cu cele pe teritoriul cărora se află coridoare de tranzit care fac legătura între state membre.

Amendamentul 125

Amendamentul 125

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 b (nou)

Articolul 4 – alineatul 2 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  În cazul în care costurile nu sunt proporționale cu beneficiile, inclusiv cu beneficiile pentru mediu, statele membre pot decide să nu aplice alineatele (1) și (2) din prezentul articol în cazul: |
| | (a) | regiunilor ultraperiferice ale Uniunii, astfel cum se menționează la articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; sau |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2b.
     
  În cazul în care costurile nu sunt proporționale cu beneficiile, inclusiv cu beneficiile pentru mediu, statele membre pot decide să nu aplice alineatele (1) și (2) din prezentul articol în cazul:

(a)

(a)

regiunilor ultraperiferice ale Uniunii, astfel cum se menționează la articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; sau

regiunilor ultraperiferice ale Uniunii, astfel cum se menționează la articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; sau

| (b) | insulelor care nu sunt conectate la rețelele energetice continentale, care se încadrează în definiția micilor sisteme conectate sau a sistemelor izolate în conformitate cu Directiva (UE) 2019/944. |
| --- | --- |

(b)

(b)

insulelor care nu sunt conectate la rețelele energetice continentale, care se încadrează în definiția micilor sisteme conectate sau a sistemelor izolate în conformitate cu Directiva (UE) 2019/944.

insulelor care nu sunt conectate la rețelele energetice continentale, care se încadrează în definiția micilor sisteme conectate sau a sistemelor izolate în conformitate cu Directiva (UE) 2019/944.

În astfel de cazuri, statele membre își justifică deciziile în fața Comisiei și pun la dispoziție toate informațiile relevante în cadrele lor naționale de politică.

În astfel de cazuri, statele membre își justifică deciziile în fața Comisiei și pun la dispoziție toate informațiile relevante în cadrele lor naționale de politică.

Amendamentul 126

Amendamentul 126

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera a – partea introductivă

Articolul 5 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera a – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | operatorii
  punctelor de reîncărcare acceptă, la stațiile de reîncărcare accesibile publicului
  cu o putere de ieșire mai mică de 50 kW,
  instalate
  de la data menționată la articolul 24
  , plățile electronice prin terminale și dispozitive utilizate pentru servicii de plată, inclusiv cel puțin
  unul dintre următoarele: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

operatorii
  punctelor de reîncărcare acceptă, la stațiile de reîncărcare accesibile publicului
  cu o putere de ieșire mai mică de 50 kW,
  instalate
  de la data menționată la articolul 24
  , plățile electronice prin terminale și dispozitive utilizate pentru servicii de plată, inclusiv cel puțin
  unul dintre următoarele:

operatorii

cu o putere de ieșire mai mică de 50 kW,

de la data menționată la articolul 24

unul dintre următoarele:

În acest scop, operatorii
  punctelor de reîncărcare acceptă, la stațiile de reîncărcare accesibile publicului instalate
  începând cu [data intrării în vigoare a prezentului regulament]
  , plățile electronice prin terminale și dispozitive utilizate pentru servicii de plată, inclusiv cel puțin
  cititoare de carduri de plată sau dispozitive cu o funcție contactless care permite cel puțin citirea cardurilor de plată. În plus, dacă este posibil, ar putea fi puse la dispoziție dispozitive care utilizează o conexiune la internet cu care, de exemplu, poate fi generat în mod specific un cod de răspuns rapid care să fie utilizat pentru operațiunea de plată.

În acest scop, operatorii

începând cu [data intrării în vigoare a prezentului regulament]

cititoare de carduri de plată sau dispozitive cu o funcție contactless care permite cel puțin citirea cardurilor de plată. În plus, dacă este posibil, ar putea fi puse la dispoziție dispozitive care utilizează o conexiune la internet cu care, de exemplu, poate fi generat în mod specific un cod de răspuns rapid care să fie utilizat pentru operațiunea de plată.

Amendamentul 127

Amendamentul 127

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera a – punctul i

Articolul 5 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera a – punctul i

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (i) | cititoare de carduri de plată; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(i)

(i)

cititoare de carduri de plată;

cititoare de carduri de plată;

eliminat

eliminat

Amendamentul 128

Amendamentul 128

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera a – punctul ii

Articolul 5 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera a – punctul ii

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (ii) | dispozitive cu o funcție contactless care permite cel puțin citirea cardurilor de plată; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ii)

(ii)

dispozitive cu o funcție contactless care permite cel puțin citirea cardurilor de plată;

dispozitive cu o funcție contactless care permite cel puțin citirea cardurilor de plată;

eliminat

eliminat

Amendamentul 129

Amendamentul 129

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera a – punctul iii

Articolul 5 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera a – punctul iii

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (iii) | dispozitive care utilizează o conexiune la internet cu care, de exemplu, un cod de răspuns rapid poate fi generat în mod specific și utilizat pentru operațiunea de plată; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(iii)

(iii)

dispozitive care utilizează o conexiune la internet cu care, de exemplu, un cod de răspuns rapid poate fi generat în mod specific și utilizat pentru operațiunea de plată;

dispozitive care utilizează o conexiune la internet cu care, de exemplu, un cod de răspuns rapid poate fi generat în mod specific și utilizat pentru operațiunea de plată;

eliminat

eliminat

Amendamentul 130

Amendamentul 130

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera b

Articolul 5 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | operatorii punctelor de reîncărcare acceptă, la stațiile de reîncărcare accesibile publicului cu o putere de ieșire mai mare sau egală cu 50 kW, instalate de la data menționată la articolul 24, plățile electronice prin terminale și dispozitive utilizate pentru servicii de plată, inclusiv cel puțin unul dintre următoarele: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

(b)

operatorii punctelor de reîncărcare acceptă, la stațiile de reîncărcare accesibile publicului cu o putere de ieșire mai mare sau egală cu 50 kW, instalate de la data menționată la articolul 24, plățile electronice prin terminale și dispozitive utilizate pentru servicii de plată, inclusiv cel puțin unul dintre următoarele:

operatorii punctelor de reîncărcare acceptă, la stațiile de reîncărcare accesibile publicului cu o putere de ieșire mai mare sau egală cu 50 kW, instalate de la data menționată la articolul 24, plățile electronice prin terminale și dispozitive utilizate pentru servicii de plată, inclusiv cel puțin unul dintre următoarele:

eliminat

eliminat

| | (i) | cititoare de carduri de plată; |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

cititoare de carduri de plată;

cititoare de carduri de plată;

| | (ii) | dispozitive cu o funcție contactless care permite cel puțin citirea cardurilor de plată. |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

dispozitive cu o funcție contactless care permite cel puțin citirea cardurilor de plată.

dispozitive cu o funcție contactless care permite cel puțin citirea cardurilor de plată.

Amendamentul 131

Amendamentul 131

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 – paragraful 2

Articolul 5 – alineatul 2 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Începând cu 1 ianuarie 2027, operatorii punctelor de reîncărcare se asigură că toate stațiile de reîncărcare accesibile publicului
  cu o putere de ieșire mai mare sau egală cu 50 kW
  exploatate de ei respectă
  cerința
  de la
  litera (b)
  . | Începând cu 1 ianuarie 2027, operatorii punctelor de reîncărcare se asigură că toate stațiile de reîncărcare accesibile publicului exploatate de ei respectă
  cerințele
  de la
  prezentul alineat
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Începând cu 1 ianuarie 2027, operatorii punctelor de reîncărcare se asigură că toate stațiile de reîncărcare accesibile publicului
  cu o putere de ieșire mai mare sau egală cu 50 kW
  exploatate de ei respectă
  cerința
  de la
  litera (b)
  .

cu o putere de ieșire mai mare sau egală cu 50 kW

cerința

litera (b)

Începând cu 1 ianuarie 2027, operatorii punctelor de reîncărcare se asigură că toate stațiile de reîncărcare accesibile publicului exploatate de ei respectă
  cerințele
  de la
  prezentul alineat
  .

cerințele

prezentul alineat

Amendamentul 132

Amendamentul 132

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 – paragraful 3

Articolul 5 – alineatul 2 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Cerințele prevăzute la
  literele (a) și (b)
  nu se aplică punctelor de reîncărcare accesibile publicului care nu necesită efectuarea unei plăți pentru serviciul de reîncărcare. | Cerințele prevăzute la
  prezentul alineat
  nu se aplică punctelor de reîncărcare accesibile publicului care nu necesită efectuarea unei plăți pentru serviciul de reîncărcare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Cerințele prevăzute la
  literele (a) și (b)
  nu se aplică punctelor de reîncărcare accesibile publicului care nu necesită efectuarea unei plăți pentru serviciul de reîncărcare.

literele (a) și (b)

Cerințele prevăzute la
  prezentul alineat
  nu se aplică punctelor de reîncărcare accesibile publicului care nu necesită efectuarea unei plăți pentru serviciul de reîncărcare.

prezentul alineat

Amendamentul 133

Amendamentul 133

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 3

Articolul 5 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Atunci când oferă autentificarea automată la un punct de reîncărcare accesibil publicului exploatat de ei, operatorii punctelor de reîncărcare se asigură că utilizatorii finali au întotdeauna dreptul de a nu utiliza autentificarea automată și pot fie să își reîncarce vehiculul ad-hoc, astfel cum se prevede la alineatul (3), fie să utilizeze o altă soluție de reîncărcare bazată pe contract oferită la punctul de reîncărcare respectiv. Operatorii punctelor de reîncărcare afișează în mod transparent opțiunea respectivă și o pun la dispoziția utilizatorului final într-un mod convenabil, la fiecare punct de reîncărcare accesibil publicului exploatat de ei și în care pun la dispoziție autentificarea automată. | 3.   Atunci când oferă autentificarea automată la un punct de reîncărcare accesibil publicului exploatat de ei, operatorii punctelor de reîncărcare se asigură că utilizatorii finali au întotdeauna dreptul de a nu utiliza autentificarea automată și pot fie să își reîncarce vehiculul ad-hoc, astfel cum se prevede la alineatul (3), fie să utilizeze o altă soluție de reîncărcare bazată pe contract oferită la punctul de reîncărcare respectiv. Operatorii punctelor de reîncărcare afișează în mod transparent opțiunea respectivă și o pun la dispoziția utilizatorului final
  și se asigură că serviciile de roaming electronic sunt disponibile
  într-un mod convenabil, la fiecare punct de reîncărcare accesibil publicului exploatat de ei și în care pun la dispoziție autentificarea automată. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Atunci când oferă autentificarea automată la un punct de reîncărcare accesibil publicului exploatat de ei, operatorii punctelor de reîncărcare se asigură că utilizatorii finali au întotdeauna dreptul de a nu utiliza autentificarea automată și pot fie să își reîncarce vehiculul ad-hoc, astfel cum se prevede la alineatul (3), fie să utilizeze o altă soluție de reîncărcare bazată pe contract oferită la punctul de reîncărcare respectiv. Operatorii punctelor de reîncărcare afișează în mod transparent opțiunea respectivă și o pun la dispoziția utilizatorului final într-un mod convenabil, la fiecare punct de reîncărcare accesibil publicului exploatat de ei și în care pun la dispoziție autentificarea automată.

3.   Atunci când oferă autentificarea automată la un punct de reîncărcare accesibil publicului exploatat de ei, operatorii punctelor de reîncărcare se asigură că utilizatorii finali au întotdeauna dreptul de a nu utiliza autentificarea automată și pot fie să își reîncarce vehiculul ad-hoc, astfel cum se prevede la alineatul (3), fie să utilizeze o altă soluție de reîncărcare bazată pe contract oferită la punctul de reîncărcare respectiv. Operatorii punctelor de reîncărcare afișează în mod transparent opțiunea respectivă și o pun la dispoziția utilizatorului final
  și se asigură că serviciile de roaming electronic sunt disponibile
  într-un mod convenabil, la fiecare punct de reîncărcare accesibil publicului exploatat de ei și în care pun la dispoziție autentificarea automată.

Amendamentul 134

Amendamentul 134

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 4

Articolul 5 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Prețurile practicate de operatorii punctelor de reîncărcare accesibile publicului trebuie să fie rezonabile, ușor și clar comparabile, transparente și nediscriminatorii. Operatorii punctelor de reîncărcare accesibile publicului nu fac discriminări între prețurile percepute utilizatorilor finali și prețurile percepute furnizorilor de servicii de mobilitate și nici între prețurile percepute diferiților furnizori de servicii de mobilitate. Dacă este cazul, nivelul prețurilor poate fi diferențiat numai în mod proporțional, pe baza unei justificări obiective. | 4.   
  Operatorii punctelor de reîncărcare accesibile publicului se asigură că orice furnizor de servicii de mobilitate are acces la stațiile de reîncărcare pe care le exploatează în mod nediscriminatoriu.
  Prețurile practicate de operatorii punctelor de reîncărcare accesibile publicului trebuie să fie rezonabile
  și accesibile
  , ușor și clar comparabile, transparente și nediscriminatorii. Operatorii punctelor de reîncărcare accesibile publicului nu fac discriminări între prețurile percepute utilizatorilor finali și prețurile percepute furnizorilor de servicii de mobilitate și nici între prețurile percepute diferiților furnizori de servicii de mobilitate. Dacă este cazul, nivelul prețurilor poate fi diferențiat numai în mod proporțional, pe baza unei justificări obiective
  sau pe baza clauzelor contractuale
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Prețurile practicate de operatorii punctelor de reîncărcare accesibile publicului trebuie să fie rezonabile, ușor și clar comparabile, transparente și nediscriminatorii. Operatorii punctelor de reîncărcare accesibile publicului nu fac discriminări între prețurile percepute utilizatorilor finali și prețurile percepute furnizorilor de servicii de mobilitate și nici între prețurile percepute diferiților furnizori de servicii de mobilitate. Dacă este cazul, nivelul prețurilor poate fi diferențiat numai în mod proporțional, pe baza unei justificări obiective.

4.   
  Operatorii punctelor de reîncărcare accesibile publicului se asigură că orice furnizor de servicii de mobilitate are acces la stațiile de reîncărcare pe care le exploatează în mod nediscriminatoriu.
  Prețurile practicate de operatorii punctelor de reîncărcare accesibile publicului trebuie să fie rezonabile
  și accesibile
  , ușor și clar comparabile, transparente și nediscriminatorii. Operatorii punctelor de reîncărcare accesibile publicului nu fac discriminări între prețurile percepute utilizatorilor finali și prețurile percepute furnizorilor de servicii de mobilitate și nici între prețurile percepute diferiților furnizori de servicii de mobilitate. Dacă este cazul, nivelul prețurilor poate fi diferențiat numai în mod proporțional, pe baza unei justificări obiective
  sau pe baza clauzelor contractuale
  .

Amendamentul 135

Amendamentul 135

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 4 a (nou)

Articolul 5 – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Statele membre iau măsurile corespunzătoare pentru a preveni practicile neloiale care îi vizează pe consumatori, inclusiv în ceea ce privește prețurile stabilite pentru utilizarea punctelor de încărcare accesibile publicului, cum ar fi blocarea prețurilor, cu obiectivul general de a proteja piața concurențială și drepturile consumatorilor. Adoptarea unor astfel de măsuri se bazează pe monitorizarea periodică a prețurilor și a practicilor producătorilor de vehicule și ale operatorilor punctelor de reîncărcare. Statele membre notifică Comisiei adoptarea unor astfel de măsuri de către autoritatea de reglementare competentă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4a.
     
  Statele membre iau măsurile corespunzătoare pentru a preveni practicile neloiale care îi vizează pe consumatori, inclusiv în ceea ce privește prețurile stabilite pentru utilizarea punctelor de încărcare accesibile publicului, cum ar fi blocarea prețurilor, cu obiectivul general de a proteja piața concurențială și drepturile consumatorilor. Adoptarea unor astfel de măsuri se bazează pe monitorizarea periodică a prețurilor și a practicilor producătorilor de vehicule și ale operatorilor punctelor de reîncărcare. Statele membre notifică Comisiei adoptarea unor astfel de măsuri de către autoritatea de reglementare competentă.

Amendamentul 136

Amendamentul 136

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 5 – partea indroductivă

Articolul 5 – alineatul 5 – partea indroductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Operatorii punctelor de reîncărcare afișează în mod clar prețul ad-hoc și toate componentele sale la toate stațiile de reîncărcare accesibile publicului exploatate de ei, astfel încât
  acestea
  să fie cunoscute de utilizatorii finali înainte ca aceștia să inițieze o sesiune de reîncărcare.
  Cel puțin următoarele componente de preț, dacă este aplicabil la stația de reîncărcare, trebuie afișate în mod vizibil: | 5.   Operatorii punctelor de reîncărcare afișează în mod clar prețul ad-hoc
  per kWh
  și toate componentele sale la toate stațiile de reîncărcare accesibile publicului exploatate de ei, astfel încât
  aceste informații
  să fie cunoscute de utilizatorii finali înainte ca aceștia să inițieze o sesiune de reîncărcare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Operatorii punctelor de reîncărcare afișează în mod clar prețul ad-hoc și toate componentele sale la toate stațiile de reîncărcare accesibile publicului exploatate de ei, astfel încât
  acestea
  să fie cunoscute de utilizatorii finali înainte ca aceștia să inițieze o sesiune de reîncărcare.
  Cel puțin următoarele componente de preț, dacă este aplicabil la stația de reîncărcare, trebuie afișate în mod vizibil:

5.   Operatorii punctelor de reîncărcare afișează în mod clar prețul ad-hoc
  per kWh
  și toate componentele sale la toate stațiile de reîncărcare accesibile publicului exploatate de ei, astfel încât
  aceste informații
  să fie cunoscute de utilizatorii finali înainte ca aceștia să inițieze o sesiune de reîncărcare.

Amendamentul 137

Amendamentul 137

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 5 – liniuța 1

Articolul 5 – alineatul 5 – liniuța 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | prețul pe sesiune; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

prețul pe sesiune;

prețul pe sesiune;

eliminat

eliminat

Amendamentul 138

Amendamentul 138

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 5 – liniuța 2

Articolul 5 – alineatul 5 – liniuța 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | prețul pe minut; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

prețul pe minut;

prețul pe minut;

eliminat

eliminat

Amendamentul 139

Amendamentul 139

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 5 – liniuța 3

Articolul 5 – alineatul 5 – liniuța 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | prețul pe kWh. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

prețul pe kWh.

prețul pe kWh.

eliminat

eliminat

Amendamentul 140

Amendamentul 140

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 6

Articolul 5 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   Prețurile aplicate de furnizorii de servicii de mobilitate utilizatorilor finali trebuie să fie rezonabile, transparente și nediscriminatorii. Furnizorii de servicii de mobilitate pun la dispoziția utilizatorilor finali toate informațiile privind prețurile aplicabile, înainte de începerea sesiunii de reîncărcare și prețurile specifice sesiunii lor de reîncărcare prevăzute, prin mijloace electronice disponibile gratuit și larg acceptate,
  făcând o distincție clară între componentele de preț percepute
  de operatorul punctului de reîncărcare, costurile aplicabile pentru serviciile de roaming electronic și alte taxe sau tarife percepute de furnizorul de servicii de mobilitate. Taxele trebuie să fie rezonabile, transparente și nediscriminatorii. Nu se aplică niciun fel de tarife suplimentare pentru serviciile de roaming electronic transfrontalier. | 6.   Prețurile aplicate de furnizorii de servicii de mobilitate utilizatorilor finali trebuie să fie rezonabile
  și accesibile
  , transparente și nediscriminatorii. Furnizorii de servicii de mobilitate pun la dispoziția utilizatorilor finali toate informațiile privind prețurile aplicabile, înainte de începerea sesiunii de reîncărcare și prețurile specifice sesiunii lor de reîncărcare prevăzute, prin mijloace electronice disponibile gratuit și larg acceptate,
  afișând în mod clar prețul per kWh perceput
  de operatorul punctului de reîncărcare, costurile aplicabile pentru serviciile de roaming electronic și alte taxe sau tarife percepute de furnizorul de servicii de mobilitate. Taxele trebuie să fie rezonabile
  și accesibile
  , transparente și nediscriminatorii. Nu se aplică niciun fel de tarife suplimentare pentru serviciile de roaming electronic transfrontalier. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.   Prețurile aplicate de furnizorii de servicii de mobilitate utilizatorilor finali trebuie să fie rezonabile, transparente și nediscriminatorii. Furnizorii de servicii de mobilitate pun la dispoziția utilizatorilor finali toate informațiile privind prețurile aplicabile, înainte de începerea sesiunii de reîncărcare și prețurile specifice sesiunii lor de reîncărcare prevăzute, prin mijloace electronice disponibile gratuit și larg acceptate,
  făcând o distincție clară între componentele de preț percepute
  de operatorul punctului de reîncărcare, costurile aplicabile pentru serviciile de roaming electronic și alte taxe sau tarife percepute de furnizorul de servicii de mobilitate. Taxele trebuie să fie rezonabile, transparente și nediscriminatorii. Nu se aplică niciun fel de tarife suplimentare pentru serviciile de roaming electronic transfrontalier.

6.   Prețurile aplicate de furnizorii de servicii de mobilitate utilizatorilor finali trebuie să fie rezonabile
  și accesibile
  , transparente și nediscriminatorii. Furnizorii de servicii de mobilitate pun la dispoziția utilizatorilor finali toate informațiile privind prețurile aplicabile, înainte de începerea sesiunii de reîncărcare și prețurile specifice sesiunii lor de reîncărcare prevăzute, prin mijloace electronice disponibile gratuit și larg acceptate,
  afișând în mod clar prețul per kWh perceput
  de operatorul punctului de reîncărcare, costurile aplicabile pentru serviciile de roaming electronic și alte taxe sau tarife percepute de furnizorul de servicii de mobilitate. Taxele trebuie să fie rezonabile
  și accesibile
  , transparente și nediscriminatorii. Nu se aplică niciun fel de tarife suplimentare pentru serviciile de roaming electronic transfrontalier.

Amendamentul 141

Amendamentul 141

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 6 a (nou)

Articolul 5 – alineatul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Operatorii punctelor de reîncărcare inteligentă sau bidirecțională pun la dispoziție informațiile pe care le primesc de la operatorii sistemului de transport, de la furnizorii de energie electrică sau prin intermediul propriei lor producții de energie electrică, cu privire la procentul de energie electrică din surse regenerabile din sistemul de transport și la emisiile de gaze cu efect de seră asociate. Aceste informații sunt puse la dispoziție la intervale regulate în timp real și vor fi însoțite de previziuni, dacă este posibil și, acolo unde este cazul, se aplică termenele contractului cu furnizorul de energie electrică. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6a.
     
  Operatorii punctelor de reîncărcare inteligentă sau bidirecțională pun la dispoziție informațiile pe care le primesc de la operatorii sistemului de transport, de la furnizorii de energie electrică sau prin intermediul propriei lor producții de energie electrică, cu privire la procentul de energie electrică din surse regenerabile din sistemul de transport și la emisiile de gaze cu efect de seră asociate. Aceste informații sunt puse la dispoziție la intervale regulate în timp real și vor fi însoțite de previziuni, dacă este posibil și, acolo unde este cazul, se aplică termenele contractului cu furnizorul de energie electrică.

Amendamentul 142

Amendamentul 142

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 7

Articolul 5 – alineatul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 7.   Începând cu
  data menționată la articolul 24
  , operatorii punctelor de reîncărcare se asigură că toate punctele de reîncărcare accesibile publicului exploatate de ei sunt
  puncte
  de
  reîncărcare conectate digital
  . | 7.   Începând cu
  [data intrării în vigoare a prezentului regulament]
  , operatorii punctelor de reîncărcare se asigură că toate punctele de reîncărcare
  nou construite sau renovate
  accesibile publicului exploatate de ei sunt
  conectate digital, fiind dotate inclusiv cu funcția
  de
  roaming electronic și că amplasarea și starea lor sunt ușor detectabile online
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7.   Începând cu
  data menționată la articolul 24
  , operatorii punctelor de reîncărcare se asigură că toate punctele de reîncărcare accesibile publicului exploatate de ei sunt
  puncte
  de
  reîncărcare conectate digital
  .

7.   Începând cu
  [data intrării în vigoare a prezentului regulament]
  , operatorii punctelor de reîncărcare se asigură că toate punctele de reîncărcare
  nou construite sau renovate
  accesibile publicului exploatate de ei sunt
  conectate digital, fiind dotate inclusiv cu funcția
  de
  roaming electronic și că amplasarea și starea lor sunt ușor detectabile online
  .

Amendamentul 143

Amendamentul 143

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 8

Articolul 5 – alineatul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 8.   Începând cu
  data menționată la articolul 24
  , operatorii punctelor de reîncărcare se asigură că toate punctele de reîncărcare
  cu putere normală
  accesibile publicului pe care
  aceștia
  le exploatează au o capacitate de reîncărcare inteligentă. | 8.   Începând cu
  [data intrării în vigoare a prezentului regulament]
  , operatorii punctelor de reîncărcare se asigură că toate punctele de reîncărcare
  nou construite sau renovate
  accesibile publicului pe care le exploatează au o capacitate de reîncărcare inteligentă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

8.   Începând cu
  data menționată la articolul 24
  , operatorii punctelor de reîncărcare se asigură că toate punctele de reîncărcare
  cu putere normală
  accesibile publicului pe care
  aceștia
  le exploatează au o capacitate de reîncărcare inteligentă.

8.   Începând cu
  [data intrării în vigoare a prezentului regulament]
  , operatorii punctelor de reîncărcare se asigură că toate punctele de reîncărcare
  nou construite sau renovate
  accesibile publicului pe care le exploatează au o capacitate de reîncărcare inteligentă.

Amendamentul 144

Amendamentul 144

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 8 a (nou)

Articolul 5 – alineatul 8 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 8a.
     
  Operatorii punctelor de reîncărcare accesibile publicului se asigură că: |
| | (a) | stațiile de reîncărcare funcționează într-o stare corespunzătoare pe toată durata lor de viață comercială și că funcțiile prevăzute la alineatele (2)-(5) sunt întotdeauna disponibile pentru utilizatorii finali, cu executarea periodică a operațiunilor de întreținere și de reparare de îndată ce este detectată orice defecțiune; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

8a.
     
  Operatorii punctelor de reîncărcare accesibile publicului se asigură că:

(a)

(a)

stațiile de reîncărcare funcționează într-o stare corespunzătoare pe toată durata lor de viață comercială și că funcțiile prevăzute la alineatele (2)-(5) sunt întotdeauna disponibile pentru utilizatorii finali, cu executarea periodică a operațiunilor de întreținere și de reparare de îndată ce este detectată orice defecțiune;

stațiile de reîncărcare funcționează într-o stare corespunzătoare pe toată durata lor de viață comercială și că funcțiile prevăzute la alineatele (2)-(5) sunt întotdeauna disponibile pentru utilizatorii finali, cu executarea periodică a operațiunilor de întreținere și de reparare de îndată ce este detectată orice defecțiune;

| (b) | toate punctele de reîncărcare accesibile publicului exploatate de ei respectă dispozițiile Directivei (UE) 2016/1148 a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2016 privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a sistemelor informatice în Uniune. |
| --- | --- |

(b)

(b)

toate punctele de reîncărcare accesibile publicului exploatate de ei respectă dispozițiile Directivei (UE) 2016/1148 a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2016 privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a sistemelor informatice în Uniune.

toate punctele de reîncărcare accesibile publicului exploatate de ei respectă dispozițiile Directivei (UE) 2016/1148 a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2016 privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a sistemelor informatice în Uniune.

Amendamentul 145

Amendamentul 145

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 9

Articolul 5 – alineatul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 9.   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că este implementată o semnalizare corespunzătoare în zonele de parcare și de odihnă din rețeaua rutieră TEN-T în care este instalată infrastructura pentru combustibili alternativi, pentru a permite identificarea cu ușurință a amplasării exacte a infrastructurii pentru combustibili alternativi. | 9.   
  Începând cu [data intrării în vigoare a prezentului regulament],
  statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că este implementată o semnalizare corespunzătoare în zonele de parcare și de odihnă din rețeaua rutieră TEN-T în care este instalată infrastructura pentru combustibili alternativi, pentru a permite identificarea cu ușurință a amplasării exacte a infrastructurii pentru combustibili alternativi.
  Semnalizarea se instalează, de asemenea, la o distanță corespunzătoare pe rețeaua rutieră TEN-T care duce la zone de parcare și de odihnă în care este instalată o astfel de infrastructură pentru combustibili alternativi. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

9.   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că este implementată o semnalizare corespunzătoare în zonele de parcare și de odihnă din rețeaua rutieră TEN-T în care este instalată infrastructura pentru combustibili alternativi, pentru a permite identificarea cu ușurință a amplasării exacte a infrastructurii pentru combustibili alternativi.

9.   
  Începând cu [data intrării în vigoare a prezentului regulament],
  statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că este implementată o semnalizare corespunzătoare în zonele de parcare și de odihnă din rețeaua rutieră TEN-T în care este instalată infrastructura pentru combustibili alternativi, pentru a permite identificarea cu ușurință a amplasării exacte a infrastructurii pentru combustibili alternativi.
  Semnalizarea se instalează, de asemenea, la o distanță corespunzătoare pe rețeaua rutieră TEN-T care duce la zone de parcare și de odihnă în care este instalată o astfel de infrastructură pentru combustibili alternativi.

Amendamentul 146

Amendamentul 146

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 9 a (nou)

Articolul 5 – alineatul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Statele membre încurajează operatorii să ia măsurile necesare pentru a oferi sisteme de informații standardizate și pe deplin interoperabile, care să furnizeze informații cu privire la disponibilitatea punctelor de reîncărcare. Aceste sisteme sunt precise, ușor de utilizat și disponibile în limbile oficiale ale statelor membre și în limba engleză. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

9a.
     
  Statele membre încurajează operatorii să ia măsurile necesare pentru a oferi sisteme de informații standardizate și pe deplin interoperabile, care să furnizeze informații cu privire la disponibilitatea punctelor de reîncărcare. Aceste sisteme sunt precise, ușor de utilizat și disponibile în limbile oficiale ale statelor membre și în limba engleză.

Amendamentul 147

Amendamentul 147

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 11 a (nou)

Articolul 5 – alineatul 11 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 11a.
     
  Operatorii punctelor de reîncărcare accesibile publicului se asigură că datele necesare de contact ale serviciilor de urgență locale sunt afișate în mod clar la stațiile de încărcare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

11a.
     
  Operatorii punctelor de reîncărcare accesibile publicului se asigură că datele necesare de contact ale serviciilor de urgență locale sunt afișate în mod clar la stațiile de încărcare.

Amendamentul 148

Amendamentul 148

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 11 b (nou)

Articolul 5 – alineatul 11 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 11b.
     
  La stațiile de încărcare nesupravegheate, statele membre facilitează instalarea sistemelor de supraveghere video și a unui buton de apel de urgență pentru a contacta imediat serviciile de urgență locale. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

11b.
     
  La stațiile de încărcare nesupravegheate, statele membre facilitează instalarea sistemelor de supraveghere video și a unui buton de apel de urgență pentru a contacta imediat serviciile de urgență locale.

Amendamentul 149

Amendamentul 149

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 1 – paragraful 1

Articolul 5 – alineatul 1 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre se asigură că, pe teritoriul lor, un număr minim de stații de realimentare cu hidrogen accesibile publicului sunt instalate până la 31 decembrie 
  2030
  . | Statele membre se asigură că, pe teritoriul lor, un număr minim de stații de realimentare cu hidrogen accesibile publicului sunt instalate până la 31 decembrie 
  2027
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Statele membre se asigură că, pe teritoriul lor, un număr minim de stații de realimentare cu hidrogen accesibile publicului sunt instalate până la 31 decembrie 
  2030
  .

2030

Statele membre se asigură că, pe teritoriul lor, un număr minim de stații de realimentare cu hidrogen accesibile publicului sunt instalate până la 31 decembrie 
  2027
  .

2027

Amendamentul 150

Amendamentul 150

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 1 – paragraful 2

Articolul 5 – alineatul 1 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În acest scop, statele membre se asigură că, până la 31 decembrie
  2030
  , stațiile de realimentare cu hidrogen accesibile publicului, cu o capacitate minimă de 2 t/zi și echipate cu un generator de 700 bari, sunt instalate la o distanță maximă de
  150
   km între ele de-a lungul rețelei centrale TEN-T și al rețelei globale TEN-T. Hidrogenul lichid trebuie pus la dispoziție la stații de realimentare accesibile publicului, amplasate la o distanță maximă de
  450
   km între ele. | În acest scop, statele membre se asigură că, până la 31 decembrie
  2027
  , stațiile de realimentare cu hidrogen accesibile publicului, cu o capacitate minimă de 2 t/zi și echipate cu un generator de 700 bari, sunt instalate la o distanță maximă de
  100
   km între ele de-a lungul rețelei centrale TEN-T și al rețelei globale TEN-T. Hidrogenul lichid trebuie pus la dispoziție la stații de realimentare accesibile publicului, amplasate la o distanță maximă de
  400
   km între ele. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În acest scop, statele membre se asigură că, până la 31 decembrie
  2030
  , stațiile de realimentare cu hidrogen accesibile publicului, cu o capacitate minimă de 2 t/zi și echipate cu un generator de 700 bari, sunt instalate la o distanță maximă de
  150
   km între ele de-a lungul rețelei centrale TEN-T și al rețelei globale TEN-T. Hidrogenul lichid trebuie pus la dispoziție la stații de realimentare accesibile publicului, amplasate la o distanță maximă de
  450
   km între ele.

2030

150

450

În acest scop, statele membre se asigură că, până la 31 decembrie
  2027
  , stațiile de realimentare cu hidrogen accesibile publicului, cu o capacitate minimă de 2 t/zi și echipate cu un generator de 700 bari, sunt instalate la o distanță maximă de
  100
   km între ele de-a lungul rețelei centrale TEN-T și al rețelei globale TEN-T. Hidrogenul lichid trebuie pus la dispoziție la stații de realimentare accesibile publicului, amplasate la o distanță maximă de
  400
   km între ele.

2027

100

400

Amendamentul 151

Amendamentul 151

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 1 – paragraful 3

Articolul 5 – alineatul 1 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre se asigură că, până la 31 decembrie
  2030
  , cel puțin o stație de realimentare cu hidrogen accesibilă publicului este instalată în fiecare nod urban. Pentru astfel de stații de realimentare trebuie efectuată o analiză a celei mai bune amplasări, care ia în considerare, în special, instalarea unor astfel de stații în noduri multimodale în care ar putea fi furnizate și alte moduri de transport. | Statele membre se asigură că, până la 31 decembrie
  2027
  , cel puțin o stație de realimentare cu hidrogen accesibilă publicului este instalată în fiecare nod urban. Pentru astfel de stații de realimentare trebuie efectuată o analiză a celei mai bune amplasări, care ia în considerare, în special, instalarea unor astfel de stații în noduri multimodale în care ar putea fi furnizate și alte moduri de transport. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Statele membre se asigură că, până la 31 decembrie
  2030
  , cel puțin o stație de realimentare cu hidrogen accesibilă publicului este instalată în fiecare nod urban. Pentru astfel de stații de realimentare trebuie efectuată o analiză a celei mai bune amplasări, care ia în considerare, în special, instalarea unor astfel de stații în noduri multimodale în care ar putea fi furnizate și alte moduri de transport.

2030

Statele membre se asigură că, până la 31 decembrie
  2027
  , cel puțin o stație de realimentare cu hidrogen accesibilă publicului este instalată în fiecare nod urban. Pentru astfel de stații de realimentare trebuie efectuată o analiză a celei mai bune amplasări, care ia în considerare, în special, instalarea unor astfel de stații în noduri multimodale în care ar putea fi furnizate și alte moduri de transport.

2027

Amendamentul 152

Amendamentul 152

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 5 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Statele membre publică o listă detaliată a nodurilor de transport multimodal, a clusterelor industriale și a porturilor adecvate pentru instalarea stațiilor de realimentare cu hidrogen până la 31 decembrie 2024. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  Statele membre publică o listă detaliată a nodurilor de transport multimodal, a clusterelor industriale și a porturilor adecvate pentru instalarea stațiilor de realimentare cu hidrogen până la 31 decembrie 2024.

Amendamentul 153

Amendamentul 153

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 2

Articolul 6 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Statele membre învecinate
  se asigură că
  distanța maximă menționată la alineatul (1) al doilea paragraf nu
  este
  depășită pentru tronsoanele transfrontaliere ale rețelei centrale TEN-T și ale rețelei globale TEN-T. | 2.   Statele membre învecinate
  iau măsurile necesare pentru ca
  distanța maximă menționată la alineatul (1) al doilea paragraf
  să
  nu
  fie
  depășită pentru tronsoanele transfrontaliere ale rețelei centrale TEN-T și ale rețelei globale TEN-T. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Statele membre învecinate
  se asigură că
  distanța maximă menționată la alineatul (1) al doilea paragraf nu
  este
  depășită pentru tronsoanele transfrontaliere ale rețelei centrale TEN-T și ale rețelei globale TEN-T.

2.   Statele membre învecinate
  iau măsurile necesare pentru ca
  distanța maximă menționată la alineatul (1) al doilea paragraf
  să
  nu
  fie
  depășită pentru tronsoanele transfrontaliere ale rețelei centrale TEN-T și ale rețelei globale TEN-T.

Amendamentul 154

Amendamentul 154

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 6 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  În cazul în care costurile nu sunt proporționale cu beneficiile, inclusiv cu beneficiile pentru mediu, statele membre pot decide să nu aplice alineatul (1) din prezentul articol în cazul: (a) regiunilor ultraperiferice ale Uniunii, astfel cum se menționează la articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene sau (b) insulelor care nu sunt conectate la rețelele energetice continentale, care se încadrează în definiția sistemelor conectate mici sau a sistemelor izolate mici, în conformitate cu Directiva (UE) 2019/944. În astfel de cazuri, statele membre respective își justifică deciziile în fața Comisiei și pun la dispoziție toate informațiile pertinente în cadrele lor naționale de politică. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  În cazul în care costurile nu sunt proporționale cu beneficiile, inclusiv cu beneficiile pentru mediu, statele membre pot decide să nu aplice alineatul (1) din prezentul articol în cazul: (a) regiunilor ultraperiferice ale Uniunii, astfel cum se menționează la articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene sau (b) insulelor care nu sunt conectate la rețelele energetice continentale, care se încadrează în definiția sistemelor conectate mici sau a sistemelor izolate mici, în conformitate cu Directiva (UE) 2019/944. În astfel de cazuri, statele membre respective își justifică deciziile în fața Comisiei și pun la dispoziție toate informațiile pertinente în cadrele lor naționale de politică.

Amendamentul 155

Amendamentul 155

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 3 b (nou)

Articolul 6 – alineatul 3 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Comisia adoptă măsurile necesare pentru a asigura cooperarea cu țările terțe, în special cu țările candidate și cu cele pe teritoriul cărora se află coridoare de tranzit care fac legătura între state membre. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3b.
     
  Comisia adoptă măsurile necesare pentru a asigura cooperarea cu țările terțe, în special cu țările candidate și cu cele pe teritoriul cărora se află coridoare de tranzit care fac legătura între state membre.

Amendamentul 156

Amendamentul 156

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 1 – paragraful 1 – partea introductivă

Articolul 7 – alineatul 1 – paragraful 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Începând cu
  data menționată la articolul 24
  , toți operatorii stațiilor de realimentare cu hidrogen accesibile publicului pe care aceștia le exploatează prevăd posibilitatea ca utilizatorii finali să realimenteze ad-hoc vehiculele cu ajutorul unui instrument de plată utilizat pe scară largă în Uniune. În acest scop, operatorii stațiilor de realimentare cu hidrogen se asigură că toate stațiile de realimentare cu hidrogen exploatate de ei acceptă plăți electronice prin terminale și dispozitive utilizate pentru servicii de plată, inclusiv cel puțin
  unul dintre următoarele: | Începând cu
  [data intrării în vigoare a prezentului regulament]
  , toți operatorii stațiilor de realimentare cu hidrogen accesibile publicului pe care aceștia le exploatează prevăd posibilitatea ca utilizatorii finali să realimenteze ad-hoc vehiculele cu ajutorul unui instrument de plată utilizat pe scară largă în Uniune. În acest scop, operatorii stațiilor de realimentare cu hidrogen se asigură că toate stațiile de realimentare cu hidrogen exploatate de ei acceptă plăți electronice prin terminale și dispozitive utilizate pentru servicii de plată, inclusiv cel puțin
  cititoare de carduri de plată sau dispozitive cu o funcție contactless care permite citirea cardurilor de plată. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Începând cu
  data menționată la articolul 24
  , toți operatorii stațiilor de realimentare cu hidrogen accesibile publicului pe care aceștia le exploatează prevăd posibilitatea ca utilizatorii finali să realimenteze ad-hoc vehiculele cu ajutorul unui instrument de plată utilizat pe scară largă în Uniune. În acest scop, operatorii stațiilor de realimentare cu hidrogen se asigură că toate stațiile de realimentare cu hidrogen exploatate de ei acceptă plăți electronice prin terminale și dispozitive utilizate pentru servicii de plată, inclusiv cel puțin
  unul dintre următoarele:

data menționată la articolul 24

unul dintre următoarele:

Începând cu
  [data intrării în vigoare a prezentului regulament]
  , toți operatorii stațiilor de realimentare cu hidrogen accesibile publicului pe care aceștia le exploatează prevăd posibilitatea ca utilizatorii finali să realimenteze ad-hoc vehiculele cu ajutorul unui instrument de plată utilizat pe scară largă în Uniune. În acest scop, operatorii stațiilor de realimentare cu hidrogen se asigură că toate stațiile de realimentare cu hidrogen exploatate de ei acceptă plăți electronice prin terminale și dispozitive utilizate pentru servicii de plată, inclusiv cel puțin
  cititoare de carduri de plată sau dispozitive cu o funcție contactless care permite citirea cardurilor de plată.

[data intrării în vigoare a prezentului regulament]

cititoare de carduri de plată sau dispozitive cu o funcție contactless care permite citirea cardurilor de plată.

Amendamentul 157

Amendamentul 157

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera a

Articolul 7 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | cititoare de carduri de plată; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

(a)

cititoare de carduri de plată;

cititoare de carduri de plată;

eliminat

eliminat

Amendamentul 158

Amendamentul 158

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera b

Articolul 7 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | dispozitive cu o funcție contactless care permite cel puțin citirea cardurilor de plată. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

(b)

dispozitive cu o funcție contactless care permite cel puțin citirea cardurilor de plată.

dispozitive cu o funcție contactless care permite cel puțin citirea cardurilor de plată.

eliminat

eliminat

Amendamentul 159

Amendamentul 159

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 7 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Statele membre încurajează operatorii să ofere sisteme de informații standardizate și pe deplin interoperabile, care să furnizeze informații cu privire la disponibilitatea punctelor de realimentare. Aceste sisteme sunt precise, ușor de utilizat și disponibile în limbile oficiale ale statelor membre și în limba engleză. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  Statele membre încurajează operatorii să ofere sisteme de informații standardizate și pe deplin interoperabile, care să furnizeze informații cu privire la disponibilitatea punctelor de realimentare. Aceste sisteme sunt precise, ușor de utilizat și disponibile în limbile oficiale ale statelor membre și în limba engleză.

Amendamentul 160

Amendamentul 160

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 3

Articolul 7 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Operatorii punctelor de realimentare cu hidrogen pun la dispoziție informații privind prețurile înainte de începerea unei sesiuni de realimentare în stațiile de realimentare pe care le exploatează. | 3.   Operatorii punctelor de realimentare cu hidrogen pun la dispoziție informații privind prețurile înainte de începerea unei sesiuni de realimentare în stațiile de realimentare pe care le exploatează.
  Operatorii afișează în mod clar prețul ad-hoc și toate componentele sale la toate stațiile de realimentare accesibile publicului pe care le exploatează, astfel încât acestea să fie cunoscute de utilizatorii finali înainte să fie inițiată o sesiune de reîncărcare. Prețul per kg trebuie afișat în mod vizibil. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Operatorii punctelor de realimentare cu hidrogen pun la dispoziție informații privind prețurile înainte de începerea unei sesiuni de realimentare în stațiile de realimentare pe care le exploatează.

3.   Operatorii punctelor de realimentare cu hidrogen pun la dispoziție informații privind prețurile înainte de începerea unei sesiuni de realimentare în stațiile de realimentare pe care le exploatează.
  Operatorii afișează în mod clar prețul ad-hoc și toate componentele sale la toate stațiile de realimentare accesibile publicului pe care le exploatează, astfel încât acestea să fie cunoscute de utilizatorii finali înainte să fie inițiată o sesiune de reîncărcare. Prețul per kg trebuie afișat în mod vizibil.

Amendamentul 161

Amendamentul 161

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 4

Articolul 7 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Operatorii stațiilor de realimentare accesibile publicului pot furniza clienților servicii de realimentare cu hidrogen pe bază contractuală, inclusiv în numele și în contul altor furnizori de servicii de mobilitate. Furnizorii de servicii de mobilitate aplică utilizatorilor finali prețuri rezonabile, transparente și nediscriminatorii. Furnizorii de servicii de mobilitate pun la dispoziția utilizatorilor finali toate informațiile privind prețurile aplicabile, înainte de începerea sesiunii de
  reîncărcare
  și specifice sesiunii lor de
  reîncărcare
  preconizate, prin mijloace electronice disponibile gratuit și larg acceptate, făcând o distincție clară între componentele de preț percepute de operatorul punctului de realimentare cu hidrogen, costurile aplicabile de roaming electronic și alte taxe sau tarife aplicate de furnizorul de servicii de mobilitate. | 4.   Operatorii stațiilor de realimentare accesibile publicului pot furniza clienților servicii de realimentare cu hidrogen pe bază contractuală, inclusiv în numele și în contul altor furnizori de servicii de mobilitate. Furnizorii de servicii de mobilitate aplică utilizatorilor finali prețuri rezonabile, transparente și nediscriminatorii. Furnizorii de servicii de mobilitate pun la dispoziția utilizatorilor finali toate informațiile privind prețurile aplicabile, înainte de începerea sesiunii de
  realimentare
  și specifice sesiunii lor de
  realimentare
  preconizate, prin mijloace electronice disponibile gratuit și larg acceptate, făcând o distincție clară între componentele de preț percepute de operatorul punctului de realimentare cu hidrogen, costurile aplicabile de roaming electronic și alte taxe sau tarife aplicate de furnizorul de servicii de mobilitate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Operatorii stațiilor de realimentare accesibile publicului pot furniza clienților servicii de realimentare cu hidrogen pe bază contractuală, inclusiv în numele și în contul altor furnizori de servicii de mobilitate. Furnizorii de servicii de mobilitate aplică utilizatorilor finali prețuri rezonabile, transparente și nediscriminatorii. Furnizorii de servicii de mobilitate pun la dispoziția utilizatorilor finali toate informațiile privind prețurile aplicabile, înainte de începerea sesiunii de
  reîncărcare
  și specifice sesiunii lor de
  reîncărcare
  preconizate, prin mijloace electronice disponibile gratuit și larg acceptate, făcând o distincție clară între componentele de preț percepute de operatorul punctului de realimentare cu hidrogen, costurile aplicabile de roaming electronic și alte taxe sau tarife aplicate de furnizorul de servicii de mobilitate.

4.   Operatorii stațiilor de realimentare accesibile publicului pot furniza clienților servicii de realimentare cu hidrogen pe bază contractuală, inclusiv în numele și în contul altor furnizori de servicii de mobilitate. Furnizorii de servicii de mobilitate aplică utilizatorilor finali prețuri rezonabile, transparente și nediscriminatorii. Furnizorii de servicii de mobilitate pun la dispoziția utilizatorilor finali toate informațiile privind prețurile aplicabile, înainte de începerea sesiunii de
  realimentare
  și specifice sesiunii lor de
  realimentare
  preconizate, prin mijloace electronice disponibile gratuit și larg acceptate, făcând o distincție clară între componentele de preț percepute de operatorul punctului de realimentare cu hidrogen, costurile aplicabile de roaming electronic și alte taxe sau tarife aplicate de furnizorul de servicii de mobilitate.

Amendamentul 162

Amendamentul 162

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 1 – partea introductivă

Articolul 9 – alineatul 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Statele membre se asigură că în porturile maritime este furnizată o alimentare minimă cu energie electrică de la mal pentru containere maritime și nave de pasageri. În acest scop, statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că, până la 1 ianuarie 2030: | 1.   Statele membre se asigură că în porturile maritime
  situate pe rețeaua centrală și pe cea globală TEN-T
  este furnizată o alimentare minimă cu energie electrică de la mal pentru containere maritime și nave de pasageri. În acest scop
  și în deplină concordanță cu articolul 5 alineatele (1) și (2) din Regulamentul XXXX-XXX [FuelEU în domeniul maritim]
  , statele membre
  , în cooperare cu organul de conducere sau cu autoritatea competentă,
  iau măsurile necesare pentru a se asigura că, până la 1 ianuarie 2030: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Statele membre se asigură că în porturile maritime este furnizată o alimentare minimă cu energie electrică de la mal pentru containere maritime și nave de pasageri. În acest scop, statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că, până la 1 ianuarie 2030:

1.   Statele membre se asigură că în porturile maritime
  situate pe rețeaua centrală și pe cea globală TEN-T
  este furnizată o alimentare minimă cu energie electrică de la mal pentru containere maritime și nave de pasageri. În acest scop
  și în deplină concordanță cu articolul 5 alineatele (1) și (2) din Regulamentul XXXX-XXX [FuelEU în domeniul maritim]
  , statele membre
  , în cooperare cu organul de conducere sau cu autoritatea competentă,
  iau măsurile necesare pentru a se asigura că, până la 1 ianuarie 2030:

Amendamentul 163

Amendamentul 163

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 9 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Statele membre se asigură că infrastructura de rețea, capacitatea rețelei, rezerva de putere și conversia frecvenței sunt puse la dispoziție în mod suficient pentru a îndeplini cerințele prevăzute la alineatul (1) literele (a), (b) și (c). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  Statele membre se asigură că infrastructura de rețea, capacitatea rețelei, rezerva de putere și conversia frecvenței sunt puse la dispoziție în mod suficient pentru a îndeplini cerințele prevăzute la alineatul (1) literele (a), (b) și (c).

Amendamentul 164

Amendamentul 164

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 2 – partea introductivă

Articolul 9 – alineatul 2 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Pentru stabilirea numărului de escale în port nu se iau în considerare următoarele escale în port: | 2.   Pentru stabilirea numărului de escale în port
  și în deplină conformitate cu prevederile de la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul XXXX-XXX [FuelEU în domeniul maritim],
  nu se iau în considerare următoarele escale în port: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Pentru stabilirea numărului de escale în port nu se iau în considerare următoarele escale în port:

2.   Pentru stabilirea numărului de escale în port
  și în deplină conformitate cu prevederile de la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul XXXX-XXX [FuelEU în domeniul maritim],
  nu se iau în considerare următoarele escale în port:

Amendamentul 165

Amendamentul 165

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 2 – litera a a (nouă)

Articolul 9 – alineatul 2 – litera a a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | escalele în port care estimau să fie la dană mai puțin de două ore și care au fost împiedicate să plece în intervalul de timp respectiv din cauza unor evenimente care nu puteau fi prevăzute la intrarea în port și care se aflau în mod clar în afara controlului sau responsabilității operatorului; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(aa)

(aa)

escalele în port care estimau să fie la dană mai puțin de două ore și care au fost împiedicate să plece în intervalul de timp respectiv din cauza unor evenimente care nu puteau fi prevăzute la intrarea în port și care se aflau în mod clar în afara controlului sau responsabilității operatorului;

escalele în port care estimau să fie la dană mai puțin de două ore și care au fost împiedicate să plece în intervalul de timp respectiv din cauza unor evenimente care nu puteau fi prevăzute la intrarea în port și care se aflau în mod clar în afara controlului sau responsabilității operatorului;

Amendamentul 166

Amendamentul 166

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 2 – litera c a (nouă)

Articolul 9 – alineatul 2 – litera c a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (c a) | mai multe escale scurte în port pentru a încărca și a descărca la diferite dane în același port, fără a depăși limita de timp prevăzută la litera (a); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c a)

(c a)

mai multe escale scurte în port pentru a încărca și a descărca la diferite dane în același port, fără a depăși limita de timp prevăzută la litera (a);

mai multe escale scurte în port pentru a încărca și a descărca la diferite dane în același port, fără a depăși limita de timp prevăzută la litera (a);

Amendamentul 167

Amendamentul 167

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 3

Articolul 9 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   În cazul în care portul maritim situat pe rețeaua centrală TEN-T și portul maritim situat pe rețeaua globală TEN-T este situat pe o insulă care nu este conectată direct la rețeaua de energie electrică, alineatul (1) nu se aplică înainte de finalizarea unei astfel de conexiuni sau de existența unei capacități suficiente generate la nivel local din surse de energie nepoluante. | 3.   În cazul în care portul maritim situat pe rețeaua centrală TEN-T și portul maritim situat pe rețeaua globală TEN-T este situat pe o insulă
  sau într-o regiune ultraperiferică a Uniunii, în sensul articolului 349 din TFUE,
  care nu este conectată direct la rețeaua de energie electrică, alineatul (1) nu se aplică înainte de finalizarea unei astfel de conexiuni sau de existența unei capacități suficiente generate la nivel local din surse de energie nepoluante. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   În cazul în care portul maritim situat pe rețeaua centrală TEN-T și portul maritim situat pe rețeaua globală TEN-T este situat pe o insulă care nu este conectată direct la rețeaua de energie electrică, alineatul (1) nu se aplică înainte de finalizarea unei astfel de conexiuni sau de existența unei capacități suficiente generate la nivel local din surse de energie nepoluante.

3.   În cazul în care portul maritim situat pe rețeaua centrală TEN-T și portul maritim situat pe rețeaua globală TEN-T este situat pe o insulă
  sau într-o regiune ultraperiferică a Uniunii, în sensul articolului 349 din TFUE,
  care nu este conectată direct la rețeaua de energie electrică, alineatul (1) nu se aplică înainte de finalizarea unei astfel de conexiuni sau de existența unei capacități suficiente generate la nivel local din surse de energie nepoluante.

Amendamentul 168

Amendamentul 168

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 9 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Fără a aduce atingere alineatului (3), alineatul (1) nu se aplică teritoriului orașelor Ceuta și Melilla până la finalizarea unei conexiuni directe la rețeaua de energie electrică a continentului sau a unei țări învecinate sau până la finalizarea unei capacități suficiente generate la nivel local din surse de energie nepoluante. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Fără a aduce atingere alineatului (3), alineatul (1) nu se aplică teritoriului orașelor Ceuta și Melilla până la finalizarea unei conexiuni directe la rețeaua de energie electrică a continentului sau a unei țări învecinate sau până la finalizarea unei capacități suficiente generate la nivel local din surse de energie nepoluante.

Amendamentul 169

Amendamentul 169

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – paragraful 1 – litera b a (nouă)

Articolul 10 – paragraful 1 – litera b a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | sunt puse la dispoziție în mod suficient conexiunea la rețea, capacitatea rețelei, rezerva de putere și conversia frecvenței. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

sunt puse la dispoziție în mod suficient conexiunea la rețea, capacitatea rețelei, rezerva de putere și conversia frecvenței.

sunt puse la dispoziție în mod suficient conexiunea la rețea, capacitatea rețelei, rezerva de putere și conversia frecvenței.

Amendamentul 170

Amendamentul 170

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – titlu

Articolul 11 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Obiective privind aprovizionarea cu GNL în porturile maritime | Obiective privind aprovizionarea cu GNL
  , amoniac și hidrogen
  în porturile maritime |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Obiective privind aprovizionarea cu GNL în porturile maritime

Obiective privind aprovizionarea cu GNL
  , amoniac și hidrogen
  în porturile maritime

, amoniac și hidrogen

Amendamentul 171

Amendamentul 171

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 1

Articolul 11 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Statele membre se asigură că un număr adecvat de puncte de realimentare cu GNL sunt instalate în porturile maritime situate pe rețeaua centrală TEN-T menționate la alineatul (2), pentru a permite navelor maritime să circule în întreaga rețea centrală TEN-T până la 1 ianuarie 2025. Statele membre cooperează cu statele membre învecinate, atunci când este necesar, pentru a asigura acoperirea corespunzătoare a rețelei centrale TEN-T. | 1.   Statele membre se asigură că un număr adecvat de puncte de realimentare cu GNL
  , amoniac și hidrogen
  sunt instalate în porturile maritime situate pe rețeaua centrală TEN-T menționate la alineatul (2),
  pentru a satisface atât pe termen scurt, cât și pe termen lung cererea pieței de astfel de combustibili și
  pentru a permite navelor maritime să circule în întreaga rețea centrală TEN-T până la 1 ianuarie 2025. Statele membre cooperează cu statele membre învecinate, atunci când este necesar, pentru a asigura acoperirea corespunzătoare a rețelei centrale TEN-T. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Statele membre se asigură că un număr adecvat de puncte de realimentare cu GNL sunt instalate în porturile maritime situate pe rețeaua centrală TEN-T menționate la alineatul (2), pentru a permite navelor maritime să circule în întreaga rețea centrală TEN-T până la 1 ianuarie 2025. Statele membre cooperează cu statele membre învecinate, atunci când este necesar, pentru a asigura acoperirea corespunzătoare a rețelei centrale TEN-T.

1.   Statele membre se asigură că un număr adecvat de puncte de realimentare cu GNL
  , amoniac și hidrogen
  sunt instalate în porturile maritime situate pe rețeaua centrală TEN-T menționate la alineatul (2),
  pentru a satisface atât pe termen scurt, cât și pe termen lung cererea pieței de astfel de combustibili și
  pentru a permite navelor maritime să circule în întreaga rețea centrală TEN-T până la 1 ianuarie 2025. Statele membre cooperează cu statele membre învecinate, atunci când este necesar, pentru a asigura acoperirea corespunzătoare a rețelei centrale TEN-T.

Amendamentul 172

Amendamentul 172

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 2

Articolul 11 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Statele membre desemnează, în cadrele lor naționale de politică, porturile maritime situate pe rețeaua centrală TEN-T care urmează să asigure accesul la punctele de realimentare
  cu GNL
  menționate la alineatul (1), luând de asemenea în considerare necesitățile
  efective
  ale pieței. | 2.   Statele membre desemnează, în cadrele lor naționale de politică, porturile maritime situate pe rețeaua centrală TEN-T care urmează să asigure accesul la punctele de realimentare menționate la alineatul (1), luând de asemenea în considerare
  dezvoltarea portului, punctele de realimentare cu GNL deja existente și
  necesitățile
  și evoluțiile reale
  ale pieței
  , precum și obligațiile lor în raport cu obiectivul Uniunii privind neutralitatea climatică
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Statele membre desemnează, în cadrele lor naționale de politică, porturile maritime situate pe rețeaua centrală TEN-T care urmează să asigure accesul la punctele de realimentare
  cu GNL
  menționate la alineatul (1), luând de asemenea în considerare necesitățile
  efective
  ale pieței.

2.   Statele membre desemnează, în cadrele lor naționale de politică, porturile maritime situate pe rețeaua centrală TEN-T care urmează să asigure accesul la punctele de realimentare menționate la alineatul (1), luând de asemenea în considerare
  dezvoltarea portului, punctele de realimentare cu GNL deja existente și
  necesitățile
  și evoluțiile reale
  ale pieței
  , precum și obligațiile lor în raport cu obiectivul Uniunii privind neutralitatea climatică
  .

Amendamentul 173

Amendamentul 173

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 1 – partea introductivă

Articolul 12 – alineatul 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Statele membre se asigură că organele de administrare a aeroporturilor din toate aeroporturile din rețeaua centrală și globală TEN-T asigură alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare până la: | 1.   Statele membre se asigură că organele de administrare a aeroporturilor
  și furnizorii de servicii de manutanță la sol
  din toate aeroporturile din rețeaua centrală și globală TEN-T asigură alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare până la: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Statele membre se asigură că organele de administrare a aeroporturilor din toate aeroporturile din rețeaua centrală și globală TEN-T asigură alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare până la:

1.   Statele membre se asigură că organele de administrare a aeroporturilor
  și furnizorii de servicii de manutanță la sol
  din toate aeroporturile din rețeaua centrală și globală TEN-T asigură alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare până la:

Amendamentul 174

Amendamentul 174

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 1 – paragraful 1 a (nou)

Articolul 12 – alineatul 1 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Cu toate acestea, alineatul (1) literele (a) și (b) nu se aplică pentru pozițiile de parcare pe termen scurt, pozițiile de dejivrare a aeronavelor, pozițiile de parcare în zonele militare și pozițiile de parcare pentru traficul aerian general (cu o greutate maximă la decolare sub 5,7 tone). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Cu toate acestea, alineatul (1) literele (a) și (b) nu se aplică pentru pozițiile de parcare pe termen scurt, pozițiile de dejivrare a aeronavelor, pozițiile de parcare în zonele militare și pozițiile de parcare pentru traficul aerian general (cu o greutate maximă la decolare sub 5,7 tone).

Cu toate acestea, alineatul (1) literele (a) și (b) nu se aplică pentru pozițiile de parcare pe termen scurt, pozițiile de dejivrare a aeronavelor, pozițiile de parcare în zonele militare și pozițiile de parcare pentru traficul aerian general (cu o greutate maximă la decolare sub 5,7 tone).

Amendamentul 175

Amendamentul 175

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 12 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Prin derogare de la alineatul (1) literele (a) și (b), în cazul în care aeroportul situat în rețeaua centrală TEN-T sau în rețeaua globală TEN-T se află pe o insulă care nu este conectată direct la rețeaua de energie electrică sau într-o regiune ultraperiferică, alineatul respectiv nu se aplică înainte să se finalizeze o astfel de conexiune sau înainte de a dispune de capacități suficiente generate la nivel local din surse de energie nepoluante sau dacă costurile sunt disproporționate în raport cu beneficiile, inclusiv cu beneficiile pentru mediu. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Prin derogare de la alineatul (1) literele (a) și (b), în cazul în care aeroportul situat în rețeaua centrală TEN-T sau în rețeaua globală TEN-T se află pe o insulă care nu este conectată direct la rețeaua de energie electrică sau într-o regiune ultraperiferică, alineatul respectiv nu se aplică înainte să se finalizeze o astfel de conexiune sau înainte de a dispune de capacități suficiente generate la nivel local din surse de energie nepoluante sau dacă costurile sunt disproporționate în raport cu beneficiile, inclusiv cu beneficiile pentru mediu.

Amendamentul 176

Amendamentul 176

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 2 b (nou)

Articolul 12 – alineatul 2 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Statele membre veghează ca structurile de administrare a aeroporturilor sau furnizorii de servicii de manutanță la sol din aeroporturile din rețeaua centrală TEN-T să ofere sisteme de aer precondiționat. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2b.
     
  Statele membre veghează ca structurile de administrare a aeroporturilor sau furnizorii de servicii de manutanță la sol din aeroporturile din rețeaua centrală TEN-T să ofere sisteme de aer precondiționat.

Amendamentul 177

Amendamentul 177

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 a (nou)

Articolul 12 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 12 a |
| | Obiective de infrastructură pentru liniile de cale ferată |
| | 1.
     
  Statele membre asigură o infrastructură suficientă pentru ca liniile de cale ferată din Uniune să îndeplinească obiectivele de electrificare din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 [Regulamentul TEN-T]. |
| | 2.
     
  În cazul în care electrificarea directă a liniilor de cale ferată nu este posibilă, inclusiv din motive legate de rentabilitatea serviciului, statele membre asigură un număr corespunzător de stații de încărcare pentru trenurile alimentate pe baterii și de stații de realimentare cu hidrogen pentru trenuri. În acest scop, statele membre se asigură că, de-a lungul rețelei centrale și al rețelei globale TEN-T, sunt instalate stații de reîncărcare pentru trenurile alimentate cu baterii și stații de realimentare pentru trenurile pe bază de hidrogen pe fiecare direcție de deplasare în secțiunile pentru care electrificarea nu este prevăzută în Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 [Regulamentul TEN T]. |
| | 3.
     
  Statele membre se asigură că, atunci când se hotărăște ce infrastructură trebuie instalată pentru a respecta alineatul (2), se respectă la maxim principiul „eficiența energetică înainte de toate”. |
| | 4.
     
  Înainte de instalare, statele membre analizează care este cel mai bun amplasament pentru astfel de stații. În acest sens, statele membre iau în considerare, în special, instalarea stațiilor în nodurile urbane și în nodurile multimodale în care ar putea fi integrate și alte moduri de transport. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 12 a

Articolul 12 a

Obiective de infrastructură pentru liniile de cale ferată

Obiective de infrastructură pentru liniile de cale ferată

1.
     
  Statele membre asigură o infrastructură suficientă pentru ca liniile de cale ferată din Uniune să îndeplinească obiectivele de electrificare din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 [Regulamentul TEN-T].

2.
     
  În cazul în care electrificarea directă a liniilor de cale ferată nu este posibilă, inclusiv din motive legate de rentabilitatea serviciului, statele membre asigură un număr corespunzător de stații de încărcare pentru trenurile alimentate pe baterii și de stații de realimentare cu hidrogen pentru trenuri. În acest scop, statele membre se asigură că, de-a lungul rețelei centrale și al rețelei globale TEN-T, sunt instalate stații de reîncărcare pentru trenurile alimentate cu baterii și stații de realimentare pentru trenurile pe bază de hidrogen pe fiecare direcție de deplasare în secțiunile pentru care electrificarea nu este prevăzută în Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 [Regulamentul TEN T].

3.
     
  Statele membre se asigură că, atunci când se hotărăște ce infrastructură trebuie instalată pentru a respecta alineatul (2), se respectă la maxim principiul „eficiența energetică înainte de toate”.

4.
     
  Înainte de instalare, statele membre analizează care este cel mai bun amplasament pentru astfel de stații. În acest sens, statele membre iau în considerare, în special, instalarea stațiilor în nodurile urbane și în nodurile multimodale în care ar putea fi integrate și alte moduri de transport.

Amendamentul 178

Amendamentul 178

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 1

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Până la 1 ianuarie 2024, fiecare stat membru pregătește și transmite Comisiei un proiect de cadru național de politică pentru dezvoltarea pieței în ceea ce privește combustibilii alternativi în sectorul transporturilor și pentru instalarea infrastructurii relevante. | Până la 1 ianuarie 2024, fiecare stat membru
  , în coordonare cu autoritățile naționale, regionale și locale,
  pregătește și transmite Comisiei un proiect de cadru național de politică pentru dezvoltarea pieței în ceea ce privește combustibilii alternativi în sectorul transporturilor și pentru instalarea infrastructurii relevante. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Până la 1 ianuarie 2024, fiecare stat membru pregătește și transmite Comisiei un proiect de cadru național de politică pentru dezvoltarea pieței în ceea ce privește combustibilii alternativi în sectorul transporturilor și pentru instalarea infrastructurii relevante.

Până la 1 ianuarie 2024, fiecare stat membru
  , în coordonare cu autoritățile naționale, regionale și locale,
  pregătește și transmite Comisiei un proiect de cadru național de politică pentru dezvoltarea pieței în ceea ce privește combustibilii alternativi în sectorul transporturilor și pentru instalarea infrastructurii relevante.

, în coordonare cu autoritățile naționale, regionale și locale,

Amendamentul 179

Amendamentul 179

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera a

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | o evaluare a situației actuale și a dezvoltării viitoare a pieței în ceea ce privește combustibilii alternativi în sectorul transporturilor, precum și a dezvoltării infrastructurii pentru combustibili alternativi, luând în considerare accesul intermodal la infrastructura pentru combustibili alternativi și, acolo unde este relevant, continuitatea transfrontalieră; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

o evaluare a situației actuale și a dezvoltării viitoare a pieței în ceea ce privește combustibilii alternativi în sectorul transporturilor, precum și a dezvoltării infrastructurii pentru combustibili alternativi, luând în considerare accesul intermodal la infrastructura pentru combustibili alternativi și, acolo unde este relevant, continuitatea transfrontalieră;

| (a) | o evaluare a situației actuale și a dezvoltării viitoare a pieței în ceea ce privește combustibilii alternativi în sectorul transporturilor, precum și a dezvoltării infrastructurii pentru combustibili alternativi, luând în considerare accesul intermodal la infrastructura pentru combustibili alternativi și, acolo unde este relevant, continuitatea transfrontalieră
  și mobilitatea și accesibilitatea între insule, între regiunile ultraperiferice și între acestea și continent
  ; |
| --- | --- |

(a)

o evaluare a situației actuale și a dezvoltării viitoare a pieței în ceea ce privește combustibilii alternativi în sectorul transporturilor, precum și a dezvoltării infrastructurii pentru combustibili alternativi, luând în considerare accesul intermodal la infrastructura pentru combustibili alternativi și, acolo unde este relevant, continuitatea transfrontalieră
  și mobilitatea și accesibilitatea între insule, între regiunile ultraperiferice și între acestea și continent
  ;

și mobilitatea și accesibilitatea între insule, între regiunile ultraperiferice și între acestea și continent

Amendamentul 180

Amendamentul 180

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera a a (nouă)

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera a a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | o evaluare pentru a vedea dacă măsurile sunt aplicate în deplină conformitate cu principiul „eficiența energetică înainte de toate”; statele membre relatează cum au aplicat principiul „eficiența energetică înainte de toate” când au luat decizii de planificare și de investiții legate de instalarea infrastructurii de reîncărcare și de realimentare cu combustibili alternativi; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(aa)

(aa)

o evaluare pentru a vedea dacă măsurile sunt aplicate în deplină conformitate cu principiul „eficiența energetică înainte de toate”; statele membre relatează cum au aplicat principiul „eficiența energetică înainte de toate” când au luat decizii de planificare și de investiții legate de instalarea infrastructurii de reîncărcare și de realimentare cu combustibili alternativi;

o evaluare pentru a vedea dacă măsurile sunt aplicate în deplină conformitate cu principiul „eficiența energetică înainte de toate”; statele membre relatează cum au aplicat principiul „eficiența energetică înainte de toate” când au luat decizii de planificare și de investiții legate de instalarea infrastructurii de reîncărcare și de realimentare cu combustibili alternativi;

Amendamentul 181

Amendamentul 181

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera a b (nouă)

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera a b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ab) | o evaluare a situației actuale și a modului în care vor trebui să se dezvolte în viitor conexiunile la rețea și capacitatea rețelei, care să cuprindă orice măsuri necesare de îmbunătățire și reziliență, precum și finanțarea de care este nevoie; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ab)

(ab)

o evaluare a situației actuale și a modului în care vor trebui să se dezvolte în viitor conexiunile la rețea și capacitatea rețelei, care să cuprindă orice măsuri necesare de îmbunătățire și reziliență, precum și finanțarea de care este nevoie;

o evaluare a situației actuale și a modului în care vor trebui să se dezvolte în viitor conexiunile la rețea și capacitatea rețelei, care să cuprindă orice măsuri necesare de îmbunătățire și reziliență, precum și finanțarea de care este nevoie;

Amendamentul 182

Amendamentul 182

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera a c (nouă)

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera a c (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ac) | o evaluare a schimbărilor care pot apărea în cantitatea de energie electrică disponibilă pentru sectorul transporturilor, precum și în sursele de aprovizionare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ac)

(ac)

o evaluare a schimbărilor care pot apărea în cantitatea de energie electrică disponibilă pentru sectorul transporturilor, precum și în sursele de aprovizionare;

o evaluare a schimbărilor care pot apărea în cantitatea de energie electrică disponibilă pentru sectorul transporturilor, precum și în sursele de aprovizionare;

Amendamentul 183

Amendamentul 183

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera b

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | ținte și obiective naționale în temeiul articolelor 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11
  și
  12 pentru care prezentul regulament prevede obiective naționale obligatorii; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

ținte și obiective naționale în temeiul articolelor 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11
  și
  12 pentru care prezentul regulament prevede obiective naționale obligatorii;

și

| (b) | ținte și obiective naționale în temeiul articolelor 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11, 12 și
  12a
  pentru care prezentul regulament prevede obiective naționale obligatorii; |
| --- | --- |

(b)

ținte și obiective naționale în temeiul articolelor 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11, 12 și
  12a
  pentru care prezentul regulament prevede obiective naționale obligatorii;

12a

Amendamentul 184

Amendamentul 184

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera c

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | țintele și obiectivele naționale pentru instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi legate de literele (l), (m), (n), (o)
  și
  (p) de la prezentul alineat pentru care nu sunt stabilite ținte obligatorii în prezentul regulament; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

țintele și obiectivele naționale pentru instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi legate de literele (l), (m), (n), (o)
  și
  (p) de la prezentul alineat pentru care nu sunt stabilite ținte obligatorii în prezentul regulament;

și

| (c) | țintele și obiectivele naționale pentru instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi legate de literele (l), (
  la), (
  m), (n), (o), (p)
  , (pa) și
  (
  pb
  ) de la prezentul alineat pentru care nu sunt stabilite ținte obligatorii în prezentul regulament; |
| --- | --- |

(c)

țintele și obiectivele naționale pentru instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi legate de literele (l), (
  la), (
  m), (n), (o), (p)
  , (pa) și
  (
  pb
  ) de la prezentul alineat pentru care nu sunt stabilite ținte obligatorii în prezentul regulament;

la), (

, (pa) și

pb

Amendamentul 185

Amendamentul 185

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera e

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | măsuri de promovare a instalării infrastructurii pentru combustibili alternativi pentru parcurile de vehicule captive, în special pentru stațiile de reîncărcare cu energie electrică și de realimentare cu hidrogen pentru serviciile de transport public și pentru stațiile de reîncărcare cu energie electrică pentru folosirea în comun a autoturismelor; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

măsuri de promovare a instalării infrastructurii pentru combustibili alternativi pentru parcurile de vehicule captive, în special pentru stațiile de reîncărcare cu energie electrică și de realimentare cu hidrogen pentru serviciile de transport public și pentru stațiile de reîncărcare cu energie electrică pentru folosirea în comun a autoturismelor;

| (e) | măsuri de promovare a instalării infrastructurii pentru combustibili alternativi pentru parcurile de vehicule captive, în special pentru stațiile de reîncărcare cu energie electrică și de realimentare cu hidrogen pentru serviciile de transport public și pentru stațiile de reîncărcare cu energie electrică pentru folosirea în comun a autoturismelor
  , precum și pentru taxiuri
  ; |
| --- | --- |

(e)

măsuri de promovare a instalării infrastructurii pentru combustibili alternativi pentru parcurile de vehicule captive, în special pentru stațiile de reîncărcare cu energie electrică și de realimentare cu hidrogen pentru serviciile de transport public și pentru stațiile de reîncărcare cu energie electrică pentru folosirea în comun a autoturismelor
  , precum și pentru taxiuri
  ;

, precum și pentru taxiuri

Amendamentul 186

Amendamentul 186

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera g a (nouă)

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera g a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ga) | țintele și măsurile naționale de promovare a infrastructurii pentru combustibili alternativi de-a lungul rețelelor rutiere care nu sunt incluse în rețelele TEN-T centrale și globale, legate în special de punctele de reîncărcare accesibile publicului. Statele membre se asigură în primul rând că rețelele rutiere de nivel înalt și mediu, atât pentru mobilitatea ușoară, cât și pentru cea grea, sunt deservite corespunzător cu infrastructură de reîncărcare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ga)

(ga)

țintele și măsurile naționale de promovare a infrastructurii pentru combustibili alternativi de-a lungul rețelelor rutiere care nu sunt incluse în rețelele TEN-T centrale și globale, legate în special de punctele de reîncărcare accesibile publicului. Statele membre se asigură în primul rând că rețelele rutiere de nivel înalt și mediu, atât pentru mobilitatea ușoară, cât și pentru cea grea, sunt deservite corespunzător cu infrastructură de reîncărcare;

țintele și măsurile naționale de promovare a infrastructurii pentru combustibili alternativi de-a lungul rețelelor rutiere care nu sunt incluse în rețelele TEN-T centrale și globale, legate în special de punctele de reîncărcare accesibile publicului. Statele membre se asigură în primul rând că rețelele rutiere de nivel înalt și mediu, atât pentru mobilitatea ușoară, cât și pentru cea grea, sunt deservite corespunzător cu infrastructură de reîncărcare;

Amendamentul 187

Amendamentul 187

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera h

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera h

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (h) | măsuri de promovare a unui număr suficient de puncte de reîncărcare
  cu
  putere
  înaltă
  accesibile publicului; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(h)

măsuri de promovare a unui număr suficient de puncte de reîncărcare
  cu
  putere
  înaltă
  accesibile publicului;

cu

înaltă

| (h) | măsuri de promovare a unui număr suficient de puncte de reîncărcare
  de
  putere
  mare
  accesibile publicului
  , cu o putere suficientă pentru a mări confortul consumatorilor și a asigura fluiditatea traficului de vehicule electrice pe teritoriul său și, după caz, la nivel transfrontalier
  ; |
| --- | --- |

(h)

măsuri de promovare a unui număr suficient de puncte de reîncărcare
  de
  putere
  mare
  accesibile publicului
  , cu o putere suficientă pentru a mări confortul consumatorilor și a asigura fluiditatea traficului de vehicule electrice pe teritoriul său și, după caz, la nivel transfrontalier
  ;

de

mare

, cu o putere suficientă pentru a mări confortul consumatorilor și a asigura fluiditatea traficului de vehicule electrice pe teritoriul său și, după caz, la nivel transfrontalier

Amendamentul 188

Amendamentul 188

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera i a (nouă)

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera i a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ia) | măsuri care să garanteze că toate teritoriile au acces la infrastructura de reîncărcare și realimentare, acordând o atenție deosebită zonelor rurale pentru a le asigura accesibilitatea și coeziunea teritorială; statele membre ar trebui să aibă în vedere și să aplice politici și măsuri special concepute pentru aceste teritorii. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ia)

(ia)

măsuri care să garanteze că toate teritoriile au acces la infrastructura de reîncărcare și realimentare, acordând o atenție deosebită zonelor rurale pentru a le asigura accesibilitatea și coeziunea teritorială; statele membre ar trebui să aibă în vedere și să aplice politici și măsuri special concepute pentru aceste teritorii.

măsuri care să garanteze că toate teritoriile au acces la infrastructura de reîncărcare și realimentare, acordând o atenție deosebită zonelor rurale pentru a le asigura accesibilitatea și coeziunea teritorială; statele membre ar trebui să aibă în vedere și să aplice politici și măsuri special concepute pentru aceste teritorii.

Amendamentul 189

Amendamentul 189

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera j

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera j

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (j) | măsuri de asigurare a faptului că punctele de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului sunt accesibile persoanelor în vârstă, persoanelor cu mobilitate redusă și persoanelor cu
  handicap
  , care trebuie să fie în conformitate cu cerințele de accesibilitate prevăzute în anexa I și anexa III la Directiva 2019/882; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(j)

măsuri de asigurare a faptului că punctele de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului sunt accesibile persoanelor în vârstă, persoanelor cu mobilitate redusă și persoanelor cu
  handicap
  , care trebuie să fie în conformitate cu cerințele de accesibilitate prevăzute în anexa I și anexa III la Directiva 2019/882;

handicap

| (j) | măsuri de asigurare a faptului că
  toate
  punctele de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului sunt accesibile persoanelor în vârstă, persoanelor cu mobilitate redusă și persoanelor cu
  dizabilități
  , care trebuie să fie în conformitate cu cerințele de accesibilitate prevăzute în anexa I și anexa III la Directiva (UE) 2019/882; |
| --- | --- |

(j)

măsuri de asigurare a faptului că
  toate
  punctele de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului sunt accesibile persoanelor în vârstă, persoanelor cu mobilitate redusă și persoanelor cu
  dizabilități
  , care trebuie să fie în conformitate cu cerințele de accesibilitate prevăzute în anexa I și anexa III la Directiva (UE) 2019/882;

toate

dizabilități

Amendamentul 190

Amendamentul 190

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera j a (nouă)

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera j a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ja) | măsuri care răspund nevoilor specifice ale regiunilor ultraperiferice, după caz; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ja)

(ja)

măsuri care răspund nevoilor specifice ale regiunilor ultraperiferice, după caz;

măsuri care răspund nevoilor specifice ale regiunilor ultraperiferice, după caz;

Amendamentul 191

Amendamentul 191

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera k

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera k

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (k) | măsuri de eliminare a posibilelor obstacole în ceea ce privește planificarea, autorizarea și achiziționarea infrastructurii pentru combustibili alternativi; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(k)

măsuri de eliminare a posibilelor obstacole în ceea ce privește planificarea, autorizarea și achiziționarea infrastructurii pentru combustibili alternativi;

| (k) | măsuri de eliminare a posibilelor obstacole în ceea ce privește planificarea, autorizarea și achiziționarea infrastructurii pentru combustibili alternativi
  și de limitare a latenței dintre cererea inițială și instalarea efectivă la cel mult 6 luni, cu respectarea adecvată a consultărilor cu părțile interesate și a procedurilor de evaluare a impactului asupra mediului. Procedura de autorizare ar trebui să fie complet digitalizată
  ; |
| --- | --- |

(k)

măsuri de eliminare a posibilelor obstacole în ceea ce privește planificarea, autorizarea și achiziționarea infrastructurii pentru combustibili alternativi
  și de limitare a latenței dintre cererea inițială și instalarea efectivă la cel mult 6 luni, cu respectarea adecvată a consultărilor cu părțile interesate și a procedurilor de evaluare a impactului asupra mediului. Procedura de autorizare ar trebui să fie complet digitalizată
  ;

și de limitare a latenței dintre cererea inițială și instalarea efectivă la cel mult 6 luni, cu respectarea adecvată a consultărilor cu părțile interesate și a procedurilor de evaluare a impactului asupra mediului. Procedura de autorizare ar trebui să fie complet digitalizată

Amendamentul 192

Amendamentul 192

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera k a (nouă)

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera k a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ka) | măsuri prin care să se garanteze că densitatea infrastructurii pentru combustibili alternativi accesibilă publicului, disponibilă la nivel național, este proporțională cu densitatea populației și numărul de înmatriculări de vehicule alimentate cu combustibili alternativi în zona locală, pe baza nivelului NUTS 3 în conformitate cu cea mai recentă clasificare NUTS; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ka)

(ka)

măsuri prin care să se garanteze că densitatea infrastructurii pentru combustibili alternativi accesibilă publicului, disponibilă la nivel național, este proporțională cu densitatea populației și numărul de înmatriculări de vehicule alimentate cu combustibili alternativi în zona locală, pe baza nivelului NUTS 3 în conformitate cu cea mai recentă clasificare NUTS;

măsuri prin care să se garanteze că densitatea infrastructurii pentru combustibili alternativi accesibilă publicului, disponibilă la nivel național, este proporțională cu densitatea populației și numărul de înmatriculări de vehicule alimentate cu combustibili alternativi în zona locală, pe baza nivelului NUTS 3 în conformitate cu cea mai recentă clasificare NUTS;

Amendamentul 193

Amendamentul 193

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera k b (nouă)

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera k b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (kb) | măsuri de promovare a utilizării bicicletelor asistate electric, precum și a vehiculelor din categoria L, cum ar fi bicicletele electrice motorizate și motoretele electrice. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(kb)

(kb)

măsuri de promovare a utilizării bicicletelor asistate electric, precum și a vehiculelor din categoria L, cum ar fi bicicletele electrice motorizate și motoretele electrice.

măsuri de promovare a utilizării bicicletelor asistate electric, precum și a vehiculelor din categoria L, cum ar fi bicicletele electrice motorizate și motoretele electrice.

Amendamentul 194

Amendamentul 194

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera k c (nouă)

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera k c (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (kc) | măsuri de sprijinire a comunităților de energie din surse regenerabile, a comunităților de energie ale cetățenilor și a operatorilor necomerciali pentru instalarea punctelor de reîncărcare, în special în zonele cu densitate redusă a populației. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(kc)

(kc)

măsuri de sprijinire a comunităților de energie din surse regenerabile, a comunităților de energie ale cetățenilor și a operatorilor necomerciali pentru instalarea punctelor de reîncărcare, în special în zonele cu densitate redusă a populației.

măsuri de sprijinire a comunităților de energie din surse regenerabile, a comunităților de energie ale cetățenilor și a operatorilor necomerciali pentru instalarea punctelor de reîncărcare, în special în zonele cu densitate redusă a populației.

Amendamentul 195

Amendamentul 195

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera l

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera l

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (l) | un plan de instalare a infrastructurii pentru combustibili alternativi în aeroporturi,
  alta decât pentru alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare
  , în special pentru realimentarea cu hidrogen și reîncărcarea cu energie electrică a aeronavelor; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(l)

un plan de instalare a infrastructurii pentru combustibili alternativi în aeroporturi,
  alta decât pentru alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare
  , în special pentru realimentarea cu hidrogen și reîncărcarea cu energie electrică a aeronavelor;

alta decât pentru alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare

| (l) | o evaluare a stării actuale și a perspectivelor
  de
  dezvoltare viitoare
  a 
  pieței aviației cu propulsie electrică și pe bază de hidrogen, precum și un studiu de fezabilitate despre instalarea
  infrastructurii
  aferente alimentării aeronavelor, inclusiv, dacă este cazul
  , un plan de instalare a infrastructurii pentru combustibili alternativi în aeroporturi, în special pentru realimentarea cu hidrogen și reîncărcarea cu energie electrică a aeronavelor; |
| --- | --- |

(l)

o evaluare a stării actuale și a perspectivelor
  de
  dezvoltare viitoare
  a 
  pieței aviației cu propulsie electrică și pe bază de hidrogen, precum și un studiu de fezabilitate despre instalarea
  infrastructurii
  aferente alimentării aeronavelor, inclusiv, dacă este cazul
  , un plan de instalare a infrastructurii pentru combustibili alternativi în aeroporturi, în special pentru realimentarea cu hidrogen și reîncărcarea cu energie electrică a aeronavelor;

o evaluare a stării actuale și a perspectivelor

dezvoltare viitoare

pieței aviației cu propulsie electrică și pe bază de hidrogen, precum și un studiu de fezabilitate despre instalarea

aferente alimentării aeronavelor, inclusiv, dacă este cazul

Amendamentul 196

Amendamentul 196

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera l a (nouă)

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera l a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (la) | un plan care să includă țintele și finanțarea necesară pentru instalarea sistemelor de aer precondiționat în aeroporturile centrale TEN-T, precum și un studiu de fezabilitate privind instalarea infrastructurii fixe sau mobile aferente; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(la)

(la)

un plan care să includă țintele și finanțarea necesară pentru instalarea sistemelor de aer precondiționat în aeroporturile centrale TEN-T, precum și un studiu de fezabilitate privind instalarea infrastructurii fixe sau mobile aferente;

un plan care să includă țintele și finanțarea necesară pentru instalarea sistemelor de aer precondiționat în aeroporturile centrale TEN-T, precum și un studiu de fezabilitate privind instalarea infrastructurii fixe sau mobile aferente;

Amendamentul 197

Amendamentul 197

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera p

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera p

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (p) | un plan de instalare care să includă
  obiective
  , obiective intermediare cheie și finanțarea necesară pentru trenurile alimentate cu hidrogen sau de baterii electrice pe segmente de rețea care nu
  vor
  fi electrificate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(p)

un plan de instalare care să includă
  obiective
  , obiective intermediare cheie și finanțarea necesară pentru trenurile alimentate cu hidrogen sau de baterii electrice pe segmente de rețea care nu
  vor
  fi electrificate.

obiective

vor

| (p) | un plan de instalare care să includă
  ținte,
  obiective intermediare cheie și finanțarea necesară pentru trenurile alimentate cu hidrogen sau de baterii electrice pe segmente de rețea care nu
  pot
  fi electrificate
  , dacă este cazul
  . |
| --- | --- |

(p)

un plan de instalare care să includă
  ținte,
  obiective intermediare cheie și finanțarea necesară pentru trenurile alimentate cu hidrogen sau de baterii electrice pe segmente de rețea care nu
  pot
  fi electrificate
  , dacă este cazul
  .

ținte,

pot

, dacă este cazul

Amendamentul 198

Amendamentul 198

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera p a (nouă)

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera p a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (pa) | un plan de investiții cuprinzător, elaborat pe baza unei analize socioeconomice, de mediu și costuri-beneficii, care să precizeze investițiile necesare pentru a îndeplini obiectivele prevăzute în cadrul național de politică și care să includă și infrastructurile din afara rețelei TEN-T; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(pa)

(pa)

un plan de investiții cuprinzător, elaborat pe baza unei analize socioeconomice, de mediu și costuri-beneficii, care să precizeze investițiile necesare pentru a îndeplini obiectivele prevăzute în cadrul național de politică și care să includă și infrastructurile din afara rețelei TEN-T;

un plan de investiții cuprinzător, elaborat pe baza unei analize socioeconomice, de mediu și costuri-beneficii, care să precizeze investițiile necesare pentru a îndeplini obiectivele prevăzute în cadrul național de politică și care să includă și infrastructurile din afara rețelei TEN-T;

Amendamentul 199

Amendamentul 199

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera p b (nouă)

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera p b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (pb) | o hartă cu amplasamentul potrivit pentru dezvoltarea instalațiilor aferente infrastructurii pentru combustibili alternativi, care să cuprindă informații despre capacitatea necesară a rețelei în funcție de cerere și care să fie pusă la dispoziția publicului; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(pb)

(pb)

o hartă cu amplasamentul potrivit pentru dezvoltarea instalațiilor aferente infrastructurii pentru combustibili alternativi, care să cuprindă informații despre capacitatea necesară a rețelei în funcție de cerere și care să fie pusă la dispoziția publicului;

o hartă cu amplasamentul potrivit pentru dezvoltarea instalațiilor aferente infrastructurii pentru combustibili alternativi, care să cuprindă informații despre capacitatea necesară a rețelei în funcție de cerere și care să fie pusă la dispoziția publicului;

Amendamentul 200

Amendamentul 200

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 13 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Fără a aduce atingere prevederilor de la alineatul (1) și înainte de termenul stabilit acolo, statele membre sunt invitate să prezinte cadre naționale de politică preliminare pentru a asigura dezvoltarea și instalarea rapidă și fără obstacole a infrastructurii. Când un stat membru decide să prezinte un cadru național de politică preliminar, Comisia evaluează cadrul național de politică preliminar și emite recomandări nu mai târziu de șase luni de la prezentarea cadrelor naționale de politică preliminare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  Fără a aduce atingere prevederilor de la alineatul (1) și înainte de termenul stabilit acolo, statele membre sunt invitate să prezinte cadre naționale de politică preliminare pentru a asigura dezvoltarea și instalarea rapidă și fără obstacole a infrastructurii. Când un stat membru decide să prezinte un cadru național de politică preliminar, Comisia evaluează cadrul național de politică preliminar și emite recomandări nu mai târziu de șase luni de la prezentarea cadrelor naționale de politică preliminare.

Amendamentul 201

Amendamentul 201

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 2

Articolul 13 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Statele membre se asigură că, în cadrele naționale de politică, sunt luate în considerare necesitățile diferitelor moduri de transport existente pe teritoriul respectiv, inclusiv cele în cazul cărora sunt disponibile alternative limitate la combustibilii fosili. | 2.   Statele membre se asigură că, în cadrele naționale de politică, sunt luate în considerare necesitățile diferitelor
  regiuni și
  moduri de transport existente pe teritoriul respectiv, inclusiv cele în cazul cărora sunt disponibile alternative limitate la combustibilii fosili
  și că infrastructura de realimentare și reîncărcare promovează transferul modal și facilitează transportul multimodal
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Statele membre se asigură că, în cadrele naționale de politică, sunt luate în considerare necesitățile diferitelor moduri de transport existente pe teritoriul respectiv, inclusiv cele în cazul cărora sunt disponibile alternative limitate la combustibilii fosili.

2.   Statele membre se asigură că, în cadrele naționale de politică, sunt luate în considerare necesitățile diferitelor
  regiuni și
  moduri de transport existente pe teritoriul respectiv, inclusiv cele în cazul cărora sunt disponibile alternative limitate la combustibilii fosili
  și că infrastructura de realimentare și reîncărcare promovează transferul modal și facilitează transportul multimodal
  .

Amendamentul 202

Amendamentul 202

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 13 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Statele membre evaluează contribuția cumulativă a dispozițiilor prevăzute la alineatul (1) la obiectivul pentru climă al Uniunii pentru 2030 și la obiectivul de a atinge neutralitatea climatică până în 2050, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) 2021/1119. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Statele membre evaluează contribuția cumulativă a dispozițiilor prevăzute la alineatul (1) la obiectivul pentru climă al Uniunii pentru 2030 și la obiectivul de a atinge neutralitatea climatică până în 2050, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) 2021/1119.

Amendamentul 203

Amendamentul 203

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 2 b (nou)

Articolul 13 – alineatul 2 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Statele membre asigură perfecționarea profesională și recalificarea lucrătorilor care manipulează combustibili alternativi introduși în temeiul prezentului regulament, precum și investițiile care se impun în sănătatea și siguranța la locul de muncă, pentru a asigura o tranziție socială justă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2b.
     
  Statele membre asigură perfecționarea profesională și recalificarea lucrătorilor care manipulează combustibili alternativi introduși în temeiul prezentului regulament, precum și investițiile care se impun în sănătatea și siguranța la locul de muncă, pentru a asigura o tranziție socială justă.

Amendamentul 204

Amendamentul 204

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 3

Articolul 13 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Statele membre se asigură că, în cadrele naționale de politică, sunt luate în considerare
  , după caz,
  interesele autorităților regionale și locale, în special atunci când este vorba de infrastructura de reîncărcare și de realimentare pentru transportul public, precum și
  cele ale
  părților interesate în cauză. | 3.   Statele membre se asigură că în cadrele naționale de politică sunt luate în considerare interesele autorităților regionale și locale, în special atunci când este vorba de infrastructura de reîncărcare și de realimentare pentru transportul public, precum și
  interesele tuturor
  părților interesate în cauză.
  Statele membre se consultă periodic cu autoritățile regionale și locale și le încurajează să adopte cadre de politică adecvate, care pot cuprinde un plan de acțiune care să specifice zonele în care să fie instalată infrastructura, posibilitățile de încărcare rapidă, cadrele financiare pertinente și acțiunile concrete pentru diferiții actori implicați, pentru a facilita instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Statele membre se asigură că, în cadrele naționale de politică, sunt luate în considerare
  , după caz,
  interesele autorităților regionale și locale, în special atunci când este vorba de infrastructura de reîncărcare și de realimentare pentru transportul public, precum și
  cele ale
  părților interesate în cauză.

3.   Statele membre se asigură că în cadrele naționale de politică sunt luate în considerare interesele autorităților regionale și locale, în special atunci când este vorba de infrastructura de reîncărcare și de realimentare pentru transportul public, precum și
  interesele tuturor
  părților interesate în cauză.
  Statele membre se consultă periodic cu autoritățile regionale și locale și le încurajează să adopte cadre de politică adecvate, care pot cuprinde un plan de acțiune care să specifice zonele în care să fie instalată infrastructura, posibilitățile de încărcare rapidă, cadrele financiare pertinente și acțiunile concrete pentru diferiții actori implicați, pentru a facilita instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi.

Amendamentul 205

Amendamentul 205

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 13 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Statele membre evaluează și raportează, în cadrul lor național de politică, în ce măsură operatorii punctelor de reîncărcare și de realimentare au aplicat dispozițiile de la articolele 5 și 7. Pe baza rezultatelor evaluării, statele membre iau măsurile adecvate pentru a-i determina pe operatorii punctelor de reîncărcare și de realimentare să respecte articolele 5 și 7. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Statele membre evaluează și raportează, în cadrul lor național de politică, în ce măsură operatorii punctelor de reîncărcare și de realimentare au aplicat dispozițiile de la articolele 5 și 7. Pe baza rezultatelor evaluării, statele membre iau măsurile adecvate pentru a-i determina pe operatorii punctelor de reîncărcare și de realimentare să respecte articolele 5 și 7.

Amendamentul 206

Amendamentul 206

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 3 b (nou)

Articolul 13 – alineatul 3 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Fiecare stat membru numește un coordonator național pentru infrastructura pentru combustibili alternativi, de preferință fără să înființeze încă un post, care să supravegheze coordonarea națională (la nivel interministerial) și aplicarea cadrului național de politică. Coordonatorul național cooperează cu Comisia Europeană, cu coordonatorul TEN-T responsabil și, la nevoie, cu alți coordonatori naționali, oferă asistență autorităților regionale și locale, de exemplu prin furnizarea de expertiză, instrumente, orientări bazate pe standardele UE, și oferă consiliere cu privire la coordonarea regională a planurilor locale de mobilitate relevante. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3b.
     
  Fiecare stat membru numește un coordonator național pentru infrastructura pentru combustibili alternativi, de preferință fără să înființeze încă un post, care să supravegheze coordonarea națională (la nivel interministerial) și aplicarea cadrului național de politică. Coordonatorul național cooperează cu Comisia Europeană, cu coordonatorul TEN-T responsabil și, la nevoie, cu alți coordonatori naționali, oferă asistență autorităților regionale și locale, de exemplu prin furnizarea de expertiză, instrumente, orientări bazate pe standardele UE, și oferă consiliere cu privire la coordonarea regională a planurilor locale de mobilitate relevante.

Amendamentul 207

Amendamentul 207

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 4

Articolul 13 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Acolo unde este necesar, statele membre cooperează, prin consultări sau prin intermediul cadrelor de politică comune, pentru a asigura coerența și coordonarea măsurilor necesare pentru realizarea obiectivelor prezentului regulament. În special, statele membre cooperează în ceea ce privește strategiile de utilizare a combustibililor alternativi și instalarea infrastructurii corespunzătoare în transportul naval. Comisia sprijină statele membre în procesul de cooperare. | 4.   Acolo unde este necesar, statele membre cooperează, prin consultări sau prin intermediul cadrelor de politică comune, pentru a asigura coerența și coordonarea măsurilor necesare pentru realizarea obiectivelor prezentului regulament. În special, statele membre cooperează în ceea ce privește strategiile de utilizare a combustibililor alternativi și instalarea infrastructurii corespunzătoare în transportul naval. Comisia sprijină statele membre în procesul de cooperare.
  Coordonatorii europeni pentru coridoarele rețelei centrale a rețelei transeuropene de transport (TEN-T) sunt consultați în conformitate cu articolul 45 din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Acolo unde este necesar, statele membre cooperează, prin consultări sau prin intermediul cadrelor de politică comune, pentru a asigura coerența și coordonarea măsurilor necesare pentru realizarea obiectivelor prezentului regulament. În special, statele membre cooperează în ceea ce privește strategiile de utilizare a combustibililor alternativi și instalarea infrastructurii corespunzătoare în transportul naval. Comisia sprijină statele membre în procesul de cooperare.

4.   Acolo unde este necesar, statele membre cooperează, prin consultări sau prin intermediul cadrelor de politică comune, pentru a asigura coerența și coordonarea măsurilor necesare pentru realizarea obiectivelor prezentului regulament. În special, statele membre cooperează în ceea ce privește strategiile de utilizare a combustibililor alternativi și instalarea infrastructurii corespunzătoare în transportul naval. Comisia sprijină statele membre în procesul de cooperare.
  Coordonatorii europeni pentru coridoarele rețelei centrale a rețelei transeuropene de transport (TEN-T) sunt consultați în conformitate cu articolul 45 din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013.

Amendamentul 208

Amendamentul 208

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 4 a (nou)

Articolul 13 – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  În funcție de necesități, statele membre cooperează cu țări terțe, în special cu țări candidate și cu cele pe teritoriul cărora se află coridoare de tranzit care fac legătura între state membre. Comisia sprijină statele membre în acest proces de cooperare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4a.
     
  În funcție de necesități, statele membre cooperează cu țări terțe, în special cu țări candidate și cu cele pe teritoriul cărora se află coridoare de tranzit care fac legătura între state membre. Comisia sprijină statele membre în acest proces de cooperare.

Amendamentul 209

Amendamentul 209

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 5

Articolul 13 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Măsurile de sprijin pentru infrastructura pentru combustibili alternativi trebuie să respecte normele
  relevante
  privind ajutoarele de stat din TFUE. | 5.   Măsurile de sprijin pentru infrastructura pentru combustibili alternativi trebuie să
  fie aliniate la obiectivele pentru climă, pentru a evita crearea de active depreciate, și să
  respecte normele
  aplicabile
  privind ajutoarele de stat din TFUE. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Măsurile de sprijin pentru infrastructura pentru combustibili alternativi trebuie să respecte normele
  relevante
  privind ajutoarele de stat din TFUE.

5.   Măsurile de sprijin pentru infrastructura pentru combustibili alternativi trebuie să
  fie aliniate la obiectivele pentru climă, pentru a evita crearea de active depreciate, și să
  respecte normele
  aplicabile
  privind ajutoarele de stat din TFUE.

Amendamentul 210

Amendamentul 210

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 6

Articolul 13 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   Fiecare stat membru pune la dispoziția publicului propriul proiect de cadru național de politică și se asigură că
  publicului
  i se oferă din timp posibilități efective de a participa la pregătirea proiectului de cadru național de politică. | 6.   Fiecare stat membru pune la dispoziția publicului propriul proiect de cadru național de politică
  , inclusiv un plan de investiții cuprinzător,
  și se asigură că
  populației
  i se oferă din timp posibilități efective de a participa la pregătirea proiectului de cadru național de politică. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.   Fiecare stat membru pune la dispoziția publicului propriul proiect de cadru național de politică și se asigură că
  publicului
  i se oferă din timp posibilități efective de a participa la pregătirea proiectului de cadru național de politică.

6.   Fiecare stat membru pune la dispoziția publicului propriul proiect de cadru național de politică
  , inclusiv un plan de investiții cuprinzător,
  și se asigură că
  populației
  i se oferă din timp posibilități efective de a participa la pregătirea proiectului de cadru național de politică.

Amendamentul 211

Amendamentul 211

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 7 – partea introductivă

Articolul 13 – alineatul 7 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 7.   Comisia evaluează proiectele de cadre naționale de politică și poate emite recomandări pentru un stat membru în termen de cel mult șase luni de la prezentarea proiectelor de cadre naționale de politică menționate la alineatul (1). Aceste recomandări pot viza în special: | 7.   Comisia evaluează proiectele de cadre naționale de politică
  . Comisia poate cere avizul coordonatorului european TEN-T responsabil atunci când examinează cadrul de politică, pentru a asigura coerența și progresul fiecărui coridor,
  și poate emite recomandări pentru un stat membru în termen de cel mult șase luni de la prezentarea proiectelor de cadre naționale de politică menționate la alineatul (1). Aceste recomandări
  sunt puse la dispoziția publicului într-o formă ușor de citit și de înțeles și
  pot viza în special: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7.   Comisia evaluează proiectele de cadre naționale de politică și poate emite recomandări pentru un stat membru în termen de cel mult șase luni de la prezentarea proiectelor de cadre naționale de politică menționate la alineatul (1). Aceste recomandări pot viza în special:

7.   Comisia evaluează proiectele de cadre naționale de politică
  . Comisia poate cere avizul coordonatorului european TEN-T responsabil atunci când examinează cadrul de politică, pentru a asigura coerența și progresul fiecărui coridor,
  și poate emite recomandări pentru un stat membru în termen de cel mult șase luni de la prezentarea proiectelor de cadre naționale de politică menționate la alineatul (1). Aceste recomandări
  sunt puse la dispoziția publicului într-o formă ușor de citit și de înțeles și
  pot viza în special:

Amendamentul 212

Amendamentul 212

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 7 – litera a

Articolul 13 – alineatul 7 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | nivelul de ambiție al țintelor și obiectivelor în vederea îndeplinirii obligațiilor prevăzute la articolele 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11
  și
  12; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

nivelul de ambiție al țintelor și obiectivelor în vederea îndeplinirii obligațiilor prevăzute la articolele 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11
  și
  12;

și

| (a) | nivelul de ambiție al țintelor și obiectivelor în vederea îndeplinirii obligațiilor prevăzute la articolele 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11, 12 și
  12a
  ; |
| --- | --- |

(a)

nivelul de ambiție al țintelor și obiectivelor în vederea îndeplinirii obligațiilor prevăzute la articolele 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11, 12 și
  12a
  ;

12a

Amendamentul 213

Amendamentul 213

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – paragraful 7 – litera b a (nouă)

Articolul 13 – paragraful 7 – litera b a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | dacă politicile și măsurile sunt distribuite geografic în toate regiunile statului membru. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

dacă politicile și măsurile sunt distribuite geografic în toate regiunile statului membru.

dacă politicile și măsurile sunt distribuite geografic în toate regiunile statului membru.

Amendamentul 214

Amendamentul 214

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 9

Articolul 13 – alineatul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 9.   Până la 1 ianuarie 2025, fiecare stat membru notifică Comisiei cadrul său național de politică final. | 9.   Până la 1 ianuarie 2025, fiecare stat membru notifică Comisiei cadrul său național de politică final
  . Acest cadru este pus la dispoziția publicului într-o formă ușor de citit și de înțeles. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

9.   Până la 1 ianuarie 2025, fiecare stat membru notifică Comisiei cadrul său național de politică final.

9.   Până la 1 ianuarie 2025, fiecare stat membru notifică Comisiei cadrul său național de politică final
  . Acest cadru este pus la dispoziția publicului într-o formă ușor de citit și de înțeles.

Amendamentul 215

Amendamentul 215

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 1

Articolul 14 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Fiecare stat membru prezintă Comisiei, pentru prima dată până la 1 ianuarie
  2027
  și, ulterior, la fiecare doi ani, un raport individual privind progresele înregistrate referitor la punerea în aplicare a cadrului său național de politică. | 1.   Fiecare stat membru prezintă Comisiei, pentru prima dată până la 1 ianuarie
  2026
  și, ulterior, la fiecare doi ani, un raport individual privind progresele înregistrate referitor la punerea în aplicare a cadrului său național de politică.
  Raportul respectiv este pus la dispoziția publicului într-o formă ușor de citit și de înțeles și publicat în Observatorul european privind combustibilii alternativi. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Fiecare stat membru prezintă Comisiei, pentru prima dată până la 1 ianuarie
  2027
  și, ulterior, la fiecare doi ani, un raport individual privind progresele înregistrate referitor la punerea în aplicare a cadrului său național de politică.

1.   Fiecare stat membru prezintă Comisiei, pentru prima dată până la 1 ianuarie
  2026
  și, ulterior, la fiecare doi ani, un raport individual privind progresele înregistrate referitor la punerea în aplicare a cadrului său național de politică.
  Raportul respectiv este pus la dispoziția publicului într-o formă ușor de citit și de înțeles și publicat în Observatorul european privind combustibilii alternativi.

Amendamentul 216

Amendamentul 216

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 3

Articolul 14 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Autoritatea de reglementare a fiecărui stat membru evaluează, cel târziu până la 30 iunie 2024 și, ulterior
  , periodic, la
  fiecare
  trei ani
  , modul în care instalarea și funcționarea punctelor de reîncărcare ar putea permite vehiculelor electrice să contribuie în continuare la flexibilitatea sistemului energetic, inclusiv prin participarea lor la piața de echilibrare, precum și la absorbția la o rată mai mare a energiei electrice din surse regenerabile. Evaluarea respectivă trebuie ia în considerare toate tipurile de puncte de reîncărcare, publice
  sau
  private, și să ofere recomandări
  în ceea ce privește
  tipul, tehnologia de sprijin și distribuția geografică pentru
  a facilita capacitatea utilizatorilor de a-și integra
  vehiculele electrice în sistem. Aceasta trebuie
  pusă
  la dispoziția publicului. Pe baza rezultatelor evaluării, statele membre iau, dacă este necesar, măsurile corespunzătoare pentru instalarea de puncte de reîncărcare suplimentare și le includ în raportul lor privind progresele înregistrate menționat la alineatul (1). Evaluarea și măsurile trebuie luate în considerare de către operatorii de sistem în planurile de dezvoltare a rețelei menționate la articolul 32 alineatul (3) și la articolul 51 din Directiva (UE) 2019/944. | 3.   Autoritatea de reglementare a fiecărui stat membru evaluează, cel târziu până la 30 iunie 2024 și ulterior
  în
  fiecare
  an
  , modul în care instalarea și funcționarea punctelor de reîncărcare ar putea permite vehiculelor electrice să contribuie în continuare la flexibilitatea sistemului energetic, inclusiv prin participarea lor la piața de echilibrare, precum și la absorbția la o rată mai mare a energiei electrice din surse regenerabile. Evaluarea respectivă trebuie
  să
  ia în considerare toate tipurile de puncte de reîncărcare,
  inteligente, bidirecționale și cu orice putere de ieșire, atât
  publice
  , cât și
  private, și să ofere recomandări
  legat de
  tipul, tehnologia de sprijin și distribuția geografică pentru
  a-i ajuta pe utilizatori să-și integreze mai ușor
  vehiculele electrice în sistem. Aceasta trebuie
  să preia idei de la toate părțile interesate pertinente, inclusiv de la operatorii de puncte de reîncărcare, operatorii de sisteme de transport și de distribuție, organizațiile de consumatori și furnizorii de soluții, și să le pună
  la dispoziția publicului. Pe baza rezultatelor evaluării, statele membre iau, dacă este necesar, măsurile corespunzătoare pentru instalarea de puncte de reîncărcare suplimentare și le includ în raportul lor privind progresele înregistrate menționat la alineatul (1).
  Statele membre iau măsuri corespunzătoare pentru a asigura corelarea între planificarea infrastructurii
  de
  reîncărcare și planificarea rețelei respective.
  Evaluarea și măsurile trebuie luate în considerare de către operatorii de sistem în planurile de dezvoltare a rețelei menționate la articolul 32 alineatul (3) și la articolul 51 din Directiva (UE) 2019/944. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Autoritatea de reglementare a fiecărui stat membru evaluează, cel târziu până la 30 iunie 2024 și, ulterior
  , periodic, la
  fiecare
  trei ani
  , modul în care instalarea și funcționarea punctelor de reîncărcare ar putea permite vehiculelor electrice să contribuie în continuare la flexibilitatea sistemului energetic, inclusiv prin participarea lor la piața de echilibrare, precum și la absorbția la o rată mai mare a energiei electrice din surse regenerabile. Evaluarea respectivă trebuie ia în considerare toate tipurile de puncte de reîncărcare, publice
  sau
  private, și să ofere recomandări
  în ceea ce privește
  tipul, tehnologia de sprijin și distribuția geografică pentru
  a facilita capacitatea utilizatorilor de a-și integra
  vehiculele electrice în sistem. Aceasta trebuie
  pusă
  la dispoziția publicului. Pe baza rezultatelor evaluării, statele membre iau, dacă este necesar, măsurile corespunzătoare pentru instalarea de puncte de reîncărcare suplimentare și le includ în raportul lor privind progresele înregistrate menționat la alineatul (1). Evaluarea și măsurile trebuie luate în considerare de către operatorii de sistem în planurile de dezvoltare a rețelei menționate la articolul 32 alineatul (3) și la articolul 51 din Directiva (UE) 2019/944.

3.   Autoritatea de reglementare a fiecărui stat membru evaluează, cel târziu până la 30 iunie 2024 și ulterior
  în
  fiecare
  an
  , modul în care instalarea și funcționarea punctelor de reîncărcare ar putea permite vehiculelor electrice să contribuie în continuare la flexibilitatea sistemului energetic, inclusiv prin participarea lor la piața de echilibrare, precum și la absorbția la o rată mai mare a energiei electrice din surse regenerabile. Evaluarea respectivă trebuie
  să
  ia în considerare toate tipurile de puncte de reîncărcare,
  inteligente, bidirecționale și cu orice putere de ieșire, atât
  publice
  , cât și
  private, și să ofere recomandări
  legat de
  tipul, tehnologia de sprijin și distribuția geografică pentru
  a-i ajuta pe utilizatori să-și integreze mai ușor
  vehiculele electrice în sistem. Aceasta trebuie
  să preia idei de la toate părțile interesate pertinente, inclusiv de la operatorii de puncte de reîncărcare, operatorii de sisteme de transport și de distribuție, organizațiile de consumatori și furnizorii de soluții, și să le pună
  la dispoziția publicului. Pe baza rezultatelor evaluării, statele membre iau, dacă este necesar, măsurile corespunzătoare pentru instalarea de puncte de reîncărcare suplimentare și le includ în raportul lor privind progresele înregistrate menționat la alineatul (1).
  Statele membre iau măsuri corespunzătoare pentru a asigura corelarea între planificarea infrastructurii
  de
  reîncărcare și planificarea rețelei respective.
  Evaluarea și măsurile trebuie luate în considerare de către operatorii de sistem în planurile de dezvoltare a rețelei menționate la articolul 32 alineatul (3) și la articolul 51 din Directiva (UE) 2019/944.

Amendamentul 217

Amendamentul 217

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 4

Articolul 14 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Pe baza informațiilor primite de la operatorii sistemului de transport și de la operatorii sistemului de distribuție, autoritatea de reglementare a unui stat membru evaluează, cel târziu până la 30 iunie 2024 și, ulterior,
  periodic la
  fiecare
  trei ani
  , contribuția potențială a tarifării bidirecționale la pătrunderea energiei electrice din surse regenerabile în sistemul de energie electrică. Evaluarea respectivă trebuie pusă la dispoziția publicului. Pe baza rezultatelor evaluării, statele membre iau
  , dacă este necesar,
  măsurile corespunzătoare pentru a ajusta disponibilitatea și distribuția geografică a punctelor de reîncărcare bidirecționale, atât în zonele publice, cât și în cele private, și le includ în raportul lor privind progresele înregistrate menționat la alineatul (1). | 4.   Pe baza informațiilor primite de la operatorii sistemului de transport și de la operatorii sistemului de distribuție, autoritatea de reglementare a unui stat membru evaluează, cel târziu până la 30 iunie 2024 și, ulterior,
  în
  fiecare
  an
  , contribuția potențială a tarifării bidirecționale
  la nivelarea vârfurilor de sarcină și
  la pătrunderea energiei electrice din surse regenerabile în sistemul de energie electrică. Evaluarea respectivă trebuie pusă la dispoziția publicului. Pe baza rezultatelor evaluării, statele membre iau măsurile corespunzătoare pentru a ajusta disponibilitatea și distribuția geografică a punctelor de reîncărcare bidirecționale, atât în zonele publice, cât și în cele private, și le includ în raportul lor privind progresele înregistrate menționat la alineatul (1). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Pe baza informațiilor primite de la operatorii sistemului de transport și de la operatorii sistemului de distribuție, autoritatea de reglementare a unui stat membru evaluează, cel târziu până la 30 iunie 2024 și, ulterior,
  periodic la
  fiecare
  trei ani
  , contribuția potențială a tarifării bidirecționale la pătrunderea energiei electrice din surse regenerabile în sistemul de energie electrică. Evaluarea respectivă trebuie pusă la dispoziția publicului. Pe baza rezultatelor evaluării, statele membre iau
  , dacă este necesar,
  măsurile corespunzătoare pentru a ajusta disponibilitatea și distribuția geografică a punctelor de reîncărcare bidirecționale, atât în zonele publice, cât și în cele private, și le includ în raportul lor privind progresele înregistrate menționat la alineatul (1).

4.   Pe baza informațiilor primite de la operatorii sistemului de transport și de la operatorii sistemului de distribuție, autoritatea de reglementare a unui stat membru evaluează, cel târziu până la 30 iunie 2024 și, ulterior,
  în
  fiecare
  an
  , contribuția potențială a tarifării bidirecționale
  la nivelarea vârfurilor de sarcină și
  la pătrunderea energiei electrice din surse regenerabile în sistemul de energie electrică. Evaluarea respectivă trebuie pusă la dispoziția publicului. Pe baza rezultatelor evaluării, statele membre iau măsurile corespunzătoare pentru a ajusta disponibilitatea și distribuția geografică a punctelor de reîncărcare bidirecționale, atât în zonele publice, cât și în cele private, și le includ în raportul lor privind progresele înregistrate menționat la alineatul (1).

Amendamentul 218

Amendamentul 218

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 5

Articolul 14 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Comisia adoptă orientări și modele privind conținutul, structura și formatul cadrelor naționale de politică și conținutul rapoartelor naționale privind progresele înregistrate care trebuie prezentate de statele membre în conformitate cu articolul 13 alineatul (1) la șase luni de la data menționată la articolul 24. Comisia poate adopta orientări și modele pentru a facilita aplicarea efectivă în întreaga Uniune a oricăror alte dispoziții ale prezentului regulament. | 5.   Comisia
  oferă asistență tehnică și consultanță autorităților naționale vizate și
  adoptă orientări și modele privind conținutul, structura și formatul cadrelor naționale de politică și conținutul rapoartelor naționale privind progresele înregistrate care trebuie prezentate de statele membre în conformitate cu articolul 13 alineatul (1) la șase luni de la data menționată la articolul 24. Comisia poate adopta orientări și modele pentru a facilita aplicarea efectivă în întreaga Uniune a oricăror alte dispoziții ale prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Comisia adoptă orientări și modele privind conținutul, structura și formatul cadrelor naționale de politică și conținutul rapoartelor naționale privind progresele înregistrate care trebuie prezentate de statele membre în conformitate cu articolul 13 alineatul (1) la șase luni de la data menționată la articolul 24. Comisia poate adopta orientări și modele pentru a facilita aplicarea efectivă în întreaga Uniune a oricăror alte dispoziții ale prezentului regulament.

5.   Comisia
  oferă asistență tehnică și consultanță autorităților naționale vizate și
  adoptă orientări și modele privind conținutul, structura și formatul cadrelor naționale de politică și conținutul rapoartelor naționale privind progresele înregistrate care trebuie prezentate de statele membre în conformitate cu articolul 13 alineatul (1) la șase luni de la data menționată la articolul 24. Comisia poate adopta orientări și modele pentru a facilita aplicarea efectivă în întreaga Uniune a oricăror alte dispoziții ale prezentului regulament.

Amendamentul 219

Amendamentul 219

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 2

Articolul 15 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Comisia evaluează rapoartele privind progresele înregistrate prezentate de statele membre în temeiul articolului 14 alineatul (1) și, după caz, emite recomandări statelor membre pentru a asigura îndeplinirea obiectivelor și a obligațiilor prevăzute în prezentul regulament. În urma acestor recomandări, statele membre publică o 
  actualizare
  a raportului lor privind progresele înregistrate în termen de șase luni de la recomandările Comisiei. | 2.   Comisia evaluează rapoartele privind progresele înregistrate prezentate de statele membre în temeiul articolului 14 alineatul (1)
  . Comisia garantează că aceste rapoarte de progres sunt puse la dispoziția publicului într-o formă ușor de citit
  și
  de înțeles și publicate în Observatorul european privind combustibilii alternativi.
  După caz,
  Comisia
  emite recomandări statelor membre pentru a asigura îndeplinirea obiectivelor și a obligațiilor prevăzute în prezentul regulament. În urma acestor recomandări, statele membre publică o 
  versiune actualizată
  a raportului lor privind progresele înregistrate în termen de șase luni de la recomandările Comisiei. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Comisia evaluează rapoartele privind progresele înregistrate prezentate de statele membre în temeiul articolului 14 alineatul (1) și, după caz, emite recomandări statelor membre pentru a asigura îndeplinirea obiectivelor și a obligațiilor prevăzute în prezentul regulament. În urma acestor recomandări, statele membre publică o 
  actualizare
  a raportului lor privind progresele înregistrate în termen de șase luni de la recomandările Comisiei.

2.   Comisia evaluează rapoartele privind progresele înregistrate prezentate de statele membre în temeiul articolului 14 alineatul (1)
  . Comisia garantează că aceste rapoarte de progres sunt puse la dispoziția publicului într-o formă ușor de citit
  și
  de înțeles și publicate în Observatorul european privind combustibilii alternativi.
  După caz,
  Comisia
  emite recomandări statelor membre pentru a asigura îndeplinirea obiectivelor și a obligațiilor prevăzute în prezentul regulament. În urma acestor recomandări, statele membre publică o 
  versiune actualizată
  a raportului lor privind progresele înregistrate în termen de șase luni de la recomandările Comisiei.

Amendamentul 220

Amendamentul 220

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 15 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  În termen de șase luni de la primirea recomandărilor, statul membru în cauză notifică Comisia despre modul în care intenționează să pună în aplicare recomandările. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  În termen de șase luni de la primirea recomandărilor, statul membru în cauză notifică Comisia despre modul în care intenționează să pună în aplicare recomandările.

Amendamentul 221

Amendamentul 221

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 2 b (nou)

Articolul 15 – alineatul 2 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  După transmiterea notificării menționate la alineatul (2a), statul membru în cauză prezintă, în raportul său de monitorizare a progreselor trimis în anul următor celui în care au fost emise recomandările, modul în care a pus în aplicare recomandările. Dacă decide să nu dea curs unei recomandări sau unei părți considerabile dintr-o recomandare, statul membru în cauză prezintă o justificare Comisiei. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2b.
     
  După transmiterea notificării menționate la alineatul (2a), statul membru în cauză prezintă, în raportul său de monitorizare a progreselor trimis în anul următor celui în care au fost emise recomandările, modul în care a pus în aplicare recomandările. Dacă decide să nu dea curs unei recomandări sau unei părți considerabile dintr-o recomandare, statul membru în cauză prezintă o justificare Comisiei.

Amendamentul 222

Amendamentul 222

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 3 – partea introductivă

Articolul 15 – alineatul 3 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   La
  un an
  de la prezentarea de către statele membre a rapoartelor naționale privind progresele înregistrate, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport
  privind evaluarea sa cu privire la rapoartele referitoare la
  progresele înregistrate în temeiul articolului 14 alineatul (1). Această evaluare cuprinde o evaluare a: | 3.   La
  șase luni
  de la prezentarea de către statele membre a rapoartelor naționale privind progresele înregistrate, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport
  de evaluare a rapoartelor privind
  progresele înregistrate în temeiul articolului 14 alineatul (1). Această evaluare cuprinde o evaluare a: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   La
  un an
  de la prezentarea de către statele membre a rapoartelor naționale privind progresele înregistrate, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport
  privind evaluarea sa cu privire la rapoartele referitoare la
  progresele înregistrate în temeiul articolului 14 alineatul (1). Această evaluare cuprinde o evaluare a:

3.   La
  șase luni
  de la prezentarea de către statele membre a rapoartelor naționale privind progresele înregistrate, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport
  de evaluare a rapoartelor privind
  progresele înregistrate în temeiul articolului 14 alineatul (1). Această evaluare cuprinde o evaluare a:

Amendamentul 223

Amendamentul 223

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 4 – litera d

Articolul 15 – alineatul 4 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | infrastructura pentru alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare din aeroporturile din rețeaua centrală TEN-T și din rețeaua globală TEN-T; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

infrastructura pentru alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare din aeroporturile din rețeaua centrală TEN-T și din rețeaua globală TEN-T;

| (d) | infrastructura pentru alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare din aeroporturile din rețeaua centrală TEN-T și din rețeaua globală TEN-T
  , precum și, eventual, punctele de reîncărcare pentru aeronavele electrice și punctele de realimentare pentru aeronavele cu propulsie pe bază de hidrogen
  ; |
| --- | --- |

(d)

infrastructura pentru alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare din aeroporturile din rețeaua centrală TEN-T și din rețeaua globală TEN-T
  , precum și, eventual, punctele de reîncărcare pentru aeronavele electrice și punctele de realimentare pentru aeronavele cu propulsie pe bază de hidrogen
  ;

, precum și, eventual, punctele de reîncărcare pentru aeronavele electrice și punctele de realimentare pentru aeronavele cu propulsie pe bază de hidrogen

Amendamentul 224

Amendamentul 224

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 4 – litera e

Articolul 15 – alineatul 4 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | numărul de puncte de realimentare cu GNL în porturile maritime și interioare situate pe rețeaua centrală TEN-T și pe rețeaua globală TEN-T; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

numărul de puncte de realimentare cu GNL în porturile maritime și interioare situate pe rețeaua centrală TEN-T și pe rețeaua globală TEN-T;

| (e) | numărul de puncte de realimentare cu GNL
  , hidrogen și amoniac
  în porturile maritime și interioare situate pe rețeaua centrală TEN-T și pe rețeaua globală TEN-T; |
| --- | --- |

(e)

numărul de puncte de realimentare cu GNL
  , hidrogen și amoniac
  în porturile maritime și interioare situate pe rețeaua centrală TEN-T și pe rețeaua globală TEN-T;

, hidrogen și amoniac

Amendamentul 225

Amendamentul 225

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 4 – litera j a (nouă)

Articolul 15 – alineatul 4 – litera j a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ja) | numărul de puncte de reîncărcare accesibile publicului dedicate parțial parcurilor de vehicule captive, inclusiv transportului public și covoiajării; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ja)

(ja)

numărul de puncte de reîncărcare accesibile publicului dedicate parțial parcurilor de vehicule captive, inclusiv transportului public și covoiajării;

numărul de puncte de reîncărcare accesibile publicului dedicate parțial parcurilor de vehicule captive, inclusiv transportului public și covoiajării;

Amendamentul 226

Amendamentul 226

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 4 – litera j b (nouă)

Articolul 15 – alineatul 4 – litera j b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (jb) | infrastructura pentru combustibili alternativi în regiunile ultraperiferice și pe insule. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(jb)

(jb)

infrastructura pentru combustibili alternativi în regiunile ultraperiferice și pe insule.

infrastructura pentru combustibili alternativi în regiunile ultraperiferice și pe insule.

Amendamentul 227

Amendamentul 227

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 4 a (nou)

Articolul 15 – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Comisia raportează Parlamentului European și Consiliului, până la 1 ianuarie 2030 și o dată la trei ani până în 2050, rezultatele unei evaluări privind funcționarea prezentului regulament, punând accentul pe efectele sale asupra: funcționării pieței unice, competitivității sectoarelor afectate și amplorii relocării emisiilor de dioxid de carbon. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4a.
     
  Comisia raportează Parlamentului European și Consiliului, până la 1 ianuarie 2030 și o dată la trei ani până în 2050, rezultatele unei evaluări privind funcționarea prezentului regulament, punând accentul pe efectele sale asupra: funcționării pieței unice, competitivității sectoarelor afectate și amplorii relocării emisiilor de dioxid de carbon.

Amendamentul 228

Amendamentul 228

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 4 b (nou)

Articolul 15 – alineatul 4 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Până la 1 ianuarie 2030 și din cinci în cinci ani până în 2050, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind rezultatele unei evaluări globale a impactului macroeconomic agregat al regulamentelor care alcătuiesc pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55”

   (1a)

  , punând accentul pe efectele asupra unor aspecte precum competitivitatea Uniunii, crearea de locuri de muncă, ponderea transportului de mărfuri, puterea de cumpărare a gospodăriilor și amploarea relocării emisiilor de dioxid de carbon. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4b.
     
  Până la 1 ianuarie 2030 și din cinci în cinci ani până în 2050, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind rezultatele unei evaluări globale a impactului macroeconomic agregat al regulamentelor care alcătuiesc pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55”

   (1a)

  , punând accentul pe efectele asupra unor aspecte precum competitivitatea Uniunii, crearea de locuri de muncă, ponderea transportului de mărfuri, puterea de cumpărare a gospodăriilor și amploarea relocării emisiilor de dioxid de carbon.

Amendamentul 229

Amendamentul 229

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 4 c (nou)

Articolul 15 – alineatul 4 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4c.
     
  Comisia are în vedere posibilitatea de a modifica prezentul regulament pentru simplificarea normelor. Comisia și autoritățile competente din statele membre se adaptează în permanență la cele mai bune practici în materie de proceduri administrative și iau toate măsurile pentru a simplifica aplicarea prezentului regulament, ținând sarcinile administrative la un nivel minim. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4c.
     
  Comisia are în vedere posibilitatea de a modifica prezentul regulament pentru simplificarea normelor. Comisia și autoritățile competente din statele membre se adaptează în permanență la cele mai bune practici în materie de proceduri administrative și iau toate măsurile pentru a simplifica aplicarea prezentului regulament, ținând sarcinile administrative la un nivel minim.

Amendamentul 230

Amendamentul 230

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 2

Articolul 16 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   În cazul în care, din raportul menționat la alineatul (1) de la prezentul articol sau din orice informație de care dispune Comisia, reiese că un stat membru riscă să nu își îndeplinească obiectivele naționale menționate la articolul 3 alineatul (1), Comisia
  poate
  emite o constatare în acest sens și
  poate solicita
  statului membru în cauză să ia măsuri corective în vederea îndeplinirii obiectivelor naționale. În termen de trei luni de la primirea constatărilor Comisiei, statul membru în cauză notifică Comisiei măsurile corective pe care intenționează să le pună în aplicare în vederea atingerii obiectivelor stabilite la articolul 3 alineatul (1). Măsurile corective presupun acțiuni suplimentare pe care statul membru le pune în aplicare pentru a îndeplini obiectivele stabilite la articolul 3 alineatul (1), precum și un calendar clar al acțiunilor care să permită evaluarea progreselor anuale în direcția îndeplinirii obiectivelor respective. În cazul în care Comisia constată că măsurile corective sunt satisfăcătoare, statul membru în cauză își actualizează cel mai recent raport privind progresele înregistrate menționat la articolul 14 cu aceste măsuri corective și îl transmite Comisiei. | 2.   În cazul în care, din raportul menționat la alineatul (1) de la prezentul articol sau din orice informație de care dispune Comisia, reiese că un stat membru riscă să nu își îndeplinească obiectivele naționale menționate la articolul 3 alineatul (1), Comisia emite o constatare în acest sens și
  îi solicită
  statului membru în cauză să ia măsuri corective în vederea îndeplinirii obiectivelor naționale. În termen de trei luni de la primirea constatărilor Comisiei, statul membru în cauză notifică Comisiei măsurile corective pe care intenționează să le pună în aplicare în vederea atingerii obiectivelor stabilite la articolul 3 alineatul (1). Măsurile corective presupun acțiuni suplimentare pe care statul membru le pune în aplicare pentru a îndeplini obiectivele stabilite la articolul 3 alineatul (1), precum și un calendar clar al acțiunilor care să permită evaluarea progreselor anuale în direcția îndeplinirii obiectivelor respective. În cazul în care Comisia constată că măsurile corective sunt satisfăcătoare, statul membru în cauză își actualizează cel mai recent raport privind progresele înregistrate menționat la articolul 14 cu aceste măsuri corective și îl transmite Comisiei.
  Dacă constată că măsurile corective nu sunt satisfăcătoare, Comisia se gândește la măsurile pe care ar trebui să le ia pentru a sancționa statul membru respectiv. Măsurile de sancționare sunt proporționale, adecvate și în conformitate cu tratatele. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   În cazul în care, din raportul menționat la alineatul (1) de la prezentul articol sau din orice informație de care dispune Comisia, reiese că un stat membru riscă să nu își îndeplinească obiectivele naționale menționate la articolul 3 alineatul (1), Comisia
  poate
  emite o constatare în acest sens și
  poate solicita
  statului membru în cauză să ia măsuri corective în vederea îndeplinirii obiectivelor naționale. În termen de trei luni de la primirea constatărilor Comisiei, statul membru în cauză notifică Comisiei măsurile corective pe care intenționează să le pună în aplicare în vederea atingerii obiectivelor stabilite la articolul 3 alineatul (1). Măsurile corective presupun acțiuni suplimentare pe care statul membru le pune în aplicare pentru a îndeplini obiectivele stabilite la articolul 3 alineatul (1), precum și un calendar clar al acțiunilor care să permită evaluarea progreselor anuale în direcția îndeplinirii obiectivelor respective. În cazul în care Comisia constată că măsurile corective sunt satisfăcătoare, statul membru în cauză își actualizează cel mai recent raport privind progresele înregistrate menționat la articolul 14 cu aceste măsuri corective și îl transmite Comisiei.

2.   În cazul în care, din raportul menționat la alineatul (1) de la prezentul articol sau din orice informație de care dispune Comisia, reiese că un stat membru riscă să nu își îndeplinească obiectivele naționale menționate la articolul 3 alineatul (1), Comisia emite o constatare în acest sens și
  îi solicită
  statului membru în cauză să ia măsuri corective în vederea îndeplinirii obiectivelor naționale. În termen de trei luni de la primirea constatărilor Comisiei, statul membru în cauză notifică Comisiei măsurile corective pe care intenționează să le pună în aplicare în vederea atingerii obiectivelor stabilite la articolul 3 alineatul (1). Măsurile corective presupun acțiuni suplimentare pe care statul membru le pune în aplicare pentru a îndeplini obiectivele stabilite la articolul 3 alineatul (1), precum și un calendar clar al acțiunilor care să permită evaluarea progreselor anuale în direcția îndeplinirii obiectivelor respective. În cazul în care Comisia constată că măsurile corective sunt satisfăcătoare, statul membru în cauză își actualizează cel mai recent raport privind progresele înregistrate menționat la articolul 14 cu aceste măsuri corective și îl transmite Comisiei.
  Dacă constată că măsurile corective nu sunt satisfăcătoare, Comisia se gândește la măsurile pe care ar trebui să le ia pentru a sancționa statul membru respectiv. Măsurile de sancționare sunt proporționale, adecvate și în conformitate cu tratatele.

Amendamentul 231

Amendamentul 231

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 16 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Comisia comunică cu conștiinciozitate Parlamentului European și Consiliului și publică orice măsuri luate în conformitate cu alineatul (2), în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1049/2001. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Comisia comunică cu conștiinciozitate Parlamentului European și Consiliului și publică orice măsuri luate în conformitate cu alineatul (2), în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1049/2001.

Amendamentul 232

Amendamentul 232

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 1

Articolul 17 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Trebuie puse la dispoziție informații relevante, consecvente și clare privind autovehiculele care pot fi alimentate în mod obișnuit cu diferiți combustibili introduși pe piață sau reîncărcate la punctele de reîncărcare.
  Aceste informații trebuie puse
  la
  dispoziție
  în manualele de utilizare a autovehiculelor, la punctele de realimentare și de reîncărcare, la bordul autovehiculelor și la comercianții de autovehicule de pe teritoriul acestora. Această cerință se aplică tuturor autovehiculelor și manualelor de utilizare a acestora introduse pe piață
  după 18 noiembrie 2016
  . | 1.   Trebuie puse la dispoziție informații relevante, consecvente și clare privind autovehiculele care pot fi alimentate în mod obișnuit cu diferiți combustibili introduși pe piață sau reîncărcate la punctele de reîncărcare.
  În acest scop, statele membre se asigură că toate informațiile despre autoturisme cu relevanță pentru combustibilii sau pentru încărcarea electrică
  la
  care se face referire în prezentul regulament sau în alte acte legislative aplicabile ale Uniunii sunt prezente
  în manualele de utilizare a autovehiculelor, la punctele de realimentare și de reîncărcare, la bordul autovehiculelor și la comercianții de autovehicule de pe teritoriul acestora. Această cerință se aplică tuturor autovehiculelor și manualelor de utilizare a acestora introduse pe piață. |
| | În acest scop, Comisia revizuiește, dacă este cazul, Directiva 1999/94/CE cel târziu la un an de la data menționată la articolul 24 din prezentul regulament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Trebuie puse la dispoziție informații relevante, consecvente și clare privind autovehiculele care pot fi alimentate în mod obișnuit cu diferiți combustibili introduși pe piață sau reîncărcate la punctele de reîncărcare.
  Aceste informații trebuie puse
  la
  dispoziție
  în manualele de utilizare a autovehiculelor, la punctele de realimentare și de reîncărcare, la bordul autovehiculelor și la comercianții de autovehicule de pe teritoriul acestora. Această cerință se aplică tuturor autovehiculelor și manualelor de utilizare a acestora introduse pe piață
  după 18 noiembrie 2016
  .

1.   Trebuie puse la dispoziție informații relevante, consecvente și clare privind autovehiculele care pot fi alimentate în mod obișnuit cu diferiți combustibili introduși pe piață sau reîncărcate la punctele de reîncărcare.
  În acest scop, statele membre se asigură că toate informațiile despre autoturisme cu relevanță pentru combustibilii sau pentru încărcarea electrică
  la
  care se face referire în prezentul regulament sau în alte acte legislative aplicabile ale Uniunii sunt prezente
  în manualele de utilizare a autovehiculelor, la punctele de realimentare și de reîncărcare, la bordul autovehiculelor și la comercianții de autovehicule de pe teritoriul acestora. Această cerință se aplică tuturor autovehiculelor și manualelor de utilizare a acestora introduse pe piață.

În acest scop, Comisia revizuiește, dacă este cazul, Directiva 1999/94/CE cel târziu la un an de la data menționată la articolul 24 din prezentul regulament.

În acest scop, Comisia revizuiește, dacă este cazul, Directiva 1999/94/CE cel târziu la un an de la data menționată la articolul 24 din prezentul regulament.

Amendamentul 233

Amendamentul 233

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 2 – partea introductivă

Articolul 17 – alineatul 2 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Identificarea compatibilității vehiculelor și a infrastructurilor, precum și identificarea compatibilității combustibililor și a vehiculelor menționate la alineatul (1) trebuie să respecte specificațiile tehnice menționate la punctele 9.1 și 9.2 din anexa II. Atunci când astfel de standarde fac trimitere la o reprezentare grafică, inclusiv la un sistem de codificare cu culori, reprezentarea grafică
  este
  simplă și ușor de înțeles și
  se poziționează
  într-un
  mod
  vizibil: | 2.   Identificarea compatibilității vehiculelor și a infrastructurilor, precum și identificarea compatibilității combustibililor și a vehiculelor menționate la alineatul (1) trebuie să respecte specificațiile tehnice menționate la punctele 9.1 și 9.2 din anexa II.
  Statele membre se asigură că,
  atunci când astfel de standarde fac trimitere la o reprezentare grafică, inclusiv la un sistem de codificare cu culori, reprezentarea grafică
  trebuie să fie
  simplă și ușor de înțeles și
  să fie poziționată
  într-un
  loc
  vizibil: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Identificarea compatibilității vehiculelor și a infrastructurilor, precum și identificarea compatibilității combustibililor și a vehiculelor menționate la alineatul (1) trebuie să respecte specificațiile tehnice menționate la punctele 9.1 și 9.2 din anexa II. Atunci când astfel de standarde fac trimitere la o reprezentare grafică, inclusiv la un sistem de codificare cu culori, reprezentarea grafică
  este
  simplă și ușor de înțeles și
  se poziționează
  într-un
  mod
  vizibil:

2.   Identificarea compatibilității vehiculelor și a infrastructurilor, precum și identificarea compatibilității combustibililor și a vehiculelor menționate la alineatul (1) trebuie să respecte specificațiile tehnice menționate la punctele 9.1 și 9.2 din anexa II.
  Statele membre se asigură că,
  atunci când astfel de standarde fac trimitere la o reprezentare grafică, inclusiv la un sistem de codificare cu culori, reprezentarea grafică
  trebuie să fie
  simplă și ușor de înțeles și
  să fie poziționată
  într-un
  loc
  vizibil:

Amendamentul 234

Amendamentul 234

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 2 – litera a

Articolul 17 – alineatul 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | la pompele relevante și la ajutajele acestora la toate punctele de realimentare, de la data la care combustibilii sunt introduși pe piață;
  sau |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

la pompele relevante și la ajutajele acestora la toate punctele de realimentare, de la data la care combustibilii sunt introduși pe piață;
  sau

sau

| (a) | la pompele relevante și la ajutajele acestora
  de
  la toate punctele de realimentare, de la data la care combustibilii sunt introduși pe piață;
  și |
| --- | --- |

(a)

la pompele relevante și la ajutajele acestora
  de
  la toate punctele de realimentare, de la data la care combustibilii sunt introduși pe piață;
  și

de

și

Amendamentul 235

Amendamentul 235

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 2 – litera b

Articolul 17 – alineatul 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | pe toate capacele rezervoarelor autovehiculelor recomandate și compatibile cu respectivul combustibil sau în imediata apropiere a acestora
  , precum
  și în manualele autovehiculelor
  , în cazul introducerii
  pe piață
  a autovehiculelor respective după 18 noiembrie 2016
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

pe toate capacele rezervoarelor autovehiculelor recomandate și compatibile cu respectivul combustibil sau în imediata apropiere a acestora
  , precum
  și în manualele autovehiculelor
  , în cazul introducerii
  pe piață
  a autovehiculelor respective după 18 noiembrie 2016
  .

, precum

, în cazul introducerii

a autovehiculelor respective după 18 noiembrie 2016

| (b) | pe toate capacele rezervoarelor autovehiculelor recomandate și compatibile cu respectivul combustibil sau în imediata apropiere a acestora și în manualele autovehiculelor
  atunci când sunt introduse
  pe piață. |
| --- | --- |

(b)

pe toate capacele rezervoarelor autovehiculelor recomandate și compatibile cu respectivul combustibil sau în imediata apropiere a acestora și în manualele autovehiculelor
  atunci când sunt introduse
  pe piață.

atunci când sunt introduse

Amendamentul 236

Amendamentul 236

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 3

Articolul 17 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Dacă este cazul și în special în ceea ce privește energia electrică și hidrogenul, la afișarea prețurilor combustibililor într-o stație de alimentare cu combustibil, comparația dintre prețurile pe unitate relevante trebuie afișată în scop informativ respectând metodologia comună pentru compararea prețului unitar al combustibililor alternativi menționată la punctul 9.3 din anexa II. | 3.   Dacă este cazul și în special în ceea ce privește energia electrică și hidrogenul,
  statele membre se asigură că
  , la afișarea prețurilor combustibililor într-o stație de alimentare cu combustibil, comparația dintre prețurile pe unitate relevante trebuie afișată în scop informativ respectând metodologia comună pentru compararea prețului unitar al combustibililor alternativi menționată la punctul 9.3 din anexa II.
  Pentru reîncărcarea cu energie electrică și pentru realimentarea cu hidrogen ad-hoc, prețul este, de asemenea, afișat per kWh și, respectiv, per kg. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Dacă este cazul și în special în ceea ce privește energia electrică și hidrogenul, la afișarea prețurilor combustibililor într-o stație de alimentare cu combustibil, comparația dintre prețurile pe unitate relevante trebuie afișată în scop informativ respectând metodologia comună pentru compararea prețului unitar al combustibililor alternativi menționată la punctul 9.3 din anexa II.

3.   Dacă este cazul și în special în ceea ce privește energia electrică și hidrogenul,
  statele membre se asigură că
  , la afișarea prețurilor combustibililor într-o stație de alimentare cu combustibil, comparația dintre prețurile pe unitate relevante trebuie afișată în scop informativ respectând metodologia comună pentru compararea prețului unitar al combustibililor alternativi menționată la punctul 9.3 din anexa II.
  Pentru reîncărcarea cu energie electrică și pentru realimentarea cu hidrogen ad-hoc, prețul este, de asemenea, afișat per kWh și, respectiv, per kg.

Amendamentul 237

Amendamentul 237

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 2 – partea introductivă

Articolul 18 – alineatul 2 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Operatorii de puncte de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului sau, în conformitate cu acordul dintre aceștia, proprietarii acestor puncte, asigură disponibilitatea datelor statice și dinamice privind infrastructura pentru combustibili alternativi exploatată de aceștia și permit
  accesibilitatea acestor date în mod gratuit
  prin punctele de acces naționale. Se pun la dispoziție următoarele tipuri de date: | 2.   Operatorii de puncte de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului sau, în conformitate cu acordul dintre aceștia, proprietarii acestor puncte, asigură disponibilitatea datelor statice și dinamice privind infrastructura pentru combustibili alternativi exploatată de aceștia și permit
  accesul gratuit la aceste date
  prin punctele de acces naționale
  . În acest sens, operatorii respectivi asigură, de asemenea, cel mai înalt nivel posibil de securitate cibernetică, precum și de protecție și de securitate a datelor, în special în procesele de autentificare, facturare și plată. Dacă se aplică, acești operatori respectă dispozițiile Directivei privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate cibernetică în Uniune (Directiva NIS2)
  . Se pun la dispoziție următoarele tipuri de date: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Operatorii de puncte de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului sau, în conformitate cu acordul dintre aceștia, proprietarii acestor puncte, asigură disponibilitatea datelor statice și dinamice privind infrastructura pentru combustibili alternativi exploatată de aceștia și permit
  accesibilitatea acestor date în mod gratuit
  prin punctele de acces naționale. Se pun la dispoziție următoarele tipuri de date:

2.   Operatorii de puncte de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului sau, în conformitate cu acordul dintre aceștia, proprietarii acestor puncte, asigură disponibilitatea datelor statice și dinamice privind infrastructura pentru combustibili alternativi exploatată de aceștia și permit
  accesul gratuit la aceste date
  prin punctele de acces naționale
  . În acest sens, operatorii respectivi asigură, de asemenea, cel mai înalt nivel posibil de securitate cibernetică, precum și de protecție și de securitate a datelor, în special în procesele de autentificare, facturare și plată. Dacă se aplică, acești operatori respectă dispozițiile Directivei privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate cibernetică în Uniune (Directiva NIS2)
  . Se pun la dispoziție următoarele tipuri de date:

Amendamentul 238

Amendamentul 238

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 2 – litera a – punctul i

Articolul 18 – alineatul 2 – litera a – punctul i

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (i) | amplasarea geografică a punctului de reîncărcare sau de realimentare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(i)

amplasarea geografică a punctului de reîncărcare sau de realimentare;

| (i) | amplasarea geografică a punctului de reîncărcare sau de realimentare
  și, dacă este posibil, informații privind spațiile de odihnă și centrele de aprovizionare cu alimente din apropiere
  ; |
| --- | --- |

(i)

amplasarea geografică a punctului de reîncărcare sau de realimentare
  și, dacă este posibil, informații privind spațiile de odihnă și centrele de aprovizionare cu alimente din apropiere
  ;

și, dacă este posibil, informații privind spațiile de odihnă și centrele de aprovizionare cu alimente din apropiere

Amendamentul 239

Amendamentul 239

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 2 – litera a – punctul i a (nou)

Articolul 18 – alineatul 2 – litera a – punctul i a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ia) | instalații care oferă adăpost în caz de ploaie sau alte fenomene meteorologice neplăcute; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ia)

(ia)

instalații care oferă adăpost în caz de ploaie sau alte fenomene meteorologice neplăcute;

instalații care oferă adăpost în caz de ploaie sau alte fenomene meteorologice neplăcute;

Amendamentul 240

Amendamentul 240

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 2 – litera a – punctul i b (nou)

Articolul 18 – alineatul 2 – litera a – punctul i b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ib) | iluminare în timpul încărcării nocturne; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ib)

(ib)

iluminare în timpul încărcării nocturne;

iluminare în timpul încărcării nocturne;

Amendamentul 241

Amendamentul 241

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 2 – litera b – punctul ii

Articolul 18 – alineatul 2 – litera b – punctul ii

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (ii) | tipul conectorului; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ii)

tipul conectorului;

| (ii) | tipul
  și disponibilitatea
  conectorului; |
| --- | --- |

(ii)

tipul
  și disponibilitatea
  conectorului;

și disponibilitatea

Amendamentul 242

Amendamentul 242

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 2 – litera b – punctul iv

Articolul 18 – alineatul 2 – litera b – punctul iv

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (iv) | puterea de ieșire (kW); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(iv)

puterea de ieșire (kW);

| (iv) | puterea de ieșire (kW)
  ca putere totală și putere maximă individuală
  ; |
| --- | --- |

(iv)

puterea de ieșire (kW)
  ca putere totală și putere maximă individuală
  ;

ca putere totală și putere maximă individuală

Amendamentul 243

Amendamentul 243

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 2 – litera b – punctul iv a (nou)

Articolul 18 – alineatul 2 – litera b – punctul iv a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (iva) | accesibilitatea pentru vehiculele grele, inclusiv restricțiile de înălțime, lungimea și lățime la punctele de reîncărcare și de realimentare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(iva)

(iva)

accesibilitatea pentru vehiculele grele, inclusiv restricțiile de înălțime, lungimea și lățime la punctele de reîncărcare și de realimentare.

accesibilitatea pentru vehiculele grele, inclusiv restricțiile de înălțime, lungimea și lățime la punctele de reîncărcare și de realimentare.

Amendamentul 244

Amendamentul 244

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 2 – litera c – punctul ii

Articolul 18 – alineatul 2 – litera c – punctul ii

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (ii) | disponibilitatea (în uz/scos din uz); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ii)

disponibilitatea (în uz/scos din uz);

| (ii) | disponibilitatea (în uz/scos din uz)
  , rata de disponibilitate pe perioadă de timp pertinentă (zile/ore)
  ; |
| --- | --- |

(ii)

disponibilitatea (în uz/scos din uz)
  , rata de disponibilitate pe perioadă de timp pertinentă (zile/ore)
  ;

, rata de disponibilitate pe perioadă de timp pertinentă (zile/ore)

Amendamentul 245

Amendamentul 245

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 2 – litera c – punctul iii a (nou)

Articolul 18 – alineatul 2 – litera c – punctul iii a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (iiia) | când este disponibil, procentul de energie electrică din surse regenerabile și conținutul de emisii de gaze cu efect de seră al energiei electrice furnizate la punctele de reîncărcare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(iiia)

(iiia)

când este disponibil, procentul de energie electrică din surse regenerabile și conținutul de emisii de gaze cu efect de seră al energiei electrice furnizate la punctele de reîncărcare;

când este disponibil, procentul de energie electrică din surse regenerabile și conținutul de emisii de gaze cu efect de seră al energiei electrice furnizate la punctele de reîncărcare;

Amendamentul 246

Amendamentul 246

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 2 – litera c – punctul iii b (nou)

Articolul 18 – alineatul 2 – litera c – punctul iii b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (iiib) | activat pentru încărcare bidirecțională (da/nu); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(iiib)

(iiib)

activat pentru încărcare bidirecțională (da/nu);

activat pentru încărcare bidirecțională (da/nu);

Amendamentul 247

Amendamentul 247

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 2 – litera c – punctul iii c (nou)

Articolul 18 – alineatul 2 – litera c – punctul iii c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (iiic) | capacitatea de încărcare inteligentă; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(iiic)

(iiic)

capacitatea de încărcare inteligentă;

capacitatea de încărcare inteligentă;

Amendamentul 248

Amendamentul 248

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 2 – litera c – punctul iii d (nou)

Articolul 18 – alineatul 2 – litera c – punctul iii d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (iiid) | metodele de plată acceptate; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(iiid)

(iiid)

metodele de plată acceptate;

metodele de plată acceptate;

Amendamentul 249

Amendamentul 249

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 2 – litera c – punctul iii e (nou)

Articolul 18 – alineatul 2 – litera c – punctul iii e (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (iiie) | dacă este cazul, timpul maxim de parcare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(iiie)

(iiie)

dacă este cazul, timpul maxim de parcare;

dacă este cazul, timpul maxim de parcare;

Amendamentul 250

Amendamentul 250

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 2 – litera c a (nouă)

Articolul 18 – alineatul 2 – litera c a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | limbile disponibile pe ecran; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ca)

(ca)

limbile disponibile pe ecran;

limbile disponibile pe ecran;

Amendamentul 251

Amendamentul 251

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 2 – paragraful 1 a (nou)

Articolul 18 – alineatul 2 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Operatorii punctelor de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului sau, în funcție de acordul dintre ei, proprietarii punctelor respective, potrivit legislației aplicabile a Uniunii, nu sunt obligați să divulge date statice sau dinamice care ar duce la divulgarea unor date confidențiale ale companiei, prejudiciindu-i interesele. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Operatorii punctelor de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului sau, în funcție de acordul dintre ei, proprietarii punctelor respective, potrivit legislației aplicabile a Uniunii, nu sunt obligați să divulge date statice sau dinamice care ar duce la divulgarea unor date confidențiale ale companiei, prejudiciindu-i interesele.

Operatorii punctelor de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului sau, în funcție de acordul dintre ei, proprietarii punctelor respective, potrivit legislației aplicabile a Uniunii, nu sunt obligați să divulge date statice sau dinamice care ar duce la divulgarea unor date confidențiale ale companiei, prejudiciindu-i interesele.

Amendamentul 252

Amendamentul 252

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 3

Articolul 18 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Statele membre trebuie să asigure accesibilitatea datelor în mod deschis și nediscriminatoriu pentru toate părțile interesate prin intermediul punctului lor de acces național în temeiul Directivei 2010/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului (67). | 3.   
  În conformitate cu legislația aplicabilă a Uniunii,
  statele membre trebuie să asigure accesibilitatea datelor
  , nu și a datelor confidențiale ale societăților, care le-ar putea prejudicia interesele,
  în mod deschis și nediscriminatoriu pentru toate părțile interesate prin intermediul punctului lor de acces național în temeiul Directivei 2010/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului (67). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Statele membre trebuie să asigure accesibilitatea datelor în mod deschis și nediscriminatoriu pentru toate părțile interesate prin intermediul punctului lor de acces național în temeiul Directivei 2010/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului (67).

3.   
  În conformitate cu legislația aplicabilă a Uniunii,
  statele membre trebuie să asigure accesibilitatea datelor
  , nu și a datelor confidențiale ale societăților, care le-ar putea prejudicia interesele,
  în mod deschis și nediscriminatoriu pentru toate părțile interesate prin intermediul punctului lor de acces național în temeiul Directivei 2010/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului (67).

Amendamentul 253

Amendamentul 253

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 18 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Până la 31 decembrie 2026, Comisia înființează un punct european comun de acces la datele privind combustibilii alternativi. În acest sens, Comisia asigură respectarea deplină a dispozițiilor prevăzute în Directiva XX-XXX [Directiva STI] și în Regulamentul XX-XXX privind serviciile de mobilitate digitale multimodale. Punctul european comun de acces se bazează în totalitate pe punctele de acces naționale, conectându-le între ele. El oferă acces la toate datele puse la dispoziția PNA, asigurându-se accesul public și nediscriminatoriu pentru utilizatorii finali și alți participanți la piață și furnizori de servicii care să le poată folosi, sub rezerva respectării cerințelor de protecție a datelor. Comisia dă dispozițiile necesare pentru ca punctul european comun de acces să fie pus la dispoziția publicului și ușor accesibil, de exemplu prin crearea unui portal de internet dedicat. Comisia pune la dispoziție datele oferite de punctul european comun de acces despre disponibilitatea și accesibilitatea punctelor de realimentare și de reîncărcare, inclusiv despre timpul de așteptare și capacitatea rămasă a combustibililor alternativi, printr-o interfață accesibilă publicului, actualizată, ușor de utilizat și multilingvă la nivelul UE. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Până la 31 decembrie 2026, Comisia înființează un punct european comun de acces la datele privind combustibilii alternativi. În acest sens, Comisia asigură respectarea deplină a dispozițiilor prevăzute în Directiva XX-XXX [Directiva STI] și în Regulamentul XX-XXX privind serviciile de mobilitate digitale multimodale. Punctul european comun de acces se bazează în totalitate pe punctele de acces naționale, conectându-le între ele. El oferă acces la toate datele puse la dispoziția PNA, asigurându-se accesul public și nediscriminatoriu pentru utilizatorii finali și alți participanți la piață și furnizori de servicii care să le poată folosi, sub rezerva respectării cerințelor de protecție a datelor. Comisia dă dispozițiile necesare pentru ca punctul european comun de acces să fie pus la dispoziția publicului și ușor accesibil, de exemplu prin crearea unui portal de internet dedicat. Comisia pune la dispoziție datele oferite de punctul european comun de acces despre disponibilitatea și accesibilitatea punctelor de realimentare și de reîncărcare, inclusiv despre timpul de așteptare și capacitatea rămasă a combustibililor alternativi, printr-o interfață accesibilă publicului, actualizată, ușor de utilizat și multilingvă la nivelul UE.

Amendamentul 254

Amendamentul 254

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 3 b (nou)

Articolul 18 – alineatul 3 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Statele membre au grijă ca punctele lor naționale de acces să permită un schimb de date automatizat și uniform cu punctul european comun de acces și cu operatorii punctelor de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului, în conformitate cu procedurile și cerințele tehnice care urmează să fie stabilite în conformitate cu alineatul (4). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3b.
     
  Statele membre au grijă ca punctele lor naționale de acces să permită un schimb de date automatizat și uniform cu punctul european comun de acces și cu operatorii punctelor de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului, în conformitate cu procedurile și cerințele tehnice care urmează să fie stabilite în conformitate cu alineatul (4).

Amendamentul 255

Amendamentul 255

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 4 – partea introductivă

Articolul 18 – alineatul 4 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 
  17
  în scopul: | 4.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 
  20
  în scopul: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 
  17
  în scopul:

4.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 
  20
  în scopul:

Amendamentul 256

Amendamentul 256

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 4 – litera c

Articolul 18 – alineatul 4 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | stabilirii de proceduri detaliate care să permită
  furnizarea
  și schimbul de date necesare în temeiul
  alineatului
  (2). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

stabilirii de proceduri detaliate care să permită
  furnizarea
  și schimbul de date necesare în temeiul
  alineatului
  (2).

furnizarea

alineatului

| (c) | stabilirii de proceduri
  și cerințe tehnice
  detaliate care să permită
  , în mod uniform la nivel european, transmiterea
  și schimbul de date necesare în temeiul
  alineatelor
  (2)
  , (3a) și (3b
  ). |
| --- | --- |

(c)

stabilirii de proceduri
  și cerințe tehnice
  detaliate care să permită
  , în mod uniform la nivel european, transmiterea
  și schimbul de date necesare în temeiul
  alineatelor
  (2)
  , (3a) și (3b
  ).

și cerințe tehnice

, în mod uniform la nivel european, transmiterea

alineatelor

, (3a) și (3b

Amendamentul 257

Amendamentul 257

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 19 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Punctele de realimentare cu amoniac accesibile publicului instalate sau modernizate începând cu [data intrării în vigoare a prezentului regulament] trebuie să fie conforme cel puțin cu specificațiile tehnice stabilite la punctele 7.1 și 7.2 din anexa II. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Punctele de realimentare cu amoniac accesibile publicului instalate sau modernizate începând cu [data intrării în vigoare a prezentului regulament] trebuie să fie conforme cel puțin cu specificațiile tehnice stabilite la punctele 7.1 și 7.2 din anexa II.

Amendamentul 258

Amendamentul 258

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 7 – partea introductivă

Articolul 19 – alineatul 7 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 7.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 
  17
  în scopul: | 7.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 
  20
  în scopul: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 
  17
  în scopul:

7.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 
  20
  în scopul:

Amendamentul 259

Amendamentul 259

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 7 – litera b

Articolul 19 – alineatul 7 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | modificării anexei II prin actualizarea trimiterilor la standardele menționate în specificațiile tehnice prevăzute în anexa respectivă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

modificării anexei II prin actualizarea trimiterilor la standardele menționate în specificațiile tehnice prevăzute în anexa respectivă.

| (b) | modificării anexei II prin actualizarea trimiterilor la standardele menționate în specificațiile tehnice prevăzute în anexa respectivă
  , la cel mult șase luni de la adoptarea aspectelor tehnice
  . |
| --- | --- |

(b)

modificării anexei II prin actualizarea trimiterilor la standardele menționate în specificațiile tehnice prevăzute în anexa respectivă
  , la cel mult șase luni de la adoptarea aspectelor tehnice
  .

, la cel mult șase luni de la adoptarea aspectelor tehnice

Amendamentul 260

Amendamentul 260

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 21 a (nou)

Articolul 21 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 21a




  Simplificare normativă compensatorie




  Comisia, la cel mult un an după intrarea în vigoare a prezentului regulament și în conformitate cu comunicarea sa referitoare la aplicarea principiului numărului constant

   (1a)

  , prezintă propuneri prin care sarcinile de reglementare introduse de prezentul regulament să fie contrabalansate prin revizuirea sau abrogarea dispozițiilor din alte regulamente ale UE care generează costuri de conformitate inutile în sectoarele afectate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 21a

Simplificare normativă compensatorie

Comisia, la cel mult un an după intrarea în vigoare a prezentului regulament și în conformitate cu comunicarea sa referitoare la aplicarea principiului numărului constant

   (1a)

  , prezintă propuneri prin care sarcinile de reglementare introduse de prezentul regulament să fie contrabalansate prin revizuirea sau abrogarea dispozițiilor din alte regulamente ale UE care generează costuri de conformitate inutile în sectoarele afectate.

Amendamentul 261

Amendamentul 261

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 22 – paragraful 1

Articolul 22 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Până la 31 decembrie 2026, Comisia examinează prezentul regulament și,
  după caz
  , prezintă o propunere de modificare a 
  acestuia
  . | Comisia monitorizează progresele înregistrate în punerea în aplicare a regulamentului.
  Până la 31 decembrie 2026, Comisia examinează prezentul regulament,
  cercetând cu atenție deosebită dacă obiectivele și cerințele de infrastructură stabilite în prezentul regulament corespund scopului urmărit. În cazul în care constată că una sau mai multe dispoziții nu mai sunt adecvate sau că au apărut noi tehnologii, Comisia
  prezintă o propunere de modificare a 
  prezentului regulament. Cu prilejul acestei revizuiri, Comisia reflectează în special la următoarele aspecte: |
| | — | dacă să reducă pragul tonajului brut, prevăzut la articolul 9 din prezentul regulament, până la 400, precum și să extindă aceste dispoziții astfel încât să se aplice și în cazul tuturor celorlalte tipuri de nave care intră în domeniul de aplicare al Regulamentului XXXX-XXX [FuelEU în domeniul maritim]; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Până la 31 decembrie 2026, Comisia examinează prezentul regulament și,
  după caz
  , prezintă o propunere de modificare a 
  acestuia
  .

după caz

acestuia

Comisia monitorizează progresele înregistrate în punerea în aplicare a regulamentului.
  Până la 31 decembrie 2026, Comisia examinează prezentul regulament,
  cercetând cu atenție deosebită dacă obiectivele și cerințele de infrastructură stabilite în prezentul regulament corespund scopului urmărit. În cazul în care constată că una sau mai multe dispoziții nu mai sunt adecvate sau că au apărut noi tehnologii, Comisia
  prezintă o propunere de modificare a 
  prezentului regulament. Cu prilejul acestei revizuiri, Comisia reflectează în special la următoarele aspecte:

Comisia monitorizează progresele înregistrate în punerea în aplicare a regulamentului.

cercetând cu atenție deosebită dacă obiectivele și cerințele de infrastructură stabilite în prezentul regulament corespund scopului urmărit. În cazul în care constată că una sau mai multe dispoziții nu mai sunt adecvate sau că au apărut noi tehnologii, Comisia

prezentului regulament. Cu prilejul acestei revizuiri, Comisia reflectează în special la următoarele aspecte:

—

dacă să reducă pragul tonajului brut, prevăzut la articolul 9 din prezentul regulament, până la 400, precum și să extindă aceste dispoziții astfel încât să se aplice și în cazul tuturor celorlalte tipuri de nave care intră în domeniul de aplicare al Regulamentului XXXX-XXX [FuelEU în domeniul maritim];

dacă să reducă pragul tonajului brut, prevăzut la articolul 9 din prezentul regulament, până la 400, precum și să extindă aceste dispoziții astfel încât să se aplice și în cazul tuturor celorlalte tipuri de nave care intră în domeniul de aplicare al Regulamentului XXXX-XXX [FuelEU în domeniul maritim];

| — | dacă să introducă în prezentul regulament ținte corespunzătoare pentru infrastructura necesară pentru a alimenta aeronavele electrice și pe bază de hidrogen; |
| --- | --- |

—

dacă să introducă în prezentul regulament ținte corespunzătoare pentru infrastructura necesară pentru a alimenta aeronavele electrice și pe bază de hidrogen;

dacă să introducă în prezentul regulament ținte corespunzătoare pentru infrastructura necesară pentru a alimenta aeronavele electrice și pe bază de hidrogen;

| — | progresul tehnologic atins de sistemele rutiere electrice, precum tehnologia de încărcare inductivă fără contact sau tehnologia liniilor aeriene și dacă instalarea unei astfel de infrastructuri ar putea avea un impact asupra instalării unei infrastructuri de reîncărcare accesibile publicului și, eventual, dacă trebuie ajustate în consecință obiectivele de instalare a infrastructurii de încărcare din prezentul regulament. Cu ocazia acestei evaluări, Comisia se gândește în mod expres la posibilitatea ca statele membre să ia în calcul sistemele rutiere electrice pentru a atinge țintele privind puterea totală de ieșire pentru vehiculele comerciale ușoare prevăzute la articolul 3 și pentru vehiculele comerciale grele prevăzute la articolul 4. |
| --- | --- |

—

progresul tehnologic atins de sistemele rutiere electrice, precum tehnologia de încărcare inductivă fără contact sau tehnologia liniilor aeriene și dacă instalarea unei astfel de infrastructuri ar putea avea un impact asupra instalării unei infrastructuri de reîncărcare accesibile publicului și, eventual, dacă trebuie ajustate în consecință obiectivele de instalare a infrastructurii de încărcare din prezentul regulament. Cu ocazia acestei evaluări, Comisia se gândește în mod expres la posibilitatea ca statele membre să ia în calcul sistemele rutiere electrice pentru a atinge țintele privind puterea totală de ieșire pentru vehiculele comerciale ușoare prevăzute la articolul 3 și pentru vehiculele comerciale grele prevăzute la articolul 4.

progresul tehnologic atins de sistemele rutiere electrice, precum tehnologia de încărcare inductivă fără contact sau tehnologia liniilor aeriene și dacă instalarea unei astfel de infrastructuri ar putea avea un impact asupra instalării unei infrastructuri de reîncărcare accesibile publicului și, eventual, dacă trebuie ajustate în consecință obiectivele de instalare a infrastructurii de încărcare din prezentul regulament. Cu ocazia acestei evaluări, Comisia se gândește în mod expres la posibilitatea ca statele membre să ia în calcul sistemele rutiere electrice pentru a atinge țintele privind puterea totală de ieșire pentru vehiculele comerciale ușoare prevăzute la articolul 3 și pentru vehiculele comerciale grele prevăzute la articolul 4.

Amendamentul 262

Amendamentul 262

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – paragraful 1 – punctul 1 – litera a – partea introductivă

Anexa I – paragraful 1 – punctul 1 – litera a – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | previziuni privind
  adoptarea
  vehiculelor pentru data de 31 decembrie a anilor 2025, 2030 și 2035 pentru: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

previziuni privind
  adoptarea
  vehiculelor pentru data de 31 decembrie a anilor 2025, 2030 și 2035 pentru:

adoptarea

| (a) | previziuni privind
  înmatricularea
  vehiculelor pentru data de 31 decembrie a anilor 2025,
  2027,
  2030
  , 2032
  și 2035 pentru: |
| --- | --- |

(a)

previziuni privind
  înmatricularea
  vehiculelor pentru data de 31 decembrie a anilor 2025,
  2027,
  2030
  , 2032
  și 2035 pentru:

înmatricularea

2027,

, 2032

Amendamentul 263

Amendamentul 263

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – paragraful 1 – punctul 1 – litera b – partea introductivă

Anexa I – paragraful 1 – punctul 1 – litera b – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | obiective
  pentru data de 31 decembrie 2025, 2030 și 2035 pentru: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

obiective
  pentru data de 31 decembrie 2025, 2030 și 2035 pentru:

obiective

| (b) | ținte
  pentru data de 31 decembrie 2025,
  2027,
  2030
  , 2032
  și 2035 pentru: |
| --- | --- |

(b)

ținte
  pentru data de 31 decembrie 2025,
  2027,
  2030
  , 2032
  și 2035 pentru:

ținte

2027,

, 2032

Amendamentul 264

Amendamentul 264

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – paragraful 1 – punctul 1 – litera b – liniuța 7

Anexa I – paragraful 1 – punctul 1 – litera b – liniuța 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | puncte de realimentare cu GNL în porturile maritime ale rețelei globale TEN-T și centrale TEN-T, inclusiv amplasarea (portul) și capacitatea pentru fiecare port; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

puncte de realimentare cu GNL în porturile maritime ale rețelei globale TEN-T și centrale TEN-T, inclusiv amplasarea (portul) și capacitatea pentru fiecare port;

| — | puncte de realimentare cu GNL
  , hidrogen și amoniac
  în porturile maritime ale rețelei globale TEN-T și centrale TEN-T, inclusiv amplasarea (portul) și capacitatea pentru fiecare port; |
| --- | --- |

—

puncte de realimentare cu GNL
  , hidrogen și amoniac
  în porturile maritime ale rețelei globale TEN-T și centrale TEN-T, inclusiv amplasarea (portul) și capacitatea pentru fiecare port;

, hidrogen și amoniac

Amendamentul 265

Amendamentul 265

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – paragraful 1 – punctul 1 – litera b – liniuța 8

Anexa I – paragraful 1 – punctul 1 – litera b – liniuța 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | alimentarea cu energie electrică de la mal în porturile maritime ale rețelei globale TEN-T și centrale TEN-T, inclusiv amplasarea exactă (portul) și capacitatea fiecărei instalații din port; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

alimentarea cu energie electrică de la mal în porturile maritime ale rețelei globale TEN-T și centrale TEN-T, inclusiv amplasarea exactă (portul) și capacitatea fiecărei instalații din port;

| — | alimentarea cu energie electrică de la mal în porturile maritime ale rețelei globale TEN-T și centrale TEN-T, inclusiv amplasarea exactă (portul)
  , capacitatea rețelei
  și capacitatea fiecărei instalații din port; |
| --- | --- |

—

alimentarea cu energie electrică de la mal în porturile maritime ale rețelei globale TEN-T și centrale TEN-T, inclusiv amplasarea exactă (portul)
  , capacitatea rețelei
  și capacitatea fiecărei instalații din port;

, capacitatea rețelei

Amendamentul 266

Amendamentul 266

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – paragraful 1 – punctul 1 – litera b – liniuța 11 a (nouă)

Anexa I – paragraful 1 – punctul 1 – litera b – liniuța 11 a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | — | infrastructura de reîncărcare electrică pentru vehicule din categoria L: numărul de stații de reîncărcare și puterea de ieșire. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

infrastructura de reîncărcare electrică pentru vehicule din categoria L: numărul de stații de reîncărcare și puterea de ieșire.

infrastructura de reîncărcare electrică pentru vehicule din categoria L: numărul de stații de reîncărcare și puterea de ieșire.

Amendamentul 267

Amendamentul 267

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – paragraful 1 – punctul 1 – litera b – liniuța 11 b (nouă)

Anexa I – paragraful 1 – punctul 1 – litera b – liniuța 11 b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | — | informațiile despre stațiile de reîncărcare de la liniuțele 1-4 sunt defalcate în funcție de capacitatea de încărcare care poate fi normală, inteligentă și bidirecțională; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

informațiile despre stațiile de reîncărcare de la liniuțele 1-4 sunt defalcate în funcție de capacitatea de încărcare care poate fi normală, inteligentă și bidirecțională;

informațiile despre stațiile de reîncărcare de la liniuțele 1-4 sunt defalcate în funcție de capacitatea de încărcare care poate fi normală, inteligentă și bidirecțională;

Amendamentul 268

Amendamentul 268

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – paragraful 1 – punctul 2

Anexa I – paragraful 1 – punctul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2. | ratele de utilizare: pentru categoriile menționate la punctul 1 litera (b),
  raportarea utilizării
  infrastructurii respective; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.

ratele de utilizare: pentru categoriile menționate la punctul 1 litera (b),
  raportarea utilizării
  infrastructurii respective;

raportarea utilizării

| 2. | ratele de utilizare: pentru categoriile menționate la punctul 1 litera (b),
  rapoarte despre gradul de utilizare a
  infrastructurii respective
  și cererea viitoare estimată de astfel de infrastructură
  ; |
| --- | --- |

2.

ratele de utilizare: pentru categoriile menționate la punctul 1 litera (b),
  rapoarte despre gradul de utilizare a
  infrastructurii respective
  și cererea viitoare estimată de astfel de infrastructură
  ;

rapoarte despre gradul de utilizare a

și cererea viitoare estimată de astfel de infrastructură

Amendamentul 269

Amendamentul 269

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – paragraful 1 – punctul 3 – liniuța 1

Anexa I – paragraful 1 – punctul 3 – liniuța 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | nivelul de realizare a obiectivelor de instalare a infrastructurii menționate la punctul 1 litera (b) pentru toate modurile de transport, în special pentru stațiile de reîncărcare cu energie electrică, sistemul rutier electric (dacă este cazul), stațiile de realimentare cu hidrogen, alimentarea cu energie electrică de la mal în porturile maritime și interioare, buncherajul GNL în porturile maritime ale rețelei centrale TEN-T, alte infrastructuri pentru combustibili alternativi din porturi, alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare, precum și pentru punctele de realimentare cu hidrogen și punctele de reîncărcare cu energie electrică pentru trenuri; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

nivelul de realizare a obiectivelor de instalare a infrastructurii menționate la punctul 1 litera (b) pentru toate modurile de transport, în special pentru stațiile de reîncărcare cu energie electrică, sistemul rutier electric (dacă este cazul), stațiile de realimentare cu hidrogen, alimentarea cu energie electrică de la mal în porturile maritime și interioare, buncherajul GNL în porturile maritime ale rețelei centrale TEN-T, alte infrastructuri pentru combustibili alternativi din porturi, alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare, precum și pentru punctele de realimentare cu hidrogen și punctele de reîncărcare cu energie electrică pentru trenuri;

| — | nivelul de realizare a obiectivelor de instalare a infrastructurii menționate la punctul 1 litera (b) pentru toate modurile de transport, în special pentru stațiile de reîncărcare cu energie electrică, sistemul rutier electric (dacă este cazul), stațiile de realimentare cu hidrogen, alimentarea cu energie electrică de la mal în porturile maritime și interioare, buncherajul GNL
  , hidrogen și amoniac
  în porturile maritime ale rețelei centrale TEN-T, alte infrastructuri pentru combustibili alternativi din porturi, alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare, precum și pentru punctele de realimentare cu hidrogen și punctele de reîncărcare cu energie electrică pentru trenuri; |
| --- | --- |

—

nivelul de realizare a obiectivelor de instalare a infrastructurii menționate la punctul 1 litera (b) pentru toate modurile de transport, în special pentru stațiile de reîncărcare cu energie electrică, sistemul rutier electric (dacă este cazul), stațiile de realimentare cu hidrogen, alimentarea cu energie electrică de la mal în porturile maritime și interioare, buncherajul GNL
  , hidrogen și amoniac
  în porturile maritime ale rețelei centrale TEN-T, alte infrastructuri pentru combustibili alternativi din porturi, alimentarea cu energie electrică a aeronavelor staționare, precum și pentru punctele de realimentare cu hidrogen și punctele de reîncărcare cu energie electrică pentru trenuri;

, hidrogen și amoniac

Amendamentul 270

Amendamentul 270

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – paragraful 1 – punctul 3 – liniuța 3

Anexa I – paragraful 1 – punctul 3 – liniuța 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi în nodurile urbane; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi în nodurile urbane;

| — | instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi în nodurile urbane
  și în nodurile de transport multimodale
  ; |
| --- | --- |

—

instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi în nodurile urbane
  și în nodurile de transport multimodale
  ;

și în nodurile de transport multimodale

Amendamentul 271

Amendamentul 271

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – paragraful 1 – punctul 3 – liniuța 3 a (nouă)

Anexa I – paragraful 1 – punctul 3 – liniuța 3 a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | — | măsuri care să ofere siguranța că expansiunea punctelor de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului, precum și opțiunile de transport pe bază de combustibili alternativi, în special transportul în comun, sunt abordabile ca preț și accesibile consumatorilor vulnerabili și celor expuși riscului de sărăcie energetică sau afectați deja de ea; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

măsuri care să ofere siguranța că expansiunea punctelor de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului, precum și opțiunile de transport pe bază de combustibili alternativi, în special transportul în comun, sunt abordabile ca preț și accesibile consumatorilor vulnerabili și celor expuși riscului de sărăcie energetică sau afectați deja de ea;

măsuri care să ofere siguranța că expansiunea punctelor de reîncărcare și de realimentare accesibile publicului, precum și opțiunile de transport pe bază de combustibili alternativi, în special transportul în comun, sunt abordabile ca preț și accesibile consumatorilor vulnerabili și celor expuși riscului de sărăcie energetică sau afectați deja de ea;

Amendamentul 272

Amendamentul 272

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – paragraful 1 – punctul 7 a (nou)

Anexa I – paragraful 1 – punctul 7 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 7a. | o explicație despre cum s-a ținut cont la maximum de principiul „eficiența energetică înainte de toate” în previziunile despre înmatricularea vehiculelor, stabilirea țintelor, estimarea ratelor de utilizare, conceperea și introducerea măsurilor de politică pe care se sprijină cadrul național de politică și investițiile publice asociate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7a.

7a.

o explicație despre cum s-a ținut cont la maximum de principiul „eficiența energetică înainte de toate” în previziunile despre înmatricularea vehiculelor, stabilirea țintelor, estimarea ratelor de utilizare, conceperea și introducerea măsurilor de politică pe care se sprijină cadrul național de politică și investițiile publice asociate.

Amendamentul 273

Amendamentul 273

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – punctul 3 – liniuța 4 a (nouă)

Anexa III – punctul 3 – liniuța 4 a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | — | numărul de puncte de reîncărcare bidirecțională pentru fiecare dintre categoriile de la punctul 2. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

numărul de puncte de reîncărcare bidirecțională pentru fiecare dintre categoriile de la punctul 2.

numărul de puncte de reîncărcare bidirecțională pentru fiecare dintre categoriile de la punctul 2.

Amendamentul 274

Amendamentul 274

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea 9 – punctul 9.3 a (nou)

Anexa II – partea 9 – punctul 9.3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 9.3 | a. Specificații tehnice pentru stațiile de reîncărcare cu energie electrică și pentru instalațiile de realimentare cu hidrogen pentru transportul feroviar. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

9.3

9.3

a. Specificații tehnice pentru stațiile de reîncărcare cu energie electrică și pentru instalațiile de realimentare cu hidrogen pentru transportul feroviar.

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în temeiul articolului 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A9-0234/2022).

1

(43)  Directiva 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2014 privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi (JO L 307, 28.10.2014, p. 1).

43

(44)  COM(2020)
  789

44

789

(43)  Directiva 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2014 privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi (JO L 307, 28.10.2014, p. 1).

43

(44)  COM(2020)
  0789
  .

44

0789

(46)  Regulamentul (UE) 2019/631 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2019 de stabilire a standardelor de performanță privind emisiile de CO2 pentru autoturismele noi și pentru vehiculele utilitare ușoare noi și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 443/2009 și (UE) nr. 510/2011, (JO L 111, 25.4.2019, p. 13).

46

2

(47)  Regulamentul (UE) 2019/1242 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 de stabilire a standardelor de performanță privind emisiile de CO2 pentru vehiculele grele noi și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 595/2009 și (UE) 2018/956 ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Directivei 96/53/CE a Consiliului, (JO L 198, 25.7.2019, p. 202).

47

2

(46)  Regulamentul (UE) 2019/631 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2019 de stabilire a standardelor de performanță privind emisiile de CO2 pentru autoturismele noi și pentru vehiculele utilitare ușoare noi și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 443/2009 și (UE) nr. 510/2011, (JO L 111, 25.4.2019, p. 13).

46

2

(47)  Regulamentul (UE) 2019/1242 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 de stabilire a standardelor de performanță privind emisiile de CO2 pentru vehiculele grele noi și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 595/2009 și (UE) 2018/956 ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Directivei 96/53/CE a Consiliului, (JO L 198, 25.7.2019, p. 202).

47

2

(48)  COM(2021) 561.

48

(49)  COM(2021) 562.

49

(48)  
  COM(2021)0561.

48

COM(2021)0561.

(49)  
  COM(2021)0562.

49

COM(2021)0562.

(53)  Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind atribuirea contractelor de concesiune (JO L 94, 28.3.2014, p. 1).

53

(53)  Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind atribuirea contractelor de concesiune (JO L 94, 28.3.2014, p. 1).

53

(1a)  
  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

1a

Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

(1b)  
  Regulamentul (UE) 2021/240 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 februarie 2021 de instituire a unui Instrument de sprijin tehnic (JO L 57, 18.2.2021, p. 1).

1b

Regulamentul (UE) 2021/240 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 februarie 2021 de instituire a unui Instrument de sprijin tehnic (JO L 57, 18.2.2021, p. 1).

(1c)  
  Regulamentul (UE) 2021/1153 al Parlamentului European și al Consiliului din 7 iulie 2021 de instituire a Mecanismului pentru interconectarea Europei și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1316/2013 și (UE) nr. 283/2014 (JO L 249, 14.7.2021, p. 38).

1c

Regulamentul (UE) 2021/1153 al Parlamentului European și al Consiliului din 7 iulie 2021 de instituire a Mecanismului pentru interconectarea Europei și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1316/2013 și (UE) nr. 283/2014 (JO L 249, 14.7.2021, p. 38).

(1d)  
  Regulamentul (UE) 2021/1058 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 privind Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune (JO L 231, 30.6.2021, p. 60).

1d

Regulamentul (UE) 2021/1058 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 privind Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune (JO L 231, 30.6.2021, p. 60).

(54)  COM(2020)
  301
  .

54

301

(54)  COM(2020)
  0301
  .

54

0301

(55)  Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport și de abrogare a Deciziei nr. 661/2010/UE (JO L 348, 20.12.2013, p. 1).

55

(55)  Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport și de abrogare a Deciziei nr. 661/2010/UE (JO L 348, 20.12.2013, p. 1).

55

(56)  COM(2020)
  301.

56

301.

(56)  COM(2020)
  0301.

56

0301.

(57)  Directiva (UE) 2019/882 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 privind cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor (JO L 151, 7.6.2019, p. 70).

57

(57)  Directiva (UE) 2019/882 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 privind cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor (JO L 151, 7.6.2019, p. 70).

57

(58)  Directiva 2009/33/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea vehiculelor de transport rutier nepoluante și eficiente din punct de vedere energetic (JO L 120, 15.5.2009, p. 5).

58

(58)  Directiva 2009/33/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea vehiculelor de transport rutier nepoluante și eficiente din punct de vedere energetic (JO L 120, 15.5.2009, p. 5).

58

(59)  Directiva 2010/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 iulie 2010 privind cadrul pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transport (JO L 207, 6.8.2010, p. 1).

59

(59)  Directiva 2010/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 iulie 2010 privind cadrul pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transport (JO L 207, 6.8.2010, p. 1).

59

(1a)  
  Comunicarea Comisiei (COM(2021)0550), 14 iulie 2021.

1a

Comunicarea Comisiei (COM(2021)0550), 14 iulie 2021.

(67)  Directiva 2010/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 iulie 2010 privind cadrul pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transport (JO L 207, 6.8.2010, p. 1).

67

(67)  Directiva 2010/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 iulie 2010 privind cadrul pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transport (JO L 207, 6.8.2010, p. 1).

67

(1a)  
  Comunicat de presă al CE privind metodele de lucru ale Comisiei Von der Leyen, 4 decembrie 2019.

1a

Comunicat de presă al CE privind metodele de lucru ale Comisiei Von der Leyen, 4 decembrie 2019.

---

Joi, 20 oktombrie 2022

| 28.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 149/299 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 149/299

---

P9_TA(2022)0369

Dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020, în urma perturbării implementării programelor ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 20 octombrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor (COM(2022)0362 – C9-0289/2022 – 2022/0227(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 149/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0362), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0362),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 212 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0289/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 212 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0289/2022),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 21 septembrie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 21 septembrie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 59 și 163 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 59 și 163 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0227

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții specifice pentru programele de cooperare pentru perioada 2014-2020 sprijinite de Instrumentul european de vecinătate și în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, în urma perturbării implementării programelor

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2192.)

---

| 28.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 149/300 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 149/300

---

P9_TA(2022)0370

Neacceptarea documentelor de călătorie ruse eliberate în Ucraina și Georgia***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 20 octombrie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind neacceptarea documentelor de călătorie ruse eliberate în Ucraina și Georgia (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

[Amendamentul 1]

(2023/C 149/16)

AMENDAMENTELE PARLAMENTULUI EUROPEAN

la propunerea Comisiei

Propunere de

Decizie a Parlamentului European și a Consiliului

privind neacceptarea ▌documentelor de călătorie ruse eliberate în Ucraina și Georgia ▌

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 77 alineatul (2) literele (a) și (b),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,

întrucât:

| (1) | Ca reacție la anexarea ilegală a Republicii Autonome Crimeea și a orașului Sevastopol de către Federația Rusă în 2014 și la acțiunile continue ale Rusiei de destabilizare în estul Ucrainei, Uniunea Europeană a introdus deja sancțiuni economice ca răspuns la acțiunile Rusiei de destabilizare a situației din Ucraina, legate de punerea în aplicare incompletă a acordurilor de la Minsk, sancțiuni în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei, precum și sancțiuni ca răspuns la anexarea ilegală a Republicii Autonome Crimeea și a orașului Sevastopol de către Federația Rusă. |
| --- | --- |

(1)

Ca reacție la anexarea ilegală a Republicii Autonome Crimeea și a orașului Sevastopol de către Federația Rusă în 2014 și la acțiunile continue ale Rusiei de destabilizare în estul Ucrainei, Uniunea Europeană a introdus deja sancțiuni economice ca răspuns la acțiunile Rusiei de destabilizare a situației din Ucraina, legate de punerea în aplicare incompletă a acordurilor de la Minsk, sancțiuni în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei, precum și sancțiuni ca răspuns la anexarea ilegală a Republicii Autonome Crimeea și a orașului Sevastopol de către Federația Rusă.

| (2) | În calitate de semnatară a acordurilor de la Minsk, Federația Rusă avea responsabilitatea clară și directă de a depune eforturi pentru soluționarea pașnică a conflictului în conformitate cu aceste principii. Prin decizia de a recunoaște ca entități independente regiunile din estul Ucrainei care nu sunt controlate de guvern, Federația Rusă a încălcat în mod flagrant acordurile de la Minsk, care prevăd revenirea deplină a acestor zone sub controlul guvernului ucrainean. |
| --- | --- |

(2)

În calitate de semnatară a acordurilor de la Minsk, Federația Rusă avea responsabilitatea clară și directă de a depune eforturi pentru soluționarea pașnică a conflictului în conformitate cu aceste principii. Prin decizia de a recunoaște ca entități independente regiunile din estul Ucrainei care nu sunt controlate de guvern, Federația Rusă a încălcat în mod flagrant acordurile de la Minsk, care prevăd revenirea deplină a acestor zone sub controlul guvernului ucrainean.

| (3) | Respectiva decizie
  ▌și decizia ulterioară de a trimite trupe ruse în aceste zone subminează și mai mult suveranitatea și independența Ucrainei și constituie o încălcare gravă a dreptului internațional și a acordurilor internaționale, inclusiv a Cartei Organizației Națiunilor Unite, a Actului final de la Helsinki, a Cartei de la Paris și a Memorandumului de la Budapesta. |
| --- | --- |

(3)

Respectiva decizie
  ▌și decizia ulterioară de a trimite trupe ruse în aceste zone subminează și mai mult suveranitatea și independența Ucrainei și constituie o încălcare gravă a dreptului internațional și a acordurilor internaționale, inclusiv a Cartei Organizației Națiunilor Unite, a Actului final de la Helsinki, a Cartei de la Paris și a Memorandumului de la Budapesta.

| (3a) | La 24 februarie 2022, Consiliul European, împreună cu partenerii săi internaționali, a condamnat în termenii cei mai fermi agresiunea militară neprovocată și nejustificată a Rusiei împotriva Ucrainei și și-a exprimat solidaritatea deplină cu Ucraina și cu poporul său. În plus, Consiliul European a solicitat Rusiei să înceteze imediat acțiunile militare, să își retragă necondiționat toate forțele și echipamentele militare de pe întreg teritoriul Ucrainei și să respecte pe deplin integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei în cadrul frontierelor sale recunoscute la nivel internațional
   (2)

  . Această poziție a fost reiterată de Consiliul European la 25 martie 2022, 31 mai 2022 și 24 iunie 2022
   (3). |
| --- | --- |

(3a)

La 24 februarie 2022, Consiliul European, împreună cu partenerii săi internaționali, a condamnat în termenii cei mai fermi agresiunea militară neprovocată și nejustificată a Rusiei împotriva Ucrainei și și-a exprimat solidaritatea deplină cu Ucraina și cu poporul său. În plus, Consiliul European a solicitat Rusiei să înceteze imediat acțiunile militare, să își retragă necondiționat toate forțele și echipamentele militare de pe întreg teritoriul Ucrainei și să respecte pe deplin integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei în cadrul frontierelor sale recunoscute la nivel internațional
   (2)

  . Această poziție a fost reiterată de Consiliul European la 25 martie 2022, 31 mai 2022 și 24 iunie 2022
   (3).

| (4) | O
  agresiune militară într-o țară învecinată cu Uniunea Europeană de tipul celei care a avut loc în Ucraina, determinând instituirea măsurilor restrictive, justifică impunerea de măsuri în scopul protecției intereselor esențiale de securitate ale Uniunii și ale statelor sale membre. |
| --- | --- |

(4)

O
  agresiune militară într-o țară învecinată cu Uniunea Europeană de tipul celei care a avut loc în Ucraina, determinând instituirea măsurilor restrictive, justifică impunerea de măsuri în scopul protecției intereselor esențiale de securitate ale Uniunii și ale statelor sale membre.

| (5) | De la anexarea ilegală a peninsulei Crimeea
  la 18 martie 2014
  , Rusia a eliberat pașapoarte internaționale ruse rezidenților Crimeei.
  La 24 aprilie 2019, președintele Federației Ruse a semnat un decret de simplificare a procedurii de obținere a cetățeniei ruse de către rezidenții zonelor necontrolate de guvern din regiunile Donețk și Luhansk ale Ucrainei, incluzând eliberarea de pașapoarte internaționale ruse rezidenților respectivi. Prin decretul din 11 iulie 2022, Federația Rusă a extins practica eliberării de pașapoarte internaționale ruse simple și în alte zone din Ucraina care nu sunt controlate de guvern, printre care se numără regiunile Herson și Zaporijia.
  În mai 2022, Federația Rusă a introdus o procedură simplificată de obținere a cetățeniei ruse prin naturalizare pentru copiii orfani din așa-numita „Republică Populară Donețk” și așa-numita „Republică Populară Luhansk”, precum și din Ucraina. Decretul se aplică, de asemenea, copiilor lipsiți de ocrotire părintească și persoanelor lipsite de capacitate juridică ce locuiesc în ▌
  respectivele
  două regiuni ocupate. Eliberarea sistematică de pașapoarte ruse în ▌
  respectivele
  regiuni ocupate constituie o încălcare suplimentară a dreptului internațional și a integrității teritoriale, a suveranității și a independenței Ucrainei.
  În ceea ce privește Georgia, Consiliul European a condamnat cu fermitate, la 1 septembrie 2008, decizia unilaterală a Rusiei de a recunoaște independența Abhaziei și a Osetiei de Sud și le-a cerut celorlalte țări să nu le recunoască independența
   (4). |
| --- | --- |

(5)

De la anexarea ilegală a peninsulei Crimeea
  la 18 martie 2014
  , Rusia a eliberat pașapoarte internaționale ruse rezidenților Crimeei.
  La 24 aprilie 2019, președintele Federației Ruse a semnat un decret de simplificare a procedurii de obținere a cetățeniei ruse de către rezidenții zonelor necontrolate de guvern din regiunile Donețk și Luhansk ale Ucrainei, incluzând eliberarea de pașapoarte internaționale ruse rezidenților respectivi. Prin decretul din 11 iulie 2022, Federația Rusă a extins practica eliberării de pașapoarte internaționale ruse simple și în alte zone din Ucraina care nu sunt controlate de guvern, printre care se numără regiunile Herson și Zaporijia.
  În mai 2022, Federația Rusă a introdus o procedură simplificată de obținere a cetățeniei ruse prin naturalizare pentru copiii orfani din așa-numita „Republică Populară Donețk” și așa-numita „Republică Populară Luhansk”, precum și din Ucraina. Decretul se aplică, de asemenea, copiilor lipsiți de ocrotire părintească și persoanelor lipsite de capacitate juridică ce locuiesc în ▌
  respectivele
  două regiuni ocupate. Eliberarea sistematică de pașapoarte ruse în ▌
  respectivele
  regiuni ocupate constituie o încălcare suplimentară a dreptului internațional și a integrității teritoriale, a suveranității și a independenței Ucrainei.
  În ceea ce privește Georgia, Consiliul European a condamnat cu fermitate, la 1 septembrie 2008, decizia unilaterală a Rusiei de a recunoaște independența Abhaziei și a Osetiei de Sud și le-a cerut celorlalte țări să nu le recunoască independența
   (4).

| (5a) | Uniunea și statele sale membre, precum și Islanda, Norvegia, Elveția și Liechtensteinul nu au recunoscut anexarea ilegală și au condamnat ocuparea ilegală a unor regiuni și teritorii ale Ucrainei de către Federația Rusă. Este vorba în special de anexarea Republicii Autonome Crimeea și a orașului Sevastopol, de ocuparea regiunilor Donețk și Luhansk, dar și de ocuparea ilegală a altor zone din regiunile din estul și sudul Ucrainei, și anume regiunile Herson și Zaporijia. Statele membre ale UE, precum și Islanda, Norvegia, Elveția și Liechtensteinul nu recunosc documentele de călătorie ruse eliberate în respectivele regiuni sau sunt pe cale de a nu le recunoaște. Același lucru este valabil și în cazul documentelor de călătorie eliberate în teritoriile georgiene Abhazia și Osetia de Sud care nu se află în prezent sub controlul guvernului georgian („teritoriile separatiste”). |
| --- | --- |

(5a)

Uniunea și statele sale membre, precum și Islanda, Norvegia, Elveția și Liechtensteinul nu au recunoscut anexarea ilegală și au condamnat ocuparea ilegală a unor regiuni și teritorii ale Ucrainei de către Federația Rusă. Este vorba în special de anexarea Republicii Autonome Crimeea și a orașului Sevastopol, de ocuparea regiunilor Donețk și Luhansk, dar și de ocuparea ilegală a altor zone din regiunile din estul și sudul Ucrainei, și anume regiunile Herson și Zaporijia. Statele membre ale UE, precum și Islanda, Norvegia, Elveția și Liechtensteinul nu recunosc documentele de călătorie ruse eliberate în respectivele regiuni sau sunt pe cale de a nu le recunoaște. Același lucru este valabil și în cazul documentelor de călătorie eliberate în teritoriile georgiene Abhazia și Osetia de Sud care nu se află în prezent sub controlul guvernului georgian („teritoriile separatiste”).

| (6) | ▌
  Î
  n scopul de a asigura o politică comună în domeniul vizelor și o abordare comună în ceea ce privește controalele la care sunt supuse persoanele care trec frontierele externe, toate documentele de călătorie ruse eliberate în regiunile
  sau teritoriile
  ocupate d
  in Ucraina sau în teritoriile separatiste din Georgia enumerate în anexa la prezenta decizie
  sau persoanelor care au reședința în aceste regiuni sau teritorii nu ar trebui să fie acceptate ▌ ca documente de călătorie valabile în scopul eliberării unei vize și al trecerii frontierelor externe.
  Statele membre ar trebui să poată face o derogare pentru persoanele sau pentru descendenții persoanelor care dețineau cetățenia rusă la data la care au început să fie eliberate documentele ruse în regiunea sau teritoriul ocupat respectiv sau într-un teritoriu separatist. |
| --- | --- |

(6)

▌
  Î
  n scopul de a asigura o politică comună în domeniul vizelor și o abordare comună în ceea ce privește controalele la care sunt supuse persoanele care trec frontierele externe, toate documentele de călătorie ruse eliberate în regiunile
  sau teritoriile
  ocupate d
  in Ucraina sau în teritoriile separatiste din Georgia enumerate în anexa la prezenta decizie
  sau persoanelor care au reședința în aceste regiuni sau teritorii nu ar trebui să fie acceptate ▌ ca documente de călătorie valabile în scopul eliberării unei vize și al trecerii frontierelor externe.
  Statele membre ar trebui să poată face o derogare pentru persoanele sau pentru descendenții persoanelor care dețineau cetățenia rusă la data la care au început să fie eliberate documentele ruse în regiunea sau teritoriul ocupat respectiv sau într-un teritoriu separatist.

| (6a) | Prezenta decizie nu aduce atingere competenței statelor membre în ceea ce privește recunoașterea documentelor de călătorie. |
| --- | --- |

(6a)

Prezenta decizie nu aduce atingere competenței statelor membre în ceea ce privește recunoașterea documentelor de călătorie.

| (6b) | Din motive de securitate juridică și transparență, Comisia ar trebui să întocmească, cu ajutorul statelor membre, o listă a documentelor de călătorie ruse care nu sunt acceptate, pentru fiecare regiune sau teritoriu. Lista sus-menționată ar trebui să includă datele de la care respectivele documente de călătorie ruse au început să fie eliberate în regiunile sau teritoriile respective și începând cu care documentele de călătorie eliberate ulterior acestor date nu ar trebui să fie acceptate.




  Lista ar trebui să fie adoptată prin intermediul unui act de punere în aplicare, să fie publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și să fie inclusă în lista documentelor de călătorie creată în temeiul Deciziei nr. 1105/2011/UE a Parlamentului European și a Consiliului
   (5)

  , care figurează în tabelul însoțitor ce cuprinde documentele de călătorie eliberate de țări terțe și de entități teritoriale și care este disponibilă online publicului. |
| --- | --- |

(6b)

Din motive de securitate juridică și transparență, Comisia ar trebui să întocmească, cu ajutorul statelor membre, o listă a documentelor de călătorie ruse care nu sunt acceptate, pentru fiecare regiune sau teritoriu. Lista sus-menționată ar trebui să includă datele de la care respectivele documente de călătorie ruse au început să fie eliberate în regiunile sau teritoriile respective și începând cu care documentele de călătorie eliberate ulterior acestor date nu ar trebui să fie acceptate.

Lista ar trebui să fie adoptată prin intermediul unui act de punere în aplicare, să fie publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și să fie inclusă în lista documentelor de călătorie creată în temeiul Deciziei nr. 1105/2011/UE a Parlamentului European și a Consiliului
   (5)

  , care figurează în tabelul însoțitor ce cuprinde documentele de călătorie eliberate de țări terțe și de entități teritoriale și care este disponibilă online publicului.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (10) | Prezenta decizie nu aduce atingere dreptului la liberă circulație al cetățenilor Uniunii și al membrilor de familie ai acestora, și nici posibilității ca acești membri de familie să intre pe teritoriul statelor membre fără un document de călătorie valabil în sensul, în special, al Directivei 2004/38/CE și al acordurilor privind libera circulație a persoanelor încheiate de Uniune și de statele membre, pe de o parte, și de anumite țări terțe, pe de altă parte. Directiva 2004/38/CE permite, în condițiile prevăzute de aceasta, impunerea de restricții privind libera circulație din motive de ordine publică, siguranță publică și sănătate publică. |
| --- | --- |

(10)

Prezenta decizie nu aduce atingere dreptului la liberă circulație al cetățenilor Uniunii și al membrilor de familie ai acestora, și nici posibilității ca acești membri de familie să intre pe teritoriul statelor membre fără un document de călătorie valabil în sensul, în special, al Directivei 2004/38/CE și al acordurilor privind libera circulație a persoanelor încheiate de Uniune și de statele membre, pe de o parte, și de anumite țări terțe, pe de altă parte. Directiva 2004/38/CE permite, în condițiile prevăzute de aceasta, impunerea de restricții privind libera circulație din motive de ordine publică, siguranță publică și sănătate publică.

| (11) | Prezenta decizie respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în special în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. Prezenta decizie nu ar trebui să aducă atingere dreptului de azil. |
| --- | --- |

(11)

Prezenta decizie respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în special în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. Prezenta decizie nu ar trebui să aducă atingere dreptului de azil.

| (12) | Așa cum se reamintește în Comunicarea Comisiei intitulată „Furnizarea de orientări operaționale pentru gestionarea frontierelor externe în vederea facilitării trecerii frontierelor dintre Ucraina și UE”, statele membre sunt libere să autorizeze intrarea pe teritoriul lor a resortisanților țărilor terțe care nu îndeplinesc una sau mai multe dintre condițiile prevăzute la articolul 6 alineatul (1) din ▌Regulamentul (UE) 2016/399 (condiții de intrare pentru resortisanții țărilor terțe) pe teritoriul lor din motive umanitare, de interes național sau în virtutea unor obligații internaționale. Această derogare largă ar trebui aplicată în contextul crizei actuale pentru a permite intrarea tuturor celor care fug din calea conflictului din Ucraina.
  Statele membre au în continuare posibilitatea de a le permite titularilor documentelor de călătorie vizate de prezenta decizie care nu și-au exercitat dreptul de a solicita protecție internațională să intre pe teritoriul statelor membre în cazuri individuale, astfel cum se prevede la articolele 25 și 29 din Regulamentul (CE) nr. 810/2009 și la articolul 6 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2016/399. |
| --- | --- |

(12)

Așa cum se reamintește în Comunicarea Comisiei intitulată „Furnizarea de orientări operaționale pentru gestionarea frontierelor externe în vederea facilitării trecerii frontierelor dintre Ucraina și UE”, statele membre sunt libere să autorizeze intrarea pe teritoriul lor a resortisanților țărilor terțe care nu îndeplinesc una sau mai multe dintre condițiile prevăzute la articolul 6 alineatul (1) din ▌Regulamentul (UE) 2016/399 (condiții de intrare pentru resortisanții țărilor terțe) pe teritoriul lor din motive umanitare, de interes național sau în virtutea unor obligații internaționale. Această derogare largă ar trebui aplicată în contextul crizei actuale pentru a permite intrarea tuturor celor care fug din calea conflictului din Ucraina.
  Statele membre au în continuare posibilitatea de a le permite titularilor documentelor de călătorie vizate de prezenta decizie care nu și-au exercitat dreptul de a solicita protecție internațională să intre pe teritoriul statelor membre în cazuri individuale, astfel cum se prevede la articolele 25 și 29 din Regulamentul (CE) nr. 810/2009 și la articolul 6 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2016/399.

| (12a) | Pentru a ține seama de evoluțiile juridice și politice relevante, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui delegată Comisiei pentru a modifica prezenta decizie prin adăugarea sau eliminarea regiunilor sau teritoriilor incluse în anexă. Este deosebit de important ca, pe parcursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare
   (6)

  . Mai ales pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |
| --- | --- |

(12a)

Pentru a ține seama de evoluțiile juridice și politice relevante, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui delegată Comisiei pentru a modifica prezenta decizie prin adăugarea sau eliminarea regiunilor sau teritoriilor incluse în anexă. Este deosebit de important ca, pe parcursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare
   (6)

  . Mai ales pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

| (12b) | Pentru a permite Uniunii să reacționeze rapid într-o situație care evoluează rapid, este oportun să se prevadă aplicarea imediată a actului delegat relevant de modificare a anexei la prezenta decizie, dacă motive de urgență imperioase o impun. În cazul în care se aplică procedura de urgență, este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv consultări la nivel de experți. |
| --- | --- |

(12b)

Pentru a permite Uniunii să reacționeze rapid într-o situație care evoluează rapid, este oportun să se prevadă aplicarea imediată a actului delegat relevant de modificare a anexei la prezenta decizie, dacă motive de urgență imperioase o impun. În cazul în care se aplică procedura de urgență, este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv consultări la nivel de experți.

| (13) | Prezenta decizie urmărește să consolideze funcționarea politicii comune în domeniul vizelor și a spațiului Schengen. Aceste obiective nu pot fi realizate de către statele membre în mod individual. În consecință, este necesară introducerea unei obligații la nivelul Uniunii de a nu
  accepta
  anumite documente de călătorie în scopul eliberării unei vize și al trecerii frontierelor externe. Uniunea poate, prin urmare, să adopte măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezenta decizie nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivelor. |
| --- | --- |

(13)

Prezenta decizie urmărește să consolideze funcționarea politicii comune în domeniul vizelor și a spațiului Schengen. Aceste obiective nu pot fi realizate de către statele membre în mod individual. În consecință, este necesară introducerea unei obligații la nivelul Uniunii de a nu
  accepta
  anumite documente de călătorie în scopul eliberării unei vize și al trecerii frontierelor externe. Uniunea poate, prin urmare, să adopte măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezenta decizie nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivelor.

| (14) | În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, aceasta nu este obligatorie pentru respectivul stat membru și nu i se aplică. Deoarece prezenta decizie constituie o dezvoltare a acquis-ului Schengen, Danemarca decide, în conformitate cu articolul 4 din protocolul respectiv, în termen de șase luni de la data la care Consiliul decide cu privire la prezenta decizie dacă o va pune în aplicare în dreptul său intern. |
| --- | --- |

(14)

În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, aceasta nu este obligatorie pentru respectivul stat membru și nu i se aplică. Deoarece prezenta decizie constituie o dezvoltare a acquis-ului Schengen, Danemarca decide, în conformitate cu articolul 4 din protocolul respectiv, în termen de șase luni de la data la care Consiliul decide cu privire la prezenta decizie dacă o va pune în aplicare în dreptul său intern.

| (15) | Prezenta decizie constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă (7); prin urmare, Irlanda nu participă la adoptarea prezentei decizii, aceasta nu este obligatorie pentru respectivul stat membru și nu i se aplică. |
| --- | --- |

(15)

Prezenta decizie constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă (7); prin urmare, Irlanda nu participă la adoptarea prezentei decizii, aceasta nu este obligatorie pentru respectivul stat membru și nu i se aplică.

| (16) | În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezenta decizie constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Acordului încheiat de Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei privind asocierea acestor două state la implementarea, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (8), care se află sub incidența articolului 1 punctele A și B din Decizia 1999/437/CE a Consiliului (9). |
| --- | --- |

(16)

În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezenta decizie constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Acordului încheiat de Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei privind asocierea acestor două state la implementarea, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (8), care se află sub incidența articolului 1 punctele A și B din Decizia 1999/437/CE a Consiliului (9).

| (17) | În ceea ce privește Elveția, prezenta decizie constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Acordului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (10), care se află sub incidența articolului 1 punctele A și B din Decizia 1999/437/CE, coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/146/CE a Consiliului (11). |
| --- | --- |

(17)

În ceea ce privește Elveția, prezenta decizie constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Acordului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (10), care se află sub incidența articolului 1 punctele A și B din Decizia 1999/437/CE, coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/146/CE a Consiliului (11).

| (18) | În ceea ce privește Liechtensteinul, prezenta decizie constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Protocolului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în practică, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (12), care se află sub incidența articolului 1 punctele A și B din Decizia 1999/437/CE, coroborat cu articolul 3 din Decizia 2011/350/UE a Consiliului (13). |
| --- | --- |

(18)

În ceea ce privește Liechtensteinul, prezenta decizie constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în înțelesul Protocolului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în practică, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (12), care se află sub incidența articolului 1 punctele A și B din Decizia 1999/437/CE, coroborat cu articolul 3 din Decizia 2011/350/UE a Consiliului (13).

| (19) | În ceea ce privește Ciprul, Bulgaria, România și Croația
  , articolul 1 litera (a) din prezenta decizie constituie un act care se întemeiază pe acquis-ul Schengen sau care se raportează la acesta în sensul articolului 3 alineatul (2) din Actul de aderare din 2003, al articolului 4 alineatul (2) din Actul de aderare din 2005 și, respectiv, al articolului 4 alineatul (2) din Actul de aderare din 2011, iar articolul 1 litera (b) constituie un act care se întemeiază pe acquis-ul Schengen sau care se raportează la acesta în sensul articolului 3 alineatul (1) din Actul de aderare din 2003, al articolului 4 alineatul (1) din Actul de aderare din 2005 și, respectiv, al articolului 4 alineatul (1) din Actul de aderare din 2011. |
| --- | --- |

(19)

În ceea ce privește Ciprul, Bulgaria, România și Croația
  , articolul 1 litera (a) din prezenta decizie constituie un act care se întemeiază pe acquis-ul Schengen sau care se raportează la acesta în sensul articolului 3 alineatul (2) din Actul de aderare din 2003, al articolului 4 alineatul (2) din Actul de aderare din 2005 și, respectiv, al articolului 4 alineatul (2) din Actul de aderare din 2011, iar articolul 1 litera (b) constituie un act care se întemeiază pe acquis-ul Schengen sau care se raportează la acesta în sensul articolului 3 alineatul (1) din Actul de aderare din 2003, al articolului 4 alineatul (1) din Actul de aderare din 2005 și, respectiv, al articolului 4 alineatul (1) din Actul de aderare din 2011.

| (20) | Având în vedere urgența situației și continuarea prezenței ilegale a Rusiei în regiuni străine, prezenta decizie ar trebui să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării, |
| --- | --- |

(20)

Având în vedere urgența situației și continuarea prezenței ilegale a Rusiei în regiuni străine, prezenta decizie ar trebui să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Documentele de călătorie ruse eliberate în regiunile
  sau teritoriile
  ocupate
  de Rusia din Ucraina sau în teritoriile separatiste din Georgia menționate în anexă
  sau persoanelor care au reședința în aceste regiuni sau teritorii nu sunt acceptate ▌ca documente de călătorie valabile în următoarele scopuri:

| (a) | eliberarea unei vize în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 810/2009; |
| --- | --- |

(a)

eliberarea unei vize în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 810/2009;

| (b) | trecerea frontierelor externe în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/399. |
| --- | --- |

(b)

trecerea frontierelor externe în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/399.

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 2a pentru a modifica anexa prin adăugarea sau eliminarea de regiuni sau teritorii, atunci când acest lucru este necesar pentru a ține seama de evoluțiile juridice și politice relevante.

În cazul unei situații care evoluează rapid, atunci când motive imperioase de urgență o impun, procedura prevăzută la articolul 2b se aplică actelor delegate adoptate în conformitate cu prezentul articol.

Articolul 1a

Prin derogare de la articolul 1, un document de călătorie rus menționat la articolul 1 poate fi acceptat:

| — | dacă titularul acestuia era cetățean rus înainte de datele indicate în actul de punere în aplicare menționat la articolul 2. Această dispoziție se aplică, de asemenea, descendenților unui astfel de cetățean rus; |
| --- | --- |

—

dacă titularul acestuia era cetățean rus înainte de datele indicate în actul de punere în aplicare menționat la articolul 2. Această dispoziție se aplică, de asemenea, descendenților unui astfel de cetățean rus;

| — | dacă titularul era copil sau persoană aflată în incapacitate juridică la momentul la care a obținut cetățenia rusă prin procedura simplificată de naturalizare prevăzută de legislația rusă. |
| --- | --- |

—

dacă titularul era copil sau persoană aflată în incapacitate juridică la momentul la care a obținut cetățenia rusă prin procedura simplificată de naturalizare prevăzută de legislația rusă.

Statele membre le pot permite titularilor documentelor de călătorie care fac obiectul prezentei decizii să intre pe teritoriul statelor membre în cazuri individuale, așa cum se prevede la articolele 25 și 29 din Regulamentul (CE) nr. 810/2009 și la articolul 6 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2016/399.

Prezenta decizie nu aduce atingere acquis-ului Uniunii în materie de azil și, în special, dreptului de a solicita protecție internațională.

Articolul 2

Comisia întocmește,
  cu ajutorul statelor membre
  , o listă a documentelor de călătorie ▌menționate la articolul 1,
  pentru fiecare regiune, teritoriu sau teritoriu separatist
  .
  Lista respectivă indică datele de la care respectivele documente de călătorie au început să fie eliberate în regiunile sau teritoriile ocupate, inclusiv în teritoriile separatiste.

Lista respectivă
  se adoptă prin intermediul unui act de punere în aplicare
  , ▌ se publică în Jurnalul Oficial și se
  include în
  lista documentelor de călătorie creată prin Decizia 1105/2011/UE.

Articolul 2a

(1)
     
  Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.

(2)
     
  Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 1 se conferă Comisiei pentru o perioadă de doi ani.

(3)
     
  Delegarea competenței, menționată la articolul 1, poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(4)
     
  Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.

(5)
     
  De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(6)
     
  Un act delegat adoptat în temeiul articolului 1 intră în vigoare numai dacă nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la notificarea respectivului act către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 2b

(1)
     
  Actele delegate adoptate în temeiul prezentului articol intră imediat în vigoare și se aplică atât timp cât nu se formulează nicio obiecție în conformitate cu alineatul (2). Notificarea unui act delegat transmisă Parlamentului European și Consiliului prezintă motivele pentru care s-a recurs la procedura de urgență.

(2)
     
  Fie Parlamentul European, fie Consiliul poate formula obiecții cu privire la un act delegat, în conformitate cu procedura menționată la articolul 2a alineatul (6). Într-un astfel de caz, Comisia abrogă actul imediat ce Parlamentul European sau Consiliul își notifică decizia de a formula obiecții.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles,

Pentru Parlamentul European

Președinta

Pentru Consiliu

Președintele

ANEXĂ

Ucraina

Republica Autonomă Crimeea și orașul Sevastopol

Regiunea Donețk

Regiunea Luhansk

Regiunea Herson

Regiunea Zaporijia

Georgia

Abhazia

Osetia de Sud

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în temeiul articolului 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (C9-0302/2022).

1

(2)  
  Concluziile Consiliului European, 24 februarie 2022.

2

Concluziile Consiliului European, 24 februarie 2022.

(3)  
  Concluziile Consiliului European din 25 martie 2022, 31 mai 2022 și 24 iunie 2022.

3

Concluziile Consiliului European din 25 martie 2022, 31 mai 2022 și 24 iunie 2022.

(4)  
  Concluziile președinției în urma reuniunii extraordinare a Consiliului European, 1 septembrie 2008 (12594/2/08 REV 2).

4

Concluziile președinției în urma reuniunii extraordinare a Consiliului European, 1 septembrie 2008 (12594/2/08 REV 2).

(5)  
  Decizia nr. 1105/2011/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind lista documentelor de călătorie care conferă titularului dreptul de trecere a frontierelor externe și pe care se poate aplica o viză și privind un mecanism de creare a acestei liste (JO L 287, 4.11.2011, p. 9).

5

Decizia nr. 1105/2011/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind lista documentelor de călătorie care conferă titularului dreptul de trecere a frontierelor externe și pe care se poate aplica o viză și privind un mecanism de creare a acestei liste (JO L 287, 4.11.2011, p. 9).

(6)  

  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

6

JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

(7)  Prezenta decizie nu intră în domeniul de aplicare al măsurilor prevăzute în Decizia 2002/192/CE a Consiliului din 28 februarie 2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (JO L 64, 7.3.2002, p. 20).

7

(8)  JO L 176, 10.7.1999, p. 36.

8

(9)  Decizia 1999/437/CE a Consiliului din 17 mai 1999 privind anumite modalități de aplicare a Acordului încheiat între Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei în ceea ce privește asocierea acestor două state în vederea punerii în aplicare, a asigurării respectării și dezvoltării acquis-ului Schengen (JO L 176, 10.7.1999, p. 31).

9

(10)  JO L 53, 27.2.2008, p. 52.

10

(11)  Decizia 2008/146/CE a Consiliului din 28 ianuarie 2008 privind încheierea, în numele Comunității Europene, a Acordului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (JO L 53, 27.2.2008, p. 1).

11

(12)  JO L 160, 18.6.2011, p. 21.

12

(13)  Decizia 2011/350/UE a Consiliului din 7 martie 2011 privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, în ceea ce privește eliminarea controalelor la frontierele interne și circulația persoanelor (JO L 160, 18.6.2011, p. 19).

13

---