# Europeiska unionens C 146/27 a

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 146 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 66 årgången27 april 2023 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 146

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

66 årgången27 april 2023

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 576:e plenarsession, 22.2.2023–23.2.2023 |
| 2023/C 146/01 | Resolution av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Ukraina: Ett år efter den ryska invasionen – det europeiska civila samhällets perspektiv | 1 |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 576:e plenarsession, 22.2.2023–23.2.2023 |
| 2023/C 146/02 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Energipolitiken och arbetsmarknaden: konsekvenser för sysselsättningen i regioner som genomgår en energiomställning (yttrande på eget initiativ) | 4 |
| 2023/C 146/03 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att stödja utvecklingen på arbetsmarknaden: metoder för att upprätthålla anställbarheten, öka produktiviteten och utveckla kompetensen, särskilt i små och medelstora företag (yttrande på eget initiativ) | 15 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 576:e plenarsession, 22.2.2023–23.2.2023

2023/C 146/01

Resolution av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Ukraina: Ett år efter den ryska invasionen – det europeiska civila samhällets perspektiv

1

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 576:e plenarsession, 22.2.2023–23.2.2023

2023/C 146/02

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Energipolitiken och arbetsmarknaden: konsekvenser för sysselsättningen i regioner som genomgår en energiomställning (yttrande på eget initiativ)

4

2023/C 146/03

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att stödja utvecklingen på arbetsmarknaden: metoder för att upprätthålla anställbarheten, öka produktiviteten och utveckla kompetensen, särskilt i små och medelstora företag (yttrande på eget initiativ)

15

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 576:e plenarsession, 22.2.2023–23.2.2023 |
| 2023/C 146/04 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EU) nr 260/2012 och (EU) 2021/1230 vad gäller expressbetalningar i euro (COM(2022) 546 final – 2022/0341 (COD)) | 23 |
| 2023/C 146/05 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlaments och rådets förordning om datainsamling och datadelning avseende korttidsuthyrning av boende och om ändring av förordning (EU) 2018/1724 (COM(2022) 571 final – 2022/0358 (COD)) | 29 |
| 2023/C 146/06 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (COM(2022) 541 final – 2022/0345 (COD)) | 35 |
| 2023/C 146/07 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2000/60/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område, direktiv 2006/118/EG om skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring och direktiv 2008/105/EG om miljökvalitetsnormer inom vattenpolitikens område (COM(2022) 540 final – 2022/0344 (COD)) | 41 |
| 2023/C 146/08 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om luftkvalitet och renare luft i Europa (COM(2022) 542 final – 2022/0347(COD)) | 46 |
| 2023/C 146/09 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Meddelande om riktlinjer för en reform av EU:s ramverk för ekonomisk styrning (COM(2022) 583 final) | 53 |
| 2023/C 146/10 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska investeringsbanken: Årlig översikt över hållbar tillväxt 2023 (COM(2022) 780 final) | 59 |

III   Förberedande akter

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 576:e plenarsession, 22.2.2023–23.2.2023

2023/C 146/04

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EU) nr 260/2012 och (EU) 2021/1230 vad gäller expressbetalningar i euro (COM(2022) 546 final – 2022/0341 (COD))

(COM(2022) 546 final – 2022/0341 (COD))

23

2023/C 146/05

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlaments och rådets förordning om datainsamling och datadelning avseende korttidsuthyrning av boende och om ändring av förordning (EU) 2018/1724 (COM(2022) 571 final – 2022/0358 (COD))

(COM(2022) 571 final – 2022/0358 (COD))

29

2023/C 146/06

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (COM(2022) 541 final – 2022/0345 (COD))

(COM(2022) 541 final – 2022/0345 (COD))

35

2023/C 146/07

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2000/60/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område, direktiv 2006/118/EG om skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring och direktiv 2008/105/EG om miljökvalitetsnormer inom vattenpolitikens område (COM(2022) 540 final – 2022/0344 (COD))

(COM(2022) 540 final – 2022/0344 (COD))

41

2023/C 146/08

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om luftkvalitet och renare luft i Europa (COM(2022) 542 final – 2022/0347(COD))

(COM(2022) 542 final – 2022/0347(COD))

46

2023/C 146/09

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Meddelande om riktlinjer för en reform av EU:s ramverk för ekonomisk styrning (COM(2022) 583 final)

(COM(2022) 583 final)

53

2023/C 146/10

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska investeringsbanken: Årlig översikt över hållbar tillväxt 2023 (COM(2022) 780 final)

(COM(2022) 780 final)

59

---

| | Rättelser |
| --- | --- |
| 2023/C 146/11 | Rättelse av underrubriken Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 575:e plenarsession, 14.12.2022–15.12.2022 i avdelning I (Resolutioner, rekommendationer och yttranden), under rubriken Europeiska ekonomiska och sociala kommittén( EUT C 140, 21.4.2023 ) | 65 |
| 2023/C 146/12 | Rättelse till underrubriken Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 575:e plenarsession, 14.12.2022-15.12.2022 i avdelning III (Förberedande akter), under rubriken Europeiska ekonomiska och sociala kommittén( EUT C 140, 21.4.2023 ) | 66 |

Rättelser

2023/C 146/11

Rättelse av underrubriken Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 575:e plenarsession, 14.12.2022–15.12.2022 i avdelning I (Resolutioner, rekommendationer och yttranden), under rubriken Europeiska ekonomiska och sociala kommittén( EUT C 140, 21.4.2023 )

( EUT C 140, 21.4.2023 )

65

2023/C 146/12

Rättelse till underrubriken Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 575:e plenarsession, 14.12.2022-15.12.2022 i avdelning III (Förberedande akter), under rubriken Europeiska ekonomiska och sociala kommittén( EUT C 140, 21.4.2023 )

( EUT C 140, 21.4.2023 )

66

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 576:e plenarsession, 22.2.2023–23.2.2023

| 27.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 146/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 146/1

---

Resolution av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Ukraina: Ett år efter den ryska invasionen – det europeiska civila samhällets perspektiv

(2023/C 146/01)

| Föredragande: | Stefano MALLIA


  Oliver RÖPKE


  Séamus BOLAND |
| --- | --- |

Föredragande:

Stefano MALLIA

Oliver RÖPKE

Séamus BOLAND

| Rättslig grund | Artikel 52.4 i arbetsordningen |
| --- | --- |
| Antagande vid plenarsalen | 23.2.2023 |
| Plenarsession nr | 576 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda) | 160/1/4 |

Rättslig grund

Artikel 52.4 i arbetsordningen

Antagande vid plenarsalen

23.2.2023

Plenarsession nr

576

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda)

160/1/4

EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN

Angående Ukrainas anslutning till EU

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs (EESK) ståndpunkt:

| 1. | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) framhåller att ukrainska liv fortgående förloras i försvaret av demokratin och att landets beslutsamhet att bli medlem av EU måste erkännas på ett konkret och meningsfullt sätt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | EESK understryker att en utvidgning gynnar båda parter, eftersom den skulle bidra till stabilitet i EU, stärka unionens geopolitiska ställning och främja freden, dess värden och folkens välfärd (1), samt medföra fördelar för alla genom en större inre marknad, samtidigt som utvidgningsprocessen skulle hjälpa Ukraina att stärka demokratin, rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kommittén betonar behovet av enighet i EU kring Ukrainas anslutningsprocess och föreslår att man följer exemplet med andra östeuropeiska länder som anslöt sig till EU mellan 2004 och 2013. Vi föreslår att det inrättas arbetsgrupper för integrering i EU under överinseende av respektive ministerier, i vilka tjänstemän skulle utbildas kring harmoniseringen med EU:s standarder, normer, förfaranden och EU:s regelverk i allmänhet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Samtidigt som anslutningsprocessen till EU måste respekteras står det klart att Ukrainas anslutningsprocess (liksom fallet är med alla kandidatländer på västra Balkan och i det östliga partnerskapet) måste genomföras så praktiskt som möjligt och på grundval av att relevanta reformer genomförs på områdena demokrati, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter, grundläggande friheter, marknadsekonomi och genomförande av EU:s regelverk. |
| --- | --- |

4.

Angående en särskild tribunal för aggressionsbrottet mot Ukraina och sanktioner mot Ryska federationen

| 5. | EESK stöder till fullo Europaparlamentets resolution om inrättandet av en tribunal för aggressionsbrottet mot Ukraina (2). En sådan tribunal bör inrättas i nära samarbete med Internationella brottmålsdomstolen och FN. Kommittén uppmanar också EU att leda det internationella biståndet i samband med utredningen av krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och folkmord. |
| --- | --- |

5.

| 6. | EESK ställer sig bakom Europaparlamentets resolution om kategorisering av Ryska federationen som statlig sponsor av terrorism (3) och välkomnar särskilt punkten där EU och dess medlemsstater uppmanas att utveckla en EU-rättslig ram för att kategorisera stater som sponsorer av terrorism och stater som tillämpar terroristmetoder. Genomförandet av en sådan EU-rättslig ram skulle leda till betydande restriktiva ekonomiska, politiska, sociala och kulturella åtgärder mot dessa länder. |
| --- | --- |

6.

| 7. | EESK uttrycker sitt stöd för förslaget att föra upp Wagnergruppen på EU:s terroristförteckning. |
| --- | --- |

7.

Angående att motverka ”Ukrainatrötthet”

| 8. | Om Ukraina skulle förlora kriget mot Ryssland skulle det få katastrofala konsekvenser för demokratin runt om i världen. EU måste göra allt som står i dess makt för att motverka ”Ukrainatrötthet”. I egenskap av fredsprojekt har EU en moralisk skyldighet att stödja Ukraina så länge som det krävs och med alla medel, inbegripet humanitärt bistånd och infrastruktur. |
| --- | --- |

8.

Angående Ukrainas återuppbyggnad och återhämtning

| 9. | EU måste redan nu börja utforma de planer och verktyg som behövs för Ukrainas återuppbyggnad. Den myndighetsövergripande givarsamordningsplattformen för Ukraina sänder en kraftfull signal om att det internationella samfundet står sida vid sida med Ukraina och kommer att fortsätta att göra det. Jämte sitt fokus på kortsiktigt bistånd måste plattformen dock ägna lika stor uppmärksamhet åt den långsiktiga återuppbyggnaden av Ukraina. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kommittén understryker att återuppbyggnads- och återhämtningsplanerna för Ukrainas samhälle och av landets territorium måste omfatta skäliga arbetsvillkor, efterlevnad av arbetsrätten, främjande av anständigt arbete och rätten till en säker och sund arbetsmiljö samt utbildningsmöjligheter för alla. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Att återuppbygga Ukraina kommer att bli en enorm uppgift och alla nödvändiga förberedelser måste göras nu så att ukrainarna kan återgå till ett normalt liv så fort som möjligt när kriget är över och bygga upp en konkurrenskraftig ekonomi som omfattar en grön, digital och rättvis omställning som skapar välstånd för alla ukrainare. Dessa processer bör därutöver omfatta stöd till skapandet av arbetstillfällen, eftersom Ukraina förlorat arbetstillfällen på grund av Rysslands invasion. |
| --- | --- |

11.

| 12. | EESK uppmanar arbetsmarknadens parter och det organiserade civila samhällets organisationer att delta i utformningen, genomförandet och övervakningen av återuppbyggnads- och återhämtningsplanerna. Deras deltagande kommer att garantera öppenhet och rättvisa och säkerställa att resurserna sätts in där de behövs mest. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kommittén påminner om att det ligger i både EU:s och Ukrainas intresse att hjälpa ukrainska företag, i all deras mångfald, att överleva kriget och hjälpa dem att lägga grunden för en blomstrande ekonomi under återuppbyggnadsfasen. Utöver Ukrainas associering till programmet för den inre marknaden finns det ett behov av att även bevilja Ukraina tillträde till andra viktiga EU-program. Det behövs fortsatta och förbättrade stödåtgärder för företagen i fråga om kunskapsutbyte, logistik och tillgång till direkt och indirekt finansiering. |
| --- | --- |

13.

| 14. | EESK vill att den sociala dialogen i Ukraina ska återupptas inom ramen för undantagstillståndet, trots de utmaningar som detta kan komma att medföra. Den sociala dialogen står i centrum för Internationella arbetsorganisationens (ILO) konventioner och associeringsavtalet mellan EU och Ukraina, och den kommer att vara ett av de viktigaste instrumenten i samråden mellan myndigheter, arbetsgivare och arbetstagare i frågor som rör landets ekonomiska och sociala återuppbyggnad. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Vi välkomnar de positiva trepartsavtalen om arbetsrättsliga reformer i Ukraina och den förväntade förbättringen av kollektivavtalsbestämmelserna, och betonar behovet av att inbegripa sakkunniga från Ukraina, ILO och EU i arbetet med att införa internationella arbetsnormer och sociala och arbetsrättsliga garantier. |
| --- | --- |

15.

Angående stödet till det civila samhället och mellanmänskliga kontakter

| 16. | EESK lovordar den solidaritet som det civila samhällets organisationer i EU och Ukraina har visat när man tillhandahållit den inledande hjälpen och erbjudit stöd till dem som flyr kriget. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kommittén betonar vikten av att inrätta en EU-mekanism för att stärka Ukrainas civila samhälle genom att tillhandahålla finansiering och underlätta dess deltagande i EU:s nätverk för det civila samhället. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att sörja för och samordna det ekonomiska och administrativa stödet till plattformen för det civila samhället EU-Ukraina inom ramen för associeringsavtalet mellan EU och Ukraina och till andra ukrainska civilsamhällesorganisationer, inbegripet Brysselbaserade paraplynätverk och ukrainska diasporaorganisationer. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Kommittén efterlyser en utökning av budgeten för Erasmus+-programmet för Ukraina under 2024 så att ytterligare 1 000 stödmottagare från Ukraina kan dra nytta av programmet, och på så sätt bygga broar och stärka banden mellan EU och det civila samhället i Ukraina. Dessa möjligheter till praktik och utbyten inom EESK och andra EU-institutioner skulle öka medvetenheten bland ukrainska ungdomar om de sociala och ekonomiska fördelarna med en EU-anslutning. |
| --- | --- |

18.

Bryssel den 23 februari 2023.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen.

1

(2)  Europaparlamentets resolution av den 19 januari 2023 om inrättandet av en tribunal för aggressionsbrottet mot Ukraina (2022/3017(RSP)).

2

(3)  Europaparlamentets resolution av den 23 november 2022 om kategorisering av Ryska federationen som statlig sponsor av terrorism (2022/2896 (RSP)).

3

---

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 576:e plenarsession, 22.2.2023–23.2.2023

| 27.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 146/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 146/4

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Energipolitiken och arbetsmarknaden: konsekvenser för sysselsättningen i regioner som genomgår en energiomställning

(yttrande på eget initiativ)

(2023/C 146/02)

| Föredragande: | Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO |
| --- | --- |

Föredragande:

Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 30.1.2023 |
| Antagande vid plenarsessionen | 22.2.2023 |
| Plenarsession nr | 576 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 123/43/20 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

20.1.2022

Rättslig grund

Artikel 52.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

30.1.2023

Antagande vid plenarsessionen

22.2.2023

Plenarsession nr

576

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

123/43/20

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) noterar att de negativa följderna av klimatkrisen gör sig allt mer påtagliga. Dessutom råder osäkerhet samt uppstår kriser till följd av det nya rådande geopolitiska läget och läget på energimarknaden, vilket tvingar EU att drastiskt skynda på omställningen till ren energi och stärka Europas energioberoende gentemot otillförlitliga leverantörer och prisvolatila fossila bränslen. Av dessa skäl välkomnar vi kommissionens planer i syfte att uppnå dessa mål, såsom REPowerEU och de extra finansieringsmöjligheter den tillför genom faciliteten för återhämtning och resiliens. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK betonar även att miljö- och energirelaterade risker (klimatkrisen och beroendet av fossil energi) påverkar den ekonomiska verksamheten och alla därtill kopplade politiska åtgärder samt har stor och varierande inverkan på de mest utsatta regionerna, ekonomiska sektorerna, arbetstagarna och befolkningsgrupperna. EESK anser därför att ett särskilt fokus bör sättas på de regioner som får stöd för en rättvis omställning, där kopplingen mellan energisektorns utveckling och arbetsmarknadens behov är starkare och där särskilda politiska åtgärder kommer att krävas. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | I detta avseende visar de mest tillförlitliga studierna att en lyckad grön omställning i allmänhet, och en lyckad energiomställning i synnerhet, skulle kunna leda till ett högre BNP (enligt vissa studier uppskattas BNP öka med 5,6 % fram till 2050) och till en ökad sysselsättning (ILO och Irena uppskattar att fyra gånger fler arbetstillfällen kommer att skapas än gå förlorade) av bättre kvalitet eftersom den kräver högre kvalifikationer. Om energi blir billigare, tack vare ett ökat antal energikällor, i synnerhet förnybara sådana, som identifieras och främjas genom en ändamålsenlig grön EU-taxonomi, kommer tillgången till dessa tjänster och även produktionen att förbättras, vilket kommer att skapa fler arbetstillfällen. De arbetstillfällen som skapas på området förnybar energi är i allmänhet svårare att omlokalisera och kommer därmed att vara gynnsamma för många regioner, i synnerhet de som löper stor risk att avfolkas. Man bör också beakta arbetsmiljöernas positiva inverkan på hälsan. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kommittén är dock mycket oroad över de allvarliga negativa ekonomiska, sysselsättningsrelaterade och sociala konsekvenserna av energiomställningen på kort och medellång sikt, som förvärras av den kris som nu råder på grund av kriget i Ukraina och den ekonomiska situationen (hög inflation). De stigande energipriserna har slagit mot de mest utsatta hushållen och många företag i hela EU. De höga energiräkningarna ökar företagens kostnader och påverkar deras produktions- och sysselsättningsnivåer, med följd att de tvingas genomföra omstruktureringsplaner. Detta visar att energipolitiken och förändringar av den är avgörande för anpassningsförmågan för och balansen mellan arbetsmarknadens aktörer, såväl arbetstagare som arbetsgivare. Därför måste energimarknaden stabiliseras inom en snar framtid och hädanefter måste den styras med hjälp av nya regler som vilar på principerna om den gröna och den digitala omställningen, resiliens och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | För att undanröja eller mildra dessa negativa konsekvenser av energiomställningen i rådande sammanhang med nya kriser föreslår EESK att medlemsstaterna utforskar olika sätt att i de befintliga regelverken, samt i miljö- och energipolitiken, i större utsträckning integrera arbetsmarknadspolitiken (incitament för hållbar sysselsättning av hög kvalitet som ett mervärde av energiomställningen, fonder för att fördela kostnaderna för tillfälliga eller definitiva omstruktureringsprocesser, omskolningsprogram för bättre anställbarhet i en ekonomi utan fossila bränslen osv.) samt välfärdspolitiken (garanterad universell tillgång till energitjänster, tillgång till inkomstersättning och tillräcklig minimiinkomst osv.). Denna integrering, inom ramen för de nationella åtgärderna för genomförandet av handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, bör alltid ske genom social dialog och kollektiva förhandlingar och utan att inskränka oberoendet och mångfalden hos medlemsstaternas olika system för industriella relationer. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Med tanke på att dessa utmaningar är mycket komplexa föreslår EESK att man prioriterar kopplingarna mellan energiomställningen, arbetsmarknaderna och den regionala utvecklingen inom ramen för en förnyad sammanhållningspolitik (ekonomisk, social och territoriell). Även om förhållandet mellan EU:s energipolitik och arbetsmarknaden ur ett regionalt perspektiv är relevant för alla EU-regioner är regioner som får stöd för en rättvis omställning särskilt intressanta på grund av den starkt konventionella energibakgrunden och dess inverkan på därtill kopplade industrier. I detta syfte bör användbara indikatorer tas i beaktande, såsom sysselsättningspotentialen i samband med utfasningen av fossila bränslen. EESK upprepar sin övertygelse att mekanismen för en rättvis omställning måste användas mer effektivt för att klimatpolitikens och energiomställningens mål ska kunna uppnås, med beaktande av en takt som är förenlig med små och stora företags situation. Med tanke på dessa omständigheter behövs nya kompletterande åtgärder på regional nivå, för att bevara så många arbetstillfällen som möjligt och säkerställa att nya arbetstillfällen är av god kvalitet. Detta måste alltid ske på grundval av en verklig och effektiv social dialog och kollektiva förhandlingar samt med deltagande av enheter inom den sociala ekonomin. Kommissionen bör främja denna förstärkta sociala dimension. Alla eventuella åtgärder eller strategier måste alltid formuleras med beaktande av särdragen i de nationella systemen för industriella relationer samt arbetsmarknadsparternas roller, befogenheter och oberoende. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK uppmanar kommissionen och Europaparlamentet, medlemsstaterna och EU:s regioner att involvera arbetsmarknadens parter och andra civilsamhällesorganisationer på ett mer innovativt och ändamålsenligt sätt i utformningen och genomförandet av energiomställningspolitik med ett stort mervärde i fråga om sysselsättning och socialt skydd samt i övervakningen och utvärderingen av denna. Relevanta fallstudier har påvisat territoriella obalanser på detta område, och därför uppmanas kommissionen och medlemsstaterna att med hjälp av social dialog och deltagande av den sociala ekonomin vidta åtgärder som främjar en mer balanserad utveckling i territoriellt och socioekonomiskt hänseende. Till exempel kan man främja samrådsprocesser och, när så är lämpligt, sociala pakter för att säkerställa en energiomställning som är rättvis avseende ekonomi, sysselsättning och sociala frågor. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK anser att det är nödvändigt att stärka såväl politiken för offentliga och privata investeringar som politiken för social kompensation under den rådande geopolitiska krisen med tanke på de negativa konsekvenserna för de stora, små och medelstora företagens konkurrenskraft i EU samt för de mest utsatta hushållen. En av de mekanismer som bör användas är REPowerEU, inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens, för att stabilisera marknadsvillkoren och trygga försörjningen för alla EU-medborgare. Detta brådskande behov måste hanteras med hjälp av fler ekonomiska och sociala investeringsåtgärder (såsom stöd för att kompensera företagens ökade kostnader, garantier om tillräckliga resurser för att förebygga energifattigdom, osv.), men utan att tumma på de fastslagna målen för minskade koldioxidutsläpp, eftersom ytterligare förseningar skulle få mer negativa effekter än ett påskyndande på medellång och lång sikt. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK anser att både stora företag och små och medelstora företag har en viktig roll att spela när det gäller att uppnå målet om att ställa om energisystemet eftersom de förväntas respektera strikta villkor för att främja hållbar sysselsättning av hög kvalitet och socialt skydd samt säkerställa allmän tillgång till energitjänster (bl.a. genom förebyggande av energifattigdom). För att ta itu med de stora problemen för små och medelstora företag efterlyser EESK emellertid att programmen för dessa företags tillgång till finansiering förbättras, påskyndas och förenklas, med löpande stöd- och övervakningstjänster. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK rekommenderar också att man stärker deltagandet av såväl prosumenter (passiva energikonsumenter som blir aktiva medborgare i egenskap av producenter av förnybar energi) som medborgare (energigemenskaper) för att påskynda energiomställningen i Europa. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | De territoriella energiomställningsplanerna bör åtföljas av lämpliga överenskommelser eller avtal om rättvist socialt samråd. De borgar för att skapande och bibehållande av hållbar sysselsättning av hög kvalitet och stöd till människor utgör grundvalarna vid utformningen, genomförandet och utvärderingen av de planerade åtgärderna, inbegripet de medel som tas emot för att främja energiomställningen |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | De befintliga erfarenheterna av social dialog och kollektiva förhandlingar när det gäller energiomställningen på makropolitisk nivå är dock inte positiva. I de flesta länderna anses deltagandet av arbetsmarknadens parter i utformningen, genomförandet och utvecklingen av de politiska strategierna för den dubbla (digitala och gröna) omställningen vara otillräckligt. |
| --- | --- |

1.12

2.   Bakgrund och huvuddrag

| 2.1 | EESK välkomnar att EU, en av de stora globala utsläpparna, har gjort ett bindande åtagande om att uppnå klimatneutralitet senast 2050 och att detta löfte förnyades vid COP27 (den 7–8 november 2022), trots tvivel från andra stora globala utsläppare. Huruvida de åtgärder som vidtas under kommande år för att minska koldioxidutsläppen från den europeiska ekonomin och från EU:s energisystem blir effektiva hänger inte bara på att miljömålet nås utan även på att omställningen blir rättvis för alla och bidrar till att främja ett hållbart och blomstrande samhälle som på det ekonomiska området är modernt, använder sina resurser effektivt, är konkurrenskraftigt och har en hög nivå i fråga om kvalitativ sysselsättning. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | I sitt yttrande ”En strategisk vision för energiomställningen för att möjliggöra EU:s strategiska oberoende” (1) erinrar EESK om hur välstånd kan skapas genom att fossila bränslen fasas ut på energiområdet. Kommittén varnar dock också för de sociala och ekonomiska risker som den rådande energikrisen skapar. Utöver konjunkturrelaterade problem, som skapar ytterligare påfrestningar och försvårar uppnåendet av de åtaganden som gjorts om minskade koldioxidutsläpp (kriget i Ukraina, inflationskrisen osv.) finns det strukturella problem, såsom klimatförändringarna, vars negativa inverkan på EU och dess regioner blir allt mer påtagliga. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Kommittén är medveten om att de höga gas- och elpriserna får allvarliga följder för alla företag och de mest utsatta hushållen. Inflationsspiralen innebär att industrianläggningar måste lägga ner (t.ex. Slovalco i Slovakien), och den skadar även många företags konkurrenskraft. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EESK noterar också rapporterna från Eurofound (2), enligt vilka energifattigdomen har ökat. Även om medlemsstaterna avsevärt har ökat sina insatser för att vidta sociala åtgärder i syfte att mildra de socioekonomiska effekterna av nya kriser och nödsituationer har dessa visat sig vara otillräckliga – vilket visar på vikten av att stärka de sociala målen – och därför måste man, vilket betonas av Europeiska miljöbyrån, i utformandet och genomförandet av paket med strategier och åtgärder för begränsning av klimatförändringar ta hänsyn till hur sociala effekter fördelas och hur de kan bli rättvisare i de fall då de är oundvikliga (”Exploring the social challenges of low carbon energy policies in Europe”, oktober 2021 (3)). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Mot bakgrund av dessa nya krislägen anser EESK att EU:s och medlemsstaternas riktade åtgärder bör utökas och trappas upp för att kompensera för de mest skadliga ekonomiska, sociala och sysselsättningsmässiga konsekvenserna av uppnåendet av långtgående klimatmål, utan att för den skull ifrågasätta dem. Kommittén anser därtill att dessa åtgärder bör vidtas inom ramen för sammanhållningspolitiken. Denna tonvikt på sammanhållningspolitiken inom ramen för EU:s klimatpolitik framhävdes i EESK:s yttrande (ECO/579 (4)) och lägger tyngdpunkt på åtgärder som stärker företagens förmåga att anpassa sig till energiomställningens krav, inbegripet de omstruktureringar den kan leda till, och på att förebygga situationer med energifattigdom. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | 55 % -paketet, på ett mer strukturellt plan, syftar till att se över och uppdatera EU-lagstiftningen och lansera initiativ för att se till att EU:s politik överensstämmer med de klimatmål som rådet och Europaparlamentet enats om, i enlighet med den europeiska gröna givens utfästelser och EU:s bindande klimatlagstiftning. EESK anser på grundval av detta att de politiska strategierna för att bekämpa klimatkrisen kan medföra stora förändringar i ekonomin och att de på kort, medellång och lång sikt kan leda till störningar i samhället och påverka sysselsättningen och välbefinnandet, särskilt i vissa regioner. På samma sätt som det inte kan ske några sociala framsteg om det inte finns stabila ekonomiska resultat kan det inte heller finnas någon hållbar ekonomisk tillväxt om det inte sker en socialt och sysselsättningspolitiskt rättvis grön och energimässig omställning. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Inverkan på arbetsmarknaderna kommer att vara mer drastisk i vissa sektorer och regioner med koldioxidintensiva industrier som eventuellt kommer att behöva lägga ner sin verksamhet. Energiomställningen måste påskyndas, men det bör också finnas en ”mekanism för en rättvis omställning”. Eftersom de positiva följderna av denna omställning inte kommer att ske per automatik är det EESK:s fasta övertygelse att energiomställningen bara kan lyckas om vi utformar och genomför en inkluderande investeringspolitik (baserad på främjandet av hållbara och anständiga arbetstillfällen) där samhället deltar och anställda och deras företrädare på makro- (EU-nivå och nationell nivå), meso- (sektor) och mikronivå (företag, lokala enheter) kommer till tals. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | I detta osäkra och föränderliga läge anser EESK att energiunionens och den gröna givens ramar är de rätta, men otillräckliga för att genomföra en klimat- och energipolitik som säkerställer social och regional sammanhållning med hjälp av omfattande investeringar i teknisk innovation, skapande av hållbar sysselsättning av hög kvalitet, kompetenshöjning av humankapital och skapande av regionalt socialt kapital. EESK efterlyser att bästa praxis följs för detta ändamål (5). Vi påminner om att det redan finns strategier, t.ex. projekt för att bygga solcellsanläggningar i Grekland och Portugal på platser som tidigare använts för brunkolsbrytning, eller det mycket strategiska stödet till prosumenter i Litauen. EESK noterar att dessa erfarenheter ännu inte utgör någon allmänt spridd eller dominerande praxis. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Enligt en studie som utarbetats på begäran av Europaparlamentets utskott för industrifrågor, forskning och energi beräknas kostnaderna för den låga ambitionsnivån i strategierna för EU:s energiomställning uppgå till 5,6 % av EU:s BNP 2050. EESK delar uppfattningen att man för att undvika sådana kostnader måste garantera att omställningen blir rättvis, inklusive på sysselsättningsområdet. I studien rekommenderas och kvantifieras flera EU-åtgärder som syftar till att uppnå detta ändamål (6):






  — | EU-finansiering på ambitiösa nivåer, utöver resurser från medlemsstaterna, för att stödja innovation inom ren energiteknik. EESK intog redan i sitt yttrande INT/913 en liknande ståndpunkt. |
| --- | --- | --- |

2.9

—

EU-finansiering på ambitiösa nivåer, utöver resurser från medlemsstaterna, för att stödja innovation inom ren energiteknik. EESK intog redan i sitt yttrande INT/913 en liknande ståndpunkt.

| — | Om EU globalt går i bräschen inom det multilaterala samarbetet om energiomställningen skulle det kunna generera 94 miljarder euro per år. |
| --- | --- |

—

Om EU globalt går i bräschen inom det multilaterala samarbetet om energiomställningen skulle det kunna generera 94 miljarder euro per år.

| — | EU:s taxonomiförordning kan bidra till större klarhet om vad ansvarsfulla energiinvesteringar innebär och främja miljöstyrning och social styrning, och kan därmed bidra till att öka EU:s BNP med 39 miljarder euro per år. |
| --- | --- |

—

EU:s taxonomiförordning kan bidra till större klarhet om vad ansvarsfulla energiinvesteringar innebär och främja miljöstyrning och social styrning, och kan därmed bidra till att öka EU:s BNP med 39 miljarder euro per år.

| 2.10 | EESK anser att inte bara stora företag utan även små och medelstora företag är en viktig del av lösningen för att få till stånd en konkurrenskraftig, klimatneutral, cirkulär och inkluderande ekonomi i EU. Lämpliga finansierings- och stödvillkor bör skapas och upprätthållas. Små och medelstora företag bör lättare få tillgång till finansiering, med hjälp av förenklade och anpassade administrativa förfaranden. Inrättandet av stödtjänster för små och medelstora företag kommer att underlätta den faktiska tillgången till dessa åtgärder och främja skapandet av hållbara företagsekosystem i alla EU-regioner (Nuts I, II och III), och inte bara i de regioner som för närvarande uppfyller kraven för en rättvis omställning (omkring 100 Nuts III-regioner och 31 Nuts II-regioner) (7). |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | EESK välkomnar inrättandet av Fonden för en rättvis omställning och den sociala klimatfonden (8). Kommittén är dock övertygad om att dessa fonder inte kommer att kunna tillhandahålla allt det ekonomiska stöd som behövs för att hantera de socioekonomiska och sysselsättningsrelaterade konsekvenserna på ett socialt ansvarsfullt sätt. EESK betonar att en rättvis energiomställning inte bara handlar om finansiering, utan även om att skapa arbetstillfällen av hög kvalitet, stärka det demokratiska deltagandet (även på företagsnivå), med respekt för oberoendet och mångfalden hos de nationella systemen för industriella relationer, samt om att upprätthålla och ytterligare öka de europeiska företagens konkurrenskraft. EESK efterlyser särskilda åtgärder på alla nivåer, även med avseende på den europeiska planeringsterminens funktionssätt, för att öka deltagandet av de lokala och regionala myndigheterna och arbetsmarknadens parter. Kommittén anser också att det måste finnas mekanismer för kontroll och utvärdering av hur medlen för en rättvis energiomställning används och att efterlevnaden av sociala och sysselsättningsrelaterade mål i de företag som får denna offentliga finansiering måste kontrolleras. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | EESK uppmanar kommissionen att stärka de sociala och sysselsättningsrelaterade målen i samband med bedömningen av de nationella energi- och klimatplanerna samt medlemsstaternas territoriella planer för en rättvis omställning, t.ex. genom att






  — | inkludera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som underlättar övergångar på arbetsmarknaden med hjälp av omskolning och investeringar i utbildning för gröna jobb av hög kvalitet, |
| --- | --- | --- |

2.12

—

inkludera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som underlättar övergångar på arbetsmarknaden med hjälp av omskolning och investeringar i utbildning för gröna jobb av hög kvalitet,

| — | använda medel från medlemsstaterna och stödmottagande företag för att stödja de personer som förlorar sitt arbete på grund av utfasningen av fossila bränslen, i syfte att säkerställa att energiomställningen kan få en positiv inverkan på sysselsättningen, |
| --- | --- |

—

använda medel från medlemsstaterna och stödmottagande företag för att stödja de personer som förlorar sitt arbete på grund av utfasningen av fossila bränslen, i syfte att säkerställa att energiomställningen kan få en positiv inverkan på sysselsättningen,

| — | utveckla den regionala ekonomiska potentialen hos förnybara energikällor och nya sätt att delta i elproduktionen (t.ex. skapa kooperativ för egenförbrukning som kan generera överskott för samhället, främja egenföretagande inom produktionen av förnybar energi osv.), |
| --- | --- |

—

utveckla den regionala ekonomiska potentialen hos förnybara energikällor och nya sätt att delta i elproduktionen (t.ex. skapa kooperativ för egenförbrukning som kan generera överskott för samhället, främja egenföretagande inom produktionen av förnybar energi osv.),

| — | effektivt bekämpa energifattigdomen. Garantin om att hela befolkningen ska ha tillgång till energitjänster fastställs i den europeiska pelaren för sociala rättigheter (princip 20). |
| --- | --- |

—

effektivt bekämpa energifattigdomen. Garantin om att hela befolkningen ska ha tillgång till energitjänster fastställs i den europeiska pelaren för sociala rättigheter (princip 20).

För att uppnå dessa ambitiösa mål anser EESK att det är mycket viktigt att främja utvecklingen av territoriella sysselsättnings- och fortbildningsplaner för framtiden, med aktivt deltagande av alla berörda parter, särskilt arbetsmarknadens parter.

3.   Bakgrund och sammanställning av de viktigaste internationella vetenskapliga rönen om den rättvisa energiomställningens inverkan på sysselsättningen

| 3.1 | EESK noterar att sysselsättningen kan påverkas på olika sätt av att konventionella elkraftverk, som drivs med fossila bränslen, ersätts med förnybara energikällor. Det skulle kunna skapa nya gröna arbetstillfällen inom sektorn för förnybar energi, och dessutom förskjuta arbetstillfällen till andra sektorer. Man måste även ha de potentiellt ökande energipriserna i åtanke, vilka kan kväva efterfrågan på arbetskraft i energiintensiva sektorer och minska hushållens köpkraft. Det finns belägg för att energipolitiken avseende förnybara energikällor skapar, förstör eller omvandlar arbetstillfällen i industriländer. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESK noterar att det inte råder full vetenskaplig samsyn om vilken slutgiltig inverkan energiomställningen kommer att ha på sysselsättningen. Vissa studier pekar på fall där det inte har skett någon nettosysselsättningsökning (ett polskt fall) eller där den har varit högst blygsam (ett tyskt fall). ILO uppskattar dock att utfasningen av fossila bränslen i ekonomin kommer att leda till att omkring 6 miljoner arbetstillfällen går förlorade, men att antalet nya arbetstillfällen kommer att öka fyrfaldigt, från 11 till 43 miljoner 2030 när det gäller Irena-länderna (9). I alla IEA:s scenarier kommer sysselsättningen inom sektorn för ren energi att öka, vilket kommer att kompensera för förlusten av arbetstillfällen inom sektorerna för fossila bränslen. I scenariot med nettonollutsläpp 2050 kommer 16 miljoner arbetstagare att byta till nya arbeten med koppling till ren energi. I USEER-rapporten (2022) (10) gällande USA görs liknande uppskattningar: sysselsättningen inom energisektorn ökade med 4 % tack vare ren energi (medan sysselsättningen generellt sett endast ökade med 2,8 %). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK noterar olika obalanser. Nya arbetstillfällen inom ren energi uppstår inte alltid där arbetstillfällen försvinner, och det krävs nya färdigheter för dem. Därför bör man inom den nationella lagstiftningen och energipolitiken fokusera på att garantera kompetenshöjning, så att omställningen lyckas och i största möjliga mån gagnar majoriteten. Dessutom är andelen kvinnor i arbetskraften inom branschen för förnybar energi (32 %) högre än i andra delar av energisektorn, samtidigt som kvinnor bara utgör 21 % av arbetskraften inom vindkraftssektorn, vilket visar att könsstereotyper fortfarande förekommer inom denna sektor. Medlemsstaternas lagstiftning och genomförandestrategier måste följaktligen fokusera på jämställdhetsrelaterade mål när dessa nya arbetstillfällen skapas. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | För EESK är det mycket viktigt att konstatera att energiomställningen inte bara är en fråga om teknik samt offentliga och privata investeringar, utan utgör en stor global social utmaning. Det är därför nödvändigt att garantera och främja deltagandet av det civila samhället, som står för användningen, och arbetsmarknaden (företag och arbetstagare, direkt och genom deras representationer), som står för produktionen. Alla typer av politiska åtgärder och beslut bör genomsyras av klimathänsyn. EESK anser dessutom att de bör utformas genom processer och, när så är lämpligt, avtal om sociala samråd mellan myndigheterna på alla nivåer, och arbetsmarknadens parter, i varje enskilt fall med respekt för oberoendet och mångfalden hos de nationella systemen för industriella relationer, samt andra representativa organisationer i det civila samhället, för att åstadkomma en inkluderande energiomställning för arbetstagare, konsumenter och allmänheten. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK konstaterar att det av tillgänglig vetenskaplig litteratur och verkliga fall – vissa lyckade, andra misslyckade – att döma inte finns en universell förutbestämd modell för omställningen och att energiomställningarnas inverkan på sysselsättningen och arbetsplatserna beror på under vilka sociala omständigheter ny teknik införs och energiomställningens förändringar genomförs. Uppgifter från fallstudier på företagsnivå (t.ex. Renault och Siemens Energy (11)) visar att beslut om förändringar fick positiva resultat (högre yrkeskompetens, produktivitet och produktkvalitet) i de fall då de anställda var delaktiga. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Slutsatserna om social dialog och kollektiva förhandlingar när det gäller energiomställningen på makropolitisk nivå är dock inte positiva. I de flesta länderna anses deltagandet av arbetsmarknadens parter i utformningen, genomförandet och utvecklingen av de politiska strategierna för den dubbla (digitala och gröna) omställningen vara otillräckligt. Att döma av erfarenheterna i vissa länder kan denna brist bero på två grundläggande utmaningar för arbetsmarknadens parter:






  — | Även om det finns en betydande mångfald av institutionella ramar råder det i alla dessa ramar brist på åtgärder för att främja social dialog och kollektiva förhandlingar vid utformningen av sociala rättigheter och arbetstagarrättigheter i samband med en rättvis energiomställning (t.ex. i Italien, Polen, Spanien, Tyskland). |
| --- | --- | --- |

3.6

—

Även om det finns en betydande mångfald av institutionella ramar råder det i alla dessa ramar brist på åtgärder för att främja social dialog och kollektiva förhandlingar vid utformningen av sociala rättigheter och arbetstagarrättigheter i samband med en rättvis energiomställning (t.ex. i Italien, Polen, Spanien, Tyskland).

| — | Parterna har inte tillräcklig förmåga att på lämpligt sätt delta i diskussionerna om framtidens arbete i samband med energiomställningen samt fastställa prioriteringar och effektivt genomföra sina agendor. Detta trots erfarenheterna av nationell lagstiftning, såsom den spanska, om främjande av ”avtal om socialt samråd” för en rättvis energiomställning (lag 7/2021). |
| --- | --- |

—

Parterna har inte tillräcklig förmåga att på lämpligt sätt delta i diskussionerna om framtidens arbete i samband med energiomställningen samt fastställa prioriteringar och effektivt genomföra sina agendor. Detta trots erfarenheterna av nationell lagstiftning, såsom den spanska, om främjande av ”avtal om socialt samråd” för en rättvis energiomställning (lag 7/2021).

4.   Allmänna kommentarer

| 4.1 | EESK noterar de analyser som visar att både politiska och rättsliga EU-instrument kan vara viktiga för att ta itu med utmaningarna i samband med energiomställningen ur ett rättvist ekonomiskt, socialt och arbetsrättsligt perspektiv. Kommittén anser dock även att befintliga instrument (t.ex. direktivet om europeiska företagsråd eller direktivet om en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare) som genomförs av medlemsstaterna måste tillämpas och verkställas effektivt. EESK efterlyser att man på olika lämpliga nivåer främjar och antar de reformer som är ändamålsenligast för att stärka den sociala dialogen och de kollektiva förhandlingarnas roll i dessa processer för en rättvis energiomställning, i syfte att främja en positiv balans när det gäller att skapa hållbara arbetstillfällen och skydda arbetstagarna, samtidigt som man upprätthåller en lämplig ekonomisk och företagsrelaterad struktur i alla medlemsstater och regioner och vederbörligen respekterar arbetsmarknadsparternas oberoende i alla lägen. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Erfarenheten visar också att ekonomiska förändringar och förändringar i sysselsättningens struktur till följd av energiomställningar kan lyckas eller misslyckas när det gäller att åstadkomma en rättvis social och sysselsättningsrelaterad omställning, beroende på om sysselsättningsgraden på det stora hela upprätthålls genom att arbetstillfällen flyttas från verksamheter som inte är särskilt hållbara med hänsyn till deras koldioxidavtryck till andra hållbara verksamheter. Samspelet mellan energi- och sysselsättningspolitiken påverkar även den regionala omgivningen eller det regionala sammanhanget på ett bredare plan, genom att ge upphov till möjligheter och risker (t.ex. inmatningspriser, eller energiprisökningar som hotar sysselsättningen inom industrin, såsom i det tyska och det spanska fallet. EESK noterar med utgångspunkt i vissa regionala erfarenheter, t.ex. ifrån gruvområdet i norra Spanien, att de nya arbetstillfällen som skapas i samband med energiomställningen är betydligt färre och sämre avlönade än de försvunna arbetstillfällena. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK gör, utifrån de mest tillförlitliga studierna, en övergripande bedömning att cirka 45 % av arbetstagarna inom energisektorn på global nivå har högkvalificerade arbeten, jämfört med nästan 25 % i ekonomin överlag. Detta är dock inte fallet överallt, och därför måste vi med hänsyn till de berörda arbetstagarna i ännu högre grad se till att omställningen blir rättvis och sätter människorna i centrum för att undvika att utfasningen av fossila bränslen leder till nettoarbetslöshet, såsom i Polen. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | I linje med rapporterna från Irena och ILO (12) är kommittén övertygad om att de förnybara energikällornas potential att skapa hållbart anständigt arbete ger en tydlig indikation om att man inte måste välja mellan miljömässig hållbarhet och skapande av arbetstillfällen. Båda kan och bör gå hand i hand, genom att man skapar lämpliga rättsliga, politiska och finansiella villkor och kräver vederbörlig ansvarsskyldighet från alla företag som åtnjuter stöd, samt ser till att alla berörda parter (regioner, arbetsmarknadens parter och medborgare) involveras i styrningen av dessa. |
| --- | --- |

4.4

5.   Särskilda kommentarer

| 5.1 | EESK konstaterar att energiindustrins strategiska betydelse för ekonomin kommer att öka allt mer eftersom den är en viktig drivkraft för alla sektorer. I dagens läge, som kännetecknas av kris och förändringar, är den dock förknippad med vissa obalanser och risker som bör åtgärdas med hjälp av lämpliga investeringar, konsekventa strategier och nya styrningsstrukturer för att säkerställa deltagande av den regionala ekonomin, det civila samhället och arbetsmarknadens parter. De territoriella energiomställningsplanerna bör åtföljas av lämpliga överenskommelser eller avtal om rättvist socialt samråd, där skapandet och bibehållandet av hållbar sysselsättning av hög kvalitet och stöd till människor är nödvändiga förutsättningar vid utformningen, genomförandet och utvärderingen av de planerade åtgärderna. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EESK påminner om att den europeiska planeringsterminen är en av de viktigaste styrningsordningarna för att genomföra socialt rättvisa omställningar och övervaka framstegen med dem. EESK har redan tidigare konstaterat att genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter i den europeiska planeringsterminen, och dess uppföljning genom den sociala resultattavlan, är ett steg i rätt riktning (13). Kommittén anser dock att man bör lägga större tonvikt på samspelet mellan miljö- och arbetsmarknadspolitiken för att bidra till ett slutresultat där skapandet av hållbar sysselsättning av hög kvalitet främjas, och tillräckliga inkomstgarantier ges för dem som förlorat sitt jobb och inte hittar något nytt. Regionerna och deras sociala kapital, smart specialisering och en agenda för humankapital bör spela en mer framträdande roll. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EESK erinrar om behovet av att genomföra EU:s och medlemsstaternas tillämpliga regelverk på området arbetsrätt och socialförsäkring. I linje med vad EESK redan tidigare har påpekat bekräftade Europaparlamentet, rådet och kommissionen sitt åtagande att verka för ett rättvisare och mer jämlikt Europa genom proklamationen av den europeiska pelaren för sociala rättigheter (den sociala pelaren) under toppmötet i Göteborg i november 2017. Pelaren bör tjäna som en kompass för förnyad uppåtgående konvergens mot bättre arbets- och levnadsvillkor och som en vägledning för reformer av arbetsmarknaderna och socialpolitiken (14). |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EESK noterar betydande skillnader i lagstiftningen avseende genomförandet av den europeiska klimatlagen. I somlig lagstiftning, såsom den franska, fokuserar man på företags och arbetstagarföreträdares deltagande i arbetet med frågor som rör både den gröna omställningen och sociala och arbetsrelaterade aspekter. I annan lagstiftning, t.ex. i Spanien och Italien eller i alla regioner i Östeuropa som genomgår en rättvis omställning, omnämns knappt dessa skyldigheter och rättigheter. EESK vill nämna ett framgångsrikt exempel från Frankrike (lag nr 2021–1104), som ledde till att begreppet ”utmaningar kopplade till den gröna omställningen” togs med i arbetslagstiftningen, inklusive befogenheter relaterade till industriavtal, system för framåtblickande planering av arbetstillfällen och kompetens, befogenheter för att möta de särskilda utmaningarna i samband med den gröna omställningen och energiomställningen (artikel L 2242–20) samt fackföreningarnas rätt att utfärda varningar rörande miljö och folkhälsa (L 4133–L 4133-4). EESK uppmanar därför kommissionen att främja initiativ för utbyte av god praxis mellan de olika medlemsstaterna och regionerna, vilket alltid måste ske med strikt respekt för oberoendet och mångfalden hos de olika europeiska systemen för industriella relationer. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | EESK vidhåller att den främsta förutsättningen för att omställningen ska lyckas är att det finns en proaktiv och inkluderande strategi som säkerställer och främjar specifika arbetsmarknads- och välfärdsstrategier. Ett viktigt inslag i lyckade politiska åtgärder borde vara att de är väl anpassade till de verkliga behoven på arbetsmarknaden – i synnerhet, men inte enbart, i de regioner som påverkas mest av övergången från fossil energi till förnybar energi – eller att de drar nytta av de möjligheter som står till buds i regioner som har gott om sådana resurser. Även om Fonden för en rättvis omställning är användbar har den begränsningar, som vi måste komma till rätta med, och den är inte ett allomfattande svar på utmaningarna kopplade till en rättvis omställning. Den kan dock förstärkas med hjälp av ytterligare politiska åtgärder på medlemsstatsnivå. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | I linje med denna strävan att förbättra kopplingarna mellan å ena sidan miljöpolitiken och energiomställningspolitiken och å andra sidan arbetsmarknads- och socialpolitiken efterlyser EESK att man på ett mer noggrant sätt beaktar de indikatorer för hållbar sysselsättning som finns tillgängliga för utarbetandet och genomförandet av den planerade mekanismen för en rättvis omställning. Indikatorn för sysselsättningspotentialen i utfasningen av fossila bränslen på de olika Nuts-nivåerna bör beaktas. När det gäller att få fram uppgifter om den nya energikrisens inverkan på sysselsättningen innehåller ”European Restructuring Monitor” (15), Eurofounds databas för övervakning av omstruktureringar, ett stort antal registrerade erfarenheter. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | EESK efterlyser också ett snabbare och bättre genomförande av mekanismen för en rättvis omställning. EESK välkomnar att 55 miljarder euro ska mobiliseras fram till 2027 i de regioner som påverkas mest av energiomställningen, i syfte att uppnå målet om att ”ingen ska lämnas utanför”. Detta ska kompensera för de socioekonomiska följderna av omställningen till en klimatneutral ekonomi på grundval av tre pelare: den nya Fonden för en rättvis omställning (mer än 25 miljarder euro i investeringar), InvestEU-programmet för en rättvis omställning (15 miljarder euro till den privata sektorn) och den nya lånefaciliteten för den offentliga sektorn (som kommer att mobilisera 18,5 miljarder euro i offentliga investeringar). |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | EESK anser också att det vid formaliseringen av de territoriella energiomställningsplanerna är lämpligt att inte bara främja omställningsavtal (regionalt socialt samråd), utan även god praxis i samband med kollektiva förhandlingar och arbetstagarnas deltagande i en socialt rättvis energiomställning. I detta avseende bör man komma ihåg att en övergång till mer förnybara energikällor förbättrar miljökvaliteten genom att minska utsläppen av luftföroreningar, vilket gynnar hälsan och arbetsproduktiviteten. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | För EESK är det mycket viktigt att Europas gröna dimension och energiomställningen skapar positiva synergier med en inkluderande omställning, i syfte att bidra till företagens framgång, ökade möjligheter till hållbar sysselsättning av hög kvalitet för arbetstagare och välbefinnande för alla medborgare i ett ekosystem som respekterar planetens hälsa. |
| --- | --- |

5.9

Bryssel den 22 februari 2023.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 75, 28.2.2023, s. 102.

1

(2)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/customised-report/2022/the-cost-of-living-crisis-and-energy-poverty-in-the-eu-social-impact-and-policy-responses-background

2

(3)  https://www.eea.europa.eu/publications/exploring-the-social-challenges-of

3

(4)  EUT C 323, 26.8.2022, s. 54.

4

(5)  Se EUT C 47, 11.2.2020, s. 30 och EUT C 62, 15.2.2019, s. 269.

5

(6)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/694222/IPOL_STU(2021)694222_EN.pdf

6

(7)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/nuts/background

7

(8)  EUT C 152, 6.4.2022, s. 158.

8

(9)  https://irena.org/-/media/Files/IRENA/Agency/Publication/2019/Jan/IRENA_Gender_perspective_2019.pdf

9

(10)  https://www.energy.gov/policy/us-energy-employment-jobs-report-useer

10

(11)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2022/733972/IPOL_STU(2022)733972_EN.pdf

11

(12)  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---dgreports/---dcomm/---publ/documents/publication/wcms_823807.pdf

12

(13)  EESK:s yttrande ”Ytterligare överväganden angående den årliga översikten över hållbar tillväxt 2022” (EUT C 75, 28.2.2023, s. 35).

13

(14)  EESK:s yttrande ”Rimliga minimilöner i Europa” (EUT C 429, 11.12.2020, s. 159).

14

(15)  https://www.eurofound.europa.eu/observatories/emcc/european-restructuring-monitor.

15

---

BILAGA

Följande ändringsförslag avslogs under debatten, men fick minst en fjärdedel av rösterna (artikel 74.3 i arbetsordningen):

ÄNDRINGSFÖRSLAG 1

SOC/718 – Energipolitiken och arbetsmarknaden

Punkt 2.12

Ändra enligt följande:

| Sektionens yttrande | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| EESK uppmanar kommissionen att stärka
  de
  sociala och sysselsättningsrelaterade
  målen
  i samband med bedömningen av de nationella energi- och klimatplanerna samt medlemsstaternas territoriella planer för en rättvis omställning, t.ex. genom att | EESK uppmanar kommissionen att
  främja och
  stärka
  inriktningen på
  sociala och sysselsättningsrelaterade
  mål
  och
  politiska åtgärder
  i samband med bedömningen av de nationella energi- och klimatplanerna samt medlemsstaternas territoriella planer för en rättvis omställning, t.ex. genom att |
| — | inkludera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som underlättar övergångar på arbetsmarknaden med hjälp av omskolning och investeringar i utbildning för gröna jobb av hög kvalitet, |

Sektionens yttrande

Ändringsförslag

EESK uppmanar kommissionen att stärka
  de
  sociala och sysselsättningsrelaterade
  målen
  i samband med bedömningen av de nationella energi- och klimatplanerna samt medlemsstaternas territoriella planer för en rättvis omställning, t.ex. genom att

EESK uppmanar kommissionen att
  främja och
  stärka
  inriktningen på
  sociala och sysselsättningsrelaterade
  mål
  och
  politiska åtgärder
  i samband med bedömningen av de nationella energi- och klimatplanerna samt medlemsstaternas territoriella planer för en rättvis omställning, t.ex. genom att

—

inkludera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som underlättar övergångar på arbetsmarknaden med hjälp av omskolning och investeringar i utbildning för gröna jobb av hög kvalitet,

| — | inkludera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som underlättar övergångar på arbetsmarknaden med hjälp av omskolning och investeringar i utbildning för gröna jobb av hög kvalitet, |
| --- | --- |

—

inkludera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som underlättar övergångar på arbetsmarknaden med hjälp av omskolning och investeringar i utbildning för gröna jobb av hög kvalitet,

| — | använda medel från medlemsstaterna och stödmottagande företag för att stödja de personer som förlorar sitt arbete på grund av utfasningen av fossila bränslen, i syfte att säkerställa att energiomställningen kan få en positiv inverkan på sysselsättningen, |
| --- | --- |

—

använda medel från medlemsstaterna och stödmottagande företag för att stödja de personer som förlorar sitt arbete på grund av utfasningen av fossila bränslen, i syfte att säkerställa att energiomställningen kan få en positiv inverkan på sysselsättningen,

| — | använda medel från medlemsstaterna och stödmottagande företag för att stödja de personer som förlorar sitt arbete på grund av utfasningen av fossila bränslen
  med hjälp av lämplig arbetsmarknadspolitik och åtgärder samt, när så krävs, nationella regler
  , i syfte att säkerställa att energiomställningen kan få en positiv inverkan på sysselsättningen, |
| --- | --- |

—

använda medel från medlemsstaterna och stödmottagande företag för att stödja de personer som förlorar sitt arbete på grund av utfasningen av fossila bränslen
  med hjälp av lämplig arbetsmarknadspolitik och åtgärder samt, när så krävs, nationella regler
  , i syfte att säkerställa att energiomställningen kan få en positiv inverkan på sysselsättningen,

| — | utveckla den regionala ekonomiska potentialen hos förnybara energikällor och nya sätt att delta i elproduktionen (t.ex. skapa kooperativ för egenförbrukning som kan generera överskott för samhället, främja egenföretagande inom produktionen av förnybar energi osv.), |
| --- | --- |

—

utveckla den regionala ekonomiska potentialen hos förnybara energikällor och nya sätt att delta i elproduktionen (t.ex. skapa kooperativ för egenförbrukning som kan generera överskott för samhället, främja egenföretagande inom produktionen av förnybar energi osv.),

| — | utveckla den regionala ekonomiska potentialen hos förnybara energikällor och nya sätt att delta i elproduktionen (t.ex. skapa kooperativ för egenförbrukning som kan generera överskott för samhället, främja egenföretagande inom produktionen av förnybar energi osv.), |
| --- | --- |

—

utveckla den regionala ekonomiska potentialen hos förnybara energikällor och nya sätt att delta i elproduktionen (t.ex. skapa kooperativ för egenförbrukning som kan generera överskott för samhället, främja egenföretagande inom produktionen av förnybar energi osv.),

| — | effektivt bekämpa energifattigdomen. Garantin om att hela befolkningen ska ha tillgång till energitjänster fastställs i den europeiska pelaren för sociala rättigheter (princip 20). |
| --- | --- |

—

effektivt bekämpa energifattigdomen. Garantin om att hela befolkningen ska ha tillgång till energitjänster fastställs i den europeiska pelaren för sociala rättigheter (princip 20).

| — | effektivt bekämpa energifattigdomen. Garantin om att hela befolkningen ska ha tillgång till energitjänster fastställs i den europeiska pelaren för sociala rättigheter (princip 20). |
| --- | --- |

—

effektivt bekämpa energifattigdomen. Garantin om att hela befolkningen ska ha tillgång till energitjänster fastställs i den europeiska pelaren för sociala rättigheter (princip 20).

För att uppnå dessa ambitiösa mål anser EESK att det är mycket viktigt att främja utvecklingen av territoriella sysselsättnings- och fortbildningsplaner för framtiden, med aktivt deltagande av alla berörda parter, särskilt arbetsmarknadens parter.

För att uppnå dessa ambitiösa mål anser EESK att det är mycket viktigt att främja utvecklingen av territoriella sysselsättnings- och fortbildningsplaner för framtiden, med aktivt deltagande av alla berörda parter, särskilt arbetsmarknadens parter.
  I dessa planer bör de ekonomiska följderna av omställningstakten för företagen beaktas, i synnerhet för de små och medelstora företagen.

Motivering

Ändringsförslaget syftar till att förtydliga textens ordalydelse när det gäller att stärka inriktningen på sociala och sysselsättningsrelaterade mål och att klargöra att utbetalningar från fonder (när så krävs enligt nationella bestämmelser) inte räcker för att lösa problemet med förlorade arbetstillfällen: Det krävs mer än så (politiska och administrativa åtgärder, osv.) för att stödja och återintegrera arbetslösa på arbetsmarknaden.

Det är även viktigt att omställningen går i en takt som är förenlig med företagens situation, vilket påpekas i punkt 1.6 i förslaget till yttrande.

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 73 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 78 |
| Nedlagda röster: | 8 |

Röster för:

73

Röster emot:

78

Nedlagda röster:

8

ÄNDRINGSFÖRSLAG 2

SOC/718 – Energipolitiken och arbetsmarknaden

Punkt 5.2

Ändra enligt följande:

| Sektionens yttrande | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| EESK påminner om att den europeiska planeringsterminen är en av de viktigaste styrningsordningarna för att genomföra socialt rättvisa omställningar och övervaka framstegen med dem. EESK har redan tidigare konstaterat att genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter i den europeiska planeringsterminen, och dess uppföljning genom den sociala resultattavlan, är ett steg i rätt riktning (1). Kommittén anser dock att man bör lägga större tonvikt på samspelet mellan miljö- och arbetsmarknadspolitiken för att bidra till ett slutresultat där skapandet av hållbar sysselsättning av hög kvalitet främjas
  , och tillräckliga inkomstgarantier ges
  för dem som förlorat sitt jobb och inte hittar något nytt. Regionerna och deras sociala kapital, smart specialisering och en agenda för humankapital bör spela en mer framträdande roll. | EESK påminner om att den europeiska planeringsterminen är en av de viktigaste styrningsordningarna för att genomföra socialt rättvisa omställningar och övervaka framstegen med dem. EESK har redan tidigare konstaterat att genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter i den europeiska planeringsterminen, och dess uppföljning genom den sociala resultattavlan, är ett steg i rätt riktning (1). Kommittén anser dock att man bör lägga större tonvikt på samspelet mellan miljö- och arbetsmarknadspolitiken för att bidra till ett slutresultat där skapandet av hållbar sysselsättning av hög kvalitet främjas
  . Medlemsstaterna bör även i enlighet med nationella bestämmelser tillhandahålla och säkra tillgång till arbetslöshetsersättning eller tillräcklig minimiinkomst
  för dem som förlorat sitt jobb och inte hittar något nytt. Regionerna och deras sociala kapital, smart specialisering och en agenda för humankapital bör spela en mer framträdande roll. |

Sektionens yttrande

Ändringsförslag

EESK påminner om att den europeiska planeringsterminen är en av de viktigaste styrningsordningarna för att genomföra socialt rättvisa omställningar och övervaka framstegen med dem. EESK har redan tidigare konstaterat att genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter i den europeiska planeringsterminen, och dess uppföljning genom den sociala resultattavlan, är ett steg i rätt riktning (1). Kommittén anser dock att man bör lägga större tonvikt på samspelet mellan miljö- och arbetsmarknadspolitiken för att bidra till ett slutresultat där skapandet av hållbar sysselsättning av hög kvalitet främjas
  , och tillräckliga inkomstgarantier ges
  för dem som förlorat sitt jobb och inte hittar något nytt. Regionerna och deras sociala kapital, smart specialisering och en agenda för humankapital bör spela en mer framträdande roll.

EESK påminner om att den europeiska planeringsterminen är en av de viktigaste styrningsordningarna för att genomföra socialt rättvisa omställningar och övervaka framstegen med dem. EESK har redan tidigare konstaterat att genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter i den europeiska planeringsterminen, och dess uppföljning genom den sociala resultattavlan, är ett steg i rätt riktning (1). Kommittén anser dock att man bör lägga större tonvikt på samspelet mellan miljö- och arbetsmarknadspolitiken för att bidra till ett slutresultat där skapandet av hållbar sysselsättning av hög kvalitet främjas
  . Medlemsstaterna bör även i enlighet med nationella bestämmelser tillhandahålla och säkra tillgång till arbetslöshetsersättning eller tillräcklig minimiinkomst
  för dem som förlorat sitt jobb och inte hittar något nytt. Regionerna och deras sociala kapital, smart specialisering och en agenda för humankapital bör spela en mer framträdande roll.

Motivering

Eftersom det i texten hänvisas till ”dem som förlorat sitt jobb och inte hittar något nytt”, förefaller det logiskt att ordet ”inkomst” hänvisar till ”minimiinkomst”. I detta fall bör den terminologi som används återspegla formuleringen i punkt 1.5 i utkastet till yttrande, nämligen ”tillgång till [...] tillräcklig minimiinkomst”. Man skulle dessutom kunna hänvisa till medlemsstaternas system för arbetslöshetsersättning.

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 79 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 98 |
| Nedlagda röster: | 8 |

Röster för:

79

Röster emot:

98

Nedlagda röster:

8

ÄNDRINGSFÖRSLAG 3

SOC/718 – Energipolitiken och arbetsmarknaden

Punkt 1.9

Ändra enligt följande:

| Sektionens yttrande | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| EESK anser att både stora företag och små och medelstora företag har en viktig roll att spela när det gäller att uppnå målet om att ställa om energisystemet
  eftersom de förväntas respektera strikta villkor för
  att främja
  hållbar sysselsättning
  av hög kvalitet och socialt skydd samt säkerställa allmän tillgång till energitjänster (bl.a.
  genom förebyggande av
  energifattigdom). För att ta itu med de stora problemen för små och medelstora företag efterlyser EESK emellertid att programmen för dessa företags tillgång till finansiering förbättras, påskyndas och förenklas, med löpande stöd- och övervakningstjänster. | EESK anser att både stora företag och små och medelstora företag har en viktig roll att spela när det gäller att uppnå målet om att ställa om energisystemet
  genom
  att främja
  och tillhandahålla hållbara arbetstillfällen
  av hög kvalitet och
  därmed bidra till
  socialt skydd samt
  genom den roll de kan spela i att
  säkerställa allmän tillgång till energitjänster (
  och på så vis
  bl.a.
  bidra till att förebygga
  energifattigdom). För att ta itu med de stora problemen för små och medelstora företag efterlyser EESK emellertid att programmen för dessa företags tillgång till finansiering förbättras, påskyndas och förenklas, med löpande stöd- och övervakningstjänster. |

Sektionens yttrande

Ändringsförslag

EESK anser att både stora företag och små och medelstora företag har en viktig roll att spela när det gäller att uppnå målet om att ställa om energisystemet
  eftersom de förväntas respektera strikta villkor för
  att främja
  hållbar sysselsättning
  av hög kvalitet och socialt skydd samt säkerställa allmän tillgång till energitjänster (bl.a.
  genom förebyggande av
  energifattigdom). För att ta itu med de stora problemen för små och medelstora företag efterlyser EESK emellertid att programmen för dessa företags tillgång till finansiering förbättras, påskyndas och förenklas, med löpande stöd- och övervakningstjänster.

EESK anser att både stora företag och små och medelstora företag har en viktig roll att spela när det gäller att uppnå målet om att ställa om energisystemet
  genom
  att främja
  och tillhandahålla hållbara arbetstillfällen
  av hög kvalitet och
  därmed bidra till
  socialt skydd samt
  genom den roll de kan spela i att
  säkerställa allmän tillgång till energitjänster (
  och på så vis
  bl.a.
  bidra till att förebygga
  energifattigdom). För att ta itu med de stora problemen för små och medelstora företag efterlyser EESK emellertid att programmen för dessa företags tillgång till finansiering förbättras, påskyndas och förenklas, med löpande stöd- och övervakningstjänster.

Motivering

Ändringsförslaget syftar till att förtydliga texten för att förklara hur företag och små och medelstora företag bidrar till att skapa hållbar sysselsättning och på så sätt bidrar till att förbättra det sociala skyddet.

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 76 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 99 |
| Nedlagda röster: | 8 |

Röster för:

76

Röster emot:

99

Nedlagda röster:

8

---

(1)  EESK:s yttrande ”Ytterligare överväganden angående den årliga översikten över hållbar tillväxt 2022” (ännu ej offentliggjort).

(1)  EESK:s yttrande ”Ytterligare överväganden angående den årliga översikten över hållbar tillväxt 2022” (ännu ej offentliggjort).

---

| 27.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 146/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 146/15

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att stödja utvecklingen på arbetsmarknaden: metoder för att upprätthålla anställbarheten, öka produktiviteten och utveckla kompetensen, särskilt i små och medelstora företag

(yttrande på eget initiativ)

(2023/C 146/03)

| Föredragande: | Mariya MINCHEVA |
| --- | --- |

Föredragande:

Mariya MINCHEVA

| Remiss | Presidiets beslut, 18.1.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 20.1.2022 |
| Rättslig grund | Artikel 52.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 30.1.2023 |
| Antagande vid plenarsessionen | 22.2.2023 |
| Plenarsession nr | 576 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 153/2/2 |

Remiss

Presidiets beslut, 18.1.2022

Rättslig grund

Artikel 52.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Beslut av EESK:s plenarförsamling

20.1.2022

Rättslig grund

Artikel 52.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

30.1.2023

Antagande vid plenarsessionen

22.2.2023

Plenarsession nr

576

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

153/2/2

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Den europeiska arbetsmarknaden är stadd i förändring och står inför nya utmaningar som har sin grund i allt snabbare tekniska framsteg och hållbar smart tillväxt, i kombination med klimatförändringar, demografiska förändringar och åldrande, migration samt den digitala och den gröna omställningen. Denna förändring kräver god förståelse av vilken typ av kompetens som behövs för framtida förändringar på arbetsmarknaden, inbegripet i små och medelstora företag, för att upprätthålla hållbar anställbarhet, bidra till en hög produktivitetsnivå och minska bristen på arbetskraft. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kompetensutveckling och ett effektivt genomförande av rätten till och tillgången till livslångt lärande måste vara en integrerad del av bredare strategier för ekonomisk tillväxt och återhämtnings- och resiliensplaner. Den tekniska revolutionen har stor inverkan på arbetets och arbetstillfällenas karaktär och påskyndar tendenserna i fråga om omstrukturering av sysselsättningen. Anställbarheten är således direkt kopplad till förmågan att vidareutbilda och omskola arbetstagare på företagsnivå så att de kan hantera förändringar och människors inställning till nya färdigheter och möjligheter och motivation att utveckla dem. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Olika faktorer, såsom den åldrande befolkningen och den demografiska utvecklingen, medför ett antal utmaningar när det gäller att hantera övergångar i arbetslivet. Det handlar om rättvis och lika behandling av olika generationer, motivation och lika tillgång till utbildning och kompetensutveckling samt möjligheter till kompetenshöjning och omskolning för att bidra till att höja produktivitetsnivåerna, förbättra den individuella yrkesmässiga kapaciteten, hantera generationsskillnader samt samarbete och ömsesidigt stöd mellan generationerna på arbetsplatsen. Vuxenutbildning är avgörande för att höja vuxnas kompetens och kan ge en rad personliga, samhälleliga, ekonomiska och sociala fördelar. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) delar uppfattningen att ”EU behöver en kompetensrevolution för att människor ska kunna utvecklas” (1) och efterlyser en mobilisering av insatser och ändamålsenliga gemensamma åtgärder av institutioner, företag, arbetsmarknadens parter och berörda parter inom ramen för kompetenspakten och genomförandet av de ambitiösa målen i dess program. I detta sammanhang välkomnar kommittén kommissionens förslag att utse 2023 till Europaåret för kompetens (2). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Arbetsmarknadens parter är nyckelaktörer när det gäller att utveckla människors potential att uppnå hållbar utveckling och upprätthålla färdigheter som ökar anställbarheten. Deras roll i en sund och ändamålsenlig kollektivförhandlingsprocess är avgörande för att överbrygga klyftan mellan arbetstagarnas ambitioner i sina yrkeskarriärer och företagens behov, samt för erkännandet av färdigheter, men också för att förbättra kopplingen mellan utbildningssystem, yrkesutbildningssystem och arbetsförmedlingar, å ena sidan, och politiken för utveckling av innovation, industri, handel och teknik, å den andra. Social dialog och kollektivförhandlingar är kraftfulla verktyg för att uppnå dessa mål. Det civila samhällets organisationer har goda förutsättningar att tillhandahålla icke-formella och informella lärandemiljöer samt ett meningsfullt engagemang för att frivilliga från företag ska kunna utveckla nyckelkompetenser. De respektive civilsamhällesorganisationerna har också en viktig roll att spela, särskilt de som är verksamma på området socialt företagande eller med olika utsatta grupper i samhället. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Nya anställningsformer, som skyddas på lämpligt sätt och som härrör från förändringar i arbetets karaktär, kan erbjuda olika möjligheter för människor att blir företagare, diversifiera sina inkomster och få tillträde till yrken och verksamheter som tidigare inte var tillgängliga för dem. För att upprätthålla anställbarheten under dessa förhållanden krävs ett lämpligt regelverk, inbegripet genom kollektivförhandlingar, ett professionellt yrkesutbildningssystem som kan utveckla entreprenörs- och yrkeskompetens i enlighet med arbetsmarknadens behov, en ny sorts attityd grundad i motivation och rätt rättslig och ekonomisk kultur. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Den digitala omvandlingen kan vara en utmaning när det gäller att upprätthålla anställbarhet och goda resultat på arbetsmarknaden i stora delar av vårt samhälle. Den kan leda till ökad ojämlikhet på grund av skillnader när det gäller allmän och yrkesinriktad utbildning, inbegripet grundläggande och funktionell läs- och skrivkunnighet, åldersbarriärer samt skillnader i tillgången till modern teknik och den utsträckning i vilken den används beroende på kompetens och inkomst. Förmågan att kontinuerligt uppdatera digitala färdigheter i enlighet med förändringarna på arbetsmarknaden och införandet av ny teknik kommer utan tvekan att vara en av de viktigaste utmaningarna i framtiden. I detta avseende välkomnar EESK de omfattande investeringar som planeras i de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna för att stödja förstärkningen av digitala färdigheter (3). |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | För att den gröna omställningen ska bli framgångsrik krävs det människor med rätt kompetens och arbetsplatser med rätt arbetsmiljö samt gröna produktionssystem. Arbetsmarknadens parter har en nyckelroll när det gäller att säkerställa en rättvis omställning inom ett antal ekonomiska sektorer, där befintliga arbetstillfällen kommer att genomgå en radikal omvandling. Det finns fyra grupper av kompetens som anses vara särskilt viktiga för gröna yrken: kompetens inom ingenjörsvetenskap och teknik; vetenskaplig kompetens; färdigheter i operativ ledning samt övervakningskompetens. Kommittén stöder de åtgärder som redan vidtagits på EU-nivå för att främja lärande om miljömässig hållbarhet och den gröna omställningen i EU (4), och efterlyser praktiska lösningar för EU:s medborgare och företag. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | På framtidens arbetsmarknad kommer det i allt högre grad att krävas avancerade kognitiva färdigheter på hög nivå som gör det möjligt att vara verksam och fatta beslut i en oförutsägbar, icke-rutinmässig och dynamiskt föränderlig miljö. ”Metafärdigheter”, som stärker och påskyndar förvärvandet av andra färdigheter och är en katalysator för snabbare lärande och en framgångsrik livslång utveckling, är avgörande för att upprätthålla anställbarheten under moderna förhållanden. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | System för förvärvande och klassificering av och prognoser om kompetens håller på att få en avgörande roll mot bakgrund av de dynamiskt föränderliga behoven på arbetsmarknaden. Samtidigt måste utformningen och genomförandet av verktyg för att förutse kompetensbehoven i enskilda länder förbättras och alla berörda parter bör delta aktivt och utnyttja resultaten av denna process fullt ut. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Genom att sätta kompetens och kvalifikationer i centrum för den europeiska politiska debatten bör man stimulera följande: |
| --- | --- |

1.11

| 1.11.1 | Att regeringar, företag, arbetsmarknadens parter och intressenter mobiliseras för att på nationell nivå och sektorsnivå utveckla och genomföra moderna, övergripande kompetensstrategier; att det skapas fler och bättre möjligheter till lärande och utveckling; att man lockar till sig och behåller begåvningar som kan utveckla viktiga digitala, gröna och kognitiva förmågor, mjuka färdigheter, förmågan att hantera förändringar och att det görs mer offentliga och privata investeringar. |
| --- | --- |

1.11.1

| 1.11.2 | Att artificiell intelligens används i system för kompetensmatchning och att man ökar medvetenhet om befintlig god praxis på detta område. Det kan röra sig om system inom både offentliga arbetsförmedlingar och den privata sektorn. |
| --- | --- |

1.11.2

| 1.11.3 | Att man påskyndar processerna för att modernisera och integrera yrkesutbildningen samt ökar dess attraktivitet, kvalitet, flexibilitet och förmåga att anpassa sig till behoven hos arbetstagare i olika åldrar och kategorier, till arbetsmarknadens behov och till behovet av att bygga upp nyckelkompetenser i syfte att säkerställa en god konkurrensmiljö, hållbarhet och omställningen till en grön och digital ekonomi. |
| --- | --- |

1.11.3

| 1.11.4 | Att ungdomar ges förutsättningar och motivation att delta på arbetsmarknaden genom yrkesvägledning, i syfte att ge dem tillgång till goda arbetsvillkor och en verklig karriärutveckling. |
| --- | --- |

1.11.4

| 1.12 | Små och medelstora företag bör uppmuntras att arbeta i nätverk som samverkar och att samarbeta när det gäller att dela kostnaderna för forskning om kompetensbehov samt gemensamt utnyttja sin kapacitet för att möta utmaningarna i samband med den gröna och den digitala omställningen och kompetensutveckling. Avgörande för att de ska kunna bedriva sin verksamhet på ett hållbart sätt är villkoren i det lokala samhälle där de är verksamma, de regionala sysselsättningssystemen, stödet från lokala förvaltningar samt deras tillgång till ny teknik, innovation samt tjänster från yrkeskunskapscentrum. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Kompetensprognoser måste utvecklas i stor utsträckning av de ekonomiska aktörerna och deras intressenter. Stöd till små och medelstora företag behövs för att underlätta utvecklingen av deras strategi för personalutbildning och personalutveckling. System för varvad utbildning och arbetsplatsförlagt lärande är särskilt anpassade till de små och medelstora företagens behov. I detta avseende har arbetsmarknadens parter en grundläggande roll att spela inom ramen för den sociala dialogen inom sina verksamhetsområden. |
| --- | --- |

1.13

2.   Allmänna kommentarer och bakgrund

| 2.1 | Covid-19-pandemin har ställt oss inför en ny situation som har lett till beteendeförändringar samt attitydmässiga och kulturella förändringar i samhället. Såväl konsumenternas förväntningar och beteende (kommunikationen och interaktionen sker i högre grad online) som affärsmodellerna och arbetsorganisationen (ökat distansarbete och hybridarbete) har förändrats. Den gröna och den digitala omställningen banar väg för en anpassning av de befintliga utbildningssystemen och utbildningsmetoderna så att de kan tillhandahålla rätt kunskaper, färdigheter och kompetens. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kompetens, kvalifikationer och sysselsättning, arbetets föränderliga karaktär och utvecklingen av en inkluderande arbetsmarknad har varit föremål för ett stort antal EESK-yttranden (5) som fortfarande är relevanta i dag. Syftet med detta yttrande är att analysera vilken typ av kompetens som behövs för framtida förändringar på arbetsmarknaden, hur man kan upprätthålla anställbarheten och bidra till att öka produktiviteten, samt att utforska ändamålsenliga strategier för att förbättra arbetskraftsutvecklingen och minska arbetskraftsbristen, även för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Kompetensutvecklingsstrategier måste införlivas i de nationella strategierna och planerna för tillväxt i synergi med industriell forskning och ekonomisk utveckling. Medlemsstaterna bör främja utvecklingen av sektorer med högt förädlingsvärde, hjälpa arbetstagare och företag att hantera förändringar och kunna hålla jämna steg med innovation på det tekniska, digitala och gröna området. Detta kommer att kräva ytterligare investeringar i resurser och planering i form av ett system för allmän och yrkesinriktad utbildning som kan möta de nya utmaningarna och som kan undanröja obalansen på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EESK anser att upprätthållandet av hållbar anställbarhet är ett mångfasetterat problem där de största utmaningarna hänger samman med förändringen av arbetets, arbetstillfällenas och yrkenas karaktär, behovet av ett effektivt genomförande av rätten till lärande och utveckling under hela livet, digitaliseringen, den allt större roll som mänsklig potential och arbetsproduktivitet spelar, förändringen av hur arbetet organiseras, demografiska förändringar och behovet av säkerställa nya mönster för balansen mellan arbete och privatliv med flexibel arbetstid samt att främja strategier för ett aktivt åldrande (6). Det behövs en stödjande miljö så att människor förstår och är väl medvetna om utbildningens betydelse för deras yrkesliv och är kapabla och motiverade att utnyttja alla möjligheter till livslångt lärande, oavsett vilket skede i livet som de befinner sig i. I detta avseende är förmågan att upprätthålla sysselsättningen direkt kopplad till attityderna gentemot och förmågan att utveckla ny kompetens i linje med dynamiken på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Arbetsmarknadens parter är nyckelaktörer när det gäller att utveckla och upprätthålla de färdigheter som ökar anställbarheten. De har bäst förutsättningar att stödja konvergensen mellan den anställdes strävanden i yrkeskarriären och företagens kompetensbehov. Deras roll, i synnerhet genom en sund och ändamålsenlig kollektivförhandlingsstruktur, är avgörande i processen för erkännande av färdigheter. EESK anser att samordningen mellan utbildningssystem, yrkesutbildningssystem och arbetsförmedlingar, å ena sidan, och politiken för utveckling av innovation, industri, handel, teknik och även den makroekonomiska politiken, å andra sidan, måste stärkas för att förbättra det övergripande arbetsmarknadsresultatet. Detta skulle kunna vara särskilt verkningsfullt på lokal nivå. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Förändringar i arbetets karaktär leder också till att det håller på att utvecklas nya och flexibla former av anställningsförhållanden och atypiska anställningsmodeller som ändrar strukturen på den europeiska arbetsmarknaden. Nya arbetsformer, som skyddas på lämpligt sätt, kan öppna upp nya möjligheter för människor att blir företagare, diversifiera sina inkomster och få tillträde till yrken och verksamheter som tidigare inte var tillgängliga för dem. Å andra sidan bör nya arbetsformer garantera tillgång till socialt skydd, eftersom detta är direkt kopplat till de sociala trygghetssystemens finansiella hållbarhet. För att upprätthålla anställbarheten under dessa förhållanden krävs ett lämpligt regelverk (inbegripet genom kollektivförhandlingar), en ny sorts attityd grundad i motivation, rätt rättslig och ekonomisk kultur samt en vilja att utveckla entreprenörs- och yrkeskompetens som svarar mot de föränderliga omständigheterna. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Införandet av digital teknik och dess inverkan på arbetets art och organisation kan innebära stora utmaningar när det gäller att upprätthålla anställbarhet och goda arbetsmarknadsresultat. Digitaliseringen skulle kunna förvärra den befintliga ojämlikheten på grund av enorma skillnader när det gäller utbildning, inbegripet grundläggande och funktionell läs- och skrivkunnighet, åldersbarriärer samt skillnader i tillgången till modern teknik och den utsträckning i vilken den används beroende på kompetens och inkomst. Eftersom den nya generationen till stor del använder sig av digital teknik och äldre människor tenderar att föredra analoga arbetsmetoder kan olika generationer vara till nytta för varandra. EESK välkomnar de massiva investeringarna i digitala färdigheter via de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Grön kompetens är de kunskaper, färdigheter, värderingar och attityder som behövs för att leva i, utveckla och stödja ett hållbart och resurseffektivt samhälle (7). Den gröna omställningen kommer att kräva förändringar i produktionsprocesser och affärsmodeller, och kommer oundvikligen att förändra den kompetens som krävs och de uppgifter som ingår i många befintliga yrken. Det kommer också att krävas program för fortbildning och omskolning av arbetstagare. För att den gröna omställningen ska bli framgångsrik krävs det människor med rätt kompetens. Kommittén är medveten om de politiska åtgärderna i detta syfte och efterlyser praktiska lösningar för EU:s medborgare och företag. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Den oåterkalleliga demografiska utvecklingen, den krympande arbetskraften och ökade livslängden gör det nödvändigt att främja nya strategier för arbetets organisation, program för utbyten mellan generationerna, nya modeller för balansen mellan arbetsliv och privatliv med framförhandlad flexibel arbetstid, samt åtgärder som kan bidra till bättre arbetsproduktivitet och främja ett aktivt åldrande. När det gäller anställbarhet uppstår många problem och utmaningar i samband med hanteringen av övergångar i arbetslivet. De gäller rättvis och lika behandling av generationerna på arbetsmarknaden, kulturen i fråga om att förstå ålder, hantering av generationsskillnader och förvaltning av socialt kapital. Tillgång till lika möjligheter för alla till livslångt lärande bidrar till att upprätthålla anställbarheten och till ökad produktivitet i livets alla skeden och stärker samarbetet och stödet mellan generationerna på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Att locka migranter med särskilda färdigheter är också en viktig del av alla framtida kompetensförsörjningskedjor. Kommissionens meddelande om att ”locka kompetens och talang till EU” är ett positivt steg i denna riktning. |
| --- | --- |

2.10

3.   Kompetens som behövs för framtida förändringar på arbetsmarknaden

| 3.1 | Kompetens är avgörande för samhällens, företags och individers förmåga att blomstra i en alltmer sammankopplad och föränderlig värld. Hur framtidens arbete ser ut kommer att skilja sig åt beroende på personernas utbildnings- och kvalifikationsnivå. Efterfrågan på lågkvalificerade arbeten kommer gradvis att minska, men ett ganska stort antal kommer att bevaras. Vissa av de arbetsuppgifter som har koppling till fysiska, manuella eller numeriska färdigheter och färdigheter inom kundservice löper störst risk att omvandlas eller att försvinna, på grund av automatisering och införandet av intelligenta system. Hantverksyrken och konstnärliga yrken kommer dock att finnas kvar, och höjning av kompetensen inom dessa är avgörande för deltagandet i den ekonomiska och sociala utvecklingen. Till följd av den digitala och den gröna omställningen kommer efterfrågan på en hög utbildnings- och kompetensnivå att öka avsevärt, samtidigt som antalet arbetstillfällen som kräver medelhöga kvalifikationer tillfälligt kommer att vara stabilt, men en stor del av dem kommer att omvandlas i enlighet med arbetsmarknadens behov. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | System för förvärvande och klassificering av och prognoser om kompetens håller på att få en avgörande roll mot bakgrund av de dynamiskt föränderliga behoven på arbetsmarknaden. EESK välkomnar trenden i riktning mot att inrätta och utveckla europeiska taxonomier och ordböcker avseende färdigheter och kompetens, såsom Esco, ramen för utveckling av digital kompetens (DigComp 2.2), DigCompEdu, ramen för e-kompetens, DISCO, EU Occupations, GreenComp etc. De ger ett avsevärt bidrag till insynen i fråga om de färdigheter som krävs på arbetsmarknaden, till möjligheten att överföra kvalifikationer och till införandet av en kompetensbaserad strategi för allmän och yrkesinriktad utbildning och utveckling av mänskliga resurser. Samtidigt stöder vi åsikten (8) att utformningen och genomförandet av verktyg för att förutse kompetensbehoven i enskilda länder inte når upp till den nivå som krävs och att inte alla berörda parter deltar aktivt eller utnyttjar resultaten av denna process fullt ut. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Arbetsmarknadens parter spelar en viktig roll när det gäller att utforma strategier för kompetensutveckling mot bakgrund av data från yrkesmässiga och territoriella observationsgrupper. Det är därför mycket viktigt att involvera arbetsmarknadens parter redan i början av processen för att undvika att det uppstår en obalans mellan de verkliga behoven hos arbetsgivare och arbetstagare i Europa. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Digitala färdigheter kommer utan tvekan att tillhöra de viktigaste färdigheterna i framtiden. Inom alla sektorer av den europeiska ekonomin sker det en betydande ökning av behovet av specialiserade och högt utvecklade digitala färdigheter. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Det finns också ett växande behov av färdigheter inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik samt tvärvetenskapliga kombinationer av färdigheter – ”hybridfärdigheter”, ”generella färdigheter” och ”interfunktionella färdigheter”. Yrkeskunnande, färdigheter inom forskning och prognoser, färdigheter inom avancerad analys och tolkning av komplex information samt teknisk kompetens kommer att värdesättas i allt högre grad. I det allmänna indexet över grön kompetens (9) identifieras fyra grupper av kompetens som är särskilt viktiga för gröna yrken: kompetens inom ingenjörsvetenskap och teknik; vetenskaplig kompetens; färdigheter i operativ ledning samt övervakningskompetens. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Framtidens ekonomi och arbetsmarknad kommer i allt högre grad att kräva avancerade kognitiva färdigheter på hög nivå som gör det möjligt att vara verksam och fatta beslut i en oförutsägbar, icke-rutinmässig och dynamiskt föränderlig miljö. Oftast handlar det om analytiskt, kreativt, innovativt, icke-standardiserat, systemiskt, konceptuellt, strategiskt, abstrakt, självständigt och kritiskt tänkande. ”Metafärdigheter”, som stärker och påskyndar förvärvandet av andra färdigheter och är en katalysator för snabbare lärande och en framgångsrik livslång utveckling, är avgörande för att upprätthålla anställbarheten under moderna förhållanden. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Maskinerna och algoritmerna kommer inte att ersätta behovet av ”mjuka färdigheter” på arbetsmarknaden. Framtidens arbete och de förändrade arbetsprofilerna kommer att kräva en mängd sociokommunikativa och beteendemässiga färdigheter, där de mest eftersökta kommer att vara känslomässig intelligens, empati, relationsbyggande, nätverkande, effektiv kommunikation, beslutsamhet, lagarbete, styling, företagsetikett, interkulturell tolerans, förhandlingsförmåga, konflikthantering osv. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Många interfunktionella och beteendemässiga färdigheter som rör personlig effektivitet tillhör också de som är mest eftersökta på arbetsmarknaden. De färdigheter som är mest efterfrågade i detta sammanhang är färdigheter i samband med entreprenörskap och lagarbete, beslutsfattande och problemlösning, resultatorientering, förmåga att hantera många uppgifter på en gång, flexibilitet och anpassningsförmåga, initiativförmåga, uppfinningsrikedom, ansvarstagande, egenkontroll, aktsamhet, noggrannhet, hantering av osäkerhet, spänning och stress, tidsplanering osv. |
| --- | --- |

3.8

4.   Arbetskraftsutveckling för en inkluderande arbetsmarknad och hög produktivitet

| 4.1 | För att den europeiska arbetsmarknaden ska kunna möta de utmaningar som väntar måste den först och främst vara inkluderande, säkerställa lika villkor och skapa förutsättningar för investeringar i väl fungerande sysselsättningssystem som skulle kunna bidra till ökad produktivitet och vägleda en effektiv utbildnings- och kompetenspolitik, tillsammans med en kraftfull aktiv arbetsmarknadspolitik. Trots de olika traditionerna och metoderna i medlemsstaterna anser EESK att det finns behov av följande: |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Att optimera systemen för övervakning, analyser och prognoser av kompetensbehoven på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Att öka deltagandet av arbetsmarknadens parter och alla berörda parter, med särskild uppmärksamhet på företagens förmåga att utveckla interna förfaranden för att identifiera kompetensbrister och utbildningsbehov, samt vidta åtgärder för att höja kompetensen hos och omskola den egna arbetskraften. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Att tillämpa moderna strategier och informationsteknik för att stärka och tillhandahålla analytiska data om färdigheter och systematisera dessa data mellan sektorer och regioner i syfte att tillhandahålla utbildning och kvalifikationer som är relevanta för arbetsmarknadens behov. Exempelvis kan plattformar för kompetensinventering omfatta olika typer av information om såväl arbetstagare (deras färdigheter, förmågor, erfarenhet, önskan om yrkesmässig utveckling, demografisk information, utbildningsbehov, utvecklingsmöjligheter) som arbetsgivarnas behov. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Att tillsammans med arbetsmarknadens parter göra en strategisk bedömning av utmaningarna och konsekvenserna i fråga om arbetstillfällen, yrken, kvalifikationer, verksamheter och färdigheter i samband med omställningen till en grön och digital ekonomi, och att utveckla lämpliga former av kvalifikationer och omskolning samt även investeringar i kompetensutveckling och stöd till människor som påverkas av förändringar eller omställningen till gröna arbetstillfällen. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | Att analysera de hinder som ungdomar ställs inför vid förvärvandet av kvalifikationer och färdigheter inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, och att vidta riktade åtgärder för att göra utbildningar och karriärer inom detta område mer attraktiva för flickor och kvinnor. |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | Att vidta åtgärder för att skapa flexibla, anpassningsbara och framtidssäkrade yrkesutbildningssystem som kan locka till sig ungdomar och stödja deras inträde på en föränderlig arbetsmarknad och att säkerställa att vuxna har tillgång till yrkesutbildningsprogram som är anpassade till deras behov och till den gröna och den digitala omställningen. |
| --- | --- |

4.1.6

| 4.1.7 | Att säkerställa en mer aktiv strategisk roll för arbetsmarknadens parter när det gäller att påskynda cykeln för skapande och tillhandahållande av nya kvalifikationer, uppdatera läroplaner samt i finansieringsmekanismer och kvalitetsrevision. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt mikromeriter, deras kvalitetsstandarder och möjligheterna att erkänna och integrera dem i nätverk av bredare kvalifikationer; och att utöka praxisen att inrätta sektorskommittéer, även på territoriell nivå, med deltagande av företag och utbildningsinstitutioner, för att ta itu med kompetensglapp och på ett flexibelt sätt skapa mikromeriter som väl motsvarar företagens utbildningsbehov. |
| --- | --- |

4.1.7

| 4.1.8 | Att uppmuntra användningen av kollektivförhandlingar för att säkerställa tillgång till livslångt lärande och underlätta integration på arbetsmarknaden, bl.a. genom: individuella utbildningskonton, utforskning av möjligheterna till betald studieledighet i enlighet med nationell praxis och ett minsta antal utbildningstimmar per år; tillhandahållande av incitament för kompetenshöjning och omskolning; erkännande av kvalifikationer mellan EU:s medlemsstater; utveckling av system för förvaltning av företagens kunskap; ingående av mentorsavtal med pensionerade erfarna arbetstagare osv. |
| --- | --- |

4.1.8

| 4.1.9 | Att utveckla strategier som säkerställer lika tillgång när det gäller möjligheter till lärande och utveckling. För detta krävs följande: |
| --- | --- |

4.1.9

| 4.1.9.1 | Att man genomför de tre steg som anges i EU:s rekommendation från 2016 om kompetenshöjningsvägar: nya möjligheter för vuxna, det vill säga bedömning av färdigheter, tillhandahållande av ett individanpassat utbildningsutbud samt validering och erkännande av förvärvade färdigheter. |
| --- | --- |

4.1.9.1

| 4.1.10 | Att man ägnar särskild uppmärksamhet åt de kategorier av arbetstagare som oftast är utestängda från utbildning men som av just detta skäl behöver den mest: lågkvalificerade personer; personer över 45 år; personer med funktionsnedsättning; kvinnor som återvänder till arbetet efter långvarig frånvaro på grund av familje- och omsorgsansvar; migranter och flyktingar. Det civila samhällets organisationer och sociala företag spelar en avgörande roll för att hjälpa dessa utsatta grupper med deras utbildningsbehov. |
| --- | --- |

4.1.10

5.   Utmaningar för små och medelstora företag när det gäller att utveckla den kompetens som behövs för framtida förändringar på arbetsmarknaden

| 5.1 | Mikroföretag och små och medelstora företag utgör 99 % av alla företag i EU. Omkring 24 miljoner små och medelstora företag genererar mer än 4 biljoner euro i mervärde och sysselsätter mer än 90 miljoner människor, och är en mycket viktig källa till företagaranda och innovation, något som är avgörande för den europeiska industrins hållbara utveckling och konkurrenskraft (10). De små och medelstora företagens betydelse har alltid erkänts, men på grund av covid-19 har det blivit uppenbart hur sårbara de är för externa effekter, särskilt i samband med en kris som har gjort att ett enormt antal små och medelstora företag har hamnat i en svår ekonomisk situation och att miljontals arbetstillfällen är hotade. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Små och medelstora företag står inför samma utmaningar som alla andra, men har särskilda problem när det gäller förbättringen av marknadstillträde och finansiering, införandet av innovationer, digitaliseringen, omställningen till klimatneutrala affärsmodeller och övergången från linjär till cirkulär produktion. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | På grund av begränsade resurser, otillräcklig sakkunskap och deras regionala lokalisering har de allra flesta små och medelstora företag stora svårigheter att locka till sig begåvningar, och att välja ut, utbilda, utveckla, motivera och behålla personal. Endast omkring 40 % av de små och medelstora företagen har skriftliga strategier och policyer för personalförvaltning. På grund av sina svårigheter att kompensera för anställdas frånvaro under extern utbildning och sin begränsade ekonomiska kapacitet använder sig små och medelstora företag i lägre grad än EU-genomsnittet av former av yrkesutbildning med fysisk närvaro. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | De allra flesta små och medelstora företag är verksamma inom specifika nischmarknader och/eller icke-traditionella ekonomiska sektorer, där arbetets karaktär kräver särskilda yrkeskunskaper som måste läras in och utvecklas i verkliga praktiska miljöer. På grund av begränsade personalresurser kräver arbetstillfällena ofta bredare specialisering och överförbara hybridfärdigheter som är kopplade till behovet av att kombinera ett bredare spektrum av funktionella uppgifter. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | De små och medelstora företagens särskilda kompetensbehov gäller främst tekniskt entreprenörskap, identifiering av affärsmöjligheter, riskbedömning och riskhantering, finansieringskällor, utveckling av företagsstrategier, affärsprojekt och affärsplaner, genomförande av innovativa affärsmodeller, användning av digital teknik, digital varumärkesprofilering och digital marknadsföring, agerande i linje med det etablerade regelverket, personalförvaltning, den gröna ekonomin och användning av förnybara energikällor samt den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Med tanke på den tekniska karaktären hos yrkena i ett stort antal små och medelstora företag som förfogar över ett unikt kunnande, särskilt på nischmarknader, är utbildning på arbetsplatsen ett lämpligt sätt att tillgodose deras kompetensbehov. På samma sätt behövs utbildning på arbetsplatsen för att möta utmaningarna i samband med den digitala och den gröna omställningen. Denna typ av utbildning underlättar kompetensutveckling i små och medelstora företag tack vare det förenklade sätt som detta innebär att organisera intern utbildning och överföra kunskap inom företaget. För att ta itu med problemet med att upprätthålla produktionsnivåerna när arbetstagare är frånvarande för att delta på utbildningskurser bör arbetsgivarna förfoga över lämpliga former av utbildning och specifika instrument, såsom gemensamma utbildningsprogram på sektorsnivå eller regional nivå för att främja synergier mellan små och medelstora företag, och ha tillgång till riktade ekonomiska stödåtgärder. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Kompetensprognoser måste utvecklas i stor utsträckning av de ekonomiska aktörerna och deras berörda parter. Arbetsmarknadens parter har en viktig roll att spela i detta syfte genom den sociala dialogen inom olika branscher och yrkessektorer. |
| --- | --- |

5.7

Bryssel den 22 februari 2023.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft, COM(2020) 274 final.

1

(2)  Se ordförande Ursula von der Leyens tal om tillståndet i unionen 2022, https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sv/SPEECH_22_5493.

2

(3)  https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/assets/thematic_analysis/scoreboard_thematic_analysis_digital_skills.pdf

3

(4)  GreenComp: den europeiska ramen för hållbarhetskompetens

4

Rådets rekommendation av den 16 juni 2022 om säkerställande av en rättvis omställning till klimatneutralitet (2022/C 243/04)

Rådets rekommendation av den 16 juni 2022 om lärande inför den gröna omställningen och en hållbar utveckling (2022/C 243/01)

(5)  Studie från observationsgruppen för arbetsmarknaden (OAM): ”Framtidens arbete: att säkerställa livslångt lärande och utbildning för anställda” (2022); ”Framtidens arbete – förvärvande av kunskaper och färdigheter för att tillgodose kraven hos framtidens jobb” (2017); ”Hållbar finansiering för livslångt lärande och kompetensutveckling i samband med brist på kvalificerad arbetskraft” (2019); ”Förändringarna i arbetslivet och livslängden/den åldrande befolkningen – Förutsättningarna för att arbetstagare som åldras ska kunna fortsätta att vara aktiva i det nya arbetslivet” (2019); ”Digitalisering, AI och rättvisa – Hur man kan stärka EU i den globala kapplöpningen om framtida kompetens och utbildning och samtidigt säkerställa social inkludering” (2019). ”Yrkesutbildning: effektiviteten hos systemen för att förutse och matcha kompetens och arbetsmarknadens behov samt arbetsmarknadsparternas och de olika intressenternas roll” (2020); Förslag till rådets rekommendation om yrkesutbildning för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (2020); ”Hur man, utifrån utbildning och inom ramen för livslångt lärande, kan främja de färdigheter som Europa behöver för att skapa ett mer rättvist, sammanhållet, hållbart, digitalt och motståndskraftigt samhälle” (2020); ”En SMF-strategi för ett hållbart och digitalt EU” (2020); ”Industriella ekosystem, strategiskt oberoende och välfärd” (2021); ”Blandat lärande” (2021), ”Paketet för högre utbildning” (2022), etc.

5

(6)  https://www.eurofound.europa.eu/observatories/eurwork/industrial-relations-dictionary/active-ageing

6

http://erc-online.eu/wp-content/uploads/2017/03/With-signatures_Framework-agreement-on-active-ageing.pdf

(7)  FN:s organisation för industriell utveckling.

7

(8)  Se t.ex. ”Skill needs anticipation: systems and approaches. Analysis of stakeholder survey on skill needs assessment and anticipation”. ILO – Geneva, 2017, ISBN: 978-92-2-130248-3 (https://www.cedefop.europa.eu/files/2223_en.pdf).

8

Rådets resolution om en förnyad europeisk agenda för vuxenlärande 2021–2030, (2021/C 504/02).

(9)  http://www.nber.org/papers/w21116

9

(10)  https://www.europarl.europa.eu/factsheets/sv/sheet/63/small-and-medium-sized-enterprises

10

---

III Förberedande akter

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 576:e plenarsession, 22.2.2023–23.2.2023

| 27.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 146/23 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 146/23

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EU) nr 260/2012 och (EU) 2021/1230 vad gäller expressbetalningar i euro

(COM(2022) 546 final – 2022/0341 (COD))

(2023/C 146/04)

| Föredragande: | Christophe LEFÈVRE |
| --- | --- |

Föredragande:

Christophe LEFÈVRE

| Remiss | Europaparlamentet, 21.11.2022
  Europeiska unionens råd, 16.11.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av sektionen | 27.1.2023 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 64/0/1 |
| Antagande vid plenarsessionen | 22.2.2023 |
| Plenarsession nr | 576 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 146/1/1 |

Remiss

Europaparlamentet, 21.11.2022

Europeiska unionens råd, 16.11.2022

Rättslig grund

Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

27.1.2023

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

64/0/1

Antagande vid plenarsessionen

22.2.2023

Plenarsession nr

576

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

146/1/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar denna förordning om expressbetalningar i euro mot bakgrund av att kommittén under de senaste åren har utarbetat ett yttrande om massbetalningar (1) och ett yttrande om det europeiska ekonomiska och finansiella systemet (2) för att bidra till den inre finansmarknaden, förenkla gränsöverskridande transaktioner och se till att finansiella transaktioner mellan konsumenter, företag och små och medelstora företag är säkra. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | För att direktbetalningar ska få ett genomslag i EU är det av avgörande betydelse att tjänsten är lättåtkomlig för de europeiska konsumenterna och företagen. Ju fler betaltjänstleverantörer (3) som börjar erbjuda direktbetalningar, desto större kommer genomslaget för direktbetalningar i EU att bli. Direktbetalningar i euro kommer att vara tillgängliga för alla medborgare och företag som har ett bankkonto i EU och EES-länderna. Syftet är att säkerställa att direktbetalningar i euro är överkomliga, säkra och hanteras utan hinder i hela EU. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK anser att den avsändande banken inte bör ta ut en avgift för att kontrollera överensstämmelsen mellan det internationella bankkontonumret (Iban-numret) och betalningsmottagarens namn, utan att detta bör ingå i priset för själva direktbetalningen. Vi välkomnar kravet på att betaltjänstleverantörer inte ska ta ut högre avgifter för direktbetalningar i euro än för ordinarie betalningar i euro, särskilt om Iban-kontrollsystemet utvidgas till att omfatta alla betalningar inom det gemensamma eurobetalningsområdet (Sepa). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK skulle vilja att Iban-kontrollen inte begränsas till direktbetalningar utan även utvidgas till att omfatta traditionella kreditöverföringar till dess att de tillhandahålls av betaltjänstleverantörerna. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | E-penninginstitut och betalningsinstitut är för närvarande undantagna från denna förordnings tillämpningsområde. Detta undantag bör tas bort så snart dessa institut har beviljats tillträde till betalningssystemen, efter ändringen av direktivet om slutgiltig avveckling (98/26/EG) (4). Betaltjänstleverantörer som inte är banker bör omfattas av förordningen så länge som deras erbjudande om betaltjänster inbegriper förvaltning av betalkonton och genomförande av betalningar. Fram tills dess är det nödvändigt att klargöra hur Iban-kontroller och ansvarsregler ska tillämpas när dessa tredje parter används för att initiera direktbetalningar. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Eftersom denna förordning ändrar Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 260/2012 (5) måste det dock klargöras att investeringstjänster inte omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2366 (6) (artikel 3 i det andra betaltjänstdirektivet). |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK anser att kommissionen bör göra följande:






  — | Göra tjänsten genom vilken kunder underrättas när en bristande överensstämmelse upptäcks mellan betalningsmottagarens namn och Iban-numret obligatorisk och utan särskild avgift. |
| --- | --- | --- |

1.7

—

Göra tjänsten genom vilken kunder underrättas när en bristande överensstämmelse upptäcks mellan betalningsmottagarens namn och Iban-numret obligatorisk och utan särskild avgift.

| — | Säkerställa att när en bristande överensstämmelse upptäcks av den mottagande banken i samband med Iban-kontrollen ska denna bank informera den avsändande banken om situationen. |
| --- | --- |

—

Säkerställa att när en bristande överensstämmelse upptäcks av den mottagande banken i samband med Iban-kontrollen ska denna bank informera den avsändande banken om situationen.

| — | Säkerställa att när en bristande överensstämmelse upptäcks och kunden ändå beslutar att bekräfta direktbetalningen är den avsändande banken inte längre ansvarig om betalningsmottagaren inte stämmer. |
| --- | --- |

—

Säkerställa att när en bristande överensstämmelse upptäcks och kunden ändå beslutar att bekräfta direktbetalningen är den avsändande banken inte längre ansvarig om betalningsmottagaren inte stämmer.

| — | Föreslå riktade åtgärder för att förbättra kampen mot bedrägerier, eftersom Iban endast kommer att påverka godkända pushbetalningar (APP). |
| --- | --- |

—

Föreslå riktade åtgärder för att förbättra kampen mot bedrägerier, eftersom Iban endast kommer att påverka godkända pushbetalningar (APP).

| 1.8 | För att undvika olika tolkningar av tillämpningen av sanktioner rekommenderar EESK att man i förordningen inför bestämmelser och förklarar dem för att säkerställa en enhetlig tillämpning av EU-lagstiftningen när det gäller






  — | hur betaltjänstleverantörer som är verksamma i flera länder bör bedöma sådana situationer och vilka åtgärder betaltjänstleverantörerna bör vidta, |
| --- | --- | --- |

1.8

—

hur betaltjänstleverantörer som är verksamma i flera länder bör bedöma sådana situationer och vilka åtgärder betaltjänstleverantörerna bör vidta,

| — | hur sådan information kommer att delas inom EU, |
| --- | --- |

—

hur sådan information kommer att delas inom EU,

| — | hur frågan om skadestånd kommer att hanteras i sådana fall, |
| --- | --- |

—

hur frågan om skadestånd kommer att hanteras i sådana fall,

| — | att hänvisa till endast en förteckning över personer eller enheter som är föremål för EU-sanktioner, vilken antas genom rådsförordningar enligt artikel 215 i EUF-fördraget och vilken omedelbart bör göras tillgänglig för betaltjänstleverantörer; denna information bör utgöra den officiella förteckningen över personer eller enheter som är föremål för EU:s sanktioner (restriktiva åtgärder). |
| --- | --- |

—

att hänvisa till endast en förteckning över personer eller enheter som är föremål för EU-sanktioner, vilken antas genom rådsförordningar enligt artikel 215 i EUF-fördraget och vilken omedelbart bör göras tillgänglig för betaltjänstleverantörer; denna information bör utgöra den officiella förteckningen över personer eller enheter som är föremål för EU:s sanktioner (restriktiva åtgärder).

| 1.9 | Kommissionen bör göra motiveringsdelen av förordningen mer detaljerad så att den omfattar EU:s allmänna ståndpunkt och ger en tolkning av de sanktioner som är tillämpliga på varor och tjänster, angående de sanktioner som gäller för import, export, transport, förbud osv. av vissa varor. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Betaltjänstleverantörerna skulle kunna övervaka sanktionerna mer effektivt om de hade interna övervakningsförteckningar och rätt att hänvisa till andra länders förteckningar (Förenta staterna, Förenade kungariket osv.), vilket skulle minska anseenderisker och risker för korrespondentbanker (nuvarande marknadspraxis). De särskilda åtgärderna här omfattar följande:






  — | Upprätta interna övervakningsförteckningar, som normalt skulle omfatta enheter som är delaktiga i överträdelser av sanktioner eller sanktionsrisker, produkter med dubbla användningsområden osv. |
| --- | --- | --- |

1.10

—

Upprätta interna övervakningsförteckningar, som normalt skulle omfatta enheter som är delaktiga i överträdelser av sanktioner eller sanktionsrisker, produkter med dubbla användningsområden osv.

| — | Använda den förteckning som tillhandahålls av den behöriga nationella myndigheten i enlighet med EU:s lagstiftning om bekämpning av penningtvätt. |
| --- | --- |

—

Använda den förteckning som tillhandahålls av den behöriga nationella myndigheten i enlighet med EU:s lagstiftning om bekämpning av penningtvätt.

| 1.11 | Kommittén stöder tanken på att göra det möjligt för e-penninginstitut och betalningsinstitut att delta i betalningssystem som direkta deltagare och ser också potential i att utvidga kommissionens förslag om direktbetalningar till de sju medlemsstater utanför euroområdet som ingår i den inre marknaden. |
| --- | --- |

1.11

2.   Kommissionens förslag

| 2.1 | Direktbetalningar är en form av betalning där medel på några sekunder överförs från en betalares konto till en betalningsmottagares konto, vid vilken tidpunkt som helst, dag eller natt och vilken dag som helst på året. Detta skiljer direktbetalningar från andra typer av betalningar, som hanteras av betaltjänstleverantörer endast under kontorstid och där medlen krediteras betalningsmottagaren först vid slutet av följande bankdag. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | I EU finns redan en struktur för direktbetalningar i euro. Den innefattar flera betalningssystem som erbjuder omedelbar avveckling samt expressbetalningssystemet (SCT Inst-systemet) inom Sepa. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | I sitt meddelande av den 24 september 2020 (7) tillkännagav kommissionen att den skulle föreslå lagstiftning som ålägger betaltjänstleverantörer i EU att erbjuda direktbetalningar i euro senast i slutet av 2021. I sitt meddelande av den 20 januari 2021 (8) tog kommissionen på nytt upp betydelsen av strategin för massbetalningar och av digital innovation inom finanssektorn. Sedermera tog kommissionen med ett initiativ om direktbetalningar i sitt arbetsprogram för 2022 (9). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Förslaget går ut på att direktbetalningar i euro kommer att vara tillgängliga för alla medborgare och företag som har ett bankkonto i EU och EES-länderna, oavsett om kontot är i euro eller i en annan europeisk valuta. Syftet är att säkerställa att direktbetalningar i euro är överkomliga, säkra och hanteras utan hinder i hela EU. Detta förslag kommer att underlätta innovation och konkurrens på EU:s betalningsmarknad, i full överensstämmelse med befintliga bestämmelser om sanktioner och bekämpning av ekonomisk brottslighet. Det kommer också att bidra till kommissionens bredare mål om digitalisering och öppet strategiskt oberoende. Initiativet ligger i linje med kommissionens prioritering att sörja för en ekonomi som fungerar för människor och som gynnar ett mer attraktivt investeringsklimat. |
| --- | --- |

2.4

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Under de senaste åren har EESK utarbetat ett yttrande om massbetalningar (10) och ett yttrande om det europeiska ekonomiska och finansiella systemet (11) för att bidra till den inre finansmarknaden, förenkla gränsöverskridande transaktioner och se till att finansiella transaktioner mellan konsumenter, företag och små och medelstora företag är säkra. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | I slutet av 2022 var drygt 13 % (12) av alla betalningar i euro direktbetalningar, men






  — | 1 av 3 betaltjänstleverantörer i EU erbjuder inte direktbetalningar i euro, |
| --- | --- | --- |

3.2

—

1 av 3 betaltjänstleverantörer i EU erbjuder inte direktbetalningar i euro,

| — | 70 miljoner betalkonton i eurozonen tillåter inte innehavarna att skicka pengar och ta emot direktbetalningar i euro, |
| --- | --- |

—

70 miljoner betalkonton i eurozonen tillåter inte innehavarna att skicka pengar och ta emot direktbetalningar i euro,

| — | upp till 9,4 % av de gränsöverskridande direktbetalningarna i euro avvisas av betaltjänstleverantörerna på grund av ineffektiva sanktionskontroller. |
| --- | --- |

—

upp till 9,4 % av de gränsöverskridande direktbetalningarna i euro avvisas av betaltjänstleverantörerna på grund av ineffektiva sanktionskontroller.

| 3.3 | Kommissionens analys visar att upp till 200 miljarder euro som för närvarande är låsta i det finansiella systemet frigörs varje dag för produktiv användning, vilket leder till ekonomiska vinster på mellan 1,34 och 1,84 miljarder euro per år. I utvärderingen beaktas inte den ökande inflationen på 10–30 % i vissa länder i Europa till följd av Rysslands krig mot Ukraina och covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | För konsumenter, affärsverksamheter, små och medelstora företag och detaljhandlare leder direktbetalningar till en säkrare transaktion när pengarna tas emot omedelbart. Ett ytterligare alternativ när det gäller betalningar, dvs. vid gränsöverskridande europeiska betalningar, innebär kostnadsbesparingar för betalningsgarantier som inte behövs och en förbättrad kassaflödeshantering. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Direktbetalningar kommer också att öka valmöjligheterna när det gäller betalningssätt i fysiska butiker (så kallade försäljningsställen (PoS)). I fysiska butiker är betalning för närvarande endast möjligt i kontanter eller med kort. För gränsöverskridande transaktioner används i praktiken endast internationella kortsystem. Med denna lagstiftning kommer det att bli möjligt att använda direktbetalning vid gränsöverskridande betalningar. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK välkomnar följande:






  — | Ett krav på att betaltjänstleverantörer som tillhandahåller en tjänst för ordinarie betalningar i euro ska erbjuda sändning och mottagande av direktbetalningar i euro. |
| --- | --- | --- |

3.6

—

Ett krav på att betaltjänstleverantörer som tillhandahåller en tjänst för ordinarie betalningar i euro ska erbjuda sändning och mottagande av direktbetalningar i euro.

| — | Ett krav på sanktionskontroll i form av mycket frekventa kontroller av kunder mot EU:s sanktionslistor (vilket redan görs i vissa medlemsstater för inhemska betalningar) snarare än för varje enskild transaktion. |
| --- | --- |

—

Ett krav på sanktionskontroll i form av mycket frekventa kontroller av kunder mot EU:s sanktionslistor (vilket redan görs i vissa medlemsstater för inhemska betalningar) snarare än för varje enskild transaktion.

| — | Ett krav på att betaltjänstleverantörer ska erbjuda en tjänst genom vilken kunder underrättas när en bristande överensstämmelse upptäcks mellan betalningsmottagarens namn och betalkontonumret, som vanligtvis är Iban-numret, enligt vad som tillhandahålls av betalaren. |
| --- | --- |

—

Ett krav på att betaltjänstleverantörer ska erbjuda en tjänst genom vilken kunder underrättas när en bristande överensstämmelse upptäcks mellan betalningsmottagarens namn och betalkontonumret, som vanligtvis är Iban-numret, enligt vad som tillhandahålls av betalaren.

| 3.7 | EESK välkomnar kravet på att betaltjänstleverantörer inte ska ta ut högre avgifter för direktbetalningar i euro än för ordinarie betalningar i euro, särskilt om Iban-kontrollsystemet utvidgas till att omfatta alla Sepa-betalningar. |
| --- | --- |

3.7

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Eftersom denna förordning ändrar förordning (EU) nr 260/2012 har den samma tillämpningsområde. Det är dock oklart huruvida dessa nya regler även gäller investeringstjänster. De tjänsterna omfattas inte av direktiv (EU) 2015/2366 (artikel 3 i i det andra betaltjänstdirektivet). Det vore lämpligt att klargöra detta undantag. Att kontrollera överensstämmelsen mellan Iban-numret och betalningsmottagarens namn är en uppgift för den mottagande banken som denna måste investera i. Men denna bank vet inte vem avsändaren är och inte har något förhållande till honom eller henne. Banken kan således inte ta ut en avgift av avsändaren. Den avsändande banken kan ta ut en avgift från avsändaren, men det skulle vara ologiskt eftersom arbetet främst utförs av den mottagande banken. EESK anser att den avsändande banken inte bör ta ut en avgift för denna tjänst, utan att avgiften – om någon – bör ingå i priset för själva direktbetalningen och inte debiteras separat som en transaktionsavgift, eftersom den då skulle kunna ha en negativ inverkan på betalarnas vilja att använda tjänsten och därmed på betalarnas säkerhet vid transaktioner.






  — | Kommittén är även tveksam till om Iban-kontrollen är en rent valfri tjänst som kunden måste välja att utnyttja för varje transaktion eller för alla transaktioner. I vissa situationer (t.ex. en mobilbetalning) kan den vara mycket komplicerad att hantera och också försämra tjänstens bekvämlighet för betalaren – han eller hon skulle vara tvungen att fatta ett beslut varje gång kreditöverföringen inleds och i onödan klicka mer än nödvändigt. |
| --- | --- | --- |

4.1

—

Kommittén är även tveksam till om Iban-kontrollen är en rent valfri tjänst som kunden måste välja att utnyttja för varje transaktion eller för alla transaktioner. I vissa situationer (t.ex. en mobilbetalning) kan den vara mycket komplicerad att hantera och också försämra tjänstens bekvämlighet för betalaren – han eller hon skulle vara tvungen att fatta ett beslut varje gång kreditöverföringen inleds och i onödan klicka mer än nödvändigt.

| — | EESK skulle vilja att Iban-kontrollen inte begränsas till direktbetalningar utan även utvidgas till att omfatta traditionella kreditöverföringar till dess att de tillhandahålls av betaltjänstleverantörerna. |
| --- | --- |

—

EESK skulle vilja att Iban-kontrollen inte begränsas till direktbetalningar utan även utvidgas till att omfatta traditionella kreditöverföringar till dess att de tillhandahålls av betaltjänstleverantörerna.

| — | E-penninginstitut och betalningsinstitut är för närvarande undantagna från denna förordnings tillämpningsområde. Detta undantag bör tas bort så snart dessa institut har beviljats tillträde till betalningssystemen, efter ändringen av direktivet om slutgiltig avveckling. Betaltjänstleverantörer som inte är banker bör omfattas av förordningen så länge som deras erbjudande om betaltjänster inbegriper förvaltning av betalkonton och genomförande av betalningar. Fram tills dess är det nödvändigt att klargöra hur Iban-kontroller och ansvarsregler ska tillämpas när dessa tredje parter används för att initiera direktbetalningar. |
| --- | --- |

—

E-penninginstitut och betalningsinstitut är för närvarande undantagna från denna förordnings tillämpningsområde. Detta undantag bör tas bort så snart dessa institut har beviljats tillträde till betalningssystemen, efter ändringen av direktivet om slutgiltig avveckling. Betaltjänstleverantörer som inte är banker bör omfattas av förordningen så länge som deras erbjudande om betaltjänster inbegriper förvaltning av betalkonton och genomförande av betalningar. Fram tills dess är det nödvändigt att klargöra hur Iban-kontroller och ansvarsregler ska tillämpas när dessa tredje parter används för att initiera direktbetalningar.

| 4.2 | För att direktbetalningar ska få ett genomslag i EU anser EESK att det är av avgörande betydelse att tjänsten är lättåtkomlig för de europeiska konsumenterna och företagen. Ju fler betaltjänstleverantörer som börjar erbjuda direktbetalningar desto större kommer således genomslaget för direktbetalningar i EU att bli. Kommittén stöder följaktligen tanken på att göra det möjligt för e-penninginstitut och betalningsinstitut att delta i betalningssystem som direkta deltagare och ser också potential i att utvidga kommissionens förslag om direktbetalningar till de sju medlemsstater utanför euroområdet som ingår i den inre marknaden. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK anser att kommissionen, utöver den föreslagna förordningen, bör göra följande:






  — | Göra det möjligt för kunder att underrättas genom ett elektroniskt direktmeddelande när en bristande överensstämmelse upptäcks mellan betalningsmottagarens namn och Iban-numret eller någon annan identifieringsmetod som används, enligt vad som tillhandahålls av betalaren. Denna tjänst måste vara obligatorisk och utan särskild avgift. |
| --- | --- | --- |

4.3

—

Göra det möjligt för kunder att underrättas genom ett elektroniskt direktmeddelande när en bristande överensstämmelse upptäcks mellan betalningsmottagarens namn och Iban-numret eller någon annan identifieringsmetod som används, enligt vad som tillhandahålls av betalaren. Denna tjänst måste vara obligatorisk och utan särskild avgift.

| — | Säkerställa att när den mottagande banken upptäcker en bristande överensstämmelse i samband med Iban-kontrollen ska denna bank informera den avsändande banken om situationen. Den avsändande banken informerar således sin kund om denna bristande överensstämmelse och betalningstransaktionen avbryts. |
| --- | --- |

—

Säkerställa att när den mottagande banken upptäcker en bristande överensstämmelse i samband med Iban-kontrollen ska denna bank informera den avsändande banken om situationen. Den avsändande banken informerar således sin kund om denna bristande överensstämmelse och betalningstransaktionen avbryts.

| — | Säkerställa att när en bristande överensstämmelse upptäcks och kunden ändå beslutar att bekräfta direktbetalningen, att det står helt klart för kunden att om han eller hon inte har angett rätt betalningsmottagare är den avsändande banken inte längre ansvarig om betalningsmottagaren inte stämmer. |
| --- | --- |

—

Säkerställa att när en bristande överensstämmelse upptäcks och kunden ändå beslutar att bekräfta direktbetalningen, att det står helt klart för kunden att om han eller hon inte har angett rätt betalningsmottagare är den avsändande banken inte längre ansvarig om betalningsmottagaren inte stämmer.

| — | Föreslå riktade åtgärder för att förbättra kampen mot bedrägerier, eftersom Iban endast kommer att påverka godkända pushbetalningar (APP). Detta kan ske i samordning med utvecklingen av det Request to Pay-system som inrättats av Europeiska betalningsrådet, som också förvaltar SCT Inst-systemet. |
| --- | --- |

—

Föreslå riktade åtgärder för att förbättra kampen mot bedrägerier, eftersom Iban endast kommer att påverka godkända pushbetalningar (APP). Detta kan ske i samordning med utvecklingen av det Request to Pay-system som inrättats av Europeiska betalningsrådet, som också förvaltar SCT Inst-systemet.

5.   Sanktioner

| 5.1 | En mycket stor andel gränsöverskridande betalningar i euro avvisas utan grund av betaltjänstleverantörerna, till följd av problem med att kontrollera tillämpningen av sanktioner. De offentliga myndigheter som ansvarar för att verkställa sanktioner förser betaltjänstleverantörerna med information om de företag som är föremål för sanktioner till följd av kontroll eller ägande. Tyvärr är det inte ovanligt att offentliga myndigheter i olika länder tolkar kriterierna eller skälen till ett ägarbyte på olika sätt och har olika åsikter om tillämpningen av sanktioner mot sådana företag. Till följd av detta kan ett företag bestraffas i ett land men inte i ett annat. Därför är det viktigt att






  a) | införa bestämmelser och förklara dem i förordningen för att säkerställa en enhetlig tillämpning av EU-lagstiftningen när det gäller






  — | hur betaltjänstleverantörer som är verksamma i flera länder bör bedöma sådana situationer och vilka åtgärder betaltjänstleverantörerna bör vidta, |
| --- | --- | --- | --- |

5.1

a)

införa bestämmelser och förklara dem i förordningen för att säkerställa en enhetlig tillämpning av EU-lagstiftningen när det gäller

—

hur betaltjänstleverantörer som är verksamma i flera länder bör bedöma sådana situationer och vilka åtgärder betaltjänstleverantörerna bör vidta,

| — | hur sådan information kommer att delas inom EU, |
| --- | --- |

—

hur sådan information kommer att delas inom EU,

| — | hur frågan om skadestånd kommer att hanteras i sådana fall. |
| --- | --- |

—

hur frågan om skadestånd kommer att hanteras i sådana fall.

| b) | göra motiveringsdelen av förordningen detaljerad så att den omfattar EU:s allmänna ståndpunkt och ger en tolkning av de sanktioner som är tillämpliga på varor och tjänster, såsom EU:s användning när det handlar om varor och tjänster. Sanktioner som gäller import, export, transport, förbud osv. av vissa varor. |
| --- | --- |

b)

göra motiveringsdelen av förordningen detaljerad så att den omfattar EU:s allmänna ståndpunkt och ger en tolkning av de sanktioner som är tillämpliga på varor och tjänster, såsom EU:s användning när det handlar om varor och tjänster. Sanktioner som gäller import, export, transport, förbud osv. av vissa varor.

| 5.2 | Betaltjänstleverantörerna skulle kunna övervaka sanktionerna mer effektivt om de hade interna övervakningsförteckningar och rätt att hänvisa till andra länders förteckningar (Förenta staterna, Förenade kungariket osv.), vilket skulle minska anseenderisker och risker för korrespondentbanker (nuvarande marknadspraxis). De särskilda åtgärderna här omfattar följande:






  — | Upprätta interna övervakningsförteckningar, som normalt skulle omfatta enheter som är delaktiga i överträdelser av sanktioner eller sanktionsrisker, produkter med dubbla användningsområden osv. |
| --- | --- | --- |

5.2

—

Upprätta interna övervakningsförteckningar, som normalt skulle omfatta enheter som är delaktiga i överträdelser av sanktioner eller sanktionsrisker, produkter med dubbla användningsområden osv.

| — | Använda den förteckning som tillhandahålls av den behöriga nationella myndigheten i enlighet med EU:s lagstiftning om bekämpning av penningtvätt. |
| --- | --- |

—

Använda den förteckning som tillhandahålls av den behöriga nationella myndigheten i enlighet med EU:s lagstiftning om bekämpning av penningtvätt.

| 5.3 | Europeiska unionen kanske gör en annan tolkning än länder utanför EU när det gäller sanktioner. För att förteckningen ska vara förenlig med inrikes- och utrikespolitiken rekommenderar EESK att medlemsstaterna åläggs att se till att tillsynsmyndigheterna omedelbart gör information om personer eller enheter, vilken tagits fram i anslutning till de restriktiva EU-åtgärder som antagits genom rådsförordningar enligt artikel 215 i EUF-fördraget, tillgänglig för betaltjänstleverantörer som står under deras tillsyn. Denna information bör utgöra den officiella förteckningen över personer eller enheter som är föremål för EU:s sanktioner (restriktiva åtgärder). Denna förteckning bör tillhandahållas av den behöriga nationella myndigheten i enlighet med EU:s lagstiftning om bekämpning av penningtvätt. |
| --- | --- |

5.3

Bryssel den 22 februari 2023.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 220, 9.6.2021, s. 72.

1

(2)  EUT C 341, 24.8.2021, s. 41.

2

(3)  En betaltjänstleverantör är en tillhandahållare av betaltjänster enligt definitionen i bilaga I till direktiv (EU) 2015/2366 (andra betaltjänstdirektivet), såsom ett kreditinstitut, betalningsinstitut eller institut för elektroniska pengar.

3

(4)  EGT L 166, 11.6.1998, s. 45.

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 260/2012 av den 14 mars 2012 om antagande av tekniska och affärsmässiga krav för betalningar och autogireringar i euro och om ändring av förordning (EG) nr 924/2009 (EUT L 94, 30.3.2012, s. 22)

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2366 av den 25 november 2015 om betaltjänster på den inre marknaden, om ändring av direktiven 2002/65/EG, 2009/110/EG och 2013/36/EU samt förordning (EU) nr 1093/2010 och om upphävande av direktiv 2007/64/EG (EUT L 337, 23.12.2015, s. 35).

6

(7)  COM(2020) 592 final av den 24 september 2020.

7

(8)  COM(2021) 32 final av den 19 januari 2021.

8

(9)  COM(2021) 645 final av den 19 oktober 2021.

9

(10)  EUT C 220, 9.6.2021, s. 72.

10

(11)  EUT C 341, 24.8.2021, s. 41.

11

(12)  https://www.europeanpaymentscouncil.eu/what-we-do/sepa-instant-credit-transfer

12

---

| 27.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 146/29 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 146/29

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlaments och rådets förordning om datainsamling och datadelning avseende korttidsuthyrning av boende och om ändring av förordning (EU) 2018/1724

(COM(2022) 571 final – 2022/0358 (COD))

(2023/C 146/05)

| Föredragande: | Marinel Dănuț MUREȘAN |
| --- | --- |

Föredragande:

Marinel Dănuț MUREȘAN

| Remiss | Europaparlamentet, 21.11.2022
  Europeiska unionens råd, 1.12.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av sektionen | 27.1.2023 |
| Antagande vid plenarsession | 22.2.2023 |
| Plenarsession nr | 576 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 190/0/4 |

Remiss

Europaparlamentet, 21.11.2022

Europeiska unionens råd, 1.12.2022

Rättslig grund

Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

27.1.2023

Antagande vid plenarsession

22.2.2023

Plenarsession nr

576

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

190/0/4

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Den föreslagna förordningen är ett svar på önskemålet från alla seriösa berörda parter om att marknaden för korttidsuthyrning av bostäder bör regleras. Förordningen är förenlig med övriga EU-bestämmelser. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) anser att de mekanismer som föreslås i förordningen bör införas i syfte att utveckla en mer rättvis konkurrens på området för korttidsuthyrning av bostäder och ett säkrare, mer insynsvänligt och ändamålsenligt utbud av korttidsuthyrningstjänster. Kommittén menar också att de nationella och lokala myndigheterna bör förses med effektiva verktyg för att anpassa korttidsuthyrningsverksamheten till lokala förhållanden och behoven i olika delar av EU. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | I förordningen anges inte vem och vad som ska deklareras vid registreringen i det nationella digitala registret, och särskilda situationer gäller för






  — | uppgifter om värdarna (ägare av bostaden, ägarombud, hyresgäst/person som hyr ut i andra hand, mäklarföretag, företag som förvaltar eller underhåller boendeenheter), |
| --- | --- | --- |

1.3

—

uppgifter om värdarna (ägare av bostaden, ägarombud, hyresgäst/person som hyr ut i andra hand, mäklarföretag, företag som förvaltar eller underhåller boendeenheter),

| — | uppgifter om boendeenheterna (om de helt eller endast delvis är föremål för korttidsuthyrning, om de har tjänster som är tillgängliga mot en avgift, gemensamma faciliteter osv.), |
| --- | --- |

—

uppgifter om boendeenheterna (om de helt eller endast delvis är föremål för korttidsuthyrning, om de har tjänster som är tillgängliga mot en avgift, gemensamma faciliteter osv.),

| — | högsta tillåtna antal personer i en enhet (för att enhetens kapacitet inte ska överstigas). |
| --- | --- |

—

högsta tillåtna antal personer i en enhet (för att enhetens kapacitet inte ska överstigas).

| 1.3.1 | Processen för registrering i det nationella digitala registret bör förenklas och vara flexibel och registret bör ha en enhetlig utformning på EU-nivå. Syftet är att göra det så lätt som möjligt att i alla situationer efterleva reglerna, säkerställa att uppgifterna behandlas korrekt och effektivt samt garantera att reglerna efterlevs och på så sätt bidra till att minska antalet fall där värdarna undviker att registrera poster i det nationella digitala registret. |
| --- | --- |

1.3.1

| 1.4 | EESK föreslår att kommissionen i förordningen rekommenderar att nationella och/eller lokala myndigheter genomför regelbundna bedömningar av inverkan av korttidsuthyrning av bostäder när det gäller






  — | den faktiska lokala turismpotentialen, |
| --- | --- | --- |

1.4

—

den faktiska lokala turismpotentialen,

| — | inverkan på välbefinnandet hos de som bor i området, |
| --- | --- |

—

inverkan på välbefinnandet hos de som bor i området,

| — | de sociala konsekvenserna i fråga om hyresbostäder, |
| --- | --- |

—

de sociala konsekvenserna i fråga om hyresbostäder,

| — | inverkan på den lokala bostadsmarknaden, |
| --- | --- |

—

inverkan på den lokala bostadsmarknaden,

| — | de sociala konsekvenserna i fråga om levnadskostnader i det lokala området, |
| --- | --- |

—

de sociala konsekvenserna i fråga om levnadskostnader i det lokala området,

| — | inverkan på sysselsättningen, |
| --- | --- |

—

inverkan på sysselsättningen,

| — | konsekvenserna i fråga om miljöföroreningar, |
| --- | --- |

—

konsekvenserna i fråga om miljöföroreningar,

| — | inverkan på respekten för lokala traditioner, |
| --- | --- |

—

inverkan på respekten för lokala traditioner,

| — | inverkan på affärsverksamhet som bedrivs direkt och indirekt i området. |
| --- | --- |

—

inverkan på affärsverksamhet som bedrivs direkt och indirekt i området.

| 1.4.1 | Detta skulle göra det möjligt för myndigheterna att i god tid vidta lämpliga åtgärder för att undvika att kriser uppstår. |
| --- | --- |

1.4.1

| 1.5 | I förordningen föreskrivs inga villkor för de nationella och lokala myndigheternas utfärdande av tillstånd efter registreringen i det nationella digitala registret: det överlåts åt dem att anpassa dessa villkor till de lokala förhållandena. I förordningen rekommenderas dock att man vid utfärdandet av tillstånd undviker att införa artificiella begränsningar eller förhindra det reguljära bedrivandet av korttidsuthyrningsverksamhet. Vi anser att ett försäkringssystem som värden tecknar för sina enheter och som täcker merparten av de risker som följer av korttidsuthyrningen av bostäder skulle kunna ersätta kraven för utfärdandet av tillstånd, eftersom försäkringsbolagen skulle kontrollera att värdarna följer reglerna när de utvärderar försäkringen. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Förordningen är inte alltför strikt när det gäller vilka uppgifter som värdarna måste tillhandahålla vid registreringen i det nationella digitala registret eller som plattformarna måste rapportera till myndigheterna. En standardiserad metod, under vägledning av EU-institutionerna, i enlighet med det som anges när det gäller den information som krävs för all korttidsuthyrning av bostäder skulle därför hjälpa de nationella och lokala myndigheterna att fatta beslut i enlighet med de berörda samhällenas intressen, underlätta utbytet av uppgifter mellan myndigheter, öka regelefterlevnaden och göra det möjligt för myndigheterna att vidta lämpliga åtgärder på grundval av analyser på både EU-nivå och lokal nivå. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Vi föreslår dock att kommissionen rekommenderar att de nationella och/eller de lokala myndigheterna övervakar den inverkan som korttidsuthyrningen av bostäder har när det gäller






  — | den betydande minskningen av utbudet när det gäller långtidsuthyrning av bostäder för andra ändamål än turism, |
| --- | --- | --- |

1.7

—

den betydande minskningen av utbudet när det gäller långtidsuthyrning av bostäder för andra ändamål än turism,

| — | det begränsade utbudet av hyresbostäder för låginkomsttagare mot bakgrund av att hyrorna blir allt högre till följd av efterfrågan på marknaden för korttidsuthyrning av bostäder, |
| --- | --- |

—

det begränsade utbudet av hyresbostäder för låginkomsttagare mot bakgrund av att hyrorna blir allt högre till följd av efterfrågan på marknaden för korttidsuthyrning av bostäder,

| — | försämrade levnadsvillkor för dem som bor i området på grund av buller som orsakas av turister, olämpligt beteende från turisternas sida eller brist på efterlevnad från turisternas sida av reglerna för samlevnaden mellan tillfälligt och fast boende (respekt för lokala traditioner, säkerställande av att offentliga platser och platser för insamling och sortering av avfall är rena, hygieniska och välstädade), |
| --- | --- |

—

försämrade levnadsvillkor för dem som bor i området på grund av buller som orsakas av turister, olämpligt beteende från turisternas sida eller brist på efterlevnad från turisternas sida av reglerna för samlevnaden mellan tillfälligt och fast boende (respekt för lokala traditioner, säkerställande av att offentliga platser och platser för insamling och sortering av avfall är rena, hygieniska och välstädade),

| — | de ytterligare åtgärder som måste vidtas för att bevara historiska och arkitektoniska monument och naturområden, |
| --- | --- |

—

de ytterligare åtgärder som måste vidtas för att bevara historiska och arkitektoniska monument och naturområden,

| — | effekterna på arbetsmarknaden som helhet. |
| --- | --- |

—

effekterna på arbetsmarknaden som helhet.

| 1.7.1 | Förslaget kommer att bana väg för en öppen diskussion om dessa utmaningar, som bara kan vara till gagn för alla som är involverade i korttidsuthyrning av bostäder. De åtgärder som vidtas kommer inte att skapa snedvridningar på marknaden eller leda till att reglerna inte efterlevs i någon större utsträckning, och lokalsamhällena kommer direkt att förbättra den smidiga integreringen av bostäder som är föremål för korttidsuthyrning. |
| --- | --- |

1.7.1

| 1.8 | EESK rekommenderar att man i förordningen föreskriver att onlineplattformarna ska ge kunderna relevant information inte bara om värdens registrering i det nationella digitala registret eller en allmän presentation av enheten, utan även information om värdarnas och plattformens ansvar, åtgärder som vidtagits för att säkerställa tillfredsställande hälso- och säkerhetsvillkor för kunderna, särskilda krav som kunderna ska uppfylla både i enheten och på offentliga platser samt olika lokala traditioner som är viktiga för alla aktörer på denna marknad, för lokalsamhället och de lokala myndigheterna. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | I förordningen föreskrivs att den ska genomföras på nationell nivå först två år efter att den har antagits. Vi anser att det kommer att vara mycket lättare att inrätta en onlineplattform efter denna period tack vare datainteroperabilitet och datautbyte, då manuell datainsamling inte längre kommer att vara nödvändig. EESK rekommenderar därför att manuell datainsamling ska göras frivillig för förvaltare av onlineplattformar som drivs som företag, mikroföretag och små företag. Vi anser dock att det bör anges att nationella och lokala myndigheter ska övervaka efterlevnaden av bestämmelserna om rapportering/överföring av data från alla plattformar som förmedlar eller underlättar tjänster för korttidsuthyrning av bostäder, med påföljder för eventuell avsaknad av rapportering eller bristfällig rapportering från förvaltare av onlineplattformar eller andra typer av plattformar som underlättar tillhandahållandet av korttidsuthyrningstjänster. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Det bör föreskrivas i förordningen att EU-institutionerna antingen direkt eller via nationella och lokala myndigheter, ska hålla alla aktörer som är involverade i korttidsuthyrning av bostäder informerade om eventuella större pågående eller förutsedda händelser i samband med korttidsuthyrningen, som kan påverka den ekonomiska, samhälleliga eller miljömässiga situationen eller den allmänna säkerheten i specifika områden. Detta skulle kunna göra det möjligt att vidta åtgärder i god tid och förebygga allvarliga och oönskade händelser (t.ex. ekonomiska kriser, större sociala kriser, omfattande social oro, ökande fattigdom och ett ökat antal hemlösa, stor miljöpåverkan eller stor inverkan på folkhälsan) och eventuella andra händelser som skulle tvinga myndigheterna att vidta åtgärder som påverkar korttidsuthyrningen av bostäder. |
| --- | --- |

1.10

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Korttidsuthyrning av bostäder ökar snabbt i EU och drivs i hög grad på av plattformsekonomin. Korttidsuthyrda bostäder står för cirka en fjärdedel av alla turistboenden i EU och deras antal håller på att öka avsevärt i hela EU. Kommissionens förslag är en nyckelåtgärd i ”Transition Pathway for Tourism”, som offentliggjordes i februari 2022. Förslaget tillkännagavs i kommissionens strategi för små och medelstora företag från mars 2020 och syftar till att främja en balanserad och ansvarsfull utveckling av delningsekonomin på den inre marknaden. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Det föreslagna nya regelverket syftar till att






  — | harmonisera registreringskraven för värdar och deras fastigheter som är föremål för korttidsuthyrning, när sådana krav införs av nationella myndigheter, |
| --- | --- | --- |

2.2

—

harmonisera registreringskraven för värdar och deras fastigheter som är föremål för korttidsuthyrning, när sådana krav införs av nationella myndigheter,

| — | förtydliga reglerna för att säkerställa att registreringsnumren uppvisas och kontrolleras, |
| --- | --- |

—

förtydliga reglerna för att säkerställa att registreringsnumren uppvisas och kontrolleras,

| — | förenkla datadelningen mellan onlineplattformar och offentliga myndigheter, |
| --- | --- |

—

förenkla datadelningen mellan onlineplattformar och offentliga myndigheter,

| — | möjliggöra återanvändning av data i aggregerad form, |
| --- | --- |

—

möjliggöra återanvändning av data i aggregerad form,

| — | inrätta en ändamålsenlig ram för genomförandet. |
| --- | --- |

—

inrätta en ändamålsenlig ram för genomförandet.

| 2.3 | Den föreslagna förordningen är förenlig med andra rättsliga instrument, nämligen






  — | rättsakten om digitala tjänster, |
| --- | --- | --- |

2.3

—

rättsakten om digitala tjänster,

| — | tjänstedirektivet, |
| --- | --- |

—

tjänstedirektivet,

| — | direktivet om elektronisk handel, |
| --- | --- |

—

direktivet om elektronisk handel,

| — | förordningen om förbindelserna mellan plattformar och företag, |
| --- | --- |

—

förordningen om förbindelserna mellan plattformar och företag,

| — | förslaget till dataakt, |
| --- | --- |

—

förslaget till dataakt,

| — | den allmänna dataskyddsförordningen, |
| --- | --- |

—

den allmänna dataskyddsförordningen,

| — | förordningen om en gemensam digital ingång, |
| --- | --- |

—

förordningen om en gemensam digital ingång,

och omfattas av bestämmelserna i DAC7-direktivet (1).

| 2.4 | Förordningen syftar till att inrätta en harmoniserad och enhetlig ram för tjänster för korttidsuthyrning av bostäder när det gäller generering och utbyte av data i hela EU, för att undvika att det på den inre marknaden uppstår en mängd olika krav på och begäranden om data. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Den föreslagna förordningen stöder också onlineplattformar när det gäller att standardisera och förenkla förfarandena för registrering och överföring av data och säkerställa interoperabiliteten hos överförda data, genom att skapa en harmoniserad ram och minska fragmentering, semantiska oklarheter och administrativa bördor. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Enligt förordningen ska värdarna i förväg registrera sig i ett nationellt digitalt register, vilket kommer att göra det lättare för kunder på onlineplattformar för korttidsuthyrning av bostäder att få tillgång till mer transparent och korrekt information, öka rättssäkerheten för de tjänster som köps och säljs, underlätta utbytet av användbar information och bidra till en smidig förvaltning av sådana tjänster i olika områden. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Förordningen utgör en gemensam ram på EU-nivå för information och behandling av data och ger nationella och lokala myndigheter den spårbarhet för data som de behöver för att kunna utarbeta och upprätthålla reglerna för tjänster för korttidsuthyrning av bostäder samt för att kunna följa reglerna och anta välgrundade politiska åtgärder i enlighet med gällande EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Förordningen tar hänsyn till de finansiella och administrativa svårigheter som mikroföretag och små företag som driver onlineplattformar kan stöta på när de anpassar dessa plattformar till förordningens krav på automatisk interoperabilitet för datadelning, och tillhandahåller alternativa lösningar som inte medför några betydande kostnader. |
| --- | --- |

2.8

3.   Allmänna och särskilda kommentarer

| 3.1 | Förordningen är förenlig med de angivna EU-bestämmelserna. Den stöder utvecklingen av en mer rättvis och balanserad konkurrens på detta viktiga och dynamiska affärsområde samt föreskriver en mer tillfredsställande efterlevnad av rättsliga (skattemässiga) bestämmelser för alla tjänsteleverantörer på marknaden för korttidsuthyrning av bostäder (värdar), samtidigt som den främjar utvecklingen av olika sorts affärsverksamhet i EU. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EU-institutionerna och de nationella institutionerna bör övervaka och reglera detta område som ständigt utvecklas för att säkerställa att tjänster för korttidsuthyrning av bostäder integreras på ett harmoniskt sätt i det övergripande sammanhanget och därigenom indirekt bidrar till en hållbar utveckling av det lokala företagsklimatet, i linje med den sociala taxonomin. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | I förordningen föreskrivs inga villkor för de nationella och lokala myndigheternas utfärdande av tillstånd: det överlåts åt dem att anpassa dessa villkor till de lokala förhållandena där hänsyn kan tas till den lokala hyresmarknaden, den allmänna sociala situationen, samlevnaden med de fast boende samt miljön och näringslivet i de berörda områdena. I förordningen rekommenderas dock att man vid utfärdandet av tillstånd undviker att införa artificiella begränsningar eller förhindra det reguljära bedrivandet av korttidsuthyrningsverksamhet. |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Förordningen är inte alltför strikt när det gäller vilka uppgifter som värdarna måste tillhandahålla vid registreringen i det nationella digitala registret eller som plattformarna måste rapportera. Det finns därför både möjligheter och risker för de nationella och lokala myndigheterna när det gäller hur de behandlar den mängd uppgifter som erhålls från värdarna när de registrerar sig och ges tillstånd att bedriva verksamhet och från plattformar när de rapporterar de uppgifter som krävs. Dessa uppgifter måste användas på ett effektivt sätt, utan att det inverkar negativt på utvecklingen och bedrivandet av korttidsuthyrning av bostäder. Kommissionen rekommenderar dock att nivån på de erforderliga uppgifterna standardiseras i syfte att underlätta det välbehövliga informationsutbytet mellan myndigheterna. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.4 | EU-institutionerna bör tillsammans med nationella och lokala myndigheter reglera villkoren för bedrivande och utveckling av verksamhet för korttidsuthyrning av bostäder och främja efterlevnad av en taxonomi avseende sociala och ekonomiska frågor, miljöskydd samt bevarande av monument och natur i syfte att säkerställa att korttidsuthyrningen integreras på ett harmoniskt sätt i det lokala området. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Eftersom plattformarnas kunder består av både EU-medborgare och tredjelandsmedborgare som reser för olika ändamål, däribland turism, är det viktigt att man genom tillämpningen av denna förordning främjar och upprätthåller rättvisa konkurrensvillkor med rimliga priser och ett balanserat utbud av inkvarteringar (inbegripet traditionella former såsom hotell, pensionat och vandrarhem, och icke-traditionella former såsom privata värdar), utan att utbudet av bostäder som är föremål för korttidsuthyrning minskar eller att priset för sådan inkvartering höjs. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | I förordningen bör det föreskrivas att eventuella särskilda kompletterande regler eller efterlevnadsregler som införs av nationella och lokala myndigheter ska åläggas värdarna gradvis och i god tid. Därigenom skulle man undvika att utbudet av korttidsuthyrning av bostäder på de olika marknaderna minskar och säkerställa att utbudet inte kanaliseras till mindre officiella former av korttidsuthyrning, vilket skulle påverka marknaden för direkta och indirekta arbetstillfällen som genereras av korttidsuthyrningen, affärsverksamheten inom sektorn och därmed sammanhängande affärsverksamhet samt värdarnas frivilliga efterlevnad av lagstiftningen. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Turismens och de särskilda onlineplattformarnas snabba utveckling har skapat nya möjligheter för såväl värdar som kunder och turister. Vid sidan av de stora affärsmöjligheterna för de berörda samhällena har det dock medfört många utmaningar:






  — | En betydande minskning av utbudet när det gäller långtidsuthyrning av bostäder för andra ändamål än turism. |
| --- | --- | --- |

3.7

—

En betydande minskning av utbudet när det gäller långtidsuthyrning av bostäder för andra ändamål än turism.

| — | Ett begränsat utbud av hyresbostäder för låginkomsttagare mot bakgrund av att hyrorna blir allt högre till följd av efterfrågan på marknaden för korttidsuthyrning av bostäder. |
| --- | --- |

—

Ett begränsat utbud av hyresbostäder för låginkomsttagare mot bakgrund av att hyrorna blir allt högre till följd av efterfrågan på marknaden för korttidsuthyrning av bostäder.

| — | Försämrade levnadsvillkor för dem som bor i området på grund av buller som orsakas av turister, olämpligt beteende från turisternas sida eller brist på efterlevnad från turisternas sida av reglerna för samlevnaden mellan tillfälligt och fast boende (respekt för lokala traditioner, säkerställande av att offentliga platser och platser för insamling och sortering av avfall är rena, hygieniska och välstädade). |
| --- | --- |

—

Försämrade levnadsvillkor för dem som bor i området på grund av buller som orsakas av turister, olämpligt beteende från turisternas sida eller brist på efterlevnad från turisternas sida av reglerna för samlevnaden mellan tillfälligt och fast boende (respekt för lokala traditioner, säkerställande av att offentliga platser och platser för insamling och sortering av avfall är rena, hygieniska och välstädade).

| — | Ytterligare åtgärder som måste vidtas för att bevara historiska och arkitektoniska monument och naturområden. |
| --- | --- |

—

Ytterligare åtgärder som måste vidtas för att bevara historiska och arkitektoniska monument och naturområden.

| — | Den tillgängliga arbetskraften som är både begränsad och dyr. |
| --- | --- |

—

Den tillgängliga arbetskraften som är både begränsad och dyr.

| 3.7.1 | Kommittén är oroad över denna situation som har uppstått i vissa delar av EU och är medveten om att detta inte är syftet med de regler som kommissionen föreslår. EESK anser att dessa viktiga samhälleliga och sociala aspekter bör beaktas i regelverket. |
| --- | --- |

3.7.1

| 3.8 | Vi konstaterar att det i förordningen inte anges vem och vad som ska deklareras vid registreringen i det nationella digitala registret, och särskilda situationer gäller för






  — | uppgifter om värdarna (ägare av bostaden, ägarombud, hyresgäst/person som hyr ut i andra hand, mäklarföretag, företag som förvaltar eller underhåller boendeenheter), |
| --- | --- | --- |

3.8

—

uppgifter om värdarna (ägare av bostaden, ägarombud, hyresgäst/person som hyr ut i andra hand, mäklarföretag, företag som förvaltar eller underhåller boendeenheter),

| — | uppgifter om boendeenheterna (om de helt eller endast delvis är föremål för korttidsuthyrning, om de har tjänster som är tillgängliga mot en avgift, gemensamma faciliteter osv.), |
| --- | --- |

—

uppgifter om boendeenheterna (om de helt eller endast delvis är föremål för korttidsuthyrning, om de har tjänster som är tillgängliga mot en avgift, gemensamma faciliteter osv.),

| — | högsta tillåtna antal personer i en enhet (för att enhetens kapacitet inte ska överstigas). |
| --- | --- |

—

högsta tillåtna antal personer i en enhet (för att enhetens kapacitet inte ska överstigas).

| 3.8.1 | Alla dessa punkter måste klargöras på förhand och uppgifterna översändas till de myndigheter som ansvarar för att genomföra och förvalta det nationella digitala registret. Detta kommer att säkerställa att uppgifterna behandlas korrekt och effektivt, att reglerna efterlevs, att informationsutbytet är så konsekvent som möjligt och att genomförandet sker på ett enhetligt sätt i EU. |
| --- | --- |

3.8.1

| 3.9 | EESK noterar dock att förordningen överlåter åt de nationella och lokala myndigheterna att fastställa villkoren för utfärdande av tillstånd för enheter som är föremål för korttidsuthyrning. Detta kan vara ändamålsenligt och garantera att villkoren svarar väl mot de specifika lokala förhållandena och att man undviker att dessa myndigheter tvingas vidta alltför byråkratiska åtgärder vid utfärdandet av tillstånd. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Förordningen föreskriver inga krav på onlineplattformarna när det gäller nivån på den information som ska tillhandahållas kunderna avseende boendeenheterna eller av värdarna, eller om de olika parternas ansvarsnivå, och heller inga krav när det gäller den information som kunderna måste ges om de villkor som gäller när de hyr enheten – det överlåts till plattformarna eller de nationella och lokala myndigheterna att fatta beslut om dessa frågor. En enhetlig nivå av efterlevnad, som säkerställer att kunderna får användbar information om boendet, om hur hälso- och säkerhetskraven uppfylls och om de olika parternas ansvar och de krav som kunderna ska uppfylla både i bostaden och på offentliga platser, skulle vara till nytta för såväl marknadsaktörerna och lokalsamhället som de lokala myndigheterna. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Förordningen är förenlig med EU-lagstiftningen och kommer att genomföras på nationell nivå först om två år. Vi anser att det kommer att vara mycket lättare att inrätta en onlineplattform efter denna period tack vare datainteroperabilitet och datautbyte, då manuell datainsamling inte längre kommer att vara nödvändig. Därför rekommenderar vi att det i förordningen ska föreskrivas att det ska vara frivilligt för förvaltare av onlineplattformar som drivs som företag, mikroföretag och små företag att samla in data manuellt, och att nationella och lokala myndigheter ska övervaka efterlevnaden när det gäller rapportering/överföring av data för alla plattformar som förmedlar eller underlättar tjänster för korttidsuthyrning av bostäder. |
| --- | --- |

3.11

Bryssel den 22 februari 2023.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Genom rådets direktiv (EU) 2021/514 av den 22 mars 2021 om ändring av direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning (EUT L 104, 25.3.2021, s. 1) utvidgades EU:s ram för automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning. Medlemsstaterna var skyldiga att införliva detta direktiv i sin nationella lagstiftning senast den 31 januari 2022 och måste tillämpa de nya bestämmelserna från och med den 1 januari 2023.

1

---

| 27.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 146/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 146/35

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse

(COM(2022) 541 final – 2022/0345 (COD))

(2023/C 146/06)

| Föredragande: | Stoyan TCHOUKANOV |
| --- | --- |

Föredragande:

Stoyan TCHOUKANOV

| Remiss | Europaparlamentet, 19.1.2023
  Rådet, 24.1.2023 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 192.1 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av sektionen | 3.2.2023 |
| Antagande vid plenarsessionen | 22.2.2023 |
| Plenarsession nr | 576 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 198/1/4 |

Remiss

Europaparlamentet, 19.1.2023

Rådet, 24.1.2023

Rättslig grund

Artiklarna 192.1 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av sektionen

3.2.2023

Antagande vid plenarsessionen

22.2.2023

Plenarsession nr

576

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

198/1/4

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) stöder kommissionens vision om att uppdatera EU:s regler för avloppsvatten från tätbebyggelse och göra dem redo för de kommande två årtiondena genom att ta itu inte bara med frågor som rör rening av avloppsvatten, utan även med energi- och kretsloppsekonomiska aspekter samt förbättrad styrning. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK konstaterar att rent vatten är en strategisk resurs när det gäller att säkerställa ett fungerande samhälle och en motståndskraftig EU-ekonomi samt värna miljön och människors hälsa, och anser därför att detta område måste behandlas med vederbörlig uppmärksamhet. Omkring 60 % av EU:s avrinningsdistrikt är gränsöverskridande och kräver gränsöverskridande samarbete. Den miljökatastrof som nyligen inträffade i floden Oder bör fungera som ett varnande exempel på misslyckat samarbete och bristande insyn. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK vidhåller att föroreningar alltid först och främst måste hanteras vid källan, men konstaterar att rening av avloppsvatten från tätbebyggelse är ett viktigt sista filter för att skydda recipienter på ett sätt som gynnar miljön, människors hälsa och samhället. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Mikroföroreningar, såsom läkemedelsrester, är ett växande problem för vattenkvaliteten. Kommittén välkomnar därför förslaget om att utvalda reningsverk för avloppsvatten från tätbebyggelse ska införa ytterligare reningsmetoder för att avlägsna mikroföroreningar, och framhåller behovet av betydande insatser för att ”bryta” gamla normer med hjälp av nya och innovativa reningsmetoder. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Med sikte på att säkerställa tillämpningen av principen att förorenaren betalar och garantera överkomliga priser på vattentjänster ställer sig kommittén helhjärtat bakom förslaget om ett utökat producentansvar som skulle ålägga producenterna att täcka kostnaderna för att avlägsna mikroföroreningar som härrör från deras produkter från avloppsvattnet, men undantagen måste vara strikt begränsade för att systemet ska bli effektivt. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Om direktivet utvidgas till att omfatta tätorter med 1 000 personekvivalenter (pe) måste det finnas utrymme för decentraliserade lösningar genom småskaliga anläggningar med särskilt fokus på funktionalitet. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Bräddning av avloppsvatten skapar en hotspot för föroreningar, inbegripet resistensgener, mikroplaster och toxiska ämnen som hotar vattenlevande organismer, människors hälsa och kvaliteten på rekreationsvatten. Genom direktivet bör det införas ett tak för förekomsten av bräddning av avloppsvatten, och rapporteringen till allmänheten bör ge en fullständig bild av den föroreningsbelastning som orsakas av bräddningar. Dagvattenavrinning i stadsmiljöer i form av förorenat regnvatten (inklusive smältvatten) från stadslandskapet, t.ex. vägar, bör samlas in och renas ordentligt innan det släpps ut i recipienter. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Klimatförändringarna påverkar vattnets kretslopp och förekomsten av såväl kraftiga regn som torka förutspås öka. Förebyggande åtgärder, såsom blågröna lösningar som syftar till att fånga upp och lagra regnvatten, t.ex. via gröna tak eller regnträdgårdar, minskar belastningen på avloppen (vilket minskar risken för bräddningar av avloppsvatten) och medför många sidovinster för stadslandskapet. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Kommittén är bekymrad över att vatten och sanitet ibland tillhandahålls av privata företag, trots att de är offentliga tjänster. Det måste finnas regler och föreskrifter som säkerställer att offentliga tjänster inte tillhandahålls i vinstsyfte och att intäkterna investeras i underhåll och förbättring av tjänsterna. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK betonar att vatten är en mycket viktig men allt knappare resurs. Två tredjedelar av EU-medborgarna anser att vattenkvaliteten och/eller tillgången på vatten i deras land är ett allvarligt problem (1). För att man ska kunna uppnå mål 6 för hållbar utveckling, ”säkerställa tillgången till vatten och sanitet för alla”, och undvika framtida kriser måste dessa farhågor behandlas så skyndsamt som möjligt. Att säkerställa överkomliga vattenpriser bör vara en prioritering för alla medlemsstater. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK uppmanar också EU-institutionerna att börja prioritera vattenfrågor och ta fram en ”blå giv för EU”, dvs. en radikal insats för att föregripa behoven, bevara vattenresurser och på ett lämpligt sätt hantera utmaningar på detta område genom en heltäckande och samordnad färdplan som innehåller ambitiösa mål och åtgärder med koppling till överenskomna delmål. EESK kommer att lägga fram konkreta förslag om en blå giv för EU under 2023. |
| --- | --- |

1.11

2.   Kommissionens förslag

| 2.1 | Direktivets tillämpningsområde föreslås utvidgas till att omfatta tätorter med mer än 1 000 personekvivalenter (pe), vilket innebär att även små städer kommer att vara skyldiga att samla in och rena avloppsvatten från tätbebyggelse och kan söka EU-medel för detta. Kommissionen kommer att ta fram nya standarder för decentraliserade anläggningar och medlemsstaterna kommer att behöva säkerställa bättre övervakning och inspektion av sådana anläggningar. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Bräddning av avloppsvatten och dagvattenavrinning i stadsmiljöer har identifierats som viktiga kvarstående källor till orenat avloppsvatten från tätbebyggelse, och medlemsstaterna kommer att åläggas att upprätta integrerade förvaltningsplaner för avloppsvatten från tätbebyggelse för att minska föroreningarna från dessa källor. Förebyggande åtgärder, såsom blågröna lösningar, och optimering av befintliga system med hjälp av digital teknik bör prioriteras. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | För att begränsa utsläppen av näringsämnen kommer nya gränsvärden för avlägsnande av kväve och fosfor att införas, i ett första steg för större anläggningar över 100 000 pe och därefter för medelstora anläggningar över 10 000 pe i områden där eutrofiering fortsätter att vara ett problem. Det kommer också att ställas krav på alla stora och medelstora anläggningar att avlägsna mikroföroreningar när miljön eller människors hälsa är hotad. I syfte att begränsa belastningen från ämnen som inte går att rena bort, vilket kommer att öka möjligheterna till cirkularitet, införs det nya skyldigheter för medlemsstaterna att ta itu med utsläpp som inte härrör från hushåll i avloppsvattnet vid källan. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | För att täcka kostnaderna för den uppgradering och övervakning som krävs för att avlägsna mikroföroreningar, och för att stimulera utvecklingen av miljövänligare produkter, kommer ett utökat producentansvar att införas som ålägger tillverkare av läkemedel och produkter som omfattas av EU:s kosmetikaregler att bidra ekonomiskt. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Ett nytt mål om energineutralitet för avloppsvattensektorn senast 2040 införs, vilket innebär att den energi som sektorn förbrukar på nationell nivå bör motsvara den mängd förnybar energi som den producerar. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | I förslaget fastställs en tidsfrist till 2040 för fullständig efterlevnad, med mellanliggande tidsfrister för att säkerställa framsteg. |
| --- | --- |

2.6

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Rent vatten är en av våra mest värdefulla resurser, som är avgörande för ekosystemens och samhällets funktion samt för socioekonomisk verksamhet. Jordbruket, energiproduktionen och turistnäringen är alla starkt beroende av tillgång till rent vatten. FN har i sina hållbarhetsmål slagit fast att tillgången till rent vatten och sanitet är ett grundläggande mänskligt behov för hälsan och välbefinnandet (2). Trots det är sötvattnet utsatt för press från en rad olika verksamheter, och pressen förväntas öka till följd av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse är den viktigaste EU-rättsakt som syftar till att skydda miljön från de negativa effekterna av orenat avloppsvatten. Direktivet har varit i kraft i över 30 år och sedan det antogs har kvaliteten på Europas vattendrag, sjöar och hav förbättrats avsevärt, även om två tredjedelar av ytvattenförekomsterna fortfarande inte har god status. EU-länderna har byggt ledningsnät och avloppsreningsverk med hjälp av EU-medel. Efterlevnaden av direktivet är hög i hela EU: 98 % av avloppsvattnet samlas in och 92 % renas på ett tillfredsställande sätt, enligt direktivets nuvarande tillämpningsområde. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Den pågående översynen är ett tillfälle att uppdatera direktivet genom att ta itu med återstående källor till orenat avloppsvatten och nya föroreningar samt förbättra de aspekter av avloppsvattenreningen som rör energi och den cirkulära ekonomin i linje med den gröna given och Europas digitalisering. EESK uppmanar emellertid EU-institutionerna att inkludera avloppsvatten i en mer omfattande vision, börja prioritera vattenfrågor och utveckla en ”blå giv för EU”, dvs. en radikal insats för att föregripa behoven, bevara vattenresurser och på ett lämpligt sätt hantera utmaningar på detta område genom en heltäckande och samordnad färdplan som innehåller ambitiösa mål och åtgärder med koppling till överenskomna delmål. EESK kommer att lägga fram konkreta förslag om en blå giv för EU under 2023. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Stora investeringar behövs i vattensektorn. OECD uppskattar att alla medlemsstater utom Tyskland måste öka sina utgifter med minst 25 % för att uppfylla kraven i det befintliga direktivet (3). Denna uppskattning tar dock inte hänsyn till kostnaderna för underhåll av avlopp. De nya reglerna kommer att kräva ytterligare investeringar och det är mycket viktigt att finansieringen breddas från vattenavgifter och den offentliga budgeten till att även omfatta de sektorer som bidrar till föroreningen av avloppsvatten från tätbebyggelse för att se till att hushållen även fortsättningsvis har tillgång till vatten och sanitet till överkomliga priser. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Avloppsvattenrening är kostsamt och kräver tillförsel av resurser och energi. Föroreningar måste alltid i första hand hanteras vid källan och prioriteras framför lösningar i slutet av kedjan. Politiska åtgärder bör därför i första hand begränsa utsläppen av skadliga ämnen i miljön och samhället i möjligaste mån. Rening av avloppsvatten från tätbebyggelse fungerar som ett sista filter för att skydda recipienter och uppfylla målen i EU:s vattenlagstiftning. EESK efterlyser därför större synergier med strategierna för stadsutveckling (EU-agendan för städer, Ljubljanaöverenskommelsen, olika tematiska partnerskap osv.). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Ytterligare insatser bör göras för att främja medborgarnas egenmakt i frågor som rör insamling, rening och förvaltning av avloppsvatten från tätbebyggelse. Allmänheten bör inte bara informeras om reningen av avloppsvatten utan även delta i genomförandet: det bör finnas mekanismer i alla medlemsstater som gör det möjligt för medborgarna att rapportera om observerade brister när det gäller insamling och/eller rening av avloppsvatten från tätbebyggelse, och olagliga industriutsläpp bör ägnas särskild uppmärksamhet. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Det finns stora möjligheter för Europa att bli ledande när det gäller att tillhandahålla lösningar för avloppsreningssektorn, från avancerad reningsteknik till energilösningar. Utvecklingen av avloppsvattensektorn skapar möjligheter när det gäller innovation och teknik och utgör ett tillfälle att exportera kunskap och locka unga företagare. |
| --- | --- |

3.7

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Avloppsvatten från tätbebyggelse är ett avtryck av vårt samhälle och våra konsumtions- och produktionsmönster. Det innehåller en komplex blandning av hushållsspillvatten, avrinning från gator och byggnader samt industriellt och annat spillvatten som kräver lämplig rening för att inte utgöra ett hot mot människors hälsa och miljön eller påverka rekreationsvatten. Arbetsvillkoren samt hälsa och säkerhet för de arbetstagare som är involverade i systemet för avloppsvatten från tätbebyggelse bör vara en huvudprioritering. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Det övergripande målet fram till 2040 med mellanliggande delmål anger en tydlig färdriktning för rening av avloppsvatten under de kommande två årtiondena. Vi har dock en begränsad insikt i vilka risker som vattenlevande organismer utsätts för genom de kemikalieblandningar som finns i ytvatten, och många av dessa kemikalier kommer från produkter som vi använder i våra hem. Dessutom medför byggandet, underhållet och driften av anläggningar för insamling och rening av avloppsvatten stora kostnader och utsläpp av växthusgaser. Översyner och utvärderingar av viktiga delar av direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse och direktivet om avloppsslam ger möjlighet att modernisera och förbättra samstämmigheten inom sektorn och bidra till att förverkliga ambitionerna i den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Antimikrobiell resistens är ett växande problem för samhället, och avloppsvatten från tätbebyggelse, oavsett om det renas eller inte, är en hotspot för spridning (4). Antimikrobiell resistens drivs på inte bara av överdriven antibiotikaanvändning, utan även av andra antimikrobiella medel, såsom fungicider, virushämmande substanser, parasitmedel samt vissa desinfektionsmedel och antiseptiska medel, som alla används i stadsmiljöer och särskilt på sjukhus. Om inga åtgärder vidtas, t.ex. för att begränsa överdriven användning av antimikrobiella medel, väntas tio miljoner människor dö årligen till följd av antibiotikaresistenta infektioner fram till 2050, enligt en FN-rapport (5). |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Genom dagvattenavrinning i stadsmiljöer kommer toxiska, icke biologiskt nedbrytbara och nya smittämnen, bland annat plastskräp, kolväten, rengöringsmedel, hormoner, lösningsmedel, patogener, bekämpningsmedel, tungmetaller och konstruerade nanomaterial, in i de akvatiska ekosystemen (6). Trots att dagvattnet är förorenat hanteras det ofta på grund av bristande övervakning som rent regnvatten, och renas inte innan det släpps ut i recipienter. Detta utgör ett stor hot mot ekosystemen. Exempelvis har akut dödlighet hos lax konstateras ha koppling till ett giftigt ämne (6PPD-kinon) i bildäck (7). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Bräddning av avloppsvatten skapar en hotspot för mikroföroreningar, antimikrobiell resistens (8), mikroplaster och skräp som sedan släpps ut i recipienter. De utgör ett hot mot miljön och människors hälsa, men också mot turistnäringen, som är beroende av rena rekreationsvatten. Regnvattnets belastning på avloppet kan minskas genom införande av blågröna lösningar som gör att vattnet hålls kvar och kan filtreras i marken, såsom gröna tak, avlägsnande av ogenomträngliga ytor samt regnträdgårdar. Dessa lösningar är inte bara ett kostnadseffektivt sätt att behålla regnvatten, utan har också många sidovinster för stadslandskapet, bland annat genom att de minskar risken för översvämningar och värmeöar och ökar den biologiska mångfalden och välbefinnandet i staden. För att åstadkomma en omställning till effektivare avloppsrening och en cirkulär ekonomi krävs det förändringar inte bara i fråga om lagstiftning och institutionell hantering, utan också i hur vi som medborgare ser på vårt individuella och kollektiva ansvar för hanteringen av avloppsvattnet. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESK stöder införandet av obligatoriska integrerade förvaltningsplaner för avloppsvatten från tätbebyggelse i syfte att minska bräddningar av avloppsvatten och föroreningar från dagvattenavrinning i stadsmiljöer. Även om intentionen bakom förvaltningsplanerna för avloppsvatten från tätbebyggelse är god riskerar de dock att bli tomma ord eftersom innehållet och målet (att minska de kombinerade dagvattenbräddningarna från avlopp till 1 % av flödet vid torr väderlek) endast är vägledande. En ordentlig regnvattenhantering är avgörande inte bara för att förhindra förorening av recipienter, utan också för att anpassa städerna till ett föränderligt klimat där både kraftfulla regn och långa värmeböljor kommer att vara en del av det nya normala, eftersom extrema väderhändelser och andra klimatrisker blir allt vanligare och allvarligare runt om Europa. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Avancerad (”kvartär”) rening har visat sig minska belastningen av ett stort antal skadliga ämnen i recipienter (9). De nya kraven på att stora samt utvalda medelstora anläggningar ska övervaka och avlägsna mikroföroreningar är därför välkomna. Uppmärksamhet bör dock ägnas åt de kostnads- och avlägsnandeeffekter som uppnås genom olika tekniker, såsom ozonering eller aktivt kol. Lämplig finansiering av forskning om och utveckling av ny teknik och EU-harmoniserade utbildningsprogram för operativ personal kommer att bidra till att förebygga och hantera nya föroreningar. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Införandet av utökat producentansvar är ett stort steg framåt för principen att förorenaren betalar och ett välkommet svar på revisionsrättens konstaterande att kostnaderna för föroreningar fortfarande till stor del bärs av skattebetalarna (10). Det ligger också i linje med integreringen av principen i miljölagstiftningen, för att stärka miljöansvarsordningen på EU-nivå och på ett bättre sätt förhindra att EU-medel används för att finansiera projekt som bör finansieras av förorenaren. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Eutrofiering är fortfarande ett problem i EU och påverkar över 30 % av vattendragen, sjöarna och kustvattnen och 81 % av EU:s havsvatten. Få framsteg har skett under det senaste årtiondet (11). Det är därför positivt att bestämmelserna har uppdaterats och harmoniserats för att säkerställa att alla stora anläggningar senast 2035 och medelstora anläggningar senast 2040 måste minska mängden näringsämnen vid utsläpp i områden som är känsliga för eutrofiering. Även om tidsfristerna är ytterst ambitiösa när det gäller utmaningarna och genomförandet av dem, sektorns investeringskapacitet och de befintliga tillgångarnas livslängd, har många medlemsstater redan infört sådana krav på avlägsnande av näringsämnen, och EESK välkomnar en harmonisering i hela EU. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Små tätorter har i utvärderingen av direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse konstaterats stå för en betydande andel av de kvarstående källorna till orenat avloppsvatten och sätter press på vattenförekomster (12). Det skulle vara positivt om mer avloppsvatten renades, men förslaget medför flera utmaningar eftersom byggandet av nya avloppsledningar innebär en betydande kostnad i glesbefolkade områden och måste genomföras med kraftfullt ekonomiskt stöd. Decentraliserade lösningar och välfungerande individuella system bör främjas. Torrtoaletter (kompostering) minskar förbrukningen av dricksvatten för spolning och kan främja den cirkulära ekonomin genom att återföra mänsklig avföring till marken utan komplexa, dyra och energiintensiva insamlings-, pump- och reningssystem. WHO har utarbetat riktlinjer för säker återanvändning av avloppsvatten, exkret och gråvatten (13). |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Läckage från avloppsledningar är ofta en förbisedd och till stor del orapporterad källa till orenat avloppsvatten som utgör en fara för grundvattnet. Det kan stå för en betydande andel av stadssystemens föroreningsbelastning på miljön (14). Problemet kommer sannolikt att öka i takt med att avloppsledningsnätet åldras. Det behövs ordentlig övervakning och kvantifiering av läckage från avloppssystemet, och detta bör ingå som ett krav i direktivet. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Avloppsvattenrening kräver stora mängder energi och kan ofta vara en stor utgiftspost på kommunernas elräkningar. Samtidigt innehåller avloppsvatten energi i olika former, bland annat kemisk, kinetisk och termisk, som bör utnyttjas för att minska beroendet av fossila bränslen i linje med EU:s mål. Det är positivt att energieffektivitet tas upp med målet att sektorn ska vara energineutral senast 2040. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Avloppsvattensektorn har stor potential att bli en resursfabrik. Det finns redan avloppsreningsverk i EU som är energipositiva tack vare energibesparande teknik och produktion av förnybar energi, t.ex. genom anaerob nedbrytning av avloppsslam och efterföljande användning av den producerade biogasen (15). Ytterligare en möjlighet som bör främjas är dubbel användning av reningsanläggningar genom att byggnaderna täcks med solcellspaneler. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Tio miljoner människor saknar fortfarande tillgång till sanitet i EU. Det är därför välkommet att förslaget ålägger medlemsstaterna att förbättra tillgången till sanitet, särskilt för utsatta och marginaliserade grupper, bland annat genom att tillhandahålla kostnadsfria offentliga toaletter senast 2027. Kravet bör dock skärpas genom att medlemsstaterna åläggs att säkerställa tillgång till sanitet för alla i ett tidigt skede av stadsplaneringen och att ta hänsyn till vattentjänsternas överkomlighet och sociala aspekter. Detta inbegriper den långa livscykeln för tillgångar för insamling och rening av avloppsvatten och deras inneboende brist på flexibilitet för anpassning eller uppgradering. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | För att vattentjänsterna ska bli överkomliga måste undantagen från systemen för utökat producentansvar vara strikt begränsade. Undantaget för produkter som släpps ut på marknaden i en mängd som understiger två ton per år bör helst strykas, eftersom vissa ämnen är kraftfulla även i små mängder, och det bör åtminstone klargöras att de två tonnen avser EU-marknaden och inte den nationella nivån. Det bör också säkerställas att det utökade producentansvaret omfattar onlineåterförsäljare. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | Kostnaderna för rening av avloppsvatten utgör en betydande del av vattenräkningarna, men många vattenanvändare är omedvetna om den tjänst som avloppsvattenreningen erbjuder och även om i vilken utsträckning avloppsvattenreningen utförs väl i deras område. Den nya bestämmelsen om rapportering av information till allmänheten välkomnas därför, eftersom den skulle säkerställa att aktuell information sprids om procentandelen renat (och orenat) avloppsvatten i området samt om belastningen av föroreningar som släpps ut av reningsverk och enskilda system för rening av avloppsvatten från tätbebyggelse och även via bräddning av avloppsvatten och dagvattenavrinning i stadsmiljöer. |
| --- | --- |

4.16

Bryssel den 22 februari 2023.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  European Water Association (EWA), ”Water Manifesto”.

1

(2)  FN:s hållbarhetsmål, mål 6: säkerställa tillgången till vatten och sanitet för alla.

2

(3)  OECD, ”Financing Water Supply, Sanitation and Flood Protection”.

3

(4)  Unep, ”How drug-resistant pathogens in water could spark another pandemic”.

4

(5)  Unep, ”Environmental Dimensions of Antimicrobial Resistance”.

5

(6)  Lapointe et al., ”Sustainable strategies to treat urban runoff needed”, Nature Sustainability 5, 2022, s. 366–369.

6

(7)  Tian et al., ”A ubiquitous tire rubber–derived chemical induces acute mortality in coho salmon”, Science, vol. 371, 2021, s. 185–189.

7

(8)  EAWAG, ”Monitoring antibiotic resistance in wastewater”.

8

(9)  Wilhelm et al., ”Does wastewater treatment plant upgrading with activated carbon result in an improvement of fish health?”, Aquatic Toxicology, vol. 192, 2017, s. 184–197.

9

(10)  ECA, Särskild rapport 12/2021: ”Principen att förorenaren betalar: tillämpas inte konsekvent i EU:s miljöpolitik och miljöåtgärder”.

10

(11)  Europeiska kommissionen, Rapport om genomförandet av rådets direktiv 91/676/EEG.

11

(12)  Europeiska kommissionen, Evaluation of the Council Directive 91/271/EEC.

12

(13)  WHO, ”Guidelines for the safe use of wastewater, excreta and greywater in agriculture and aquaculture”.

13

(14)  Nguyen & Venohr, ”Harmonised assessment of nutrient pollution from urban systems including losses from sewer exfiltration: a case study in Germany”, Environmental Science and Pollution Research, vol. 28, 2021.

14

(15)  Se t.ex. ”Marselisborg WWTP – from wastewater plant to power plant”.

15

---

| 27.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 146/41 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 146/41

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2000/60/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område, direktiv 2006/118/EG om skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring och direktiv 2008/105/EG om miljökvalitetsnormer inom vattenpolitikens område

(COM(2022) 540 final – 2022/0344 (COD))

(2023/C 146/07)

| Föredragande: | Arnaud SCHWARTZ |
| --- | --- |

Föredragande:

Arnaud SCHWARTZ

| Remiss | Europaparlamentet, 19.1.2023
  Rådet, 24.1.2023 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av sektionen | 3.2.2023 |
| Antagande vid plenarsessionen | 22.2.2023 |
| Plenarsession nr | 576 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 156/01/06 |

Remiss

Europaparlamentet, 19.1.2023

Rådet, 24.1.2023

Rättslig grund

Artikel 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av sektionen

3.2.2023

Antagande vid plenarsessionen

22.2.2023

Plenarsession nr

576

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

156/01/06

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) stöder helhjärtat kommissionens förslag att lägga till ett antal viktiga förorenande ämnen i vatten i förteckningarna över prioriterade ämnen för ytvatten och grundvatten, som kommer att användas för att bedöma kemisk status enligt ramdirektivet för vatten. Medlemsstaterna måste övervaka deras förekomst i vatten och se till att kvalitetsnormerna inte överskrids. Förslaget är flera år försenat och utgör ett välkommet försök att uppdatera bedömningen av kemisk vattenstatus. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK påpekar att rent vatten är av grundläggande betydelse för vårt samhälle och miljön samt för den socioekonomiska verksamheten. En stark ram för vattenskydd, med fokus på att minska föroreningarna vid källan, kommer att medföra fördelar för ekosystemen, dem som använder vatten för rekreationsändamål och industrin samt säkerställa rent dricksvatten till ett överkomligt pris. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Även om initiativet medför kostnader, såsom för rening av avloppsvatten, betonar EESK att fördelarna med oförorenat vatten uppväger dem, t.ex. genom att man undviker exponering för skadliga kemikalier och minskar behovet av rening för att uppfylla dricksvattennormerna. Ändrade användningsmönster för skadliga ämnen, i syfte att minska deras förekomst i vatten, kan också ge sidovinster, såsom minskad exponering för skadliga bekämpningsmedel för arbetstagare inom den jordbruksbaserade livsmedelssektorn. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Mer bör göras när det gäller hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. EESK efterlyser särskilda riktlinjer för branscher som använder vatten med olika ämnen i produktionsprocesserna. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK rekommenderar att medlemsstaterna gör mer för att samla in, organisera och tolka vattendata och sätter behovet av miljödata högst upp bland sina prioriteringar. Det är viktigt att minska datafördröjningarna och säkerställa särskilda indikatorer i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Mer än 60 % av EU:s vatten har fortfarande inte god kemisk status enligt ramdirektivet för vatten (1), men detta ger inte en fullständig bild av problemet eftersom man i den nuvarande bedömningen inte tar hänsyn till effekterna av kemiska blandningar som kan uppstå även när ”säkra” nivåer av förorenande ämnen förekommer. Mer bör göras för att utvärdera och övervaka de kombinerade ämnenas inverkan på miljön och människors hälsa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Förbjudna bekämpningsmedel förekommer fortfarande i europeiska vatten. EESK betonar att övervakningsåtgärder, inbegripet stopp för olaglig användning och undantag, måste bibehållas i de medlemsstater där alltför stora mängder upptäcks, även om dessa ämnen har strukits som prioriterade ämnen på EU-nivå. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Vatten är en livsviktig men alltmer knapp resurs. Två tredjedelar av EU-medborgarna anser att vattenkvaliteten och/eller tillgången på vatten i deras land är ett allvarligt problem (2). För ett framgångsrikt genomförande av mål 6 för hållbar utveckling ”rent vatten och sanitet för alla” och för att undvika framtida kriser måste dessa farhågor behandlas med vederbörlig skyndsamhet. Att underlätta tillgången till tillräckliga resurser samt tillräcklig utrustning och personal bör prioriteras av medlemsstaterna vid sidan av en konsolidering av kontrollinstitutionerna och en ökning av antalet inspektörer. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK uppmanar också EU-institutionerna att börja behandla vatten som en prioritering och ta fram en ”blå giv för EU”: en radikal insats för att förutse behoven, bevara vattenresurserna och på lämpligt sätt hantera relaterade utmaningar genom en heltäckande och samordnad färdplan som innehåller ambitiösa mål och åtgärder med koppling till överenskomna milstolpar. EESK kommer att lägga fram konkreta förslag till en blå giv för EU under 2023. |
| --- | --- |

1.9

2.   Bakgrund

| 2.1 | Översynen av förteckningarna över förorenande ämnen i ytvatten och grundvatten, som läggs fram i kommissionens förslag till direktiv om ändring av ramdirektivet för vatten, direktivet om miljökvalitetsnormer och grundvattendirektivet, syftar till att ta itu med följande två huvudproblem:






  — | Förteckningarna över prioriterade ämnen är ofullständiga och föråldrade och erbjuder inte tillräckligt skydd av ekosystem och människors hälsa mot de risker som vattenföroreningar medför. |
| --- | --- | --- |

2.1

—

Förteckningarna över prioriterade ämnen är ofullständiga och föråldrade och erbjuder inte tillräckligt skydd av ekosystem och människors hälsa mot de risker som vattenföroreningar medför.

| — | Variationerna i fråga om förorenande ämnen och kvalitetsnormer som fastställts på nationell nivå är alltför stora. Datarapporteringen är betungande eftersom den inte är anpassad till dagens teknik. Förfarandet för att se över förteckningarna över prioriterade ämnen är alltför långdraget. |
| --- | --- |

—

Variationerna i fråga om förorenande ämnen och kvalitetsnormer som fastställts på nationell nivå är alltför stora. Datarapporteringen är betungande eftersom den inte är anpassad till dagens teknik. Förfarandet för att se över förteckningarna över prioriterade ämnen är alltför långdraget.

| 2.2 | När det gäller ytvatten föreslås i översynen att 24 enskilda ämnen (bekämpningsmedel, läkemedel och industrikemikalier) och en grupp av 24 per- och polyfluoralkylerade ämnen (PFAS-ämnen) ska läggas till i förteckningen över prioriterade ämnen för ytvatten samt att miljökvalitetsnormen ändras för 16 redan förtecknade ämnen och att fyra ämnen som inte längre anses utgöra ett EU-omfattande hot stryks. Dessutom införs ett tröskelvärde för bekämpningsmedel i linje med bestämmelserna för grundvatten. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | För grundvatten föreslås att en grupp av 24 PFAS-ämnen, två antibiotika och en rad metaboliter av bekämpningsmedel läggs till i bilaga I till grundvattendirektivet med EU-omfattande tröskelvärden. Dessutom införs ett tröskelvärde för läkemedel. Ett läkemedel läggs till i bilaga II till grundvattendirektivet, vilket innebär att medlemsstaterna måste överväga att fastställa ett nationellt tröskelvärde. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kommissionen kommer att utveckla en metod för att övervaka mikroplaster och antimikrobiellt resistenta gener i syfte att i framtiden förteckna dem som förorenande ämnen. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | För att förbättra övervakningen av förorenande ämnen i grundvatten har förfarandet med en ”bevakningslista” blivit obligatoriskt för grundvattenövervakning. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Normerna för förorenande ämnen som regleras på avrinningsområdesnivå har harmoniserats och kommer att ingå i bedömningen av kemisk status. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Medlemsstaterna åläggs att övervaka östrogena ämnen med hjälp av effektbaserade metoder under en tvåårsperiod, parallellt med konventionell kemisk övervakning av tre östrogena ämnen. Definitionen av miljökvalitetsnorm i ramdirektivet för vatten ändras så att den omfattar effektbaserade utlösande värden som används för effektbaserad övervakning. |
| --- | --- |

2.7

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Mer än 20 år efter antagandet av ramdirektivet för vatten är vattenföroreningar fortfarande ett stort problem i Europa, med negativ inverkan på de vattenlevande organismerna, användningen av vatten för rekreationsändamål och dricksvattenförsörjningen. De utgör också ett problem för jordbruket och industrin. Två tredjedelar av ytvattenförekomsterna och en fjärdedel av grundvattenförekomsterna i Europa har fortfarande inte god kemisk status (3), men detta bedöms endast utifrån en liten undergrupp av förorenande ämnen och återspeglar inte vattenföroreningarnas fulla omfattning. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Vattenföroreningar medför stora kostnader för samhället, som uppskattas till 22 miljarder euro per år om man endast tar hänsyn till föroreningar med näringsämnen (4). Även om principen att förorenaren betalar är förankrad i EU-fördragen är den fortfarande inte väl genomförd, vilket innebär att kostnaderna för föroreningar till stor del bärs av skattebetalarna (5). Människors och miljöns exponering för skadliga ämnen kostar mycket, och det är kostsamt att sanera och rena förorenat vatten. Alla insatser måste därför inriktas på att förhindra föroreningar vid källan. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Hotet från kemiska cocktaileffekter på vattenlevande organismer och människors hälsa är ett välkänt problem, och bristerna i den nuvarande övervaknings- och rapporteringsramen var en av de viktigaste punkter som skulle lösas genom den pågående översynen. Resultat och rekommendationer från forskarsamhället, t.ex. inom ramen för EU:s Solutions- och Norman-projekt, bör beaktas. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Förteckningarna över förorenande ämnen i ytvatten och grundvatten bör ses över vart fjärde respektive sjätte år. Den aktuella översynen är försenad eftersom de senaste översynerna gjordes 2013 och 2014 för förorenande ämnen i ytvatten respektive grundvatten. Detta innebär att de nya prioriterade ämnena inte kommer att ingå i bedömningen av kemisk status förrän i den fjärde cykeln av förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt, med ett föreslaget datum för efterlevnad 2033. Med tanke på det dystra tillståndet för vattenkvaliteten i Europa, och det faktum att de föreslagna ämnena redan har visat sig utgöra ett EU-omfattande problem beträffande vatten, efterlyser EESK med kraft att åtgärder vidtas utan dröjsmål för att minska koncentrationen av dessa och andra förorenande ämnen i alla vattenförekomster i EU. EU måste reagera snabbare på vetenskapliga rön om vattenföroreningar och omsätta dem i rättsliga åtgärder och lösningar. Tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor är också avgörande, och medlemsstaterna och EU bör säkerställa effektiva och snabbare rättsliga och administrativa förfaranden (6). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK stöder tillägget av nya förorenande ämnen i förteckningen över prioriterade ämnen för ytvatten och grundvatten. Förteckningarna inte bara ålägger medlemsstaterna att minska utsläppen av dessa ämnen i miljön, utan utlöser också åtgärder enligt andra direktiv (7). Om förteckningarna inte är aktuella eller är för snäva kan dock miljöåtgärderna begränsas. Likaså har de förorenande ämnena till stor del lagts till som enskilda ämnen, utan att kemiska blandningseffekter beaktas. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK välkomnar att PFAS-ämnena har lagts till som en grupp av 24 ämnen med ett tröskelvärde för gruppen, och välkomnar också införandet av ett tröskelvärde för bekämpningsmedel i ytvatten och ett tröskelvärde för läkemedel i grundvatten. Vissa av dessa tröskelvärden kan visserligen vara för höga för att vara skyddande, men detta ligger i linje med ambitionen i kemikaliestrategin för hållbarhet att reglera ämnen som grupp. Sådana tröskelvärden bör dock också tas fram för andra ämnesgrupper, såsom bisfenoler, pyretroider och neonikotinoider. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Även om bekämpningsmedel är förbjudna kan de fortsätta att förekomma i miljön, där de utgör ett hot mot vattenlevande organismer och människors hälsa, antingen genom rättsliga undantag eller olaglig användning eller på grund av att ämnet är svårnedbrytbart. De allra flesta bekämpningsmedel som upptäcks i vatten i vissa medlemsstater är inte tillåtna, däribland DDT, lindan, atrazin och endosulfan (8). Det är mycket viktigt att övervakningen och insatserna för att minska förekomsten av dem fortsätter. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Det föreslås också att artikel 16 i ramdirektivet för vatten stryks eftersom den ska ha blivit föråldrad. Detta är dock endast delvis korrekt eftersom strykningen skulle leda till att tidsfristen på 20 år för utfasningen av prioriterade farliga ämnen slopas. Utfasningsskyldigheten, som är ett av huvudsyftena med ramdirektivet för vatten, är endast verkställbar om den är kopplad till en tydlig tidsfrist. Redan i det gällande ramdirektivet för vatten har utfasningsskyldigheten i stor utsträckning förbisetts. Ju mindre konkret den blir, desto mer kommer myndigheterna att försöka ignorera den. Detta skulle innebära en allvarlig försvagning. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Med hänvisning till modellen med ”ett ämne, en bedömning” enligt kemikaliestrategin för hållbarhet ges i förslaget Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) en central roll genom att den ska ta över ett antal ansvarsområden från GD Miljö och JRC när det gäller att identifiera förorenande ämnen i vatten och tillhörande kvalitetsnormer. Med tanke på att Echa främst hanterar kemikalier som regleras i förordningen om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), som inte omfattar bekämpningsmedel och läkemedel, uppmanar EESK Echa att stärka sin (rättsliga och tekniska) kapacitet beträffande läkemedel och bekämpningsmedel för att kunna hantera sina nya uppgifter. EESK rekommenderar också att Echa i detta sammanhang samarbetar med kvalificerade partner, även på regional nivå, t.ex. universitet och deras laboratorier. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Mer bör göras när det gäller hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, t.ex. inom den jordbruksbaserade livsmedelssektorn. I detta avseende efterlyser EESK särskilda riktlinjer för branscher som använder vatten med olika ämnen i produktionsprocesserna. |
| --- | --- |

3.10

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | EESK välkomnar att övervakningsdata och den därav följande statusen bör göras tillgängliga för Europeiska miljöbyrån och allmänheten minst en gång om året, i stället för vart sjätte år, såsom tidigare var fallet. Detta kommer att ge en mer aktuell bild av tillståndet i Europas vatten och framstegen mot att uppnå målen i ramdirektivet för vatten. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESK välkomnar bestämmelsen om att använda effektbaserade metoder för övervakning av östrogena ämnen. Detta kommer att fånga effekten av alla östrogena ämnen med liknande effekter och inte bara av de tre östrogena ämnen som övervakas med konventionella kemiska metoder. Även om införandet av utlösande värden i definitionen av miljökvalitetsnorm gör det möjligt att införa effektbaserad övervakning av blandningseffekter i den framtida bedömningen av kemisk status, bör kommissionen ges befogenhet att lägga fram delegerade akter för att kräva ytterligare användning av effektbaserad övervakning. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Kvalitetsnormerna för glyfosat fastställdes innan det slutliga yttrandet från vetenskapliga kommittén för hälso- och miljörisker och nya risker (Scheer) utfärdades, utan att det angavs att de kommer att ses över efter det slutliga vetenskapliga yttrandet, vilket innebär att synpunkterna från det civila samhället i samrådet med Scheer inte beaktas. Scheer bör också ta hänsyn till synpunkterna från det civila samhället (9) på detta slutliga yttrande. Det är inte för sent eftersom översynen av miljökvalitetsnormerna för glyfosat fortfarande pågår, i enlighet med kraven i ramdirektivet för vatten. Detta bör sedan ligga till grund för kommissionens förslag om fastställande av tröskelvärden för ytvatten. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESK anser att inga enskilda miljökvalitetsnormer för bekämpningsmedel bör vara högre än den föreslagna parametern för bekämpningsmedel totalt (0,5 μg/l) (10). Därför bör de föreslagna miljökvalitetsnormerna för inlandsytvatten som inte används för uttag av dricksvatten (86,7 μg/l) inte användas. Av försiktighetsskäl rekommenderar EESK i stället att de föreslagna miljökvalitetsnormerna för ytvatten som används för uttag av dricksvatten (0,1 μg/l) ska omfatta allt inlandsytvatten. Miljökvalitetsnormerna för ”andra ytvatten” bör således ändras till 0,01 μg/l enligt praxis att för ”andra ytvatten” använda tröskelvärden som är en storleksordning lägre än för ”inlandsytvatten”. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Det individuella tröskelvärdet för bekämpningsmedel i grundvatten bygger på vad som var möjligt att analysera med analysmetoder på 1990-talet (11). Tekniska framsteg har gjorts sedan dess och det är nu möjligt att upptäcka lägre koncentrationer. I ytvatten har redan lägre tröskelvärden fastställts för flera bekämpningsmedel. EESK beklagar att kommissionen inte har sett över det individuella tröskelvärdet för bekämpningsmedel i samband med översynen av förorenande ämnen i ytvatten och grundvatten. I grundvatten tillämpas ett godtyckligt tröskelvärde på 0,1 μg/l för växtskyddsmedel, baserat på analysmetoder. Det finns nu bättre metoder som gör det möjligt att få tillgång till vetenskaplig information för att fastställa tröskelvärden på grundval av den faktiska risk som är förknippad med de olika ämnena. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Det råder fortsatt brist på indikatorer för övervakning av grundvattensystemens hälsa, såsom temperatur, trots att vetenskapen redan tillhandahåller stabil finansiering för att fastställa relevanta kriterier. EESK undrar varför kommissionen inte har tagit med sådana relevanta kriterier i sitt förslag. Sådana kriterier bör läggas till i bilaga I till grundvattendirektivet i enlighet med skäl 20 och artikel 4.5 i grundvattendirektivet och uppfylla de grundvattenrelaterade efterlysningarna i Europaparlamentets resolution om genomförandet av EU:s vattenlagstiftning (17.12.2020). |
| --- | --- |

4.6

Bryssel den 22 februari 2023.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EEA, rapport nr 7/2018, ”European waters: Assessment of status and pressures 2018”.

1

(2)  European Water Association (EWA), ”Water Manifesto”.

2

(3)  EEA, rapport nr 9/2021, ”Drivers of and pressures arising from selected key water management challenges: A European overview”.

3

(4)  Europeiska kommissionen, ”Environmental pollution: new study finds that polluters do not pay for the damage they cause”.

4

(5)  Europeiska revisionsrätten, särskild rapport 12/2021, ”Principen att förorenaren betalar: tillämpas inte konsekvent i EU:s miljöpolitik och miljöåtgärder”.

5

(6)  EESK:s yttrande ”Tillämpning av Århuskonventionen – tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor” (EUT C 123, 9.4.2021, s. 66).

6

(7)  T.ex. måste godkännanden enligt växtskyddsmedelsförordningen omprövas om den kemiska statusen enligt ramdirektivet för vatten äventyras.

7

(8)  PAN Europe och Ecologistas en Acción, ”Ríos hormonados: Contamination of Spanish Rivers with Pesticides”.

8

(9)  ”Joint NGO analysis of the European Commission's proposal for revised list of priority substances for surface and groundwater”.

9

(10)  COM(2022) 540 final, bilaga I.

10

(11)  Se kommentarer från EMA i ”Guideline on assessing the environmental and human health risks of veterinary medicinal products in groundwater” och från EEA i ”ETC/ICM Report 1/2020: Pesticides in European rivers, lakes and groundwater – Data assessment”.

11

---

| 27.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 146/46 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 146/46

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om luftkvalitet och renare luft i Europa

(COM(2022) 542 final – 2022/0347(COD))

(2023/C 146/08)

| Föredragande: | Kęstutis KUPŠYS |
| --- | --- |

Föredragande:

Kęstutis KUPŠYS

| Remiss | Europaparlamentet, 19.1.2023
  Rådet, 24.1.2023 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 192.1 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av sektionen | 03.2.2023 |
| Antagande vid plenarsessionen | 22.2.2023 |
| Plenarsession nr | 576 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 145/9/12 |

Remiss

Europaparlamentet, 19.1.2023

Rådet, 24.1.2023

Rättslig grund

Artiklarna 192.1 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av sektionen

03.2.2023

Antagande vid plenarsessionen

22.2.2023

Plenarsession nr

576

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

145/9/12

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Ren luft är en grundläggande mänsklig rättighet, och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar därför helhjärtat förslaget till översyn av luftkvalitetsdirektiven. Kommittén anser att EU:s luftkvalitetsnormer (även för ozon, i form av gränsvärden) till fullo bör anpassas till Världshälsoorganisationens (WHO) uppdaterade globala luftkvalitetsriktlinjer senast 2030 och att en stark stödjande ram bör fastställas på grundval av gränsvärden, efterlevnadsmekanismer och tydliga förvaltningsregler. Genom att minska luftföroreningarna uppnår man stora sidovinster när det gäller att begränsa klimatförändringarna och när det gäller energitrygghet och biologisk mångfald, och det ökar befolkningens motståndskraft mot pandemier. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK välkomnar kommissionens strategi att fokusera på kostnads–nyttoförhållandet, men beklagar att detta förhållande, och inte det maximala skyddet av människors liv och hälsa, anses vara den viktigaste indikator som ska beaktas vid översynen. Det leder till att ”närmare anpassning”, snarare än ”fullständig anpassning”, blir det rekommenderade alternativet. Med undantag för kvävedioxid tycks man i förslaget eftersträva en anpassning till WHO:s riktlinjer från 2005, och inte till de senaste riktlinjerna, som offentliggjordes i september 2021. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Normerna för ren luft utgör en rättslig ram, men minskade utsläpp omfattas av andra lagstiftningspaket. Om de ambitiöst satta gränserna och bestämmelserna i luftkvalitetsdirektiven verkställs i tid, jämte effektiva sektorsåtgärder, är kommittén övertygad om att de kommer att leda till djärva åtgärder på nationell och lokal nivå. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Medborgarna bör också agera och lära sig om hur deras livsstil, handlingar och konsumtionsmönster påverkar föroreningsnivåerna. Bättre informerade personer är betydligt mer motiverade att agera, och långsiktiga beteendeförändringar kan lättare uppnås. EESK efterlyser därför en ökning av finansieringen inom Horisont Europa-programmet för projekt för medborgarforskning med anknytning till föroreningar. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kommittén stöder helhjärtat rätten till ersättning för personer som har drabbats av hälsoproblem till följd av luftföroreningar samt påföljder för de fysiska och juridiska personer i den berörda medlemsstaten som brutit mot reglerna. |
| --- | --- |

1.5

2.   Bakgrund till yttrandet

| 2.1 | Luftföroreningar (utomhus) är den vanligaste miljöorsaken till hälsoproblem i EU, och leder uppskattningsvis till över 300 000 förtida dödsfall per år (1). WHO uppger att luftföroreningar i både stads- och landsbygdsområden uppskattas orsaka 4,2 miljoner förtida dödsfall runt om i världen varje år (2). Detta beror på luftföroreningarnas kumulativa effekter på folkhälsan. Exponering för fina partiklar (PM) med en diameter på 2,5 mikrometer eller mindre (PM2,5) orsakar till exempel många hälsoproblem, bland annat hjärt-kärlsjukdomar, luftvägssjukdomar och cancer. Luftföroreningar skadar också vår miljö och orsakar försurning, övergödning och skördeförluster. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Överskridanden av gränsvärdena för luftkvalitet registreras i stor utsträckning i hela EU (3), med koncentrationer som ligger långt över WHO:s senaste rekommendationer (4). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | I luftkvalitetsdirektiven (Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG (5) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/107/EG (6)) fastställs regler för hantering av luftföroreningar och EU:s luftkvalitetsnormer för 12 luftföroreningar: svaveldioxid (SO2), kvävedioxid (NO2)/kväveoxider (NOx), partiklar (PM10 och PM2,5), ozon (O3), bensen (C6H6), bly (Pb), kolmonoxid (CO), arsenik (As), kadmium (Cd), nickel (Ni) och bens[a]pyren (C20H12). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Vid kontrollen av ändamålsenligheten (7) drogs slutsatsen att de gällande luftkvalitetsdirektiven har bidragit till att minska luftföroreningarna. Antalet förtida dödsfall som orsakas av luftföroreningar är 70 procent färre i dag jämfört med på 1990-talet. Luften på vår kontinent är dock fortfarande alltför förorenad, vilket skadar människors hälsa och miljön. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | I fråga om sina skadeverkningar på människors hälsa är de mest kraftfulla föroreningarna i Europa PM2,5, NO2 och marknära ozon. EU vill uppnå nollförorening senast 2050, i synergi med insatserna för klimatneutralitet. Under tiden syftar den pågående översynen av luftkvalitetsdirektiven bland annat till att






  — | införa strängare luftkvalitetsnormer som är närmare anpassade till WHO:s nya riktlinjer, |
| --- | --- | --- |

2.5

—

införa strängare luftkvalitetsnormer som är närmare anpassade till WHO:s nya riktlinjer,

| — | stödja rätten till ren luft och förbättra tillgången till rättslig prövning, |
| --- | --- |

—

stödja rätten till ren luft och förbättra tillgången till rättslig prövning,

| — | införa effektivare påföljder och ersättningssystem vid överträdelser av luftkvalitetsbestämmelser, |
| --- | --- |

—

införa effektivare påföljder och ersättningssystem vid överträdelser av luftkvalitetsbestämmelser,

| — | stärka bestämmelserna för övervakning och modellering av luftkvaliteten för att stödja förebyggande åtgärder och riktade insatser, |
| --- | --- |

—

stärka bestämmelserna för övervakning och modellering av luftkvaliteten för att stödja förebyggande åtgärder och riktade insatser,

| — | förtydliga kraven för fastställande, antagande och genomförande av lagenliga och effektiva luftkvalitetsplaner som syftar till att både förebygga och avhjälpa överträdelser av lagstiftningen, |
| --- | --- |

—

förtydliga kraven för fastställande, antagande och genomförande av lagenliga och effektiva luftkvalitetsplaner som syftar till att både förebygga och avhjälpa överträdelser av lagstiftningen,

| — | förbättra tillgången till allmän information och kvaliteten på denna. |
| --- | --- |

—

förbättra tillgången till allmän information och kvaliteten på denna.

3.   Allmänna kommentarer

Vägen till nollförorening

| 3.1 | Rätten till ren luft är en internationellt erkänd grundläggande mänsklig rättighet (8). EESK välkomnar därför helhjärtat förslaget till översyn av luftkvalitetsdirektiven. EU:s lagstiftning om luftkvalitet har visat sig vara ett viktigt och grundläggande verktyg för att påskynda minskningen av luftföroreningar i EU. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Den utsträckning i vilken EU:s luftkvalitetsnormer anpassas till WHO:s senaste riktlinjer är en fråga om politiska val och beror på ambitionerna på nationell och kommunal nivå. Tre scenarier (och därmed sammanhängande politiska alternativ) har undersökts av kommissionen och beskrivs i dess konsekvensbedömning (9). Valet mellan dem är politiskt och inte strikt vetenskapligt. De tre alternativen skiljer sig åt genom sina olika ambitionsnivåer: ”fullständig anpassning” (I-1), ”närmare anpassning” (I-2) och ”partiell anpassning” (I-3). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK välkomnar kommissionens strategi att fokusera på kostnads–nyttoförhållandet, men beklagar att detta förhållande, och inte det maximala skyddet av människors liv och hälsa, anses vara den viktigaste indikator som ska beaktas vid översynen. Detta leder till att man rekommenderar det politiska alternativet I-2 ”närmare anpassning”. Med undantag för kvävedioxid eftersträvar man i förslaget uppenbarligen en anpassning till WHO:s riktlinjer från 2005, och inte till de nya, som offentliggjordes 2021. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK efterlyser med kraft en utvärdering av framstegen och en översyn av målen så snart som möjligt, och att EU:s luftkvalitetsnormer till fullo anpassas till WHO:s uppdaterade riktlinjer senast 2030. Denna anpassning bör åtföljas av en stark stödjande ram på grundval av gränsvärden, efterlevnadsmekanismer och tydliga förvaltningsregler. |
| --- | --- |

3.4

Det aktuella förslagets begränsningar

| 3.5 | Tyvärr uppfyller de flesta medlemsstater fortfarande inte EU:s befintliga luftkvalitetsnormer, och vidtar heller inga praktiska åtgärder för att förbättra luftkvaliteten, vilket framgår av ett antal pågående överträdelseförfaranden. I översynen förväntades man således inte bara fastställa rätt ambitionsnivå, i överensstämmelse med vetenskapen, för att uppmuntra till mer beslutsamma initiativ, utan även förbättra genomförande- och efterlevnadsreglerna i syfte att medlemsstaterna och de behöriga myndigheterna ska kunna bistås och vägledas på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kommittén anser att eventuella kryphål i lagstiftningen, som rör människors hälsa och miljöskyddet, bör täppas till. Artiklarna 16 och 17 innehåller regler för hur sandning eller saltning under vintern och naturliga luftföroreningskällor kan undantas från efterlevnadsskyldigheten. Kommittén anser att detta tillvägagångssätt strider mot lagstiftningens mål. Naturliga och antropogena källor kombinerar och förstärker föroreningarnas effekter. Om vi försummar naturliga luftföroreningskällor fortsätter vi att utsätta människor för risker. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Likaså ska medlemsstaterna enligt artikel 29 införa ”effektiva, proportionella och avskräckande” påföljder för de fysiska och juridiska personer i medlemsstaten som har brutit mot reglerna. Detta är ett steg i rätt riktning som kommittén stöder helhjärtat, eftersom det är ytterst viktigt att ha ett fungerande sanktionssystem för att ta itu med bristande efterlevnad, vid sidan av bestämmelserna i artikel 28 om rätt till ersättning för personer som har drabbats av hälsoskador (även delvis) till följd av luftföroreningar. Kommittén efterlyser att en tydlig och strikt rationell koppling fastställs mellan föroreningskällan och förorenaren, för att tydliggöra ansvar och de relaterade påföljderna. Vi kräver också ytterligare klargöranden av bestämmelserna om luftkvalitetsplaner och de rättsmedel (inklusive ekonomiska sanktioner) som är kopplade till bristande efterlevnad av luftkvalitetsnormerna inom tidsfristerna. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Särskild vikt bör läggas vid ozon. Enligt Europeiska miljöbyråns uppskattning kan 24 000 förtida dödsfall per år tillskrivas exponering för ozon (10). Ozon är en förorening som inte släpps ut direkt från primära källor. Den bildas genom en rad komplexa reaktioner i atmosfären som drivs av den energi som överförs till kvävedioxidmolekylerna när de absorberar ljus från solstrålning (11). Effekterna på hälsan av marknära ozon (”giftigt” ozon) är väldokumenterade: den senaste epidemiologiska forskningen visar att exponering för ozon kan kopplas till ökad dödlighet och sjuklighet (12) och till allvarliga skador på natur och grödor. Det saknas alltjämt effektiva åtgärder för att snabbt minska utsläppen av ozonbildande ämnen såsom metan, trots att EU:s handlingsplan för metan nyligen offentliggjordes inom ramen för den globala utfästelsen om metan. Kommittén välkomnar dock föresatsen att i samband med översynen 2025 av direktivet om nationella åtaganden om utsläppsminskning undersöka möjligheten att inbegripa metan bland de reglerade föroreningarna. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | I artikel 13 föreslår kommissionen att nästan alla luftföroreningar som för närvarande omfattas av ”målvärden” ska omfattas av ”gränsvärden”, med undantag för ozon, som fortfarande endast omfattas av ”målvärden”. Detta undantag motiveras av ”komplexiteten i bildandet av ozon i atmosfären, vilket försvårar bedömningen av om det är möjligt att iaktta strikta gränsvärden”. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Kommittén bedömer att sådana ”målvärden” inte kommer att ge medlemsstaterna och de behöriga myndigheterna tillräckliga incitament att minska marknära ozon – en av de tre allvarligaste föroreningarna. Det finns lösningar för att minska giftigt ozon. En minskning av ozonbildande ämnen som NO2, lättflyktiga organiska ämnen utom metan samt metanutsläpp kommer att bidra till att minska ozonkoncentrationerna. Att förbättra utsläppsnormerna för fordon, minska användningen av eller förbjuda lösningsmedel, färger eller sprayer med hög halt av flyktiga organiska föreningar samt effektivt minska metanutsläppen från energi, avfall och jordbruk (den största bidragande faktorn) är ändamålsenliga sätt att minska marknära ozon. Dessa kända verktyg bör utnyttjas fullt ut. Kommittén anser att EU:s ozonnormer, i form av ”gränsvärden”, helt bör anpassas till WHO:s globala luftkvalitetsriktlinjer från 2021. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Utöver vad som föreslås av kommissionen bör ytterligare provtagningspunkter inrättas för ultrafina partiklar (UFP), sot och ammoniak. Den föreslagna täthetsfaktorn är inte tillräcklig för att bidra till utvecklingen av epidemiologiska studier. Provtagningspunkterna måste planeras på ett sådant sätt att deras data är tillräckliga för att de lokala hälsomyndigheterna ska få lämplig information om hälsoriskerna med lokala föroreningar, inbegripet föroreningar med framväxande potentiella risker, särskilt när det gäller utsatta befolkningsgrupper och mycket förorenade områden. |
| --- | --- |

3.11

Särskilda sektorsspecifika åtgärder

| 3.12 | När det gäller artikel 10 i förslaget föreslår kommittén att varje medlemsstat ska inrätta minst en ”superstation” för övervakning i urban bakgrund för varje stad med mer än 250 000 invånare. Medlemsstater som inte har städer med mer än 250 000 invånare ska inrätta minst en superstation för övervakning i urban bakgrund. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Utöver rent medicinska riktlinjer rekommenderar WHO skydd av naturen, bevarande av ren luft samt investeringar i ren energi för att säkerställa en snabb och hälsofrämjande energiomställning, vilket också kommer att ge sidovinster i kampen mot klimatförändringarna. WHO rekommenderar också att man bygger hälsosamma städer som är trivsamma att bo i: att man främjar renare mobilitet och aktiv mobilitet, såsom kollektivtrafik, cykling och gång, att man slutar använda skattebetalarnas pengar för att subventionera fossila bränslen som orsakar luftföroreningar och att man främjar hälsosamma kostvanor. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Dessa åtgärder bör också vägleda det europeiska beslutsfattandet. Den europeiska gröna given och besläktade, bredare initiativ som 55 %-paketet eller REPowerEU bör antas och genomföras för att skydda folkhälsan och miljön (13), främja insatserna för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna och öka energitryggheten samt av geopolitiska hänsyn. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EESK anser således att det finns utrymme för ytterligare förbättringar i förslaget. Bristen i kommissionens förslag ligger helt klart i att man inte går bortom vad som är tekniskt kvantifierbart i dag. Effekterna av politiska åtgärder modelleras upp till största möjliga tekniskt genomförbara minskningar, och utgångsscenariot underskattar redan potentialen. Kraftfull sektorslagstiftning på fler områden (t.ex. inom transport- och hushållsuppvärmningssektorn och den jordbruksbaserade livsmedelssektorn) skulle otvivelaktigt bidra till renare luft genom att






  — | reglera alla föroreningar som skadar människors hälsa, miljön och klimatet, |
| --- | --- | --- |

3.15

—

reglera alla föroreningar som skadar människors hälsa, miljön och klimatet,

| — | fastställa strikta utsläppsgränser för kaminer och värmepannor som en del av översynen av ekodesignstandarderna, |
| --- | --- |

—

fastställa strikta utsläppsgränser för kaminer och värmepannor som en del av översynen av ekodesignstandarderna,

| — | se till att den jordbruksbaserade livsmedelssektorn också bidrar till att WHO:s riktlinjer efterlevs senast 2030, särskilt genom att minska utsläppen av ammoniak och metan, |
| --- | --- |

—

se till att den jordbruksbaserade livsmedelssektorn också bidrar till att WHO:s riktlinjer efterlevs senast 2030, särskilt genom att minska utsläppen av ammoniak och metan,

| — | främja kollektivtrafiken och avlägsna incitament att använda personbilar, |
| --- | --- |

—

främja kollektivtrafiken och avlägsna incitament att använda personbilar,

| — | sänka EU:s utsläppsgränser för fordon till den lägsta möjliga nivån globalt sett (och agera så snart som möjligt) samtidigt som förbränningsmotorer fasas ut, |
| --- | --- |

—

sänka EU:s utsläppsgränser för fordon till den lägsta möjliga nivån globalt sett (och agera så snart som möjligt) samtidigt som förbränningsmotorer fasas ut,

| — | förbättra provning, godkännande och certifiering av fordon, |
| --- | --- |

—

förbättra provning, godkännande och certifiering av fordon,

| — | övervaka utsläpp i vägtrafiken, t.ex. med hjälp av fjärranalysteknik, |
| --- | --- |

—

övervaka utsläpp i vägtrafiken, t.ex. med hjälp av fjärranalysteknik,

| — | harmonisera den europeiska ramen (14) för lågutsläppszoner eller utsläppsfria zoner och införa en gemensam portal på EU-nivå för kontroll och registrering av fordon som kör in i sådana zoner. |
| --- | --- |

—

harmonisera den europeiska ramen (14) för lågutsläppszoner eller utsläppsfria zoner och införa en gemensam portal på EU-nivå för kontroll och registrering av fordon som kör in i sådana zoner.

| 3.16 | Bestämmelserna för ren luft utgör en rättslig ram, men minskade utsläpp omfattas av andra lagstiftningspaket. Kommittén anser att lågutsläppszoner och utsläppsfria zoner är ett perfekt exempel på ”bästa praxis”. Exempelvis hade det kanske inte införts någon lågutsläppszon i Bryssel om det inte hade funnits normer för att verkställa åtgärder i syfte att uppnå dessa mål. På sikt, i takt med att allt fler städer uppfyller normerna, måste de vägledande målen uppdateras på grundval av vetenskapliga data så att man kontinuerligt förbättrar luftkvaliteten. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Den process som beskrivs ovan skapar en god cirkel av åtgärder och resultat. Om de ambitiöst satta gränserna och bestämmelserna i luftkvalitetsdirektiven verkställs i tid, jämte effektiva sektorsåtgärder, kommer de att leda till djärva åtgärder på nationell och lokal nivå. Detta kommer att göra det lättare att uppnå de ambitiösa målen för ren luft. Alla tänkbara åtgärder i denna kedja beaktas enligt kommitténs mening inte fullt ut i konsekvensbedömningen och i förslaget. Om alternativet med ”fullständig anpassning” (I-1) hade funnits med i den ursprungliga planeringen av förslaget kunde det ha valts som vägen framåt, inte det mindre ambitiösa I-2-alternativet med ”närmare anpassning”. |
| --- | --- |

3.17

Öka allmänhetens kunskap

| 3.18 | Trots förbättringar sedan 1990-talet är luftkvaliteten fortfarande ett allvarligt problem för EU:s medborgare. De flesta européer (mer än 80 %) anser att hälsoproblem såsom luftvägssjukdomar, astma och hjärt-kärlsjukdomar till följd av luftföroreningar utgör ett allvarligt problem i deras land (15). |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | En majoritet av européerna anser sig inte vara välinformerade (60 %), men nästan hälften av dem som svarade på enkäten anser att luftkvaliteten har försämrats under de senaste tio åren (47 %). Trots att antalet personer som utsätts för mycket förorenad luft stadigt har minskat, lider de som utsätts fortfarande av enorma hälsoproblem och ser inga påtagliga belägg för att luftkvaliteten har förbättrats. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Det är ännu oklart hur mycket medborgarna skulle vara beredda att göra för att proaktivt, direkt eller indirekt, förbättra luftkvaliteten. Medvetandehöjande åtgärder har dock följande två effekter: |
| --- | --- |

3.20

| 3.20.1 | För det första bör européerna lära sig om hur deras livsstil, handlingar och konsumtionsmönster påverkar föroreningsnivåerna. Genom att tydliggöra detta samband skulle man öka allmänhetens acceptans för införandet av politiska åtgärder med bäring på beteendeförändringar. |
| --- | --- |

3.20.1

| 3.20.2 | För det andra skulle sådana politiska åtgärder vara betydligt effektivare och ge kumulativa resultat om medborgarna fick insikt i vad deras beteendeförändringar skulle leda till. Förbättringar av luftkvaliteten kan tydligt ses med ”blotta ögat”, särskilt i stadsmiljöer, men vetenskapliga data som presenteras på ett interaktivt och lättförståeligt sätt kan underlätta en god cirkel. Bättre informerade personer är betydligt mer motiverade att agera, och långsiktiga beteendeförändringar kan lättare uppnås. |
| --- | --- |

3.20.2

| 3.21 | Medborgarforskning är en avgörande faktor när det gäller att påverka den allmänna opinionen i alla frågor som rör föroreningar och hur de påverkar medborgarnas liv. EESK pekar på framgången med initiativ som ”CurieuzeNeuzen” (16), som har fungerat som en katalysator för allmänhetens acceptans av lågutsläppszoner i flera städer i Belgien, och efterlyser ökade anslag inom Horisont Europa-programmet för projekt för medborgarforskning med anknytning till föroreningar. |
| --- | --- |

3.21

4.   Särskilda kommentarer om luftföroreningar med framväxande potentiella risker

Ultrafina partiklar

| 4.1 | Ultrafina partiklar (UFP) är partiklar med en diameter på 0,1 mikrometer (100 nanometer) eller mindre. Dessa partiklar härstammar från naturliga eller antropogena källor såsom förbränning. Trots att det finns växande belägg för hur UFP påverkar hälsan regleras dessa föroreningar inte i de nuvarande luftkvalitetsdirektiven. EESK noterar en ökad ambition att omsätta den befintliga kunskapen om hälsoeffekter i politiska rekommendationer, men att det finns ett behov av att samla in ytterligare information i frågan. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Kommittén efterlyser därför ytterligare riktade åtgärder via Horisont Europa-programmet, för att finansiera forskning om UFP på ett systematiskt sätt. Trots bristen på särskilda indikatorer för UFP kan det vara värt att inleda en informationskampanj riktad till allmänheten för att informera EU-medborgarna om de ”framväxande” riskerna med denna grupp av föroreningar som inte ägnas tillräcklig uppmärksamhet. |
| --- | --- |

4.2

Sot

| 4.3 | Sot är fina partiklar som genereras vid förbränning av fossila bränslen eller biomassa. Sot har negativa hälsoeffekter och orsakar hjärt-lungsjukdomar, men påskyndar också klimatförändringarna, eftersom 1 ton sot har en global uppvärmningseffekt som är upp till 1 500 gånger starkare än hos 1 ton koldioxid. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Kommittén beaktar hänvisningarna till studier som tillhandahålls av WHO (17), och som visar statistiskt betydelsefulla effekter på hälsan av exponering för sot på nivåerna 1,08–1,15 μg/m3. WHO ställer sig dock inte bakom dessa nivåer i sin rekommendation om god praxis. Kommittén anser inte att detta är en ursäkt för att inte vidta åtgärder mot sot. På samma sätt bör åtgärder vidtas för att minska nivåerna av ultrafina partiklar såsom PM2,5 och PM10. Att vänta i ytterligare tre eller fem år på belägg från något EU-finansierat forskningsprojekt eller ytterligare ett vägledande dokument från WHO innebär att tusentals människors liv kommer att gå förlorade och klimatkrisen påskyndas. |
| --- | --- |

4.4

Ammoniak

| 4.5 | Ammoniak (NH3) är en oorganisk förening av kväve och väte. Höga ammoniaknivåer skadar lungorna och orsakar dödlighet. Ammoniak är en viktig bidragande orsak till överskottsnivåer av sekundära fina partiklar. Den försämrar också vår miljö och skadar den biologiska mångfalden genom försurning och övergödning. Ammoniak kan minskas inom den jordbruksbaserade livsmedelssektorn, transportsektorn och sektorn för ”användning av lösningsmedel och andra produkter”. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Det finns inga rekommendationer från WHO om ammoniakkoncentrationer i luften med avseende på hälsoeffekter. Dess inverkan på hälsan och miljön är dock väldokumenterad (18), eftersom ammoniakutsläpp bidrar till bildandet av sekundära PM2,5, för vilka det finns WHO-luftkvalitetsriktlinjer. Experter har föreslagit en långsiktig kritisk nivå för vegetation (högre växter) på 3 μg/m3. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Det nyligen framlagda förslaget om att se över direktivet om industriutsläpp (19) och dess högre ambition att minska industriutsläppen och utvidga direktivets tillämpningsområde till EU:s största djuruppfödningsanläggningar, kan avsevärt bidra till att minska ammoniakutsläppen, eftersom jordbruket är den främsta källan till ammoniakutsläpp och ungefär tre fjärdedelar av utsläppen i EU orsakas av gödselhantering i samband med djurhållning (20). Direktivet om industriutsläpp bör dock genomföras på ett proportionerligt och kostnadseffektivt sätt så att ytterligare produktionskostnadsökningar undviks inom den jordbruksbaserade livsmedelssektorn (21). |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | För att säkerställa människors försörjning, hälsa och välbefinnande vidhåller EESK att det också behövs en robust stödmekanism för utsatta personer och industrier för att göra de praktiska lösningarna på ammoniakutsläppen inom djurhållningen tillgängliga ”på fältet”. Detta stöd bör omfatta finansiering av kända tekniska framsteg och ytterligare forskning. På det hela taget bör djuruppfödningsföretagen uppmuntras att göra miljö- och hälsovänliga förändringar och samtidigt fortsätta att tillhandahålla varor till befolkningen, vilket är av avgörande betydelse (22). |
| --- | --- |

4.8

Bryssel den 22 februari 2023.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Europeiska miljöbyrån, Health impacts of air pollution in Europe.

1

(2)  WHO, Ambient (outdoor) air pollution.

2

(3)  Europeiska miljöbyrån, Europe’s air quality status 2022.

3

(4)  WHO, Global air quality guidelines.

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG av den 21 maj 2008 om luftkvalitet och renare luft i Europa (EUT L 152, 11.6.2008, s. 1)

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/107/EG av den 15 december 2004 om arsenik, kadmium, kvicksilver, nickel och polycykliska aromatiska kolväten i luften (EUT L 23, 26.1.2005, s. 3)

6

(7)  CIRCABC, Air Policy.

7

(8)  FN:s generalförsamlings resolution A/76/L.75 och NAT/824.

8

(9)  Europeiska kommissionen, Luftkvalitet – översyn av EU-reglerna.

9

(10)  Europeiska miljöbyrån, Health impacts of air pollution in Europe.

10

(11)  WHO, Global air quality guidelines.

11

(12)  EPA, Health Effects of Ozone in the General Population.

12

(13)  Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt de nya utsläppsnormerna för fordon, Euro 7, eftersom vägtransporter är den främsta orsaken till luftföroreningar i städerna. Många berörda parter (t.ex. Transport & Environment) har uttryckt besvikelse över att förväntningarna på Euro 7 inte uppfylls.

13

(14)  EESK noterar att strategin för hållbar och smart mobilitet (COM(2020) 789 final) inbegriper kommissionens åtagande att inleda en särskild studie om lösningar för att möjliggöra effektivare och mer användarvänliga system för tillträdesbegränsningar för stadsfordon, samtidigt som subsidiaritetsprincipen respekteras.

14

(15)  Eurobarometern, Attitudes of Europeans towards Air Quality. I COM(2021) 44 beaktas en koppling mellan cancer och föroreningar. EESK anser att man i de framtida Eurobarometerundersökningarna måste lägga till en fråga om attityder till cancer (och även diabetes och demens) som en följd av luftföroreningar.

15

(16)  CurieuzeNeuzen Vlaanderen. Liknande kampanjer har letts av grupper i det civila samhället i Tyskland, Irland, Italien, Litauen, Polen, Slovakien och flera andra EU-länder.

16

(17)  UNEP, Health effects of black carbon.

17

(18)  UNECE, Towards Cleaner Air, Scientific Assessment Report 2016.

18

(19)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (EUT L 334, 17.12.2010, s. 17).

19

(20)  76,2 procent 2020, enligt National air pollutant emissions dashboard.

20

(21)  EESK:s yttrande ”Översyn av direktivet om industriutsläpp och förordningen om det europeiska registret över utsläpp och överföringar av föroreningar”, (EUT C 443, 22.11.2022, s. 130).

21

(22)  EESK:s yttrande ”Översyn av direktivet om industriutsläpp och förordningen om det europeiska registret över utsläpp och överföringar av föroreningar”, (EUT C 443, 22.11.2022, s. 130)

22

---

| 27.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 146/53 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 146/53

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Meddelande om riktlinjer för en reform av EU:s ramverk för ekonomisk styrning

(COM(2022) 583 final)

(2023/C 146/09)

| Föredragande: | Krister ANDERSSON |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Dominika BIEGON |

Föredragande:

Krister ANDERSSON

Medföredragande:

Dominika BIEGON

| Remiss | Europeiska kommissionen, 19.12.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av sektionen | 1.2.2023 |
| Antagande vid plenarsessionen | 23.2.2023 |
| Plenarsession nr | 576 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 202/3/7 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 19.12.2022

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av sektionen

1.2.2023

Antagande vid plenarsessionen

23.2.2023

Plenarsession nr

576

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

202/3/7

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar varmt kommissionens meddelande med riktlinjer för en reform av ramen för ekonomisk styrning. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK håller med kommissionen om att man snabbt måste nå enighet inför medlemsstaternas budgetförfaranden för 2024. Såsom kommissionen påpekar finns det ett akut behov av en kraftfull samordning av budget- och strukturpolitiken och en effektiv ekonomisk övervakning och budgetövervakning för att främja inkluderande tillväxt och hjälpa Europeiska centralbanken (ECB) att uppnå sina överenskomna mål. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK håller med kommissionen om att medlemsstaterna inte har fört en tillräckligt försiktig politik när tiderna varit goda (1), samtidigt som de finanspolitiska reglerna har begränsat det finanspolitiska manöverutrymmet under konjunkturnedgångar i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK noterar kommissionens plan att bibehålla referensvärdena. Underskottskriteriet på 3 % av BNP har en politisk och marknadssignalerande effekt. På det hela taget betonar EESK att de finans- och strukturpolitiska planerna måste säkerställa att skuldkvoterna förs in på en nedåtgående bana eller ligger kvar på sunda nivåer. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK stöder kommissionens förslag om att inte längre tillämpa den strikta 1/20-regeln, eftersom den skulle kunna innebära en alltför stor börda för medlemsstater med höga skuldkvoter, med negativa konsekvenser för tillväxten och skuldhållbarheten i sig. Perioden med halvtidsbedömning efter fyra år för de finanspolitiska referensanpassningarna, som vid behov kan förlängas med ytterligare tre år, förefaller också vara proportionerlig. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK välkomnar kommissionens fokus på primära nettoutgifter som den viktigaste bedömningsparametern för den nya ekonomiska styrningen. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK påpekar att finanspolitiken är ett klassiskt område för parlamentarisk politik eftersom den påverkar hela strukturen för statens utgifter och inkomster. För att en reformerad ram ska bli framgångsrik är egenansvar för processen avgörande. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK vidhåller att det finns ett akut behov av en sund reform av den europeiska ekonomiska styrningen, i människornas, företagens och myndigheternas intresse. Det är därför viktigt att ta fram ytterligare åtgärder som skulle kunna vidtas för att öka egenansvaret för reglerna och därigenom säkerställa att alla regeringar ställer sig bakom en reviderad ram. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK anser att det är av största vikt att man i de kommande lagstiftningsförslagen fastställer miniminormer för den nationella parlamentariska kontrollen och det organiserade civila samhällets deltagande vad gäller utarbetandet av de nationella medelfristiga finans- och strukturpolitiska planerna. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK understryker behovet av lämpliga regler som säkerställer ett kraftfullt genomdrivande av efterlevnaden. I de undantagsfall där sanktioner övervägs måste de vara effektiva och genomföras på ett öppet sätt. För att bevara trovärdigheten måste reglerna tillämpas på samma sätt på alla medlemsstater. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK välkomnar att bättre och ökade offentliga investeringar beskrivs som en faktor som bör beaktas i processen för att uppnå skuldhållbarhet. EESK välkomnar också att anpassningsbanan kan förlängas med högst tre år. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | För att EU:s klimatmål ska kunna uppnås måste kapitalstocken ses över i grunden och de offentliga och privata investeringarna utökas. EESK har tidigare efterlyst åtgärder för att täppa till det enorma investeringsgapet. (2) Kommittén understryker att ytterligare initiativ kan komma att behövas för att säkerställa att tillräckligt med privat och offentligt kapital mobiliseras för den gröna omställningen och den sociala sammanhållningen. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | För att säkerställa transparens och främja en effektiv övervakning av genomförandet av de medelfristiga finans- och strukturpolitiska planerna ska medlemsstaterna lämna in årliga lägesrapporter och i detalj redogöra för läget i genomförandet av reformer och investeringar. Dessa rapporter samt kommissionens och rådets bedömningar inom ramen för den årliga övervakningen bör offentliggöras. |
| --- | --- |

1.13

2.   Bakgrund

| 2.1 | I kommissionens meddelande (3) fastställs allmänna principer för en reformerad EU-ram för ekonomisk styrning. För att förbättra den nuvarande ramen syftar kommissionens initiativ till att stärka skuldhållbarheten och främja en hållbar och inkluderande tillväxt genom investeringar och reformer. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Primära nettoutgifter, dvs. utgifter under offentlig kontroll, kommer att vara den viktigaste indikator som kommissionen beaktar. De primära nettoutgifterna kommer också att ligga till grund för fastställandet av de finanspolitiska anpassningsbanorna och för den årliga budgetövervakningen, i syfte att förenkla de nuvarande reglerna. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Dessutom kommer kommissionen att utarbeta en finanspolitisk referensanpassningsbana för varje medlemsstat för en fyraårsperiod, utifrån en metod som fastställts för att analysera och bedöma skuldhållbarheten. Anpassningsbanan bör säkerställa att skuldkvoterna i medlemsstater med särskilda skuldproblem minskar och därigenom att underskottet ligger kvar under de 3 % av BNP som fastställs i fördraget. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kommissionen kommer ständigt att övervaka genomförandet av planerna genom att kräva att medlemsstaterna lämnar in årliga lägesrapporter om tillämpningen av sina planer för att göra övervakningen effektivare och transparent. Förfarandet vid alltför stora underskott (nedan kallat ”underskottsförfarandet”) kommer att kvarstå, medan det skuldbaserade underskottsförfarandet kommer att förstärkas och aktiveras när en medlemsstat med en skuld på över 60 % av BNP avviker från den överenskomna utgiftsbanan. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kommissionens medelfristiga strategi kommer att göra det möjligt att skilja mellan medlemsstaterna på grundval av deras utmaningar i fråga om skuldhållbarhet. Med tanke på bördan för medlemsstater med höga skuldkvoter kommer det nuvarande riktmärket för skuldminskning (den så kallade 1/20-regeln) att ersättas av en mer riskbaserad övervakning för att undvika negativa konsekvenser för tillväxten och skuldhållbarheten i sig. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Kommissionen har för avsikt att skärpa mekanismerna för att genomdriva efterlevnad som en nödvändig pendang till en riskbaserad övervakning. Verktygen för genomdrivande av efterlevnad kommer att omfatta i) effektiva ekonomiska sanktioner, vars tillämpning kommer att underlättas och göras mer sannolik genom att bötesbeloppet sänks, ii) anseenderelaterade sanktioner vid underskottsförfarande eller andra avvikelser, iii) makroekonomiska villkor för EU-finansiering. |
| --- | --- |

2.6

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK välkomnar varmt kommissionens meddelande med riktlinjer för en reform av ramen för ekonomisk styrning. Samtidigt noterar EESK att många detaljer återstår att fastställa, vilket endast möjliggör en preliminär bedömning. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESK håller med kommissionen om att man snabbt måste nå enighet inför medlemsstaternas budgetförfaranden för 2024. Såsom kommissionen påpekar finns det ett akut behov av en kraftfull samordning av budget- och strukturpolitiken och en effektiv ekonomisk övervakning och budgetövervakning för att främja inkluderande tillväxt och minska de sociala och ekonomiska obalanserna i samordning med ECB:s institutionella åtgärder för att uppnå sina överenskomna mål. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK uppskattar kommissionens helhetssyn med inriktning på nationella medelfristiga finans- och strukturpolitiska planer som på en och samma gång omfattar budget-, reform- och investeringsmål. Sådana planer ger medlemsstaterna större flexibilitet på ett rättvist sätt och inom en riskbaserad ram som ska utvärderas efter halva tiden. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK stöder ambitionen och de viktigaste inslagen i kommissionens initiativ, som syftar till att stärka det nationella egenansvaret, förenkla ramen och gå mot en starkare medelfristig inriktning, tillsammans med ett skärpt och mer enhetligt genomdrivande av efterlevnad (4). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK håller med kommissionen om att medlemsstaterna inte har fört en tillräckligt försiktig politik när tiderna varit goda (5), samtidigt som de finanspolitiska reglerna har begränsat det finanspolitiska manöverutrymmet under konjunkturnedgångar i vissa medlemsstater. EESK konstaterar att år med positiva tillväxtresultat bör innebära en minskning av skuldkvoten, vilket skulle skapa utrymme för finanspolitisk flexibilitet som kan utnyttjas under lågkonjunktur. Samtidigt behövs finanspolitiskt spelrum när medlemsstater står inför stagnation eller djupa recessioner. EESK anser att kommissionens förslag är ett steg i rätt riktning som ger medlemsstaterna möjlighet att föra en trovärdig konjunkturdämpande politik i framtiden. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK noterar kommissionens plan att bibehålla referensvärdena, eftersom tydliga numeriska målstolpar har en politisk och marknadssignalerande effekt. Underskottströskelvärdet på 3 % av BNP är i själva verket fast förankrat i fördraget, välkänt och enhetligt tillämpligt på alla EU-länder. EESK håller med kommissionen om att de finans- och strukturpolitiska planerna måste säkerställa att skuldkvoterna förs in på en nedåtgående bana eller ligger kvar på sunda nivåer. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Enligt EESK kan kortsiktiga avvikelser från tröskelvärdet komma att krävas för att tillgodose de enorma investeringsbehov som för närvarande är förknippade med den gröna och den digitala omställningen eller för att möjliggöra en anpassningsbana som inte äventyrar tillväxten. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESK anser att den medelfristiga ram som kommissionen lagt fram är rimlig och gör det möjligt att skilja mellan medlemsstaternas mycket olika skuldkvoter, vilket möjliggör modulära strategier inriktade på olikartade nationella situationer där skuldkvoten kan variera från under 60 % till över 150 %. I detta avseende stöder EESK kommissionens förslag om att inte längre tillämpa den strikta 1/20-regeln, eftersom den skulle kunna innebära en alltför stor börda för medlemsstater med höga skuldkvoter, med negativa konsekvenser för tillväxten och skuldhållbarheten i sig. Perioden med halvtidsbedömning efter fyra år för de finanspolitiska referensanpassningarna, som vid behov kan förlängas med ytterligare tre år, förefaller också vara proportionerlig med tanke på de rådande och förutsebara ekonomiska och internationella förhållandena. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESK välkomnar kommissionens fokus på primära nettoutgifter som den viktigaste bedömningsparametern för den nya ekonomiska styrningen. I detta avseende anser EESK att de nationella medelfristiga finans- och strukturpolitiska planerna bör omfatta riktade, strategiska och välutformade offentliga investeringar i linje med EU:s prioriteringar. Sådana investeringar bör utgöra en större andel av de offentliga utgifterna för att uppmuntra en inkluderande och hållbar tillväxt. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESK håller med kommissionen om att kvaliteten på de offentliga utgifterna måste förbättras. Tillväxtfrämjande reformer och investeringar bör främjas på nationell nivå, samtidigt som man följer en trovärdig skuldminskningsbana efter pandemin och i tider av internationella spänningar. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESK stöder kommissionens förslag om att det krävs kraftfulla undantagsklausuler för att hantera exceptionella omständigheter som gör att den godkända anpassningsbanan inte kan följas. Om den överenskomna fleråriga banan för primära nettoutgifter följs noggrant kan finanspolitiken fungera konjunkturdämpande genom att uppvisa minskande skuldkvoter när tiderna är goda och möjliggöra de politiska åtgärder som krävs om läget försämras (6), vilket skulle göra det möjligt att skydda de mest utsatta. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESK påpekar att finanspolitiken är ett klassiskt område för parlamentarisk politik eftersom den påverkar hela strukturen för statens utgifter och inkomster. För att en reformerad ram ska bli framgångsrik är egenansvar för processen avgörande. EESK anser att det är av största vikt att man i de kommande lagstiftningsförslagen fastställer miniminormer för den nationella parlamentariska kontrollen och det organiserade civila samhällets deltagande vad gäller utarbetandet av de nationella medelfristiga finans- och strukturpolitiska planerna. Parlamenten och det organiserade civila samhället samt de regionala och lokala myndigheterna bör involveras på ett ändamålsenligt sätt, eftersom egenansvaret för de medelfristiga finans- och strukturpolitiska planerna enbart kommer att vara starkt om alla berörda parter är tillräckligt delaktiga (7). De nationella parlamenten bör hålla regeringarna ansvariga för deras finans- och reformpolitik. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Vid regeringsskifte måste det vara möjligt att ändra de medelfristiga strukturpolitiska planerna så länge stabiliteten på medellång sikt inte äventyras. Om regeringarna inför nya diskretionära åtgärder på inkomstsidan och samtidigt bevarar den övergripande skuldhållbarheten bör det vara möjligt att anpassa utgiftsbanan utan att behöva gå igenom hela valideringsprocessen för de finans- och strukturpolitiska planerna igen. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | EESK noterar att om kommissionens förslag genomfördes skulle kommissionen själv få större inflytande över medlemsstaternas finanspolitik (8). Samtidigt blir de landsspecifika rekommendationerna mer bindande, eftersom bristfälligt genomförande skulle kunna leda till nedskärningar i EU:s finansiering och en mer restriktiv anpassningsbana. Den europeiska planeringsterminens betydelse skulle också öka. Det är därför viktigt att öka de nationella parlamentens och civilsamhällesorganisationernas deltagande, så att egenansvaret för det regelbaserade systemet stärks. Europaparlamentets tillsyns- och granskningsfunktion är viktig, särskilt när det gäller genomdrivande av efterlevnad och korrigerande åtgärder. Samtidigt måste subsidiaritetsprincipen och befogenhetsfördelningen i fördragen efterlevas. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EESK stöder kommissionens initiativ att göra de ekonomiska och anseenderelaterade mekanismerna för att genomdriva efterlevnad mer effektiva vid avvikelser. Med tanke på medlemsstaternas ökade flexibilitet när det gäller att genomföra sina budget-, investerings- och strukturreformer inom ramen för de nationella finans- och strukturpolitiska planerna bör de tillämpliga reglerna genomdrivas effektivt vid bristande efterlevnad. En konsolidering av de offentliga finanserna när tiderna är goda skulle därmed uppmuntras, vilket skulle göra skulden mer hållbar. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | EESK understryker behovet av lämpliga regler som säkerställer ett kraftfullt genomdrivande av efterlevnaden. I de undantagsfall där sanktioner övervägs måste de vara effektiva och genomföras på ett öppet sätt. För att bevara trovärdigheten måste reglerna tillämpas på samma sätt på alla medlemsstater. Eventuella sociala konsekvenser och effekter beträffande skuldhållbarhetens utveckling bör ingå i analysen av genomdrivandet av efterlevnad. |
| --- | --- |

3.16

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Eftersom planer för primära nettoutgifter föreslås bli den viktigaste bedömningsparametern understryker EESK behovet av tydliga och transparenta regler för beräkning av primära utgifter. Diskretionära åtgärder på inkomstsidan, liksom konjunkturberoende arbetslöshetsutgifter, måste därför vara objektivt och tydligt definierade och godkännas av alla medlemsstater. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Även om det kan vara förståeligt att konjunkturberoende arbetslöshetsutgifter undantas i utgiftsplanerna, får det inte hindra medlemsstaterna från att ta itu med eventuella behov av att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt i syfte att minska den strukturella arbetslösheten, eftersom sådana kostnader, även om de inte är undantagna, kan bidra avsevärt till högre tillväxt och sysselsättning på medellång sikt och därmed förbättra skuldhållbarheten. Samtidigt måste goda arbetsvillkor på medellång sikt främjas. Det är viktigt att reglerna är tydliga och robusta för att säkerställa att medlemsstaterna inte ägnar sig åt något slags ”kreativ bokföring”. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK välkomnar att bättre och ökade offentliga investeringar beskrivs som en faktor som bör beaktas i processen för att uppnå skuldhållbarhet. EESK välkomnar också att anpassningsbanan kan förlängas med högst tre år, förutsatt att medlemsstaterna förstärker sina planer med reformer och investeringar som främjar hållbar tillväxt och skuldhållbarhet. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | För att EU:s klimatmål ska kunna uppnås måste kapitalstocken ses över i grunden och de offentliga och privata investeringarna utökas. EESK har tidigare efterlyst en gyllene regel för offentliga investeringar för att se till att det enorma investeringsgapet täpps till. Detta ingår inte i kommissionens förslag. Kommissionens förslag innehåller emellertid viktiga inslag som ska stärka de offentliga investeringarna. Det är dock knappast möjligt att kvantifiera de offentliga investeringar som kommer att göras, eftersom mycket kommer att bero på förhandlingarna mellan kommissionen och medlemsstaterna om de finans- och strukturpolitiska planerna. EESK understryker därför att ytterligare initiativ kan komma att behövas för att säkerställa att tillräckligt med privat och offentligt kapital mobiliseras för den gröna omställningen och den sociala sammanhållningen. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | På grund av den riskbaserade strategi som kommissionen föreslår kommer skuldhållbarhetsanalysen att bli avgörande i EU:s framtida ram för ekonomisk styrning. EESK påpekar att kalibreringen av detaljerna i skuldhållbarhetsanalysen, inbegripet huruvida klimatrelaterade risker ingår i analysen eller inte, är en ytterst politisk fråga som bör diskuteras grundligt med de behöriga berörda parterna. De slutliga parametrarna i skuldhållbarhetsanalysen måste fastställas på ett demokratiskt och öppet sätt. Oberoende finanspolitiska institutioner skulle kunna spela en viktig roll när det gäller att bedöma om de underliggande antagandena är lämpliga genom att delta i debatten och ge information till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | För att säkerställa transparens och främja en effektiv övervakning av genomförandet av de medelfristiga finans- och strukturpolitiska planerna ska medlemsstaterna lämna in årliga lägesrapporter och i detalj redogöra för läget i genomförandet av reformer och investeringar. Dessa rapporter samt kommissionens och rådets bedömningar inom ramen för den årliga övervakningen bör offentliggöras. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESK anser att den planerade ökade uppmärksamheten på flödesrelaterade variabler i förfarandet vid makroekonomiska obalanser måste specificeras och kvantifieras under nästa steg i reformen av den ekonomiska styrningen, så att förfarandet blir symmetriskt, operativt och transparent. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESK understryker vikten av att inrätta och utveckla en lämplig process för den första granskningen av obalanser i rapporten om förvarningsmekanismen samt fastställa om obalanser föreligger i de fördjupade granskningarna. Rekommendationerna bör bedömas med avseende på drivkrafterna för tillväxt i EU och deras inverkan på den ekonomiska utvecklingen. Innebörden av behovet av mer framåtblickande övervakning i syfte att snabbt upptäcka och korrigera framväxande obalanser måste klargöras i detalj. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EESK betonar vikten av robusta regler, som kan fungera under föränderliga ekonomiska förhållanden, samt behovet av engagemang och egenansvar från medlemsstaternas sida. För att investeringarna och produktiviteten i hela EU ska kunna öka är det viktigt att reformen av den finanspolitiska ramen inte försenas. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EESK vidhåller att det finns ett akut behov av en sund reform av den europeiska ekonomiska styrningen, i människornas, företagens och myndigheternas intresse. Det är därför viktigt att ta fram ytterligare åtgärder som skulle kunna vidtas för att öka egenansvaret för reglerna och därigenom säkerställa att alla regeringar ställer sig bakom en reviderad ram. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | EESK noterar att många av de förfaranden som planeras i kommissionens förslag måste utarbetas i detalj. EESK ser därför fram emot att framföra sina synpunkter på och ge råd om mer detaljerade förslag under 2023. |
| --- | --- |

4.11

Bryssel den 23 februari 2023.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  COM(2022) 583 final, s. 3.

1

(2)  EESK:s yttrande ”Att omforma EU:s finanspolitiska ram för en hållbar återhämtning och en rättvis omställning”, (EUT C 105, 4.3.2022, s. 11).

2

Att omforma EU:s finanspolitiska ram för en hållbar återhämtning och en rättvis omställning

(3)  COM(2022) 583 final.

3

(4)  COM(2022) 583 final, s. 1.

4

(5)  COM(2022) 583 final, s. 3.

5

(6)  COM(2022) 583 final, s. 16.

6

(7)  EESK noterar kritiken mot det civila samhällets bristande deltagande inom ramen för förordningen om faciliteten för återhämtning och resiliens.

7

(8)  EESK konstaterar att det krävs vissa finanspolitiska villkor och stabilitet för att en monetär union ska vara livskraftig.

8

---

| 27.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 146/59 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 146/59

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska investeringsbanken: Årlig översikt över hållbar tillväxt 2023

(COM(2022) 780 final)

(2023/C 146/10)

| Huvudföredragande: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Huvudföredragande:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Remiss | Europeiska kommissionen, 19.12.2022 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande vid plenarsessionen | 23.2.2023 |
| Plenarsession nr | 576 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 196/2/4 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 19.12.2022

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande vid plenarsessionen

23.2.2023

Plenarsession nr

576

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

196/2/4

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar de viktiga politiska prioriteringarna i den årliga översikten över hållbar tillväxt 2023 för att uppnå resultat när det gäller de fyra dimensionerna av konkurrenskraftig hållbarhet. Med tanke på den rådande situationen och de nuvarande scenarierna är det uppenbart att utsatta hushåll på kort sikt bör få stöd i syfte att skyddas från de värsta effekterna av energikrisen, samtidigt som energieffektivitet i allmänhet fortfarande bör främjas i EU. EESK anser att politiken på medellång och lång sikt bör påskynda den digitala och den gröna omställningen. Kommittén anser också att unionen måste balansera efterfrågan på energi, samtidigt som man bevarar energi för vintern och undviker högre kostnader. Det är mycket viktigt att stödja åtgärder som ökar effektiviteten på alla områden. Detta måste göras samtidigt som man bevarar den inre marknadens integritet och säkerställer makroekonomisk finansiell stabilitet och en konsekvent finans- och penningpolitik. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kommittén är medveten om att den europeiska planeringsterminen under 2023 kommer att domineras av ett effektivt genomförande av återhämtnings- och resiliensplanerna. I dessa planer kommer man att lägga stor vikt vid medlemsstaternas politiska agendor, som måste ge möjlighet att stärka deras ekonomier. EESK välkomnar kommissionens insatser för att anordna dialoger med medlemsstaterna i början av 2023. Dessa dialoger kan bestå av en ingående diskussion mellan kommissionen och medlemsstaterna för att påverka de landsspecifika rekommendationerna. I detta avseende anser EESK att dessa dialoger kommer att främja ett bättre genomförande av återhämtnings- och resiliensplanerna och bidra till att eventuella problem hanteras bättre och identifieras genom de landsspecifika rekommendationerna. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK efterlyser skäliga arbetsvillkor, effektiv konkurrens och bättre beaktande av det civila samhällets intressen i syfte att förbättra den inre marknadens funktionssätt. Detta är ännu viktigare mot bakgrund av kriget och energikrisen. EESK stöder uppmaningen att vidta åtgärder för att stärka den inre marknaden. Kommittén anser att de senaste chockerna understryker vikten av en stark samordning av en sund finanspolitik och av att bygga upp finansiella buffertar under goda tider som ska användas under konjunkturnedgångar, samtidigt som man tar itu med sociala brister eftersom de kan äventyra den ekonomiska tillväxten på medellång sikt. Finanspolitiken bör syfta till att uppnå en försiktig offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa finanspolitisk hållbarhet genom gradvis konsolidering och hållbara tillväxtfrämjande investeringar och reformer. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK efterlyser bättre samordning mellan medlemsstaterna och djärva beslut som skapar incitament för att undvika EU:s energiberoende, särskilt av Ryssland. Ett sådant beroende skulle kunna äventyra unionens intressen och måste hanteras med mod. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK efterlyser en måttlig, realistisk och balanserad strategi när man tar itu med inflationen för att involvera alla i sökandet efter en lösning som gynnar hela unionen. Konkurrensmyndigheterna måste vara rigoröst aktiva när det gäller att säkerställa pristransparens och vara uppmärksamma på eventuella marknadsmisslyckanden. Myndigheterna måste vara noga med att se till att deras uttalanden bygger på bästa empiriska analys, så att man undviker ogrundad kritik mot kommersiella aktörer eftersom det kan leda till konflikter mellan medborgare, företag och arbetsmarknadsparter. Kommittén anser också att problemet endast kan lösas om myndigheterna, företagen och det organiserade civila samhället samarbetar.
  EESK anser att medlemsstaterna bevisligen och outtröttligt måste fokusera på effektivitet och rättvisa vid användningen av ekonomiska och andra tillgängliga offentliga medel. Detta är avgörande för att säkra nya och högkvalitativa investeringar. |
| --- | --- |

1.5

EESK anser att medlemsstaterna bevisligen och outtröttligt måste fokusera på effektivitet och rättvisa vid användningen av ekonomiska och andra tillgängliga offentliga medel. Detta är avgörande för att säkra nya och högkvalitativa investeringar.

| 1.6 | Kommittén kommer att fortsätta att hävda att samråd med det organiserade civila samhället (arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer), Europaparlamentet och de nationella parlamenten måste spela en större roll under hela den europeiska planeringsterminen i syfte att stärka det nationella egenansvaret. EESK anser att både planeringsterminen och genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanerna skulle gynnas av ett bättre och mer organiserat deltagande av de organisationer som är involverade i EESK. En ”smula realism” behövs när man talar om genomförandet av politiken. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Kommittén är också medveten om behovet av att investera i kompetens och den industriella agendan för att verkligen dra nytta av befintliga europeiska tillgångar, i synnerhet investeringar i innovation och vetenskap som måste utnyttjas till förmån för medborgarna. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK uppmanar kommissionen att kommunicera bättre med medborgarna. Ett kraftfullt, tillförlitligt och gemensamt budskap om utmaningarna och hur unionen mobiliserar sig för att övervinna dessa utmaningar är avgörande för medborgarna och kommer att göra att man kan undvika missförstånd om det europeiska projektet. Att investera i bättre kommunikation (och vi talar inte om reklam) skulle kunna leda till en intressant förändring i retoriken mot det europeiska projektet och bör prioriteras. I detta avseende välkomnar kommittén också kommissionens initiativ att i år lägga fram ett meddelande om att stärka dialogen mellan arbetsmarknadens parter i EU samt ett förslag till rådets rekommendation om den roll som dialogen mellan arbetsmarknadens parter spelar på nationell nivå. Bättre kommunikation och samråd med det organiserade civila samhället är avgörande och går hand i hand. |
| --- | --- |

1.8

2.   Bakgrund

| 2.1 | Det är ingen hemlighet att Europa genomgår den svåraste perioden sedan 70 år. Man står inför många komplexa ekonomiska och sociala utmaningar i och med Rysslands anfallskrig mot Ukraina, som fortsätter att åderlåta den europeiska ekonomin, med kraftigt stigande energiräkningar, hög inflation, försörjningsbrist, högre skuldnivåer och stigande lånekostnader. Det är därför dags att fatta beslut som avgör framtiden för ett av de mest framgångsrika globala projekten för sociala, ekonomiska och kulturella framsteg. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Den 22 november 2022 antog kommissionen den europeiska planeringsterminens höstpaket 2023 för att föreslå sätt att gemensamt övervinna dessa utmaningar och stärka våra ekonomier på lång sikt genom samordning av den ekonomiska politiken, finanspolitiken, arbetsmarknadspolitiken och socialpolitiken. Syftet är att säkerställa en tillräcklig energiförsörjning till överkomliga priser, bevara den ekonomiska och finansiella stabiliteten och skydda utsatta hushåll och företag, stimulera tillväxt och skapande av arbetstillfällen av hög kvalitet samt slutföra den dubbla omställningen. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | I den årliga översikten över hållbar tillväxt 2023 beskrivs de politiska prioriteringarna för det kommande året och fastställs en agenda för att stärka denna samordning i syfte att mildra de negativa effekterna, ta itu med de rådande utmaningarna och öka den sociala och ekonomiska resiliensen samtidigt som hållbar tillväxt för alla främjas, i linje med FN:s mål för hållbar utveckling. I syfte att främja konkurrenskraftig hållbarhet är de fyra prioriteringarna att främja miljömässig hållbarhet, produktivitet, rättvisa och makroekonomisk stabilitet. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Den ekonomi- och sysselsättningspolitiska agendan bör inriktas på att hjälpa medborgare och företag att möta de utmaningar som uppstår till följd av de ökade energikostnaderna och energiförsörjningen och samtidigt fortsätta insatserna för att främja hållbar tillväxt och den gröna och den digitala omställningen samt öka den sociala rättvisan och den ekonomiska resiliensen. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Enligt denna princip väntas förslag till landsspecifika rekommendationer under våren 2023, med landsrapporter som är inriktade på följande:






  — | En kortfattad men heltäckande översikt över den ekonomiska och sociala utvecklingen och de utmaningar som medlemsstaterna står inför. |
| --- | --- | --- |

2.5

—

En kortfattad men heltäckande översikt över den ekonomiska och sociala utvecklingen och de utmaningar som medlemsstaterna står inför.

| — | En översikt över läget i genomförandet av de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna. |
| --- | --- |

—

En översikt över läget i genomförandet av de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna.

| — | En fortsatt återhållsam hållning till de landsspecifika rekommendationerna. |
| --- | --- |

—

En fortsatt återhållsam hållning till de landsspecifika rekommendationerna.

| 2.6 | När det gäller euroområdet har kommissionen fastställt fem rekommendationer för 2023:






  a) | Samordna finanspolitiken. |
| --- | --- | --- |

2.6

a)

Samordna finanspolitiken.

| b) | Upprätthålla de offentliga investeringarna. |
| --- | --- |

b)

Upprätthålla de offentliga investeringarna.

| c) | Övervaka löne- och socialpolitiken. |
| --- | --- |

c)

Övervaka löne- och socialpolitiken.

| d) | Förbättra företagsklimatet. |
| --- | --- |

d)

Förbättra företagsklimatet.

| e) | Bevara den makroekonomiska stabiliteten. |
| --- | --- |

e)

Bevara den makroekonomiska stabiliteten.

3.   Särskilda kommentarer

3.1   Den europeiska planeringsterminen och det organiserade civila samhällets deltagande

| 3.1.1 | Den europeiska planeringsterminen är fortfarande den viktigaste, väletablerade ramen för effektivare samordning av politiken mellan medlemsstaterna. Denna samordning har gett resultat, eftersom EU:s återhämtning efter covid-19 har varit den snabbaste sedan efterkrigstidens uppsving och våra arbetsmarknader har visat sig vara resilienta, med rekordhög sysselsättning. Inom ramen för den europeiska planeringsterminen och genomförandet av faciliteten för återhämtning och resiliens (inbegripet dess ytterligare REPowerEU-del) kommer EESK att fortsätta att stå i centrum för omvandlingsprocessen för att uppnå konkurrenskraftig hållbarhet. I linje med detta kommer kommittén att fortsätta att förespråka att samråd med det organiserade civila samhället ska spela en större roll under hela den europeiska planeringsterminen för att ta hänsyn till olika samhällsintressen och stärka det nationella egenansvaret. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | EESK genomför för närvarande ett samråd med det organiserade civila samhället i medlemsstaterna för att få deras rekommendationer i detta avseende (1). Kommittén välkomnar därför kommissionens initiativ, som tillkännagavs i juli 2022 (2), att i år lägga fram ett meddelande om att stärka dialogen mellan arbetsmarknadens parter i EU samt ett förslag till rådets rekommendation om den roll som dialogen mellan arbetsmarknadens parter spelar på nationell nivå. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | EESK uppmanar kommissionen att utvidga och tillhandahålla en tydlig ram för de befintliga forumen inom den europeiska planeringsterminen för att informera och involvera arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer under hela planeringsterminen, så att de verkligen blir relevanta aktörer i samordningen av finanspolitiken, den ekonomiska politiken, socialpolitiken och sysselsättningspolitiken på EU-nivå. |
| --- | --- |

3.1.3

3.2   Den geopolitiska krisen – kriget i Ukraina

| 3.2.1 | Konsekvenserna av Rysslands invasion av Ukraina innebär för ekonomin och samhället i EU många nya ekonomiska svårigheter som påverkar den övergripande ekonomiska och sociala stabiliteten och energiförsörjningen. EU måste fortsätta att eftersträva både konkurrenskraftig hållbarhet och social och ekonomisk resiliens. Inom den närmaste framtiden krävs stödåtgärder för att mildra följderna av Rysslands angrepp mot Ukraina för européer och EU-företag, särskilt små och medelstora företag samt låg- och medelinkomsttagare. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | I synnerhet energikrisen är den mest relevanta faktorn: I kombination med en mycket hög inflation kommer den att få stora konsekvenser på lång sikt. I detta avseende betonar EESK behovet av omedelbara åtgärder för att förhindra att situationen förvärras ytterligare på kort och medellång sikt, samtidigt som den gröna omställningen hanteras rättvist. I många länder ligger energiproduktionen inte på samma nivå som energiförbrukningen. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Kommittén anser att möjligheten att öka produktionen och dra nytta av de förutsättningar och resurser som finns tillgängliga i vissa länder, såsom sol-, våg- och vindkraft, ännu inte har utforskats av vissa regeringar, som ännu inte har tagit fram några planer för att producera energi med egna resurser. En av anledningarna till detta är den alltför komplicerade eller dåligt utformade lagstiftning och den överdrivna byråkrati som fortfarande finns i många medlemsstater. Detta underlättar inte produktionen av grön energi, trots den enorma potentialen. Vi måste våga göra de nödvändiga kollektiva ansträngningarna. Detta förutsätter investeringar, särskilt från den privata sektorn. Offentliga investeringar kommer dock att fortsätta att spela en viktig roll när det gäller att uppnå den gröna givens mål, skydda vårt framtida välstånd och vår framtida konkurrenskraft samt stärka EU:s strategiska oberoende. Detta bör också återspeglas i sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

3.2.3

3.3   Inflation

| 3.3.1 | Den höga inflationen, som i synnerhet utlösts av de kraftigt stigande energipriserna, har en mycket negativ inverkan på arbetstagarna och företagen, den finansiella stabiliteten, köpkraftspariteten samt den ekonomiska och sociala stabiliteten. Inflationen i världen och i EU är ett komplext fenomen, vad gäller både dess ursprung och lösningarna på den. Dess mest omedelbara och viktiga faktorer är försörjningsflaskhalsarna i processen för en snabb återhämtning från recessionen till följd av pandemin, i ett sammanhang med en expansiv penningpolitik, i kombination med den energikris som utlöstes av Rysslands invasion av Ukraina. Inflationen påverkar alla ekonomiska aktörer och samhällsgrupper, särskilt de svagaste och mest missgynnade. Arbetstagare och konsumenter ser sin köpkraft sjunka, och många företag ser sina vinstmarginaler minska. Endast spekulanter och vissa ekonomiska sektorer, såsom energisektorn, ser en kraftig ökning av sina vinster. I syfte att hantera inflationen har medlemsstaterna antagit olika metoder för att kontrollera den, t.ex. stöd för att undvika prisökningar inom livsmedelssektorerna och insatser för att hålla lönerna i balans i kombination med ekonomisk politik. Vi är fortfarande långt ifrån att uppnå våra mål och från en lösning som skulle trygga den ekonomiska och sociala välfärden. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Konkurrensmyndigheterna måste vara rigoröst aktiva när det gäller att säkerställa pristransparens och vara uppmärksamma på eventuella marknadsmisslyckanden. Myndigheterna måste vara noga med att se till att deras uttalanden bygger på bästa empiriska analys, så att man undviker ogrundad kritik mot kommersiella aktörer eftersom det kan leda till konflikter mellan medborgare, företag och arbetsmarknadsparter. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Kampen mot inflationen måste vara den högsta prioriteringen i en samordnad europeisk ekonomisk politik mellan EU-institutionerna och de nationella regeringarna. Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna måste när penningpolitiken åtstramas ta hänsyn till att inflationsprocessen inte orsakas av en alltför stor efterfrågan och förhindra att deras beslut leder till en ny recession. Kommittén uppmanar ECB att sänka kärninflationen utan att äventyra EU:s ekonomiska återhämtning. Med tanke på ovannämnda risker bör ECB gå varsamt fram när det gäller att normalisera penningpolitiken (3). EU och de nationella regeringarna måste vidta åtgärder för att hjälpa de mest missgynnade befolkningsgrupperna och de hårdast drabbade företagen. Trepartssamråd, social dialog och kollektivförhandlingar måste bli viktiga instrument för att hantera inflationskrisen genom rättvis fördelning av bördorna och för att utforma åtgärder som syftar till att komma till rätta med krisen inom de olika ekonomiska sektorerna. Kommittén ställer sig därför positiv till åtgärder såsom en energiprisbroms för att dämpa inflationstendenserna. |
| --- | --- |

3.3.3

3.4   EU:s miljömål/energikrisen

| 3.4.1 | EESK fortsätter att förespråka samma sak som under de senaste månaderna: Trots de nya kriserna får vi inte överge de mål som fastställts på EU-nivå – utfasning av fossila bränslen och miljömässig hållbarhet. Vi måste stärka företag och arbetstagare och ge alla medborgare möjlighet att övervinna svårigheterna för att våra långsiktiga miljömål ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Kommittén ställer sig därför positiv till åtgärder för att samordna energipriserna i syfte att dämpa inflationstendenserna. Lägre energipriser bör vara en av prioriteringarna i EU:s ekonomiska politik. EESK stöder ett tak för el- och gaspriserna och påpekar att kommittén i tidigare yttranden och resolutioner har efterlyst en brådskande reform av systemet med marginalprisauktioner på grossistmarknaden för el, på grund av dess inneboende inflationsdrivande karaktär. Investeringar i grön energi är avgörande för att detta ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Kommissionen lade fram REPowerEU-planen för att göra EU oberoende av försörjning med gas och olja från Ryssland, och EESK välkomnade den och ställde sig bakom strategin med fyra pelare, med fokus på energisparande, diversifiering av gasimport, ersättning av fossila bränslen genom att påskynda förnybara energikällor samt finansieringslösningar (4). Samtidigt anser kommittén att försörjningstrygghet måste säkerställas till en ”så överkomlig kostnad som möjligt” för både konsumenter och industri. EESK påpekar att medlemsstaternas ändringar av sina nationella återhämtnings- och resiliensplaner för att lägga fram ett särskilt REPowerEU-kapitel utgör ytterligare en möjlighet för dem att samråda med det organiserade civila samhället och ta hänsyn till dess synpunkter. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | EESK betonar att ytterligare initiativ kan behövas för att säkerställa att tillräckligt privat och offentligt kapital mobiliseras för den gröna omställningen. Kommittén anser dessutom att en bättre samordning av användningen av befintliga ekonomiska medel måste prioriteras. Kommunikationsprocessen i denna fråga skulle vara mycket användbar för att mobilisera medborgarna mot ett gemensamt mål. |
| --- | --- |

3.4.4

3.5   Den sociala och ekonomiska krisen/brist på kompetens och kvalificerad arbetskraft

| 3.5.1 | Även om arbetslösheten i EU bara uppgår till 6 % står vi fortfarande inför svårigheten att hitta människor med den kompetens som krävs för att förverkliga återuppbyggnaden av och resiliensen i vår ekonomi och för att uppnå våra mål för den dubbla omställningen. Det råder en betydande brist på kvalificerad arbetskraft för många viktiga yrken i vissa länder, inte minst för att många ungdomar lämnar sina länder för att arbeta på annat håll. Utöver att utbildning inom viktiga områden måste främjas går vi miste om en betydande andel kvalificerade arbetstagare när de har utbildats. För att stärka EU:s strategi för oberoende vill vi att vissa av produktionslinjerna ska återföras till Europa, men vi har inte de kvalificerade personer som skulle arbeta i dessa fabriker i Europa. Denna situation måste åtgärdas fortlöpande. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | EESK betonar att tillhandahållandet av arbetstillfällen av hög kvalitet är ett av de bästa sätten att locka högkvalificerade personer. Dessutom är att tillhandahålla skäliga löner som det går att leva på, säkerställa formella anställningsförhållanden för att undvika otrygga arbetsvillkor, erbjuda omfattande kompetenshöjningsprogram, tillhandahålla utmärkta hälso- och säkerhetsvillkor och eftersträva en jämn könsfördelning, tillsammans med ett fullgott socialt skydd på nationell nivå, inte bara mål i sig utan utgör också grunden för en gynnsam ekonomisk och politisk utveckling. Kommittén efterlyser dessutom en ansvarsfull användning av balanserade och kombinerade politiska åtgärder (mellan offentliga och privata utbildningssystem för att bättre utnyttja tillgängliga ekonomiska resurser) i samband med utbildning och kompetenshöjning. |
| --- | --- |

3.5.2

3.6   Offentliga och privata skulder och investeringar

| 3.6.1 | EU står inför ett akut och växande behov av offentliga och privata investeringar för att uppnå målen i den gröna given och den digitala omvandlingen, påskynda energiomställningen och möta de nya utmaningarna med strategiskt oberoende. Å ena sidan måste unionen komma till rätta med det senaste årtiondets investeringsunderskott, och å andra sidan måste de flesta medlemsstater minska sitt offentliga underskott och sin offentliga skuld. Detta måste göras på ett mycket balanserat men beslutsamt sätt. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Samtidigt anser kommittén att det är mycket viktigt att alla befintliga resurser inom de olika programmen – struktur- och sammanhållningsfonderna, faciliteten för återhämtning och resiliens, InvestEU osv. – utnyttjas fullt ut före en eventuell extraordinär ökning av EU:s medel för offentliga investeringar och främjande av privata investeringar. I detta syfte bör största möjliga flexibilitet i användningen av dem – vad gäller både mål och tidsfrister för genomförandet – medges, alltid i överensstämmelse med en noggrann övervakning av deras korrekta genomförande. EESK anser att tanken om gemensamma projekt mellan medlemsstaterna skulle kunna vara en intressant idé för att stimulera investeringar och strukturreformer. |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | EESK understryker att det krävs framsteg med att fullborda kapitalmarknadsunionen och bankunionen för att garantera en välfungerande finanssektor och välfungerande finansmarknader, som är avgörande för att finansiera de mycket stora investeringar som behövs för den gröna och den digitala omställningen. En fördjupning av kapitalmarknadsunionen och bankunionen, samtidigt som agendan för hållbar finansiering upprättas, skulle konsolidera finansieringskanalerna, främja investeringsinsatserna och öka resiliensen. |
| --- | --- |

3.6.3

| 3.6.4 | Både covid-19-krisen och den ryska invasionen har haft en betydande negativ inverkan på bytesbalansen. EESK efterlyser ökade investeringar som den främsta drivkraften för EU:s konkurrenskraft. |
| --- | --- |

3.6.4

| 3.6.5 | EESK anser att medlemsstaterna bör vara mer effektiva när det gäller att använda de resurser som redan finns tillgängliga innan de begär nya. Kommittén efterlyser dessutom större flexibilitet i användningen av EU:s finansiella medel för att omfördela dem om de inte kan användas för de ändamål för vilka de ursprungligen var avsedda eller om sociala, ekonomiska, miljömässiga eller försvarsrelaterade utmaningar leder till att anpassningar måste göras. Vid behov bör EU också skapa lämpliga förutsättningar och instrument för att öka de offentliga investeringarna och underlätta en större mobilisering av privata investeringar. Detta måste göras i strävan efter gemensamma strategiska mål och mål om oberoende och utan att undergräva eller rubba den inre marknadens funktionssätt. Kommittén betonar dessutom behovet av en effektivare användning av de anslagna ekonomiska resurserna: Medlemsstaterna måste åta sig att förklara var och hur dessa ekonomiska resurser används. EESK pekar också på en effektiv uppbörd av intäkter i samband med finanspolitisk hållbarhet. Till exempel åsamkar aggressiv skatteplanering och skattebedrägeri också de offentliga budgetarna allvarliga skador. På det hela taget är hållbar tillväxt för alla den bästa grunden för finanspolitisk stabilitet. Trots ovanstående kommer fullbordandet av industriplanen i den gröna given och målet om att uppnå strategiskt oberoende på energi- och industriområdet, samtidigt som den inre marknadens grundläggande principer respekteras, att kräva ytterligare EU-medel, såsom föreslogs i en EESK-resolution som antogs i maj 2022 (5). |
| --- | --- |

3.6.5

Bryssel den 23 februari 2023.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Resultaten kommer att sammanfattas och tydliga rekommendationer kommer att läggas fram i ett yttrande på eget initiativ som ska läggas fram vid plenarsessionen i april 2023.

1

EESK:s yttrande på eget initiativ ”EESK:s rekommendationer för en gedigen reform av den europeiska planeringsterminen” (ECO/600), som ska läggas fram för antagande i april 2023.

(2)  ”Granskningsrapport om genomförandet av faciliteten för återhämtning och resiliens”, 29.7.2022.

2

(3)  EESK:s yttrande om ytterligare överväganden avseende den ekonomiska politiken i euroområdet 2022 (EUT C 75, 28.2.2023, s. 43).

3

(4)  EESK:s yttrande ”Planen REPowerEU”, antaget den 21 september 2022 (EUT C 486, 21.12.2022, s. 185).

4

(5)  EUT C 323, 26.8.2022, s. 1.

5

---

Rättelser

| 27.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 146/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 146/65

---

Rättelse av underrubriken ”EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS 575:e PLENARSESSION, 14.12.2022–15.12.2022” i avdelning I (Resolutioner, rekommendationer och yttranden), under rubriken ”EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN”

(
  Europeiska unionens officiella tidning C 140 av den 21 april 2023
  )

(2023/C 146/11)

Innehållsförteckningen och sidan 1, underrubriken

| I stället för: | ”EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS 575:e PLENARSESSION, 14.12.2022–15.12.2022” |
| --- | --- |

I stället för:

| ska det stå: | ”EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS 575:e PLENARSESSION, 24.1.2023–25.1.2023”. |
| --- | --- |

ska det stå:

---

| 27.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 146/66 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 146/66

---

Rättelse till underrubriken ”EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS 575:E PLENARSESSION, 14.12.2022-15.12.2022” i avdelning III (Förberedande akter), under rubriken ”EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN”

(
  Europeiska unionens officiella tidning C 140 av den 21 april 2023
  )

(2023/C 146/12)

Innehållsförteckningen och sidan 28, underrubriken

| I stället för: | ”EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS 575:e PLENARSESSION, 14.12.2022-15.12.2022” |
| --- | --- |

I stället för:

| ska det stå: | ”EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS 575:e PLENARSESSION, 24.1.2023-25.1.2023” |
| --- | --- |

ska det stå:

---