# Službeni list C 177/17.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 177 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 66.17. svibnja 2023. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 177

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 66.17. svibnja 2023.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2022. – 2023.Dnevne sjednice od 12. do 15. prosinca 2022.USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2022. – 2023.Dnevne sjednice od 12. do 15. prosinca 2022.USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | utorak, 13. prosinca 2022. |
| 2023/C 177/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju A5547-127 (ACS-GMØØ6-4), sastoje se ili su proizvedeni od nje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D084951/01 – 2022/2930(RSP)) | 2 |
| 2023/C 177/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2022. o Nacrtu provedbene uredbe Komisije o izdavanju odobrenja Unije za skupinu biocidnih proizvoda CMIT/MIT NA BAZI OTAPALA u skladu s Uredbom (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (D084293/01 – 2022/2929(RSP)) | 9 |
| 2023/C 177/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2022. prema jednakim pravima za osobe s invaliditetom (2022/2026(INI)) | 13 |
| 2023/C 177/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2022. o dugoročnoj viziji za ruralna područja EU-a – do 2040. ostvariti jača, povezana, otporna i prosperitetna ruralna područja (2021/2254(INI)) | 35 |
| 2023/C 177/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2022. o Akcijskom planu za poticanje željezničkog prijevoza putnika na velike udaljenosti i prekograničnog željezničkog prijevoza putnika (2022/2022(INI)) | 48 |
| 2023/C 177/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2022. o digitalnom jazu: socijalne razlike prouzročene digitalizacijom (2022/2810(RSP)) | 57 |
| | srijeda, 14. prosinca 2022. |
| 2023/C 177/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2022. o provedbi Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Gruzije (2021/2236(INI)) | 63 |
| 2023/C 177/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2022. o izgledima za postizanje dvodržavnog rješenja za Izrael i Palestinu (2022/2949(RSP)) | 73 |
| 2023/C 177/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2022. o provedbi Nove europske agende za kulturu i Strategije EU-a za međunarodne kulturne odnose (2022/2047(INI)) | 78 |
| | četvrtak, 15. prosinca 2022. |
| 2023/C 177/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2022. o gušenju mirnih prosvjeda diljem Narodne Republike Kine koje provodi kineska vlada (2022/2992(RSP)) | 95 |
| 2023/C 177/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2022. o gušenju mirnih prosvjeda u Čadu koje provodi vojna hunta (2022/2993(RSP)) | 101 |
| 2023/C 177/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2022. o slučaju borca za ljudska prava Abdulhadija Al-Havadže u Bahreinu (2022/2994(RSP)) | 105 |
| 2023/C 177/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2022. o sumnjama na korupciju od strane Katara i većoj potrebi za transparentnošću i odgovornošću u europskim institucijama (2022/3012(RSP)) | 109 |
| 2023/C 177/14 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2022. 90 godina nakon gladomora: priznanje masovnog ubojstva izgladnjivanjem kao genocida (2022/3001(RSP)) | 112 |
| 2023/C 177/15 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2022. o jačanju višegodišnjeg financijskog okvira 2021. – 2027.: otporan proračun EU-a prilagođen novim izazovima (2022/2046(INI)) | 115 |
| 2023/C 177/16 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2022. o ishodu razmatranja Odbora za predstavke tijekom 2021. godine (2022/2024(INI)) | 129 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

utorak, 13. prosinca 2022.

2023/C 177/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju A5547-127 (ACS-GMØØ6-4), sastoje se ili su proizvedeni od nje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D084951/01 – 2022/2930(RSP))

2

2023/C 177/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2022. o Nacrtu provedbene uredbe Komisije o izdavanju odobrenja Unije za skupinu biocidnih proizvoda CMIT/MIT NA BAZI OTAPALA u skladu s Uredbom (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (D084293/01 – 2022/2929(RSP))

9

2023/C 177/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2022. prema jednakim pravima za osobe s invaliditetom (2022/2026(INI))

13

2023/C 177/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2022. o dugoročnoj viziji za ruralna područja EU-a – do 2040. ostvariti jača, povezana, otporna i prosperitetna ruralna područja (2021/2254(INI))

35

2023/C 177/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2022. o Akcijskom planu za poticanje željezničkog prijevoza putnika na velike udaljenosti i prekograničnog željezničkog prijevoza putnika (2022/2022(INI))

48

2023/C 177/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2022. o digitalnom jazu: socijalne razlike prouzročene digitalizacijom (2022/2810(RSP))

57

srijeda, 14. prosinca 2022.

2023/C 177/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2022. o provedbi Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Gruzije (2021/2236(INI))

63

2023/C 177/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2022. o izgledima za postizanje dvodržavnog rješenja za Izrael i Palestinu (2022/2949(RSP))

73

2023/C 177/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2022. o provedbi Nove europske agende za kulturu i Strategije EU-a za međunarodne kulturne odnose (2022/2047(INI))

78

četvrtak, 15. prosinca 2022.

2023/C 177/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2022. o gušenju mirnih prosvjeda diljem Narodne Republike Kine koje provodi kineska vlada (2022/2992(RSP))

95

2023/C 177/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2022. o gušenju mirnih prosvjeda u Čadu koje provodi vojna hunta (2022/2993(RSP))

101

2023/C 177/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2022. o slučaju borca za ljudska prava Abdulhadija Al-Havadže u Bahreinu (2022/2994(RSP))

105

2023/C 177/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2022. o sumnjama na korupciju od strane Katara i većoj potrebi za transparentnošću i odgovornošću u europskim institucijama (2022/3012(RSP))

109

2023/C 177/14

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2022. 90 godina nakon gladomora: priznanje masovnog ubojstva izgladnjivanjem kao genocida (2022/3001(RSP))

112

2023/C 177/15

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2022. o jačanju višegodišnjeg financijskog okvira 2021. – 2027.: otporan proračun EU-a prilagođen novim izazovima (2022/2046(INI))

115

2023/C 177/16

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2022. o ishodu razmatranja Odbora za predstavke tijekom 2021. godine (2022/2024(INI))

129

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Europski parlament |
| | utorak, 13. prosinca 2022. |
| 2023/C 177/17 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2022. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2003/87/EZ u pogledu obavješćivanja o neutralizaciji s obzirom na globalnu tržišno utemeljenu mjeru za operatere zrakoplova sa sjedištem u Uniji (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD)) | 139 |
| 2023/C 177/18 | P9_TA(2022)0429Promet: stavljanje izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1108/70 i Uredbe Komisije (EZ) br. 851/2006Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1108/70 o uvođenju računovodstvenog sustava izdataka za infrastrukturu u željezničkom i cestovnom prometu te prometu unutarnjim vodnim putovima i Uredbe Komisije (EZ) br. 851/2006 o određivanju sadržaja stavaka koje treba uvrstiti u različite rubrike (konta) u računovodstvenim obrascima prikazanim u Prilogu I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 1108/70 (COM(2022)0381 – C9-0294/2022 – 2022/0232(COD))P9_TC1-COD(2022)0232Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. prosinca 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2023/... Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1108/70 o uvođenju računovodstvenog sustava izdataka za infrastrukturu u željezničkom i cestovnom prometu te prometu unutarnjim vodnim putovima te o stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EZ) br. 851/2006 o određivanju sadržaja stavaka koje treba uvrstiti u različite rubrike (konta) u računovodstvenim obrascima prikazanim u Prilogu I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 1108/70 | 140 |
| 2023/C 177/19 | P9_TA(2022)0430Civilno zrakoplovstvo: stavljanje izvan snage Direktive Vijeća 89/629/EEZZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2022. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 89/629/EEZ (COM(2022)0465 – C9-0310/2022 – 2022/0282(COD))P9_TC1-COD(2022)0282Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. prosinca 2022. radi donošenja Odluke (EU) 2023/... Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 89/629/EEZ | 141 |
| 2023/C 177/20 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2022. o Prijedlogu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 389/2012 u pogledu razmjene informacija iz elektroničkih upisnika o gospodarskim subjektima koji premještaju proizvode oporezive trošarinama među državama članicama u komercijalne svrhe (COM(2022)0539 – C9-0367/2022 – 2022/0331(CNS)) | 142 |
| 2023/C 177/21 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2022. o Prijedlogu uredbe Vijeća o primjeni članaka 93., 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na određene kategorije državnih potpora u sektoru željezničkog prometa, prometa unutarnjim plovnim putovima i multimodalnog prometa (COM(2022)0327 – C9-0290/2022 – 2022/0209(NLE)) | 143 |
| | srijeda, 14. prosinca 2022. |
| 2023/C 177/22 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2022. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi instrumenta za pružanje potpore Ukrajini za 2023. (makrofinancijska pomoć +) (15727/2022 – C9-0424/2022 – 2022/0371(COD)) | 144 |
| 2023/C 177/23 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2022. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Njemačkoj, Belgiji, Nizozemskoj, Austriji, Luksemburgu, Španjolskoj i Grčkoj nakon prirodnih katastrofa u tim zemljama tijekom 2021. (COM(2022)0665 – C9-0350/2022 – 2022/0337(BUD)) | 145 |
| 2023/C 177/24 | Amandmani koje je donio Europski parlament 14. prosinca 2022. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive (EU) 2018/2001 o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora, Direktive 2010/31/EU o energetskim svojstvima zgrada i Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti (COM(2022)0222 – C9-0184/2022 – 2022/0160(COD))[Amandman 1 osim ako je drukčije navedeno] | 148 |

III   Pripremni akti

Europski parlament

utorak, 13. prosinca 2022.

2023/C 177/17

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2022. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2003/87/EZ u pogledu obavješćivanja o neutralizaciji s obzirom na globalnu tržišno utemeljenu mjeru za operatere zrakoplova sa sjedištem u Uniji (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD))

139

2023/C 177/18

P9_TA(2022)0429Promet: stavljanje izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1108/70 i Uredbe Komisije (EZ) br. 851/2006Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1108/70 o uvođenju računovodstvenog sustava izdataka za infrastrukturu u željezničkom i cestovnom prometu te prometu unutarnjim vodnim putovima i Uredbe Komisije (EZ) br. 851/2006 o određivanju sadržaja stavaka koje treba uvrstiti u različite rubrike (konta) u računovodstvenim obrascima prikazanim u Prilogu I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 1108/70 (COM(2022)0381 – C9-0294/2022 – 2022/0232(COD))P9_TC1-COD(2022)0232Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. prosinca 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2023/... Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1108/70 o uvođenju računovodstvenog sustava izdataka za infrastrukturu u željezničkom i cestovnom prometu te prometu unutarnjim vodnim putovima te o stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EZ) br. 851/2006 o određivanju sadržaja stavaka koje treba uvrstiti u različite rubrike (konta) u računovodstvenim obrascima prikazanim u Prilogu I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 1108/70

140

2023/C 177/19

P9_TA(2022)0430Civilno zrakoplovstvo: stavljanje izvan snage Direktive Vijeća 89/629/EEZZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2022. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 89/629/EEZ (COM(2022)0465 – C9-0310/2022 – 2022/0282(COD))P9_TC1-COD(2022)0282Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. prosinca 2022. radi donošenja Odluke (EU) 2023/... Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 89/629/EEZ

141

2023/C 177/20

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2022. o Prijedlogu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 389/2012 u pogledu razmjene informacija iz elektroničkih upisnika o gospodarskim subjektima koji premještaju proizvode oporezive trošarinama među državama članicama u komercijalne svrhe (COM(2022)0539 – C9-0367/2022 – 2022/0331(CNS))

142

2023/C 177/21

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2022. o Prijedlogu uredbe Vijeća o primjeni članaka 93., 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na određene kategorije državnih potpora u sektoru željezničkog prometa, prometa unutarnjim plovnim putovima i multimodalnog prometa (COM(2022)0327 – C9-0290/2022 – 2022/0209(NLE))

143

srijeda, 14. prosinca 2022.

2023/C 177/22

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2022. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi instrumenta za pružanje potpore Ukrajini za 2023. (makrofinancijska pomoć +) (15727/2022 – C9-0424/2022 – 2022/0371(COD))

144

2023/C 177/23

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2022. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Njemačkoj, Belgiji, Nizozemskoj, Austriji, Luksemburgu, Španjolskoj i Grčkoj nakon prirodnih katastrofa u tim zemljama tijekom 2021. (COM(2022)0665 – C9-0350/2022 – 2022/0337(BUD))

145

2023/C 177/24

Amandmani koje je donio Europski parlament 14. prosinca 2022. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive (EU) 2018/2001 o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora, Direktive 2010/31/EU o energetskim svojstvima zgrada i Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti (COM(2022)0222 – C9-0184/2022 – 2022/0160(COD))[Amandman 1 osim ako je drukčije navedeno]

148

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

17.5.2023

| 17.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 177/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 177/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2022. – 2023.

Dnevne sjednice od 12. do 15. prosinca 2022.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

utorak, 13. prosinca 2022.

| 17.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 177/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 177/2

---

P9_TA(2022)0433

Genetski modificirana soja A5547-127 (ACS-GMØØ6-4)

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju A5547-127 (ACS-GMØØ6-4), sastoje se ili su proizvedeni od nje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D084951/01 – 2022/2930(RSP))

(2023/C 177/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju A5547-127 (ACS-GMØØ6-4), sastoje se ili su proizvedeni od nje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D084951/01, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju A5547-127 (ACS-GMØØ6-4), sastoje se ili su proizvedeni od nje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D084951/01,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 11. stavak 3. i članak 23. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 11. stavak 3. i članak 23. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 27. listopada 2022., koje nije dovelo do usvajanja mišljenja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 27. listopada 2022., koje nije dovelo do usvajanja mišljenja,

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) doneseno 4. svibnja 2022. i objavljeno 20. lipnja 2022. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) doneseno 4. svibnja 2022. i objavljeno 20. lipnja 2022. (3),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama („GMO”) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama („GMO”) (4),

| — | uzimajući u obzir članak 112. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 112. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| A. | budući da je Provedbenom odlukom Komisije 2012/81/EU (5) odobreno stavljanje na tržište hrane i hrane za životinje koja sadržava genetski modificiranu soju A5547-127 („genetski modificirana soja”), sastoji se ili je proizvedena od nje; budući da to odobrenje obuhvaća i stavljanje na tržište proizvoda povrh hrane i hrane za životinje, koji sadržavaju genetski modificiranu soju ili se od nje sastoje, za istu namjenu kao i druge vrste soje, osim za uzgoj; |
| --- | --- |

A.

budući da je Provedbenom odlukom Komisije 2012/81/EU (5) odobreno stavljanje na tržište hrane i hrane za životinje koja sadržava genetski modificiranu soju A5547-127 („genetski modificirana soja”), sastoji se ili je proizvedena od nje; budući da to odobrenje obuhvaća i stavljanje na tržište proizvoda povrh hrane i hrane za životinje, koji sadržavaju genetski modificiranu soju ili se od nje sastoje, za istu namjenu kao i druge vrste soje, osim za uzgoj;

| B. | budući da je 10. prosinca 2020. društvo BASF SE, sa sjedištem u Njemačkoj, u ime društva BASF Agricultural Solutions Seeds US LLC, sa sjedištem u Sjedinjenim Američkim Državama, Komisiji podnijelo zahtjev za produljenje tog odobrenja; |
| --- | --- |

B.

budući da je 10. prosinca 2020. društvo BASF SE, sa sjedištem u Njemačkoj, u ime društva BASF Agricultural Solutions Seeds US LLC, sa sjedištem u Sjedinjenim Američkim Državama, Komisiji podnijelo zahtjev za produljenje tog odobrenja;

| C. | budući da je EFSA 4. svibnja 2022. donijela pozitivno mišljenje o produljenju odobrenja za genetski modificiranu soju, koje je objavljeno 20. lipnja 2022.; |
| --- | --- |

C.

budući da je EFSA 4. svibnja 2022. donijela pozitivno mišljenje o produljenju odobrenja za genetski modificiranu soju, koje je objavljeno 20. lipnja 2022.;

| D. | budući da genetski modificirana soja stvara toleranciju na herbicide koji sadržavaju amonijev glufosinat; |
| --- | --- |

D.

budući da genetski modificirana soja stvara toleranciju na herbicide koji sadržavaju amonijev glufosinat;

Nepostojanje procjene za komplementarne herbicide

| E. | budući da se Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 503/2013 (6) zahtijeva procjena o tome utječu li očekivane poljoprivredne prakse na ishod proučavanih krajnjih točaka; budući da je prema toj Provedbenoj uredbi to posebno relevantno za biljke otporne na herbicide; |
| --- | --- |

E.

budući da se Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 503/2013 (6) zahtijeva procjena o tome utječu li očekivane poljoprivredne prakse na ishod proučavanih krajnjih točaka; budući da je prema toj Provedbenoj uredbi to posebno relevantno za biljke otporne na herbicide;

| F. | budući da se u brojnim studijama iznosi da je za genetski modificirane usjeve otporne na herbicide potrebno koristiti više komplementarnih herbicida, velikim dijelom zbog pojave korova otpornih na herbicide (7); budući da se zbog toga mora očekivati da će genetski modificirana soja biti izložena i višim i ponovljenim dozama glufosinata te da bi stoga količina njihovih ostataka i njihovih proizvoda razgradnje (metabolita) tijekom žetve mogla biti veća; |
| --- | --- |

F.

budući da se u brojnim studijama iznosi da je za genetski modificirane usjeve otporne na herbicide potrebno koristiti više komplementarnih herbicida, velikim dijelom zbog pojave korova otpornih na herbicide (7); budući da se zbog toga mora očekivati da će genetski modificirana soja biti izložena i višim i ponovljenim dozama glufosinata te da bi stoga količina njihovih ostataka i njihovih proizvoda razgradnje (metabolita) tijekom žetve mogla biti veća;

| G. | budući da se glufosinat klasificira kao tvar koja je toksična za reproduktivno zdravlje (kategorija 1B) i stoga ispunjava kriterije za isključivanje iz Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (8); budući da je odobrenje za upotrebu glufosinata u Uniji isteklo 31. srpnja 2018. (9); |
| --- | --- |

G.

budući da se glufosinat klasificira kao tvar koja je toksična za reproduktivno zdravlje (kategorija 1B) i stoga ispunjava kriterije za isključivanje iz Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (8); budući da je odobrenje za upotrebu glufosinata u Uniji isteklo 31. srpnja 2018. (9);

| H. | budući da se smatra da procjena za ostatke herbicida i metabolite pronađene na genetski modificiranim biljkama nije u nadležnosti Povjerenstva EFSA-e za genetski modificirane organizme te se stoga ne provodi u okviru postupka odobravanja GMO-a; budući da je to problematično jer sama genetska modifikacija može utjecati na način na koji pojedina genetski modificirana biljka razgrađuje komplementarne herbicide te na sastav, a stoga i toksičnost metabolita; |
| --- | --- |

H.

budući da se smatra da procjena za ostatke herbicida i metabolite pronađene na genetski modificiranim biljkama nije u nadležnosti Povjerenstva EFSA-e za genetski modificirane organizme te se stoga ne provodi u okviru postupka odobravanja GMO-a; budući da je to problematično jer sama genetska modifikacija može utjecati na način na koji pojedina genetski modificirana biljka razgrađuje komplementarne herbicide te na sastav, a stoga i toksičnost metabolita;

Primjedbe država članica

| I. | budući da su države članice tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja EFSA-i uputile kritike (10); budući da te kritike uključuju činjenicu da nedostaju informacije za toksikološku procjenu i fenotipsku karakterizaciju potrebne za dovršetak procjene rizika za okoliš, da toksikološka procjena ima nedostatke, kao što su nejasna upotreba herbicida i nedostatak informacija o kontaminaciji stranim genetskim materijalom, te da izvješća o praćenju genetski modificirane soje za razdoblje odobrenja imaju temeljne nedostatke; |
| --- | --- |

I.

budući da su države članice tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja EFSA-i uputile kritike (10); budući da te kritike uključuju činjenicu da nedostaju informacije za toksikološku procjenu i fenotipsku karakterizaciju potrebne za dovršetak procjene rizika za okoliš, da toksikološka procjena ima nedostatke, kao što su nejasna upotreba herbicida i nedostatak informacija o kontaminaciji stranim genetskim materijalom, te da izvješća o praćenju genetski modificirane soje za razdoblje odobrenja imaju temeljne nedostatke;

Ispunjavanje međunarodnih obveza Unije

| J. | budući da se u izvješću posebnog izvjestitelja Ujedinjenih naroda (UN) za pravo na hranu iz 2017. godine zaključuje da opasni pesticidi, posebno u zemljama u razvoju, imaju katastrofalne učinke po zdravlje (11); budući da se u okviru cilja održivog razvoja UN-a br. 3.9 do 2030. želi u velikoj mjeri smanjiti broj smrtnih slučajeva i bolesti prouzročenih opasnim kemikalijama te onečišćenjem i kontaminacijom zraka, vode i tla (12); budući da bi se odobravanjem uvoza genetski modificirane soje povećala potražnja za tom biljkom koja je namijenjena da je se tretira glufosinatom, čime bi se povećala izloženost radnika i okoliša u trećim zemljama; budući da je rizik od povećane izloženosti radnika i okoliša osobito zabrinjavajući kad je riječ o genetski modificiranim usjevima otpornima na herbicide, s obzirom na veće količine herbicida koje se pritom koriste; |
| --- | --- |

J.

budući da se u izvješću posebnog izvjestitelja Ujedinjenih naroda (UN) za pravo na hranu iz 2017. godine zaključuje da opasni pesticidi, posebno u zemljama u razvoju, imaju katastrofalne učinke po zdravlje (11); budući da se u okviru cilja održivog razvoja UN-a br. 3.9 do 2030. želi u velikoj mjeri smanjiti broj smrtnih slučajeva i bolesti prouzročenih opasnim kemikalijama te onečišćenjem i kontaminacijom zraka, vode i tla (12); budući da bi se odobravanjem uvoza genetski modificirane soje povećala potražnja za tom biljkom koja je namijenjena da je se tretira glufosinatom, čime bi se povećala izloženost radnika i okoliša u trećim zemljama; budući da je rizik od povećane izloženosti radnika i okoliša osobito zabrinjavajući kad je riječ o genetski modificiranim usjevima otpornima na herbicide, s obzirom na veće količine herbicida koje se pritom koriste;

| K. | budući da, iako upotreba glufosinata u Uniji nije dopuštena od kraja srpnja 2018., podaci pokazuju da se od 2020. iz Unije izvozi u Brazil, Argentinu, Sjedinjene Američke Države, Kanadu i Japan (13), koji imaju odobrenje za uzgoj genetski modificirane soje (14); |
| --- | --- |

K.

budući da, iako upotreba glufosinata u Uniji nije dopuštena od kraja srpnja 2018., podaci pokazuju da se od 2020. iz Unije izvozi u Brazil, Argentinu, Sjedinjene Američke Države, Kanadu i Japan (13), koji imaju odobrenje za uzgoj genetski modificirane soje (14);

| L. | budući da je krčenje šuma jedan od glavnih uzroka smanjenja biološke raznolikosti; budući da su emisije koje nastaju zbog uporabe i prenamjene zemljišta, uglavnom zbog krčenja šuma, drugi najveći uzrok klimatskih promjena, nakon spaljivanja fosilnih goriva (15); budući da cilj održivog razvoja br. 15 obuhvaća zaustavljanje krčenja šuma do 2020. (16); budući da šume imaju višestruku ulogu kojom se podupire ostvarivanje većine ciljeva održivog razvoja UN-a; |
| --- | --- |

L.

budući da je krčenje šuma jedan od glavnih uzroka smanjenja biološke raznolikosti; budući da su emisije koje nastaju zbog uporabe i prenamjene zemljišta, uglavnom zbog krčenja šuma, drugi najveći uzrok klimatskih promjena, nakon spaljivanja fosilnih goriva (15); budući da cilj održivog razvoja br. 15 obuhvaća zaustavljanje krčenja šuma do 2020. (16); budući da šume imaju višestruku ulogu kojom se podupire ostvarivanje većine ciljeva održivog razvoja UN-a;

| M. | budući da je proizvodnja soje jedan od glavnih razloga krčenja šuma u području Amazonije, Cerrada i Gran Chaca u Južnoj Americi; budući da je 97 % soje koja se uzgaja u Brazilu i 100 % soje koja se uzgaja u Argentini genetski modificirana soja (17); budući da je za veliku većinu genetski modificirane soje odobrene za uzgoj u Brazilu i Argentini odobren i uvoz u Uniju; |
| --- | --- |

M.

budući da je proizvodnja soje jedan od glavnih razloga krčenja šuma u području Amazonije, Cerrada i Gran Chaca u Južnoj Americi; budući da je 97 % soje koja se uzgaja u Brazilu i 100 % soje koja se uzgaja u Argentini genetski modificirana soja (17); budući da je za veliku većinu genetski modificirane soje odobrene za uzgoj u Brazilu i Argentini odobren i uvoz u Uniju;

| N. | budući da Unija kao stranka potpisnica Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti mora zajamčiti da se aktivnostima u okviru njezine jurisdikcije ili pod njezinom kontrolom ne prouzročuje šteta u okolišu drugih država (18); |
| --- | --- |

N.

budući da Unija kao stranka potpisnica Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti mora zajamčiti da se aktivnostima u okviru njezine jurisdikcije ili pod njezinom kontrolom ne prouzročuje šteta u okolišu drugih država (18);

| O. | budući da se u Uredbi (EZ) br. 1829/2003 navodi da genetski modificirana hrana ili hrana za životinje ne smije imati nepovoljne učinke na zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš te da Komisija pri sastavljanju svojih odluka mora uzeti u obzir sve relevantne odredbe prava Unije i druge legitimne čimbenike važne za predmet koji se razmatra; budući da bi takvi legitimni faktori trebali obuhvaćati obveze Unije u okviru ciljeva održivog razvoja UN-a, Pariškog klimatskog sporazuma i Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti; |
| --- | --- |

O.

budući da se u Uredbi (EZ) br. 1829/2003 navodi da genetski modificirana hrana ili hrana za životinje ne smije imati nepovoljne učinke na zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš te da Komisija pri sastavljanju svojih odluka mora uzeti u obzir sve relevantne odredbe prava Unije i druge legitimne čimbenike važne za predmet koji se razmatra; budući da bi takvi legitimni faktori trebali obuhvaćati obveze Unije u okviru ciljeva održivog razvoja UN-a, Pariškog klimatskog sporazuma i Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti;

Nedemokratsko donošenje odluka

| P. | budući da tijekom glasovanja Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje održanog 27. listopada 2022. nije doneseno nikakvo mišljenje, što znači da kvalificirana većina država članica nije podržala odobrenje; |
| --- | --- |

P.

budući da tijekom glasovanja Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje održanog 27. listopada 2022. nije doneseno nikakvo mišljenje, što znači da kvalificirana većina država članica nije podržala odobrenje;

| Q. | budući da Komisija uviđa problematičnost činjenice da i dalje donosi odluke o davanju odobrenja za genetski modificirane organizme bez podrške kvalificirane većine država članica, što čini iznimku za odobrenja proizvoda općenito, ali je ona postala pravilo pri donošenju odluka o odobrenjima za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; |
| --- | --- |

Q.

budući da Komisija uviđa problematičnost činjenice da i dalje donosi odluke o davanju odobrenja za genetski modificirane organizme bez podrške kvalificirane većine država članica, što čini iznimku za odobrenja proizvoda općenito, ali je ona postala pravilo pri donošenju odluka o odobrenjima za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje;

| R. | budući da je Parlament u svojem osmom sazivu usvojio ukupno 36 rezolucija u kojima se protivi stavljanju na tržište genetski modificiranih organizama za hranu i hranu za životinje (33 rezolucije) i uzgoju genetski modificiranih organizama u Uniji (tri rezolucije); budući da je Parlament u svojem devetom sazivu usvojio već 29 prigovora na stavljanje genetski modificiranih organizama na tržište; budući da odobravanje nijednog od tih genetski modificiranih organizama nije podržala kvalificirana većina država članica; budući da razlozi zbog kojih države članice ne podupiru odobrenja uključuju nepoštovanje načela predostrožnosti u postupku odobravanja i znanstvena pitanja povezana s procjenom rizika; |
| --- | --- |

R.

budući da je Parlament u svojem osmom sazivu usvojio ukupno 36 rezolucija u kojima se protivi stavljanju na tržište genetski modificiranih organizama za hranu i hranu za životinje (33 rezolucije) i uzgoju genetski modificiranih organizama u Uniji (tri rezolucije); budući da je Parlament u svojem devetom sazivu usvojio već 29 prigovora na stavljanje genetski modificiranih organizama na tržište; budući da odobravanje nijednog od tih genetski modificiranih organizama nije podržala kvalificirana većina država članica; budući da razlozi zbog kojih države članice ne podupiru odobrenja uključuju nepoštovanje načela predostrožnosti u postupku odobravanja i znanstvena pitanja povezana s procjenom rizika;

| S. | budući da Komisija i dalje daje odobrenja za genetski modificirane organizme unatoč tome što je i sama priznala postojanje demokratskih nedostataka te usprkos izostanku potpore država članica i prigovorima Parlamenta; |
| --- | --- |

S.

budući da Komisija i dalje daje odobrenja za genetski modificirane organizme unatoč tome što je i sama priznala postojanje demokratskih nedostataka te usprkos izostanku potpore država članica i prigovorima Parlamenta;

| T. | budući da u slučajevima kad u Žalbenom odboru davanje odobrenja nije podržala kvalificirana većina država članica nije potrebno mijenjati zakonodavstvo kako bi se Komisiji omogućilo da uskrati odobrenje za genetski modificirane organizme (19); |
| --- | --- |

T.

budući da u slučajevima kad u Žalbenom odboru davanje odobrenja nije podržala kvalificirana većina država članica nije potrebno mijenjati zakonodavstvo kako bi se Komisiji omogućilo da uskrati odobrenje za genetski modificirane organizme (19);

| 1. | smatra da Nacrt provedbene odluke Komisije prekoračuje provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) br. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da Nacrt provedbene odluke Komisije nije u skladu s pravom Unije jer nije spojiv s ciljem Uredbe (EZ) br. 1829/2003, a on je, u skladu s općim načelima utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (20), pružanje osnove za visoku razinu zaštite života i zdravlja ljudi, zdravlja i dobrobiti životinja, interesa okoliša i potrošača u pogledu genetski modificirane hrane i hrane za životinje, uz istovremeno jamčenje uspješnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Komisije da povuče svoj Nacrt provedbene odluke te da odboru podnese novi nacrt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponovno apelira na Komisiju da u obzir uzme obveze Unije na temelju međunarodnih sporazuma, kao što su Pariški sporazum o klimatskim promjenama, Konvencija UN-a o biološkoj raznolikosti i ciljevi održivog razvoja UN-a; ponavlja svoj poziv da se nacrti provedbenih akata poprate obrazloženjem u kojem se objašnjava na koji se način poštuje načelo „nenanošenja štete” (21); |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja činjenicu da je Komisija u dopisu zastupnicima od 11. rujna 2020. konačno uvidjela potrebu da se pri donošenju odluka o odobrenju genetski modificiranih organizama u obzir uzme održivost (22); međutim, izražava duboko razočaranje zbog toga što je Komisija nastavila davati odobrenja za uvoz genetski modificiranih organizama u Uniju unatoč stalnim prigovorima Parlamenta i većine država članica koje glasuju protiv; |
| --- | --- |

5.

| 6. | traži od Komisije da ne odobri uvoz genetski modificiranih usjeva otpornih na herbicide zbog povećane uporabe komplementarnih herbicida i povezanih rizika za biološku raznolikost, sigurnost hrane i zdravlje radnika; |
| --- | --- |

6.

| 7. | očekuje od Komisije da hitno i na vrijeme do završetka ovog parlamentarnog saziva ispuni svoju obvezu (23) da iznese prijedlog kojim bi se osiguralo da se opasne kemikalije zabranjene u Uniji ne proizvode za izvoz; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da odmah obustavi uvoz genetski modificirane soje uzgojene u Brazilu i Argentini, ako je potrebno primjenom članka 53. Uredbe (EZ) br. 178/2002, dok se ne uspostave učinkoviti pravno obvezujući mehanizmi za sprečavanje stavljanja na tržište Unije proizvoda povezanih s krčenjem šuma i s time povezanim kršenjima ljudskih prava; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da se u izmjenama Prijedloga uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 (24), koje je Europski parlament usvojio 17. prosinca 2020. kao temelj za pregovore s Vijećem, navodi da Komisija ne smije dati odobrenje za genetski modificirane organizme ako se za to nije izjasnila kvalificirana većina država članica; ustraje u tome da Komisija poštuje to stajalište te poziva Vijeće da hitno nastavi s radom i donese opći pristup u pogledu tog predmeta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  SL L 268, 18.10.2003., str. 1.

(2)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(3)  Znanstveno mišljenje Povjerenstva EFSA-e za genetski modificirane organizme o procjeni genetski modificirane soje A5547-127 za produljenje odobrenja u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 (zahtjev EFSA-GMO-RX-020), EFSA Journal 2022,20(6):7340, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2022.7340.

(4)  Parlament je u osmom sazivu donio 36 rezolucija u kojima se protivi odobravanju GMO-a. Nadalje, u devetom sazivu Parlament je donio sljedeće rezolucije:

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (
  SL C 202, 28.5.2021., str. 11.
  ) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (
  SL C 202, 28.5.2021., str. 11.
  )

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (
  SL C 202, 28.5.2021., str. 15.
  ) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (
  SL C 202, 28.5.2021., str. 15.
  )

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 i DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (
  SL C 202, 28.5.2021., str. 20.
  ) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 i DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (
  SL C 202, 28.5.2021., str. 20.
  )

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije kojom se produljuje odobrenje za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 208, 1.6.2021., str. 2.) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije kojom se produljuje odobrenje za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 208, 1.6.2021., str. 2.)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 89788 (MON-89788-1), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 208, 1.6.2021., str. 7.) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 89788 (MON-89788-1), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 208, 1.6.2021., str. 7.)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i potkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i NK603 × DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 208, 1.6.2021., str. 12.) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i potkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i NK603 × DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 208, 1.6.2021., str. 12.)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju, četiriju ili pet pojedinačnih promjena Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 i GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 208, 1.6.2021., str. 18.) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju, četiriju ili pet pojedinačnih promjena Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 i GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 208, 1.6.2021., str. 18.)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. svibnja 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 323, 11.8.2021., str. 7.) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. svibnja 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 323, 11.8.2021., str. 7.)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603, sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i NK603 i o stavljanju izvan snage Provedbene odluke Komisije (EU) 2018/1111 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 415, 13.10.2021., str. 2.) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603, sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i NK603 i o stavljanju izvan snage Provedbene odluke Komisije (EU) 2018/1111 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 415, 13.10.2021., str. 2.)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 415, 13.10.2021., str. 8.) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 415, 13.10.2021., str. 8.)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603, sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 i NK603 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 415, 13.10.2021., str. 15.) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603, sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 i NK603 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 415, 13.10.2021., str. 15.)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 36.) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 36.)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i MON 87411, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 43.) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i MON 87411, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 43.)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 49.) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 49.)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranog kukuruza MON 88017 (MON-88Ø17-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 56.) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranog kukuruza MON 88017 (MON-88Ø17-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 56.)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 (MON-89Ø34-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 63.) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. prosinca 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 (MON-89Ø34-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 445, 29.10.2021., str. 63.)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. ožujka 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB614 × T304-40 × GHB119, sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 474, 24.11.2021., str. 66.) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. ožujka 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB614 × T304-40 × GHB119, sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 474, 24.11.2021., str. 66.)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. ožujka 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 474, 24.11.2021., str. 74.) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. ožujka 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 474, 24.11.2021., str. 74.)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-81419-2, sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 99, 1.3.2022., str. 45.) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-81419-2, sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 99, 1.3.2022., str. 45.)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-81419-2 × DAS-44406-6, sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 99, 1.3.2022., str. 52.) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-81419-2 × DAS-44406-6, sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 99, 1.3.2022., str. 52.)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena 1507, MIR162, MON810 i NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 99, 1.3.2022., str. 59.) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena 1507, MIR162, MON810 i NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 99, 1.3.2022., str. 59.)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt 11 (SYN-BTØ11-1), sastoje se ili su proizvedeni od njega u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 99, 1.3.2022., str. 66.) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 7. srpnja 2021. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt 11 (SYN-BTØ11-1), sastoje se ili su proizvedeni od njega u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 99, 1.3.2022., str. 66.)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 15. veljače 2022. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju GMB151 × (BCS-GM151-6), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (
  SL C 342, 6.9.2022., str. 22.
  ) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 15. veljače 2022. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju GMB151 × (BCS-GM151-6), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (
  SL C 342, 6.9.2022., str. 22.
  )

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 15. veljače 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije kojom se produljuje odobrenje za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB614 (BCS-GHØØ2-5), sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (
  SL C 342, 6.9.2022., str. 29.
  ) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 15. veljače 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije kojom se produljuje odobrenje za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB614 (BCS-GHØØ2-5), sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (
  SL C 342, 6.9.2022., str. 29.
  )

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 9. ožujka 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB811 (BCS-GH811-4), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (
  SL C 347, 9.9.2022., str. 48.
  ) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 9. ožujka 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB811 (BCS-GH811-4), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (
  SL C 347, 9.9.2022., str. 48.
  )

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 9. ožujka 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu uljanu repicu 73496 (DP-Ø73496-4), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (
  SL C 347, 9.9.2022., str. 55
  ) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 9. ožujka 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu uljanu repicu 73496 (DP-Ø73496-4), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (
  SL C 347, 9.9.2022., str. 55
  )

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 6. travnja 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87769 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (
  SL C 434, 15.11.2022., str. 42.
  ) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 6. travnja 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87769 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (
  SL C 434, 15.11.2022., str. 42.
  )

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena DP4114, MON 810, MIR604 i NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0257) |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena DP4114, MON 810, MIR604 i NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0257)

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2022/797 od 19. svibnja 2022. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25 × DAS-40278-9 i njegovu potkombinaciju T25 × DAS-40278-9 ili se sastoje ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0258) |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2022/797 od 19. svibnja 2022. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25 × DAS-40278-9 i njegovu potkombinaciju T25 × DAS-40278-9 ili se sastoje ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0258)

(5)  Provedbena odluka Komisije 2012/81/EU od 10. veljače 2012. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju A5547-127 (ACS-GMØØ6-4), sastoje se ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 40, 14.2.2012., str. 10.)

(6)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 503/2013 od 3. travnja 2013. o prijavama za odobrenje genetski modificirane hrane i hrane za životinje u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća i o izmjeni uredbi Komisije (EZ) br. 641/2004 i (EZ) br. 1981/2006 (SL L 157, 8.6.2013., str. 1.).

(7)  Vidjeti primjerice Bonny, S., Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact (Genetski modificirani usjevi i korovi otporni na herbicide i herbicidi: pregled i učinak), Environmental Management, siječanj 2016.;57(1), str. 31.-48.,https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 i Benbrook, C.M., Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years (Učinak genetski modificiranih usjeva na korištenje pesticida u SAD-u – prvih šesnaest godina), Environmental Sciences Europe; 28. rujna 2012., sv. 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24.

(8)  Uredba (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (SL L 309, 24.11.2009., str. 1.).

(9)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/start/screen/active-substances

(10)  Primjedbe država članica dostupne preko portala OpenEFSA: https://open.efsa.europa.eu/.

(11)  https://www.ohchr.org/en/calls-for-input/report-pesticides-and-human-rights

(12)  https://indicators.report/targets/3-9/

(13)  Informacije dobivene pretraživanjem pojma „glufosinat” ovdje: https://echa.europa.eu/information-on-chemicals/pic/export-notifications?p_p_id=exportnotifications_WAR_echapicportlet&p_p_lifecycle=0&p_p_state=normal&p_p_mode=view&_exportnotifications_WAR_echapicportlet_summaryDetails=summaryTab&_exportnotifications_WAR_echapicportlet_viewTab=searchTab.

(14)  https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/event/default.asp?EventID=166

(15)  Komunikacija Komisije od 23. srpnja 2019. naslovljena „Pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma” (COM(2019)0352), str. 1.

(16)  Vidjeti cilj br. 15.2: https://www.un.org/sustainabledevelopment/biodiversity/.

(17)  International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications, „Global status of Commercialized Biotech/GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years”, ISAAA, sažetak br. 53 (2017.), str. 16. i 21., https://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf.

(18)  Konvencija UN-a o biološkoj raznolikosti, članak 3.: https://www.cbd.int/convention/articles/?a=cbd-03.

(19)  U skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 (članak 6. stavak 3.), ako davanje odobrenja nije podržala kvalificirana većina država članica, Komisija „može”, ali ne „mora” dati odobrenje.

(20)  Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.).

(21)  Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (SL C 270, 7.7.2021., str. 2), stavak 102.

(22)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(23)  Kako je navedeno u prilogu Komunikaciji Komisije od 14. listopada 2020. naslovljenoj „Strategija održivosti u području kemikalija”, COM(2020)0667, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=COM%3A2020%3A667%3AFIN#document2.

(24)  SL C 445, 29.10.2021., str. 257.

---

| 17.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 177/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 177/9

---

P9_TA(2022)0434

Skupina biocidnih proizvoda pod nazivom „CMIT/MIT NA BAZI OTAPALA”

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2022. o Nacrtu provedbene uredbe Komisije o izdavanju odobrenja Unije za skupinu biocidnih proizvoda „CMIT/MIT NA BAZI OTAPALA” u skladu s Uredbom (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (D084293/01 – 2022/2929(RSP))

(2023/C 177/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt provedbene uredbe Komisije o izdavanju odobrenja Unije za skupinu biocidnih proizvoda „CMIT/MIT NA BAZI OTAPALA” u skladu s Uredbom (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (D084293/01, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt provedbene uredbe Komisije o izdavanju odobrenja Unije za skupinu biocidnih proizvoda „CMIT/MIT NA BAZI OTAPALA” u skladu s Uredbom (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (D084293/01,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda (1), a posebno njezin članak 44. stavak 5. prvi podstavak, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda (1), a posebno njezin članak 44. stavak 5. prvi podstavak,

| — | uzimajući u obzir mišljenje koje je 26. rujna 2022. podnio Stalni odbor za biocidne proizvode, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje koje je 26. rujna 2022. podnio Stalni odbor za biocidne proizvode,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/1021 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o postojanim organskim onečišćujućim tvarima (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/1021 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o postojanim organskim onečišćujućim tvarima (2),

| — | uzimajući u obzir članak 11. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 11. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (3),

| — | uzimajući u obzir članak 112. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 112. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| A. | budući da se Nacrtom provedbene uredbe Komisije predviđa da se poduzeću Nutrition & Biosciences Netherlands B.V. izda odobrenje Unije s brojem EU-0023657-0000 za stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporabu skupine biocidnih proizvoda pod nazivom „CMIT/MIT NA BAZI OTAPALA”, koja pripada biocidnim proizvodima vrste 6, navedenima u Prilogu V. Uredbi (EU) br. 528/2012, u svrhu konzerviranja odvodnjene sirove nafte i rafiniranih proizvoda (goriva srednjeg i lakog destilata); |
| --- | --- |

A.

budući da se Nacrtom provedbene uredbe Komisije predviđa da se poduzeću Nutrition & Biosciences Netherlands B.V. izda odobrenje Unije s brojem EU-0023657-0000 za stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporabu skupine biocidnih proizvoda pod nazivom „CMIT/MIT NA BAZI OTAPALA”, koja pripada biocidnim proizvodima vrste 6, navedenima u Prilogu V. Uredbi (EU) br. 528/2012, u svrhu konzerviranja odvodnjene sirove nafte i rafiniranih proizvoda (goriva srednjeg i lakog destilata);

| B. | budući da se Komisija obvezala na ostvarivanje ambicije nulte razine onečišćenja kako bi se postigao cilj netoksičnog okoliša te na taj način i okoliš i građani bolje zaštitili od opasnih kemikalija, ali i kako bi se potaknule inovacije za razvoj sigurnih i održivih alternativa; |
| --- | --- |

B.

budući da se Komisija obvezala na ostvarivanje ambicije nulte razine onečišćenja kako bi se postigao cilj netoksičnog okoliša te na taj način i okoliš i građani bolje zaštitili od opasnih kemikalija, ali i kako bi se potaknule inovacije za razvoj sigurnih i održivih alternativa;

| C. | budući da je svrha Stockholmske konvencije o postojanim organskim onečišćujućim tvarima (4) („Stockholmska konvencija”) i Aarhuškog protokola o postojanim organskim onečišćujućim tvarima (5) zaštita zdravlja ljudi i okoliša od postojanih organskih onečišćujućih tvari; budući da je Uredba (EU) 2019/1021 donesena radi provedbe obveze Unije proizišle iz te konvencije i tog protokola; |
| --- | --- |

C.

budući da je svrha Stockholmske konvencije o postojanim organskim onečišćujućim tvarima (4) („Stockholmska konvencija”) i Aarhuškog protokola o postojanim organskim onečišćujućim tvarima (5) zaštita zdravlja ljudi i okoliša od postojanih organskih onečišćujućih tvari; budući da je Uredba (EU) 2019/1021 donesena radi provedbe obveze Unije proizišle iz te konvencije i tog protokola;

| D. | budući da je mišljenje Odbora za biocidne proizvode („BPC”) Europske agencije za kemikalije („ECHA”) od 5. ožujka 2020. (6) sadržavalo mišljenje manjine iz Njemačke u kojem je zaključeno da je uporaba skupine biocidnih proizvoda „CMIT/MIT NA BAZI OTAPALA” kao konzervanasa u gorivima u suprotnosti s nacionalnim zakonodavstvom te države članice (10. Savezna uredba o kontroli emisija, članak 2. stavci 1. i 2.) kojim se zabranjuje da goriva za cestovna motorna vozila sadržavaju aditive sa spojevima klora ili broma kao i stavljanje na tržište aditiva koji sadržavaju klor ili brom jer ti spojevi tijekom izgaranja goriva prouzročavaju nastanak dioksina; budući da, konkretno, ta skupina biocidnih proizvoda sadrži halogenirane organske spojeve (CMIT-MIT) koji mogu dovesti do stvaranja dioksina tijekom izgaranja goriva; |
| --- | --- |

D.

budući da je mišljenje Odbora za biocidne proizvode („BPC”) Europske agencije za kemikalije („ECHA”) od 5. ožujka 2020. (6) sadržavalo mišljenje manjine iz Njemačke u kojem je zaključeno da je uporaba skupine biocidnih proizvoda „CMIT/MIT NA BAZI OTAPALA” kao konzervanasa u gorivima u suprotnosti s nacionalnim zakonodavstvom te države članice (10. Savezna uredba o kontroli emisija, članak 2. stavci 1. i 2.) kojim se zabranjuje da goriva za cestovna motorna vozila sadržavaju aditive sa spojevima klora ili broma kao i stavljanje na tržište aditiva koji sadržavaju klor ili brom jer ti spojevi tijekom izgaranja goriva prouzročavaju nastanak dioksina; budući da, konkretno, ta skupina biocidnih proizvoda sadrži halogenirane organske spojeve (CMIT-MIT) koji mogu dovesti do stvaranja dioksina tijekom izgaranja goriva;

| E. | budući da dioksini i furani (PCDD/PCDF) pripadaju kategoriji postojanih organskih onečišćujućih tvari, koje su obuhvaćene Stockholmskom konvencijom te da su uvrštene kao tvari koje podliježu odredbama o ograničenju ispuštanja iz Priloga III. Uredbi (EU) 2019/1021; budući da je izloženost ljudi dioksinima i dioksinima sličnim tvarima povezana s nizom toksičnih učinaka, uključujući karcinogenost, klorakne, reproduktivne, razvojne i neurorazvojne učinke, imunotoksičnost kao i učinke na hormone štitnjače te na razvoj jetre i zuba (7); |
| --- | --- |

E.

budući da dioksini i furani (PCDD/PCDF) pripadaju kategoriji postojanih organskih onečišćujućih tvari, koje su obuhvaćene Stockholmskom konvencijom te da su uvrštene kao tvari koje podliježu odredbama o ograničenju ispuštanja iz Priloga III. Uredbi (EU) 2019/1021; budući da je izloženost ljudi dioksinima i dioksinima sličnim tvarima povezana s nizom toksičnih učinaka, uključujući karcinogenost, klorakne, reproduktivne, razvojne i neurorazvojne učinke, imunotoksičnost kao i učinke na hormone štitnjače te na razvoj jetre i zuba (7);

| F. | budući da je Unija u siječnju 2019. objavila treći provedbeni plan za rješavanje problema postojanih organskih onečišćujućih tvari (8); budući da prema tom provedbenom planu „ispuštanja nenamjerno proizvedenih nusproizvoda navedenih u Dodatku C (dioksini, furani, poliklorirani bifenili (PCB), pentaklorobenzen (PeCB), heksaklorobenzen (HCB) te od prosinca 2016. poliklorirani naftaleni (PCN)) podliježu stalnom smanjivanju na najmanju moguću mjeru s krajnjim ciljem potpune obustave, ako je to moguće”; |
| --- | --- |

F.

budući da je Unija u siječnju 2019. objavila treći provedbeni plan za rješavanje problema postojanih organskih onečišćujućih tvari (8); budući da prema tom provedbenom planu „ispuštanja nenamjerno proizvedenih nusproizvoda navedenih u Dodatku C (dioksini, furani, poliklorirani bifenili (PCB), pentaklorobenzen (PeCB), heksaklorobenzen (HCB) te od prosinca 2016. poliklorirani naftaleni (PCN)) podliježu stalnom smanjivanju na najmanju moguću mjeru s krajnjim ciljem potpune obustave, ako je to moguće”;

| G. | budući da je Komisija odlučila djelovati u pogledu zabrinutosti zbog stvaranja dioksina tako što je od ECHA-e zatražila mišljenje u skladu s člankom 75. stavkom 1. drugim podstavkom točkom (g) Uredbe (EU) br. 528/2012 kako bi se procijenila količina stvaranja dioksina i ukupnog doprinosa emisijama dioksina zbog uporabe skupine biocidnih proizvoda „CMIT/MIT NA BAZI OTAPALA” u gorivima koja se koriste u cestovnom i vodnom prometu te kako bi se razjasnila razina rizika za zdravlje ljudi i okoliš od izloženosti dioksinima u okolišu uslijed uporabe te skupine biocidnih proizvoda, na temelju čega bi se utvrdilo mogu li se ti rizici smatrati prihvatljivima ili ne, |
| --- | --- |

G.

budući da je Komisija odlučila djelovati u pogledu zabrinutosti zbog stvaranja dioksina tako što je od ECHA-e zatražila mišljenje u skladu s člankom 75. stavkom 1. drugim podstavkom točkom (g) Uredbe (EU) br. 528/2012 kako bi se procijenila količina stvaranja dioksina i ukupnog doprinosa emisijama dioksina zbog uporabe skupine biocidnih proizvoda „CMIT/MIT NA BAZI OTAPALA” u gorivima koja se koriste u cestovnom i vodnom prometu te kako bi se razjasnila razina rizika za zdravlje ljudi i okoliš od izloženosti dioksinima u okolišu uslijed uporabe te skupine biocidnih proizvoda, na temelju čega bi se utvrdilo mogu li se ti rizici smatrati prihvatljivima ili ne,

| H. | budući da u okviru svog mandata za traženje mišljenja od ECHA-e Komisija naglašava da je potrebno pojasniti bi li odobrenje skupine biocidnih proizvoda bilo u skladu s ciljevima utvrđenima u Uredbi (EU) 2019/1021; |
| --- | --- |

H.

budući da u okviru svog mandata za traženje mišljenja od ECHA-e Komisija naglašava da je potrebno pojasniti bi li odobrenje skupine biocidnih proizvoda bilo u skladu s ciljevima utvrđenima u Uredbi (EU) 2019/1021;

| I. | budući da je ECHA u svojem mišljenju od 5. srpnja 2021. (9) o zahtjevu u skladu s člankom 75. stavkom 1. drugim podstavkom točkom (g) zaključila da na temelju aktualnog znanja o uporabi tvari C(M)IT/MIT kao konzervanasa u nafti i gorivu nije moguće donijeti zaključak o tome u kojoj mjeri uporaba tvari C(M)IT/MIT u gorivima može doprinijeti emisijama dioksina kao ni o izloženosti ili rizicima za zdravlje ljudi i okoliš povezanima s uporabom aditiva klora kao što su tvari C(M)IT/MIT u gorivima; |
| --- | --- |

I.

budući da je ECHA u svojem mišljenju od 5. srpnja 2021. (9) o zahtjevu u skladu s člankom 75. stavkom 1. drugim podstavkom točkom (g) zaključila da na temelju aktualnog znanja o uporabi tvari C(M)IT/MIT kao konzervanasa u nafti i gorivu nije moguće donijeti zaključak o tome u kojoj mjeri uporaba tvari C(M)IT/MIT u gorivima može doprinijeti emisijama dioksina kao ni o izloženosti ili rizicima za zdravlje ljudi i okoliš povezanima s uporabom aditiva klora kao što su tvari C(M)IT/MIT u gorivima;

| J. | budući da unatoč zaključku ECHA-e Komisija „smatra da odbijanje odobrenja Unije za skupinu biocidnih proizvoda „CMIT/MIT NA BAZI OTAPALA” ne bi dovelo do znatnog smanjenja emisija dioksina za razliku od situacije u kojoj bi to odobrenje bilo izdano” te da bi stoga to odobrenje bilo usklađeno s obvezama Unije na temelju Stockholmske konvencije i Uredbe (EU) 2019/1021; |
| --- | --- |

J.

budući da unatoč zaključku ECHA-e Komisija „smatra da odbijanje odobrenja Unije za skupinu biocidnih proizvoda „CMIT/MIT NA BAZI OTAPALA” ne bi dovelo do znatnog smanjenja emisija dioksina za razliku od situacije u kojoj bi to odobrenje bilo izdano” te da bi stoga to odobrenje bilo usklađeno s obvezama Unije na temelju Stockholmske konvencije i Uredbe (EU) 2019/1021;

| K. | budući da je obrazloženje Komisije da se, sukladno s ambicijama europskog zelenog plana (10) i Uredbe (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća (11) o postizanju klimatske neutralnosti do 2050., očekuje da će se ukupna količina goriva koja bi se potencijalno tretirala sa skupinom biocidnih proizvoda i izgarala u motorima ili sustavima grijanja u narednim desetljećima znatno smanjiti, što će pak dovesti do smanjanja u stvaranju dioksina povezanih s uporabom skupine biocidnih proizvoda „CMIT/MIT NA BAZI OTAPALA”; |
| --- | --- |

K.

budući da je obrazloženje Komisije da se, sukladno s ambicijama europskog zelenog plana (10) i Uredbe (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća (11) o postizanju klimatske neutralnosti do 2050., očekuje da će se ukupna količina goriva koja bi se potencijalno tretirala sa skupinom biocidnih proizvoda i izgarala u motorima ili sustavima grijanja u narednim desetljećima znatno smanjiti, što će pak dovesti do smanjanja u stvaranju dioksina povezanih s uporabom skupine biocidnih proizvoda „CMIT/MIT NA BAZI OTAPALA”;

| L. | budući da ECHA u svom mišljenju od 5. srpnja 2021. navodi da „prema pisanim izvorima nema sumnje da su motorna vozila s pogonom na goriva koja sadržavaju klor izvor emisija dioksina i furana” i da će se suprotno stajalištu Komisije navedenom u uvodnoj izjavi K, „iako je još manji u usporedbi s trenutačnim dominantnim izvorima, relativan doprinos neindustrijskih raspršenih izvora [emisijama dioksina i furana], uključujući promet, [...] vjerojatno povećati.”; |
| --- | --- |

L.

budući da ECHA u svom mišljenju od 5. srpnja 2021. navodi da „prema pisanim izvorima nema sumnje da su motorna vozila s pogonom na goriva koja sadržavaju klor izvor emisija dioksina i furana” i da će se suprotno stajalištu Komisije navedenom u uvodnoj izjavi K, „iako je još manji u usporedbi s trenutačnim dominantnim izvorima, relativan doprinos neindustrijskih raspršenih izvora [emisijama dioksina i furana], uključujući promet, [...] vjerojatno povećati.”;

| M. | iako ECHA u svojem mišljenju od 5. srpnja 2021. navodi i da „iako su emisije iz prometa male u usporedbi sa sadašnjim dominantnim izvorima, treba napomenuti da bi njihova relativna važnost u smislu relativne izloženosti ljudi mogla biti veća zbog njihove prostorne raspodjele u gusto naseljenim urbanim područjima, blizu ljudi i životnog okruženja te uz manju razinu razrjeđivanja emisija”. |
| --- | --- |

M.

iako ECHA u svojem mišljenju od 5. srpnja 2021. navodi i da „iako su emisije iz prometa male u usporedbi sa sadašnjim dominantnim izvorima, treba napomenuti da bi njihova relativna važnost u smislu relativne izloženosti ljudi mogla biti veća zbog njihove prostorne raspodjele u gusto naseljenim urbanim područjima, blizu ljudi i životnog okruženja te uz manju razinu razrjeđivanja emisija”.

| N. | budući da znanstvena nesigurnost u pogledu razine rizikâ za zdravlje ljudi i okoliš uslijed izloženosti dioksinima u okolišu uslijed uporabe skupine biocidnih proizvoda „CMIT/MIT NA BAZI OTAPALA” onemogućuje da se donese zaključak o tome bi li odobrenje za tu skupinu biocidnih proizvoda bilo u skladu sa Stockholmskom konvencijom i Uredbom (EU) 2019/1021; |
| --- | --- |

N.

budući da znanstvena nesigurnost u pogledu razine rizikâ za zdravlje ljudi i okoliš uslijed izloženosti dioksinima u okolišu uslijed uporabe skupine biocidnih proizvoda „CMIT/MIT NA BAZI OTAPALA” onemogućuje da se donese zaključak o tome bi li odobrenje za tu skupinu biocidnih proizvoda bilo u skladu sa Stockholmskom konvencijom i Uredbom (EU) 2019/1021;

| O. | budući da su Danska i Belgija, u skladu s člankom 44. stavkom 5. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 528/2012, Komisiji podnijele zahtjev da se odobrenje Unije za skupinu biocidnih proizvoda „CMIT/MIT NA BAZI OTAPALA” ne primjenjuje na njihovim državnim područjima na temelju članka 37. stavka 1. točaka (a) i (c) te uredbe jer prisutnost halogeniranih organskih spojeva kao što je C(M)IT/MIT u gorivu tijekom njegova izgaranja može dovesti do stvaranja dioksina; budući da je Njemačka po istoj osnovi i u skladu s istom odredbom Komisiji podnijela zahtjev za prilagodbu kriterija za izdavanje tog odobrenja na svom državnom području kako se ne bi dopustila uporaba odobrenja u svrhu konzerviranja goriva za neželjeznička cestovna motorna vozila, osim za istraživanje, razvoj ili analizu; |
| --- | --- |

O.

budući da su Danska i Belgija, u skladu s člankom 44. stavkom 5. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 528/2012, Komisiji podnijele zahtjev da se odobrenje Unije za skupinu biocidnih proizvoda „CMIT/MIT NA BAZI OTAPALA” ne primjenjuje na njihovim državnim područjima na temelju članka 37. stavka 1. točaka (a) i (c) te uredbe jer prisutnost halogeniranih organskih spojeva kao što je C(M)IT/MIT u gorivu tijekom njegova izgaranja može dovesti do stvaranja dioksina; budući da je Njemačka po istoj osnovi i u skladu s istom odredbom Komisiji podnijela zahtjev za prilagodbu kriterija za izdavanje tog odobrenja na svom državnom području kako se ne bi dopustila uporaba odobrenja u svrhu konzerviranja goriva za neželjeznička cestovna motorna vozila, osim za istraživanje, razvoj ili analizu;

| P. | budući da Komisija smatra da su zahtjevi Danske, Belgije i Njemačke „opravdani na temelju kriterija zaštite okoliša kao i zaštite zdravlja i života ljudi u skladu s člankom 37. stavkom 1. točkama (a) i (c) [Uredbe (EU) br. 528/2012] jer prisutnost halogeniranih organskih spojeva kao što je C(M)IT/MIT u gorivu tijekom njegova izgaranja može dovesti do stvaranja dioksina”; |
| --- | --- |

P.

budući da Komisija smatra da su zahtjevi Danske, Belgije i Njemačke „opravdani na temelju kriterija zaštite okoliša kao i zaštite zdravlja i života ljudi u skladu s člankom 37. stavkom 1. točkama (a) i (c) [Uredbe (EU) br. 528/2012] jer prisutnost halogeniranih organskih spojeva kao što je C(M)IT/MIT u gorivu tijekom njegova izgaranja može dovesti do stvaranja dioksina”;

| Q. | budući da postoji očita proturječnosti između odluke Komisije o izdavanju odobrenja za skupinu biocidnih proizvoda „CMIT/MIT NA BAZI OTAPALA”, s obzirom na to da je to odobrenje usklađeno s ciljevima Stockholmske konvencije i Uredbe (EU) 2019/1021, kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi br. 9. Nacrta provedbene uredbe Komisije, i neprimjenjivanja ili neprilagođavanja odobrenja u određenim državama članicama zbog mogućih negativnih učinaka na zdravlje ljudi i okoliš koji proizlaze iz stvaranja dioksina, kako je navedeno u uvodnim izjavama od br. 10. do br. 14. Nacrta provedbene uredbe Komisije; |
| --- | --- |

Q.

budući da postoji očita proturječnosti između odluke Komisije o izdavanju odobrenja za skupinu biocidnih proizvoda „CMIT/MIT NA BAZI OTAPALA”, s obzirom na to da je to odobrenje usklađeno s ciljevima Stockholmske konvencije i Uredbe (EU) 2019/1021, kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi br. 9. Nacrta provedbene uredbe Komisije, i neprimjenjivanja ili neprilagođavanja odobrenja u određenim državama članicama zbog mogućih negativnih učinaka na zdravlje ljudi i okoliš koji proizlaze iz stvaranja dioksina, kako je navedeno u uvodnim izjavama od br. 10. do br. 14. Nacrta provedbene uredbe Komisije;

| R. | budući da su zahtjevi Danske, Belgije i Njemačke, u skladu s člankom 44. stavkom 5. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 528/2012, da se odobrenje Unije za skupinu biocidnih proizvoda pod nazivom „CMIT/MIT NA BAZI OTAPALA” ne primjenjuje ili da se kriteriji tog odobrenja prilagode na njihovim državnim područjima podneseni i na temelju dostupnosti alternativa koje ne sadrže halogenirane spojeve, a služe za konzerviranje goriva (12); |
| --- | --- |

R.

budući da su zahtjevi Danske, Belgije i Njemačke, u skladu s člankom 44. stavkom 5. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 528/2012, da se odobrenje Unije za skupinu biocidnih proizvoda pod nazivom „CMIT/MIT NA BAZI OTAPALA” ne primjenjuje ili da se kriteriji tog odobrenja prilagode na njihovim državnim područjima podneseni i na temelju dostupnosti alternativa koje ne sadrže halogenirane spojeve, a služe za konzerviranje goriva (12);

| S. | budući da se člankom 5. točkom (c) Stockholmske konvencije predviđa da svaka njezina stranka ako to smatra primjerenim, a kako bi se smanjila ukupna ispuštanja koja potječu iz antropogenih izvora svake od kemikalija navedenih u Dodatku C toj Konvenciji s ciljem njihova stalnog smanjivanja i, gdje je to izvedivo, konačnog uklanjanja, zahtijeva uporabu zamjenskih ili modificiranih materijala, proizvoda i procesa kako bi se spriječili nastanak i ispuštanje kemikalija navedenih u Dodatku; |
| --- | --- |

S.

budući da se člankom 5. točkom (c) Stockholmske konvencije predviđa da svaka njezina stranka ako to smatra primjerenim, a kako bi se smanjila ukupna ispuštanja koja potječu iz antropogenih izvora svake od kemikalija navedenih u Dodatku C toj Konvenciji s ciljem njihova stalnog smanjivanja i, gdje je to izvedivo, konačnog uklanjanja, zahtijeva uporabu zamjenskih ili modificiranih materijala, proizvoda i procesa kako bi se spriječili nastanak i ispuštanje kemikalija navedenih u Dodatku;

| T. | budući da se člankom 6. stavkom 2. Uredbe (EU) 2019/1021 države članice obvezuju na uspostavu mjera kojima će utvrditi, prikazati i svesti na minimum sva ispuštanja tvari navedenih u Prilogu III. toj uredbi s ciljem da se, ako je to izvedivo, u najkraćem mogućem roku potpuno ukinu ta ispuštanja, te ako se to smatra primjerenim, obvezuju se i na to da zahtijevaju uporabu zamjenskih ili izmijenjenih tvari, smjesa, proizvoda i procesa kako bi se spriječilo stvaranje i ispuštanje tvari navedenih u Prilogu III.; |
| --- | --- |

T.

budući da se člankom 6. stavkom 2. Uredbe (EU) 2019/1021 države članice obvezuju na uspostavu mjera kojima će utvrditi, prikazati i svesti na minimum sva ispuštanja tvari navedenih u Prilogu III. toj uredbi s ciljem da se, ako je to izvedivo, u najkraćem mogućem roku potpuno ukinu ta ispuštanja, te ako se to smatra primjerenim, obvezuju se i na to da zahtijevaju uporabu zamjenskih ili izmijenjenih tvari, smjesa, proizvoda i procesa kako bi se spriječilo stvaranje i ispuštanje tvari navedenih u Prilogu III.;

| U. | budući da je u mišljenju Odbora za biocidne proizvode od 5. ožujka 2020. utvrđeno da bi jedan od koformulanata skupine biocidnih proizvoda „CMIT/MIT NA BAZI OTAPALA” mogao imati svojstva endokrine disrupcije; budući da, međutim, nije bilo moguće donijeti zaključak o tome ispunjava li taj koformulant znanstvene kriterije za određivanje svojstava endokrine disrupcije prema Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2017/2100 (13); budući da će u pogledu koformulanata za koje se utvrdi da bi mogli imati svojstva endokrine disrupcije eCA (Francuska) pokrenuti postupak u skladu s Uredbom REACH sukladno stavku 31. točki (b) dokumenta CA-March18-Doc.7.3.b-final naslovljenog „Primjena znanstvenih kriterija za utvrđivanje svojstava endokrine disrupcije u kontekstu odobrenja biocidnih proizvoda”; |
| --- | --- |

U.

budući da je u mišljenju Odbora za biocidne proizvode od 5. ožujka 2020. utvrđeno da bi jedan od koformulanata skupine biocidnih proizvoda „CMIT/MIT NA BAZI OTAPALA” mogao imati svojstva endokrine disrupcije; budući da, međutim, nije bilo moguće donijeti zaključak o tome ispunjava li taj koformulant znanstvene kriterije za određivanje svojstava endokrine disrupcije prema Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2017/2100 (13); budući da će u pogledu koformulanata za koje se utvrdi da bi mogli imati svojstva endokrine disrupcije eCA (Francuska) pokrenuti postupak u skladu s Uredbom REACH sukladno stavku 31. točki (b) dokumenta CA-March18-Doc.7.3.b-final naslovljenog „Primjena znanstvenih kriterija za utvrđivanje svojstava endokrine disrupcije u kontekstu odobrenja biocidnih proizvoda”;

| 1. | smatra da Nacrt provedbene uredbe Komisije prekoračuje provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EU) br. 528/2012; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da Nacrt provedbene uredbe Komisije nije u skladu s pravom Unije s obzirom na to da nije spojiv s ciljem i sadržajem Uredbe (EU) 2019/1021 ni zahtjevima Stockholmske konvencije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da Nacrt provedbene uredbe Komisije o izdavanju odobrenja Unije za skupinu biocidnih proizvoda „CMIT/MIT NA BAZI OTAPALA” nije proporcionalan s obzirom na:






  (a) | znanstvenu nesigurnost u pogledu razine rizika za zdravlje ljudi i okoliš uslijed izloženosti dioksinima u okolišu uslijed uporabe skupine biocidnih proizvoda „CMIT/MIT NA BAZI OTAPALA”; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

znanstvenu nesigurnost u pogledu razine rizika za zdravlje ljudi i okoliš uslijed izloženosti dioksinima u okolišu uslijed uporabe skupine biocidnih proizvoda „CMIT/MIT NA BAZI OTAPALA”;

| (b) | dostupnost alternativa koje ne sadrže halogenirane spojeve, a služe za konzerviranje goriva i |
| --- | --- |

(b)

dostupnost alternativa koje ne sadrže halogenirane spojeve, a služe za konzerviranje goriva i

| (c) | neprihvatljive rizike koje izloženost dioksinima predstavlja za zdravlje ljudi i okoliš te nedostatak podataka za donošenje zaključka o usklađenosti odobrenja s ciljevima i odredbama Stockholmske konvencije i Uredbe (EU) 2019/1021; |
| --- | --- |

(c)

neprihvatljive rizike koje izloženost dioksinima predstavlja za zdravlje ljudi i okoliš te nedostatak podataka za donošenje zaključka o usklađenosti odobrenja s ciljevima i odredbama Stockholmske konvencije i Uredbe (EU) 2019/1021;

| 4. | stoga smatra da Komisija nije trebala izdati odobrenje za skupinu biocidnih proizvoda „CMIT/MIT NA BAZI OTAPALA” ili da je od podnositelja zahtjeva trebala u najmanju ruku zahtijevati da dostavi više podataka o količini dioksina koja nastaje te o ukupnom doprinosu emisijama dioksina uslijed uporabe te skupine biocidnih proizvoda u gorivima koja se rabe u cestovnom i vodenom prometu kao i da pojasni razinu rizika za zdravlje ljudi i okoliš zbog izloženosti dioksinima u okolišu uslijed uporabe te skupine biocidnih proizvoda ne bi li Komisija na taj način utvrdila mogu li se rizici smatrati prihvatljivima s obzirom na ciljeve Stockholmske konvencije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | traži od Komisije da povuče svoj Nacrt provedbene uredbe te da Odboru podnese novi nacrt; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  SL L 167, 27.6.2012., str. 1.

(2)  SL L 169, 25.6.2019., str. 45.

(3)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(4)  SL L 209, 31.7.2006., str. 3.

(5)  SL L 81, 19.3.2004., str. 37.

(6)  Mišljenje Odbora za biocidne proizvode od 5. ožujka 2020. o izdavanju odobrenja Unije za skupinu biocidnih proizvoda: „CMIT/MIT NA BAZI OTAPALA”, vrsta proizvoda: 6, ECHA/BPC/246/2020.

(7)  Svjetska zdravstvena organizacija (2019.): Sprečavanje bolesti zahvaljujući zdravom okolišu: izloženost dioksinima i dioksinima sličnim tvarima – velika prijetnja javnom zdravlju, https://www.who.int/publications/i/item/WHO-CED-PHE-EPE-19.4.4

(8)  Izvješće Komisije od 4. siječnja 2019. o preispitivanju i ažuriranju drugog provedbenog plana Europske unije u skladu s člankom 8. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 850/2004 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima, COM(2018)0848, https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2018/EN/COM-2018-848-F1-HR-MAIN-PART-1.PDF

(9)  Mišljenje Odbora za biocidne proizvode od 5. srpnja 2021. o zahtjevu u skladu s člankom 75. stavkom 1. točkom (g) Uredbe (EU) br. 528/2012 o procjeni emisija dioksina nastalih uporabom skupine biocidnih proizvoda (BPF) „CMIT/MIT NA BAZI OTAPALA” u gorivima koja se koriste u cestovnom i brodskom prometu (ECHA/BPC/283/2021).

(10)  Komunikacija Komisije od 11. prosinca 2019. o europskom zelenom planu (COM(2019)0640).

(11)  Uredba (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (SL L 243, 9.7.2021., str. 1.).

(12)  npr.: glutaraldehid i dimorfolinometan odobreni su za proizvode vrste 6; produkti reakcije paraformaldehida i 2-hidroksipropilamina (omjer 3:2) (MBO), 1,2-benzizotiazol-3(2H)-on (BIT), (etilendioksi)dimetanola, 2-oktil-2H-izotiazol-3-on (OIT), 2-metil-2H-izotiazol-3-on (MIT), cinkov pirition, 2,2',2''-(heksahidro- 1,3,5-triazin- 1,3,5- triil)trietanol (HHT), piridin-2-tiol-1-oksid i natrijeva sol obuhvaćeni su programom pregleda

(13)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/2100 od 4. rujna 2017. o utvrđivanju znanstvenih kriterija za određivanje svojstava endokrine disrupcije u skladu s Uredbom (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 301, 17.11.2017., str. 1.).

---

| 17.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 177/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 177/13

---

P9_TA(2022)0435

Prema jednakim pravima za osobe s invaliditetom

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2022. prema jednakim pravima za osobe s invaliditetom (2022/2026(INI))

(2023/C 177/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 2. i članak 2. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) te članke 2., 9., 10., 19., 48., članak 67. stavak 4., članke 153., 165., 168., 174. i članak 216. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. i članak 2. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) te članke 2., 9., 10., 19., 48., članak 67. stavak 4., članke 153., 165., 168., 174. i članak 216. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije („Povelja”), a posebno njezine članke 3., 6., 14., 15., 20., 21., 23., 24., 25., 26., 34., 35., 40., 41. i 47., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije („Povelja”), a posebno njezine članke 3., 6., 14., 15., 20., 21., 23., 24., 25., 26., 34., 35., 40., 41. i 47.,

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, a posebno njegovo načelo 1. o obrazovanju, osposobljavanju i cjeloživotnom učenju, 2. o rodnoj ravnopravnosti, 3. o jednakim mogućnostima, 4. o aktivnoj potpori zapošljavanju, 5. o sigurnom i prilagodljivom zaposlenju, 6. o plaćama, 10. o zdravom, sigurnom i dobro prilagođenom radnom okruženju i zaštiti podataka, 11. o skrbi o djeci i potpori djeci, 14.o minimalnom dohotku te 17. o uključivanju osoba s invaliditetom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, a posebno njegovo načelo 1. o obrazovanju, osposobljavanju i cjeloživotnom učenju, 2. o rodnoj ravnopravnosti, 3. o jednakim mogućnostima, 4. o aktivnoj potpori zapošljavanju, 5. o sigurnom i prilagodljivom zaposlenju, 6. o plaćama, 10. o zdravom, sigurnom i dobro prilagođenom radnom okruženju i zaštiti podataka, 11. o skrbi o djeci i potpori djeci, 14.o minimalnom dohotku te 17. o uključivanju osoba s invaliditetom,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom (CRPD) i njezino stupanje na snagu 21. siječnja 2011. u skladu s Odlukom Vijeća 2010/48/EZ od 26. studenoga 2009. o sklapanju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom od strane Europske zajednice (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom (CRPD) i njezino stupanje na snagu 21. siječnja 2011. u skladu s Odlukom Vijeća 2010/48/EZ od 26. studenoga 2009. o sklapanju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom od strane Europske zajednice (1),

| — | uzimajući u obzir opće napomene Odbora CRPD-a za prava osoba s invaliditetom koje služe kao mjerodavne smjernice za njihovo uvođenje, a posebno opće napomene br. 2 od 22. svibnja 2014. o pristupačnosti, br. 3 od 25. studenoga 2016. o ženama i djevojčicama s invaliditetom, br. 4 od 25. studenoga 2016. o pravu na uključivo obrazovanje, br. 5 od 27. listopada 2017. o samostalnom životu i uključivanju u zajednicu, br. 6 od 26. travnja 2018. o jednakosti i nediskriminaciji i br. 7 od 9. studenoga 2018. o sudjelovanju osoba s invaliditetom, uključujući djecu s invaliditetom, putem njihovih predstavničkih organizacija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opće napomene Odbora CRPD-a za prava osoba s invaliditetom koje služe kao mjerodavne smjernice za njihovo uvođenje, a posebno opće napomene br. 2 od 22. svibnja 2014. o pristupačnosti, br. 3 od 25. studenoga 2016. o ženama i djevojčicama s invaliditetom, br. 4 od 25. studenoga 2016. o pravu na uključivo obrazovanje, br. 5 od 27. listopada 2017. o samostalnom životu i uključivanju u zajednicu, br. 6 od 26. travnja 2018. o jednakosti i nediskriminaciji i br. 7 od 9. studenoga 2018. o sudjelovanju osoba s invaliditetom, uključujući djecu s invaliditetom, putem njihovih predstavničkih organizacija,

| — | uzimajući u obzir Kodeks ponašanja sklopljen između Vijeća, država članica i Komisije kojim se uspostavljaju interni mehanizmi u EU-u za provedbu Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom i zastupanja EU-a u vezi s tom konvencijom (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Kodeks ponašanja sklopljen između Vijeća, država članica i Komisije kojim se uspostavljaju interni mehanizmi u EU-u za provedbu Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom i zastupanja EU-a u vezi s tom konvencijom (2),

| — | uzimajući u obzir zaključne napomene Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom od 2. listopada 2015. o početnom izvješću Europske unije i popis pitanja koji je Odbor UN-a za prava osoba s invaliditetom podnio 20. travnja 2022. prije podnošenja drugog i trećeg periodičnog izvješća Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključne napomene Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom od 2. listopada 2015. o početnom izvješću Europske unije i popis pitanja koji je Odbor UN-a za prava osoba s invaliditetom podnio 20. travnja 2022. prije podnošenja drugog i trećeg periodičnog izvješća Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (Europska konvencija o ljudskim pravima), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (Europska konvencija o ljudskim pravima),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta,

| — | uzimajući u obzir UN-ov program održivog razvoja do 2030. i njegove ciljeve održivog razvoja, a posebno izričita upućivanja na invaliditet sadržana u cilju održivog razvoja br. 1 i br. 2 o iskorjenjivanju siromaštva i gladi, cilju br. 3 o zdravlju, cilju br. 4 o obrazovanju, cilju br. 8 o rastu i zapošljavanju, cilju br. 10 o smanjenju nejednakosti, cilju br. 11 o pristupačnosti ljudskih naselja i cilju br. 17 o prikupljanju podataka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir UN-ov program održivog razvoja do 2030. i njegove ciljeve održivog razvoja, a posebno izričita upućivanja na invaliditet sadržana u cilju održivog razvoja br. 1 i br. 2 o iskorjenjivanju siromaštva i gladi, cilju br. 3 o zdravlju, cilju br. 4 o obrazovanju, cilju br. 8 o rastu i zapošljavanju, cilju br. 10 o smanjenju nejednakosti, cilju br. 11 o pristupačnosti ljudskih naselja i cilju br. 17 o prikupljanju podataka,

| — | uzimajući u obzir izvješća organizacije UN Women o ženama i djevojčicama s invaliditetom, a posebno njezino izvješće od 1. srpnja 2021. naslovljeno „COVID-19, rod i invaliditet: prevencija i rješavanje rodno uvjetovanog nasilja nad ženama, djevojčicama i rodno nekonformnim osobama s invaliditetom tijekom pandemije bolesti COVID-19” (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća organizacije UN Women o ženama i djevojčicama s invaliditetom, a posebno njezino izvješće od 1. srpnja 2021. naslovljeno „COVID-19, rod i invaliditet: prevencija i rješavanje rodno uvjetovanog nasilja nad ženama, djevojčicama i rodno nekonformnim osobama s invaliditetom tijekom pandemije bolesti COVID-19” (3),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i suzbijanju nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i suzbijanju nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija),

| — | uzimajući u obzir stratešku istragu Europskog ombudsmana o tome što Komisija čini da osobe s invaliditetom mogu pristupiti njezinim internetskim stranicama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stratešku istragu Europskog ombudsmana o tome što Komisija čini da osobe s invaliditetom mogu pristupiti njezinim internetskim stranicama,

| — | uzimajući u obzir mjeru Vijeća u vezi s uspostavom revidiranog okvira na razini EU-a u skladu s člankom 33. stavkom 2. CRPD-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mjeru Vijeća u vezi s uspostavom revidiranog okvira na razini EU-a u skladu s člankom 33. stavkom 2. CRPD-a,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 20. ožujka 2019. naslovljeno „Stvarna prava osoba s invaliditetom da glasaju na izborima za Europski parlament” (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 20. ožujka 2019. naslovljeno „Stvarna prava osoba s invaliditetom da glasaju na izborima za Europski parlament” (4),

| — | uzimajući u obzir stratešku istragu Europskog ombudsmana o tome kako Komisija prati potrošnju sredstava EU-a za promicanje prava osoba s invaliditetom i starijih osoba na neovisan život, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stratešku istragu Europskog ombudsmana o tome kako Komisija prati potrošnju sredstava EU-a za promicanje prava osoba s invaliditetom i starijih osoba na neovisan život,

| — | uzimajući u obzir izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava o temeljnim pravima za 2021. i 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava o temeljnim pravima za 2021. i 2022.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 11. prosinca 2019. naslovljeno „Izrada programa EU-a za prava osoba s invaliditetom za razdoblje 2020. – 2030.” (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 11. prosinca 2019. naslovljeno „Izrada programa EU-a za prava osoba s invaliditetom za razdoblje 2020. – 2030.” (5),

| — | uzimajući u obzir indeks rodne ravnopravnosti Europskog instituta za ravnopravnost spolova za 2021. godinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir indeks rodne ravnopravnosti Europskog instituta za ravnopravnost spolova za 2021. godinu,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1371/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o pravima i obvezama putnika u željezničkom prometu (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1371/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o pravima i obvezama putnika u željezničkom prometu (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/818 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o uspostavi programa Kreativna Europa (2021.–2027.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1295/2013 (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/818 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o uspostavi programa Kreativna Europa (2021.–2027.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1295/2013 (7),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/220/PUP (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/220/PUP (8),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/2102 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2016. o pristupačnosti internetskih stranica i mobilnih aplikacija tijela javnog sektora (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/2102 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2016. o pristupačnosti internetskih stranica i mobilnih aplikacija tijela javnog sektora (9),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/1808 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o izmjeni Direktive 2010/13/EU o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) u pogledu promjenjivog stanja na tržištu (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/1808 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o izmjeni Direktive 2010/13/EU o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) u pogledu promjenjivog stanja na tržištu (10),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/1972 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/1972 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija (11),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/882 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o zahtjevima za pristupačnost proizvoda i usluga (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/882 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o zahtjevima za pristupačnost proizvoda i usluga (12),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/1158 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/1158 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi (13),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (14),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Komisije (EU) 2019/786 od 8. svibnja 2019. o obnovi zgrada (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Komisije (EU) 2019/786 od 8. svibnja 2019. o obnovi zgrada (15),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 2. prosinca 2020. naslovljen „Digitalizacija pravosuđa u Europskoj uniji – Paket mogućih instrumenata” (SWD(2020)0540), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 2. prosinca 2020. naslovljen „Digitalizacija pravosuđa u Europskoj uniji – Paket mogućih instrumenata” (SWD(2020)0540),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 7. listopada 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: strateški okvir EU-a za ravnopravnost, uključivanje i sudjelovanje Roma” (COM(2020)0620), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 7. listopada 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: strateški okvir EU-a za ravnopravnost, uključivanje i sudjelovanje Roma” (COM(2020)0620),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. studenog 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o ravnopravnosti LGBTIQ osoba 2020. – 2025.” (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. studenog 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o ravnopravnosti LGBTIQ osoba 2020. – 2025.” (COM(2020)0698),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2021. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021. – 2030.” (COM(2021)0101), osobito njezinih šest vodećih inicijativa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2021. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021. – 2030.” (COM(2021)0101), osobito njezinih šest vodećih inicijativa,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 19. svibnja 2022. o pregledu stanja u pravosuđu EU-a (COM(2022)0234), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 19. svibnja 2022. o pregledu stanja u pravosuđu EU-a (COM(2022)0234),

| — | uzimajući u obzir revidiranu Europsku socijalnu povelju, osobito njezin članak 15. o pravima osoba s invaliditetom na neovisnost, društvenu integraciju i sudjelovanje u životu zajednice, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir revidiranu Europsku socijalnu povelju, osobito njezin članak 15. o pravima osoba s invaliditetom na neovisnost, društvenu integraciju i sudjelovanje u životu zajednice,

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog direktive Vijeća o primjeni načela ravnopravnosti osoba bez obzira na vjeru ili uvjerenje, invaliditet, dob ili spolnu orijentaciju (COM(2008)0426) i stajalište Parlamenta o toj temi od 2. travnja 2009. (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog direktive Vijeća o primjeni načela ravnopravnosti osoba bez obzira na vjeru ili uvjerenje, invaliditet, dob ili spolnu orijentaciju (COM(2008)0426) i stajalište Parlamenta o toj temi od 2. travnja 2009. (16),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 4. lipnja 1998. o parkirnim kartama za osobe s invaliditetom (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 4. lipnja 1998. o parkirnim kartama za osobe s invaliditetom (17),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća (EU) 2021/1004 od 14. lipnja 2021. o uspostavi europskog jamstva za djecu (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća (EU) 2021/1004 od 14. lipnja 2021. o uspostavi europskog jamstva za djecu (18),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o uključivim tržištima rada od 5. prosinca 2019.: Poboljšanje zapošljavanja osoba u ranjivom položaju na tržištu rada (19); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o uključivim tržištima rada od 5. prosinca 2019.: Poboljšanje zapošljavanja osoba u ranjivom položaju na tržištu rada (19);

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 9. prosinca 2021. naslovljen „Izgradnja gospodarstva za ljude: akcijski plan za socijalnu ekonomiju” (SWD(2021)0373), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 9. prosinca 2021. naslovljen „Izgradnja gospodarstva za ljude: akcijski plan za socijalnu ekonomiju” (SWD(2021)0373),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. lipnja 2022. o mjerama uključivanja u okviru programa Erasmus+ 2014. – 2020. (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. lipnja 2022. o mjerama uključivanja u okviru programa Erasmus+ 2014. – 2020. (20),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište od 3. svibnja 2022. o Prijedlogu uredbe o izboru članova Europskog parlamenta neposrednim općim izborima, stavljanju izvan snage Odluke Vijeća (76/787/EZUČ, EEZ, Euratom) i Akta o izboru članova Europskog parlamenta neposrednim općim izborima priloženog toj odluci (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište od 3. svibnja 2022. o Prijedlogu uredbe o izboru članova Europskog parlamenta neposrednim općim izborima, stavljanju izvan snage Odluke Vijeća (76/787/EZUČ, EEZ, Euratom) i Akta o izboru članova Europskog parlamenta neposrednim općim izborima priloženog toj odluci (21),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. travnja 2022. o zaštiti koju EU pruža djeci i mladima koji bježe od rata u Ukrajini (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. travnja 2022. o zaštiti koju EU pruža djeci i mladima koji bježe od rata u Ukrajini (22),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 19. svibnja 2022. naslovljenu „Društvene i gospodarske posljedice ruskog rata u Ukrajini na EU – jačanje sposobnosti EU-a za djelovanje” (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 19. svibnja 2022. naslovljenu „Društvene i gospodarske posljedice ruskog rata u Ukrajini na EU – jačanje sposobnosti EU-a za djelovanje” (23),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. lipnja 2021. o stanju u pogledu seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava u EU-u u kontekstu zdravlja žena (24), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. lipnja 2021. o stanju u pogledu seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava u EU-u u kontekstu zdravlja žena (24),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. prosinca 2021. s preporukama Komisiji o borbi protiv rodno uvjetovanog nasilja: nasilja na internetu (25), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. prosinca 2021. s preporukama Komisiji o borbi protiv rodno uvjetovanog nasilja: nasilja na internetu (25),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2021. o položaju umjetnika i kulturnom oporavku u EU-u (26), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2021. o položaju umjetnika i kulturnom oporavku u EU-u (26),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2021. o zaštiti osoba s invaliditetom preko predstavki: stečena iskustva (27), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2021. o zaštiti osoba s invaliditetom preko predstavki: stečena iskustva (27),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. travnja 2021. o europskom jamstvu za djecu (28), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. travnja 2021. o europskom jamstvu za djecu (28),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2021. o provedbi Direktive Vijeća 2000/78/EZ o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja u svjetlu Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom (29), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2021. o provedbi Direktive Vijeća 2000/78/EZ o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja u svjetlu Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom (29),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. srpnja 2020. o pravima osoba s intelektualnim poteškoćama i njihovih obitelji u vrijeme krize prouzročene bolešću COVID-19 (30), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. srpnja 2020. o pravima osoba s intelektualnim poteškoćama i njihovih obitelji u vrijeme krize prouzročene bolešću COVID-19 (30),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (31), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (31),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. lipnja 2020. o europskoj strategiji za osobe s invaliditetom za razdoblje nakon 2020., (32)- |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. lipnja 2020. o europskoj strategiji za osobe s invaliditetom za razdoblje nakon 2020., (32)-

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. listopada 2017. o 7. o zatvorskim sustavima i uvjetima u zatvorima (33), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. listopada 2017. o 7. o zatvorskim sustavima i uvjetima u zatvorima (33),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. studenoga 2018. o položaju žena s invaliditetom (34), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. studenoga 2018. o položaju žena s invaliditetom (34),

| — | uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Europski strukturni i investicijski fondovi i osobe s invaliditetom u Europskoj uniji” koju je 3. studenog 2016. objavila Glavna uprava za unutarnju politiku (35), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Europski strukturni i investicijski fondovi i osobe s invaliditetom u Europskoj uniji” koju je 3. studenog 2016. objavila Glavna uprava za unutarnju politiku (35),

| — | uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Uključivo obrazovanje za učenike s invaliditetom” koju je 15. rujna 2017. objavila Glavna uprava za unutarnju politiku (36), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Uključivo obrazovanje za učenike s invaliditetom” koju je 15. rujna 2017. objavila Glavna uprava za unutarnju politiku (36),

| — | uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Zaštitna uloga Odbora za predstavke u kontekstu provedbe Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom” koju je 9. listopada 2015. (37) objavila Glavna uprava za unutarnju politiku i njezine ažurirane verzije iz 2016., 2017. i 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Zaštitna uloga Odbora za predstavke u kontekstu provedbe Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom” koju je 9. listopada 2015. (37) objavila Glavna uprava za unutarnju politiku i njezine ažurirane verzije iz 2016., 2017. i 2018.,

| — | uzimajući u obzir detaljnu analizu naslovljenu „Europski akt o pristupačnosti”, koju je 15. kolovoza 2016. (38) objavila Glavna uprava EP-a za unutarnju politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir detaljnu analizu naslovljenu „Europski akt o pristupačnosti”, koju je 15. kolovoza 2016. (38) objavila Glavna uprava EP-a za unutarnju politiku,

| — | uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Promet i turizam za osobe s invaliditetom i osobe sa smanjenom pokretljivošću”, koju je 8. svibnja 2018. objavila Glavna uprava EP-a za unutarnju politiku (39), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Promet i turizam za osobe s invaliditetom i osobe sa smanjenom pokretljivošću”, koju je 8. svibnja 2018. objavila Glavna uprava EP-a za unutarnju politiku (39),

| — | uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Europska strategija za osobe s invaliditetom nakon 2020. godine”, koju je 15. srpnja 2020. (40) objavila Glavna uprava EP-a za unutarnju politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Europska strategija za osobe s invaliditetom nakon 2020. godine”, koju je 15. srpnja 2020. (40) objavila Glavna uprava EP-a za unutarnju politiku,

| — | uzimajući u obzir svoju studiju od 2. prosinca 2021. naslovljenu „Provedba zaključnih napomena Odbora CRPD-a iz 2015. u EU-u” (41) koju je objavila Glavna uprava za unutarnju politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju studiju od 2. prosinca 2021. naslovljenu „Provedba zaključnih napomena Odbora CRPD-a iz 2015. u EU-u” (41) koju je objavila Glavna uprava za unutarnju politiku,

| — | uzimajući u obzir službeno putovanje ad hoc izaslanstva Europskog parlamenta u ime Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i Odbora za predstavke na Konferenciju država stranaka Konvencije o pravima osoba s invaliditetom (COSP) od 14. do 16. lipnja 2022. u New Yorku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir službeno putovanje ad hoc izaslanstva Europskog parlamenta u ime Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i Odbora za predstavke na Konferenciju država stranaka Konvencije o pravima osoba s invaliditetom (COSP) od 14. do 16. lipnja 2022. u New Yorku,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda 10/2021 od 26. svibnja 2021. naslovljeno „Uključivanje rodno osviještene politike u proračun EU-a: vrijeme je da se riječi pretoče u djela” (42), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda 10/2021 od 26. svibnja 2021. naslovljeno „Uključivanje rodno osviještene politike u proračun EU-a: vrijeme je da se riječi pretoče u djela” (42),

| — | uzimajući u obzir cilj strategije Europa 2020. u pogledu siromaštva, Izjavu iz Porta, komunikaciju Komisije od 4. ožujka 2021. naslovljenu „Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava” (COM(2021)0102) i njezin cilj za 2030. koji se odnosi na borbu protiv siromaštva i socijalne isključenosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir cilj strategije Europa 2020. u pogledu siromaštva, Izjavu iz Porta, komunikaciju Komisije od 4. ožujka 2021. naslovljenu „Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava” (COM(2021)0102) i njezin cilj za 2030. koji se odnosi na borbu protiv siromaštva i socijalne isključenosti,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (43), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (43),

| — | uzimajući u obzir uredbe kojima se utvrđuju pravila o programima financiranja EU-a u okviru višegodišnjeg financijskog okvira, posebno o Europskom socijalnom fondu, Inicijativi za zapošljavanje mladih, Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj, programu Erasmus i Fondu za pravednu tranziciju, kojima se pruža financijska pomoć EU-a za poboljšanje položaja osoba s invaliditetom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir uredbe kojima se utvrđuju pravila o programima financiranja EU-a u okviru višegodišnjeg financijskog okvira, posebno o Europskom socijalnom fondu, Inicijativi za zapošljavanje mladih, Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj, programu Erasmus i Fondu za pravednu tranziciju, kojima se pruža financijska pomoć EU-a za poboljšanje položaja osoba s invaliditetom,

| — | uzimajući u obzir Preporuku Komisije (EU) 2018/951 оd 22. lipnja 2018. o standardima za tijela za jednakost (44), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Komisije (EU) 2018/951 оd 22. lipnja 2018. o standardima za tijela za jednakost (44),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. studenoga 2010. naslovljenu „Europska strategija za osobe s invaliditetom 2010. – 2020.: obnovljena obveza za Europu bez zapreka” (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. studenoga 2010. naslovljenu „Europska strategija za osobe s invaliditetom 2010. – 2020.: obnovljena obveza za Europu bez zapreka” (COM(2010)0636),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 2. veljače 2017. naslovljen „Izvješće o napretku o provedbi Europske strategije za osobe s invaliditetom 2010. – 2020.” (SWD(2017)0029), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 2. veljače 2017. naslovljen „Izvješće o napretku o provedbi Europske strategije za osobe s invaliditetom 2010. – 2020.” (SWD(2017)0029),

| — | uzimajući u obzir inicijativu Komisije za pilot-projekt 2016. – 2018. u osam država članica o iskaznici EU-a za osobe s invaliditetom i studiju iz svibnja 2021. u kojoj se ocjenjuje provedba pilot-aktivnosti u vezi s iskaznicom EU-a za osobe s invaliditetom i povezanih naknada, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir inicijativu Komisije za pilot-projekt 2016. – 2018. u osam država članica o iskaznici EU-a za osobe s invaliditetom i studiju iz svibnja 2021. u kojoj se ocjenjuje provedba pilot-aktivnosti u vezi s iskaznicom EU-a za osobe s invaliditetom i povezanih naknada,

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 20. studenoga 2020. naslovljen „Ocjena europske strategije za osobe s invaliditetom za razdoblje 2010. – 2020.” (SWD(2020)0289), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 20. studenoga 2020. naslovljen „Ocjena europske strategije za osobe s invaliditetom za razdoblje 2010. – 2020.” (SWD(2020)0289),

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 19. ožujka 2021. o primjeni Direktive Vijeća 2000/43/EZ o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo („Direktive o rasnoj jednakosti”) i Direktive Vijeća 2000/78/EZ o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja („Direktive o jednakosti pri zapošljavanju”) (COM(2021)0139), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 19. ožujka 2021. o primjeni Direktive Vijeća 2000/43/EZ o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo („Direktive o rasnoj jednakosti”) i Direktive Vijeća 2000/78/EZ o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja („Direktive o jednakosti pri zapošljavanju”) (COM(2021)0139),

| — | uzimajući u obzir publikaciju Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) od 21. ožujka 2022. naslovljenu „Osobe s invaliditetom i pandemija bolesti COVID-19: zaključci e-ankete Život, rad i COVID-19”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir publikaciju Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) od 21. ožujka 2022. naslovljenu „Osobe s invaliditetom i pandemija bolesti COVID-19: zaključci e-ankete Život, rad i COVID-19”,

| — | uzimajući u obzir izvješće o istraživanju Eurofounda iz 19. travnja 2021. naslovljenu „Invaliditet i integracija na tržište rada: trendovi politike i potpora u državama članicama EU-a”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o istraživanju Eurofounda iz 19. travnja 2021. naslovljenu „Invaliditet i integracija na tržište rada: trendovi politike i potpora u državama članicama EU-a”,

| — | uzimajući u obzir publikaciju Eurofounda od 30. studenoga 2018. naslovljenu „Socijalna situacija i situacija u pogledu zapošljavanja osoba s invaliditetom”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir publikaciju Eurofounda od 30. studenoga 2018. naslovljenu „Socijalna situacija i situacija u pogledu zapošljavanja osoba s invaliditetom”,

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća (EU) 2021/1004 od 14. lipnja 2021. o uspostavi europskog jamstva za djecu (45), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća (EU) 2021/1004 od 14. lipnja 2021. o uspostavi europskog jamstva za djecu (45),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i Odbora za predstavke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i Odbora za predstavke,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za kulturu i obrazovanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za kulturu i obrazovanje,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0284/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0284/2022),

| A. | budući da prema dostupnim podacima oko 87 milijuna osoba u EU-u ima neki oblik invaliditeta, uključujući više od 24 milijuna osoba s teškim invaliditetom; |
| --- | --- |

A.

budući da prema dostupnim podacima oko 87 milijuna osoba u EU-u ima neki oblik invaliditeta, uključujući više od 24 milijuna osoba s teškim invaliditetom;

| B. | budući da prema Strategiji EU-a o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021. – 2030. više od milijun djece s invaliditetom i odraslih osoba s invaliditetom mlađih od 65 godina te više od 2 milijuna osoba starijih od 65 godina živi u ustanovama; budući da postoji veza između povećanja broja osoba s invaliditetom i starenja europskog stanovništva, što bi trebalo uzeti u obzir u politikama EU-a; |
| --- | --- |

B.

budući da prema Strategiji EU-a o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021. – 2030. više od milijun djece s invaliditetom i odraslih osoba s invaliditetom mlađih od 65 godina te više od 2 milijuna osoba starijih od 65 godina živi u ustanovama; budući da postoji veza između povećanja broja osoba s invaliditetom i starenja europskog stanovništva, što bi trebalo uzeti u obzir u politikama EU-a;

| C. | budući da je prema Strategiji EU-a o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021. – 2030. 50,8 % osoba s invaliditetom zaposleno, u usporedbi sa 75 % osoba bez invaliditeta; budući da je prema Strategiji EU-a za prava osoba s invaliditetom za razdoblje 2021. – 2030. u evaluaciji Strategije za osobe s invaliditetom za razdoblje 2010. – 2020. zapošljavanje utvrđeno kao jedan od pet glavnih prioriteta politike za buduće djelovanje; |
| --- | --- |

C.

budući da je prema Strategiji EU-a o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021. – 2030. 50,8 % osoba s invaliditetom zaposleno, u usporedbi sa 75 % osoba bez invaliditeta; budući da je prema Strategiji EU-a za prava osoba s invaliditetom za razdoblje 2021. – 2030. u evaluaciji Strategije za osobe s invaliditetom za razdoblje 2010. – 2020. zapošljavanje utvrđeno kao jedan od pet glavnih prioriteta politike za buduće djelovanje;

| D. | budući da se osobe s invaliditetom koje žive u EU-u i dalje suočavaju s diskriminacijom, uključujući uskraćivanje odgovarajućeg smještaja, uznemiravanje te višestruke i intersekcijske oblike diskriminacije u svim područjima svog života, uključujući socioekonomski nepovoljni položaj, društvenu izolaciju, zlostavljanje i nasilje, uključujući rodno uvjetovano nasilje, prisilnu sterilizaciju i pobačaj, pomanjkanje pristupa uslugama u zajednici, nekvalitetno stanovanje, institucionalizaciju, neodgovarajuću zdravstvenu skrb i uskraćivanje mogućnosti aktivnog sudjelovanja u društvu (46); |
| --- | --- |

D.

budući da se osobe s invaliditetom koje žive u EU-u i dalje suočavaju s diskriminacijom, uključujući uskraćivanje odgovarajućeg smještaja, uznemiravanje te višestruke i intersekcijske oblike diskriminacije u svim područjima svog života, uključujući socioekonomski nepovoljni položaj, društvenu izolaciju, zlostavljanje i nasilje, uključujući rodno uvjetovano nasilje, prisilnu sterilizaciju i pobačaj, pomanjkanje pristupa uslugama u zajednici, nekvalitetno stanovanje, institucionalizaciju, neodgovarajuću zdravstvenu skrb i uskraćivanje mogućnosti aktivnog sudjelovanja u društvu (46);

| E. | budući da su samo 22 države članice od njih 27 potpisale i ratificirale fakultativni protokol Konvencije o pravima osoba s invaliditetom (47); budući da je Europski parlament u nekoliko rezolucija pratio, promicao i pozvao na potpunu provedbu CRPD-a, kao i na podizanje razine osviještenosti o pravima iz Konvencije; budući da je Europski parlament istaknuo da bi EU i države članice koje to još nisu učinile trebale ratificirati Fakultativni protokol uz CRPD jer se time pruža prilika za preispitivanje slučajeva diskriminacije na pojedinačnoj ili sustavnoj razini; |
| --- | --- |

E.

budući da su samo 22 države članice od njih 27 potpisale i ratificirale fakultativni protokol Konvencije o pravima osoba s invaliditetom (47); budući da je Europski parlament u nekoliko rezolucija pratio, promicao i pozvao na potpunu provedbu CRPD-a, kao i na podizanje razine osviještenosti o pravima iz Konvencije; budući da je Europski parlament istaknuo da bi EU i države članice koje to još nisu učinile trebale ratificirati Fakultativni protokol uz CRPD jer se time pruža prilika za preispitivanje slučajeva diskriminacije na pojedinačnoj ili sustavnoj razini;

| F. | budući da je temelj pristupačne i uključive Europe s invaliditetom Unija u kojoj sve države članice priznaju status osobe s invaliditetom i omogućuju osobama s invaliditetom da u potpunosti uživa slobodu kretanja; budući da osobe s invaliditetom u svoj njihovoj raznolikosti imaju pravo na jednakopravno uživanje svojih temeljnih prava; budući da je potpuno i učinkovito sudjelovanje osoba s invaliditetom u svim područjima života i društva ključno za ostvarivanje njihovih temeljnih prava; |
| --- | --- |

F.

budući da je temelj pristupačne i uključive Europe s invaliditetom Unija u kojoj sve države članice priznaju status osobe s invaliditetom i omogućuju osobama s invaliditetom da u potpunosti uživa slobodu kretanja; budući da osobe s invaliditetom u svoj njihovoj raznolikosti imaju pravo na jednakopravno uživanje svojih temeljnih prava; budući da je potpuno i učinkovito sudjelovanje osoba s invaliditetom u svim područjima života i društva ključno za ostvarivanje njihovih temeljnih prava;

| G. | budući da Komisija nije poduzela djelotvorne mjere kako bi se osigurala pravna usklađenost s CRPD-om; budući da postojeće zakonodavstvo i politika još nisu preispitani i da nije provedena revizija smjernica za procjenu učinka prije prijedloga zakonodavstva; |
| --- | --- |

G.

budući da Komisija nije poduzela djelotvorne mjere kako bi se osigurala pravna usklađenost s CRPD-om; budući da postojeće zakonodavstvo i politika još nisu preispitani i da nije provedena revizija smjernica za procjenu učinka prije prijedloga zakonodavstva;

| H. | budući da je nedostatak zajedničke definicije invaliditeta na razini EU-a velika prepreka za kodifikaciju procjene invaliditeta i uzajamno priznavanje nacionalnih odluka o pitanjima invaliditeta, posebno s obzirom na ispunjavanje uvjeta za pristup određenim objektima i uslugama u području socijalne sigurnosti; |
| --- | --- |

H.

budući da je nedostatak zajedničke definicije invaliditeta na razini EU-a velika prepreka za kodifikaciju procjene invaliditeta i uzajamno priznavanje nacionalnih odluka o pitanjima invaliditeta, posebno s obzirom na ispunjavanje uvjeta za pristup određenim objektima i uslugama u području socijalne sigurnosti;

| I. | budući da je na razini EU-a vrlo malo pouzdanih i raščlanjenih podataka o osobama s invaliditetom; |
| --- | --- |

I.

budući da je na razini EU-a vrlo malo pouzdanih i raščlanjenih podataka o osobama s invaliditetom;

| J. | budući da je Komisija predstavila ambiciozan program u okviru Strategije o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021. – 2030.; |
| --- | --- |

J.

budući da je Komisija predstavila ambiciozan program u okviru Strategije o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021. – 2030.;

| K. | budući da se, prema navodima Agencije EU-a za temeljna prava, postojeće zakonodavstvo EU-a o pravima osoba s invaliditetom ne provodi i ne izvršava na djelotvoran način; budući da zakonodavstvom EU-a nisu obuhvaćeni višestruki i intersekcijski oblici diskriminacije te da i dalje postoje nedostaci u praćenju slučajeva diskriminacije; |
| --- | --- |

K.

budući da se, prema navodima Agencije EU-a za temeljna prava, postojeće zakonodavstvo EU-a o pravima osoba s invaliditetom ne provodi i ne izvršava na djelotvoran način; budući da zakonodavstvom EU-a nisu obuhvaćeni višestruki i intersekcijski oblici diskriminacije te da i dalje postoje nedostaci u praćenju slučajeva diskriminacije;

| L. | budući da bi institucije EU-a trebale ojačati strukturirani postupak savjetovanja s osobama s invaliditetom i organizacijama koje ih predstavljaju jamčenjem prava na informacije i pristupačnost takvih postupaka, kako u pogledu digitalne pristupačnosti internetskih platformi te vremenskog okvira za povratne informacije tako i u pogledu osiguravanja traženja doprinosa u fazama zakonodavnog postupka u kojima se doprinos i dalje može promijeniti; budući da još uvijek nije jasno kako se ti doprinosi obrađuju i kako se odražavaju u konačnim prijedlozima; budući da bi države članice i zemlje izvan EU-a, posebno države kandidatkinje, također trebale učiniti više u tom pogledu; |
| --- | --- |

L.

budući da bi institucije EU-a trebale ojačati strukturirani postupak savjetovanja s osobama s invaliditetom i organizacijama koje ih predstavljaju jamčenjem prava na informacije i pristupačnost takvih postupaka, kako u pogledu digitalne pristupačnosti internetskih platformi te vremenskog okvira za povratne informacije tako i u pogledu osiguravanja traženja doprinosa u fazama zakonodavnog postupka u kojima se doprinos i dalje može promijeniti; budući da još uvijek nije jasno kako se ti doprinosi obrađuju i kako se odražavaju u konačnim prijedlozima; budući da bi države članice i zemlje izvan EU-a, posebno države kandidatkinje, također trebale učiniti više u tom pogledu;

| M. | budući da osobe s invaliditetom kojima je oduzeta ili ograničena pravna sposobnost možda ne mogu ostvariti svoja temeljna prava uključujući pravo na pristup pravosuđu, aktivno i pasivno biračko pravo, pravo na odlučivanje o tome gdje će živjeti te pravo na potpisivanje ugovora bilo koje vrste; |
| --- | --- |

M.

budući da osobe s invaliditetom kojima je oduzeta ili ograničena pravna sposobnost možda ne mogu ostvariti svoja temeljna prava uključujući pravo na pristup pravosuđu, aktivno i pasivno biračko pravo, pravo na odlučivanje o tome gdje će živjeti te pravo na potpisivanje ugovora bilo koje vrste;

| N. | budući da je pristup pravosuđu ključan aspekt vladavine prava te temeljno pravo i preduvjet za uživanje drugih ljudskih prava, kao što su jednakost pred zakonom i poštovanje pravičnog postupka; budući da se države stranke člankom 13. Konvencije obvezuju na jamčenje osobama s invaliditetom „djelotvorni pristup pravosuđu (...) na jednakoj osnovi s drugim osobama” i s pomoću „osiguravanja postupovnih (...) prilagodbi” promicanjem odgovarajuće obuka onih koji rade u pravosuđu; |
| --- | --- |

N.

budući da je pristup pravosuđu ključan aspekt vladavine prava te temeljno pravo i preduvjet za uživanje drugih ljudskih prava, kao što su jednakost pred zakonom i poštovanje pravičnog postupka; budući da se države stranke člankom 13. Konvencije obvezuju na jamčenje osobama s invaliditetom „djelotvorni pristup pravosuđu (...) na jednakoj osnovi s drugim osobama” i s pomoću „osiguravanja postupovnih (...) prilagodbi” promicanjem odgovarajuće obuka onih koji rade u pravosuđu;

| O. | budući da postojanje invaliditeta samo po sebi ne opravdava uskraćivanje pravne sposobnosti osobama s invaliditetom; budući da svaka mjera kojom se ograničava njezina pravna sposobnost mora biti prilagođena okolnostima te osobe i razmjerna njezinim potrebama te se može provesti samo pod određenim uvjetima, podložno određenim zaštitnim mjerama; |
| --- | --- |

O.

budući da postojanje invaliditeta samo po sebi ne opravdava uskraćivanje pravne sposobnosti osobama s invaliditetom; budući da svaka mjera kojom se ograničava njezina pravna sposobnost mora biti prilagođena okolnostima te osobe i razmjerna njezinim potrebama te se može provesti samo pod određenim uvjetima, podložno određenim zaštitnim mjerama;

| P. | budući da je prema izvješću Europskog gospodarskog i socijalnog odbora iz 2019. o stvarnim pravima osoba s invaliditetom da sudjeluju na izborima za Europski parlament oko 800 000 građana EU-a bilo lišeno prava glasa na izborima za Europski parlament zbog invaliditeta ili problema s mentalnim zdravljem, a milijuni građana EU-a ne mogu glasovati na izborima za Europski parlament zbog tehničkih prepreka ili organizacijskih nedostatka koji ne zadovoljavaju njihove potrebe koje proizlaze iz jednog ili više invaliditeta; |
| --- | --- |

P.

budući da je prema izvješću Europskog gospodarskog i socijalnog odbora iz 2019. o stvarnim pravima osoba s invaliditetom da sudjeluju na izborima za Europski parlament oko 800 000 građana EU-a bilo lišeno prava glasa na izborima za Europski parlament zbog invaliditeta ili problema s mentalnim zdravljem, a milijuni građana EU-a ne mogu glasovati na izborima za Europski parlament zbog tehničkih prepreka ili organizacijskih nedostatka koji ne zadovoljavaju njihove potrebe koje proizlaze iz jednog ili više invaliditeta;

| Q. | budući da se u 14 država članica osobama s invaliditetom pod potpunim ili djelomičnim skrbništvom uskraćuje pravo glasa (48); budući da mogu ostvariti svoje pasivno biračko pravo na izborima za Europski parlament samo u sedam država članica; budući da je to u očitoj suprotnosti s člancima 39. i 40. Povelje; budući da mnoge prepreke pri osiguravanju pristupačnosti još uvijek sprečavaju osobe s invaliditetom da sudjeluju na izborima; |
| --- | --- |

Q.

budući da se u 14 država članica osobama s invaliditetom pod potpunim ili djelomičnim skrbništvom uskraćuje pravo glasa (48); budući da mogu ostvariti svoje pasivno biračko pravo na izborima za Europski parlament samo u sedam država članica; budući da je to u očitoj suprotnosti s člancima 39. i 40. Povelje; budući da mnoge prepreke pri osiguravanju pristupačnosti još uvijek sprečavaju osobe s invaliditetom da sudjeluju na izborima;

| R. | budući da je pandemija ozbiljno utjecala na mentalnu dobrobit djece i mladih, posebno onih s invaliditetom; budući da je pandemija bolesti COVID-19 pogodila i osobe s invaliditetom koje žive u ustanovama jer su posjete u takvim ustanovama obično zabranjene; budući da države članice moraju pojačati napore za poboljšanje životnih uvjeta osoba s invaliditetom tijekom budućih pandemija; |
| --- | --- |

R.

budući da je pandemija ozbiljno utjecala na mentalnu dobrobit djece i mladih, posebno onih s invaliditetom; budući da je pandemija bolesti COVID-19 pogodila i osobe s invaliditetom koje žive u ustanovama jer su posjete u takvim ustanovama obično zabranjene; budući da države članice moraju pojačati napore za poboljšanje životnih uvjeta osoba s invaliditetom tijekom budućih pandemija;

| S. | budući da bi EU trebao bolje jamčiti prava i potreba osoba s invaliditetom u svojim zdravstvenim politikama, kao što su politike povezane s bolešću COVID-19, strategije za mentalno zdravlje i Europski plan za borbu protiv raka; |
| --- | --- |

S.

budući da bi EU trebao bolje jamčiti prava i potreba osoba s invaliditetom u svojim zdravstvenim politikama, kao što su politike povezane s bolešću COVID-19, strategije za mentalno zdravlje i Europski plan za borbu protiv raka;

| T. | budući da Okvir iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa za razdoblje 2015. – 2030. odražava program održivog razvoja koji se temelji na ljudskim pravima i uključuje osobe s invaliditetom te im je dostupan i zahtijeva da sve politike za smanjenje rizika od katastrofa uključuju perspektivu invaliditeta te promiče uključivo donošenje odluka na temelju procjene rizika koja se temelji na širenju informacija raščlanjenih prema invaliditetu; |
| --- | --- |

T.

budući da Okvir iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa za razdoblje 2015. – 2030. odražava program održivog razvoja koji se temelji na ljudskim pravima i uključuje osobe s invaliditetom te im je dostupan i zahtijeva da sve politike za smanjenje rizika od katastrofa uključuju perspektivu invaliditeta te promiče uključivo donošenje odluka na temelju procjene rizika koja se temelji na širenju informacija raščlanjenih prema invaliditetu;

| U. | budući da tehnologija umjetne inteligencije posebno može pojednostaviti svakodnevni život osoba s oštećenjem vida, sluha, motornim oštećenjima i problemima u učenju, omogućujući im lakši pristup kulturi, umjetnosti, sportu, radu i društvenim aktivnostima, omogućujući im da žive neovisnije; |
| --- | --- |

U.

budući da tehnologija umjetne inteligencije posebno može pojednostaviti svakodnevni život osoba s oštećenjem vida, sluha, motornim oštećenjima i problemima u učenju, omogućujući im lakši pristup kulturi, umjetnosti, sportu, radu i društvenim aktivnostima, omogućujući im da žive neovisnije;

| V. | budući da je vjerojatnost fizičkog, seksualnog i emocionalnog nasilja među osobama s invaliditetom najmanje tri puta veća nego među osobama bez invaliditeta; budući da su žene i djevojčice s invaliditetom izložene povećanom riziku od rodno uvjetovanog nasilja; budući da je za žene s invaliditetom vjerojatnost da će doživjeti seksualno nasilje (49), uključujući prisilnu sterilizaciju, i do deset puta veća te da se zakonodavstvom EU-a o rodnoj ravnopravnosti ne uzimaju u potpunosti u obzir njihova prava i potrebe; |
| --- | --- |

V.

budući da je vjerojatnost fizičkog, seksualnog i emocionalnog nasilja među osobama s invaliditetom najmanje tri puta veća nego među osobama bez invaliditeta; budući da su žene i djevojčice s invaliditetom izložene povećanom riziku od rodno uvjetovanog nasilja; budući da je za žene s invaliditetom vjerojatnost da će doživjeti seksualno nasilje (49), uključujući prisilnu sterilizaciju, i do deset puta veća te da se zakonodavstvom EU-a o rodnoj ravnopravnosti ne uzimaju u potpunosti u obzir njihova prava i potrebe;

| W. | budući da je priznavanje povezanosti nasilja, roda i invaliditeta s kojom se suočavaju žene i djevojčice s invaliditetom ključno za donošenje uključivih strategija odgovora; budući da mnoge osobe s invaliditetom možda nemaju pristup spolnom odgoju, koji bi im inače mogao pomoći u otkrivanju i sprečavanju zlostavljanja, te se također suočavaju sa sve većim preprekama u pristupu pravnoj zaštiti i prijavljivanju nasilja; budući da je veća vjerojatnost da će žene s invaliditetom doživjeti siromaštvo i izolaciju nego muškarci s invaliditetom ili osobe bez invaliditeta; |
| --- | --- |

W.

budući da je priznavanje povezanosti nasilja, roda i invaliditeta s kojom se suočavaju žene i djevojčice s invaliditetom ključno za donošenje uključivih strategija odgovora; budući da mnoge osobe s invaliditetom možda nemaju pristup spolnom odgoju, koji bi im inače mogao pomoći u otkrivanju i sprečavanju zlostavljanja, te se također suočavaju sa sve većim preprekama u pristupu pravnoj zaštiti i prijavljivanju nasilja; budući da je veća vjerojatnost da će žene s invaliditetom doživjeti siromaštvo i izolaciju nego muškarci s invaliditetom ili osobe bez invaliditeta;

| X. | budući da se pritvorenici s invaliditetom u nekoliko država članica i dalje suočavaju s kršenjima svojih temeljnih prava; budući da se pritvorenici s invaliditetom čiji invaliditet nije priznat ili se ne uzima u obzir u dovoljnoj mjeri suočavaju sa sramotnim uvjetima; budući da države članice prečesto krše temeljna prava pritvorenika s invaliditetom jer ne uzimaju u obzir njihove potrebe; |
| --- | --- |

X.

budući da se pritvorenici s invaliditetom u nekoliko država članica i dalje suočavaju s kršenjima svojih temeljnih prava; budući da se pritvorenici s invaliditetom čiji invaliditet nije priznat ili se ne uzima u obzir u dovoljnoj mjeri suočavaju sa sramotnim uvjetima; budući da države članice prečesto krše temeljna prava pritvorenika s invaliditetom jer ne uzimaju u obzir njihove potrebe;

| Y. | budući da kulturni stvaratelji s invaliditetom, kao što su autori, izvođači i umjetnici, teže pristupaju profesionalnim i neprofesionalnim umjetničkim i kulturnim aktivnostima te imaju manje mogućnosti za razvoj dugoročnih karijera u kulturnom i kreativnom sektoru; budući da su često isključeni iz politike i financiranja u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama zbog nedostatka pozornosti, na primjer u pogledu ograničene mobilnosti ili izazova koje predstavljaju birokratski postupci financiranja; |
| --- | --- |

Y.

budući da kulturni stvaratelji s invaliditetom, kao što su autori, izvođači i umjetnici, teže pristupaju profesionalnim i neprofesionalnim umjetničkim i kulturnim aktivnostima te imaju manje mogućnosti za razvoj dugoročnih karijera u kulturnom i kreativnom sektoru; budući da su često isključeni iz politike i financiranja u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama zbog nedostatka pozornosti, na primjer u pogledu ograničene mobilnosti ili izazova koje predstavljaju birokratski postupci financiranja;

| Z. | budući da Unija treba djeci s invaliditetom koja su pobjegla od rata pružiti dodatnu potporu kako bi se zadovoljile njihove potrebe; budući da prema Rezoluciji EU-a o zaštiti djece i mladih koji bježe od rata u Ukrajini donesenoj u travnju 2022. više od 100 000 djece živi u institucionalnoj skrbi i internatima u Ukrajini, a polovica njih ima invaliditet; |
| --- | --- |

Z.

budući da Unija treba djeci s invaliditetom koja su pobjegla od rata pružiti dodatnu potporu kako bi se zadovoljile njihove potrebe; budući da prema Rezoluciji EU-a o zaštiti djece i mladih koji bježe od rata u Ukrajini donesenoj u travnju 2022. više od 100 000 djece živi u institucionalnoj skrbi i internatima u Ukrajini, a polovica njih ima invaliditet;

| AA. | budući da istraživanje Eurofounda pokazuje da se između 2011. i 2016. razlika u stjecanju trećeg stupnja obrazovanja između osoba s invaliditetom i osoba bez invaliditeta povećala sa 7 % na 9 %; budući da samo 29,4 % osoba s invaliditetom ima tercijarno obrazovanje u usporedbi s 43,8 % osoba bez invaliditeta; budući da ograničenja pristupa obrazovanju za osobe s invaliditetom dovode do manjeg sudjelovanja u aktivnostima obrazovanja i osposobljavanja te do rizika od socijalne i gospodarske isključenosti; |
| --- | --- |

AA.

budući da istraživanje Eurofounda pokazuje da se između 2011. i 2016. razlika u stjecanju trećeg stupnja obrazovanja između osoba s invaliditetom i osoba bez invaliditeta povećala sa 7 % na 9 %; budući da samo 29,4 % osoba s invaliditetom ima tercijarno obrazovanje u usporedbi s 43,8 % osoba bez invaliditeta; budući da ograničenja pristupa obrazovanju za osobe s invaliditetom dovode do manjeg sudjelovanja u aktivnostima obrazovanja i osposobljavanja te do rizika od socijalne i gospodarske isključenosti;

| AB. | budući da su EU, njegove institucije i države članice stranke Konvencije o pravima osoba s invaliditetom i da su obvezni u potpunosti provoditi temeljna prava iz te Konvencije, uključujući članak 27. o radu i zapošljavanju; budući da su prava sadržana u Konvenciji o pravima osoba s invaliditetom daleko od stvarnosti za milijune osoba s invaliditetom u EU-u, među ostalim i zbog nedostataka Direktive o jednakosti pri zapošljavanju; |
| --- | --- |

AB.

budući da su EU, njegove institucije i države članice stranke Konvencije o pravima osoba s invaliditetom i da su obvezni u potpunosti provoditi temeljna prava iz te Konvencije, uključujući članak 27. o radu i zapošljavanju; budući da su prava sadržana u Konvenciji o pravima osoba s invaliditetom daleko od stvarnosti za milijune osoba s invaliditetom u EU-u, među ostalim i zbog nedostataka Direktive o jednakosti pri zapošljavanju;

| AC. | budući da se Konvencijom o pravima osoba s invaliditetom priznaje pravo osoba s invaliditetom na rad na ravnopravnoj osnovi s drugima, uključujući mogućnost da zarađuju za život radom koji su slobodno izabrali u otvorenom, uključivom i pristupačnom okruženju; budući da svatko ima pravo na pravodobnu i prilagođenu pomoć kako bi se poboljšali izgledi za zapošljavanje ili samozapošljavanje, uključujući pravo na potporu pri traženju posla, osposobljavanju i prekvalifikaciji, kako je utvrđeno u četvrtom načelu europskog stupa socijalnih prava; budući da su osobe s invaliditetom uglavnom isključene iz otvorenog tržišta rada i da im je uskraćeno pravo na rad na ravnopravnoj osnovi s drugima ili se suočavaju s velikim poteškoćama u postizanju jednakog pristupa tržištu rada i jednakih uvjeta na tom tržištu; budući da istraživanje Eurofounda otkriva da ključne prepreke za zapošljavanje osoba s invaliditetom uključuju stereotipe povezane s invaliditetom, birokratske poteškoće pri pristupanju dostupnim uslugama, nepostojanje strateške vizije u upravljanju, nedovoljno praćenje provedbe politika, ograničene resurse poslodavaca za osposobljavanje i nedostatak specijalizirane potpore; |
| --- | --- |

AC.

budući da se Konvencijom o pravima osoba s invaliditetom priznaje pravo osoba s invaliditetom na rad na ravnopravnoj osnovi s drugima, uključujući mogućnost da zarađuju za život radom koji su slobodno izabrali u otvorenom, uključivom i pristupačnom okruženju; budući da svatko ima pravo na pravodobnu i prilagođenu pomoć kako bi se poboljšali izgledi za zapošljavanje ili samozapošljavanje, uključujući pravo na potporu pri traženju posla, osposobljavanju i prekvalifikaciji, kako je utvrđeno u četvrtom načelu europskog stupa socijalnih prava; budući da su osobe s invaliditetom uglavnom isključene iz otvorenog tržišta rada i da im je uskraćeno pravo na rad na ravnopravnoj osnovi s drugima ili se suočavaju s velikim poteškoćama u postizanju jednakog pristupa tržištu rada i jednakih uvjeta na tom tržištu; budući da istraživanje Eurofounda otkriva da ključne prepreke za zapošljavanje osoba s invaliditetom uključuju stereotipe povezane s invaliditetom, birokratske poteškoće pri pristupanju dostupnim uslugama, nepostojanje strateške vizije u upravljanju, nedovoljno praćenje provedbe politika, ograničene resurse poslodavaca za osposobljavanje i nedostatak specijalizirane potpore;

| AD. | budući da bi osobe s invaliditetom trebale imati pristup individualiziranoj potpori i prilagođenim rješenjima na radnom mjestu; budući da osobe s invaliditetom imaju pravo na potporu dohotku koja im omogućuje dostojan život, usluge koje im omogućuju sudjelovanje na tržištu rada i u društvu te radno okruženje prilagođeno njihovim potrebama; budući da nedostaci s kojima se suočavaju osobe s invaliditetom daleko nadilaze sferu zapošljavanja; budući da je socijalna i financijska situacija osoba s invaliditetom u EU-u znatno lošija od situacije osoba bez invaliditeta te da je odlikuju strukturni ili obrazovni nepovoljan položaj i diskriminacija; budući da mjere potpore usmjerene na područja koja nisu zapošljavanje, na primjer smanjenje siromaštva, pristup stanovanju i skrbi za djecu, dostupan javni prijevoz i osobna pomoć, također imaju ključnu ulogu u stvaranju mogućnosti osoba s invaliditetom da pristupe tržištu rada i da na njemu ostanu; |
| --- | --- |

AD.

budući da bi osobe s invaliditetom trebale imati pristup individualiziranoj potpori i prilagođenim rješenjima na radnom mjestu; budući da osobe s invaliditetom imaju pravo na potporu dohotku koja im omogućuje dostojan život, usluge koje im omogućuju sudjelovanje na tržištu rada i u društvu te radno okruženje prilagođeno njihovim potrebama; budući da nedostaci s kojima se suočavaju osobe s invaliditetom daleko nadilaze sferu zapošljavanja; budući da je socijalna i financijska situacija osoba s invaliditetom u EU-u znatno lošija od situacije osoba bez invaliditeta te da je odlikuju strukturni ili obrazovni nepovoljan položaj i diskriminacija; budući da mjere potpore usmjerene na područja koja nisu zapošljavanje, na primjer smanjenje siromaštva, pristup stanovanju i skrbi za djecu, dostupan javni prijevoz i osobna pomoć, također imaju ključnu ulogu u stvaranju mogućnosti osoba s invaliditetom da pristupe tržištu rada i da na njemu ostanu;

| AE. | budući da se u Strategiji EU-a za prava osoba s invaliditetom za razdoblje 2021. – 2030. predlaže stvaranje europske iskaznice za osobe s invaliditetom do kraja 2023., koja će se priznati u svim državama članicama; |
| --- | --- |

AE.

budući da se u Strategiji EU-a za prava osoba s invaliditetom za razdoblje 2021. – 2030. predlaže stvaranje europske iskaznice za osobe s invaliditetom do kraja 2023., koja će se priznati u svim državama članicama;

| AF. | budući da tehničke inovacije, kao što su etički i antropocentrični sustavi umjetne inteligencije, imaju potencijal za razvoj učinkovitih, pristupačnih i nediskriminatornih postupaka zapošljavanja, ali gdje bi neuključivi tehnološki razvoj mogao predstavljati rizik od dodavanja novih prepreka i oblika diskriminacije osoba s invaliditetom; budući da članak 9. Konvencije o pravima osoba s invaliditetom zahtijeva pristupačne informacije, kao i pristup komunikacijskim tehnologijama i sustavima na ravnopravnoj osnovi s ostalima; budući da 64,3 % osoba s invaliditetom u dobi od 16 godina ili više ima internetsku vezu kod kuće, u usporedbi s 87,9 % osoba bez invaliditeta; |
| --- | --- |

AF.

budući da tehničke inovacije, kao što su etički i antropocentrični sustavi umjetne inteligencije, imaju potencijal za razvoj učinkovitih, pristupačnih i nediskriminatornih postupaka zapošljavanja, ali gdje bi neuključivi tehnološki razvoj mogao predstavljati rizik od dodavanja novih prepreka i oblika diskriminacije osoba s invaliditetom; budući da članak 9. Konvencije o pravima osoba s invaliditetom zahtijeva pristupačne informacije, kao i pristup komunikacijskim tehnologijama i sustavima na ravnopravnoj osnovi s ostalima; budući da 64,3 % osoba s invaliditetom u dobi od 16 godina ili više ima internetsku vezu kod kuće, u usporedbi s 87,9 % osoba bez invaliditeta;

| AG. | budući da istraživanje Eurofounda pokazuje da potpora poduzetništvu i samozapošljavanju u obliku usmjeravanja, osposobljavanja i financijske pomoći može osobama s invaliditetom pružiti mogućnost da budu aktivne na otvorenom tržištu rada, čime ih se odvraća od isključivog oslanjanja na naknade za invaliditet; budući da takva potpora mora biti dobro usmjerena i raspolagati odgovarajućim resursima; |
| --- | --- |

AG.

budući da istraživanje Eurofounda pokazuje da potpora poduzetništvu i samozapošljavanju u obliku usmjeravanja, osposobljavanja i financijske pomoći može osobama s invaliditetom pružiti mogućnost da budu aktivne na otvorenom tržištu rada, čime ih se odvraća od isključivog oslanjanja na naknade za invaliditet; budući da takva potpora mora biti dobro usmjerena i raspolagati odgovarajućim resursima;

| AH. | budući da je pandemija bolesti COVID-19 pogoršala postojeće prepreke i nejednakosti za sve osobe s invaliditetom; budući da istraživanje Eurofounda pokazuje da je tijekom pandemije u prosjeku 71 % ispitanika s invaliditetom bilo izloženo riziku od depresije, a 25 % ispitanika s invaliditetom navelo je da ne mogu pristupiti skrbi za mentalno zdravlje, što je dvostruko više od stope za osobe bez invaliditeta; budući da je istraživanje Eurofounda pokazalo da su ograničenja kretanja i ograničenja koja proizlaze iz pandemije bolesti COVID-19 posebno utjecala na mlade osobe s invaliditetom u dobi od 18 do 29 godina, te je 51 % ispitanika izjavilo da se osjeća usamljeno, što je 19 % više od mladih osoba bez invaliditeta; budući da su planovi povratka na posao ključni za radnike koji pate od problema s mentalnim zdravljem; |
| --- | --- |

AH.

budući da je pandemija bolesti COVID-19 pogoršala postojeće prepreke i nejednakosti za sve osobe s invaliditetom; budući da istraživanje Eurofounda pokazuje da je tijekom pandemije u prosjeku 71 % ispitanika s invaliditetom bilo izloženo riziku od depresije, a 25 % ispitanika s invaliditetom navelo je da ne mogu pristupiti skrbi za mentalno zdravlje, što je dvostruko više od stope za osobe bez invaliditeta; budući da je istraživanje Eurofounda pokazalo da su ograničenja kretanja i ograničenja koja proizlaze iz pandemije bolesti COVID-19 posebno utjecala na mlade osobe s invaliditetom u dobi od 18 do 29 godina, te je 51 % ispitanika izjavilo da se osjeća usamljeno, što je 19 % više od mladih osoba bez invaliditeta; budući da su planovi povratka na posao ključni za radnike koji pate od problema s mentalnim zdravljem;

| AI. | budući da je deset godina nakon što je EU postao stranka Konvencije o pravima osoba s invaliditetom razina institucionalizacije ostala nepromijenjena; budući da je diljem Europe najmanje 1,4 milijuna ljudi i dalje ograničeno na institucije te da se taj broj nije promijenio od donošenja Konvencije; budući da prema istraživanju Europske mreže centara neovisnog življenja iz 2020. o neovisnom životu 24 od 43 zemlje zastupljene u Vijeću Europe nemaju strategiju deinstitucionalizacije, a u 18 zemalja u kojima postoji strategija 88 % ispitanika opisuje strategiju kao neodgovarajuću ili smatra da ju je potrebno poboljšati; |
| --- | --- |

AI.

budući da je deset godina nakon što je EU postao stranka Konvencije o pravima osoba s invaliditetom razina institucionalizacije ostala nepromijenjena; budući da je diljem Europe najmanje 1,4 milijuna ljudi i dalje ograničeno na institucije te da se taj broj nije promijenio od donošenja Konvencije; budući da prema istraživanju Europske mreže centara neovisnog življenja iz 2020. o neovisnom životu 24 od 43 zemlje zastupljene u Vijeću Europe nemaju strategiju deinstitucionalizacije, a u 18 zemalja u kojima postoji strategija 88 % ispitanika opisuje strategiju kao neodgovarajuću ili smatra da ju je potrebno poboljšati;

| AJ. | budući da 33 zemlje u Vijeću Europe pružaju neku vrstu osobne pomoći, dok 97 % ispitanika navodi da je pristup neodgovarajući ili da ga je potrebno poboljšati; |
| --- | --- |

AJ.

budući da 33 zemlje u Vijeću Europe pružaju neku vrstu osobne pomoći, dok 97 % ispitanika navodi da je pristup neodgovarajući ili da ga je potrebno poboljšati;

| AK. | budući da se postojećim zakonodavnim okvirom ne utvrđuje obveza država članica da imenuju tijelo za ravnopravnost kako bi se zaštitile žrtve diskriminacije na temelju invaliditeta; |
| --- | --- |

AK.

budući da se postojećim zakonodavnim okvirom ne utvrđuje obveza država članica da imenuju tijelo za ravnopravnost kako bi se zaštitile žrtve diskriminacije na temelju invaliditeta;

| AL. | budući da je Komisija 2008. predstavila prijedlog za proširenje zaštite od diskriminacije izvan okvira zapošljavanja, kako je utvrđeno Direktivom o jednakosti pri zapošljavanju, kojom se zabranjuje diskriminacija na temelju invaliditeta, dobi, seksualne orijentacije i vjere ili uvjerenja u područjima zapošljavanja i obavljanja zanimanja; budući da bi se novom direktivom načelo ravnopravnosti učinilo primjenjivim na obrazovanje, pristup robi i uslugama te socijalnu zaštitu, uključujući socijalnu sigurnost i zdravstvenu skrb; budući da taj prijedlog još nije usvojen i da je blokiran u Vijeću već 14 godina, gdje je za njegovo donošenje potrebna jednoglasna odluka; |
| --- | --- |

AL.

budući da je Komisija 2008. predstavila prijedlog za proširenje zaštite od diskriminacije izvan okvira zapošljavanja, kako je utvrđeno Direktivom o jednakosti pri zapošljavanju, kojom se zabranjuje diskriminacija na temelju invaliditeta, dobi, seksualne orijentacije i vjere ili uvjerenja u područjima zapošljavanja i obavljanja zanimanja; budući da bi se novom direktivom načelo ravnopravnosti učinilo primjenjivim na obrazovanje, pristup robi i uslugama te socijalnu zaštitu, uključujući socijalnu sigurnost i zdravstvenu skrb; budući da taj prijedlog još nije usvojen i da je blokiran u Vijeću već 14 godina, gdje je za njegovo donošenje potrebna jednoglasna odluka;

| AM. | budući da su sve države članice EU-a ratificirale Konvenciju UN-a o pravima djeteta, čime je ona postala obvezujuća za njih, te budući da se člankom 3. stavkom 3. UEU-a utvrđuje cilj EU-a da promiče zaštitu prava djece; budući da se Poveljom jamči da institucije EU-a i države članice moraju štititi prava djeteta pri provedbi prava EU-a; budući da je Parlament velikom većinom usvojio svoju Rezoluciju o europskom jamstvu za djecu, intenzivno tražeći da se svoj djeci zajamči pristup uključivom obrazovanju od ranog djetinjstva do adolescencije, uključujući romsku djecu, djecu s invaliditetom, djecu bez državljanstva i djecu migrante te djecu koja žive u područjima pogođenima humanitarnim kriznim situacijama; |
| --- | --- |

AM.

budući da su sve države članice EU-a ratificirale Konvenciju UN-a o pravima djeteta, čime je ona postala obvezujuća za njih, te budući da se člankom 3. stavkom 3. UEU-a utvrđuje cilj EU-a da promiče zaštitu prava djece; budući da se Poveljom jamči da institucije EU-a i države članice moraju štititi prava djeteta pri provedbi prava EU-a; budući da je Parlament velikom većinom usvojio svoju Rezoluciju o europskom jamstvu za djecu, intenzivno tražeći da se svoj djeci zajamči pristup uključivom obrazovanju od ranog djetinjstva do adolescencije, uključujući romsku djecu, djecu s invaliditetom, djecu bez državljanstva i djecu migrante te djecu koja žive u područjima pogođenima humanitarnim kriznim situacijama;

| AN. | budući da su pristup kvalitetnom zaposlenju, obrazovanju i osposobljavanju, zdravstvenoj skrbi, socijalnoj zaštiti, uključujući prekograničnu zaštitu, odgovarajućem stanovanju, potpori za samostalan život i jednakim mogućnostima sudjelovanja u slobodnim aktivnostima i životu zajednice ključni za kvalitetu života osoba s invaliditetom i za smanjenje siromaštva i ranjivosti te podupiranje uključivog i održivog rasta; budući da bi se nacionalnim sustavima minimalnog dohotka trebao osigurati jednak pristup za osobe s invaliditetom; budući da bi osobe s invaliditetom također trebale imati pristup ciljanoj pomoći za dodatne troškove povezane s invaliditetom s kojima se suočavaju, drugim riječima takvi troškovi ne bi se trebali pokrivati samo dohotkom; |
| --- | --- |

AN.

budući da su pristup kvalitetnom zaposlenju, obrazovanju i osposobljavanju, zdravstvenoj skrbi, socijalnoj zaštiti, uključujući prekograničnu zaštitu, odgovarajućem stanovanju, potpori za samostalan život i jednakim mogućnostima sudjelovanja u slobodnim aktivnostima i životu zajednice ključni za kvalitetu života osoba s invaliditetom i za smanjenje siromaštva i ranjivosti te podupiranje uključivog i održivog rasta; budući da bi se nacionalnim sustavima minimalnog dohotka trebao osigurati jednak pristup za osobe s invaliditetom; budući da bi osobe s invaliditetom također trebale imati pristup ciljanoj pomoći za dodatne troškove povezane s invaliditetom s kojima se suočavaju, drugim riječima takvi troškovi ne bi se trebali pokrivati samo dohotkom;

Neovisno življenje i uključenost u zajednicu

| 1. | podsjeća na to da osobe s invaliditetom imaju pravo na samostalan život i odgovarajuće usluge na razini zajednice, kako je utvrđeno u članku 19. Konvencije o pravima osoba s invaliditetom; smatra da se to pravo može u potpunosti zajamčiti samo ako se politike i zakonodavstvo koji nude alternative institucijama razvijaju na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini i ako se vode europskim standardima; poziva Komisiju i države članice da što je prije moguće postupno ukinu institucijsku skrb za osobe s invaliditetom, kako je navedeno u Općoj napomeni br. 5 Odbora za prava osoba s invaliditetom, te da osiguraju prelazak s institucijskih i ostalih segregacijskih okruženja na sustav koji omogućuje sudjelovanje u društvu i u kojem se usluge pružaju u pristupačnoj zajednici, uzimajući potpuno u obzir potrebe, želje i preferencije osoba s invaliditetom, uključujući skrb u zajednici, kako je predložila Europska komisija u Europskoj strategiji za osobe s invaliditetom za razdoblje 2010. – 2020.; naglašava da je potrebno iskorijeniti stereotipe, stavove protiv invaliditeta i zablude koje osobama s invaliditetom onemogućuju samostalan život te umjesto toga promicati njihov doprinos društvu; naglašava da je pristup tržištu rada ključan kako bi osobe s invaliditetom mogle samostalno živjeti i potpuno sudjelovati u društvu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva države članice EU-a da donesu strategije za deinstitucionalizaciju i osiguraju da su njihovi zakoni, politike i programi za deinstitucionalizaciju u skladu s konceptom neovisnog života utvrđenom u Konvenciji o pravima osoba s invaliditetom; poziva Komisiju da koristi referentne vrijednosti kako bi mjerila napredak u tom pogledu; nadalje poziva Komisiju da ispuni svoju obvezu iz Strategije EU-a za prava osoba s invaliditetom za razdoblje 2021. – 2030. kako bi do 2023. pripremila smjernice državama članicama u pogledu poboljšanja samostalnog života i uključenosti u zajednicu; poziva države članice da u svoje strategije deinstitucionalizacije uvrste konkretne ciljeve s utvrđenim vremenskim okvirom, da ih na odgovarajući način financiraju i da razviju mehanizme kojima bi se osigurala učinkovita koordinacija među relevantnim tijelima u različitim administrativnim sektorima i na različitim razinama; žali zbog nedostatka pristupačnog i povoljnog stanovanja, što je velika prepreka neovisnu životu; ističe da se neovisan život u zajednici mora ojačati i postići kao alternativa institucionalnim okvirima u skladu s općom napomenom br. 5. Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da se uslugama podrške na razini zajednice i životnim uvjetima koji pružaju potporu osobama s invaliditetom osigurava bolja kvaliteta života; poziva Komisiju i države članice da usvoje pristup usmjeren na pojedinca i odgovarajuću potporu koja je potrebna za potpuno uključivanje osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju i države članice da rade u cilju razvijanja uzajamnih definicija ključnih pojmova povezanih s provedbom CRPD-a, kao što su „pristupačnost”, „sudjelovanje” i „život u zajednici” kao sredstvo jačanja kohezije među državama članicama i poboljšanja mobilnosti osoba s invaliditetom unutar EU-a, kao i da uzajamno priznaju deinstitucionalizaciju i načine njezine provedbe; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju i Eurostat da riješe problem razlika u dostupnosti, pouzdanosti i usporedivosti podataka o životnim uvjetima osoba s invaliditetom u Europi, uključujući razlike u zaposlenosti i plaćama; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ustraje u tome da bi relevantni fondovi EU-a trebali biti usmjereni na promicanje uključivih i pristupačnih okružja, usluga, praksi i uređaja primjenom pristupa univerzalnog dizajna i dajući prednost deinstitucionalizaciji, uključujući snažnu potporu osobnoj pomoći i samostalnom življenju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja najavu Europskog revizorskog suda o predstojećoj reviziji učinkovitosti financijskog doprinosa EU-a osiguravanju ravnopravnosti osoba s invaliditetom; potiče Komisiju da poboljša praćenje uporabe sredstava EU-a u tom području politike, uključujući razmatranja o obustavi, povlačenju i povratu plaćanja u slučaju kršenja obveze poštovanja temeljnih prava; naglašava da se segregirana okruženja, neovisno o njihovoj veličini, ne bi trebala financirati sredstvima EU-a te da bi ta sredstva uvijek trebala biti dostupa za osobe s invaliditetom; nadalje potiče Komisiju da osigura odgovarajuće daljnje djelovanje na temelju zaključaka i preporuka koje je Revizorski sud iznio u svojem tematskom izvješću o uključivanju rodno osviještene politike u proračun EU-a3a; naglašava da je prema izvješću rodno osviještena izrada proračuna sredstvo za postizanje rodne ravnopravnosti te da se u okviru mjera za postizanje rodne ravnopravnosti moraju uzeti u obzir osnove diskriminacije, uključujući invaliditet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća da se u Uredbi o zajedničkim odredbama za razdoblje 2021. – 2027. (50) navodi da se Europski socijalni fond i Europski fond za regionalni razvoj moraju upotrebljavati na način koji je u skladu s politikama EU-a u području socijalne uključenosti; stoga poziva na strože odredbe kojima se zabranjuje ulaganje sredstava EU-a u institucijsku skrb; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja samoinicijativnu istragu Europskog ombudsmana o tome kako Komisija prati korištenje sredstava EU-a za promicanje prava osoba s invaliditetom i starijih osoba na samostalan život; ističe da Europski ombudsman u svojim zaključcima poziva Komisiju da pripremi jasne smjernice za države članice i vlastito osoblje o potrebi promicanja deinstitucionalizacije i načinu na koji se to može postići upotrebom sredstava EU-a; |
| --- | --- |

9.

Načelo ravnopravnosti i nediskriminacije: hitno je potrebna horizontalna direktiva o suzbijanju diskriminacije

| 10. | ističe da bi, u skladu s Konvencijom o pravima osoba s invaliditetom, EU trebao uključiti perspektivu osoba s invaliditetom u sve svoje politike, programe i strategije; podržava preporuke Konvencije o pravima osoba s invaliditetom i potiče Komisiju i države članice da pojačaju napore kako bi osigurale njihovo pravilno poštovanje; smatra da je usklađivanje prava EU-a s CRPD-om neophodno kako bi se osigurala ravnopravnost i nediskriminacija; naglašava ulogu koju u tom postupku ima okvir EU-a za CRPD; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja relevantan rad Europskog ombudsmana, kao dio okvira EU-a za Konvenciju o pravima osoba s invaliditetom, čiji je cilj zaštita, promicanje i praćenje provedbe CRPD-a od strane institucija EU-a; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države članice EU-a koje još nisu potpisale i ratificirale Fakultativni protokol uz Konvenciju o pravima osoba s invaliditetom da to učine; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju i države članice da ulože veće napore u promicanje jednakih prava osoba s invaliditetom izvan EU-a, posebno u odnosu na zemlje kandidatkinje; u tom kontekstu naglašava potrebu da Unija postavi pitanje reformi za poboljšanje položaja osoba s invaliditetom tijekom pristupnih pregovora; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisiju da ažurira Prijedlog direktive EU-a o jednakom postupanju na temelju stajališta Parlamenta tako da se u njega uključi i pitanje intersekcijske diskriminacije te izričito zabrani diskriminacija na temelju bilo koje kombinacije osnova navedenih u Povelji; poziva predsjedništvo Vijeća da ovu Direktivu shvati kao prioritet i da o njoj raspravlja na najvišoj političkoj razini; naglašava potrebu za konkretnim mjerama za promicanje donošenja direktive i, ako se direktiva ne usvoji, za alternativnim zakonodavnim mjerama za borbu protiv diskriminacije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja činjenicu da je Komisija donijela ambicioznu Strategiju za prava osoba s invaliditetom za razdoblje 2021. i poziva Komisiju da prati i osigura njezinu provedbu u državama članicama; ističe potrebu za jasnom ulogom okvira EU-a za CRPD u reviziji strategije te za sustavnim i aktivnim uključivanjem osoba s invaliditetom i organizacija koje ih predstavljaju na razini EU-a te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini u takvu reviziju; poziva Komisiju da razvije te mjere u koordinaciji i komunikaciji s osobama s invaliditetom i svim uključenim organizacijama, počevši s mrežom Konvencije o pravima osoba s invaliditetom Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju da u suradnji s državama članicama i u skladu sa standardima EU-a i pratećim nacionalnim zakonodavstvom prikupi raščlanjene i pouzdane podatke i statističke podatke, uključujući jamčenje da statistički podaci na razini EU-a sadržavaju podatke razvrstane prema vrstama invaliditeta i da uključuju broj osoba koje žive u institucijama, kako bi se razvile odgovarajuće i učinkovite politike za osiguravanje pristupačnog, uključivog i ravnopravnog društva za sve osobe s invaliditetom u EU-u, bez obzira na to je li riječ o urbanom, ruralnom ili udaljenom području u kojem žive; |
| --- | --- |

16.

| 17. | potiče Komisiju i države članice da podignu razinu osviještenosti, posebno među djecom i mladima, te da provedu jasno strukturirana savjetovanja uz sudjelovanje i uključenost izravno pogođenih osoba i organizacija civilnog društva koje ih predstavljaju kako bi se steklo stvarno razumijevanje invaliditeta na svim razinama društva; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da postoji potreba za razmjenom dobrih praksi na europskoj razini o uspješnim projektima kako bi se osobe s invaliditetom uključile u sva područja, kao i za kampanjama za informiranje javnosti o tome kako to postići, u skladu s člankom 27. CRPD-a; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva države članice da pri razvoju svih relevantnih politika, programa financiranja i aktivnosti uzmu u obzir jedinstven položaj autora, izvođača i umjetnika s invaliditetom, te da uklone sve prepreke i svima u kulturnom i kreativnom sektoru osiguraju jednaka prava i jednake mogućnosti, posebno uvođenjem mjera kojima će se svim kulturnim stvarateljima omogućiti jednak pristup, sudjelovanje i zastupljenost; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju da osigura da buduće zakonodavstvo EU-a o umjetnoj inteligenciji uključuje najširi mogući raspon korisnika i da pristup sustavima umjetne inteligencije bude jednostavan i pristupačan osobama s invaliditetom, u skladu s Europskim aktom o pristupačnosti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podsjeća države članice na SDG-ov cilj održivog razvoja 11.7, čiji je cilj do 2030. osigurati univerzalan pristup sigurnim, uključivim i pristupačnim zelenim i javnim prostorima, posebno za djecu i žene, osobe s invaliditetom i starije osobe; |
| --- | --- |

21.

Najugroženije osobe s invaliditetom

| 22. | osuđuje činjenicu da su neke osobe s invaliditetom izložene većem riziku od nekog od oblika diskriminacije i nasilja, primjerice žene i djevojčice, djeca, starije osobe, osobe suočene s beskućništvom, pritvorenici, migranti i izbjeglice, rasizirane osobe i pripadnici etničkih manjina kao što su Romi, kao i pripadnici skupine LGBTIQ+; poziva Komisiju i države članice da odgovore na pitanje konkretnih izazova, prava i potreba tih osoba s pomoću ciljanih mjera kojima će se osigurati pristup pravnoj zaštiti, potpori za žrtve, uslugama pomoći i zaštite, te da uklone prepreke prijavljivanju diskriminacije i nasilja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe da se osobe s invaliditetom, a posebno žene s invaliditetom, i dalje suočavaju s višestrukom i intersekcijskom diskriminacijom na temelju svojeg invaliditeta te roda, rase, etničkog podrijetla, dobi, vjeroispovijesti ili uvjerenja, seksualne orijentacije, migracijskog statusa ili socioekonomskog podrijetla; naglašava da su žene i djevojčice s invaliditetom osobito izložene rodno uvjetovanom nasilju te da raspon rodno uvjetovanog nasilja s kojim se suočavaju žene i djevojčice s invaliditetom može uključivati fizičko, seksualno, psihološko i ekonomsko nasilje; zabrinut je zbog toga što su žene s invaliditetom često izložene rodno uvjetovanom nasilju od strane partnera ili članova obitelji; poziva Komisiju i države članice da osiguraju uspostavu i dostupnost mehanizama za prijavljivanje nasilja nad osobama s invaliditetom, kao i službi za potporu žrtvama; |
| --- | --- |

23.

| 24. | prepoznaje važnu ulogu koju pružatelji skrbi imaju u životima osoba s invaliditetom, kao i prepreke s kojima se suočavaju pri obavljanju svojeg posla; naglašava da se osobe s invaliditetom, a posebno žene, zbog pravne, financijske i društvene ovisnosti o svojim pružateljima skrbi nalaze u ranjivijem položaju; zabrinut je zbog prijavljenih slučajeva nasilja nad osobama s invaliditetom od strane osoba koje bi o njima trebale skrbiti, bilo kod kuće ili u ustanovama za pružanje skrbi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | prima na znanje da se Komisija u Strategiji EU-a o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021.–2030. obvezala obratiti posebnu pozornost na žene s invaliditetom, za koje je vjerojatnost da će doživjeti nasilje dva do pet puta veća u odnosu na druge žene (51); poziva Komisiju da uključi i uzme u obzir položaj žena s invaliditetom u politikama i mjerama EU-a; |
| --- | --- |

25.

| 26. | duboko je zabrinut zbog toga što se ženama i djevojčicama s invaliditetom prečesto uskraćuje pristup uslugama u području seksualnog i reproduktivnog zdravlja, posebno uslugama ginekološke skrbi, uskraćuje im se i informirani pristanak kada je riječ o korištenju kontracepcije, te se čak suočavaju s rizikom od prisilne sterilizacije (52); poziva države članice da provedu zakonodavne mjere kojima se štiti fizički integritet te sloboda izbora i samoodređenja osoba s invaliditetom u pogledu seksualnog i reproduktivnog života; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja prijedlog Komisije o Direktivi za borbu protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, kao i predanost i poduzete mjere od strane određenih država članica u tom pogledu; poziva Komisiju i države članice da donesu dodatne konkretne mjere za borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja, koje uključuju pružanje ciljane potpore osobama s invaliditetom; nadalje apelira na Komisiju i države članice da organiziraju posebna osposobljavanja i aktivnosti za senzibiliziranje usmjerene na sustave za odgovor na rodno uvjetovano nasilje, u sklopu kojih bi trebalo osigurati sudjelovanje žena s invaliditetom i pružiti im informacije o njihovim pravima; smatra da Komisija i države članice moraju pomnije proučiti specifičnu intersekciju roda i invaliditeta kako bi se osiguralo pravilno razumijevanje i rješavanje složenosti rodno uvjetovanog nasilja nad ženama i djevojčicama s invaliditetom; |
| --- | --- |

27.

| 28. | apelira na države članice da dodijele dostatne ljudske i financijske resurse za okvir uspostavljen u članku 33. stavku 2. CRPD-a kako bi se zajamčilo da nacionalna tijela za ravnopravnost djelotvorno i učinkovito ispunjavaju svoje zadaće; apelira na Komisiju za to pruži potrebnu potporu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja i podupire predstojeću pravnu inicijativu Komisije za minimalne standarde za tijela za ravnopravnost, kojom bi se države članice potaknulo da prošire mandate tijela za ravnopravnost kako bi obuhvatili zaštitu žrtava diskriminacije na temelju invaliditeta; poziva Komisiju da bez odgode predstavi ambiciozni prijedlog; |
| --- | --- |

29.

| 30. | apelira na Vijeće da zaključi ratifikaciju Istanbulske konvencije od strane EU-a na temelju širokog pristupanja bez ograničenja te da zagovara njezinu ratifikaciju u svim državama članicama jer je ona ključan alat za odgovor na nasilje nad ženama i djevojčicama s invaliditetom; |
| --- | --- |

30.

| 31. | apelira na Komisiju i države članice da spriječe izolaciju žena s invaliditetom u svoj njihovoj raznolikosti i to s pomoću međusektorskih i strukturnih mjera kao što su obrazovanje i aktivnosti podizanja razine osviještenosti među ženama s invaliditetom te njihovim obiteljima i pružateljima skrbi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zabrinut je zbog položaja pritvorenika s invaliditetom u državama članicama, bez obzira na oblik njihovog invaliditeta; žali zbog činjenice da se ranjivost pritvorenika s invaliditetom u nekim državama članicama ne uzima u potpunosti u obzir; poziva države članice da se pobrinu za to da pritvorenici s invaliditetom imaju potrebnu infrastrukturu, uključujući odgovarajuće uvjete za njihove posebne potrebe, što se odnosi i na osiguravanje pristupačnosti i razumne prilagodbe; nadalje poziva države članice i institucije EU-a da poduzmu potrebne mjere kako bi se osiguralo poštovanje i zaštita temeljnih prava zatvorenika, posebno onih u ranjivom položaju kao što su duševno bolesne osobe i osobe s invaliditetom, uključujući usvajanje zajedničkih europskih standarda pritvora u svim državama članicama; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva države članice da svoj djeci s invaliditetom zajamče pravo na obrazovanje na način da im se osigura jednak pristup visokokvalitetnom i uključivom obrazovanju, od ranog djetinjstva do adolescencije, i to posebice uspostavom odgovarajuće infrastrukture i specijaliziranog osposobljavanja za nastavno i pomoćno osoblje; ističe da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti pristupačnosti usluga povezanih sa školom za djecu s invaliditetom; ističe da su djeca s invaliditetom i dalje nerazmjerno zastupljena u institucionalnoj skrbi, da ostaju u ustanovama na dugoročnoj ili trajnoj osnovi te da se suočavaju s visokom razinom diskriminacije i zanemarivanja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | naglašava da su osobe s invaliditetom izložene većem riziku da postanu žrtve govora mržnje i zločina iz mržnje; pozdravlja prijedlog Komisije da se popis „zločina u EU-u” proširi na govor mržnje i zločine iz mržnje; |
| --- | --- |

34.

Jednakost pred zakonom

| 35. | poziva Komisiju i države članice da poduzmu hitne mjere kako bi se ukinula ograničenja u pogledu pravne sposobnosti kojima se ometaju prava osoba s invaliditetom utvrđena u Ugovorima, što uključuje i poduzimanje mjera kako bi se u cijelom EU-u zamjensko odlučivanje zamijenilo odlučivanjem uz potporu, odnosno onime kojim se poštuju samostalnost, volja i preferencije osobe; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva države članice da uvedu specijalizirane programe kojima će se omogućiti prelazak s uskraćivanja pravne sposobnosti osobama sa psihosocijalnim poteškoćama na sustave odlučivanja uz potporu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pozdravlja činjenicu da su 2022. prvi put u Pregledu stanja u području pravosuđa u EU-u uzete u obzir posebne potrebe osoba s invaliditetom u pogledu pristupa pravosuđu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisiju i države članice da poduzmu odgovarajuće mjere kako bi se uklonile sve prepreke, uključujući kulturološke, s kojima se osobe s invaliditetom suočavaju pri pristupu pravosuđu tako što će riješiti problem nedovoljne informiranosti o invaliditetu i CRPD-u među pravosudnim službama, među ostalim dodjeljivanjem odgovarajućih financijskih sredstava za osposobljavanje pravosudnog osoblja kako bi se poboljšala dostupnost informacija i pružila profesionalna potpora žrtvama s invaliditetom, posebno kada žrtva pravno, financijski ili socijalno ovisi o zlostavljaču; konstatira da bi mehanizme za podnošenje pritužbi, i sudske i izvansudske, trebalo učiniti pristupačnijima za osobe s invaliditetom; nadalje poziva Komisiju i države članice da u kriterije za zapošljavanje osoblja, a posebno pravosudnog i zatvorskog osoblja koje radi s osobama s invaliditetom, uključe osviještenost o invaliditetu i višestrukoj i intersekcijskoj diskriminaciji; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naglašava da objekti i usluge moraju biti pristupačni kako bi se osigurao jednak pristup pravosuđu i odgovarajuća pomoć osobama koje se suočavaju s poteškoćama pri ostvarivanju svoje pravne sposobnosti; podsjeća da poteškoće u komunikaciji mogu imati ozbiljne posljedice u pogledu pristupa pritvorenika s invaliditetom informacijama u pristupačnim formatima i aktivnostima prilagođenima njihovu invaliditetu; poziva Komisiju i države članice da poduzmu odgovarajuće mjere kako bi se osobama s invaliditetom zajamčio cjenovno pristupačan, siguran i učinkovit pristup pravosuđu te kako bi se osiguralo pružanje pomoći i pristupačna komunikacija i informacije u svim fazama postupka; |
| --- | --- |

39.

| 40. | podsjeća da opetovani premještaji i nedostatak kontinuiteta skrbi, kao i nedostatak pravosudnog i zatvorskog osoblja, uključujući medicinsko osoblje, s odgovarajućom obukom za pružanje pomoći pritvorenicima s invaliditetom povećavaju ranjivost i izolaciju tih pritvorenika; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisiju da uspostavi program za financiranje praćenja sudskih postupaka povezanih s procesima u kojima su vlade država članica optužene za diskriminaciju osoba s invaliditetom; predlaže da se to financiranje osigura iz trenutačnog Europskog socijalnog fonda plus (ESF+); |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisiju i Eurofound da prikupe pouzdane podatke i opsežno istraživanje o utjecaju ograničenja pravne sposobnosti na živote osoba s invaliditetom, uključujući osobe sa psihosocijalnim poteškoćama; |
| --- | --- |

42.

Sudjelovanje u političkom i javnom životu: „Ništa o nama bez nas”

| 43. | poziva EU i države članice da izmijene europski izborni zakon i sve relevantne nacionalne zakone kako bi se osiguralo da sve osobe s invaliditetom mogu glasovati i kandidirati se na izborima ravnopravno s ostalima; ističe da odluke o lišavanju pravne sposobnosti zbog invaliditeta koje donese država članica podrijetla ne bi smjele dovesti do toga da građani Unije ne ispunjavaju uvjete u svojoj državi članici boravišta ako se pravom te države članice to pravo jamči svim osobama s invaliditetom bez ograničenja; poziva Komisiju da, osobito s obzirom na sljedeće europske izbore 2024., surađuje s državama članicama kako bi se zajamčilo pravo na neovisno i tajno glasovanje te kako bi se osiguralo da osobe s invaliditetom imaju jednake mogućnosti sudjelovanja na izborima; naglašava da u mnogim slučajevima ne postoji infrastruktura koja bi osobama s invaliditetom omogućila da ostvare svoje demokratsko biračko pravo; u tom pogledu poziva države članice da se pobrinu za to da su birališta pristupačna osobama s invaliditetom; u tom pogledu ponovno ističe odredbe zakonodavne rezolucije Parlamenta usvojene 3. svibnja 2022. o političkim pravima osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

43.

| 44. | apelira na Komisiju i države članice da u donošenje odluka u EU-u uključe osobe s invaliditetom u svoj njihovoj raznolikosti i neovisno o njihovoj pozadini; smatra da treba dodatno promicati liderstvo osoba s invaliditetom i to većim ulaganjem u organizacije osoba s invaliditetom kako bi se olakšalo njihovo smisleno sudjelovanje i povećao njihov utjecaj na donošenje odluka; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva europske, nacionalne, regionalne i lokalne političke stranke da osiguraju bolju zastupljenost osoba s invaliditetom na izbornim listama; poziva imenovana izborna tijela država članica da prikupe podatke o pristupačnosti biračkih mjesta, uključujući one koji bi pokazali jesu li ona prilagođena potrebama osoba s invaliditetom, te da o tome izvijeste Komisiju, Vijeće i Europski parlament najkasnije godinu dana nakon izbora za Europski parlament; |
| --- | --- |

45.

| 46. | čvrsto smatra da bi uklanjanje prepreka promicanjem i usvajanjem mjera pristupačnosti i specifičnih komunikacijskih formata, kao što su lako čitljiv jezik, Brailleovo pismo i znakovni jezik, bio velik korak prema omogućivanju istinskog sudjelovanja osoba s invaliditetom u političkom i javnom životu; naglašava potrebu da digitalne usluge budu pristupačnije osobama s invaliditetom; |
| --- | --- |

46.

| 47. | prima na znanje razvoj novih tehnologija i njihov potencijal za osobe s invaliditetom; potiče Komisiju da ulaže u razvoj aplikacija informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT) koje omogućuju komunikaciju i prevođenje za znakovni jezik i Brailleovo pismo; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisiju da dodatno ojača i promiče aspekte programa Kreativna Europa kojima se promiče uključivost kako bi se povećao kulturni angažman diljem Unije kao dio napretka prema inkluzivnijem društvu, posebno za osobe s invaliditetom, te potaknulo njihovo aktivno sudjelovanje u kreativnim procesima, kao i razvoj publike; |
| --- | --- |

48.

Potreban je provedbeni plan za upravljanje rizicima od katastrofa na razini EU-a koji uključuje osobe s invaliditetom

| 49. | poziva Komisiju i države članice da povećaju sudjelovanje osoba s invaliditetom i njihovih predstavničkih organizacija u postupku donošenja odluka o izradi, financiranju i provedbi politika i programa za smanjenje rizika od katastrofa te upravljanju tim politikama i programima; poziva da se perspektive osoba s invaliditetom uključe u odgovor Unije na krize; |
| --- | --- |

49.

| 50. | smatra da bi ti programi trebali obuhvaćati uključivanje predmetnih pitanja u različite sektore i razine vlasti te da je u njima potrebno utvrditi konkretne ciljne vrijednosti i vremenske okvire za izradu akcijskog plana za smanjenje rizika od katastrofa koji uključuje osobe s invaliditetom radi ostvarenja Okvira iz Sendaija; |
| --- | --- |

50.

| 51. | naglašava da politike i programi EU-a moraju biti potkrijepljeni raščlanjenom bazom podataka koja se temelji na dokazima; ističe potrebu za podupiranjem i financiranjem istraživanja kako bi se bolje razumjeli učinci katastrofa na osobe s invaliditetom i njihova sposobnost da se nose s njima; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva države članice i Komisiju da poboljšaju svoju komunikaciju kada je riječ o kriznim situacijama i osiguraju korištenje formata kojima se osobama s invaliditetom omogućuje pristup relevantnim informacijama; sa zabrinutošću prima na znanje zaključke Agencije Europske unije za temeljna prava o znatnim nedostacima u tom području uočenih tijekom pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

52.

| 53. | napominje da su osobe s invaliditetom među najmarginaliziranijim stanovništvom koje je najizloženije rizicima u svakoj zajednici pogođenoj krizom; nadalje, naglašava da se osobe s invaliditetom u ratnim oružanim sukobima suočavaju s nasilnim napadima, prisilnim raseljavanjem i kontinuiranim zanemarivanjem u kontekstu humanitarnog odgovora za pomoć civilima zahvaćenim borbama te su često danima i tjednima ostavljeni sami u svojim domovima ili u napuštenim selima, uz slab pristup hrani ili vodi; u tom pogledu podsjeća na važnost Strategije EU-a o pravima djeteta, Jamstva za djecu, Strategije EU-a za prava osoba s invaliditetom za razdoblje 2021.–2030., kao i svih postojećih pravnih instrumenata EU-a za pružanje potpore državama članicama kada je riječ o rješavanju pitanja posebnih potreba, zaštiti i skrbi za izbjeglice s invaliditetom, uključujući Direktivu o privremenoj zaštiti (53); |
| --- | --- |

53.

Sloboda kretanja i uzajamno priznavanje: potrebno je proširiti koristi iskaznice EU-a za osobe s invaliditetom

| 54. | ističe neophodnu potrebu za uzajamnim definiranjem, dijagnozom i priznavanjem statusa invaliditeta u svim područjima diljem EU-a te apelira na Komisiju da ubrza svoj rad u tom pogledu kako bi se zajamčilo priznavanje statusa invaliditeta pri kretanju diljem EU-a i kako bi se osobama s invaliditetom osigurala sloboda kretanja u svim državama članicama; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pozdravlja najavu Komisije iz njezinog pisma namjere iz 2022. upućenog Parlamentu u kojem navodi da će 2023. podnijeti zakonodavni prijedlog o europskoj iskaznici za osobe s invaliditetom, koji je također uključen u program rada Komisije za 2023.; |
| --- | --- |

55.

| 56. | čvrsto smatra da bi se iskaznica EU-a za osobe s invaliditetom trebala temeljiti na obvezujućem zakonodavnom aktu EU-a i obuhvaćati niz različitih područja koja nadilaze kulturu, slobodne aktivnosti i sport; naglašava da bi se iskaznicu za osobe s invaliditetom trebalo moći koristiti i za nacionalne, regionalne i lokalne javne usluge kao što je prijevoz te da bi za nju trebalo imati posebnu internetsku stranicu EU-a i pristupačnu internetsku bazu podataka dostupnu na svim jezicima EU-a, uključujući posebne komunikacijske formate, kao što su lako čitljiv jezik, Brailleovo pismo i znakovni jezik; nadalje, traži od Komisije da razmotri da se upravljanje provedbom sustava iskaznice EU-a za osobe s invaliditetom financira iz fonda ESF+; |
| --- | --- |

56.

| 57. | čvrsto vjeruje da osobe s invaliditetom i organizacije koje ih predstavljaju moraju biti intenzivno uključene u provedbu i komunikaciju u vezi s iskaznicom EU-a za osobe s invaliditetom; smatra da to prije svega iziskuje preispitivanje postojećeg zakonodavstva i politika, da mora biti popraćeno robusnim procesom podizanja razine osviještenosti i posebnim analizama učinka koje se temelje na raščlanjenim podacima, te da mora dovesti do konkretnih provedbenih mjera; |
| --- | --- |

57.

Promicanje redovnog uključivog obrazovnog okruženja i osiguravanje kvalitetne i dostupne zdravstvene skrbi

| 58. | poziva Komisiju i države članice da poduzmu mjere za olakšavanje pristupa i sudjelovanja u uključivom kvalitetnom obrazovanju za sve učenike s invaliditetom, uključujući e-učenje i cjeloživotno učenje, u skladu s CRPD-om, te da u radu na ostvarivanju obrazovnog cilja uključe pokazatelje koji se odnose na osobe s invaliditetom utvrđene u strategiji Europa 2020.; naglašava da je važno osigurati jednak pristup obrazovanju u učionicama za učenike i studente, uključujući kada je riječ o ranom i predškolskom odgoju, neovisno o tome radi li se o učenicima s invaliditetom ili ne; poziva države članice da povećaju ulaganja u program Erasmus+ i da iskoriste mogućnosti financiranja koje on nudi; |
| --- | --- |

58.

| 59. | žali zbog nedostatka ulaganja od strane određenih država članica u posebne ustanove za osobe s invaliditetom kojima je potrebna posebna skrb specijaliziranih stručnjaka, što u nekim slučajevima te osobe, posebno mlade školske dobi, prisiljava da napuste svoje obitelji kako bi mogli ostvariti pristup odgovarajućim ustanovama u drugim državama članicama; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisiju da osigura dostupnost digitalnog okruženja za sve; konstatira da su titlovanje u stvarnom vremenu, lako čitljive informacije, prevođenje na znakovni jezik i pristupačne internetske stranice ključni za organiziranje obrazovanja i pružanje informacija osobama s invaliditetom; |
| --- | --- |

60.

| 61. | potiče Komisiju i države članice da hitno poduzmu mjere kako bi se osobama s invaliditetom, uključujući osobe sa psihosocijalnim poteškoćama, osigurao jednak obuhvat, kvaliteta i standardi besplatne ili cjenovno pristupačne zdravstvene skrbi i programa kao i drugim osobama, uključujući pristup uslugama povezanima sa spolnim i reproduktivnim zdravljem u okviru europskog plana za borbu protiv raka; |
| --- | --- |

61.

| 62. | snažno preporučuje da se sredstvima EU-a podupre razvoj usluga vezanih za bolesti kojima se uzimaju u obzir osobe s invaliditetom u državama članicama; smatra da bi Komisija trebala razmotriti razvoj standarda pristupačnosti opreme za probir; |
| --- | --- |

62.

| 63. | smatra da pristupačne kampanje na razini javnog zdravlja i komunikacija o prevenciji, probiru i liječenju bolesti moraju uključivati osobe s invaliditetom te se moraju distribuirati u različitim pristupačnim oblicima, kao što su znakovni jezik, Brailleovo pismo i lako čitljivi format; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva države članice da zajamče kontinuitet skrbi i potpore, koji često prestaje nakon školovanja, zbog čega dolazi do poteškoća u prijelazu na tržište rada, prekida u mogućnostima zapošljavanja i sposobnosti za samostalan život; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva države članice da osiguraju da osobe s invaliditetom imaju jednake mogućnosti na tržištu rada, pristup uključivom i redovnom obrazovanju i zdravstvenim uslugama te ravnopravan pristup prijevozu na način da se uklone osnovne prepreke društvenom životu i da se u infrastrukturnim i digitalnim ulaganjima diljem EU-a integriraju načela univerzalnog dizajna; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva Komisiju da razvije sveobuhvatnu i transverzalnu europsku strategiju za mentalno zdravlje kao odgovarajuću popratnu mjeru u kontekstu Europskog okvira za djelovanje u području mentalnog zdravlja i poboljša Kompas EU-a za djelovanje u području mentalnog zdravlja i dobrobiti; konstatira da bi cilj te strategije trebao biti da se od država članica zahtijeva da integriraju skrb o mentalnom zdravlju s tjelesnom skrbi s obzirom na njihovu usku povezanost, s posebnim naglaskom na osobama s invaliditetom, da pruže učinkovitu skrb na temelju dokaza i ljudskih prava te da povećaju broj ponuđenih usluga kako bi se većem broju ljudi omogućio pristup liječenju; posebno potiče države članice da iskoriste svoje relevantne fondove EU-a za jačanje neuropsihijatrijskih usluga za djecu i mlade koji su najviše pogođeni mjerama donesenima zbog pandemije, a koje su dovele do porasta stresa, siromaštva i psihološke patnje s dramatičnim simptomima; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva Komisiju da revidira Direktivu o prekograničnoj zdravstvenoj skrbi kako bi je uskladila s CRPD-om s ciljem da se osobama s invaliditetom zajamči pristup kvalitetnoj prekograničnoj zdravstvenoj skrbi; |
| --- | --- |

67.

Promicanje uključivog zapošljavanja

| 68. | ističe da je ostvarivanje prava na rad (54) osoba s invaliditetom usko povezano s mjerama za borbu protiv izravne i neizravne diskriminacije, siromaštva i prepreka s kojima se te osobe susreću u pogledu zdravstvene skrbi, obrazovanja, osposobljavanja, stanovanja, skrbi, potpore, osobne mobilnosti i pristupačnosti izgrađenog okoliša te segregacije i institucionalizacije; stoga potiče Komisiju i države članice da poduzmu učinkovite i konkretne mjere za promicanje ravnopravnosti, raznolikosti i horizontalne uključenosti osoba s invaliditetom i njihovih obitelji u svim dijelovima društva, među ostalim osobnom pomoći, neovisnim životom, socijalnom zaštitom, podizanjem razine osviještenosti i okruženjem bez prepreka; podsjeća da integracija osoba s invaliditetom na tržište rada nije samo ključna za socijalnu uključenost i jednake mogućnosti, već pruža i znatne ekonomske prilike za financijsku neovisnost osoba s invaliditetom te korist za šire gospodarstvo; |
| --- | --- |

68.

| 69. | traži od Europskog nadzornog tijela za rad da surađuje s nacionalnim inspektoratima rada na provedbi postojećeg zakonodavstva; preporučuje da inspektori rada prate javne i privatne poslodavce kako bi se osiguralo poštovanje prava na rad za osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva Komisiju i države članice da usvoje holistički pristup politici životnog ciklusa kako bi se poduprlo sprečavanje diskriminacije i osiguralo učinkovito uključivanje osoba s invaliditetom u tržište rada i zadržavanje na njemu; poziva Komisiju i države članice da Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom u potpunosti provedu i uključe u sve zakonodavne i političke mjere te mjere financiranja, posebno u pogledu socijalne uključenosti osoba s invaliditetom i njihove uključenosti u tržište rada; poziva na to da EU i sve države članice ratificiraju Fakultativni protokol uz CRPD; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pozdravlja raspravu o politikama ministara i ministrica nadležnih za zapošljavanje i socijalna pitanja održanu 16. lipnja 2022. na temu zapošljavanja osoba s invaliditetom, o tome kako ukloniti okolnosti koje odvraćaju od zapošljavanja osoba s invaliditetom i o mjerama za promicanje njihove integracije na tržište rada; sa zanimanjem iščekuje konkretne daljnje mjere država članica; |
| --- | --- |

71.

| 72. | naglašava da bi se posebna pozornost trebala posvetiti zapošljavanju osoba s invaliditetom koje pripadaju etničkim manjinama, kao što su migranti, izbjeglice, Romi i osobe afričkog podrijetla; |
| --- | --- |

72.

| 73. | naglašava da je potrebno usvojiti pristup temeljen na ljudskim pravima kao okvir unutar kojeg društvo raspravlja o invaliditetu te da je potrebno na odgovarajući način prilagoditi potporu za osobe s invaliditetom; ističe važnost sveobuhvatnog definiranja i primjene pristupačnosti te njezinu vrijednost kao neophodnog preduvjeta za jednake mogućnosti osoba s invaliditetom, kako je prepoznato u CRPD-u te u skladu s općom napomenom br. 2 Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom, uzimajući u obzir različitost potreba osoba s invaliditetom i promičući univerzalni dizajn kao načelo EU-a (55); |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva Komisiju da što prije započne reviziju Direktive o jednakosti pri zapošljavanju, posebno u pogledu usklađenih minimalnih standarda za primjerene prilagodbe za radnike s invaliditetom, u cilju njezina potpunog usklađivanja s odredbama CRPD-a i provedbe participativnog postupka čiji je cilj osigurati izravnu i potpunu uključenost organizacija koje predstavljaju osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

74.

| 75. | naglašava važnost aktivnog uključivanja osoba s invaliditetom, njihovih obitelji i predstavničkih organizacija u razvoj i provedbu svih mjera koje na njih utječu; naglašava da je pitanje invaliditeta na radnom mjestu važno postaviti u središte razmatranja te ističe ulogu socijalnog dijaloga i osposobljavanja za poslodavce u tom pogledu; poziva države članice da poduzmu aktivne mjere kako bi osigurale da nitko ne bude diskriminiran i da osobe s invaliditetom mogu ostvarivati svoja radnička i sindikalna prava pod jednakim uvjetima kao i ostali; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ističe da uznemiravanje na radnom mjestu, uključujući seksualno uznemiravanje i odmazdu zbog podnošenja prijava, otežava pristup radu i zapošljavanju, zadržavanje radnih mjesta i jednake karijere, posebno za žene s invaliditetom (56), te da su potrebne posebne mjere u državama članicama kako bi se spriječilo, suzbilo i sankcioniralo uznemiravanje osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

76.

| 77. | smatra da su programi potpore dohotku, pomoć povezana s invaliditetom i aktivna potpora za zapošljavanje komplementarni u promicanju potpunog i učinkovitog sudjelovanja osoba s invaliditetom u tržištu rada, jer plaće nisu zamjena za pokrivanje dodatnih troškova povezanih s invaliditetom; stoga poziva države članice da razdvoje dohodak i aktivne potpore za zapošljavanje te pomoć povezanu s invaliditetom (57) kako bi se osiguralo da pravila o uvjetima koje treba ispunjavati budu što uključivija te kako bi se pokrili dodatni troškovi povezani s invaliditetom, suzbilo siromaštvo unatoč zaposlenju i osigurala ravnopravnost, dostojanstvo i autonomija osoba s invaliditetom; potiče države članice da uvedu slična rješenja za pružatelje skrbi za osobe s invaliditetom kako bi mogli ostvarivati dohodak uz naknade povezane s pružanjem skrbi; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poziva Komisiju da se pobrine za to da države članice za sve radnike poštuju načelo jednakog postupanja i jednake naknade za rad jednake vrijednosti; nadalje ustraje u tome da bi radnici s invaliditetom u zaštićenim radionicama trebali imati barem jednaka radnička prava i status kao i osobe koje rade na otvorenom tržištu rada; smatra da bi te radionice trebale imati individualizirani pristup te se, u mjeri u kojoj je to izvedivo, koristiti samo kao privremena mogućnost za osobe s invaliditetom tijekom njihova radnog vijeka; nadalje smatra da bi cilj takvih radionica trebao biti poticanje razvoja vještina i podupiranje prijelaza na otvoreno tržište rada; ustraje u tome da bi osobe s invaliditetom koje rade u takvim okruženjima trebale biti zaštićene postojećim pravnim okvirima koji obuhvaćaju socijalnu zaštitu i radne uvjete, uključujući zaštitu u obliku minimalne plaće na ravnopravnoj osnovi s drugima, u skladu s člankom 27. CRPD-a; poziva države članice da razviju uključive modele zaštićenog i potpomognutog zapošljavanja, poštujući prava osoba s invaliditetom, koji služe kao mjere za učinkovito uključivanje i kasniji prelazak na otvoreno tržište rada; naglašava da je važno da osobe s invaliditetom pronađu kvalitetno zaposlenje koje odgovara njihovim vještinama i ambicijama te da bi osposobljavanje, usavršavanje i prekvalifikacija osoba s invaliditetom trebali pružiti stvarne sposobnosti i vještine; poziva države članice da procijene koliko su postojeće zaštićene radionice djelotvorne u pružanju vještina osobama s invaliditetom s ciljem zapošljavanja na otvorenom tržištu rada; poziva Komisiju da prati taj proces; |
| --- | --- |

78.

| 79. | napominje da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 rezultirala povećanjem rada na daljinu i da bi takav način rada mogao pomoći u povećanju zaposlenosti osoba s invaliditetom kao oblik prilagodbe za osobe s invaliditetom i alat za postizanje bolje ravnoteže između poslovnog i privatnog života te smanjenje prepreka na tržištu rada povezanih s bolovima i umorom; međutim, upozorava na to da poslodavci ne bi trebali koristiti rad na daljinu kako bi izbjegli razumne prilagodbe ili stvaranje uključivih kultura na radnom mjestu za radnike s invaliditetom (58) jer bi ih to moglo izolirati i utjecati na njihovo mentalno zdravlje; naglašava da bi buduće politike rada na daljinu trebalo razvijati uz primjenu perspektive prava osoba s invaliditetom i uključenost osoba s invaliditetom u njihovo osmišljavane, pregovore o novim kolektivnim ugovorima o radu na daljinu i reviziju politika rada na daljinu kako bi se osiguralo da su prilagođene osobama s invaliditetom; podsjeća da je za osobe s invaliditetom potreban jednak pristup obrazovanju i osposobljavanju, stjecanje digitalnih vještina i pristupačnost povezane digitalne infrastrukture, kako u urbanim tako i u ruralnim i udaljenim područjima, da bi se ljudima omogućilo da iskoriste nove mogućnosti zapošljavanja koje donosi digitalizacija; ističe da je razumna prilagodba pravo radnika s invaliditetom i smatra da bi javna tijela trebala promicati mjere i programe za podizanje razine osviještenosti u pogledu vještina i sposobnosti osoba s invaliditetom te pismenosti privatnih i javnih poslodavaca u pogledu razumne prilagodbe kako bi se suzbio ableizam i osiguralo da nositelji dužnosti imaju alate za zapošljavanje, potporu i zadržavanje radnika s invaliditetom; |
| --- | --- |

79.

| 80. | konstatira da je promicanje prava starijih osoba usko povezano s postizanjem jednakih prava za osobe s invaliditetom jer je vjerojatnije da će starije osobe imati invaliditet, a više od 46 % osoba u dobi od 60 godina i više ima invaliditet; u kontekstu demografskih promjena, a posebno starenja stanovništva, naglašava potrebu za pronalaženjem rješenja za nove izazove povezane s većom učestalošću invaliditeta povezanog sa starenjem radne snage i većom učestalošću zaposlenika s kroničnim bolestima; naglašava da je važno razviti politike, među ostalim fleksibilne radne rasporede, kako bi se radnicima s invaliditetom pomoglo da se bolje integriraju na tržište rada, ali i usluge skrbi za osobe s invaliditetom, uključujući standarde za osposobljavanje osoblja i standarde za osobnu pomoć; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poziva države članice da prate poštuju li se 2. i 3. načelo europskog stupa socijalnih prava, kojima se propisuje jednako postupanje i jednake mogućnosti u pogledu sudjelovanja na tržištu rada, uvjeta zapošljavanja i napretka u karijeri za muškarce i žene, bez obzira na rasno ili etničko podrijetlo, vjeru ili uvjerenje, invaliditet, dob ili spolnu orijentaciju; poziva na praćenje donošenja mjera u okviru CRPD-a; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poziva države članice da osobama s invaliditetom pruže prilagođenu potporu u pogledu pristupa razvoju vještina, strukovnom obrazovanju i osposobljavanju te zapošljavanju kako bi se zajamčile uključive i aktivne politike tržišta rada; potiče službe za zapošljavanje te javni i privatni sektor da uvedu personalizirane mjere za poboljšanje zapošljivosti i zadržavanje osoba s invaliditetom na tržištu rada s ciljem poštovanja CRPD-a te da razmjenjuju najbolje prakse u području zapošljavanja osoba s invaliditetom putem Europske mreže javnih službi za zapošljavanje; poziva države članice da osiguraju smjernice, osposobljavanje i financijsku pomoć u cilju podupiranja stvaranja radnih mjesta, zapošljavanja, poduzetništva i samozapošljavanja za osobe s invaliditetom, među ostalim pomoću fonda ESF+; ističe da socijalna ekonomija može pozitivno utjecati na zapošljavanje osoba s invaliditetom; poziva države članice da uvedu poticaje kojima bi ohrabrile osobe s invaliditetom da uspostave subjekte socijalne ekonomije i da pokrenu aktivnosti kojima se ostvaruje prihod; |
| --- | --- |

82.

| 83. | smatra da mjere potpore tržištu rada moraju uzeti u obzir invaliditet i prilagođene odgovore politika kako bi se podržalo uključivanje osoba s invaliditetom u zapošljavanje; poziva države članice da podrže pronalaženje odgovarajućih radnih mjesta, strukovno profiliranje, istodobno zapošljavanje i osposobljavanje, uvodni rad, osposobljavanje na radnom mjestu, razvoj karijere i mentorstvo te uključivo i pristupačno strukovno obrazovanje i osposobljavanje kako bi se podržala potrebna integracija osoba s invaliditetom i njihovo zadržavanje na radnom mjestu; naglašava da mjere za poboljšanje uključenosti i zapošljavanja osoba s invaliditetom neće biti istinski učinkovite bez rješavanja problema stereotipa povezanih s invaliditetom i stigmatizacije na radnom mjestu i u širem društvu; u tom pogledu naglašava važnost podizanja razine osviještenosti i osposobljavanja edukatora, poslodavaca i zaposlenika, kao i šire javnosti, u borbi protiv ableizma, mijenjanju načina razmišljanja i osiguravanju istinski uključivih društava; |
| --- | --- |

83.

| 84. | naglašava da niska stopa aktivnosti osoba s invaliditetom otežava socioekonomsku uključenost, koja se mora poboljšati europskim i nacionalnim programima čiji je cilj aktiviranje i osposobljavanje osoba isključenih s tržišta rada; naglašava da je, iako su podupiranje i promicanje sudjelovanja osoba s invaliditetom na tržištu rada ključni, potrebno uspostaviti odgovarajuće i uključive mehanizme socijalne zaštite kako bi se osigurala dostupnost potpore svim osobama s invaliditetom; |
| --- | --- |

84.

| 85. | ponavlja svoj poziv Komisiji i državama članicama da ocijene ključne trendove za budućnost rada iz perspektive invaliditeta kako bi se utvrdile i pokrenule posebne mjere za povećanje uključivosti tržišta rada i smanjenje digitalnog jaza; naglašava važnost boljeg korištenja inovativnih tehnologija kako bi se osigurali jednaki uvjeti i uklonile prepreke obrazovanju, osposobljavanju i zapošljavanju, posebno na digitalnom tržištu rada, te kako bi se osobama s invaliditetom pomoglo ostvariti pristup digitalnim alatima i softveru koji su im neophodni za samostalan život; naglašava da osobe s invaliditetom treba zaštititi od diskriminacije povezane s umjetnom inteligencijom u kontekstu odluka o zapošljavanju, odabiru, napredovanju i prestanku rada; poziva države članice da unaprijede tečajeve osposobljavanja u području digitalnih vještina za skupine osoba kojima prijeti isključenost, među ostalim, osobe s invaliditetom i starije osobe, kako bi se bolje integrirale u društveni život i tržište rada te kako bi im se omogućio bolji pristup e-uslugama i upravi; |
| --- | --- |

85.

| 86. | snažno podupire istraživanje, socijalna ulaganja i ciljane inicijative na razini EU-a za programe i usluge koji su se pokazali učinkovitima u podupiranju dugoročne integracije osoba s invaliditetom na tržište rada, s posebnim naglaskom na osobama s poremećajima iz spektra autizma; predlaže da države članice naruče istraživanje modela i programa za koje još ne postoji baza dokaza te da financiraju inovacije u pružanju usluga, kao što je umjetna inteligencija koja se primjenjuje na pomoćne tehnologije (59); |
| --- | --- |

86.

| 87. | poziva države članice, a posebno nacionalne koordinatore, da u svojim višegodišnjim nacionalnim strategijama u okviru europskog jamstva za djecu posebnu pozornost posvete potrebama djece s invaliditetom i osiguraju učinkovit i besplatan pristup kvalitetnim uslugama, posebno uključivom obrazovanju; poziva ih da osiguraju učinkovit pristup zdravoj prehrani i odgovarajućem smještaju za svu djecu izbjeglice s invaliditetom, na ravnopravan način kao i za djecu u zemljama domaćinima, u skladu s Preporukom Vijeća (EU) 2021/1004, kako bi se osiguralo da se u nacionalnim integriranim mjerama u obzir uzimaju intersekcijske ranjivosti; stoga poziva države članice i Komisiju da hitno povećaju financiranje za europsko jamstvo za djecu preko namjenskog proračuna od najmanje 20 milijardi EUR; u tom pogledu potiče sve države članice da dodijele više od minimalnih sredstava iz fonda ESF+ u sklopu podijeljenog upravljanja za potporu aktivnostima u okviru europskog jamstva za djecu; ponavlja svoj poziv državama članicama da provedu poboljšanu Garanciju za mlade kako bi se osigurale visokokvalitetne ponude, uključujući pravednu naknadu, pristup socijalnoj zaštiti i radna okruženja prilagođena potrebama osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poziva države članice da provedu Direktivu o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi, kojom se uvodi dopust za pružatelje skrbi od pet radnih dana godišnje; ustraje u tome da bi trebalo razmotriti posebne uvjete u pogledu dopusta za pružatelje skrbi, očinskog dopusta, roditeljskog dopusta i fleksibilnog radnog vremena za roditelje u posebno nepovoljnom položaju, kao što su oni s invaliditetom ili roditelji djece s invaliditetom ili kroničnim bolestima, bez ikakvih negativnih mjera od strane poslodavca; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poziva države članice da osiguraju bolje radne i životne uvjete, među ostalim odgovarajućim minimalnim plaćama i mjerama transparentnosti plaća, kako bi se smanjila razlika u plaćama zbog invaliditeta i postigao uključiv i održiv rast na tržištu rada; naglašava važnost brzog donošenja direktive o minimalnim plaćama i transparentnosti plaća, koja se mora u potpunosti primjenjivati na osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

89.

| 90. | poziva Komisiju da razvije i promiče europski pravni okvir za uključiva poduzeća kako bi se stvorila stalna radna mjesta za osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

90.

o

o o

| 91. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

91.

---

(1)  SL L 23, 27.1.2010., str. 35.

(2)  SL C 340, 15.12.2010., str. 11.

(3)  https://reliefweb.int/report/world/covid-19-gender-and-disability-checklist-preventing-and-addressing-gender-based

(4)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-02-19-153-en-n.pdf

(5)  SL C 97, 24.3.2020., str. 41.

(6)  SL L 315, 3.12.2007., str. 14.

(7)  SL L 189, 28.5.2021., str. 34.

(8)  SL L 315, 14.11.2012., str. 57.

(9)  SL L 327, 2.12.2016., str. 1.

(10)  SL L 303, 28.11.2018., str. 69.

(11)  SL L 321, 17.12.2018., str. 36.

(12)  SL L 151, 7.6.2019., str. 70.

(13)  SL L 188, 12.7.2019., str. 79.

(14)  SL L 303, 2.12.2000., str. 16.

(15)  SL L 127, 16.5.2019., str. 34.

(16)  SL C 137 E, 27.5.2010., str. 68.

(17)  SL L 167, 12.6.1998., str. 25.

(18)  SL L 223, 22.6.2021., str. 14.

(19)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14646-2019-INIT/hr/pdf

(20)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0265.

(21)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0129.

(22)  SL C 434, 15.11.2022., str. 50.

(23)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0219.

(24)  SL C 81, 18.2.2022., str. 43.

(25)  SL C 251, 30.6.2022., str. 2.

(26)  SL C 184, 5.5.2022., str. 88.

(27)  SL C 132, 24.3.2022., str. 129.

(28)  SL C 506, 15.12.2021., str. 94.

(29)  SL C 474, 24.11.2021., str. 48.

(30)  SL C 371, 15.9.2021., str. 6.

(31)  SL C 316, 6.8.2021., str. 2.

(32)  SL C 362, 8.9.2021., str. 8.

(33)  SL C 346, 27.9.2018., str. 94.

(34)  SL C 363, 28.10.2020., str. 164.

(35)  Studija – „European Structural and Investment Funds and People with Disabilities in the European Union” („Europski strukturni i investicijski fondovi i osobe s invaliditetom u Europskoj uniji”) Europski parlament, Glavna uprava za unutarnju politiku, Resorni odjel C – Uprava za prava građana i ustavna pitanja, 3. studenoga 2016.

(36)  Studija – „Inclusive education for learners with disabilities” („Uključivo obrazovanje za osobe s poteškoćama”), Europski parlament, Glavna uprava za unutarnju politiku, Resorni odjel C – prava građana i ustavna pitanja, 15. rujna 2017.

(37)  Studija – „The protection role of the Committee on Petitions in the context of the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities” („Zaštitna uloga Odbora za predstavke u kontekstu provedbe Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom”), Europski parlament, Glavna uprava za unutarnju politiku, Resorni odjel C – prava građana i ustavna pitanja, 9. listopada 2015.

(38)  Detaljna analiza – „The European Accessibility Act” („Europski akt o pristupačnosti”), Europski parlament, Glavna uprava za unutarnju politiku, Resorni odjel C – prava građana i ustavna pitanja, 15. kolovoza 2016.

(39)  Studija – „Transport and tourism for persons with disabilities and persons with reduced mobility” („Promet i turizam za osobe s invaliditetom i osobe sa smanjenom pokretljivošću”), Europski parlament, Glavna uprava za unutarnju politiku, Resorni odjel C – prava građana i ustavna pitanja, 8. svibnja 2018.

(40)  Studija – „The Post-2020 European Disability Strategy” („Europska strategija za osobe s invaliditetom nakon 2020. godine”), Europski parlament, Glavna uprava za unutarnju politiku, Resorni odjel C – prava građana i ustavna pitanja, 15. srpnja 2020.

(41)  „Provedba Povelje o temeljnim pravima u institucionalnom okviru EU-a”, Europski parlament, Glavna uprava za unutarnju politiku, Resorni odjel C – Građanska prava i ustavna pitanja, 2. prosinca 2021.

(42)  https://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=58678

(43)  SL L 180, 19.7.2000., str. 22.

(44)  SL L 167, 4.7.2018., str. 28.

(45)  SL L 223, 22.6.2021., str. 14.

(46)  Zajedničko izvješće za Odbor Ujedinjenih naroda za prava osoba s invaliditetom o preispitivanju provedbe Direktive o pravima osoba s invaliditetom u EU-u, dostupno na https://equineteurope.org/wp-content/uploads/2022/02/02-14-Joint-Briefing-CRPD-Equality-and-intersectional-issues-faced-by-persons-with-disabilities-in-the-European-Union.pdf

(47)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=hr&catId=1138

(48)  Izvješće Europskog foruma za osobe s invaliditetom o europskim ljudskim pravima iz 2022.

(49)  Fond Ujedinjenih naroda za stanovništvo (UNFPA) i organizacija Women Enabled International, „Women and Young Persons with Disabilities: Guidelines for Providing Rights-Based, Gender-Responsive Services to Address Gender-Based Violence and Sexual and Reproductive Health and Rights” („Žene i mlade osobe s invaliditetom: Smjernice za pružanje rodno osjetljivih usluga utemeljenih na pravima za borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja te spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava”), 2018., https://www.unfpa.org/sites/default/files/pub-pdf/UNFPA-WEI_Guidelines_Disability_GBV_SRHR_FINAL_19-11-18_0.pdf

(50)  Uredba (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu te financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (SL L 231, 30.6.2021., str. 159.).

(51)  Strategija o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021.–2030. (COM(2021)0101), str. 16.

(52)  https://www.edf-feph.org/content/uploads/2022/09/Final-Forced-Sterilisarion-Report-2022-European-Union-copia_compressed.pdf

(53)  Direktiva Vijeća 2001/55/EZ od 20. srpnja 2001. o minimalnim standardima za dodjelu privremene zaštite u slučaju masovnog priljeva raseljenih osoba te o mjerama za promicanje uravnoteženih napora država članica pri prihvatu i snošenju posljedica prihvata tih osoba (SL L 212, 7.8.2001., str. 12.).

(54)  Članak 27. CRPD-a.

(55)  u članku 2. CRPD-a „univerzalni dizajn” definiran je kao „oblikovanje proizvoda, okruženja, programa i usluga na način da ih mogu koristiti svi ljudi u najvećoj mogućoj mjeri, bez potrebe prilagođavanja ili posebnog oblikovanja. ‚Univerzalni dizajn’ neće isključivati pomoćne naprave za određene skupine osoba s invaliditetom u onim slučajevima kada je to potrebno.”

(56)  „Podaci strategije Europa 2020. i osobe s invaliditetom – tablice (EU SILC 2017.)”, pripremio Stefanos Grammenos, Centar za europsku socijalnu i gospodarsku politiku, 27. prosinca 2019.

(57)  Posebni izvjestitelj UN-a za prava osoba s invaliditetom, „Izvješće posebnog izvjestitelja za prava osoba s invaliditetom” predstavljeno na 70. zasjedanju Opće skupštine UN-a, 7. kolovoza 2015.

(58)  Schur, L. A., Ameri, M. i Kruse, D., „Telework After COVID: A „Silver Lining” for Workers with Disabilities?” (Rad na daljinu poslije COVID-a: Sreća u nesreći za osobe s invaliditetom?), Journal of Occupational Rehabilitation, sv. 30, br. 4, 2020., str. 521. – 536.

(59)  Europska platforma za rehabilitaciju, „Umjetna inteligencija i pružanje usluga za osobe s invaliditetom – analitički dokument”, 2022.

---

| 17.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 177/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 177/35

---

P9_TA(2022)0436

Dugoročna vizija za ruralna područja EU-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2022. o dugoročnoj viziji za ruralna područja EU-a – do 2040. ostvariti jača, povezana, otporna i prosperitetna ruralna područja (2021/2254(INI))

(2023/C 177/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. lipnja 2021. naslovljenu „Dugoročna vizija za ruralna područja EU-a – Do 2040. ostvariti jača, povezana, otporna i prosperitetna ruralna područja” (COM(2021)0345), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. lipnja 2021. naslovljenu „Dugoročna vizija za ruralna područja EU-a – Do 2040. ostvariti jača, povezana, otporna i prosperitetna ruralna područja” (COM(2021)0345),

| — | uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030. i ciljeve održivog razvoja Ujedinjenih naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030. i ciljeve održivog razvoja Ujedinjenih naroda,

| — | uzimajući u obzir Pariški sporazum koji je postignut na 21. sjednici Konferencije stranaka Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški sporazum koji je postignut na 21. sjednici Konferencije stranaka Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama,

| — | uzimajući u obzir članke 39. i 174. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 39. i 174. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. prosinca 2021. o utvrđivanju pravila o potpori za strateške planove koje izrađuju države članice u okviru zajedničke poljoprivredne politike (strateški planovi u okviru ZPP-a) i koji se financiraju iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) te o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1305/2013 i (EU) br. 1307/2013 (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. prosinca 2021. o utvrđivanju pravila o potpori za strateške planove koje izrađuju države članice u okviru zajedničke poljoprivredne politike (strateški planovi u okviru ZPP-a) i koji se financiraju iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) te o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1305/2013 i (EU) br. 1307/2013 (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/2116 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. prosinca 2021. o financiranju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike te upravljanju njome i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1306/2013 (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/2116 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. prosinca 2021. o financiranju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike te upravljanju njome i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1306/2013 (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu i financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu i financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/694 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o uspostavi programa Digitalna Europa (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/694 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o uspostavi programa Digitalna Europa (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. listopada 2016. o tome kako se ZPP-om može potaknuti otvaranje radnih mjesta u ruralnim područjima (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. listopada 2016. o tome kako se ZPP-om može potaknuti otvaranje radnih mjesta u ruralnim područjima (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. travnja 2017. o ženama i njihovoj ulozi u ruralnim područjima (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. travnja 2017. o ženama i njihovoj ulozi u ruralnim područjima (8),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 15. studenoga 2017. o akcijskom planu za prirodu, ljude i gospodarstvo (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 15. studenoga 2017. o akcijskom planu za prirodu, ljude i gospodarstvo (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. svibnja 2018. o budućnosti hrane i poljoprivrede (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. svibnja 2018. o budućnosti hrane i poljoprivrede (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. listopada 2018. o rješavanju posebnih potreba u ruralnim, planinskim i udaljenim područjima (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. listopada 2018. o rješavanju posebnih potreba u ruralnim, planinskim i udaljenim područjima (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. ožujka 2022. o ulozi kohezijske politike u promicanju inovativne i pametne preobrazbe i regionalne povezanosti IKT-a (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. ožujka 2022. o ulozi kohezijske politike u promicanju inovativne i pametne preobrazbe i regionalne povezanosti IKT-a (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2020. o europskoj strategiji za šume – daljnji koraci (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2020. o europskoj strategiji za šume – daljnji koraci (13),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2021. o strategiji „od polja do stola” za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2021. o strategiji „od polja do stola” za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav (14),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2021. o Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030.: Vraćanje prirode u naše živote (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2021. o Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030.: Vraćanje prirode u naše živote (15),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija, od polja do stola’ za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija, od polja do stola’ za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav” (COM(2020)0381),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. o Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030. Vraćanje prirode u naše živote (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. o Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030. Vraćanje prirode u naše živote (COM(2020)0380),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. studenoga 2021. naslovljenu „Plan za nepredvidive situacije za osiguravanje opskrbe hranom i sigurnosti opskrbe hranom” (COM(2021)0689), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. studenoga 2021. naslovljenu „Plan za nepredvidive situacije za osiguravanje opskrbe hranom i sigurnosti opskrbe hranom” (COM(2021)0689),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 16. srpnja 2021. o strategiji EU-a za šume do 2030. (COM(2021)0572), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 16. srpnja 2021. o strategiji EU-a za šume do 2030. (COM(2021)0572),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 4. veljače 2022. o osmom izvješću o koheziji: kohezija u Europi do 2050.(COM(2022)0034), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 4. veljače 2022. o osmom izvješću o koheziji: kohezija u Europi do 2050.(COM(2022)0034),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 17. lipnja 2020. o utjecaju demografskih promjena (COM(2020)0241), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 17. lipnja 2020. o utjecaju demografskih promjena (COM(2020)0241),

| — | uzimajući u obzir Zelenu knjigu Komisije od 27. siječnja 2021. o starenju – poticanje međugeneracijske solidarnosti i odgovornosti (COM(2021)0050), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zelenu knjigu Komisije od 27. siječnja 2021. o starenju – poticanje međugeneracijske solidarnosti i odgovornosti (COM(2021)0050),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Corka 2.0 „Bolji život u ruralnim područjima” koju su usvojili sudionici Europske konferencije o ruralnom razvoju održane u Corku u rujnu 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Corka 2.0 „Bolji život u ruralnim područjima” koju su usvojili sudionici Europske konferencije o ruralnom razvoju održane u Corku u rujnu 2016.,

| — | uzimajući u obzir „Deklaraciju iz Bleda o pametnijoj budućnosti ruralnih područja u EU-u”, potpisanu 13. travnja 2018. u Bledu u Sloveniji; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir „Deklaraciju iz Bleda o pametnijoj budućnosti ruralnih područja u EU-u”, potpisanu 13. travnja 2018. u Bledu u Sloveniji;

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o pravima seljaka i ostalih osoba koje rade u ruralnim područjima, rezoluciju koju jeVijeće za ljudska prava donijelo 28. rujna 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o pravima seljaka i ostalih osoba koje rade u ruralnim područjima, rezoluciju koju jeVijeće za ljudska prava donijelo 28. rujna 2018.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. svibnja 2022. o akcijskom planu EU-a za ekološku poljoprivredu (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. svibnja 2022. o akcijskom planu EU-a za ekološku poljoprivredu (16),

| — | uzimajući u obzir Opću preporuku br. 34 (2016) UN-ovog Odbora za uklanjanje diskriminacije žena o pravima žena u ruralnim područjima donesenu 7. ožujka 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću preporuku br. 34 (2016) UN-ovog Odbora za uklanjanje diskriminacije žena o pravima žena u ruralnim područjima donesenu 7. ožujka 2016.,

| — | uzimajući u obzir načelo 20. europskog stupa socijalnih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir načelo 20. europskog stupa socijalnih prava,

| — | uzimajući u obzir studiju koju je zatražio Odbor za poljoprivredu i ruralni razvoj Europskog parlamenta naslovljenu „Budućnost europskog modela poljoprivrede: socioekonomske i teritorijalne posljedice smanjenja broja poljoprivrednih gospodarstava i poljoprivrednika u EU-u”, koju je objavio resorni odjel za strukturnu i kohezijsku politiku u travnju 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju koju je zatražio Odbor za poljoprivredu i ruralni razvoj Europskog parlamenta naslovljenu „Budućnost europskog modela poljoprivrede: socioekonomske i teritorijalne posljedice smanjenja broja poljoprivrednih gospodarstava i poljoprivrednika u EU-u”, koju je objavio resorni odjel za strukturnu i kohezijsku politiku u travnju 2022.,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 25. ožujka 2021. o akcijskom planu za razvoj ekološkog sektora (COM(2021)0141), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 25. ožujka 2021. o akcijskom planu za razvoj ekološkog sektora (COM(2021)0141),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. ožujka 2022. o potrebi za hitnim akcijskim planom EU-a u cilju osiguravanja sigurnosti opskrbe hranom unutar i izvan EU-a s obzirom na rusku invaziju na Ukrajinu (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. ožujka 2022. o potrebi za hitnim akcijskim planom EU-a u cilju osiguravanja sigurnosti opskrbe hranom unutar i izvan EU-a s obzirom na rusku invaziju na Ukrajinu (17),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 8. travnja 2021. naslovljen „Evaluacija učinka ZPP-a na generacijsku obnovu, lokalni razvoj i radna mjesta u ruralnim područjima” (SWD(2021)0078), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 8. travnja 2021. naslovljen „Evaluacija učinka ZPP-a na generacijsku obnovu, lokalni razvoj i radna mjesta u ruralnim područjima” (SWD(2021)0078),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog odbora regija od 26. siječnja 2022. o dugoročnoj viziji za ruralna područja EU-a (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog odbora regija od 26. siječnja 2022. o dugoročnoj viziji za ruralna područja EU-a (18),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 23. ožujka 2022. o dugoročnoj viziji za ruralna područja EU-a (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 23. ožujka 2022. o dugoročnoj viziji za ruralna područja EU-a (19),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za regionalni razvoj te Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za regionalni razvoj te Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A9-0269/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A9-0269/2022),

| A. | budući da ruralna područja čine 83 % ukupnog europskog teritorija te da u njima živi oko 137 milijuna ljudi (30 % europskog stanovništva); budući da su ruralna područja EU-a od velike važnosti kao mjesta za proizvodnju hrane, šume i proizvodnju energije, posebno obnovljive energije, kao i za ostvarivanje europskog zelenog plana, klimatske neutralnosti i ciljeva održivog razvoja; budući da se ruralna područja, posebno udaljena i slabije razvijena ruralna područja, planinska područja, otoci i najudaljenije regije suočavaju s konkretnim dugoročnim neriješenim izazovima i nedostatkom prepoznavanja njihova jedinstvenog potencijala za razvoj i inovacije; |
| --- | --- |

A.

budući da ruralna područja čine 83 % ukupnog europskog teritorija te da u njima živi oko 137 milijuna ljudi (30 % europskog stanovništva); budući da su ruralna područja EU-a od velike važnosti kao mjesta za proizvodnju hrane, šume i proizvodnju energije, posebno obnovljive energije, kao i za ostvarivanje europskog zelenog plana, klimatske neutralnosti i ciljeva održivog razvoja; budući da se ruralna područja, posebno udaljena i slabije razvijena ruralna područja, planinska područja, otoci i najudaljenije regije suočavaju s konkretnim dugoročnim neriješenim izazovima i nedostatkom prepoznavanja njihova jedinstvenog potencijala za razvoj i inovacije;

| B. | budući da se ukupni udio stanovništva u ruralnim područjima blago smanjio na razini EU-a tijekom proteklog desetljeća i znatno tijekom posljednjih 50 godina zbog starenja i iseljavanja (urbanizacija); budući da je udio osoba starijih od 65 godina općenito najveći u ruralnim područjima te se očekuje da će se u budućnosti povećati; budući da će se stanovništvo do 2050. vjerojatno smanjiti u četiri od pet ruralnih regija EU-a, pri čemu će udaljena ruralna područja izgubiti još stanovnika; |
| --- | --- |

B.

budući da se ukupni udio stanovništva u ruralnim područjima blago smanjio na razini EU-a tijekom proteklog desetljeća i znatno tijekom posljednjih 50 godina zbog starenja i iseljavanja (urbanizacija); budući da je udio osoba starijih od 65 godina općenito najveći u ruralnim područjima te se očekuje da će se u budućnosti povećati; budući da će se stanovništvo do 2050. vjerojatno smanjiti u četiri od pet ruralnih regija EU-a, pri čemu će udaljena ruralna područja izgubiti još stanovnika;

| C. | budući da se u članku 174. UFEU-a navodi da Unija mora nastojati smanjiti razlike između razina razvijenosti različitih regija, obraćajući posebnu pozornost na određene regije, posebno ruralna područja; budući da za postizanje održivog razvoja ruralna područja moraju dobiti odgovarajuću financijsku potporu; |
| --- | --- |

C.

budući da se u članku 174. UFEU-a navodi da Unija mora nastojati smanjiti razlike između razina razvijenosti različitih regija, obraćajući posebnu pozornost na određene regije, posebno ruralna područja; budući da za postizanje održivog razvoja ruralna područja moraju dobiti odgovarajuću financijsku potporu;

| D. | budući da se prosječna stopa zaposlenosti u ruralnim područjima EU-a povoljno razvijala od 2012. do 2020., unatoč razlikama među državama članicama i razlikama u kvaliteti ponuđenih radnih mjesta; budući da je udio stanovništva kojemu prijeti siromaštvo ili socijalna isključenost veći u ruralnim područjima nego u gradovima; |
| --- | --- |

D.

budući da se prosječna stopa zaposlenosti u ruralnim područjima EU-a povoljno razvijala od 2012. do 2020., unatoč razlikama među državama članicama i razlikama u kvaliteti ponuđenih radnih mjesta; budući da je udio stanovništva kojemu prijeti siromaštvo ili socijalna isključenost veći u ruralnim područjima nego u gradovima;

| E. | budući da su radni uvjeti znatnog dijela radnika zaposlenih u poljoprivrednom sektoru EU-a iznimno zahtjevni i nesigurni, s lošim plaćama, dugim radnim vremenom, neprijavljenim radom, visokom stopom nesreća i bolesti te lošim uvjetima stanovanja; |
| --- | --- |

E.

budući da su radni uvjeti znatnog dijela radnika zaposlenih u poljoprivrednom sektoru EU-a iznimno zahtjevni i nesigurni, s lošim plaćama, dugim radnim vremenom, neprijavljenim radom, visokom stopom nesreća i bolesti te lošim uvjetima stanovanja;

| F. | budući da je pristup vodnim uslugama, odvodnji, cestovnoj povezanosti, zdravstvenoj skrbi, obrazovanju, širokopojasnom internetu i drugim osnovnim uslugama ključan za razvoj ruralnih područja; budući da kućanstva u nekim ruralnim područjima i dalje nemaju pristup osnovnim uslugama, posebno uslugama vodoopskrbe i odvodnje, dok među državama članicama i dalje postoje razlike (20); budući da su građani utvrdili da su prometna infrastruktura i veze ključne potrebe u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

F.

budući da je pristup vodnim uslugama, odvodnji, cestovnoj povezanosti, zdravstvenoj skrbi, obrazovanju, širokopojasnom internetu i drugim osnovnim uslugama ključan za razvoj ruralnih područja; budući da kućanstva u nekim ruralnim područjima i dalje nemaju pristup osnovnim uslugama, posebno uslugama vodoopskrbe i odvodnje, dok među državama članicama i dalje postoje razlike (20); budući da su građani utvrdili da su prometna infrastruktura i veze ključne potrebe u ruralnim područjima;

| G. | budući da su širokopojasne veze vrlo velike brzine dostupne samo jednom od šest stanovnika ruralnih područja; budući da postoji znatan jaz između ruralnih i urbanih područja u pogledu osnovnih digitalnih vještina, pri čemu 28 % odraslih osoba koje žive u ruralnim područjima ima osnovne ili bolje digitalne vještine, u usporedbi sa 62 % odraslih koji žive u gradovima (2019.); budući da i dalje postoje znatne razlike među državama članicama u pogledu internetske povezivosti, dok u nekim državama članicama do 25 % ruralnih kućanstava još uvijek nema pristup internetu (21); |
| --- | --- |

G.

budući da su širokopojasne veze vrlo velike brzine dostupne samo jednom od šest stanovnika ruralnih područja; budući da postoji znatan jaz između ruralnih i urbanih područja u pogledu osnovnih digitalnih vještina, pri čemu 28 % odraslih osoba koje žive u ruralnim područjima ima osnovne ili bolje digitalne vještine, u usporedbi sa 62 % odraslih koji žive u gradovima (2019.); budući da i dalje postoje znatne razlike među državama članicama u pogledu internetske povezivosti, dok u nekim državama članicama do 25 % ruralnih kućanstava još uvijek nema pristup internetu (21);

| H. | budući da je ravnopravnost spolova temeljno načelo Unije, priznato u Ugovorima i Povelji o temeljnim pravima; budući da u ruralnim područjima i dalje postoje znatne rodne nejednakosti, pri čemu se žene suočavaju s višim stopama nezaposlenosti, nesigurnim ugovorima i neformalnim radnim uvjetima, kao i nedovoljnom zastupljenosti u tijelima za donošenje odluka kao što su poljoprivredne zadruge, sindikati i općinske vlasti; |
| --- | --- |

H.

budući da je ravnopravnost spolova temeljno načelo Unije, priznato u Ugovorima i Povelji o temeljnim pravima; budući da u ruralnim područjima i dalje postoje znatne rodne nejednakosti, pri čemu se žene suočavaju s višim stopama nezaposlenosti, nesigurnim ugovorima i neformalnim radnim uvjetima, kao i nedovoljnom zastupljenosti u tijelima za donošenje odluka kao što su poljoprivredne zadruge, sindikati i općinske vlasti;

| I. | budući da se broj poljoprivrednih gospodarstava u EU-27 smanjio za 32 % između 2003. i 2016., pri čemu je najjači pad među malim poljoprivrednim gospodarstvima manjima od pet hektara (38 %); budući da je 2016. u EU-u bilo 10,5 milijuna poljoprivrednih gospodarstava, od kojih su većina (92 %) bila obiteljska poljoprivredna gospodarstva; budući da bi do 2040. EU mogao izgubiti dodatnih 6,4 milijuna poljoprivrednih gospodarstava, što bi dovelo do preostalog broja od otprilike 3,9 milijuna poljoprivrednih gospodarstava diljem EU-a, što predstavlja izvanredan pad od 62 % u usporedbi s podacima iz 2016.; |
| --- | --- |

I.

budući da se broj poljoprivrednih gospodarstava u EU-27 smanjio za 32 % između 2003. i 2016., pri čemu je najjači pad među malim poljoprivrednim gospodarstvima manjima od pet hektara (38 %); budući da je 2016. u EU-u bilo 10,5 milijuna poljoprivrednih gospodarstava, od kojih su većina (92 %) bila obiteljska poljoprivredna gospodarstva; budući da bi do 2040. EU mogao izgubiti dodatnih 6,4 milijuna poljoprivrednih gospodarstava, što bi dovelo do preostalog broja od otprilike 3,9 milijuna poljoprivrednih gospodarstava diljem EU-a, što predstavlja izvanredan pad od 62 % u usporedbi s podacima iz 2016.;

| J. | budući da je 2016. za svakog poljoprivrednika mlađeg od 35 godina bilo više od šest poljoprivrednika starijih od 65 godina (22), što starenje poljoprivrednika u EU-u čini jednim od najvećih izazova s kojima se suočavaju ruralna područja; budući da je udio mladih poljoprivrednica posebno nizak; |
| --- | --- |

J.

budući da je 2016. za svakog poljoprivrednika mlađeg od 35 godina bilo više od šest poljoprivrednika starijih od 65 godina (22), što starenje poljoprivrednika u EU-u čini jednim od najvećih izazova s kojima se suočavaju ruralna područja; budući da je udio mladih poljoprivrednica posebno nizak;

| K. | budući da stočarska gospodarstva u EU-u zapošljavaju oko 4 milijuna ljudi i da su glavni korisnici pomoći iz drugog stupa zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) poljoprivrednim gospodarstvima u područjima u nepovoljnom položaju, koja čine 50 % korištene poljoprivredne površine u EU-u; |
| --- | --- |

K.

budući da stočarska gospodarstva u EU-u zapošljavaju oko 4 milijuna ljudi i da su glavni korisnici pomoći iz drugog stupa zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) poljoprivrednim gospodarstvima u područjima u nepovoljnom položaju, koja čine 50 % korištene poljoprivredne površine u EU-u;

| L. | budući da su se tematske skupine Europske mreže za ruralni razvoj pokazale učinkovitim alatom za javno-privatna teritorijalna partnerstva; budući da su te skupine uspjele osigurati jedinstveni forum za rješavanje pitanja teritorijalne revitalizacije, inovacija, integriranih pristupa „odozdo prema gore” u poljoprivredi i ruralnom razvoju, decentraliziranog upravljanja, integracije umrežavanja i suradnje; |
| --- | --- |

L.

budući da su se tematske skupine Europske mreže za ruralni razvoj pokazale učinkovitim alatom za javno-privatna teritorijalna partnerstva; budući da su te skupine uspjele osigurati jedinstveni forum za rješavanje pitanja teritorijalne revitalizacije, inovacija, integriranih pristupa „odozdo prema gore” u poljoprivredi i ruralnom razvoju, decentraliziranog upravljanja, integracije umrežavanja i suradnje;

| M. | budući da je jedan od ciljeva ZPP-a za tekuće programsko razdoblje promicanje zapošljavanja, rasta, rodne ravnopravnosti, uključujući sudjelovanje žena u poljoprivredi, socijalne uključenosti i lokalnog razvoja u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

M.

budući da je jedan od ciljeva ZPP-a za tekuće programsko razdoblje promicanje zapošljavanja, rasta, rodne ravnopravnosti, uključujući sudjelovanje žena u poljoprivredi, socijalne uključenosti i lokalnog razvoja u ruralnim područjima;

| N. | budući da je izražena zabrinutost zbog negativnih učinaka rudarskih aktivnosti na vodu, zaštićena područja i okoliš te zbog ekološke štete koju ono može prouzročiti za okolinu i druge izvore sredstava za život, što bi moglo utjecati na prihode, zdravlje i kvalitetu života ljudi (23); |
| --- | --- |

N.

budući da je izražena zabrinutost zbog negativnih učinaka rudarskih aktivnosti na vodu, zaštićena područja i okoliš te zbog ekološke štete koju ono može prouzročiti za okolinu i druge izvore sredstava za život, što bi moglo utjecati na prihode, zdravlje i kvalitetu života ljudi (23);

Izazovi i mogućnosti za jača, otporna i uključiva ruralna područja

| 1. | naglašava povijesnu, geografsku, ekonomsku i socijalnu raznolikost ruralnih područja u cijelom EU-u; podsjeća da se ruralna područja u blizini urbanih središta, obalnih područja, prekograničnih područja ili planinskih područja, u najudaljenijim regijama i rijetko naseljenim područjima suočavaju s različitim izazovima koji zahtijevaju prilagođena ciljana rješenja koja treba provesti u suradnji s lokalnim dionicima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da su politike i mjere na razini EU-a u kombinaciji s nacionalnim, regionalnim i lokalnim politikama s lokaliziranim pristupom ključni za osiguravanje blagostanja i dobrobiti europskih građana u ruralnim područjima, kao i za suočavanje s izazovima s kojima se suočavaju, a to su smanjenje broja stanovnika i starenje stanovništva, veći rizik od siromaštva i socijalne isključenosti te manje kvalitetnih mogućnosti zapošljavanja; podsjeća da je BDP po stanovniku u ruralnim područjima znatno niži od prosjeka EU-a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nadalje ističe da ruralna područja nemaju pristup visokokvalitetnim uslugama od općeg interesa kao što su vodne usluge, odvodnja, cestovna povezanost, zdravstvena skrb, skrb o djeci te kvalitetno obrazovanje i osposobljavanje te da su slabo povezana, s ograničenim mogućnostima prijevoza i nedostatkom širokopojasnog interneta velike brzine, kao i drugim osnovnim uslugama kao što su poštanske i bankovne usluge, uz nedovoljnu kvalitetu i dostupnost stanovanja, klimatske i okolišne pritiske, razlike u rodnoj ravnopravnosti i ograničene mogućnosti za inovacije i pristup tehnološkom razvoju; ističe da udaljenost dovodi do znatnog elementa poteškoća u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da će demografski pad i starenje pogoditi sve regije, a posebno ruralna područja zbog pomaka stanovništva prema urbanim područjima i iseljavanja mladih, što će negativno utjecati na njihov potencijal rasta, kvalitetu života, razvoj vještina i pristup uslugama; napominje da javne politike nisu uspjele preokrenuti trend depopulacije u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe središnju ulogu koju ruralna područja mogu imati u rješavanju društvenih, gospodarskih i ekoloških izazova pružanjem usluga ekosustava za ublažavanje klimatskih promjena i pogoršanja okoliša, osiguravanjem održive i dostatne proizvodnje hrane, uključujući organsku hranu, očuvanjem materijalne i nematerijalne ruralne baštine, poticanjem očuvanja prirode i biološke raznolikosti te osiguravanjem jedinstvenih kulturnih krajolika za potrebe razonode i rekreacije, kao i razvojem kružnog gospodarstva i doprinosom pravednoj, zelenoj i digitalnoj tranziciji; |
| --- | --- |

5.

| 6. | u tom pogledu ističe sinergije između ruralnih zajednica, zaštite okoliša, sigurnosti hrane i svijesti o dobrobiti životinja; naglašava potrebu za odgovarajućom potporom poljoprivrednicima i nadoknadom za pružanje javnih dobara i usluga ekosustava, čime se doprinosi gospodarskoj održivosti ruralnih područja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | skreće pozornost na sve veće nezadovoljstvo ruralnog stanovništva koje smatra da se njihove potrebe nedovoljno uzimaju u obzir u donošenju političkih odluka i koje se osjećaju nedovoljno zastupljenima, što stvara plodno tlo za građansko i političko povlačenje, što pak treba riješiti i koje bi moglo dovesti do razvoja različitih oblika demokratskog oduzimanja glasačkog prava; ustraje u tome da se sve veći jaz između ruralnih i urbanih područja, zemljopisna udaljenost i nedostatak osnovnih usluga kombiniraju kako bi se povećalo to nezadovoljstvo; smatra da sudjelovanje mladih u životu lokalne zajednice može doprinijeti usporavanju migracije mladih iz ruralnih područja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prima na znanje činjenicu da građani EU-a i dalje imaju snažno povjerenje u regionalne i lokalne vlasti, kao što pokazuju istraživanja Eurobarometra, te naglašava važnost angažmana tih razina vlasti u obnovi potpore europskom projektu u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da su ruralna područja posebno osjetljiva na posljedice krize, kao što su pandemija bolesti COVID-19, rat u Ukrajini i klimatske promjene, ali i da su sposobna ponuditi nove mogućnosti i rješenja kao odgovor na takve krize i imati ključnu ulogu u jamčenju sigurnosti opskrbe hranom, samodostatnosti hrane i neovisnosti o fosilnim gorivima ili uvozu energije, s obzirom na odgovarajući okvir potpore; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe da je pandemija bolesti COVID-19 dovela do novog ponašanja u životu, radu i interakciji, uključujući rad na daljinu, što stvara nove mogućnosti s brojnim pozitivnim vanjskim učincima za regeneraciju ruralnih područja; napominje da su građani shvatili da ruralna područja mogu ponuditi rješenja za ovu krizu; |
| --- | --- |

10.

Dugoročna vizija EU-a za ruralna područja

| 11. | pozdravlja komunikaciju Komisije o dugoročnoj viziji za ruralna područja EU-a; slaže se s njezinim općim ciljevima i smatra da je to najvrijednija prilika za koordinirano i pojačano djelovanje u pogledu sadašnjosti i budućnosti ruralnih područja, uz rješavanje novih mogućnosti za društvenu, gospodarsku i ekološku obnovu; naglašava da je važno osigurati da se fondovi i politike EU-a međusobno nadopunjuju kako bi se pružila potpora ruralnim područjima te da informacije budu dostupne lokalnim dionicima; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da razvoj ruralnih područja mora ostati visoko na dnevnom redu EU-a i poziva nadolazeća predsjedništva Vijeća Europske unije da u potpunosti ostvare tu ambiciju i u svojim zaključcima izraze potrebu za djelovanjem za ruralna područja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prima na znanje prijedlog akcijskog plana za ruralna područja, koji bi se trebao razviti u dinamičan alat za buduće djelovanje, s konkretnim rezultatima, podupirući integrirane strategije za održivi razvoj u skladu s načelom partnerstva; poziva Komisiju i države članice da daju najveći prioritet njezinoj provedbi postavljanjem jasnih kvantitativnih obvezujućih ciljeva za ostvarenje, kako bi se osiguralo da je popraćena sredstvima potrebnima za učinkovitu provedbu i postizanje cilja jačih, povezanijih, otpornijih i prosperitetnijih ruralnih područja do 2040.; |
| --- | --- |

13.

| 14. | slaže se da je potrebna zajednička definicija funkcionalnih ruralnih područja na razini EU-a, koja bi uključivala razliku između ruralnih i prigradskih područja te prepoznala složenost, raznolikost i posebnosti tih područja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | potiče Komisiju da u suradnji s nacionalnim, regionalnim i lokalnim dionicima brzo razvije i operacionalizira takvu definiciju; smatra da bi se ta definicija mogla upotrijebiti za usporedbu razvoja europskih ruralnih područja i pružanje informacija za usmjereniju provedbu politika i mjera na tim područjima; poziva Komisiju da razvije zajedničku metodologiju uz istodobno uključivanje dostatne fleksibilnosti kako bi se uzele u obzir posebne značajke i potrebe država članica; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podržava razvoj pakta za ruralna područja, naglašavajući važnost uključivog uključivanja lokalnih, regionalnih i nacionalnih dionika u njegovo upravljanje, uključujući civilno društvo, za uspješan ishod inicijative; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da su paktu potrebni konkretni ciljevi, rezultati, sustavi upravljanja i praćenja na više razina te institucionalne odgovornosti; smatra da bi pakt za ruralna područja trebao služiti kao platforma za razmjenu dobrih praksi među ruralnim područjima i potporu tim područjima u primjeni dostupnih alata, doprinošenju sinergijama, komplementarnosti i usklađenosti intervencija EU-a te olakšavanju strateške autonomije EU-a; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja najavu opservatorija za ruralna područja kako bi se poboljšalo prikupljanje i analiza podataka o ruralnim područjima; smatra ga valjanim instrumentom za informiranje, osmišljavanje i praćenje boljih javnih politika, kao i za praćenje napretka u provedbi dugoročne vizije i budućih politika EU-a i ruralnih strategija, uključujući akcijski plan EU-a za ruralna područja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | smatra da bi ruralni opservatorij trebao biti prilika za utvrđivanje nedostataka u podacima i poboljšanje baza podataka, posebno u pogledu podataka razvrstanih po spolu, za promicanje detaljnijeg statističkog pristupa i za razvoj pokazatelja na odgovarajućoj geografskoj razini kako bi se obuhvatile potrebe stanovništva; te naglašava potrebu za dostatnim financijskim sredstvima i resursima, transparentnošću, jasnim planom s vremenskim okvirima i ciljevima; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava važnost provedbe mehanizma za provjeru ruralnih područja za inicijative EU-a kako bi se procijenila usklađenost i komplementarnost politika EU-a i njihov mogući učinak na ruralna područja; potiče države članice da promiču razvoj i provedbu učinkovitih mehanizama za provjeru ruralnih područja na nacionalnoj razini, procjenjujući učinke predloženog zakonodavstva u ruralnim područjima kako bi se osigurala njegova svrsishodnost te poziva Komisiju da im u tu svrhu pomogne; smatra da bi mehanizam provjere u ruralnim područjima trebao biti obvezan i naglašava važnost uključivanja lokalnih i regionalnih vlasti u definiranje i provedbu mehanizama provjere u ruralnim područjima, kao i u njihovo upravljanje na europskoj i nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

20.

Put za budućnost ruralnih područja za 2040.

| 21. | ustraje na tome da stanovnici ruralnih područja moraju, kao i svi drugi građani, imati ravnopravne uvjete za postizanje svojih profesionalnih, društvenih i osobnih ciljeva, s posebnim naglaskom na ranjivije skupine, i ustraje na primjeni europskog stupa socijalnih prava; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da ruralne zajednice moraju imati jednak pristup uslugama od općeg interesa kako bi se osigurali uključivi i pravedni uvjeti života i dobrobiti, posebno zdravstvene usluge, obrazovanje, osposobljavanje za usavršavanje i prekvalifikaciju te cjeloživotno učenje, socijalna skrb, skrb za djecu i starije osobe, povezivost i mobilnost te stanovanje, kao i poštanske i bankarske usluge, mjesta za društvene susrete te kulturne aktivnosti i infrastruktura; |
| --- | --- |

22.

| 23. | u tom pogledu ističe važnost javnih ulaganja i javnih partnerstava, kao i poboljšanja prekogranične i ruralno-urbane suradnje; ističe potencijal decentraliziranih i višenamjenskih uslužnih centara i prilagođenih prenamijenjenih zgrada, kao i inovativnih pristupa pružanju usluga; |
| --- | --- |

23.

| 24. | smatra da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti ranjivim skupinama koje žive u ruralnim područjima, kao što su osobe s invaliditetom, starije osobe i migranti, posebno sezonski radnici, kako bi se osiguralo da se njihove posebne potrebe rješavaju uz istodobno promicanje socijalne uključenosti; poziva Komisiju da dodatno uskladi prakse među državama članicama u pogledu uključivanja osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava da bi ciljane intervencije za potporu mladima i poticanje učinkovite generacijske obnove trebale biti prioritet kako bi se potaknula stalna prisutnost mladih u ruralnim područjima i riješio problem demografskog pada; naglašava da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti prevladavanju glavnih izazova i uklanjanju postojećih prepreka, kao što su pristup visokom obrazovanju i prijenos znanja, mogućnosti zapošljavanja, stjecanje poslovnih vještina te pristup zemljištu i kapitalu; naglašava potrebu za visokokvalitetnim poljoprivrednim obrazovnim sustavima za osposobljavanje mladih stručnjaka; u tom pogledu ističe važnu ulogu mladih poljoprivrednika u modernizaciji poljoprivrede EU-a i stvaranju više mogućnosti u ruralnim područjima; naglašava da je potrebno podržati njihovu uspješnu integraciju, posebno olakšavanjem kupnje i davanja u zakup poljoprivrednog zemljišta, ističući u tom pogledu potencijal inkubatora poljoprivrednih gospodarstava; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisiju i države članice da razviju i ojačaju mjere, u skladu s europskim stupom socijalnih prava, za poboljšanje prava, radnih uvjeta, sigurnosti, zdravlja i socijalne zaštite radnika u ruralnim područjima, uključujući životne i radne uvjete sezonskih radnika i radnika migranata, istodobno osiguravajući usklađenost među područjima politika koja utječu na to pitanje; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava da europski zeleni plan, uključujući strategiju „od polja do stola” i digitalnu transformaciju, može otvoriti nove mogućnosti u ruralnim područjima, novu dinamiku za otporniju budućnost i mogućnosti za održiva radna mjesta; ističe da je potrebno osigurati pravednu i uključivu tranziciju, promičući ruralnu gospodarsku vitalnost te teritorijalnu i socijalnu koheziju, te pružiti odgovarajuću potporu i resurse za suočavanje s izazovima u tom pogledu, posebno s obzirom na trenutačnu krizu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe središnju ulogu poljoprivrede, poljoprivredno-prehrambenog sektora i održivog šumarstva u ruralnim područjima, u osiguravanju radnih mjesta i osiguravanju visokokvalitetne i raznolike hrane i biomase proizvedene na održiv način; ustraje u tome da je socijalna, ekološka i gospodarski održiva poljoprivreda, uključujući agroekologiju i ekološku poljoprivredu, kojom se poljoprivrednicima osigurava pravedan prihod, ključna za vitalnost tih područja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | skreće pozornost na važnu ulogu malih i srednjih poljoprivrednih gospodarstava i obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava u održavanju ruralnog stanovništva i očuvanju upravljanja zemljištem i krajobraza te smatra da bi im se trebala pružiti potpora kako bi se zajamčili odgovarajući životni uvjeti i ublažio pad broja poljoprivrednih gospodarstava; ističe da poljoprivrednici u udaljenim i ruralnim područjima, posebno mali poljoprivrednici, još uvijek nemaju dovoljan pristup tehnologijama; |
| --- | --- |

29.

| 30. | prepoznaje važnost podupiranja inicijativa za suradnju u poljoprivredi i socijalnoj ekonomiji kao alata za ruralni razvoj; skreće pozornost na ulogu poljoprivredno-prehrambenih zadruga u okolišnoj, gospodarskoj i socijalnoj održivosti ruralnih područja, dodajući vrijednost proizvodima, otvarajući radna mjesta i diversificirajući lokalno gospodarstvo; potiče Komisiju i države članice da potiču i promiču zadruge u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava važnost promicanja sustava kvalitete EU-a, posebno oznaka zemljopisnog podrijetla, kao sredstva za poboljšanje kvalitete i pravedne raspodjele gospodarske vrijednosti unutar prehrambenih lanaca te, u konačnici, za održavanje ruralnog stanovništva na teritoriju EU-a; |
| --- | --- |

31.

| 32. | naglašava da su nepoštene trgovačke prakse i dalje ozbiljan problem u poljoprivrednom sektoru i ističe činjenicu da su potrebni daljnji koraci kako bi se osigurala bolja raspodjela vrijednosti duž lanca; podsjeća na potencijal kratkih lanaca opskrbe za približavanje potrošača i proizvođača, pružanje bolje naknade poljoprivrednicima i smanjenje stakleničkih plinova u ciklusu proizvodnje hrane; naglašava da bi trebalo uzeti u obzir učinak sporazuma o slobodnoj trgovini na ruralna područja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | napominje da je potrebna pravedna raspodjela izravnih plaćanja kako bi se osigurao uravnotežen razvoj regija i ruralnih područja; naglašava važnost plaćanja u okviru ZPP-a za područja s prirodnim ograničenjima u očuvanju održivih aktivnosti u tim područjima; poziva države članice da potiču snažne teritorijalne mreže ruralnog razvoja u okviru ZPP-a za koordinaciju svih dionika ruralnog razvoja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ističe da su ekstenzivni silvo-pastoralni ili ekstenzivni uzgoj stoke koji se temelji na trajnim pašnjacima, koji često uključuje pašnjake visoke ekološke vrijednosti i ugrožene vrste i pasmine iz uzgoja, posebno u udaljenim planinskim područjima, ključne značajke europskih ruralnih područja koje treba podupirati i poticati; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe važnost pristupa prilagođenim ulaganjima, istraživanjima i inovacijama za održivu poljoprivredu; prima na znanje uspjeh Europskog partnerstva za inovacije u području poljoprivredne produktivnosti i održivosti te poziva na nastavak i širenje tog inovativnog pristupa „odozdo prema gore” kako bi se pronašla prilagođena rješenja koja su osmislili lokalni dionici, kao i drugih partnerstava za ruralne inovacije i inovacijskih centara s više dionika; smatra da bi inovacije trebale biti usklađene s tradicionalnim praksama i znanjem, posebno onima prilagođenima značajkama svakog područja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podsjeća da velike zvijeri, posebno vukovi, mogu utjecati na održivost poljoprivrede, posebno na nekim vrstama ekstenzivnih poljoprivrednih zemljišta kojima se gospodari bogata biološkom raznolikošću; napominje da se time naglašava potreba za osiguravanjem uravnoteženog suživota ljudi i tih životinja u ruralnim područjima; u tom pogledu poziva Komisiju i države članice da poduzmu konkretne mjere za osiguravanje tog suživota kako se ne bi ugrozio održivi razvoj i dinamika ruralnih područja, a posebno kako bi se zaštitile tradicionalne poljoprivredne prakse kao što je nomadsko stočarstvo; podsjeća na odgovornost Komisije da procijeni napredak u postizanju stanja očuvanosti i da, prema potrebi, izmijeni stanje zaštite vrsta ako se postigne željeno stanje očuvanosti; potiče Komisiju da potiče raspravu o velikim zvijerima s dionicima iz ruralnih područja, da pruži informacije o mogućnostima financiranja preventivnih mjera protiv napada na stoku i da promiče koordinirane pristupe u svim državama članicama; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naglašava da su diversifikacija i inovacije u ruralnom gospodarstvu, s više teritorijalnog pristupa utemeljenog na lokalnom potencijalu i karakteristikama, ključni za iskorištavanje mogućnosti iz digitalne i zelene tranzicije; poziva države članice da uvedu mjere kojima se pruža potpora pravednoj tranziciji i diversifikaciji ruralnog gospodarstva te podržava otvaranje kvalitetnih radnih mjesta u ruralnim područjima; naglašava potencijal biookruga, ekoregija, sekvestracije ugljika i ekoturizma za diversifikaciju ruralnog gospodarstva; podsjeća da održiva poljoprivreda, šumarstvo i ribarstvo također mogu ponuditi mogućnosti za diversifikaciju poslovanja u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uviđa da turizam može predstavljati važan izvor prihoda za ruralne zajednice, ističući potencijal raznolikih modela održivog turizma; ističe često nedovoljno iskorišten potencijal rekreacijskog ribolova i udičarskog turizma za privlačenje turista tijekom cijele godine; poziva na ulaganje napora u jačanje položaja ruralnog turizma, kao što je vinski turizam, u strategijama za diversifikaciju ruralnog gospodarstva, zajedno s poljoprivrednim i prehrambenim sektorom; |
| --- | --- |

38.

| 39. | prepoznaje važnost održivog upravljanja igrama za budućnost ruralnih područja u pogledu očuvanja socijalne, gospodarske, kulturne i biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisiju i države članice da poduzmu hitne mjere za osmišljavanje i provedbu mjera za borbu protiv razlika među spolovima, posebno u pogledu plaća i mirovina; naglašava da bi se rodno osviještena politika trebala primjenjivati na svim razinama donošenja politika, osiguravajući provedbu strategije EU-a za rodnu ravnopravnost 2020. 2025., posebno u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

40.

| 41. | žali zbog toga što rad žena u ruralnim područjima još uvijek nije na odgovarajući način priznat, posebno u poljoprivredi; ističe da su žene u ruralnim područjima više pogođene skrivenom nezaposlenošću i sudjelovanjem u neformalnoj ekonomiji, što doprinosi češćem iseljavanju mladih žena; naglašava potrebu za ciljanim mjerama kako bi se prevladali njihovi specifični izazovi na tržištu rada i poboljšao njihov pristup odgovarajućim uslugama, uključujući široku zdravstvenu skrb, s posebnim naglaskom na uključivanju najranjivijih skupina; ponavlja važnost pozitivne ravnoteže između poslovnog i privatnog života te u tom pogledu pozdravlja predstojeću europsku strategiju za skrb; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ustraje u tome da je potrebno poboljšati sudjelovanje žena u donošenju odluka i političkom sudjelovanju u ruralnim područjima; poziva države članice da promiču rodnu ravnopravnost i potiču ravnopravno sudjelovanje u svim ruralnim organizacijama, udrugama i javnim institucijama na položajima na kojima se donose odluke, u vlasništvu poduzeća i pristupu kvalitetnim radnim mjestima; naglašava potrebu za ciljanim osposobljavanjem i razvojem vještina, kao i za poticajnim okruženjem, olakšanim pristupom financijskim sredstvima i promicanjem ženskog poduzetništva u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Komisiju i države članice da promiču uključivanje žena u poljoprivredu, posebno istraživanjem mogućnosti podupiranja suvlasništva europskih poljoprivrednih gospodarstava; traži da se rad žena u poljoprivrednim djelatnostima, posebno rad supružnika i partnera koji pomažu u poljoprivredi, u potpunosti prizna odobravanjem pravnog priznanja i potpunim pristupom pravima iz sustava socijalne sigurnosti; ističe ulogu žena u ruralnim područjima u prelasku na održivu poljoprivredu i u zelenoj tranziciji; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ističe središnju ulogu ruralnih područja u prijelazu na ugljično neutralno i kružno gospodarstvo, uključujući održivo biogospodarstvo i šumarstvo; poziva Komisiju i države članice da lokalnim akterima, kao što je stvaranje ruralnih energetskih zajednica, omoguće prihvaćanje inicijativa koje doprinose lokalnom prihvaćanju obnovljivih izvora energije; |
| --- | --- |

44.

| 45. | naglašava da inicijative u ruralnim područjima, kao što je razvoj infrastrukture za obnovljivu energiju, moraju učinkovito doprinijeti gospodarskoj, socijalnoj i okolišnoj vitalnosti tih područja te uzeti u obzir potrebu za društvenom prihvaćenošću na lokalnoj razini; ustraje u tome da bi ciljevi proizvodnje hrane i zaštita područja visoke ekološke vrijednosti, kao što su područja mreže Natura 2000, trebali biti prioritet; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisiju i države članice da dodatno podrže ruralna područja u širenju održive proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, među ostalim uklanjanjem postojećih prepreka, decentralizacijom sustava proizvodnje i skladištenja, jačanjem energetskih mreža i osposobljavanjem kvalificiranih stručnjaka, kao i da promiču upotrebu obnovljivih izvora energije kao sredstva za doprinos energetskoj autonomiji, diversifikaciji prihoda i borbi protiv energetskog siromaštva i klimatskih promjena; napominje važnost povećanja kružnosti poljoprivrednih gospodarstava; |
| --- | --- |

46.

| 47. | primjećuje važnost mikrokogeneracije na poljoprivrednim gospodarstvima; naglašava da poljoprivrednici ne smiju biti u nepovoljnom položaju prilikom opskrbe mreže električnom energijom zbog korištenja javnih bespovratnih sredstava, uključujući ZPP. |
| --- | --- |

47.

| 48. | ističe da su ruralna područja u većem riziku od socijalne isključenosti i energetskog siromaštva zbog velikih udaljenosti koje treba obuhvatiti te zbog ograničene mobilnosti u mnogim ruralnim područjima; nadalje ističe da su ti rizici povezani i s infrastrukturom i s uslugama; ističe da su dostupna, javna, zelena i inovativna rješenja za ruralnu mobilnost i ulaganja potrebna za postizanje pravednog rasta i teritorijalne kohezije, u skladu s održivom energetskom tranzicijom; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva na uključivo planiranje infrastrukture kojim se nijedna regija ne zapostavlja, posebno jačanjem javnih ulaganja i brzom provedbom fondova EU-a i nacionalnih fondova kojima se doprinosi povezivosti u ruralnim područjima, podupiranjem i razvojem integriranih i intermodalnih prometnih sustava te davanjem prednosti izoliranim i nepovezanim područjima u transeuropskoj prometnoj mreži; |
| --- | --- |

49.

| 50. | naglašava da digitalna tranzicija otvara nove mogućnosti za ruralna područja, koja su dostupna samo ako postoji odgovarajuća, stabilna, brza i pristupačna širokopojasna pokrivenost, koja nije dovršena u svim ruralnim područjima; ističe da digitalni razvoj povećava privlačnost ruralnih područja, smanjuje probleme povezane s udaljenošću, poboljšava pristup uslugama i olakšava digitalizaciju u poljoprivredi; poziva na stvaranje lokalnih „digitalnih centara” velikih brzina prilagođenih radu na daljinu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | upozorava na rizike od širenja digitalnog jaza u ruralnim područjima zbog nedostatka pokrivenosti 5G tehnologijom te poziva države članice da mobiliziraju sve dostupne instrumente kako bi se poboljšalo potpuno uvođenje 5G mreža i uklonile administrativne prepreke, uz posebnu potporu fondova kohezijske politike EU-a i planova država članica za oporavak i otpornost, ali i privatnih ulaganja; naglašava potrebu za pravovremenom revizijom relevantnih smjernica o državnim potporama za ruralna područja koja ne djeluju na tržištu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | skreće pozornost na činjenicu da komparativni nedostatak digitalnih vještina u ruralnim područjima može spriječiti ruralne zajednice da iskoriste mogućnosti digitalizacije i otežati razvoj malih i srednjih poduzeća (MSP-ova); |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva na donošenje mjera na razini EU-a te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini kojima se osigurava digitalna uključenost, posebno u kontekstu starenja stanovništva, i promiču prilagođene digitalne vještine uz istodobno podupiranje poticajnog okruženja za inovacije i razvoj prilagođenih digitalnih rješenja; ističe potencijal digitalnih alata za održivu poljoprivredu i pametnu poljoprivredu, za razvoj lokalnog, kratkog lanca opskrbe i za povećanje privlačnosti poljoprivrednog sektora za mlade poljoprivrednike; |
| --- | --- |

53.

| 54. | smatra da bi pametna sela trebalo smatrati vodećim projektom akcijskog plana EU-a za ruralna područja kako bi se bolje promicao njihov razvoj nakon 2020.; naglašava važnost uravnoteženih javno-privatnih partnerstava u tom kontekstu; ističe potencijal tehnologija pametnih gradova, koje bi trebalo adekvatno financirati, te smatra da bi digitalna platforma „Tržište pametnih gradova” (24) mogla poslužiti kao model za daljnji razvoj ekosustava pametnih sela; naglašava da bi se ruralno gospodarstvo i metoda razvoja LEADER te instrumenti financiranja lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice također trebali koristiti za daljnji razvoj pametnih sela; |
| --- | --- |

54.

| 55. | napominje da se ruralne zajednice i dalje suočavaju s izazovima povezanima s pristupom osnovnim uslugama i gospodarskim prilikama te da nailaze na određeni stupanj nedosljednosti u pogledu planiranja povezanog s jazom između ruralnih i urbanih područja; naglašava da su ulaganja u zaštitu okoliša, ruralnu infrastrukturu te ruralno zdravstvo i obrazovanje ključna za održivi ruralni razvoj; poziva Komisiju i države članice da utvrde minimalne kriterije dobrobiti koje bi trebalo osigurati u odnosu na stanovništvo određenih područja; |
| --- | --- |

55.

Prvi koraci za definiranje vizije i strategije za ruralna područja

| 56. | žali zbog kasnog objavljivanja komunikacije Komisije, zbog čega je isključena njezina potpuna integracija u zakonodavne instrumente i planiranje trenutačnog programskog okvira; poziva Komisiju da zajamči da sve države članice na odgovarajući način rješavaju integriranu ruralnu dimenziju pod vodstvom zajednice te da ocijeni njezinu provedbu i učinak u strateškim planovima zajedničke poljoprivredne politike, programima kohezijske politike, programima Europskog fonda za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu te planovima za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

56.

| 57. | potiče države članice da se pozabave posebnim izazovima ruralnih područja i njihovih zajednica tijekom provedbe programa trenutačnog višegodišnjeg financijskog okvira, osiguravajući i olakšavajući pristup ulaganjima potrebnima za socijalnu uključenost, gospodarsku i okolišnu učinkovitost i otvaranje radnih mjesta, kako bi se potaknula konkurentnost, omogućila pravedna digitalna i zelena tranzicija te povećala privlačnost i kvaliteta života u ruralnim područjima; poziva Komisiju da prati pokazatelje u programima EU-a i ocijeni njihovu usklađenost s ciljevima dugoročne vizije za ruralna područja EU-a; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pozdravlja plan REPowerEU koji može imati ključnu ulogu u smanjenju ovisnosti o fosilnim gorivima, posebno onima ruskog podrijetla, i ističe moguće brojne mogućnosti za ruralna područja u tom pogledu, ali je duboko zabrinut zbog prijedloga za znatno povećanje mogućnosti prijenosa sredstava iz fondova pod podijeljenim upravljanjem, s mogućim štetnim posljedicama za srednjoročno i dugoročno planiranje politika prema pravednoj zelenoj i digitalnoj tranziciji, među ostalim za ruralna područja; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva države članice da učinkovito iskoriste različite mogućnosti financiranja kako bi također poboljšale izglede malih i srednjih poduzeća, s obzirom na njihovu važnu ulogu u stvaranju radnih mjesta u ruralnim područjima, te poziva Komisiju da prati i ocijeni je li njezina potpora doprla do ruralnih područja i donosi li korist njihovim zajednicama; naglašava važnost podupiranja poduzetništva, socijalne ekonomije i socijalnih inovacija, uključujući srebrno gospodarstvo, posebno kada se doprinosi provedbi europskog stupa socijalnih prava; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva države članice da bolje iskoriste sve dostupne alate za potporu ruralnim područjima, uključujući porezne poticaje za pojedince i poduzeća koja se žele nastaniti u ruralnim područjima, s ciljem olakšavanja otvaranja radnih mjesta i poticanja osnivanja novih stanovnika, kao i poticanja privatnih poduzeća na promicanje rada na daljinu, s ciljem aktivne borbe protiv depopulacije; poziva Komisiju da razmotri druge mogućnosti potpore u okviru državnih potpora u ruralnim područjima s vrlo niskom gustoćom naseljenosti; |
| --- | --- |

60.

| 61. | žali zbog stalnih prepreka pristupu iz više fondova, unatoč njegovoj vrijednosti, koje otežavaju primjenu integrativnih pristupa u ruralnim područjima te traži jasne smjernice za njegovu provedbu; poziva Komisiju da početkom 2023. podnese zakonodavni prijedlog kojim bi se mogućnost pristupa „vodećeg fonda” proširila na intervencije koje se sufinanciraju iz više od jednog fonda s podijeljenim upravljanjem, kao i da ga dodatno pojednostavni navođenjem da se pravila vodećeg fonda moraju primjenjivati u cijelosti; istodobno poziva Komisiju da istraži alternative pristupima integriranom teritorijalnom razvoju koji se financiraju iz više fondova; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva Komisiju da poboljša sinergije i koordinaciju između instrumenata financiranja EU-a kao što su kohezijska politika, ZPP i instrument za oporavak NextGenerationEU, kao i s nacionalnim instrumentima, za uspješan ruralni razvoj u EU-u; potiče Komisiju da početkom 2023. podnese ciljani zakonodavni prijedlog kako bi se omogućio prijenos sredstava među svim fondovima s podijeljenim upravljanjem pri podupiranju ruralnih teritorijalnih strategija i jačanju sinergija između fondova i programa; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Komisiju i države članice da nastave s daljnjim pojednostavljenjem i smanjenjem administrativnog opterećenja, i to koordinacijom svojih unutarnjih uprava kako bi se izbjeglo udvostručavanje zadaća, posebno za manje projekte i mikrofinanciranje, koji su ključni za ruralna područja; napominje da neka ruralna područja ne mogu iskoristiti dostupne mogućnosti financiranja zbog nedostatka informacija i nedostatka kapaciteta te im je potrebna potpora kako bi se to ispravilo; smatra da je primjena pojednostavljenih mogućnosti obračuna troškova učinkovita mjera za postizanje administrativnog pojednostavnjenja; |
| --- | --- |

63.

| 64. | naglašava ulogu koju sve zajedničke politike i fondovi EU-a, i oni pod izravnim upravljanjem, moraju imati u podupiranju ruralnih područja uključivanjem ruralne dimenzije u osmišljavanje njihovih mjera i intervencija te naglašava potrebu za koherentnošću politika; poziva Komisiju da razvije mehanizam za procjenu i praćenje doprinosa svakog fonda ruralnim područjima; |
| --- | --- |

64.

| 65. | traži od Komisije da posebnu pozornost posveti provedbi članka 174. UFEU-a i da zajamči da se u svim politikama EU-a primjenjuje načelo „nenanošenja štete koheziji”, posebno u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

65.

| 66. | podsjeća da je kohezijska politika EU-a, čiji je cilj promicanje gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije Unije, od ključne važnosti za ruralna područja, a posebno za ona ruralna područja kojima se poklanja posebna pozornost; napominje da u skladu s odredbama kohezijske politike EU mora posvetiti posebnu pozornost rješavanju izazova regija i područja u nepovoljnom položaju; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ističe zaključke studije Komisije o učinkovitosti inicijative LEADER u pronalaženju rješenja za gospodarske, socijalne i razvojne probleme i mogućnosti na lokalnoj razini te doprinosu održivom ruralnom razvoju u cijelom EU-u; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva države članice da podrže lokalni razvoj pod vodstvom zajednice, uključujući LEADER, potičući sudjelovanje u lokalnim akcijskim skupinama, olakšavajući i promičući pristupe financirane iz više fondova i osiguravajući učinkovitu autonomiju lokalnih akcijskih skupina u pogledu njihova sastava i donošenja odluka; smatra da bi smisleno izdvajanje pomoći za CLLD u okviru svih relevantnih fondova na razini EU-a, slično kao u Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj (EPFRR), doprinijelo jačim integriranim strategijama i održivijem i otpornijem teritorijalnom razvoju; |
| --- | --- |

68.

Načelo partnerstva, upravljanje i jačanje ruralnih područja

| 69. | naglašava da će se osnaživanjem ruralnih zajednica, posebno u najudaljenijim, otočnim te rijetko i slabije naseljenim područjima, promicati veća socijalna kohezija, inovacije, poduzetništvo i snažniji osjećaj pripadnosti i identiteta te da će za uspostavu i provedbu projekata biti potrebni veći napori za izgradnju kapaciteta; naglašava da su ruralne zajednice ključne za koheziju EU-a te bi ih stoga trebalo podržati kako bi se potaknuo uravnotežen društveno-gospodarski razvoj; podsjeća na posebnu prirodu najudaljenijih regija kako je utvrđeno u članku 349. UFEU-a i naglašava da su ruralna područja u najudaljenijim regijama podložna dodatnim ograničenjima, također u tom pogledu; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva na učinkovitu primjenu načela supsidijarnosti, uz decentralizirane politike koje se više temelje na zajednici, decentralizirane politike odozdo prema gore i mjere potpore koje uključuju lokalne aktere, uključujući poljoprivrednike i lokalne organizacije, vlasti i civilno društvo, te stoga ustraje u tome da oni moraju imati aktivnu ulogu od donošenja odluka do razvoja, provedbe i evaluacije politika kako bi se najbolje utvrdile potrebe svakog teritorija; |
| --- | --- |

70.

| 71. | primjećuje da iako su zakonodavstvom EU-a predviđeni pristupi višerazinskog upravljanja i partnerstva, postoji otpor prema njihovoj konkretnoj primjeni u nekim državama članicama; poziva države članice da podrže te pristupe dodjelom odgovornosti na odgovarajućoj razini upravljanja te osiguravanjem političke odgovornosti i snažne koordinacije politika i ulaganja na svim razinama upravljanja; poziva Komisiju da održava izravan i strukturiran dijalog s različitim razinama upravljanja uključenima u upravljanje politikama EU-a sa snažnim učinkom na ruralna područja; |
| --- | --- |

71.

Oblikovanje budućnosti nakon 2027.

| 72. | prima na znanje namjeru Komisije da do sredine 2023. analizira mjere koje EU i države članice poduzimaju u ruralnim područjima te da na temelju toga početkom 2024. izradi javno izvješće; smatra da bi ta evaluacija mogla imati ključnu ulogu, posebno utvrđivanjem područja u kojima su još potrebna pojačana potpora i financiranje, te da bi se njome mogao otvoriti put prema ruralnoj strategiji od preispitivanja sredinom provedbenog razdoblja i akcijskog plana za ruralna područja u programskom razdoblju 2028. – 2034.; stoga poziva Komisiju da u tu evaluaciju izravno uključi sve relevantne dionike i upravljačka tijela; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva Komisiju da istraži alternativne političke strategije i pristupe za oblikovanje financiranja u sljedećem programskom razdoblju, uključujući ispitivanje mogućnosti jedne nacionalne strategije, u suradnji s regionalnim i lokalnim vlastima, i jedne uredbe za sve fondove s podijeljenim upravljanjem, kao i novih načina jačanja načela partnerstva i pristupa višerazinskom upravljanju, uz promicanje istinski integriranog teritorijalnog razvoja u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva na snažnu ruralnu dimenziju u budućim propisima o kohezijskoj politici, koji bi trebali uključivati namjenska sredstva u tu svrhu; predlaže da Komisija nakon javnog savjetovanja pokrene studiju o mogućnosti izdvajanja dijela Europskog fonda za regionalni razvoj i Kohezijskog fonda za ruralna područja, uz druga korisna ulaganja, s posebnim naglaskom na regije s posebnim geografskim obilježjima kao što su planine, udaljena područja, otoci i najudaljenije regije; |
| --- | --- |

74.

| 75. | podsjeća da su budućnost i blagostanje ruralnih područja od ključne važnosti za sigurnost opskrbe hranom, autonomiju i otpornost Europe, kao i za održivu kombinaciju izvora energije koja doprinosi energetskoj neovisnosti EU-a, kao što su jasno pokazale nedavna pandemija bolesti COVID-19 i ruska invazija na Ukrajinu; ističe da su poljoprivredno-prehrambeni sustavi tijekom tih kriza omogućili stalan pristup kvalitetnoj hrani, a istodobno su otvorili nove mogućnosti za skraćivanje lanaca opskrbe hranom i za lokalnu proizvodnju hrane i hrane za životinje, posebno proteinskih usjeva; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva na to da se dugoročna vizija razvije u konkretnu i mjerljivu istinsku ruralnu strategiju na razini EU-a, uključujući strateški dijalog o suradnji s urbanim područjima, te na koordinaciju doprinosa svih fondova i politika EU-a ruralnim područjima; naglašava da ta strategija mora biti u potpunosti integrirana u buduća programska razdoblja; poziva sve države članice da razviju ruralne strategije na nacionalnoj i regionalnoj razini kojima će se definirati načini i sredstva potrebna za rješavanje problema s kojima se suočavaju ruralna područja; |
| --- | --- |

76.

| 77. | Poziva Komisiju da pravodobno procijeni mogući učinak odvajanja EPFRR-a od zajedničkih odredbi za fondove s podijeljenim upravljanjem utvrđenih u Uredbi (EU) 2021/1060 na razvoj integriranih teritorijalnih pristupa u ruralnim područjima te da procijeni potrebne holističke pristupe ruralnom razvoju i izvuče pouke za sljedeća programska razdoblja u pogledu njihova mogućeg uključivanja; |
| --- | --- |

77.

Ruralna područja izvan EU-a

| 78. | vjeruje da EU ima snažan interes u izgradnji ne samo prekograničnih partnerstava nego i partnerstava izvan svojih granica radi promicanja prosperitetnijih ruralnih društava i gospodarstava uz dugoročnu uzajamnu korist; naglašava da su suradnja i razmjena znanja važni u tom procesu, ali i da se moraju osigurati jednaki uvjeti za sve; |
| --- | --- |

78.

| 79. | naglašava važnost strateških poveznica između Afrike, Latinske Amerike i Europe na temelju napretka ostvarenog u akcijskom planu Afrike i Europe za transformaciju ruralnih sredina kojim se utvrđuju inicijative osmišljene za održivo ojačanje afričkog poljoprivredno-prehrambenog sektora i ruralnih teritorija; ističe da je i dalje na oprezu u pogledu promjenjive uloge Kine i njezina sve većeg strateškog utjecaja na afrički kontinent i svoje rezolucije od 16. rujna 2021. o novoj strategiji EU-a za Kinu (25); |
| --- | --- |

79.

| 80. | naglašava važnost učenja iz primjera uspješnosti nekih ruralnih područja i daljnje uporabe potencijala takvih primjera; u tu svrhu poziva na dodatne mogućnosti razmjene i uspostavljanje platformi u ruralnim područjima i među njima radi promicanja kohezije, solidarnosti i razmjene na razini EU-a; |
| --- | --- |

80.

o

o o

| 81. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

81.

---

(1)  SL L 433, 22.12.2020., str. 11.

(2)  SL L 243, 9.7.2021., str. 1.

(3)  SL L 435, 6.12.2021., str. 1.

(4)  SL L 435, 6.12.2021., str. 187.

(5)  SL L 231, 30.6.2021., str. 159.

(6)  SL L 166, 11.5.2021., str. 1.

(7)  SL C 215, 19.6.2018., str. 228.

(8)  SL C 298, 23.8.2018., str. 14.

(9)  SL C 356, 4.10.2018., str. 38.

(10)  SL C 76, 9.3.2020., str. 62.

(11)  SL C 11, 13.1.2020., str. 15.

(12)  SL C 347, 9.9.2022., str. 37.

(13)  SL C 395, 29.9.2021., str. 37.

(14)  SL C 184, 5.5.2022., str. 2.

(15)  SL C 67, 8.2.2022., str. 25.

(16)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0136.

(17)  SL C 361, 20.9.2022., str. 2.

(18)  SL C 270, 13.7.2022., str. 18.

(19)  SL C 290, 29.7.2022., str. 137.

(20)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=SDG_6_-_Clean_water_and_sanitation#Sanitation

(21)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/ISOC_CI_IN_H__custom_2784346 /default/table?lang=en

(22)  Posebni ciljevi ZPP-a – Strukturne promjene i generacijska obnova, https://agriculture.ec.europa.eu/system/files/2019-11/cap-briefs-7-structural-change_en_0.pdf

(23)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2022/729156/IPOL_STU(2022)729156_EN.pdf

(24)  https://smart-cities-marketplace.ec.europa.eu/

(25)  SL C 117, 11.3.2022., str. 40.

---

| 17.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 177/48 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 177/48

---

P9_TA(2022)0437

Akcijski plan za poticanje željezničkog prijevoza putnika na velike udaljenosti i prekograničnog željezničkog prijevoza putnika

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2022. o Akcijskom planu za poticanje željezničkog prijevoza putnika na velike udaljenosti i prekograničnog željezničkog prijevoza putnika (2022/2022(INI))

(2023/C 177/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zeleni plan i naknadni paket „Spremni za 55 %”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zeleni plan i naknadni paket „Spremni za 55 %”,

| — | uzimajući u obzir četvrti željeznički paket, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir četvrti željeznički paket,

| — | uzimajući u obzir Bijelu knjigu naslovljenu „Plan za jedinstveni europski prometni prostor – ususret konkurentnom prometnom sustavu u kojem se učinkovito gospodari resursima” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Bijelu knjigu naslovljenu „Plan za jedinstveni europski prometni prostor – ususret konkurentnom prometnom sustavu u kojem se učinkovito gospodari resursima” (COM(2011)0144),

| — | uzimajući u obzir Zelenu knjigu Komisije iz 1995. naslovljenu „Prema pravednom i učinkovitom određivanju cijena u prometu – mogućnosti politike za internalizaciju vanjskih troškova prijevoza u Europskoj uniji” (COM(1995)0691), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zelenu knjigu Komisije iz 1995. naslovljenu „Prema pravednom i učinkovitom određivanju cijena u prometu – mogućnosti politike za internalizaciju vanjskih troškova prijevoza u Europskoj uniji” (COM(1995)0691),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/882 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o zahtjevima za pristupačnost proizvoda i usluga (1) (Europski akt o pristupačnosti), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/882 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o zahtjevima za pristupačnost proizvoda i usluga (1) (Europski akt o pristupačnosti),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 9. prosinca 2020. naslovljenu „Strategija za održivu i pametnu mobilnost – usmjeravanje europskog prometa prema budućnosti” (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 9. prosinca 2020. naslovljenu „Strategija za održivu i pametnu mobilnost – usmjeravanje europskog prometa prema budućnosti” (COM(2020)0789),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2012/34/EU Europskog Parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o uspostavi jedinstvenog Europskog željezničkog prostora (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2012/34/EU Europskog Parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o uspostavi jedinstvenog Europskog željezničkog prostora (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže i stavljanju izvan snage Odluke br. 661/2010/EU (3) (Uredba o mreži TEN-T), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže i stavljanju izvan snage Odluke br. 661/2010/EU (3) (Uredba o mreži TEN-T),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2021/1187 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021. o mjerama racionalizacije radi ubrzanja realizacije transeuropske prometne mreže (TEN-T) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2021/1187 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021. o mjerama racionalizacije radi ubrzanja realizacije transeuropske prometne mreže (TEN-T) (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. siječnja 2021. o reviziji smjernica za transeuropsku prometnu mrežu (TEN-T) (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. siječnja 2021. o reviziji smjernica za transeuropsku prometnu mrežu (TEN-T) (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2021. o sigurnosti željeznica i signalizaciji: ocjena aktualnog stanja u pogledu uvođenja Europskog sustava za upravljanje željezničkim prometom (ERTMS) (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2021. o sigurnosti željeznica i signalizaciji: ocjena aktualnog stanja u pogledu uvođenja Europskog sustava za upravljanje željezničkim prometom (ERTMS) (6),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Nova industrijska strategija za Europu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Nova industrijska strategija za Europu”,

| — | uzimajući u obzir Odluku (EU) 2021/2316 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. prosinca 2021. o Europskoj godini mladih (2022.) (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku (EU) 2021/2316 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. prosinca 2021. o Europskoj godini mladih (2022.) (7),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/782 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o pravima i obvezama putnika u željezničkom prijevozu (8) (Uredba o pravima putnika u željezničkom prijevozu), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/782 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o pravima i obvezama putnika u željezničkom prijevozu (8) (Uredba o pravima putnika u željezničkom prijevozu),

| — | uzimajući u obzir studiju Komisije iz listopada 2021. naslovljenu „Prekogranične usluge željezničkog prijevoza putnika na velike udaljenosti”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Komisije iz listopada 2021. naslovljenu „Prekogranične usluge željezničkog prijevoza putnika na velike udaljenosti”,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A9-0242/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A9-0242/2022),

| A. | budući da se novom Strategijom za održivu i pametnu mobilnost utvrđuje ključna etapa udvostručenja prometa željeznicama velikih brzina do 2030. i utrostručenja prometa željeznicama velikih brzina do 2050.; |
| --- | --- |

A.

budući da se novom Strategijom za održivu i pametnu mobilnost utvrđuje ključna etapa udvostručenja prometa željeznicama velikih brzina do 2030. i utrostručenja prometa željeznicama velikih brzina do 2050.;

| B. | budući da se između 2001. i 2018. broj putnika željeznicama velikih brzina gotovo udvostručio, što pokazuje da postoji potražnja za tom vrstom prijevoza kad god se ona osigura (9); |
| --- | --- |

B.

budući da se između 2001. i 2018. broj putnika željeznicama velikih brzina gotovo udvostručio, što pokazuje da postoji potražnja za tom vrstom prijevoza kad god se ona osigura (9);

| C. | budući da se u zračnim lukama EU-a bilježi povećanje kašnjenja (10); budući da se predviđa znatan manjak kapaciteta (za oko 1,5 milijuna letova do 2040.) ako se ne donesu akutne korektivne mjere (11); budući da zagušenja na cestama koštaju EU oko 110 milijardi EUR godišnje (1 % BDP-a EU-a) (12); |
| --- | --- |

C.

budući da se u zračnim lukama EU-a bilježi povećanje kašnjenja (10); budući da se predviđa znatan manjak kapaciteta (za oko 1,5 milijuna letova do 2040.) ako se ne donesu akutne korektivne mjere (11); budući da zagušenja na cestama koštaju EU oko 110 milijardi EUR godišnje (1 % BDP-a EU-a) (12);

| D. | budući da željeznica velikih brzina donosi višestruke koristi, kao što su smanjenje broja smrtnih slučajeva, smanjenje zagušenja i emisija, te ima pozitivan gospodarski učinak jer poboljšava pristupačnost, skraćuje vrijeme putovanja i stvara prilike za zapošljavanje; |
| --- | --- |

D.

budući da željeznica velikih brzina donosi višestruke koristi, kao što su smanjenje broja smrtnih slučajeva, smanjenje zagušenja i emisija, te ima pozitivan gospodarski učinak jer poboljšava pristupačnost, skraćuje vrijeme putovanja i stvara prilike za zapošljavanje;

| E. | budući da su poduzeti važni zakonodavni koraci prema dovršetku jedinstvenog europskog željezničkog prostora; |
| --- | --- |

E.

budući da su poduzeti važni zakonodavni koraci prema dovršetku jedinstvenog europskog željezničkog prostora;

| F. | budući da financiranje ERTMS-a na pruzi i u vozilu ima ključnu ulogu u osiguravanju veće stope uvođenja te povećane sigurnosti i interoperabilnosti u cijeloj mreži TEN-T, uz istodobno unapređenje realizacije istinski interoperabilnog europskog željezničkog prostora; |
| --- | --- |

F.

budući da financiranje ERTMS-a na pruzi i u vozilu ima ključnu ulogu u osiguravanju veće stope uvođenja te povećane sigurnosti i interoperabilnosti u cijeloj mreži TEN-T, uz istodobno unapređenje realizacije istinski interoperabilnog europskog željezničkog prostora;

| G. | budući da je dovršetak mreže TEN-T, uz očuvanje kapaciteta za razvoj sekundarnih mreža, ključan za napredovanje prema održivijim načinima prijevoza, posebno prema željezničkom prijevozu, te za bolju multimodalnu povezanost između gradova, regija, perifernih područja i otoka u EU-u; |
| --- | --- |

G.

budući da je dovršetak mreže TEN-T, uz očuvanje kapaciteta za razvoj sekundarnih mreža, ključan za napredovanje prema održivijim načinima prijevoza, posebno prema željezničkom prijevozu, te za bolju multimodalnu povezanost između gradova, regija, perifernih područja i otoka u EU-u;

| H. | budući da i dalje postoje tehnološke prepreke za interoperabilnost vlakova među državama EU-a; |
| --- | --- |

H.

budući da i dalje postoje tehnološke prepreke za interoperabilnost vlakova među državama EU-a;

| I. | budući da je pametno izdavanje multimodalnih karata ključan instrument za poticanje većeg korištenja održivog željezničkog i multimodalnog prijevoza; budući da željeznička mreža i postaje mogu imati ključnu ulogu u integraciji drugih načina prijevoza u povezivanje prvog/posljednjeg dijela puta; |
| --- | --- |

I.

budući da je pametno izdavanje multimodalnih karata ključan instrument za poticanje većeg korištenja održivog željezničkog i multimodalnog prijevoza; budući da željeznička mreža i postaje mogu imati ključnu ulogu u integraciji drugih načina prijevoza u povezivanje prvog/posljednjeg dijela puta;

| J. | budući da je Europska godina željeznice 2021. bila prilika za promicanje prelaska na željeznicu kao okosnicu putničkog prijevoza diljem Unije, bolje služenje građanima i poboljšanje razvoja mreže TEN-t u državama članicama; |
| --- | --- |

J.

budući da je Europska godina željeznice 2021. bila prilika za promicanje prelaska na željeznicu kao okosnicu putničkog prijevoza diljem Unije, bolje služenje građanima i poboljšanje razvoja mreže TEN-t u državama članicama;

| K. | budući da je Europska godina mladih 2022. prilika za jačanje tog zamaha mjerama koje su namijenjene mladima; |
| --- | --- |

K.

budući da je Europska godina mladih 2022. prilika za jačanje tog zamaha mjerama koje su namijenjene mladima;

| L. | budući da gradska čvorišta trenutačno nisu dovoljno integrirana u postojeću mrežu TEN-T; budući da nedostaje znatan dio infrastrukture na zadnjem kilometru za prijevoz tereta i multimodalne veze za putnike; |
| --- | --- |

L.

budući da gradska čvorišta trenutačno nisu dovoljno integrirana u postojeću mrežu TEN-T; budući da nedostaje znatan dio infrastrukture na zadnjem kilometru za prijevoz tereta i multimodalne veze za putnike;

| 1. | pozdravlja akcijski plan Komisije i podržava predložene ciljeve kako bi se povećala privlačnost, konkurentnost i efikasnost željezničkog prijevoza; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja glavne ciljeve koji se nastoje ostvariti tim akcijskim planom, a posebno:






  (a) | prepoznavanje ključne uloge željeznice u dekarbonizaciji mobilnosti u EU-u i poduzimanje inicijativa kako bi se omogućilo da jedinstveni europski željeznički prostor postane preduvjet za potrebnu promjenu načina prijevoza (13); |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

prepoznavanje ključne uloge željeznice u dekarbonizaciji mobilnosti u EU-u i poduzimanje inicijativa kako bi se omogućilo da jedinstveni europski željeznički prostor postane preduvjet za potrebnu promjenu načina prijevoza (13);

| (b) | doprinos uspostavi jedinstvenog europskog željezničkog prostora, što će pomoći u poboljšanju unutarnjeg tržišta EU-a, zadovoljavanju potreba europskih građana za mobilnošću i poticanju socioekonomske kohezije Unije; |
| --- | --- |

(b)

doprinos uspostavi jedinstvenog europskog željezničkog prostora, što će pomoći u poboljšanju unutarnjeg tržišta EU-a, zadovoljavanju potreba europskih građana za mobilnošću i poticanju socioekonomske kohezije Unije;

| (c) | jačanje povezanosti u cijeloj Europi, uključujući ruralna područja, udaljene regije, otoke, planinska područja i rjeđe naseljene zone; |
| --- | --- |

(c)

jačanje povezanosti u cijeloj Europi, uključujući ruralna područja, udaljene regije, otoke, planinska područja i rjeđe naseljene zone;

| (d) | jačanje povezanosti sa zemljama obuhvaćenima procesom proširenja i zemljama Istočnog partnerstva, posebno s Ukrajinom i Moldovom; |
| --- | --- |

(d)

jačanje povezanosti sa zemljama obuhvaćenima procesom proširenja i zemljama Istočnog partnerstva, posebno s Ukrajinom i Moldovom;

| (e) | poboljšanje učinkovitosti i osiguranje visokokvalitetnih usluga prijevoza, uz istodobno pružanje dostatnih prijevoznih kapaciteta i smanjenje vremena putovanja uz primjerene cijene karata; |
| --- | --- |

(e)

poboljšanje učinkovitosti i osiguranje visokokvalitetnih usluga prijevoza, uz istodobno pružanje dostatnih prijevoznih kapaciteta i smanjenje vremena putovanja uz primjerene cijene karata;

| (f) | osiguravanje poštenog tržišnog natjecanja među željezničkim prijevoznicima i uspostavljanje ravnopravnih uvjeta tržišnog natjecanja i komplementarnosti između načina prijevoza; |
| --- | --- |

(f)

osiguravanje poštenog tržišnog natjecanja među željezničkim prijevoznicima i uspostavljanje ravnopravnih uvjeta tržišnog natjecanja i komplementarnosti između načina prijevoza;

| (g) | osiguravanje jednake razine zaštite u svim različitim načinima prijevoza i daljnjeg jačanja prava putnika, što će potaknuti privlačnost željeznice, posebno prijevoza za mlade, i zajamčiti jednak pristup za sve potpunom provedbom Europskog akta o pristupačnosti; |
| --- | --- |

(g)

osiguravanje jednake razine zaštite u svim različitim načinima prijevoza i daljnjeg jačanja prava putnika, što će potaknuti privlačnost željeznice, posebno prijevoza za mlade, i zajamčiti jednak pristup za sve potpunom provedbom Europskog akta o pristupačnosti;

| (h) | osiguravanje i promicanje izobrazbe, usavršavanja, prekvalifikacije i certifikacije u skladu s budućim potrebama strojovođa i željezničkog osoblja; |
| --- | --- |

(h)

osiguravanje i promicanje izobrazbe, usavršavanja, prekvalifikacije i certifikacije u skladu s budućim potrebama strojovođa i željezničkog osoblja;

| (i) | stvaranje okvira kako bi se utro put za povećanje ulaganja u konkurentne usluge željezničkog prijevoza putnika na velike udaljenosti; |
| --- | --- |

(i)

stvaranje okvira kako bi se utro put za povećanje ulaganja u konkurentne usluge željezničkog prijevoza putnika na velike udaljenosti;

| 3. | pozdravlja uspostavu prekograničnih pilot-usluga te poziva Komisiju da što prije utvrdi resurse u tu svrhu i jasan vremenski okvir s odgovarajućim ključnim etapama i ciljevima; |
| --- | --- |

3.

Bolja provedba pravne stečevine Unije u području željezničkog prijevoza i ubrzana interoperabilnost

| 4. | pozdravlja ubrzanje rada kako bi se osigurala potpuna provedba četvrtog željezničkog paketa i tehničkih specifikacija za interoperabilnost (TSI); |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da će potpuno uvođenje ERTMS-a, ostvarivanjem ciljeva iz revidiranog zakonodavnog prijedloga Uredbe o mreži TEN-T, pomoći u stvaranju jedinstvenog digitalnog europskog željezničkog prostora, čime će se osigurati daljnji razvoj povećanog kapaciteta mreže, sigurnih, pouzdanih, brzih i učinkovitih usluga željezničkog prijevoza za veze na velike udaljenosti i prekogranične veze; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da poticanje željezničkog prijevoza na velike udaljenosti mora biti popraćeno njegovom integracijom u različite međuregionalne, regionalne, gradske i prigradske željezničke mreže, kao i u druge načine prijevoza i TEN-T, čime bi se poboljšala mobilnost od vrata do vrata; naglašava da će to biti ključno za povećanje privlačnosti željezničkih i multimodalnih usluga prijevoza putnika; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava važnost ubrzavanja izgradnje novih željezničkih pruga i daljnjeg promicanja dovršetka infrastrukturnih projekata uključujući mostove koji povezuju otoke s kopnom, kako bi se uspostavile veze koje još nedostaju i poboljšala integracija otoka s morskim autocestama; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja prijedlog Komisije da se u okviru revizije Uredbe o mreži TEN-T ubrza uvođenje ERTMS-a diljem Unije i istodobno utvrdi rok za stavljanje izvan pogona postojećih drugorazrednih sustava; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da je regulatorna predvidljivost, među ostalim za tehničke specifikacije za interoperabilnost, ključni faktor za poticanje potrebnih ulaganja javnih i privatnih dionika kako bi se ispunili ciljevi uvođenja ERTMS-a i interoperabilnosti razini EU-a i na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da je važno osigurati sinkronizirano uvođenje pružnih sustava i jedinica u vozilu te da je potrebno poboljšano upravljanje ERTMS-om kako bi se osiguralo to sinkronizirano uvođenje na nacionalnoj razini i na razini EU-a, među ostalim pojednostavljenjem i ubrzavanjem postupaka; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da je potrebno osigurati brzo, dostatno i učinkovito financiranje i sredstva kako bi se poduprla ulaganja, što bi trebalo uključivati nadležna tijela, a to će omogućiti najbrže moguće uvođenje jedinica ERTMS-a u vozilu i drugih standarda TSI-ja (14) u javnim uslugama; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pohvaljuje ulogu Agencije Europske unije za željeznice (ERA), koja je jedan od stupova željezničke politike Europske unije. naglašava da ERA treba biti financirana na odgovarajući način tako da može pružiti potporu ciljevima dovršetka mreže TEN-T, posebno na prekograničnim dionicama; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju i države članice da poduzmu odgovarajuće inicijative kako bi se dodatno poboljšala privlačnost ulaganja u ERTMS; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva na ulaganje napora kako bi se koordinirani vremenski rasporedi koji su već uvedeni u nekim državama članicama proširili na razinu EU-a radi olakšavanja jednostavnog i neometanog prekograničnog putovanja za sve građane EU-a; |
| --- | --- |

14.

Ojačana infrastruktura za željeznički prijevoz putnika

| 15. | smatra da će pravovremeni dovršetak multimodalnih i neometanih koridora osnovne mreže TEN-T do 2030. biti prvi korak prema daljnjoj integraciji mreže te da je on od ključne važnosti i mora uključivati uklanjanje uskih grla i uspostavu veza koje nedostaju te dovršetak prekograničnih dionica; podržava završetak planiranih veza željeznicom velikih brzina u proširenoj osnovnoj mreži do 2040.; smatra da bi prioritetna ulaganja trebala biti usmjerena i na razvoj prekograničnih veza željeznicama velikih brzina na velike udaljenosti, posebno u područjima u kojima trenutačno ne postoji infrastruktura za željeznice velikih brzina; naglašava, u kontekstu revizije smjernica za TEN-T, važnost povezivanja glavnih gradova EU-a cjenovno pristupačnim i učinkovitim uslugama željeznica velikih brzina i poboljšanja kvalitete infrastrukture; ističe da su nove pruge za velike brzine učinkovit alat za povećanje konkurentnosti željezničkog prijevoza; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava iznimnu važnost izgradnje nove infrastrukture kako bi se zadovoljila potražnja za željeznicama velikih brzina; podsjeća da će za udvostručenje prometa željeznicama velikih brzina do 2030. biti potrebno najmanje 75-postotno povećanje trenutačne duljine mreže od 11 526 km (15); |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava ulogu mreže TEN-T, visokokvalitetnih željezničkih veza i multimodalnog prijevoza u podupiranju gospodarskog rasta i uključivosti, posebno u izoliranim regijama i područjima sa znatnim strukturnim nedostacima; stoga poziva Komisiju da donese mjere i projekte za potporu boljoj povezanosti lokalnog multimodalnog željezničkog i održivog prijevoza u perifernim i obalnim područjima s nižim mogućnostima za razvoj; |
| --- | --- |

17.

| 18. | žali zbog ograničenih financijskih sredstava EU-a dostupnih u okviru Instrumenta za povezivanje Europe za razdoblje 2021. – 2027. (CEF II), koja pokrivaju samo oko 5 % ukupnih ulaganja potrebnih za dovršetak osnovne mreže TEN-T (16); |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da je potrebno poboljšati upotrebu fondova EU-a izvan Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) i kohezijskih fondova, uključujući Instrument za povezivanje Europe, NextGenerationEU, Mehanizam za oporavak i otpornost, Pomoć za oporavak za koheziju i europska područja (REACT-EU) ili financiranje Europske investicijske banke (EIB), kako bi se osigurala golema visokokvalitetna ulaganja u održivu i učinkovitu prometnu infrastrukturu, uključujući brze željezničke linije koje nedostaju; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava da je potrebna pametna povezanost s osnovnom mrežom TEN-T te da treba razviti daljnju integraciju različitih nacionalnih mreža, među ostalim za ruralna, udaljena, otočna, periferna i druga područja u nepovoljnom položaju, radi promicanja njihova socioekonomskog razvoja kako bi mreža TEN-T ispunila svoju ulogu u poticanju socioekonomske i teritorijalne kohezije na unutarnjem tržištu EU-a, s obzirom na to da samo 44 % stanovnika pograničnih područja EU-a trenutačno ima pristup željezničkim uslugama (17) i da često nedostaju odgovarajuća multimodalna prijevozna rješenja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava važnost prekograničnih željezničkih veza s regijama zapadnog Balkana, Ukrajinom i Moldovom; napominje da je učinkovit i brz mehanizam prelaska granica na vanjskim granicama EU-a ključan kako bi se putnicima osigurala neometana željeznička povezanost između EU-a i zemalja obuhvaćenih procesom proširenja i zemalja Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja obećavajuće alternative koje nude vlakovi s pogonom na vodik i baterije kad elektrifikacija željezničke dionice nije moguća; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podržava usredotočenost Komisije na dovršenje prvog/posljednjeg kilometra multimodalnih čvorišta u gradskim čvorištima, čime se jača povezanost željezničkog prijevoza sa zračnim, pomorskim i cestovnim prijevozom; međutim, podsjeća da bi manja i manje naseljena gradska čvorišta trebala imati učinkovite veze s multimodalnim čvorištima i terminalima smještenima na razumnim udaljenostima; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisiju i države članice da ojačaju stratešku ulogu željezničkih postaja u okviru integriranog i održivog sustava mobilnosti, posebno podupiranjem modernizacije malih postaja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva na jačanje uloge ERA-e u certificiranju i odobravanju željezničkih vozila kako bi se osigurali neometani i pravovremeni postupci, posebno za prekogranične veze, te u konsolidiranju i smanjenju broja nacionalnih pravila; nadalje, potiče ERA-u i države članice da ubrzaju suradnju u pogledu specifikacija za željeznička vozila koja mogu prometovati bilo gdje; |
| --- | --- |

25.

Dovoljan broj željezničkih vozila

| 26. | traži da se u revidiranim Smjernicama za željeznice pojasne i pojednostave pravila o državnim potporama za javno financiranje interoperabilnih željezničkih vozila za prekogranični prijevoz i s tim povezane uslužne objekte te usluge željezničke infrastrukture, uključujući dostupne instrumente za financiranje takvih vozila i provedbu Željezničkog protokola iz Luxembourga; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva željezničke prijevoznike da planiraju dovoljan broj narudžbi željezničkih vozila velikih brzina u skladu s ciljevima Komisije da se do 2040. željeznice velike brzine udvostruče; isto tako naglašava željeznička vozila za usluge noćnih vlakova treba pravovremeno planirati kako bi se olakšao preporod noćnih vlakova; nadalje, skreće pozornost na činjenicu da je potrebno osigurati dovoljnu raspoloživost željezničkih vozila za predstojeću planiranu ponovnu uspostavu regionalnih prekograničnih željezničkih veza; |
| --- | --- |

27.

| 28. | smatra da bi bolja sigurnost željezničkih pruga trebala biti popraćena ekvivalentnom razinom tehnološke i mehaničke sigurnosti vlakova koji se svakodnevno koriste za prijevoz osoba i robe; |
| --- | --- |

28.

| 29. | potiče Komisiju da, s obzirom na njezine navedene namjere, dodatno prouči i procijeni mogućnost uspostave europskog fonda željezničkih vozila te da nastavi rasprave s EIB-om o tome kako to provesti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava da su potrebni jasni zahtjevi i specifikacije za interoperabilnost i daljnja ulaganja u željeznička vozila; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava da su ta ulaganja posebno važna kad su željeznička vozila naknadno opremljena multisustavnim aplikacijama koje su potrebne za omogućavanje prekograničnih i međunarodnih operacija u više od jedne zemlje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | žali zbog toga što je izrada specifikacija za željeznička vozila koja mogu prometovati bilo gdje pomaknuta na sljedeću reviziju TSI-ja, zbog čega je došlo do kašnjenja od tri godine; apelira na države članice da prednost daju suradnji s ERA-om kako bi se potaknuo razvoj specifikacija za željeznička vozila koja mogu prometovati bilo gdje; |
| --- | --- |

32.

| 33. | podsjeća da je platforma za ulaganja u zelenu željeznicu koju je nedavno pokrenuo EIB ključna inicijativa za potporu i poticanje javnih i privatnih ulaganja u željezničke projekte; potiče željezničke prijevoznike, upravitelje infrastrukture, tijela nadležna za promet i druge dionike da pristupe toj platformi kako bi se zadovoljile posebne potrebe tržišta; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva na inovativne inicijative za pružanje potpore malim i srednjim poduzećima (MSP-ovi) i mikropoduzećima; naglašava da je važno u obzir uzeti lokalne, regionalne i nacionalne potrebe kako bi se ojačalo i potaknulo poslovno okruženje za MSP-ove te kako bi se ono povezalo s novom industrijskom politikom na razini EU-a; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisiju da prati provedbu prijevoza bicikala u prekograničnim putničkim vlakovima kako je predviđeno u Uredbi o pravima putnika u željezničkom prijevozu; |
| --- | --- |

35.

Usklađivanje izobrazbe i certifikacije strojovođa i željezničkog osoblja s budućim potrebama

| 36. | naglašava da neusklađenost certifikacije strojovođa može otežati njihovu mobilnost među državama članicama i razvoj usluga prijevoza putnika na velike udaljenosti, posebno na prekograničnim dionicama; |
| --- | --- |

36.

| 37. | prima na znanje važnost jezika za strojovođe koji obavljaju prekogranična putovanja te poziva Komisiju da promiče razvoj digitalnih jezičnih alata kao cjenovno pristupačnog rješenja za pomoć u savladavanju jezičnih barijera i za premošćivanje postojećih prepreka; |
| --- | --- |

37.

| 38. | nadalje ističe da je potrebno promicati jedinstven radni jezik na razini EU-a, i to engleski, za strojovođe koji upravljaju vlakovima za prijevoz putnika na velike udaljenosti i prekogranični prijevoz putnika i koji ne govore jezike država članica kroz koje prolaze na putovanju; |
| --- | --- |

38.

| 39. | podržava jezično osposobljavanje željezničkog osoblja kako bi se osiguralo da mogu na odgovarajući način pružati usluge svim putnicima; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naglašava važnost jasne europske strategije za vještine kako bi se uklonile konstantne tehničke i operativne prepreke koje ometaju prekogranični promet; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naglašava važnost Nove industrijske strategije za Europu kako bi se pružila potpora prekvalifikaciji i usavršavanju strojovođa, posebno u pogledu novih digitalnih vještina; nadalje, naglašava da je važno osigurati stope zaposlenosti i jednake mogućnosti za sve; |
| --- | --- |

41.

| 42. | podsjeća da je Direktivom (EU) 2016/798 (18) o sigurnosti željeznica predviđeno davanje posebnog ovlaštenja pratećem osoblju; smatra da je kvalificirano osoblje potrebno ne samo kako bi se poboljšale željezničke usluge, nego prije svega kako bi se zajamčila sigurnost željezničkog prijevoza u svim njegovim aspektima; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva na daljnje inicijative kako bi se žene potaknule na odabir zanimanja u željezničkom sektoru; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva na daljnje inicijative kako bi se mladima i radnoj snazi MSP-ova pružile relevantne vještine i znanje; |
| --- | --- |

44.

Učinkovitija uporaba mreža

| 45. | ističe da je važno osigurati bolju uporabu mreže, posebno duž mreže TEN-T, i poziva na donošenje mjera za neometan protok putnika, uključujući uspostavu tranzitnih i terminalnih čvorova duž linija na kojima prometuju željeznice velikih brzina, te za povećanje privlačnosti noćnih vlakova; naglašava da je za te korake potrebna bliska suradnja na linijama mješovitog prometa pri oblikovanju aranžmana za prijevoz putnika i tereta kako bi se spriječilo stvaranje uskih grla i zagušenja na pruzi, što narušava učinkovitost cijele mreže; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ističe da je dostupnost kapaciteta i nepostojanje uskih grla ključno za učinkovito korištenje mreže i za povećanje modalnog udjela željezničkog prometa; |
| --- | --- |

46.

| 47. | potiče države članice da pruže višegodišnju perspektivu u financiranju svoje infrastrukture kako bi se omogućilo planirano i međunarodno koordinirano održavanje i razvoj infrastrukture, smanjila privremena ograničenja kapaciteta i poboljšala pouzdanost međunarodne željeznice; |
| --- | --- |

47.

| 48. | potiče Komisiju da upotrijebi indeks povezanosti koji trenutačno razvija za precizno utvrđivanje ulaganja u infrastrukturu koja su potrebna za osiguravanje učinka mreže; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ističe ulogu digitalizacije te potrebu za odgovarajućom kibersigurnošću i boljom koordinacijom, posebno u prekograničnom željezničkom prometu; u tom pogledu naglašava potrebu za boljom koordinacijom načina na koji se upravlja kapacitetima u mrežama država članica kako bi se poboljšalo korištenje dostupnih kapaciteta; stoga poziva na veću usklađenost postupaka i kriterija za planiranje i dodjelu kapaciteta, kao i na potpunu interoperabilnost digitalnih alata; traži od Komisije da razmotri uspostavu mehanizama koordinacije radi bolje integracije prekograničnog željezničkog prometa u nacionalni promet te stoga i učinkovitijeg upravljanja željezničkim kapacitetima i za putničke i teretne vlakove; |
| --- | --- |

49.

| 50. | insistira na tome da je potrebna učinkovitija prekogranična dodjela pruga; |
| --- | --- |

50.

Određivanje odgovarajućih cijena za pristup pruzi

| 51. | pozdravlja predstojeće planove Komisije da objavi smjernice za utvrđivanje pristojbi za pristup pruzi i da potiče snižene pristojbe za pristup pruzi pri uspostavi prekograničnih usluga, kao i transparentnost njihova izračuna; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ponovno naglašava važnost pristojbi za pristup pruzi kao odlučujućeg faktora koji utječe na željezničko tržište; poziva Komisiju da u predstojećim smjernicama predloži preporuke za namjenske infrastrukturne pristojbe za noćne vlakove; |
| --- | --- |

52.

| 53. | naglašava da je važno odrediti pravedne i primjerene cijene za pristup pruzi za sve prijevoznike i istodobno osigurati jednako postupanje prema postojećim i novim prijevoznicima te odgovarajuće financiranje infrastrukturnih mreža; |
| --- | --- |

53.

| 54. | naglašava da je naplata pristojbi za pristup pruzi važan izvor prihoda za upravitelje infrastrukture te podsjeća da na jedan od izračuna pristojbi za pristup pruzi utječe nedostatak dovoljnih infrastrukturnih kapaciteta (19); |
| --- | --- |

54.

Pojednostavljivanje izdavanja karata i pristupa željezničkom sustavu za korisnike

| 55. | priznaje da je za povećanje privlačnosti usluga željezničkog prijevoza putnika na velike udaljenosti potrebno sljedeće:






  (a) | pristupačnije pametno izdavanje karata kako bi se olakšalo planiranje multimodalnog putovanja: putnici bi trebali imati nesmetano korisničko iskustvo pri pretraživanju, odabiru i kupnji svojih željezničkih usluga s nepristranom maloprodajom karata, što znači da se karte svih željezničkih prijevoznika prodaju u svim prodajnim kanalima; kako bi se postiglo neometano izdavanje karata, trebalo bi razmotriti i promicati izdavanje jedinstvenih karata koje je već koncipirano tako da sadrži mogućnost eventualnog uvođenja izdavanja multimodalnih karata; |
| --- | --- | --- |

55.

(a)

pristupačnije pametno izdavanje karata kako bi se olakšalo planiranje multimodalnog putovanja: putnici bi trebali imati nesmetano korisničko iskustvo pri pretraživanju, odabiru i kupnji svojih željezničkih usluga s nepristranom maloprodajom karata, što znači da se karte svih željezničkih prijevoznika prodaju u svim prodajnim kanalima; kako bi se postiglo neometano izdavanje karata, trebalo bi razmotriti i promicati izdavanje jedinstvenih karata koje je već koncipirano tako da sadrži mogućnost eventualnog uvođenja izdavanja multimodalnih karata;

| (b) | odgovarajuća zaštita putnika u slučaju kašnjenja ili propuštenih veza: neovisno o tome jesu li rezervirali jedinstvenu kartu ili odvojene karte, putnici bi trebali barem moći nastaviti putovanje, što je ključan faktor u njihovu izboru načina prijevoza; |
| --- | --- |

(b)

odgovarajuća zaštita putnika u slučaju kašnjenja ili propuštenih veza: neovisno o tome jesu li rezervirali jedinstvenu kartu ili odvojene karte, putnici bi trebali barem moći nastaviti putovanje, što je ključan faktor u njihovu izboru načina prijevoza;

| 56. | poziva na to da se na željezničkim kartama jasno navedu informacije o ugljičnom otisku za rezervirano putovanje, koje su već javno dostupne (na primjer na internetskim stranicama kao što je EcoPassenger), kako bi se dodatno potaknula promjena načina prijevoza s pomoću dobro informiranog planiranja mobilnosti; |
| --- | --- |

56.

| 57. | iščekuje predstojeći prijedlog Komisije o multimodalnim digitalnim uslugama mobilnosti kako bi se dodatno poboljšao pristup podacima o putovanjima, njihova dostupnosti i razmjena te olakšalo sklapanje poštenih trgovinskih sporazuma, pri čemu su oba načela ključna za sve sudionike na tržištu; ističe da je potrebna suradnja između željezničkih prijevoznika i prodavača karata kako bi se poboljšala distribucija karata te uspostavili pošteni, razumni i nediskriminirajući uvjeti za razmjenu podataka s pomoću strojno čitljivih formata na temelju otvorenih standarda, preko aplikacijskih programskih sučelja (API) s posebnim odredbama u slučaju smetnji i/ili otkazivanja usluge; |
| --- | --- |

57.

| 58. | naglašava da je važno osigurati pravedne, lako dostupne, cjenovno pristupačne i povoljne cijene karata za sve kategorije putnika, uključujući one najranjivije, kao i pristup platformama i prodavačima karata, posebno za starije putnike i za osobe sa smanjenom pokretljivošću; |
| --- | --- |

58.

| 59. | naglašava da je potreban sveobuhvatan pristup s jasnim ključnim etapama provedbe kako bi se ostvario lakši pristup multimodalnim vezama na temelju svrsishodnih interoperabilnih rješenja; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisiju da i dalje nadzire poštovanje nove Uredbe o pravima putnika u željezničkom prijevozu; |
| --- | --- |

60.

Ravnopravni uvjeti u odnosu na druge načine prijevoza

| 61. | smatra da bi trebalo istražiti sve moguće načine kako bi se osigurali ravnopravni uvjeti u odnosu na druge načine prijevoza; pozdravlja najavu Komisije da će procijeniti izuzeće od PDV-a na razini EU-a za međunarodne željezničke usluge te reviziju i pojednostavljenje pravila o državnim potporama; |
| --- | --- |

61.

| 62. | naglašava da bi putnicima trebale biti dostupne transparentne informacije kako bi mogli donositi održivije odluke te da bi inicijativa „CountEmission EU” mogla pomoći u uspostavi okvira za usporedbu emisija; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva države članice da optimiziraju korištenje javnih sredstava za poboljšanje javnog prijevoza, npr. usluga željezničkog prijevoza, kojim se može prevoziti velik broj putnika i zadovoljiti sve veća potražnja za prijevozom; |
| --- | --- |

63.

Obveze pružanja javnih usluga radi promicanja održivog prekograničnog i/ili multimodalnog kolektivnog prijevoza

| 64. | ističe da željeznički prijevoz ima ključnu ulogu u očuvanju funkcioniranja prometa čak i u kriznim situacijama jer može u kratkim rokovima prihvatiti golem priljev putnika; |
| --- | --- |

64.

| 65. | naglašava da ugovori o javnim uslugama, koji dopunjuju očito poboljšanje nediskriminirajućeg tržišnog okvira za komercijalne usluge, mogu imati ključnu ulogu u promicanju kontinuiteta prekograničnih usluga za europske građane i poboljšanju veza sa zanimljivim odredištima, kao što su turistička i povijesna odredišta, pružanjem željezničkih usluga koje pomažu očuvanju guste, redovite, pouzdane i kvalitetne željezničke mreže, čak i do manje privlačnih odredišta; |
| --- | --- |

65.

| 66. | smatra da se obvezama javnih usluga, koje dopunjuju poboljšan i pošten tržišni okvir, može promicati korištenje željeznice, među ostalim u prijevozu putnika na velike udaljenosti, posebno u slučaju tržišnih nedostataka na prekograničnim dionicama, a osobito na rutama koje obuhvaćaju posljednju dionicu puta, možda u kombinaciji s drugim profitabilnim segmentima mreže; |
| --- | --- |

66.

Jačanje uloge mladih

| 67. | poziva Komisiju i države članice da u Europskoj godini mladih 2022. održe zamah Europske godine željeznice 2021. poticanjem mladih da putuju vlakom i njihovim privlačenjem u zanimanja u željezničkom sektoru, koji se suočava s manjkom vještina prouzročenim inovacijama i digitalizacijom kako bi se osigurale odgovarajuće razine primanja i radni uvjeti; |
| --- | --- |

67.

| 68. | smatra da je jedinstvena europska mreža željeznica velikih brzina važna za povezivanje ljudi, uključujući mlade; smatra da će pristup obrazovanju i radnim mjestima poboljšati koheziju u Europi; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pozdravlja planirane inicijative Komisije za lakše pružanje usluga prekograničnih noćnih vlakova te potiče željezničke prijevoznike da u potpunosti iskoriste potencijal noćnih vlakova; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  SL L 151, 7.6.2019., str. 70.

(2)  SL L 343, 14.12.2012., str. 32.

(3)  SL L 348, 20.12.2013., str. 1.

(4)  SL L 258, 20.7.2021., str. 1.

(5)  SL C 456, 10.11.2021., str. 47.

(6)  SL C 99, 1.3.2022., str. 2.

(7)  SL L 462, 28.12.2021., str. 1.

(8)  SL L 172, 17.5.2021., str. 1.

(9)  Europska komisija, Glavna uprava za mobilnost i promet, EU transport in figures: statistical pocketbook 2021 (Promet u EU-u u brojkama, statistička knjižica za 2021.), Ured za publikacije, 2021.

(10)  https://www.eurocontrol.int/press-release/european-aviation-facing-serious-capacity-challenges-now-and-future

(11)  https://www.eurocontrol.int/sites/default/files/2020-01/eurocontrol-nm-user-forum-2020-airport-perspective-schiphol.pdf

(12)  https://www.eca.europa.eu/lists/ecadocuments/ap19_07/ap_urban_mobility_en.pdf

(13)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljena „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640).

(14)  U tehničkim specifikacijama za interoperabilnost (TSI) utvrđuju se tehnički i operativni standardi kako bi se osigurala interoperabilnost željezničkog sustava Europske unije. Tehničke specifikacije za interoperabilnost za podsustav telematskih aplikacija (TAP) odnose se na aplikacije za putnički promet, uključujući sustave za informiranje putnika prije i tijekom putovanja, za sustave rezervacija i plaćanja, upravljanje prtljagom i upravljanje vezama između vlakova i s drugim načinima prijevoza.

(15)  Zajednica europskih željezničkih i infrastrukturnih kompanija (CER), informativni članak pod nazivom „A TEN-T to make modal shift and the European Green Deal a reality” (TEN-T za ostvarenje promjene načina prijevoza i europskog zelenog plana), Bruxelles, prosinac 2021.

(16)  Ibid.

(17)  Medeiros, E. i dr., „Boosting cross-border regions through better cross-border transport services. The European case,”Case Studies on Transport Policy (Poticanje prekograničnih regija uz pomoć boljih prekograničnih usluga prijevoza. Primjer Europe. Studije slučaja o prometnoj politici), 9 (2021.), ožujak 2021.

(18)  Direktiva (EU) 2016/798 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o sigurnosti željeznica (preinaka) (SL L 138, 26.5.2016., str. 102.).

(19)  Europska komisija, Glavna uprava za mobilnost i promet, „Long-distance cross-border passenger rail services: final report” (Prekogranične usluge željezničkog prijevoza putnika na velike udaljenosti: konačno izvješće), Ured za publikacije Europske unije, 2021.

---

| 17.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 177/57 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 177/57

---

P9_TA(2022)0438

Digitalni jaz: socijalne razlike prouzročene digitalizacijom

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2022. o digitalnom jazu: socijalne razlike prouzročene digitalizacijom (2022/2810(RSP))

(2023/C 177/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 2., članak 3. stavak 3. i članak 6. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2., članak 3. stavak 3. i članak 6. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 9. 10., 12., 14., 16., 19., 26., 36., članak 67. stavak 4., članak 114. stavak 3., članke 153., 165., članak 169. stavak 1. i članak 174., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 9. 10., 12., 14., 16., 19., 26., 36., članak 67. stavak 4., članak 114. stavak 3., članke 153., 165., članak 169. stavak 1. i članak 174.,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 3., 8., 11., 21., 26., 34., 38. i 52., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 3., 8., 11., 21., 26., 34., 38. i 52.,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, a posebno njezin članak 14., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, a posebno njezin članak 14.,

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, a posebno njegova načela 3., 17. i 20., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, a posebno njegova načela 3., 17. i 20.,

| — | uzimajući u obzir definiciju „digitalnog jaza” Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD), koja se odnosi na jaz između pojedinaca, kućanstava, poduzeća i zemljopisnih područja na različitim društveno-gospodarskim razinama u pogledu njihovih mogućnosti pristupa informacijskim i komunikacijskim tehnologijama (IKT) i uporabe interneta za širok raspon aktivnosti (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir definiciju „digitalnog jaza” Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD), koja se odnosi na jaz između pojedinaca, kućanstava, poduzeća i zemljopisnih područja na različitim društveno-gospodarskim razinama u pogledu njihovih mogućnosti pristupa informacijskim i komunikacijskim tehnologijama (IKT) i uporabe interneta za širok raspon aktivnosti (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. studenoga 2014. o potpori pravima potrošača na jedinstvenom digitalnom tržištu (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. studenoga 2014. o potpori pravima potrošača na jedinstvenom digitalnom tržištu (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o platnim uslugama na unutarnjem tržištu (3) (Druga direktiva o platnim uslugama), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o platnim uslugama na unutarnjem tržištu (3) (Druga direktiva o platnim uslugama),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/2102 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2016. o pristupačnosti internetskih stranica i mobilnih aplikacija tijela javnog sektora (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/2102 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2016. o pristupačnosti internetskih stranica i mobilnih aplikacija tijela javnog sektora (4),

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) 2018/389 od 27. studenoga 2017. o dopuni Direktive (EU) 2015/2366 u pogledu regulatornih tehničkih standarda za pouzdanu autentifikaciju klijenta i zajedničke i sigurne otvorene standarde komunikacije (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) 2018/389 od 27. studenoga 2017. o dopuni Direktive (EU) 2015/2366 u pogledu regulatornih tehničkih standarda za pouzdanu autentifikaciju klijenta i zajedničke i sigurne otvorene standarde komunikacije (5),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/882 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o zahtjevima za pristupačnost proizvoda i usluga (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/882 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o zahtjevima za pristupačnost proizvoda i usluga (6),

| — | uzimajući u obzir studiju Europske središnje banke (ESB) iz 2020. o stavovima potrošača o plaćanju u europodručju (SPACE), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Europske središnje banke (ESB) iz 2020. o stavovima potrošača o plaćanju u europodručju (SPACE),

| — | uzimajući u obzir članak u petom izdanju Ekonomskog biltena ESB-a iz 2022 naslovljen „Guaranteeing freedom of payment choice: access to cash in the euro area” („Osiguravanje slobode izbora plaćanja: pristup gotovini u europodručju”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak u petom izdanju Ekonomskog biltena ESB-a iz 2022 naslovljen „Guaranteeing freedom of payment choice: access to cash in the euro area” („Osiguravanje slobode izbora plaćanja: pristup gotovini u europodručju”),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 9. ožujka 2021. naslovljenu „Digitalni kompas 2030.: europski pristup za digitalno desetljeće” (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 9. ožujka 2021. naslovljenu „Digitalni kompas 2030.: europski pristup za digitalno desetljeće” (COM(2021)0118),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog odluke Europskog parlamenta i Vijeća od 15. rujna 2021. o uspostavi programa politike do 2030. „Put u digitalno desetljeće” (COM(2021)0574), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog odluke Europskog parlamenta i Vijeća od 15. rujna 2021. o uspostavi programa politike do 2030. „Put u digitalno desetljeće” (COM(2021)0574),

| — | uzimajući u obzir izvješće iz svibnja 2022. o konačnom ishodu Konferencije o budućnosti Europe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće iz svibnja 2022. o konačnom ishodu Konferencije o budućnosti Europe,

| — | uzimajući u obzir rasprave o predstavci br. 1123/2021 na sjednici Odbora za predstavke održanoj 17. svibnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rasprave o predstavci br. 1123/2021 na sjednici Odbora za predstavke održanoj 17. svibnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2021. o zaštiti osoba s invaliditetom preko predstavki: stečena iskustva (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2021. o zaštiti osoba s invaliditetom preko predstavki: stečena iskustva (7),

| — | uzimajući u obzir UN-ove ciljeve održivog razvoja, čije će postizanje dovesti do smanjenja digitalnog jaza, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir UN-ove ciljeve održivog razvoja, čije će postizanje dovesti do smanjenja digitalnog jaza,

| — | uzimajući u obzir članak 227. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 227. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je Odbor za predstavke zaprimio predstavku u kojoj se izražava opravdana zabrinutost zbog nemogućnosti pristupa osnovnim bankovnim uslugama, kao što je potvrđivanje plaćanja ili pristup osobnom bankovnom računu, bez korištenja mobilnog telefona unatoč tome što ne postoji zakonska obveza posjedovanja takvog uređaja; budući da postoji jaz između osoba koje se sve više koriste digitalnim sredstvima plaćanja i onih koje ih ne mogu ili ne žele koristiti; budući da se tom predstavkom postavlja šire pitanje utjecaja digitalizacije na građane, klijente i korisnike javnih i privatnih usluga; |
| --- | --- |

A.

budući da je Odbor za predstavke zaprimio predstavku u kojoj se izražava opravdana zabrinutost zbog nemogućnosti pristupa osnovnim bankovnim uslugama, kao što je potvrđivanje plaćanja ili pristup osobnom bankovnom računu, bez korištenja mobilnog telefona unatoč tome što ne postoji zakonska obveza posjedovanja takvog uređaja; budući da postoji jaz između osoba koje se sve više koriste digitalnim sredstvima plaćanja i onih koje ih ne mogu ili ne žele koristiti; budući da se tom predstavkom postavlja šire pitanje utjecaja digitalizacije na građane, klijente i korisnike javnih i privatnih usluga;

| B. | budući da je gotovina platni instrument koji se najčešće koristi u europodručju; budući da se prema nedavnim podacima ESB-a ukupan broj bankomata u europodručju smanjio za 4,2 % pa je 2021. iznosio 0,28 milijuna (8); budući da je istodobno došlo do smanjenja broja bankovnih podružnica po stanovniku diljem europodručja; budući da je u nacionalnim planovima za oporavak i otpornost (9) 127 milijardi EUR namijenjeno reformama i ulaganjima u području digitalizacije; budući da su države članice ostvarile napredak u pogledu digitalizacije tijekom pandemije bolesti COVID-19, ali se i dalje suočavaju s poteškoćama u smanjenju razlika u digitalnim vještinama i digitalnoj transformaciji malih i srednjih poduzeća; |
| --- | --- |

B.

budući da je gotovina platni instrument koji se najčešće koristi u europodručju; budući da se prema nedavnim podacima ESB-a ukupan broj bankomata u europodručju smanjio za 4,2 % pa je 2021. iznosio 0,28 milijuna (8); budući da je istodobno došlo do smanjenja broja bankovnih podružnica po stanovniku diljem europodručja; budući da je u nacionalnim planovima za oporavak i otpornost (9) 127 milijardi EUR namijenjeno reformama i ulaganjima u području digitalizacije; budući da su države članice ostvarile napredak u pogledu digitalizacije tijekom pandemije bolesti COVID-19, ali se i dalje suočavaju s poteškoćama u smanjenju razlika u digitalnim vještinama i digitalnoj transformaciji malih i srednjih poduzeća;

| C. | budući da je Odbor za predstavke zaprimio predstavku u kojoj se izražava zabrinutost da većina pružatelja usluga informacije stavlja na raspolaganje samo na internetu, a često i putem kanala kompatibilnih samo s pametnim telefonima, što starije osobe, osobe s invaliditetom, osobe s niskim primanjima, digitalno nevješte osobe i osobe s ograničenim pristupom internetu stavlja u nepovoljan položaj; |
| --- | --- |

C.

budući da je Odbor za predstavke zaprimio predstavku u kojoj se izražava zabrinutost da većina pružatelja usluga informacije stavlja na raspolaganje samo na internetu, a često i putem kanala kompatibilnih samo s pametnim telefonima, što starije osobe, osobe s invaliditetom, osobe s niskim primanjima, digitalno nevješte osobe i osobe s ograničenim pristupom internetu stavlja u nepovoljan položaj;

| D. | budući da se, iako su digitalizacija i odgovarajuća upotreba digitalnih alata donijele brojne gospodarske i društvene koristi i mogućnosti, pojavio niz etičkih i pravnih izazova te izazova u području zapošljavanja koji mogu uzrokovati ozbiljne nedostatke ili štetu pojedincima i društvu u cjelini; budući da je potencijal novih tehnologija ambivalentan jer, ovisno o tome kako se upotrebljavaju i reguliraju, mogu pomoći u stvaranju inkluzivnijeg društva i smanjiti nejednakosti ili mogu povećati postojeće nejednakosti i stvoriti nove oblike diskriminacije; |
| --- | --- |

D.

budući da se, iako su digitalizacija i odgovarajuća upotreba digitalnih alata donijele brojne gospodarske i društvene koristi i mogućnosti, pojavio niz etičkih i pravnih izazova te izazova u području zapošljavanja koji mogu uzrokovati ozbiljne nedostatke ili štetu pojedincima i društvu u cjelini; budući da je potencijal novih tehnologija ambivalentan jer, ovisno o tome kako se upotrebljavaju i reguliraju, mogu pomoći u stvaranju inkluzivnijeg društva i smanjiti nejednakosti ili mogu povećati postojeće nejednakosti i stvoriti nove oblike diskriminacije;

| E. | budući da digitalizacija snažno utječe na svakodnevni društveni, gospodarski, politički i kulturni život građana, radnika i potrošača te utječe na sva područja društva; budući da je digitalizacija uzrok brojnih društvenih razlika te je stvorila novi digitalni jaz, ne samo između dobro povezanih urbanih područja te ruralnih i udaljenih područja, nego i između onih koji mogu u potpunosti iskoristiti obogaćeni, pristupačni i sigurni digitalni prostor sa širokim rasponom usluga i onih koji to ne mogu; budući da sve raširenija upotreba digitalnih plaćanja, uključujući kartice, digitalne lisnice ili mobilne aplikacije, dovodi do toga da neki trgovci na malo više ne prihvaćaju gotovinu; |
| --- | --- |

E.

budući da digitalizacija snažno utječe na svakodnevni društveni, gospodarski, politički i kulturni život građana, radnika i potrošača te utječe na sva područja društva; budući da je digitalizacija uzrok brojnih društvenih razlika te je stvorila novi digitalni jaz, ne samo između dobro povezanih urbanih područja te ruralnih i udaljenih područja, nego i između onih koji mogu u potpunosti iskoristiti obogaćeni, pristupačni i sigurni digitalni prostor sa širokim rasponom usluga i onih koji to ne mogu; budući da sve raširenija upotreba digitalnih plaćanja, uključujući kartice, digitalne lisnice ili mobilne aplikacije, dovodi do toga da neki trgovci na malo više ne prihvaćaju gotovinu;

| F. | budući da bi sve rjeđa upotreba gotovinskih transakcija mogla dovesti do pogoršanja gotovinske infrastrukture i time ljudima smanjiti pristup gotovini; budući da je potrebno bez odgode riješiti nedostatke u pristupu gotovini i omogućiti slobodan izbor plaćanja; |
| --- | --- |

F.

budući da bi sve rjeđa upotreba gotovinskih transakcija mogla dovesti do pogoršanja gotovinske infrastrukture i time ljudima smanjiti pristup gotovini; budući da je potrebno bez odgode riješiti nedostatke u pristupu gotovini i omogućiti slobodan izbor plaćanja;

| G. | budući da prekomjerna upotreba tehnoloških uređaja može pogoršati pojave koje utječu na mentalno i fizičko zdravlje kao što su izolacija, problemi ovisnosti povezani s upotrebom tehnologije, pomanjkanje sna, emocionalna iscrpljenost, tjeskoba i izgaranje na poslu; |
| --- | --- |

G.

budući da prekomjerna upotreba tehnoloških uređaja može pogoršati pojave koje utječu na mentalno i fizičko zdravlje kao što su izolacija, problemi ovisnosti povezani s upotrebom tehnologije, pomanjkanje sna, emocionalna iscrpljenost, tjeskoba i izgaranje na poslu;

| H. | budući da digitalizacija može negativno utjecati na osobe koje nisu dovoljno digitalno vješte ili nemaju pristup internetskoj vezi ili digitalnim uređajima; budući da bi se time mogle povećati društvene razlike jer bi neki radnici mogli imati manje prilika za zapošljavanje na kvalitetnim radnim mjestima; budući da treba postaviti pitanje negativnog učinka digitalizacije javnih i privatnih usluga na radnike i osobe kao što su starije osobe i osobe s invaliditetom, građani koji imaju niske prihode, socijalno ugroženi ili nezaposleni građani, migranti i izbjeglice ili osobe u ruralnim i udaljenim područjima; |
| --- | --- |

H.

budući da digitalizacija može negativno utjecati na osobe koje nisu dovoljno digitalno vješte ili nemaju pristup internetskoj vezi ili digitalnim uređajima; budući da bi se time mogle povećati društvene razlike jer bi neki radnici mogli imati manje prilika za zapošljavanje na kvalitetnim radnim mjestima; budući da treba postaviti pitanje negativnog učinka digitalizacije javnih i privatnih usluga na radnike i osobe kao što su starije osobe i osobe s invaliditetom, građani koji imaju niske prihode, socijalno ugroženi ili nezaposleni građani, migranti i izbjeglice ili osobe u ruralnim i udaljenim područjima;

| I. | budući da pokazatelj digitalnih vještina EU-a trenutačno iznosi samo 56 %; budući da su digitalni ciljevi EU-a usmjereni na povećanje tog pokazatelja vještina na 80 % do 2030. (10); budući da je pandemija povećala postojeće nejednakosti, uključujući digitalni jaz, zbog čega je nužno osigurati da svi europski građani i poduzeća mogu iskoristiti digitalnu transformaciju za bolji, sigurniji i prosperitetniji život; budući da je pandemija istaknula učinke digitalnog jaza u obrazovnom sektoru, pri čemu su se neki nastavnici i učenici osjećali isključenima zbog nedostatka tehnologije i digitalnih vještina te pristupa opremi; |
| --- | --- |

I.

budući da pokazatelj digitalnih vještina EU-a trenutačno iznosi samo 56 %; budući da su digitalni ciljevi EU-a usmjereni na povećanje tog pokazatelja vještina na 80 % do 2030. (10); budući da je pandemija povećala postojeće nejednakosti, uključujući digitalni jaz, zbog čega je nužno osigurati da svi europski građani i poduzeća mogu iskoristiti digitalnu transformaciju za bolji, sigurniji i prosperitetniji život; budući da je pandemija istaknula učinke digitalnog jaza u obrazovnom sektoru, pri čemu su se neki nastavnici i učenici osjećali isključenima zbog nedostatka tehnologije i digitalnih vještina te pristupa opremi;

| J. | budući da se procjenjuje da je 87 milijuna ljudi u EU-u ima neki oblik invaliditeta (11); budući da se pristupačnost internetskih obrazaca često zanemaruje, do te mjere da korisnici koji se oslanjaju na čitač zaslona možda ni ne uspiju vidjeti gumb „pošalji”; budući da bi trebalo osigurati pristupačnost interneta kako bi se svima, uključujući osobe s invaliditetom, omogućilo da percipiraju, razumiju, pretražuju internet i komuniciraju s njim; |
| --- | --- |

J.

budući da se procjenjuje da je 87 milijuna ljudi u EU-u ima neki oblik invaliditeta (11); budući da se pristupačnost internetskih obrazaca često zanemaruje, do te mjere da korisnici koji se oslanjaju na čitač zaslona možda ni ne uspiju vidjeti gumb „pošalji”; budući da bi trebalo osigurati pristupačnost interneta kako bi se svima, uključujući osobe s invaliditetom, omogućilo da percipiraju, razumiju, pretražuju internet i komuniciraju s njim;

| K. | budući da su učinkovita zaštita osobnih podataka, privatnosti i imovine, sigurnost mreža i elektronike, kao i percepcija građana da su njihovi podaci, privatnost i imovina zaštićeni i sigurni, ključni kako bi se osiguralo povjerenje građana i kako bi im se omogućilo da prevladaju svoju nevoljkost korištenja digitalnih usluga; |
| --- | --- |

K.

budući da su učinkovita zaštita osobnih podataka, privatnosti i imovine, sigurnost mreža i elektronike, kao i percepcija građana da su njihovi podaci, privatnost i imovina zaštićeni i sigurni, ključni kako bi se osiguralo povjerenje građana i kako bi im se omogućilo da prevladaju svoju nevoljkost korištenja digitalnih usluga;

| L. | budući da se u prijedlogu o donošenju Europske deklaracije o digitalnim pravima i načelima od 26. siječnja 2022. (COM(2022)0027) naglašava da bi svaka osoba, na temelju objektivnih, transparentnih i pouzdanih informacija, trebala imati priliku odlučiti za sebe koje digitalne usluge želi koristiti; |
| --- | --- |

L.

budući da se u prijedlogu o donošenju Europske deklaracije o digitalnim pravima i načelima od 26. siječnja 2022. (COM(2022)0027) naglašava da bi svaka osoba, na temelju objektivnih, transparentnih i pouzdanih informacija, trebala imati priliku odlučiti za sebe koje digitalne usluge želi koristiti;

| M. | budući da se na Konferenciji o budućnosti Europe raspravljalo o digitalnom obrazovanju i preporučilo da EU uloži napore kako bi tehnologija postala pristupačnija starijoj generaciji promicanjem programa i inicijativa, primjerice u obliku tečajeva prilagođenih njihovim potrebama; budući da bi EU trebao osigurati pravo na upotrebu digitalizacije onima koji to žele te predložiti alternative onima koji to ne žele; |
| --- | --- |

M.

budući da se na Konferenciji o budućnosti Europe raspravljalo o digitalnom obrazovanju i preporučilo da EU uloži napore kako bi tehnologija postala pristupačnija starijoj generaciji promicanjem programa i inicijativa, primjerice u obliku tečajeva prilagođenih njihovim potrebama; budući da bi EU trebao osigurati pravo na upotrebu digitalizacije onima koji to žele te predložiti alternative onima koji to ne žele;

| N. | budući da je 5,3 % djece školske dobi u Europi u digitalno nepovoljnom položaju, pri čemu su uočene velike razlike među zemljama EU-a (12), a najteže su pogođena djeca čije obitelji žive u siromaštvu ili teškoj materijalnoj oskudici i ne mogu si priuštiti računalo i/ili internetsku vezu; |
| --- | --- |

N.

budući da je 5,3 % djece školske dobi u Europi u digitalno nepovoljnom položaju, pri čemu su uočene velike razlike među zemljama EU-a (12), a najteže su pogođena djeca čije obitelji žive u siromaštvu ili teškoj materijalnoj oskudici i ne mogu si priuštiti računalo i/ili internetsku vezu;

| 1. | zabrinut je zbog i dalje prisutnog digitalnog jaza koji se vjerojatno još dugo neće prevladati i predstavlja znatne izazove u pogledu upotrebe interneta i mobilnih telefona, kao i u pogledu pružanja javnih i privatnih usluga isključivo putem digitalnih kanala; podsjeća da digitalizacija može dovesti do socioekonomskih razlika među ljudima i među zemljama jer zahtijeva ulaganja i infrastrukturu koja je vrlo skupa za slabije razvijene regije i ruralna područja; poziva na pažljivo ispitivanje potreba ljudi u pogledu digitalnog razvoja i inovacija, posebno potreba ranjivih skupina, kako bi se procijenilo kako oni mogu imati koristi od tih novih tehnologija; naglašava da se digitalna tranzicija mora odvijati na način koji koristi svima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žali zbog činjenice da mnogi ljudi ili ne koriste redovito digitalne usluge ili se osjećaju nesigurnima u pogledu izvršavanja internetskih transakcija jer to može imati znatan negativan učinak na njihov osobni život, gospodarsku i socijalnu situaciju te njihova temeljna prava, uključujući zaštitu osobnih podataka i druga pitanja kibersigurnosti; žali zbog postojanja prepreka koje posebno sprečavaju ranjive građane, osobe s nižom razinom obrazovanja, starije osobe, osobe s invaliditetom, osobe s poteškoćama u učenju i osobe s niskim prihodima da u potpunosti sudjeluju u svijetu u kojem su osnovne usluge, kao što su bankarske ili administrativne usluge, digitalne jer postoji rizik od isključenosti iz društva i propuštanja gospodarskih prilika; naglašava da je važno svima pružiti priliku za prilagodbu promjenama koje donosi digitalizacija, posebno putem ranog digitalnog obrazovanja, ažuriranih kurikuluma za digitalno obrazovanje, cjeloživotnog učenja ili prekvalifikacije i usavršavanja kako bi se riješio problem digitalne isključenosti, prevladao digitalni jaz u društvu i omogućilo uključivanje svih građana; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da se upotreba različitih platnih usluga znatno razlikuje diljem EU-a, kao i unutar samih država članica; napominje da se mnogi građani i dalje oslanjaju na gotovinu kao isključivi način plaćanja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uviđa da su bezgotovinska plaćanja i Druga direktiva o platnim uslugama donijeli niz prednosti jedinstvenom tržištu, uključujući smanjenje prijevara, gospodarsku dobit za mala poduzeća i dostupnost šireg raspona proizvoda; poziva Komisiju da tijekom sveobuhvatnog preispitivanja primjene i učinka Druge direktive o platnim uslugama ispita kako dodatno povećati sigurnost digitalnih plaćanja i boriti se protiv prijevara u plaćanju, uključujući internetske prijevare, te da osigura zaštitu potrošača, uzimajući pritom u obzir posebne potrebe građana i jamčeći da svi imaju izbor načina plaćanja; naglašava važnost zaštite osobnih podataka i privatnosti, posebno za osobe koje nisu upoznate sa sigurnošću podataka na internetu; naglašava da je potrebno uključiti odredbe kako bi se zajamčila softverska sučelja za opcije digitalnog plaćanja prilagođena korisnicima, visoki standardi zaštite podataka i interoperabilnosti podataka, praktičnost za korisnike te učinkovit pristup gotovini; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da se regulatornim okvirom EU-a mora osigurati da digitalizacija bude usmjerena na čovjeka i da se u digitalnom gospodarstvu u potpunosti poštuju temeljna prava, posebno za radnike; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća da demokratski život i internetske javne usluge moraju biti uključivi i u potpunosti dostupni svima te da je tehnološka diskriminacija oblik siromaštva i socijalne isključenosti koji nekim građanima oduzima neophodna sredstva za razvoj i stvaranje bogatstva; naglašava da bi svi trebali imati koristi od najkvalitetnijeg digitalnog okruženja s učinkovitim i personaliziranim uslugama i alatima prilagođenim korisnicima koji nude visoke standarde sigurnosti i privatnosti, istodobno osiguravajući zaštitne mjere protiv svake potencijalne diskriminacije u pristupu osnovnim uslugama za koje je potrebna upotreba digitalnih vještina; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da bi se u sklopu mnogih svakodnevnih usluga trebala ponuditi nedigitalna rješenja kako bi se zadovoljile potrebe onih građana koji nemaju vještine ili znanja za korištenje internetskih usluga, koji žele koristiti usluge izvan mreže ili onih koji nemaju pristup digitalnim uređajima i aplikacijama; u tom pogledu ustraje na održavanju jednakih uvjeta za internetski i izvanmrežni svijet; poziva javne uprave i poduzeća da budu uključivi i osmisle svoje internetske usluge na razumljiv način kako bi im mogle pristupiti i koristiti ih osobe svih dobnih skupina i razina obrazovanja i kako bi se pomoglo u premošćivanju razlika u našim društvima koje i dalje postoje zbog nejednakog pristupa tehnologiji; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava potrebu za rješavanjem problema digitalnog jaza i financijske isključenosti ranjivih društvenih skupina kako se u digitalnoj transformaciji nikoga ne bi zapostavilo, posebno one koji su najviše izloženi riziku od nedostatka digitalnih vještina koje su im potrebne kako bi u najvećoj mogućoj mjeri iskoristile potencijal digitalizacije javnih i privatnih usluga, kako bi se omogućilo uključivanje svih građana u digitalno društvo, bez obzira na njihove prihode, socijalnu situaciju, zemljopisni položaj, zdravlje ili dob; naglašava da bi, s obzirom na to da će se ljudi u najnesigurnijem položaju najvjerojatnije oslanjati na administrativne postupke za pristup svojim financijskim pravima, trebalo pokrenuti više inicijativa kako bi se olakšao pristup tehnologiji, uključujući programe digitalne pismenosti, te ponovno ističe važnost obrazovanja i kontinuiranog učenja za razvoj vještina potrebnih u digitalnom dobu i borbu protiv digitalne isključenosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zabrinut je zbog smanjenja fizičke prisutnosti javnih usluga, posebno u ruralnim područjima i gradskim predgrađima; naglašava iznimnu važnost zadržavanja fizičkih prostorija za sve javne usluge, uz razvoj internetskih usluga; poziva na poduzimanje koraka za promicanje posebne zaštite pristupa osnovnim uslugama za sve, bez diskriminacije na temelju nedovoljnog ovladavanja tehnologijom; zalaže se za model korisničke usluge usmjeren na čovjeka kojim se nikoga ne zapostavlja; ističe da je u pogledu pristupa javnim uslugama u digitalnom obliku važno odmaknuti se od pristupa kojim se dio administrativnog posla prenosi na korisnika, a taj je prijenos opterećenja popraćen prijenosom odgovornosti i obvezom korisnika da nauči kako se koristiti digitalnom tehnologijom, da bude autonoman i da ispuni očekivanja administracije u pogledu uzornog korisnika; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva na donošenje modela pružanja javnih usluga koji se temelji na slobodi izbora svakog korisnika kad je riječ o načinu na koji žele obavljati administrativne obveze te naglašava potrebu za mjerama za poboljšanje dizajna i uvođenje javnih internetskih stranica kako bi se prevladali problemi pristupačnosti i pružila potrebna pravna, tehnička i administrativna potpora korisnicima koja je potrebna za samostalno korištenje tih stranica; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uviđa da su za provedbu tog modela javnih usluga potrebni ljudski, tehnički i ekonomski resursi te podsjeća da bi sredstva EU-a, posebno sredstva iz instrumenta NextGenerationEU, mogla biti vrlo korisna za tu tranziciju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | svjestan je učinaka pouzdane autentifikacije klijenta za korisnike koji nemaju mobilni telefon; poziva na to da se autentifikacija proširi na druga sredstva, kao što su e-pošta, telefonski pozivi ili usluga službenika na šalteru; žali zbog toga što Druga direktiva o platnim uslugama potrošačima ne daje izravno pravo da zatraže alternativnu metodu autentifikacije; poziva Komisiju da u svojoj procjeni odredbi Druge direktive o platnim uslugama uzme u obzir rizike od diskriminacije starijih osoba i drugih ranjivih skupina; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe važnost zajedničkog europskog pristupa etičkim aspektima digitalizacije; pozdravlja Nacrt deklaracije EU-a o digitalnim pravima i načelima za digitalno desetljeće iz siječnja 2022. te naglašava da bi Komisija i države članice trebale osigurati da se tehnološkim rješenjima poštuju ljudska prava i da se u digitalnoj transformaciji nikoga ne zapostavi, pri čemu je glavni cilj iskorjenjivanje digitalnog jaza; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća da sociodemografski čimbenici znatno utječu na razine digitalnih vještina; na primjer više od dvije trećine mladih odraslih osoba, pojedinaca s visokom razinom formalnog obrazovanja i studenata visokog obrazovanja imaju barem osnovne digitalne vještine; napominje, s druge strane, da samo otprilike trećina osoba u dobi od 55 do 74 godine, umirovljenika i neaktivnih osoba ima barem osnovne digitalne vještine; nadalje napominje da je jaz u digitalnim vještinama između ljudi koji žive u ruralnim područjima i onih koji žive u urbanim područjima i dalje znatan (13); napominje da je digitalna povezivost ključan čimbenik za rješavanje i smanjenje digitalnog jaza između gusto i rijetko naseljenih područja te poziva Komisiju da hitno riješi problem postojećeg digitalnog jaza u ažuriranoj kohezijskoj politici; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava važnost prevladavanja digitalnog jaza, posebno promicanjem osnovnih i specijaliziranih vještina s posebnim naglaskom na najranjivijim skupinama ljudi, te razvojem sustava obrazovanja i osposobljavanja, uključujući cjeloživotno učenje, prekvalifikaciju i usavršavanje; podsjeća da ne mogu svi postati digitalno pismeni i naglašava da ne smije postojati diskriminacija na temelju digitalnih vještina ljudi; ponavlja da se načelom digitalne učinkovitosti ne može opravdati isključivanje ljudi iz pristupa osnovnim uslugama; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva na ulaganje napora kako bi se osiguralo da se digitalnom transformacijom svima zajamče nova digitalna prava koja proizlaze iz potrebe za pristupom digitalnim medijima u svim područjima kako bi se izbjegao digitalni jaz među teritorijima te ljudima iz različitih područja, različitog porijekla i dobi, posebno uzimajući u obzir rodni jaz i potrebe starijih osoba koje su, za razliku od mladih, često manje upoznate s korištenjem novih tehnologija; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da nove tehnologije mogu doprinijeti premošćivanju digitalnog jaza koji pogađa oko 87 milijuna Europljana s nekom vrstom invaliditeta kako bi se poduprlo njihovo uključivanje u gospodarstvo i pristup osnovnim uslugama; uvjeren je da se korištenjem digitalnih tehnologija mogu smanjiti prepreke s kojima se osobe s invaliditetom suočavaju pri ulasku na tržište rada, kao što su obavljanje radnih zadataka, komunikacija, interakcije ili fleksibilnost; |
| --- | --- |

17.

| 18. | napominje da digitalni jaz ima važne posljedice za imigrante s obzirom na to da se diskriminacija može pogoršati u slučaju nepotpunog ili nedovoljnog pristupa javnim i privatnim uslugama na internetu te digitalnim medijima (14); |
| --- | --- |

18.

| 19. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  OECD, „Understanding the Digital Divide”, 2001. („Razumijevanje digitalnog jaza”)

(2)  SL C 289, 9.8.2016., str. 65.

(3)  SL L 337, 23.12.2015., str. 35.

(4)  SL L 327, 2.12.2016., str. 1.

(5)  SL L 69, 13.3.2018., str. 23.

(6)  SL L 151, 7.6.2019., str. 70.

(7)  SL C 132, 24.3.2022., str. 129.

(8)  Statistički podaci ESB-a o bezgotovinskim sredstvima plaćanja za 2021.

(9)  Izvješće iz 2022. o indeksu gospodarske i društvene digitalizacije (DESI).

(10)  Indeks gospodarske i društvene digitalizacije, 2021.

(11)  Eurostat, „Functional and activity limitations statistics” („Statistički podaci o funkcionalnim ograničenjima i ograničenjima u pogledu aktivnosti”). Vidjeti također: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Functional_and_activity_limitations_statistics

(12)  DigiGen, „The impact of technological transformations on the Digital Generation”, 2021 („DigiGen, „Utjecaj tehnoloških transformacija na digitalnu generaciju”, 2021.”).

(13)  „Indeks gospodarske i društvene digitalizacije (DESI) 2022.: Ljudski kapital”.

(14)  „Podjele – Utjecaj digitalnog jaza na strano stanovništvo” 2018.

---

srijeda, 14. prosinca 2022.

| 17.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 177/63 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 177/63

---

P9_TA(2022)0442

Godišnje izvješće o provedbi Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Gruzije

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2022. o provedbi Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Gruzije (2021/2236(INI))

(2023/C 177/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 8. te glavu V., a osobito članke 21., 22., 36. i 37. Ugovora o Europskoj uniji, kao i dio peti Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 8. te glavu V., a osobito članke 21., 22., 36. i 37. Ugovora o Europskoj uniji, kao i dio peti Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane (1), koji je u potpunosti stupio na snagu 1. srpnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane (1), koji je u potpunosti stupio na snagu 1. srpnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir Mišljenje Komisije od 17. lipnja 2022. o zahtjevu Gruzije za članstvo u Europskoj uniji (COM(2022)0405), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje Komisije od 17. lipnja 2022. o zahtjevu Gruzije za članstvo u Europskoj uniji (COM(2022)0405),

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 23. i 24. lipnja 2022. o zahtjevima Ukrajine, Republike Moldove i Gruzije za članstvo u EU-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 23. i 24. lipnja 2022. o zahtjevima Ukrajine, Republike Moldove i Gruzije za članstvo u EU-u,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Gruziji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Gruziji,

| — | uzimajući u obzir svoju Preporuku Vijeću i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 8. lipnja 2022. o vanjskoj, sigurnosnoj i obrambenoj politici EU-a nakon ruske ratne agresije na Ukrajinu (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Preporuku Vijeću i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 8. lipnja 2022. o vanjskoj, sigurnosnoj i obrambenoj politici EU-a nakon ruske ratne agresije na Ukrajinu (2),

| — | uzimajući u obzir sporazum postignut 19. travnja 2021. među gruzijskim političkim snagama, uz posredovanje predsjednika Europskog vijeća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum postignut 19. travnja 2021. među gruzijskim političkim snagama, uz posredovanje predsjednika Europskog vijeća,

| — | uzimajući u obzir Izvješće o provedbi Sporazuma o pridruživanju s Gruzijom od 10. kolovoza 2022. (SWD(2022)0215), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće o provedbi Sporazuma o pridruživanju s Gruzijom od 10. kolovoza 2022. (SWD(2022)0215),

| — | uzimajući u obzir Program pridruživanja između Europske unije i Gruzije za razdoblje 2021. – 2027., donesen 16. kolovoza 2022. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program pridruživanja između Europske unije i Gruzije za razdoblje 2021. – 2027., donesen 16. kolovoza 2022. (3),

| — | uzimajući u obzir ishod sedmog sastanka Vijeća za pridruživanje između Europske unije i Gruzije održanog 6. rujna 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ishod sedmog sastanka Vijeća za pridruživanje između Europske unije i Gruzije održanog 6. rujna 2022.,

| — | uzimajući u obzir Gospodarski i investicijski plan za Istočno partnerstvo od 2. srpnja 2021., kako je utvrđen u Prilogu I. naslovljenom „Oporavak, otpornost i reforme: prioriteti Istočnog partnerstva nakon 2020.” (SWD(2021)0186), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Gospodarski i investicijski plan za Istočno partnerstvo od 2. srpnja 2021., kako je utvrđen u Prilogu I. naslovljenom „Oporavak, otpornost i reforme: prioriteti Istočnog partnerstva nakon 2020.” (SWD(2021)0186),

| — | uzimajući u obzir svjetski indeks slobode medija za 2022. koji je objavila organizacija „Reporteri bez granica”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svjetski indeks slobode medija za 2022. koji je objavila organizacija „Reporteri bez granica”,

| — | uzimajući u obzir hitno mišljenje Venecijanske komisije Vijeća Europe od 26. kolovoza 2022. o nacrtu zakona o izmjenama Zakona o kaznenom postupku koji je 7. lipnja 2022. donio gruzijski parlament, njezino mišljenje od 20. lipnja 2022. o izmjenama organskog zakona o redovnim sudovima iz prosinca 2021., njezino hitno mišljenje od 2. srpnja 2021. o izmjenama organskog zakona o redovnim sudovima, njezino hitno zajedničko mišljenje od 5. srpnja 2022. o revidiranom nacrtu izmjena izbornog zakona, mišljenje od 8. listopada 2020. o nacrtu organskog zakona o izmjeni organskog zakona o redovnim sudovima i hitno mišljenje od 16. travnja 2019. o odabiru i imenovanju sudaca Vrhovnog suda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir hitno mišljenje Venecijanske komisije Vijeća Europe od 26. kolovoza 2022. o nacrtu zakona o izmjenama Zakona o kaznenom postupku koji je 7. lipnja 2022. donio gruzijski parlament, njezino mišljenje od 20. lipnja 2022. o izmjenama organskog zakona o redovnim sudovima iz prosinca 2021., njezino hitno mišljenje od 2. srpnja 2021. o izmjenama organskog zakona o redovnim sudovima, njezino hitno zajedničko mišljenje od 5. srpnja 2022. o revidiranom nacrtu izmjena izbornog zakona, mišljenje od 8. listopada 2020. o nacrtu organskog zakona o izmjeni organskog zakona o redovnim sudovima i hitno mišljenje od 16. travnja 2019. o odabiru i imenovanju sudaca Vrhovnog suda,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Ureda OESS-a za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) od 18. veljače 2022. o zakonodavnim izmjenama u pogledu Službe državnog inspektora Gruzije i njegovo završno izvješće od 23. kolovoza 2021. o nominiranju i imenovanju sudaca Vrhovnog suda u Gruziji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Ureda OESS-a za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) od 18. veljače 2022. o zakonodavnim izmjenama u pogledu Službe državnog inspektora Gruzije i njegovo završno izvješće od 23. kolovoza 2021. o nominiranju i imenovanju sudaca Vrhovnog suda u Gruziji,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) te Prilog III. Odluci Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješća o vlastitoj inicijativi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) te Prilog III. Odluci Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješća o vlastitoj inicijativi,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0274/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0274/2022),

| A. | budući da je Gruzija 3. ožujka 2022. podnijela zahtjev za članstvo u EU-u u kontekstu stalne čvrste potpore javnosti europskim težnjama Gruzije kao nove geopolitičke situacije koja je rezultat ruskog agresivnog rata protiv Ukrajine; |
| --- | --- |

A.

budući da je Gruzija 3. ožujka 2022. podnijela zahtjev za članstvo u EU-u u kontekstu stalne čvrste potpore javnosti europskim težnjama Gruzije kao nove geopolitičke situacije koja je rezultat ruskog agresivnog rata protiv Ukrajine;

| B. | budući da je Europsko vijeće u svojim zaključcima od 23. i 24. lipnja 2022. prepoznalo europsku perspektivu Gruzije i izrazilo spremnost da joj dodijeli status zemlje kandidatkinje nakon što se razmotre prioriteti navedeni u Mišljenju Komisije o zahtjevu Gruzije za članstvo; |
| --- | --- |

B.

budući da je Europsko vijeće u svojim zaključcima od 23. i 24. lipnja 2022. prepoznalo europsku perspektivu Gruzije i izrazilo spremnost da joj dodijeli status zemlje kandidatkinje nakon što se razmotre prioriteti navedeni u Mišljenju Komisije o zahtjevu Gruzije za članstvo;

| C. | budući da Ruska Federacija nastavlja nezakonitu okupaciju gruzijskih regija Abhazije i Chinvalija/Južne Osetije čime krši suverenitet i teritorijalnu cjelovitost Gruzije, kao i Sporazum o prekidu vatre od 12. kolovoza 2008. sklopljen uz posredovanje EU-a; |
| --- | --- |

C.

budući da Ruska Federacija nastavlja nezakonitu okupaciju gruzijskih regija Abhazije i Chinvalija/Južne Osetije čime krši suverenitet i teritorijalnu cjelovitost Gruzije, kao i Sporazum o prekidu vatre od 12. kolovoza 2008. sklopljen uz posredovanje EU-a;

| D. | budući da Ruska Federacija i njezini okupacijski režimi namjerno ometaju siguran i dostojanstven povratak interno raseljenih osoba i izbjeglica, koji su prisilno protjerani zbog etničkog čišćenja iz gruzijskih regija Abhazije i Chinvalija/Južne Osetije koje su pod ruskom okupacijom; |
| --- | --- |

D.

budući da Ruska Federacija i njezini okupacijski režimi namjerno ometaju siguran i dostojanstven povratak interno raseljenih osoba i izbjeglica, koji su prisilno protjerani zbog etničkog čišćenja iz gruzijskih regija Abhazije i Chinvalija/Južne Osetije koje su pod ruskom okupacijom;

| E. | budući da Ruska Federacija nastavlja proces „pritajenog” pripajanja okupiranih teritorija Gruzije, među ostalim namjerom održavanja „referenduma” u regiji Chinvali o „pridruživanju” Rusiji, prijenosom kompleksa „Bichvinta” i okolnog područja na Rusku Federaciju, kao i daljnjim uključivanjem gruzijskih regija Abhazije i Chinvalija/Južne Osetije u vojne, gospodarske, pravosudne, socijalne i druge sektore Ruske Federacije; |
| --- | --- |

E.

budući da Ruska Federacija nastavlja proces „pritajenog” pripajanja okupiranih teritorija Gruzije, među ostalim namjerom održavanja „referenduma” u regiji Chinvali o „pridruživanju” Rusiji, prijenosom kompleksa „Bichvinta” i okolnog područja na Rusku Federaciju, kao i daljnjim uključivanjem gruzijskih regija Abhazije i Chinvalija/Južne Osetije u vojne, gospodarske, pravosudne, socijalne i druge sektore Ruske Federacije;

| F. | budući da kontinuirana diskriminacija na etničkoj osnovi i ostali ozbiljni slučajevi kršenja ljudskih prava Gruzijaca na teritorijima Gruzije koji su pod ruskom okupacijom, postavljanje ograda od bodljikave žice i ostalih umjetnih prepreka te dugotrajno zatvaranje takozvanih graničnih prijelaza duž linije okupacije, kao i nezakonita pritvaranja i otmice gruzijskih građana koje provode ruske okupacijske snage destabiliziraju stanje diljem zemlje; |
| --- | --- |

F.

budući da kontinuirana diskriminacija na etničkoj osnovi i ostali ozbiljni slučajevi kršenja ljudskih prava Gruzijaca na teritorijima Gruzije koji su pod ruskom okupacijom, postavljanje ograda od bodljikave žice i ostalih umjetnih prepreka te dugotrajno zatvaranje takozvanih graničnih prijelaza duž linije okupacije, kao i nezakonita pritvaranja i otmice gruzijskih građana koje provode ruske okupacijske snage destabiliziraju stanje diljem zemlje;

| G. | budući da su od započinjanja ruskog agresivnog rata protiv Ukrajine tisuće Rusa stigle u Gruziju kako bi izbjegli sankcije Zapada i mobilizaciju koju je naložio Putin, a to su učinili i brojni državljani Bjelarusa, uključujući one koji pokušavaju pobjeći od progona; |
| --- | --- |

G.

budući da su od započinjanja ruskog agresivnog rata protiv Ukrajine tisuće Rusa stigle u Gruziju kako bi izbjegli sankcije Zapada i mobilizaciju koju je naložio Putin, a to su učinili i brojni državljani Bjelarusa, uključujući one koji pokušavaju pobjeći od progona;

| H. | budući da Rusija i dalje primjenjuje dezinformacije, kibernapade i ostale hibridne metode kako bi narušila društvenu i institucionalnu otpornost Gruzije; |
| --- | --- |

H.

budući da Rusija i dalje primjenjuje dezinformacije, kibernapade i ostale hibridne metode kako bi narušila društvenu i institucionalnu otpornost Gruzije;

| I. | budući da Gruzija i dalje sudjeluje u civilnim i vojnim operacijama upravljanja krizama u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) te je osigurala 32 postrojbe za misiju EU-a za vojno osposobljavanje u Srednjoafričkoj Republici i jednog časnika u misiji EU-a za osposobljavanje u Maliju; |
| --- | --- |

I.

budući da Gruzija i dalje sudjeluje u civilnim i vojnim operacijama upravljanja krizama u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) te je osigurala 32 postrojbe za misiju EU-a za vojno osposobljavanje u Srednjoafričkoj Republici i jednog časnika u misiji EU-a za osposobljavanje u Maliju;

| J. | budući da bivšem gruzijskom predsjedniku Mihailu Sakašviliju, čije se zdravlje, u skladu s nedavnim izvješćima, nastavlja pogoršavati, i dalje nedostaje odgovarajuća skrb, što izaziva strah za njegov život; |
| --- | --- |

J.

budući da bivšem gruzijskom predsjedniku Mihailu Sakašviliju, čije se zdravlje, u skladu s nedavnim izvješćima, nastavlja pogoršavati, i dalje nedostaje odgovarajuća skrb, što izaziva strah za njegov život;

| K. | budući da je u toksikološkom izvješću dr. Davida E. Smitha, M. D. & Associates, zaključeno da je ispitivanje uzoraka kose i noktiju Mihaila Sakašvilija pokazalo prisutnost teških metala i ostalih agensa, među ostalim žive i arsena, te da su mnogi patološki simptomi koje pokazuje Mihail Sakašvili rezultat trovanja teškim metalima, što doprinosi brzom slabljenju njegova zdravlja; |
| --- | --- |

K.

budući da je u toksikološkom izvješću dr. Davida E. Smitha, M. D. & Associates, zaključeno da je ispitivanje uzoraka kose i noktiju Mihaila Sakašvilija pokazalo prisutnost teških metala i ostalih agensa, među ostalim žive i arsena, te da su mnogi patološki simptomi koje pokazuje Mihail Sakašvili rezultat trovanja teškim metalima, što doprinosi brzom slabljenju njegova zdravlja;

| L. | budući da su se Gruzija i EU u svojem Sporazumu o pridruživanju koji je na snazi od 1. srpnja 2016. obvezali na promicanje političkog pridruživanja i gospodarske integracije na temelju zajedničkih vrijednosti i načela demokracije, vladavine prava, dobrog upravljanja, ljudskih prava i temeljnih sloboda; |
| --- | --- |

L.

budući da su se Gruzija i EU u svojem Sporazumu o pridruživanju koji je na snazi od 1. srpnja 2016. obvezali na promicanje političkog pridruživanja i gospodarske integracije na temelju zajedničkih vrijednosti i načela demokracije, vladavine prava, dobrog upravljanja, ljudskih prava i temeljnih sloboda;

| M. | budući da Gruzija i dalje ostvaruje napredak u provedbi Sporazuma o pridruživanju i područja produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine te se i dalje usklađuje s pravnom stečevinom EU-a i standardima EU-a; budući da, iako je EU ključni trgovinski partner Gruzije, potencijal te suradnje još nije u potpunosti iskorišten; |
| --- | --- |

M.

budući da Gruzija i dalje ostvaruje napredak u provedbi Sporazuma o pridruživanju i područja produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine te se i dalje usklađuje s pravnom stečevinom EU-a i standardima EU-a; budući da, iako je EU ključni trgovinski partner Gruzije, potencijal te suradnje još nije u potpunosti iskorišten;

| N. | budući da je niz presudnih zakona, uključujući one o funkcioniranju pravosuđa i ključnim postupcima imenovanja, postupcima tajnog nadzora i raspuštanju službe državnog inspektora, donesen u gruzijskom parlamentu žurnim postupkom bez potrebnih savjetovanja ili analize usklađenosti sa standardima EU-a ili Vijeća Europe, kako je navedeno u Izvješću Komisije o provedbi Sporazuma o pridruživanju s Gruzijom za 2022.; |
| --- | --- |

N.

budući da je niz presudnih zakona, uključujući one o funkcioniranju pravosuđa i ključnim postupcima imenovanja, postupcima tajnog nadzora i raspuštanju službe državnog inspektora, donesen u gruzijskom parlamentu žurnim postupkom bez potrebnih savjetovanja ili analize usklađenosti sa standardima EU-a ili Vijeća Europe, kako je navedeno u Izvješću Komisije o provedbi Sporazuma o pridruživanju s Gruzijom za 2022.;

| O. | budući da je u sporazumu od 19. travnja 2021., koji je posredovao predsjednik Europskog vijeća, istaknuta potreba bavljenje poimanjem politizirane pravde reformom pravosuđa kako bi se povećala neovisnost, transparentnost i odgovornost pravosudnog sustava; |
| --- | --- |

O.

budući da je u sporazumu od 19. travnja 2021., koji je posredovao predsjednik Europskog vijeća, istaknuta potreba bavljenje poimanjem politizirane pravde reformom pravosuđa kako bi se povećala neovisnost, transparentnost i odgovornost pravosudnog sustava;

| P. | budući da selektivne istrage i kazneni progon usmjereni protiv onih koji kritiziraju trenutačnu vladu potkopavaju povjerenje javnosti i u pravosudne institucije i u gruzijske vlasti; |
| --- | --- |

P.

budući da selektivne istrage i kazneni progon usmjereni protiv onih koji kritiziraju trenutačnu vladu potkopavaju povjerenje javnosti i u pravosudne institucije i u gruzijske vlasti;

| Q. | budući da se stanje u pogledu slobode izražavanja, slobode medija i sigurnosti novinara, koji su temelj funkcionalne demokracije, i dalje pogoršava i da je 2022. Gruzija pala sa 60. na 89. mjesto od 180 mjesta na svjetskom indeksu slobode medija; budući da je povjerenje javnosti u medije vrlo slabo u Gruziji; |
| --- | --- |

Q.

budući da se stanje u pogledu slobode izražavanja, slobode medija i sigurnosti novinara, koji su temelj funkcionalne demokracije, i dalje pogoršava i da je 2022. Gruzija pala sa 60. na 89. mjesto od 180 mjesta na svjetskom indeksu slobode medija; budući da je povjerenje javnosti u medije vrlo slabo u Gruziji;

| R. | budući da je Nika Gvaramija, direktor televizijskog kanala Mtavari, osuđen na tri i pol godine zatvora na temelju sumnjivih optužbi za pranje novca, podmićivanje i krivotvorenje dokumenata; |
| --- | --- |

R.

budući da je Nika Gvaramija, direktor televizijskog kanala Mtavari, osuđen na tri i pol godine zatvora na temelju sumnjivih optužbi za pranje novca, podmićivanje i krivotvorenje dokumenata;

| S. | budući da su se protuzapadna propaganda i dezinformacije u posljednje vrijeme znatno povećale u gruzijskim medijima i na društvenim mrežama; budući da se članovi vladajuće stranke i dalje koriste polarizirajućim i neprijateljskim jezikom kad govore o institucijama EU-a i njihovim predstavnicima; |
| --- | --- |

S.

budući da su se protuzapadna propaganda i dezinformacije u posljednje vrijeme znatno povećale u gruzijskim medijima i na društvenim mrežama; budući da se članovi vladajuće stranke i dalje koriste polarizirajućim i neprijateljskim jezikom kad govore o institucijama EU-a i njihovim predstavnicima;

| T. | budući da je rodna ravnopravnost i dalje problem, kao što pokazuje pad Gruzije na globalnom indeksu rodnih razlika Svjetskog gospodarskog foruma s 49. mjesta od 154 zemlje 2021. godine na 55. mjesto od 146 zemalja 2022., što upućuje na pogoršanje u području obrazovanja, zdravlja i preživljavanja te političkog osnaživanja; budući da su pitanja rodno uvjetovanog nasilja i nasilja u obitelji te diskriminacije LGBTQI+ osoba i dalje razlog za zabrinutost; |
| --- | --- |

T.

budući da je rodna ravnopravnost i dalje problem, kao što pokazuje pad Gruzije na globalnom indeksu rodnih razlika Svjetskog gospodarskog foruma s 49. mjesta od 154 zemlje 2021. godine na 55. mjesto od 146 zemalja 2022., što upućuje na pogoršanje u području obrazovanja, zdravlja i preživljavanja te političkog osnaživanja; budući da su pitanja rodno uvjetovanog nasilja i nasilja u obitelji te diskriminacije LGBTQI+ osoba i dalje razlog za zabrinutost;

| 1. | pozdravlja odluku Europskog vijeća da prizna europsku perspektivu Gruzije unutar njezinih međunarodno priznatih granica; konstatira da je ta odluka snažan signal političke potpore europskim težnjama gruzijskog naroda te stoga potiče Gruziju na to da iskoristi ovu povijesnu priliku; ponavlja da se Gruzija, kako bi dobila status zemlje kandidatkinje, mora uspješno pozabaviti s 12 ključnih prioriteta koje je Komisija navela u svojem Mišljenju o zahtjevu Gruzije za članstvo u Europskoj uniji i koje je prihvatilo Europsko vijeće; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva gruzijske vlasti da poštuju najviše standarde demokracije, vladavine prava, ljudskih prava i temeljnih sloboda te da odlučno slijede prioritete reforme koji su utvrđeni u Mišljenju Komisije i koji odražavaju sporazum postignut 19. travnja 2021. kako bi nedvosmisleno pokazale političku odlučnost da provedu ambiciozne europske težnje svoje države, kao što je izraženo u zahtjevu za članstvo u EU-u koji je Gruzija podnijela 3. ožujka 2022.; pozdravlja hitne korake koje je Gruzija poduzela kako bi pokrenula radni proces u pogledu ostvarivanja tih prioriteta te potiče gruzijske vlasti da taj proces vode na uključiv i transparentan način; poziva sve gruzijske političke snage da konstruktivno sudjeluju i doprinose tim naporima te poziva gruzijske vlasti da uzmu u obzir prijedloge koje su podnijele organizacije civilnog društva kako bi se osiguralo smisleno i vjerodostojno sudjelovanje civilnog društva u postupcima donošenja odluka na svim razinama, posebno u pogledu tih važnih reformi; naglašava da će se zahtjev Gruzije za pristupanje EU-u i dalje ocjenjivati na temelju njezinih zasluga i uspjeha u ispunjavanju kopenhaških kriterija za članstvo u EU-u, posebno u pogledu demokratskih reformi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | potiče Gruziju da nastavi pojačanu suradnju s Ukrajinom i Republikom Moldovom na svim razinama upravljanja, da razmjenjuje najbolje prakse u području ispunjavanja kriterija za članstvo u EU-u za budući proces pristupanja te da ojača regionalnu suradnju u Istočnom partnerstvu; |
| --- | --- |

3.

Teritorijalna cjelovitost i sigurnost

| 4. | naglašava da ruski agresivni rat protiv Ukrajine zahtijeva jedinstvo i solidarnost međunarodne zajednice jer će to također biti presudno za ponovnu uspostavu teritorijalne cjelovitosti Gruzije, koju međunarodna zajednica 2008. nije dovoljno snažno branila; pozdravlja čvrst odgovor gruzijskog društva u pružanju potpore Ukrajini; odaje počast vojnicima Gruzijske legije u Ukrajini koji se od 2014. bore protiv ruskih agresora; poziva gruzijske vlasti da se usklade s relevantnim izjavama potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku koje je dao u ime EU-a te s odlukama Vijeća, u skladu s europskim ambicijama te zemlje; poziva vlasti da postupaju u skladu sa sankcijama EU-a i da osiguraju da se međunarodne sankcije povezane s ruskim agresivnim ratom protiv Ukrajine ne zaobilaze preko Gruzije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zabrinut je zbog navoda da ruski narod i poslovni subjekti navodno koriste Gruziju kako bi zaobišli sankcije zapada; poziva institucije EU-a da dodatno ispitaju te navode, posebno razna izvješća, uključujući jedno izvješće ukrajinske Nacionalne agencije za sprečavanje korupcije, o vezama Bidzine Ivanišvilija s Rusijom; ako se ti navodi potvrde, poziva na uvođenje osobnih sankcija protiv njega i njegovih najbližih suradnika; podsjeća na to da je Ukrajina sankcionirala članove Ivanišvilijeve obitelji i njegove bliske suradnike zbog veza s Kremljom, koji su razlog nejasnog stajališta sadašnje gruzijske vlade prema Rusiji; u tom pogledu pozdravlja donošenje osmog paketa sankcija protiv Rusije, koji obuhvaća novi kriterij za uvrštavanje na popis kojim će se EU-u omogućiti sankcioniranje osoba koje omogućuju kršenje zabrane izbjegavanja sankcija; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponavlja da čvrsto podržava suverenitet i teritorijalni integritet Gruzije u okviru njezinih međunarodno priznatih granica; poziva na nastavak napora za postizanje dogovorenog mirnog rješenja sukoba i okončanje ruske okupacije gruzijskog teritorija; iako prepoznaje težak kontekst, potiče Gruziju da se dodatno uključi u konstruktivan dijalog sa stanovništvom gruzijskih regija Abhazije i Chinvalija/Južne Osetije kako bi se izgradilo povjerenje u cilju održivog rješavanja sukoba; poziva EU da se nastavi angažirati za mirno rješavanje sukoba između Rusije i Gruzije učinkovitim korištenjem svih raspoloživih instrumenata, uključujući posebnog predstavnika za južni Kavkaz i krizu u Gruziji, međunarodne rasprave u Ženevi, mehanizme za sprečavanje incidenata i reagiranje na njih, promatračku misiju EU-a u Gruziji te svoju politiku nepriznavanja i angažmana; pozdravlja produljenje mandata promatračke misije EU-a u Gruziji do 14. prosinca 2024. kako bi joj se omogućilo da nastavi obavljanje zadaća stabilizacije i normalizacije stanja te izgradnje povjerenja između strana u sukobu u sve napetijem sigurnosnom okružju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | oštro osuđuje nezakonitu okupaciju gruzijskih regija Abhazije i Chinvalija/Južne Osetije koju provodi Ruska Federacija te nastavak nezakonitih aktivnosti „uspostavljanja granica” u tim regijama; izražava zabrinutost zbog teške sigurnosne i humanitarne situacije te stanja ljudskih prava na okupiranim teritorijima Gruzije i oštro osuđuje diskriminaciju gruzijskih etničkih naroda u okruzima Gali i Akhalgori, kršenje njihova prava na obrazovanje na materinjem jeziku, nezakonita pritvaranja, otmice i ograničenja slobode kretanja do kojih dolazi duž linije administrativne granice te kršenje prava interno raseljenih osoba i izbjeglica prisilno protjeranih s okupiranih teritorija Gruzije, među ostalim zbog etničkog čišćenja, da se sigurno i dostojanstveno vrate u svoje domove; ističe važnost međuljudskih kontakata i mjera za izgradnju povjerenja među zajednicama podijeljenima sukobom; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Rusku Federaciju da ispuni svoje međunarodne obveze u okviru Sporazuma o prekidu vatre sklopljenog 12. kolovoza 2008. uz posredovanje EU-a, a posebno njezinu obvezu da povuče sve svoje vojno i sigurnosno osoblje s okupiranih teritorija Gruzije i omogući uspostavu međunarodnih sigurnosnih mehanizama u tim područjima kako bi se EUMM-u omogućio neometan pristup cijelom državnom području Gruzije u skladu s njegovim mandatom; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe ulogu Gruzije kao pouzdanog sigurnosnog partnera EU-a preko njezinih znatnih doprinosa operacijama ZSOP-a EU-a; poziva Vijeće i Europsku službu za vanjsko djelovanje da nastave surađivati s Gruzijom u vezi sa ZSOP-om, posebno s obzirom na interes Gruzije za sudjelovanje u projektima stalne strukturirane suradnje i razvoj suradnje s relevantnim agencijama EU-a; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva na veću pomoć Gruziji i čvršće partnerstvo s njom u području sigurnosti i obrane, kako je navedeno u Strateškom kompasu EU-a, među ostalim preko Europskog instrumenta mirovne pomoći; pozdravlja predanost i odlučnost EU-a da podupre Gruziju u suzbijanju hibridnih prijetnji te pozdravlja njezino priznanje da je pomorska sigurnost u Crnom moru od presudne važnosti za sigurnost EU-a; |
| --- | --- |

10.

Politički dijalog i izbori

| 11. | žali zbog toga što je duboka polarizacija i dalje ključna značajka političkog okružja Gruzije; poziva sve političke dionike da se suzdrže od svake retorike podjele i agresije te da ujedine snage kako se ne bi ugrozio ključni cilj gruzijskog članstva u EU-u i da to spriječe provedbom ambicioznih demokratskih, pravosudnih i antikorupcijskih reformi; ističe potrebu za izgradnjom i povećanjem povjerenja među svim političkim i institucionalnim sudionicima, kao i između njih i gruzijskog naroda; naglašava, međutim, da vladajuća stranka posjeduje većinu alata i snosi glavnu odgovornost za postizanje tog cilja; ponavlja da su temeljne odredbe sporazuma od 19. travnja 2021. sklopljenog uz posredovanje EU-a i dalje put prema jačanju demokracije i vladavine prava te smanjenju polarizacije u Gruziji te se stoga odražavaju u programu pridruživanja između EU-a i Gruzije za razdoblje 2021. – 2027.; žali zbog povlačenja vladajuće stranke „Gruzijski san” iz sporazuma od 19. travnja i poziva sve političke snage da poštuju obveze preuzete u okviru tog sporazuma; konstatira da je odluka suda da osudi čelnike stranke „Lelo for Georgia” Mamuku Hazaradza i Badrija Džapardizeja te korištenje te presude kako bi se Džapardizeju ukinuo parlamentarni mandat jasan dokaz politizirane pravde; naglašava da će daljnje presude političkim vođama biti u suprotnosti s objavljenim namjerama u pogledu smanjenja polarizacije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva gruzijske političke vođe da zaustave agresivne verbalne napade na zastupnike u Europskom parlamentu i ostale predstavnike euroatlantskih partnera, kao što su EU ili SAD, kao i neutemeljenu i štetnu retoriku u okviru koje se tvrdi da međunarodni partneri navodno namjeravaju „odvesti Gruziju u rat”; sa zabrinutošću primjećuje sve veću antizapadnu propagandu, dezinformacije i retoriku u Gruziji, što je u suprotnosti s nesmanjenom i iznimno visokom potporom javnosti euroatlantskoj integraciji te zemlje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva gruzijske vlasti da dovrše izbornu reformu zemlje te da uklone dugotrajne nedostatke u izbornim kampanjama i održavanju izbora na vrijeme za parlamentarne izbore 2024. i u skladu s preporukama OESS-a/ODIHR-a, posebno u pogledu pritiska javnih dužnosnika i izbornih kandidata na birače i kandidate te navoda o zastrašivanju, prisili i kupnji glasova, kao i u pogledu zlouporabe administrativnih resursa tijekom izbornog procesa; pozdravlja činjenicu da su gruzijske vlasti podnijele nacrt izmjena Izbornog zakona OESS-u/ODIHR-u i Venecijanskoj komisiji radi davanja mišljenja te poziva vlasti da u potpunosti provedu predstojeće preporuke tih tijela prije usvajanja nacrta izmjena; potiče gruzijske vlasti da riješe pitanje glasačkih prava gruzijskih građana koji žive u inozemstvu; žali zbog isključenja Međunarodnog društva za poštene izbore i demokraciju iz parlamentarne radne skupine za izbornu reformu i poziva na njegovo uključivanje u taj proces; podsjeća gruzijske vlasti na njihovo obećanje da će sniziti izborni prag za parlamentarne izbore; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe da je potrebno ukloniti prekomjeran utjecaj interesnih skupina iz gospodarskog, političkog i javnog života, što je jedan od prioriteta koje je utvrdila Komisija i kojima se treba pozabaviti prije nego što se Gruziji dodijeli status zemlje kandidatkinje; preporučuje sustavno rješavanje problema prekomjernog utjecaja interesnih skupina, posebno oligarha i bivšeg premijera Bidzine Ivanišvilija, i to strukturnim i regulatornim reformama u raznim područjima političkog, gospodarskog i javnog života te zemlje; ponovno poziva Vijeće i demokratske partnere da poduzmu odgovarajuće mjere, uključujući uvođenje osobnih sankcija protiv Ivanišvilija i svih onih koji omogućuju pogoršanje demokratskog političkog procesa te koji su za to pogoršanje odgovorni; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja savjetovanje Venecijanske komisije o nedavnom nacrtu zakona o ukidanju oligarhijskog sustava; potiče gruzijski parlament da na odgovarajući način uzme u obzir predstojeće mišljenje Venecijanske komisije i da zajamči da je pri donošenju svaki nacrt zakona o tom pitanju u skladu s preporukama Venecijanske komisije te da se temelji na cilju da se sustavnim pristupom ukloni svaki prekomjerni utjecaj interesnih skupina na gospodarski, politički i javni život; |
| --- | --- |

15.

| 16. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog toksikološkog izvješća dr. Davida E. Smitha, M. D. & Associates, u kojem je zaključeno da su mnogi patološki simptomi koje pokazuje Mihail Sakašvili rezultat trovanja teškim metalima, što doprinosi brzom slabljenu njegova zdravlja; ponavlja da gruzijska vlada snosi punu odgovornost za zdravlje i dobrobit bivšeg predsjednika te da mora odgovarati ako mu se nešto dogodi; poziva predsjednika Gruzije da iskoristi svoje ustavne ovlasti za rješavanje tog pitanja; poziva potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da se aktivno uključi u osiguravanje oslobađanja bivšeg predsjednika; ponavlja poziv gruzijskim vlastima da oslobode bivšeg predsjednika Mihaila Sakašvilija i da mu omoguće liječenje u inozemstvu u skladu s člankom 283. gruzijskog Zakona o kaznenom postupku zbog humanitarnih razloga i kao sredstvo za smanjenje političke polarizacije; |
| --- | --- |

16.

Vladavina prava, dobro upravljanje i sloboda medija

| 17. | ističe važnost provedbe ambiciozne, istinske i temeljite reforme pravosuđa na temelju transparentne i učinkovite strategije reforme pravosuđa i akcijskog plana za razdoblje nakon 2021. u okviru opsežnog, uključivog i međustranačkog postupka savjetovanja; žali zbog toga što je reforma pravosuđa zaustavljena, a čak je i nazadovala u nekoliko ključnih područja; poziva vlasti da uklone nedostatke koje je utvrdila Venecijanska komisija u nominiranju i imenovanju sudaca na svim razinama, posebno na vrhovnom sudu, te glavnog državnog odvjetnika kako bi se postupak u potpunosti uskladio s europskim standardima; pozdravlja korake za usklađivanje imenovanja glavnog tužitelja s preporukama Venecijanske komisije; poziva na temeljitu reformu Visokog pravosudnog vijeća, koja bi se trebala provesti prije imenovanja njegovih preostalih članova te za koju bi postupak trebao biti transparentan, utemeljen na zaslugama i usklađen s europskim standardima; u tom pogledu ističe uzajamno dogovoreni program pridruživanja između EU-a i Gruzije za razdoblje 2021. – 2027. te relevantne obveze koje su gruzijske vlasti njime preuzele, posebno u pogledu Visokog pravosudnog vijeća i glavnog državnog odvjetnika; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da brze i netransparentne mjere pri ključnim imenovanjima ili institucionalnim promjenama dovode do daljnje politizaciju pravosuđa, čime se treba hitno pozabaviti; u tom pogledu posebno žali zbog toga što su suci Vrhovnog suda imenovani doživotno prije nego što su se uklonili nedostaci u postupku imenovanja koje su utvrdili ODIHR i Venecijanska komisija te unatoč opetovanim pozivima na zaustavljanje i usklađivanje procesa imenovanja s europskim standardima; ponavlja da je nedostatak napretka u reformi pravosuđa znači da uvjeti za primanje tranše makrofinancijske pomoći EU-a u iznosu od 75 milijuna EUR do rujna 2021. nisu bili ispunjeni; naglašava da sva imenovanja trebaju biti transparentna, potpuno u skladu s europskim standardima i da se trebaju provoditi na temelju integriteta, neovisnosti, nepristranosti i stručnosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | izražava zabrinutost zbog kontinuiranog zarobljavanja države i stagnacije borbe protiv korupcije; ponavlja poziv gruzijskim vlastima da pojačaju borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala; prima na znanje donošenje zakonodavnih izmjena kojima se uspostavlja novi Ured za borbu protiv korupcije i poziva gruzijske vlasti da ih podnesu Venecijanskoj komisiji na mišljenje te da u potpunosti provedu predstojeće preporuke, posebno tako da novi Ured za borbu protiv korupcije može strogo rješavati slučajeve korupcije na visokoj razini, te da joj osiguraju odgovarajuća sredstva i resurse za potpuno izvršavanje njezina mandata; nadalje, poziva gruzijske vlasti da primjenjuju zakonodavne norme u području sprečavanja korupcije, načela integriteta i sukoba interesa u javnoj službi te da osiguraju otkrivanje svakog kršenja tih normi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva gruzijske vlasti da učinkovito istraže masovno nezakonito prisluškivanje otkriveno u rujnu 2021., koje je obuhvaćalo komunikaciju voditelja Delegacije EU-a u Gruziji; zabrinut je zbog izmjena gruzijskog Zakona o kaznenom postupku kojima se povećava broj kaznenih djela za koja su dopuštene tajne istražne radnje te trajanje tih mjera, koje je gruzijski parlament donio 7. lipnja 2022. i na koje je predsjednik uložio veto 22. lipnja 2022.; poziva gruzijske vlasti da provedu preporuke Venecijanske komisije izdane 26. kolovoza 2022., posebno kako bi se osigurao transparentan i uključiv zakonodavni proces uključivanjem svih relevantnih dionika i civilnog društva; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe da je u Mišljenju Komisije naglasak stavljen na višerazinsko upravljanje, proces decentralizacije i reforme javne uprave kako bi se uspostavila uspješna lokalna samouprava po europskom standardu i spriječila koncentracija moći na središnjoj razini; ustraje u važnoj ulozi decentralizirane suradnje između EU-a i Gruzije; ističe važnost daljnjeg jačanja administrativnih kapaciteta na razini središnje i lokalne vlasti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog činjenice da su se, unatoč gruzijskom čvrstom pravnom okviru kojim se jamči sloboda izražavanja i sloboda medija, medijsko okružje i sigurnost novinara tijekom 2021. pogoršali; osuđuje slučajeve zastrašivanja, prijetnji i nasilja nad novinarima te progona novinara, uključujući sve veći broj kaznenih istraga protiv medijskih djelatnika i vlasnika medija; poziva gruzijske vlasti da brzo reagiraju na navode o nezakonitom uplitanju i zlouporabi ovlasti prema predstavnicima medija te da ih učinkovito istraže, kao i da zakone koji se odnose na slobodu medija, kao što je Zakon o elektroničkim komunikacijama, usklade s međunarodnim standardima i preporukama Venecijanske komisije; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Gruziju da osigura slobodu medija, što podrazumijeva uredničku neovisnost, transparentno vlasništvo nad medijima te pluralističko, nepristrano i nediskriminirajuće izvještavanje o političkim stajalištima u programima privatnih, a posebno javnih radiotelevizijskih kuća, osobito tijekom razdoblja izbornih kampanja, kao i da osigura neometan pristup informacijama koje bi trebale biti javno dostupne te sigurnost, zaštitu i osnaživanje novinara i ostalih medijskih djelatnika; poziva sve predstavnike gruzijskih vlasti da se suzdrže od agresivne retorike i diskriminirajućeg postupanja prema predstavnicima medija u Gruziji te da se u svojim izjavama za javnost zalažu za tolerantan pristup kojim se poštuju ljudska prava; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva gruzijske vlasti da zaustave politički motivirane kaznene postupke i da preispitaju tekuće kaznene predmete protiv medijskih djelatnika, vlasnika medijskih kuća koje kritiziraju vladu i njihovih bliskih članova obitelji; u tom pogledu podsjeća na slučaj Nike Gvaramije, direktora televizije Mtavari, te na slučaj direktora i osnivača ostalih medijskih kuća, kao što su Formula TV i Pirveli TV; izražava duboku zabrinutost zbog činjenice da je Prizivni sud u Tbilisiju 2. studenoga 2022. potvrdio osudu protiv Nike Gvaramije na temelju sumnjivih optužbi unatoč važnim pitanjima o tom predmetu, posebno o njegovu vremenu i optužbama; poziva gruzijsku predsjednicu Salome Zurabišvili da pomiluje Niku Gvaramiju; podsjeća na ključne prioritete koje je Komisija navela u svojem mišljenju od 17. lipnja 2022., uključujući poziv gruzijskim vlastima da osiguraju da kazneni postupci protiv vlasnika medija budu u skladu s najvišim pravnim standardima; prima na znanje izjavu pučke pravobraniteljice Gruzije od 7. prosinca 2022. kojom se poziva predsjednik Gruzije da upotrijebi mehanizam pomilovanja u pogledu Nike Gvaramije s obzirom na to da u predmetu manjka obrazloženje i nije u skladu s temeljnim načelima kaznenog prava; očekuje od Europske službe za vanjsko djelovanje i Delegacije EU-a u Gruziji da na terenu nastave pratiti sva suđenja u Gruziji povezana s politički motiviranim predmetima; |
| --- | --- |

24.

| 25. | očekuje da gruzijska vlada i vlasti ozbiljno shvate svoju obvezu pružanja sigurnosti onima koji traže zaštitu od autoritarnih režima, nakon izvješća da su negruzijski novinari bili izloženi uznemiravanju i uplitanju vlade na gruzijskoj granici; |
| --- | --- |

25.

| 26. | podsjeća na to da je Gruzija u velikoj mjeri izložena ruskoj propagandi i kampanjama dezinformiranja; ističe važnost stalnih napora za povećanje otpora gruzijskog društva takvim kampanjama i pokušajima utjecanja na gruzijsku politiku i javno mnijenje, među ostalim zaštitom pluralizma i neovisnosti medija te poboljšanjem medijske pismenosti; poziva institucije EU-a i države članice da nastave jačati suradnju s relevantnim gruzijskim institucijama kako bi se suočile s problemom ruskih dezinformacija i njihovih posljedica; |
| --- | --- |

26.

| 27. | primjećuje da se ruska propaganda koristi totalitarnom prošlošću i kultom totalitarnih komunističkih vođa kao sredstvom utjecaja u Gruziji; naglašava da se veličanjem Staljina, među ostalim podizanjem novih kipova, iskrivljuje krvavo i okrutno nasljeđe komunizma te da je ono uvreda za milijune žrtava staljinističkog terora; pohvaljuje civilno društvo zbog suzbijanja ruskih dezinformacija, među ostalim inicijativama kao što je Laboratorij za istraživanje sovjetske prošlosti (SovLab); |
| --- | --- |

27.

Poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda

| 28. | osuđuje nasilje nad mirnim sudionicima povorke ponosa održane u Tbilisiju 5. srpnja 2021. i nad novinarima koji su izvještavali o tom događaju; oštro osuđuje nepostojanje temeljite istrage ili kaznenog progona osoba odgovornih za organizaciju nasilja; konstatira da je šest počinitelja nasilja u travnju 2022. osuđeno na maksimalno pet godina zatvora, ali poziva Ured glavnog tužitelja da provede sveobuhvatnu i učinkovitu istragu svih organizatora i počinitelja nasilja u svjetlu goleme količine dokaza koje su prikupili mediji, civilno društvo i javni pravobranitelj Gruzije; primjećuje da su se događaji planirani za Povorku ponosa u Tbilisiju 2022. održali u zatvorenim prostorima i da je policija na vrijeme reagirala kako bi spriječila uplitanje i nasilje skupina koje se protive Povorci ponosa; potiče gruzijsku vladu da poštuje pravo na mirno okupljanje i slobodu izražavanja te poziva gruzijske vlasti da zajamče sigurnost prosvjednika; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva vlasti da zajamče zaštitu ljudskih prava, posebno žena i ostalih ranjivih skupina, kao što su zajednica LGBTQI+ i etničke manjine, te da u potpunosti provedu zakonodavstvo o ljudskim pravima i borbi protiv diskriminacije u praksi i da se učinkovito bore protiv nekažnjavanja u području svih kršenja ljudskih prava, a posebno teških kršenja; poziva na donošenje strategije za ljudska prava za razdoblje 2021. – 2030. i akcijskog plana; pohvaljuje gruzijsku vladu za osnivanje međuagencijskog koordinacijskog odbora zaduženog za provedbu Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom, pod nadzorom predsjednika vlade; poziva gruzijske vlasti da rade na svojoj strategiji i akcijskom planu za deinstitucionalizaciju, u skladu sa zahtjevima Zakonika o pravima djeteta, s obzirom na to da je nasilje nad djecom u obiteljskom kontekstu i u smještajnim ustanovama, udomiteljskoj skrbi i obrazovnim ustanovama i dalje velik problem; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva gruzijske vlasti da dodatno poboljšaju zastupljenost žena i jednako postupanje na svim razinama političkog, gospodarskog i društvenog života, da iskorijene nejednakosti na tržištu rada i rodnu razliku u plaćama; potiče gruzijsku vladu i vlasti da donesu i učinkovito provode zakonodavstvo protiv rodno uvjetovanog nasilja te nasilja u obitelji i femicida, poboljšaju potporu preživjelim osobama i provode programe rehabilitacije počinitelja i kampanja za podizanje razine osviještenosti, posebno na razini lokalne zajednice; |
| --- | --- |

30.

| 31. | osuđuje kontinuiranu diskriminaciju LGBTQI+ skupina i osoba, među ostalim u radnim, zdravstvenim, socijalnim i gospodarskim pitanjima, kao i napade ultranacionalističkih skupina vođenih mržnjom na njih; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ponovno ističe važnost neovisnog nadzora nad gruzijskim državnim institucijama; u tom pogledu izražava ozbiljnu zabrinutost zbog ukidanja Službe državnog inspektora protivno preporukama ODIHR-a i bez prethodnog smislenog savjetovanja; ističe pozitivnu ulogu Nine Lomjarije, gruzijske javne pravobraniteljice, u zaštiti ljudskih prava, promicanju dobrog upravljanja, jačanju vladavine prava, zaštiti slobode medija te nadzoru usklađenosti politika i djelovanja izvršne vlasti s međunarodnim standardima u području ljudskih prava; osuđuje redovite pokušaje ugrožavanja neovisnosti gruzijskog javnog pravobranitelja i dovođenja u pitanje integriteta tog ureda i njegova osoblja, koje među ostalim provode vlasti; pozdravlja osnivanje neovisnog odbora za ocjenjivanje kandidata za mjesto javnog pravobranitelja i poziva parlamentarnu većinu da bez odgode odabere jednog od tri najbolja neovisna kandidata koja je taj odbor predložio; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ističe ključnu ulogu organizacija civilnog društva u demokratskom nadzoru; poziva Komisiju i države članice da pruže političku, tehničku i financijsku potporu civilnom društvu i neovisnim medijima te da raspodijele osnovna sredstva civilnom društvu kako bi se potaknula izgradnja kapaciteta i stručnog znanja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Gruziju da ograniči upotrebu strateških tužbi protiv javnog sudjelovanja usmjerenih na borce za ljudska prava i predstavnike medija, koje služe za ometanje njihova kritičkog i neovisnog rada; |
| --- | --- |

34.

| 35. | izražava zabrinutost zbog broja gruzijskih tražitelja azila u EU-u i poziva gruzijske vlasti da pojačaju suradnju s europskim partnerima te poduzmu daljnje mjere za rješavanje tog pitanja; |
| --- | --- |

35.

Gospodarski i trgovinski odnosi

| 36. | pozdravlja pozitivne rezultate koje je Gruzija ostvarila u usklađivanju svojih zakona i izgradnji potpuno funkcionalnog tržišnog gospodarstva; poziva na to da se mogućnosti koje pruža gospodarski i investicijski plan iskoriste za izgradnju dinamičnog i otpornog gospodarstva koje je spremno za integraciju u jedinstveno tržište EU-a; nadalje, pozdravlja činjenicu da je EU vodeći trgovinski partner Gruzije i da trgovina s EU-om čini oko 21 % ukupne trgovine Gruzije; poziva Komisiju da preispita potencijal područja produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine za povećanje obujma trgovine između EU-a i Gruzije koordiniranom pomoći, s naglaskom na potpori malim i srednjim poduzećima i strukturnim reformama, uključujući razvoj kvalitetne infrastrukture, kao što su laboratoriji u Gruziji za izdavanje certifikata EU-a za sanitarne i fitosanitarne mjere, te uklanjanje tehničkih prepreka za trgovinske norme; pozdravlja zahtjev Gruzije za pridruživanje jedinstvenom području plaćanja u eurima; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva gruzijske vlasti da potaknu sudjelovanje malih i srednjih poduzeća u području produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine, posebno poboljšanjem komunikacije o mogućnostima koje su im na raspolaganju, poboljšanjem pristupa izvoznim objektima i najboljim mogućim iskorištavanjem postojećih programa Komisije ENPARD (Europski susjedski program za poljoprivredu i ruralni razvoj) Georgia i EU4Business; |
| --- | --- |

37.

Sektorska suradnja

| 38. | ponavlja da Sporazum o pridruživanju, DCFTA i Program pridruživanja za razdoblje 2021. 2027. pružaju čvrst okvir za približavanje Gruzije EU-u postupnom integracijom u jedinstveno tržište EU-a i jačom sektorskom suradnjom; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisiju i Vijeće da uspostave pojačan i strukturiran politički dijalog s Gruzijom i ostalim zemljama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatkinjama kako bi se unaprijedila daljnja gospodarska integracija i usklađivanje zakonodavstva; smatra da bi taj dijalog trebao uključivati sastanke na marginama sastanaka Europskog vijeća s čelnicima relevantnih zemalja, da bi njihovi predstavnici trebali redovito sudjelovati na sastancima radnih skupina i odbora Europskog vijeća na strukturiranoj osnovi te da bi te zemlje trebalo uključiti kao promatrače u rad odbora osnovanih u skladu s člankom 291. UFEU-a i Uredbom (EU) br. 182/2011 (4) kako bi se učvrstila usmjerenost tih zemalja na reforme i administrativno znanje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ističe važnost bolje prometne, energetske i digitalne povezanosti kao sredstva za potpuno iskorištavanje geografskog i gospodarskog potencijala Gruzije na svim razinama, posebno u malim, srednjim i ruralnim općinama; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Gruziju da poboljša svoj energetski sektor i povezivost te da istodobno osigura okolišnu održivost, intenzivira borbu protiv klimatskih promjena i štiti okoliš, posebno očuvanjem biološke raznolikosti i zaštićenih lokacija, među ostalim daljnjim zakonodavnim usklađivanjem s pravnom stečevinom EU-a i politikama europskog zelenog plana, kao i jačanjem gruzijske administracije kako bi se omogućila zelena tranzicija; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva gruzijske vlasti da poduzmu ključne korake za razdvajanje i certificiranje operatora prijenosnih sustava za električnu energiju i plin kako bi se ubrzala zelena tranzicija i izbjegla energetska ovisnost o Rusiji, u skladu s planom REPowerEU; |
| --- | --- |

42.

| 43. | potiče Komisiju, Europsku mrežu operatora prijenosnih sustava i Gruziju da procijene mogućnost sinkronizacije gruzijske elektroenergetske mreže s europskom kontinentalnom mrežom i uključivanja Gruzije u sinkrono područje kontinentalne Europe; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva gruzijsku vladu da pojača napore za povećanje i održavanje društveno-gospodarskog razvoja kako bi se osiguralo povećanje razina prihoda i regionalni razvoj; ponovno ističe svoju potporu razvoju ljudskog kapitala jačanjem uloge privatnog sektora u upravljanju sustavom strukovnog obrazovanja i rješavanju neusklađenosti vještina kako bi se poboljšali izgledi za zapošljavanje; |
| --- | --- |

44.

| 45. | potiče Komisiju, države članice i Gruziju da pojačaju suradnju u području otpornosti javnog zdravlja, među ostalim između javnih zdravstvenih tijela, u području istraživačkih ustanova te kapaciteta za hitne slučajeve, kao i da razmjenjuju najbolje prakse i surađuju s civilnim društvom na uspostavi strategija za epidemiju usmjerenih na najranjivije skupine, uključujući starije osobe, beskućnike, sezonske radnike i migrante; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja donošenje sveobuhvatne gruzijske nacionalne strategije za javno zdravlje za razdoblje 2022. – 2030. i pratećeg akcijskog plana, kao i nove strategije za mentalno zdravlje za razdoblje 2022. – 2030. i pratećeg akcijskog plana; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja stalne napore Gruzije u jačanju međunarodne suradnje u području kaznenog progona s Agencijom Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i Agencijom EU-a za osposobljavanje u području izvršavanja zakonodavstva (CEPOL), uključujući potpisivanje novog radnog dogovora između CEPOL-a i Gruzije 22. lipnja 2022. kojim će se poboljšati razmjena znanja, stručnosti, najboljih praksi i koordiniranih pristupa učenju; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pozdravlja donošenje reformi u području rada i poziva gruzijsku vladu da dodatno poboljša gruzijski okvir za zaštitu radničkih prava, među ostalim osiguravanjem učinkovitog sustava inspekcije rada s odgovarajućim kompetencijama, kapacitetima i resursima, poboljšanjem temeljnog radnog zakonodavstva kako bi se u potpunosti uskladilo sa standardima Međunarodne organizacije rada i propisima EU-a, uvođenjem minimalne plaće uz savjetovanje sa socijalnim partnerima i organizacijama za radnička prava, razvojem učinkovitih programa socijalne zaštite za radnike i izradom akcijskog plana za formalizaciju neformalnog sektora; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisiju da koordiniranom pomoći podrži stvaranje zajedničkog prostora za roaming između Gruzije i EU-a s naglaskom na postupnom smanjenju međunarodnih tarifa za roaming između Gruzije i EU-a u skladu s propisima EU-a, čime se štite prava potrošača, te da pomogne Gruziji u postupnom usklađivanju s pravnom stečevinom EU-a i doprinese procesu europske integracije Gruzije; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisiju da podrži napore Gruzije da se pozicionira kao regionalno središte digitalne povezivosti i digitalnih usluga te da promiče njezinu digitalnu suverenost razvojem strateške međunarodne povezivosti i digitalnih prometnih koridora između Europe i raznih dijelova Azije preko Gruzije; pozdravlja programe pomoći EU-a kojima se podupire digitalizacija, kao što su EU4Digital i EaP Connect, ali također ističe potrebu za pristupačnom digitalnom povezivošću, posebno u ruralnim područjima, i napore uložene u njezino postizanje; pozdravlja ulagačku inicijativu za brzi širokopojasni internet za ruralna naselja; pozdravlja donošenje nacionalne strategije i akcijskog plana za kibersigurnost za razdoblje 2021. – 2024.; poziva gruzijske vlasti da surađuju s EU-om na jačanju kiberotpornosti zemlje u skladu s najboljim praksama i zakonodavstvom EU-a, posebno s Direktivom EU-a o sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava (5); |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisiju i Gruziju da razmotre povećanje broja projekata transeuropske prometne mreže u Gruziji; ističe negativne sigurnosne posljedice kineskih ulaganja u stratešku infrastrukturu; žali zbog stalnih kašnjenja u izgradnji dubokomorske luke Anaklia nakon što je gruzijska vlada 2020. otkazala projektni ugovor s Konzorcijem za razvoj Anaklije; izražava nadu da će Gruzija ubrzati izgradnju te luke, u skladu sa strateškim euroatlantskim ciljevima Gruzije; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pozdravlja pridruživanje Gruzije programu Obzor Europa, odnosno programu EU-a za istraživanje i inovacije za razdoblje 2021. – 2027., čime se otvaraju nove mogućnosti za gruzijsku znanstvenu i inovacijsku zajednicu, te također pozdravlja predanost Gruzije započinjanju procesa koji vodi do statusa treće zemlje pridružene programu Erasmus+; |
| --- | --- |

52.

Institucionalne odredbe

| 53. | ponovno potvrđuje svoju predanost podupiranju parlamentarne demokracije u Gruziji razvojem kapaciteta; žali zbog toga što ponuda Europskog parlamenta gruzijskom parlamentu za uspostavu dijaloga Jean Monnet nije prihvaćena; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Gruzije. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  SL L 261, 30.8.2014., str. 4.

(2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0235.

(3)  SL L 218, 23.8.2022., str. 40.

(4)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

(5)  Direktiva (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o mjerama za visoku zajedničku razinu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava širom Unije (SL L 194, 19.7.2016., str. 1.).

---

| 17.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 177/73 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 177/73

---

P9_TA(2022)0443

Izgledi za postizanje dvodržavnog rješenja za Izrael i Palestinu

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2022. o izgledima za postizanje dvodržavnog rješenja za Izrael i Palestinu (2022/2949(RSP))

(2023/C 177/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o bliskoistočnom mirovnom procesu, a posebno svoju rezoluciju od 18. svibnja 2017. o ostvarenju dvodržavnog rješenja na Bliskom istoku (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o bliskoistočnom mirovnom procesu, a posebno svoju rezoluciju od 18. svibnja 2017. o ostvarenju dvodržavnog rješenja na Bliskom istoku (1),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. siječnja 2016. i 20. lipnja 2016. o bliskoistočnom mirovnom procesu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. siječnja 2016. i 20. lipnja 2016. o bliskoistočnom mirovnom procesu,

| — | uzimajući u obzir Vijeće za pridruživanje EU – Izrael, koje je održano 3. listopada 2022., i njegove zaključke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Vijeće za pridruživanje EU – Izrael, koje je održano 3. listopada 2022., i njegove zaključke,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske unije za 2021. o izraelskim naseljima na okupiranoj Zapadnoj obali, uključujući Istočni Jeruzalem, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske unije za 2021. o izraelskim naseljima na okupiranoj Zapadnoj obali, uključujući Istočni Jeruzalem,

| — | uzimajući u obzir EU-ov popis terorista, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir EU-ov popis terorista,

| — | uzimajući u obzir relevantne rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir relevantne rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda,

| — | uzimajući u obzir Ženevske konvencije iz 1949., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ženevske konvencije iz 1949.,

| — | uzimajući u obzir Sporazume iz Osla iz 1993. i 1995. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazume iz Osla iz 1993. i 1995. godine,

| — | uzimajući u obzir arapsku mirovnu inicijativu iz 2002., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir arapsku mirovnu inicijativu iz 2002.,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je EU u više navrata potvrdio svoju potporu dvodržavnom rješenju u kojem dvije suverene, demokratske države žive jedna uz drugu u miru i zajamčenoj sigurnosti, s Jeruzalemom kao glavnim gradom obiju država; |
| --- | --- |

A.

budući da je EU u više navrata potvrdio svoju potporu dvodržavnom rješenju u kojem dvije suverene, demokratske države žive jedna uz drugu u miru i zajamčenoj sigurnosti, s Jeruzalemom kao glavnim gradom obiju država;

| B. | budući da je Vijeće sigurnosti UN-a donijelo više rezolucija o tom pitanju, uključujući Rezoluciju 2334 (2016); budući da se 27 država članica EU-a u svojoj izjavi nakon posljednjeg sastanka Vijeća za pridruživanje EU-a i Izraela pozvalo na te rezolucije i na potrebu da ih se poštuje; |
| --- | --- |

B.

budući da je Vijeće sigurnosti UN-a donijelo više rezolucija o tom pitanju, uključujući Rezoluciju 2334 (2016); budući da se 27 država članica EU-a u svojoj izjavi nakon posljednjeg sastanka Vijeća za pridruživanje EU-a i Izraela pozvalo na te rezolucije i na potrebu da ih se poštuje;

| C. | budući da je, prema izvješću Ureda predstavnika Europske unije za 2021., prošle godine došlo do daljnjeg povećanja broja stambenih jedinica na okupiranim palestinskim područjima (22 030), posebno u Istočnom Jeruzalemu, gdje se broj novih stambenih jedinica više nego udvostručio u odnosu na 2020. (sa 6 288 na 14 894), što ukazuje na trend kontinuiranog širenja izraelskih naselja; |
| --- | --- |

C.

budući da je, prema izvješću Ureda predstavnika Europske unije za 2021., prošle godine došlo do daljnjeg povećanja broja stambenih jedinica na okupiranim palestinskim područjima (22 030), posebno u Istočnom Jeruzalemu, gdje se broj novih stambenih jedinica više nego udvostručio u odnosu na 2020. (sa 6 288 na 14 894), što ukazuje na trend kontinuiranog širenja izraelskih naselja;

| D. | budući da se nasilje, terorizam, uključujući napade na civile, i poticanje na nasilje pogoršavaju zbog provokativnih mjera i huškačke retorike te da su u osnovi nespojivi s mirnim rješavanjem sukoba; budući da Unija izražava sućut obiteljima svih žrtava; |
| --- | --- |

D.

budući da se nasilje, terorizam, uključujući napade na civile, i poticanje na nasilje pogoršavaju zbog provokativnih mjera i huškačke retorike te da su u osnovi nespojivi s mirnim rješavanjem sukoba; budući da Unija izražava sućut obiteljima svih žrtava;

| E. | budući da i Izraelci i Palestinci imaju pravo živjeti u sigurnosti; budući da to uključuje pravo na zaštitu njihovih područja i obranu njihovih legitimnih sigurnosnih interesa; |
| --- | --- |

E.

budući da i Izraelci i Palestinci imaju pravo živjeti u sigurnosti; budući da to uključuje pravo na zaštitu njihovih područja i obranu njihovih legitimnih sigurnosnih interesa;

| F. | budući da je ruski agresivni rat protiv Ukrajine pogoršao slabosti i geopolitičke napetosti u regiji te da se nesigurnost opskrbe hranom drastično povećava; |
| --- | --- |

F.

budući da je ruski agresivni rat protiv Ukrajine pogoršao slabosti i geopolitičke napetosti u regiji te da se nesigurnost opskrbe hranom drastično povećava;

| G. | budući da je 11. svibnja 2022. novinarka Širin Abu Akleh ubijena tijekom izraelske vojne operacije u Jeninu na okupiranoj Zapadnoj obali; budući da, unatoč brojnim pozivima, nije provedena neovisna istraga o njezinu ubojstvu pa počinitelji tog kaznenog djela nisu privedeni pravdi; |
| --- | --- |

G.

budući da je 11. svibnja 2022. novinarka Širin Abu Akleh ubijena tijekom izraelske vojne operacije u Jeninu na okupiranoj Zapadnoj obali; budući da, unatoč brojnim pozivima, nije provedena neovisna istraga o njezinu ubojstvu pa počinitelji tog kaznenog djela nisu privedeni pravdi;

| H. | budući da je Sud 12. studenoga 2019. donio presudu o politici EU-a o razlikovanju trgovine koja potječe s teritorija Države Izraela i one koja potječe s teritorija okupiranih palestinskih područja (2); budući da EU mora na odgovarajući način primijeniti tu presudu; |
| --- | --- |

H.

budući da je Sud 12. studenoga 2019. donio presudu o politici EU-a o razlikovanju trgovine koja potječe s teritorija Države Izraela i one koja potječe s teritorija okupiranih palestinskih područja (2); budući da EU mora na odgovarajući način primijeniti tu presudu;

| I. | budući da je Izrael demokratska država koja je svoje posljednje parlamentarne izbore održala 1. studenoga 2022.; budući da su posljednji palestinski parlamentarni izbori održani 2006. te da je na njima u Gazi pobjedu odnio Hamas, koji je EU uvrstio na popis terorističkih organizacija; budući da su posljednji palestinski predsjednički izbori održani u siječnju 2005.; |
| --- | --- |

I.

budući da je Izrael demokratska država koja je svoje posljednje parlamentarne izbore održala 1. studenoga 2022.; budući da su posljednji palestinski parlamentarni izbori održani 2006. te da je na njima u Gazi pobjedu odnio Hamas, koji je EU uvrstio na popis terorističkih organizacija; budući da su posljednji palestinski predsjednički izbori održani u siječnju 2005.;

| J. | budući da je Pojas Gaze, u kojem na području od 40 x 11 kilometara izolirano živi dva milijuna stanovnika, pod blokadom već 15 godina; budući da prema podacima Ureda UN-a za koordinaciju humanitarnih pitanja (UNOCHA) 53 % stanovnika Gaze živi ispod granice siromaštva; |
| --- | --- |

J.

budući da je Pojas Gaze, u kojem na području od 40 x 11 kilometara izolirano živi dva milijuna stanovnika, pod blokadom već 15 godina; budući da prema podacima Ureda UN-a za koordinaciju humanitarnih pitanja (UNOCHA) 53 % stanovnika Gaze živi ispod granice siromaštva;

| K. | budući da međunarodna zajednica kontinuirano poziva na povratak posmrtnih ostataka Hadara Goldina i Orona Šaula u Izrael jer se oni drže u Gazi protivno međunarodnom humanitarnom pravu i budući da je međunarodna zajednica jednoglasno izrazila solidarnost s obiteljima Goldin i Šaul; |
| --- | --- |

K.

budući da međunarodna zajednica kontinuirano poziva na povratak posmrtnih ostataka Hadara Goldina i Orona Šaula u Izrael jer se oni drže u Gazi protivno međunarodnom humanitarnom pravu i budući da je međunarodna zajednica jednoglasno izrazila solidarnost s obiteljima Goldin i Šaul;

| L. | budući da su izraelske vlasti srušile ključnu infrastrukturu čiju izgradnju financiraju međunarodni donatori kako bi stanovništvo imalo pristup osnovnim uslugama; budući da trenutno postoje izdani nalozi za zaustavljanje radova ili rušenje nekoliko objekata koje su financirali EU ili njegove države članice; |
| --- | --- |

L.

budući da su izraelske vlasti srušile ključnu infrastrukturu čiju izgradnju financiraju međunarodni donatori kako bi stanovništvo imalo pristup osnovnim uslugama; budući da trenutno postoje izdani nalozi za zaustavljanje radova ili rušenje nekoliko objekata koje su financirali EU ili njegove države članice;

| M. | budući da je u listopadu 2021. izraelsko ministarstvo obrane izdalo vojni nalog kojim je šest palestinskih nevladinih organizacija proglašeno „nezakonitim udrugama” (terorističkim organizacijama); budući da su u kolovozu 2022. izraelske snage izvršile pretrese ureda tih organizacija, pri čemu su zaplijenjeni dokumenti i uništena oprema; |
| --- | --- |

M.

budući da je u listopadu 2021. izraelsko ministarstvo obrane izdalo vojni nalog kojim je šest palestinskih nevladinih organizacija proglašeno „nezakonitim udrugama” (terorističkim organizacijama); budući da su u kolovozu 2022. izraelske snage izvršile pretrese ureda tih organizacija, pri čemu su zaplijenjeni dokumenti i uništena oprema;

| N. | budući da civilno društvo u regiji, a posebno u Izraelu, na Zapadnoj obali i u Gazi, ima ključnu ulogu u izgradnji mostova u društvu te promicanju ozračja mira, tolerancije i nenasilja; |
| --- | --- |

N.

budući da civilno društvo u regiji, a posebno u Izraelu, na Zapadnoj obali i u Gazi, ima ključnu ulogu u izgradnji mostova u društvu te promicanju ozračja mira, tolerancije i nenasilja;

Opća načela

| 1. | ponovno izražava svoju neupitnu potporu dvodržavnom rješenju koje bi se postiglo pregovorima na temelju linija iz 1967., s dvije suverene, demokratske države koje koegzistiraju u miru i zajamčenoj sigurnosti, s Jeruzalemom kao glavnim gradom obiju država i uz puno poštovanje međunarodnog prava; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva na okončanje dugotrajnog izraelsko-palestinskog sukoba i okupacije palestinskog teritorija ponovnim pokretanjem istinskih mirovnih pregovora između obiju strana na temelju utvrđenih parametara za dvodržavno rješenje, uz potporu međunarodne zajednice, što bi dovelo do sporazuma o konačnom statusu kroz pregovore i uzajamnog priznanja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva obje strane da ponovno potvrde svoju predanost dvodržavnom rješenju; poziva sljedeću izraelsku vladu da se jasno obveže na dvodržavno rješenje; poziva izraelsko i palestinsko vodstvo da se suzdrže od provokativnog djelovanja i retorike te od unilaterlanih odluka; |
| --- | --- |

3.

| 4. | žali zbog nedostatka konkretnih rezultata u bliskoistočnom mirovnom procesu u proteklim desetljećima, što je dovelo do kontinuiranog nasilja i terorizma, stalnog pogoršanja stanja na terenu u okupiranim palestinskim područjima, sve većih frustracija u palestinskom društvu, sve većih napetosti i nesigurnosti u Izraelu i instrumentalizacije sukoba od strane terorističkih i ekstremističkih skupina; |
| --- | --- |

4.

Prepreke dvodržavnom rješenju

| 5. | podsjeća da su prema međunarodnom pravu naselja nezakonita, poziva da se bez odlaganja prekine njihova izgradnja i naglašava da nedavne odluke o uspostavi novih naselja dodatno potkopavaju izglede za održivo dvodržavno rješenje, posebno u području E1 i na Zapadnoj obali; osuđuje nasilje doseljenika i poziva na odgovornost; |
| --- | --- |

5.

| 6. | traži od Izraela da poštuje svoje odgovornosti i obveze koje ima kao okupatorska sila u skladu s međunarodnim pravom te da poštuje ljudska prava Palestinaca; |
| --- | --- |

6.

| 7. | oštro osuđuje nastavak terorizma usmjerenog na Izrael i podsjeća na pravo Izraela na postojanje i samoobranu; u potpunosti prepoznaje legitimne sigurnosne probleme Izraela i izazove s kojima se suočava; ponovno naglašava puno pravo Izraela da se bori protiv nasilja i njegovo pravo na zaštitu civilnog stanovništva; |
| --- | --- |

7.

| 8. | osuđuje sve činove nasilja između Izraelaca i Palestinaca, uključujući nerazmjernu uporabu sile u vojnim operacijama izraelskih obrambenih snaga, terorističke napade na nedužne civile i napade na civilnu infrastrukturu, porast nasilja doseljenika i neselektivne napade uključujući raketne napade koje izvršavaju palestinske terorističke organizacije s popisa EU-a uključujući Hamas, Palestinski islamski džihad i Narodnu frontu za oslobođenje Palestine; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da EU svakako treba surađivati s Izraelom, Palestinskom samoupravom, Sjedinjenim Američkim Državama i arapskim partnerima u regiji na sprečavanju ponovnog naoružavanja terorističkih skupina u Pojasu Gaze i na Zapadnoj obali kao i njihova krijumčarenja oružja, proizvodnje raketa i izgradnje tunela; još jednom naglašava goruću potrebu za razoružavanjem svih terorističkih skupina u Gazi, u skladu s prethodnim zaključcima Vijeća za vanjske poslove; osuđuje neprihvatljivo djelovanje de facto vlasti u Gazi te u tom kontekstu ponavlja da Palestinska samouprava treba preuzeti kontrolu u Pojasu Gaze; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva na to da se počinitelji takvog nasilja privedu pravdi, u skladu s međunarodnim pravom; podsjeća da se mir i sigurnost temelje na tome da državni i nedržavni akteri poštuju međunarodno humanitarno pravo i međunarodno pravo o ljudskim pravima, što uključuje i preuzimanje odgovornosti za vlastita djela; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponovno potvrđuje svoju predanost relevantnim rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a, uključujući i najrecentniju rezoluciju o toj temi – Rezoluciju 2334 (2016), i naglašava da ih je potrebno poštovati, što je istaknulo i 27 država članica EU-a u svojoj izjavi nakon posljednjeg sastanka Vijeća za pridruživanje EU-a i Izraela; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da bi demokraciju u Palestini trebalo dodatno podupirati te poziva međunarodnu zajednicu da udvostruči svoje napore za jačanje tamošnjih institucija radi ostvarivanja jedinstva među Palestincima, što je bitan element za postizanje dvodržavnog rješenja; apelira na palestinske snage da bez odgode ponovno počnu ulagati napore za ostvarivanje pomirenja, posebno održavanjem predsjedničkih i parlamentarnih izbora, koji su već odavno trebali biti održani; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva na održavanje transparentnih, vjerodostojnih i uključivih izbora u Palestini; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog osoba povezanih s terorističkim organizacijama s popisa EU-a koje se kandidiraju ili žele kandidirati za palestinske političke funkcije poziva Izrael da dopusti održavanje tih izbora u Istočnom Jeruzalemu; ponovno ustraje u tome da se EU-u i Parlamentu mora omogućiti promatranje tih izbora, uz prethodni poziv; |
| --- | --- |

13.

| 14. | osuđuje sustavne napore Palestinske samouprave i de facto vlasti u Gazi da suzbiju izražavanje neslaganja, među ostalim proizvoljnim uhićenjima kritičara i protivnika koji se potom često podvrgavaju mučenjima ili drugim oblicima zlostavljanja, kao i ograničavanjem slobode izražavanja, udruživanja i okupljanja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | apelira na Izrael da prekine raširenu praksu zadržavanja Palestinaca, uključujući maloljetnike, u administrativnom pritvoru bez suđenja te poziva na poštovanje prava na pravičan sudski postupak; osuđuje to što se palestinske militantne skupine koriste maloljetnicima kao bombašima samoubojicama; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe da palestinski narod ima pravo koristiti se vlastitim prirodnim resursima, uključujući vodne resurse, energetske resurse i poljoprivredna zemljišta na vlastitom teritoriju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | izražava sućut obiteljima izraelskih vojnika Hadara Goldina i Orona Šaula; izražava žaljenje zbog toga što Hamas odbija vratiti njihove posmrtne ostatke u Izrael kako bi bili pokopani; poziva da se svi napori ulože u trenutačno vraćanje njihovih posmrtnih ostataka; nadalje, poziva da se izraelski građani Avraham Mengistu i Hišam Al-Sajed, koji nisu počinili nikakvo kazneno djelo ili prekršaj koji bi opravdali činjenicu da su u zatočeništvu Hamasa u Pojasu Gaze, odmah puste na slobodu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva izraelsku državu da dopusti da humanitarna pomoć stigne do najranjivijih na Zapadnoj obali i u Gazi; ponovno poziva na trenutačno okončanje blokade i ublažavanje humanitarne krize u Pojasu Gaze, uz potrebna sigurnosna jamstva za sprečavanje nasilja prema Izraelu; ponavlja da je potrebno da se sredstvima EU-a financiraju konkretni projekti u Gazi u skladu s trilateralnim mehanizmom financijske potpore za civile; poziva na neometan pristup zastupnika u Europskom parlamentu Pojasu Gaze; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva na hitan prekid rušenja palestinskih domova; poziva EU i njegove države članice da zatraže obeštećenje za rušenje sve infrastrukture na okupiranim palestinskim područjima koju je financirao EU; |
| --- | --- |

19.

| 20. | duboko je zabrinut zbog sve manjeg prostora za djelovanje civilnog društva u Izraelu i na okupiranim palestinskim područjima te potiče EU da to pitanje postavi visoko među točkama dnevnog reda političkog dijaloga s izraelskom vladom i Palestinskom samoupravom; |
| --- | --- |

20.

Uloga Europske unije

| 21. | poziva potpredsjednika Komisije / visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i posebnog predstavnika EU-a za bliskoistočni mirovni proces da pokrenu europsku mirovnu inicijativu kako bi se ponovno uspostavio politički okvir za pravedan, sveobuhvatan i dugotrajan mir između Izraela i Palestine; u tu svrhu poziva da se mandat posebnog predstavnika EU-a za bliskoistočni mirovni proces produlji do pronalaska stvarnog rješenja tog dugotrajnog sukoba; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva na to da se ta inicijativa pokrene u obliku međunarodne konferencije, kao prvog koraka u multilateralnom okviru za postizanje tog cilja; pozdravlja inicijative kao što je Skupina iz Münchena te potiče Europsku službu za vanjsko djelovanje i države članice da poduzmu europsku inicijativu za vraćanje potrage za dvodržavnim rješenjem na pravi put; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva EU da s relevantnim arapskim zemljama istraži kako bi njihovi sporazumi o normalizaciji s Izraelom mogli doprinijeti dvodržavnom rješenju i gospodarskom razvoju regije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva EU i njegove države članice da podrže sve inicijative za privođenje pravdi zbog kršenja međunarodnog humanitarnog prava i međunarodnog prava o ljudskim pravima u tom pogledu ističe rad Međunarodnog kaznenog suda; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja odluku Vijeća za vanjske poslove o ponovnoj aktivaciji Vijeća za pridruživanje EU-a i Izraela; smatra da bi se u okviru njega trebalo ojačati partnerstvo EU-a i Izraela, raspravljati o pitanjima povezanima s izraelsko-palestinskim sukobom i nastojati oživjeti bliskoistočni mirovni proces; |
| --- | --- |

25.

| 26. | smatra da je financiranje civilnog društva sredstvima EU-a konstruktivan angažman za izgradnju mostova između Izraelaca i Palestinaca; poziva na to da se programima EU-a poboljšaju međuljudski kontakti između različitih etničkih i vjerskih manjina, boraca za ljudska prava, novinara i ženskih organizacija; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava da EU i države članice trebaju podržati zajedničke inicijative u socijalnom i gospodarskom sektoru, među ostalim u vodnom i energetskom području, kako bi se promicali blagostanje i društvena razmjena između tih dvaju područja; ponavlja svoju potporu strategiji Global Gateway, kojom će se, u sinergiji s gospodarskim i investicijskim planom za južno susjedstvo, razviti trgovinske veze u regiji; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uviđa ulogu Agencije UN-a za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku u pružanju ključnih usluga palestinskim izbjeglicama; ponavlja važnost obrazovanja u stvaranju izgleda za dvodržavno rješenje; naglašava da su mržnja, poticanje na nasilje i antisemitizam u suprotnosti s vrijednostima EU-a i ključna prepreka za rješavanje sukoba; ponavlja svoje stajalište da svi školski udžbenici i materijali koji se financiraju sredstvima Unije moraju biti u skladu s UNESCO-ovim standardima mira, tolerancije, suživota i nenasilja; naglašava da će se financijska sredstva EU-a morati obustaviti ako se predoče jasni i potkrijepljeni dokazi o zlouporabi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | podsjeća da svi obrazovni programi koje financira EU moraju biti u skladu s UNESCO-ovim standardima mira, tolerancije, suživota i nenasilja te snažno osuđuje govor mržnje, nasilje i antisemitizam koji su i dalje prisutni u obrazovnim programima Palestinske samouprave; |
| --- | --- |

29.

o

o o

| 30. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, posebnom predstavniku EU-a za bliskoistočni mirovni proces, glavnom tajniku Ujedinjenih Naroda, glavnom tajniku Lige arapskih država, Knessetu i izraelskoj vladi, predsjedniku Palestinske samouprave te Palestinskom zakonodavnom vijeću. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  SL C 307, 30.8.2018., str. 113.

(2)  Presuda od 12. studenoga 2019., Organisation juive européenne i Vignoble Psagot Ltd protiv Ministre de l’Économie et des Finances, C-363/18, ECLI:EU:C:2019:954.

---

| 17.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 177/78 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 177/78

---

P9_TA(2022)0444

Provedba Nove europske agende za kulturu i Strategije EU-a za međunarodne kulturne odnose

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2022. o provedbi Nove europske agende za kulturu i Strategije EU-a za međunarodne kulturne odnose (2022/2047(INI))

(2023/C 177/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030. i UN-ove ciljeve održivog razvoja, a posebno cilj br. 17 o revitalizaciji globalnog partnerstva za održivi razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030. i UN-ove ciljeve održivog razvoja, a posebno cilj br. 17 o revitalizaciji globalnog partnerstva za održivi razvoj,

| — | uzimajući u obzir završnu izjavu usvojenu na Svjetskoj konferenciji UNESCO-a o kulturnim politikama i održivom razvoju MONDIACULT 2022., održanoj u Mexico Cityju od 28. do 30. rujna 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završnu izjavu usvojenu na Svjetskoj konferenciji UNESCO-a o kulturnim politikama i održivom razvoju MONDIACULT 2022., održanoj u Mexico Cityju od 28. do 30. rujna 2022.,

| — | uzimajući u obzir izjavu donesenu nakon neformalnog sastanka ministara država članica Europske unije zaduženih za kulturu i europske poslove, koji je održan u Parizu 3. svibnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu donesenu nakon neformalnog sastanka ministara država članica Europske unije zaduženih za kulturu i europske poslove, koji je održan u Parizu 3. svibnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća Europe od 8. prosinca 2010. kojom se uspostavlja Prošireni djelomični sporazum o kulturnim rutama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća Europe od 8. prosinca 2010. kojom se uspostavlja Prošireni djelomični sporazum o kulturnim rutama,

| — | uzimajući u obzir izvješće radne skupine stručnjaka iz država članica za otvorenu metodu koordinacije (OMC) od 4. svibnja 2017. naslovljeno „Kako kultura i umjetnost mogu promicati međukulturni dijalog u kontekstu migracijske i izbjegličke krize”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće radne skupine stručnjaka iz država članica za otvorenu metodu koordinacije (OMC) od 4. svibnja 2017. naslovljeno „Kako kultura i umjetnost mogu promicati međukulturni dijalog u kontekstu migracijske i izbjegličke krize”,

| — | uzimajući u obzir izvješće radne skupine stručnjaka iz država članica za otvorenu metodu koordinacije od 17. prosinca 2019. naslovljeno „Održivi kulturni turizam”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće radne skupine stručnjaka iz država članica za otvorenu metodu koordinacije od 17. prosinca 2019. naslovljeno „Održivi kulturni turizam”,

| — | uzimajući u obzir izvješće radne skupine stručnjaka iz država članica za otvorenu metodu koordinacije od 4. lipnja 2021. naslovljeno „Prema rodnoj ravnopravnosti u kulturnim i kreativnim sektorima”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće radne skupine stručnjaka iz država članica za otvorenu metodu koordinacije od 4. lipnja 2021. naslovljeno „Prema rodnoj ravnopravnosti u kulturnim i kreativnim sektorima”,

| — | uzimajući u obzir izvješće radne skupine stručnjaka iz država članica za otvorenu metodu koordinacije od 5. rujna 2022. naslovljeno „Jačanje otpornosti kulturne baštine na klimatske promjene”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće radne skupine stručnjaka iz država članica za otvorenu metodu koordinacije od 5. rujna 2022. naslovljeno „Jačanje otpornosti kulturne baštine na klimatske promjene”,

| — | uzimajući u obzir izvješće radne skupine stručnjaka iz država članica za otvorenu metodu koordinacije od 22. rujna 2022. naslovljeno „Olujna vremena. Priroda i ljudi: Kulturna hrabrost za promjene”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće radne skupine stručnjaka iz država članica za otvorenu metodu koordinacije od 22. rujna 2022. naslovljeno „Olujna vremena. Priroda i ljudi: Kulturna hrabrost za promjene”,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o pravima osoba s invaliditetom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o pravima osoba s invaliditetom,

| — | uzimajući u obzir Rimsku deklaraciju ministara kulture skupine G20 od 30. srpnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rimsku deklaraciju ministara kulture skupine G20 od 30. srpnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir članak 8. stavak 2. Rimskog statuta Međunarodnog kaznenog suda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 8. stavak 2. Rimskog statuta Međunarodnog kaznenog suda,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o kaznenim djelima povezanima s kulturnim dobrima (Konvencija iz Nikozije), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o kaznenim djelima povezanima s kulturnim dobrima (Konvencija iz Nikozije),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. svibnja 2018. naslovljenu „Nova europska agenda za kulturu” (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. svibnja 2018. naslovljenu „Nova europska agenda za kulturu” (COM(2018)0267),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku naslovljenu „Ususret Strategiji EU-a za međunarodne kulturne odnose” od 8. lipnja 2016. (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku naslovljenu „Ususret Strategiji EU-a za međunarodne kulturne odnose” od 8. lipnja 2016. (JOIN(2016)0029),

| — | uzimajući u obzir dokument naslovljen „Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: jača Europa – Globalna strategija za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije”, koji je potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku predstavila 28. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument naslovljen „Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: jača Europa – Globalna strategija za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije”, koji je potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku predstavila 28. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir zajedničke smjernice Europske službe za vanjsko djelovanje i nacionalnih instituta EU-a za kulturu objavljene u siječnju 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke smjernice Europske službe za vanjsko djelovanje i nacionalnih instituta EU-a za kulturu objavljene u siječnju 2021.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 28. listopada 2018. o provedbi, rezultatima i općoj ocjeni Europske godine kulturne baštine 2018. (COM(2019)0548), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 28. listopada 2018. o provedbi, rezultatima i općoj ocjeni Europske godine kulturne baštine 2018. (COM(2019)0548),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. rujna 2021. naslovljenu „Novi europski Bauhaus: atraktivan, održiv, zajedno” (COM(2021)0573), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. rujna 2021. naslovljenu „Novi europski Bauhaus: atraktivan, održiv, zajedno” (COM(2021)0573),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 29. lipnja 2022. o planu rada za kulturu za razdoblje 2019. – 2022. (COM(2022)0317), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 29. lipnja 2022. o planu rada za kulturu za razdoblje 2019. – 2022. (COM(2022)0317),

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 15. studenoga 2018. o planu rada za kulturu za razdoblje 2019. – 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 15. studenoga 2018. o planu rada za kulturu za razdoblje 2019. – 2022.,

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 7. lipnja 2019. o strateškom pristupu EU-a međunarodnim kulturnim odnosima i okviru za djelovanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 7. lipnja 2019. o strateškom pristupu EU-a međunarodnim kulturnim odnosima i okviru za djelovanje,

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 22. siječnja 2018. o integriranom pristupu vanjskim sukobima i krizama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 22. siječnja 2018. o integriranom pristupu vanjskim sukobima i krizama,

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 21. lipnja 2021. o pristupu EU-a kulturnoj baštini u sukobima i krizama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 21. lipnja 2021. o pristupu EU-a kulturnoj baštini u sukobima i krizama,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. svibnja 2021. o oporavku, otpornosti i održivosti kulturnog i kreativnog sektora, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. svibnja 2021. o oporavku, otpornosti i održivosti kulturnog i kreativnog sektora,

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 8. lipnja 2018. o potrebi za stavljanjem kulturne baštine u prvi plan u svim politikama u EU-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 8. lipnja 2018. o potrebi za stavljanjem kulturne baštine u prvi plan u svim politikama u EU-u,

| — | uzimajući u obzir Rimsku deklaraciju koju su 25. ožujka 2017. podržali čelnici 27 država članica, Europskog vijeća, Europskog parlamenta i Europske komisije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rimsku deklaraciju koju su 25. ožujka 2017. podržali čelnici 27 država članica, Europskog vijeća, Europskog parlamenta i Europske komisije,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2018. o Novoj europskoj agendi za kulturu (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2018. o Novoj europskoj agendi za kulturu (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2017. na temu Ususret Strategiji EU-a za međunarodne kulturne odnose (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2017. na temu Ususret Strategiji EU-a za međunarodne kulturne odnose (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. siječnja 2021. o ostvarivanju djelotvornog političkog učinka Europske godine kulturne baštine (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. siječnja 2021. o ostvarivanju djelotvornog političkog učinka Europske godine kulturne baštine (3),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 7. lipnja 2007. o socijalnom statusu umjetnika (4) i od 20. listopada 2021. o položaju umjetnika i kulturnom oporavku u EU-u (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 7. lipnja 2007. o socijalnom statusu umjetnika (4) i od 20. listopada 2021. o položaju umjetnika i kulturnom oporavku u EU-u (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. ožujka 2022. o ulozi kulture, obrazovanja, medija i sporta u borbi protiv rasizma (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. ožujka 2022. o ulozi kulture, obrazovanja, medija i sporta u borbi protiv rasizma (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2020. o kulturnom oporavku Europe (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2020. o kulturnom oporavku Europe (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. rujna 2022. o Novom europskom Bauhausu (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. rujna 2022. o Novom europskom Bauhausu (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. rujna 2020. o učinkovitim mjerama za ekologizaciju programa Erasmus+ i Kreativna Europa te Europskih snaga solidarnosti (9); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. rujna 2020. o učinkovitim mjerama za ekologizaciju programa Erasmus+ i Kreativna Europa te Europskih snaga solidarnosti (9);

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/818 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o uspostavi programa Kreativna Europa (2021. – 2027.) (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/818 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o uspostavi programa Kreativna Europa (2021. – 2027.) (10),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/817 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o uspostavi programa „Erasmus+”: program Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/817 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o uspostavi programa „Erasmus+”: program Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport (11),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/888 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o uspostavi programa Europskih snaga solidarnosti (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/888 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o uspostavi programa Europskih snaga solidarnosti (12),

| — | uzimajući u obzir Odluku (EU) 2021/2316 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. prosinca 2021. o Europskoj godini mladih (2022.) (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku (EU) 2021/2316 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. prosinca 2021. o Europskoj godini mladih (2022.) (13),

| — | uzimajući u obzir Odluku (EU) 2020/2229 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. prosinca 2020. o izmjeni Odluke br. 445/2014/EU o uspostavljanju inicijative Unije za Europske prijestolnice kulture u razdoblju od 2020. do 2033. (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku (EU) 2020/2229 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. prosinca 2020. o izmjeni Odluke br. 445/2014/EU o uspostavljanju inicijative Unije za Europske prijestolnice kulture u razdoblju od 2020. do 2033. (14),

| — | uzimajući u obzir Odluku (EU) 2017/864 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o Europskoj godini kulturne baštine (2018.) (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku (EU) 2017/864 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o Europskoj godini kulturne baštine (2018.) (15),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UNESCO-a iz 2005. o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UNESCO-a iz 2005. o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, a posebno njezin članak 27. o pravu na sudjelovanje u kulturnom životu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, a posebno njezin članak 27. o pravu na sudjelovanje u kulturnom životu,

| — | uzimajući u obzir izvješće Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj za 2022. naslovljeno „The Culture Fix: Creative people, places and industries” (Kreativno rješenje: kreativni ljudi, mjesta i industrije) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj za 2022. naslovljeno „The Culture Fix: Creative people, places and industries” (Kreativno rješenje: kreativni ljudi, mjesta i industrije)

| — | uzimajući u obzir pripremno djelovanje u vezi s kulturom u vanjskim odnosima EU-a i njegove preporuke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pripremno djelovanje u vezi s kulturom u vanjskim odnosima EU-a i njegove preporuke,

| — | uzimajući u obzir akcijski plan EU-a za borbu protiv nezakonite trgovine kulturnim dobrima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir akcijski plan EU-a za borbu protiv nezakonite trgovine kulturnim dobrima,

| — | uzimajući u obzir deklaraciju Vijeća Europe iz Santiaga de Compostele od 23. listopada 1987. povodom proglašenja Puta svetog Jakova („Caminos de Santiago”) prvom europskom kulturnom rutom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir deklaraciju Vijeća Europe iz Santiaga de Compostele od 23. listopada 1987. povodom proglašenja Puta svetog Jakova („Caminos de Santiago”) prvom europskom kulturnom rutom,

| — | uzimajući u obzir članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir članke 6. i 167. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 6. i 167. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) te Prilog III. Odluci Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješća o vlastitoj inicijativi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) te Prilog III. Odluci Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješća o vlastitoj inicijativi,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za vanjske poslove i Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za vanjske poslove i Odbora za razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje (A9-0279/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje (A9-0279/2022),

| A. | budući da su Komunikacija Komisije iz 2018. o novoj europskoj agendi za kulturu (COM(2018)0267) i zajednička komunikacija iz 2016. „Ususret Strategiji EU-a za međunarodne kulturne odnose” (JOIN(2016)0029) imale odlučujuću ulogu u oblikovanju kulturnih politika EU-a i država članica u njihovoj nacionalnoj i međunarodnoj dimenziji; |
| --- | --- |

A.

budući da su Komunikacija Komisije iz 2018. o novoj europskoj agendi za kulturu (COM(2018)0267) i zajednička komunikacija iz 2016. „Ususret Strategiji EU-a za međunarodne kulturne odnose” (JOIN(2016)0029) imale odlučujuću ulogu u oblikovanju kulturnih politika EU-a i država članica u njihovoj nacionalnoj i međunarodnoj dimenziji;

| B. | budući da će plan rada Vijeća koji se odnosi na kulturu za razdoblje 2023. – 2026. poslužiti kao glavni plan za koordinaciju kulturnih politika EU-a u nadolazećim godinama i da će predstavljati priliku za pokretanje promjene paradigme kojom će se kulturnim i kreativnim sektorima omogućiti da se nakon pandemije prilagode novoj normalnosti i razviju otpornost na moguće buduće izazove; |
| --- | --- |

B.

budući da će plan rada Vijeća koji se odnosi na kulturu za razdoblje 2023. – 2026. poslužiti kao glavni plan za koordinaciju kulturnih politika EU-a u nadolazećim godinama i da će predstavljati priliku za pokretanje promjene paradigme kojom će se kulturnim i kreativnim sektorima omogućiti da se nakon pandemije prilagode novoj normalnosti i razviju otpornost na moguće buduće izazove;

| C. | budući da je kultura javno dobro te da kulturni i kreativni sektor i industrije treba poduprijeti ambicioznim političkim okvirima, odgovarajućim javnim i privatnim financiranjem i poticajnim okruženjem za radnike u kulturnom i kreativnom sektoru i industrijama, kao kako bi publika imala pristup kulturi; budući da bi novi europski program za kulturu trebao težiti očuvanju, jačanju i širenju dinamične i raznolike europske kulturne scene kojom se promiče sudjelovanje svih i nikoga ne zapostavlja; |
| --- | --- |

C.

budući da je kultura javno dobro te da kulturni i kreativni sektor i industrije treba poduprijeti ambicioznim političkim okvirima, odgovarajućim javnim i privatnim financiranjem i poticajnim okruženjem za radnike u kulturnom i kreativnom sektoru i industrijama, kao kako bi publika imala pristup kulturi; budući da bi novi europski program za kulturu trebao težiti očuvanju, jačanju i širenju dinamične i raznolike europske kulturne scene kojom se promiče sudjelovanje svih i nikoga ne zapostavlja;

| D. | budući da je kulturno stvaralaštvo ključan način izražavanja mišljenja, uključujući kritička mišljenja o vladajućima, te budući da je stoga ključno zajamčiti slobodu izražavanja u kulturi, uključujući slobodu izražavanja u medijima; |
| --- | --- |

D.

budući da je kulturno stvaralaštvo ključan način izražavanja mišljenja, uključujući kritička mišljenja o vladajućima, te budući da je stoga ključno zajamčiti slobodu izražavanja u kulturi, uključujući slobodu izražavanja u medijima;

| E. | budući da je Europa kulturna zajednica utemeljena na zajedničkim vrijednostima i povijesti te na stalnoj integraciji; budući da kultura i kulturno nasljeđe, uključujući europsku kulturnu rutu, imaju velik potencijal za promicanje vrijednosti Europske unije, jačanje njezinih različitih identiteta i pridonošenje uspjehu u postizanju njezinih ciljeva na globalnoj razini te doprinošenju rješavanja globalnih izazova; |
| --- | --- |

E.

budući da je Europa kulturna zajednica utemeljena na zajedničkim vrijednostima i povijesti te na stalnoj integraciji; budući da kultura i kulturno nasljeđe, uključujući europsku kulturnu rutu, imaju velik potencijal za promicanje vrijednosti Europske unije, jačanje njezinih različitih identiteta i pridonošenje uspjehu u postizanju njezinih ciljeva na globalnoj razini te doprinošenju rješavanja globalnih izazova;

| F. | budući da je Europska godina kulturne baštine 2018. bila posvećena podržavanju i promicanju kulture i kulturne baštine kao „zajedničkog izvora sjećanja, razumijevanja, identiteta, dijaloga, kohezije i kreativnosti za Europu”; budući da su opći ciljevi Godine bili „poticanje i potpora nastojanjima Unije, država članica te regionalnih i lokalnih tijela, u suradnji sa sektorom kulturne baštine i civilnim društvom u širem smislu, u zaštiti, očuvanju, ponovnoj uporabi, unapređenju, vrednovanju i promicanju kulturne baštine Europe” (16); budući da očuvanje, zaštita i promicanje kulturne baštine u svim oblicima mogu djelovati kao katalizator za jačanje međukulturnih odnosa, mira, demokracije, dugoročnog održivog gospodarskog oporavka, održivog turizma i regionalnog razvoja, kao i pomirenja i kulturnog suživota, jačajući sudjelovanje lokalnih zajednica na europskoj i međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

F.

budući da je Europska godina kulturne baštine 2018. bila posvećena podržavanju i promicanju kulture i kulturne baštine kao „zajedničkog izvora sjećanja, razumijevanja, identiteta, dijaloga, kohezije i kreativnosti za Europu”; budući da su opći ciljevi Godine bili „poticanje i potpora nastojanjima Unije, država članica te regionalnih i lokalnih tijela, u suradnji sa sektorom kulturne baštine i civilnim društvom u širem smislu, u zaštiti, očuvanju, ponovnoj uporabi, unapređenju, vrednovanju i promicanju kulturne baštine Europe” (16); budući da očuvanje, zaštita i promicanje kulturne baštine u svim oblicima mogu djelovati kao katalizator za jačanje međukulturnih odnosa, mira, demokracije, dugoročnog održivog gospodarskog oporavka, održivog turizma i regionalnog razvoja, kao i pomirenja i kulturnog suživota, jačajući sudjelovanje lokalnih zajednica na europskoj i međunarodnoj razini;

| G. | budući da kultura stvara društvene i gospodarske koristi unutar i izvan Unije te ima važnu ulogu u gospodarstvu i otvaranju radnih mjesta; budući da kulturni i kreativni sektori i industrije čine najmanje 4,4 % BDP-a EU-a i zapošljavaju oko 7,6 milijuna ljudi te bi stoga mogli biti pokretači lokalnog i regionalnog razvoja; budući da je u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama prisutan visok stupanj fragmentacije jer 90 % poduzeća čine MSP-ovi, dok je 33 % radne snage samozaposleno (17) i u netipičnim radnim odnosima; budući da kulturni i kreativni sektori i industrije ostvaruju povrat od samo minimalnog udjela gospodarske vrijednosti koju stvaraju, što negativno utječe na djelatnike u kulturnom i kreativnom sektoru; |
| --- | --- |

G.

budući da kultura stvara društvene i gospodarske koristi unutar i izvan Unije te ima važnu ulogu u gospodarstvu i otvaranju radnih mjesta; budući da kulturni i kreativni sektori i industrije čine najmanje 4,4 % BDP-a EU-a i zapošljavaju oko 7,6 milijuna ljudi te bi stoga mogli biti pokretači lokalnog i regionalnog razvoja; budući da je u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama prisutan visok stupanj fragmentacije jer 90 % poduzeća čine MSP-ovi, dok je 33 % radne snage samozaposleno (17) i u netipičnim radnim odnosima; budući da kulturni i kreativni sektori i industrije ostvaruju povrat od samo minimalnog udjela gospodarske vrijednosti koju stvaraju, što negativno utječe na djelatnike u kulturnom i kreativnom sektoru;

| H. | budući da je utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na europske kulturne i kreativne sektore i industrije bio dramatičan, ali nejednak u svim sektorima, zbog čega su se pogoršali izazovi s kojima se suočavaju ti sektori i često netipični radni uvjeti umjetnika i kulturnih radnika; budući da su ograničenja kretanja, ograničenja putovanja i druge potrebne mjere povezane s javim zdravljem snažno utjecale na aktivnosti na terenu, dok su sektori s jačim digitalnim kapacitetima bili u boljem položaju za suočavanje s krizom; budući da se neke kulturne navike izgubljene tijekom pandemije u nekim sektorima nisu sustavno povratile; |
| --- | --- |

H.

budući da je utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na europske kulturne i kreativne sektore i industrije bio dramatičan, ali nejednak u svim sektorima, zbog čega su se pogoršali izazovi s kojima se suočavaju ti sektori i često netipični radni uvjeti umjetnika i kulturnih radnika; budući da su ograničenja kretanja, ograničenja putovanja i druge potrebne mjere povezane s javim zdravljem snažno utjecale na aktivnosti na terenu, dok su sektori s jačim digitalnim kapacitetima bili u boljem položaju za suočavanje s krizom; budući da se neke kulturne navike izgubljene tijekom pandemije u nekim sektorima nisu sustavno povratile;

| I. | budući da ulaganja u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost ne odražavaju golemu gospodarsku i socijalnu važnost kulturnih i kreativnih sektora i industrija, zbog čega su ti sektori u znatnoj mjeri nedovoljno zastupljeni u ukupnim naporima koje EU ulaže u potporu oporavku i otpornosti europskog gospodarstva nakon pandemije; budući da je Parlament pozvao na ulaganje 2 % iz Mehanizma za oporavak i otpornost u kulturne i kreativne sektore i industrije te ponovno istaknuo važnost odgovarajućih ulaganja u kulturni program EU-a (18); budući da je samo 16 država članica uključilo kulturu u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost i da je, iako je cilj od 2 % u prosjeku ostvaren na razini EU-a, većina država članica ostala znatno ispod te brojke; |
| --- | --- |

I.

budući da ulaganja u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost ne odražavaju golemu gospodarsku i socijalnu važnost kulturnih i kreativnih sektora i industrija, zbog čega su ti sektori u znatnoj mjeri nedovoljno zastupljeni u ukupnim naporima koje EU ulaže u potporu oporavku i otpornosti europskog gospodarstva nakon pandemije; budući da je Parlament pozvao na ulaganje 2 % iz Mehanizma za oporavak i otpornost u kulturne i kreativne sektore i industrije te ponovno istaknuo važnost odgovarajućih ulaganja u kulturni program EU-a (18); budući da je samo 16 država članica uključilo kulturu u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost i da je, iako je cilj od 2 % u prosjeku ostvaren na razini EU-a, većina država članica ostala znatno ispod te brojke;

| J. | budući da je Parlament u svojim rezolucijama od 7. lipnja 2007. i 20. listopada 2021. pozvao na jačanje radnih uvjeta u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama i na uspostavu europskog statusa umjetnika kao zajedničkog okvira za radne uvjete i minimalne standarde u svim zemljama EU-a; |
| --- | --- |

J.

budući da je Parlament u svojim rezolucijama od 7. lipnja 2007. i 20. listopada 2021. pozvao na jačanje radnih uvjeta u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama i na uspostavu europskog statusa umjetnika kao zajedničkog okvira za radne uvjete i minimalne standarde u svim zemljama EU-a;

| K. | budući da se sudjelovanje u kulturi može smatrati pasivnim sudjelovanjem i aktivnim stvaralaštvom, bez obzira na to provodi li se aktivnost na amaterskoj ili profesionalnoj razini; budući da aktivno i pasivno sudjelovanje u kulturi donosi brojne gospodarske, društvene i zdravstvene koristi; |
| --- | --- |

K.

budući da se sudjelovanje u kulturi može smatrati pasivnim sudjelovanjem i aktivnim stvaralaštvom, bez obzira na to provodi li se aktivnost na amaterskoj ili profesionalnoj razini; budući da aktivno i pasivno sudjelovanje u kulturi donosi brojne gospodarske, društvene i zdravstvene koristi;

| L. | budući da je u Komunikaciji Komisije od 22. svibnja 2018. o novoj europskoj agendi za kulturu (COM(2018)0267) istaknuta važnost kulture i umjetnosti u integraciji izbjeglica i drugih migranata; |
| --- | --- |

L.

budući da je u Komunikaciji Komisije od 22. svibnja 2018. o novoj europskoj agendi za kulturu (COM(2018)0267) istaknuta važnost kulture i umjetnosti u integraciji izbjeglica i drugih migranata;

| M. | budući da je Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) (19) odavno prepoznala da su umjetnost i kulturne aktivnosti korisne za zdravlje, uključujući mentalno zdravlje, te za dobrobit pojedinaca i društva, posebno zahvaljujući njihovoj višedimenzionalnoj prirodi i komponentama, uključujući društvenu interakciju, osjetilnu aktivaciju, emocionalno izražavanje, kognitivnu stimulaciju i tjelesnu aktivnost, kao i njihovu sposobnost poticanja višestrukih psiholoških, bihevioralnih i društvenih procesa; budući da su umjetnost i kultura pokazale da su neprocjenjive za otpornost društava u kriznim vremenima; |
| --- | --- |

M.

budući da je Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) (19) odavno prepoznala da su umjetnost i kulturne aktivnosti korisne za zdravlje, uključujući mentalno zdravlje, te za dobrobit pojedinaca i društva, posebno zahvaljujući njihovoj višedimenzionalnoj prirodi i komponentama, uključujući društvenu interakciju, osjetilnu aktivaciju, emocionalno izražavanje, kognitivnu stimulaciju i tjelesnu aktivnost, kao i njihovu sposobnost poticanja višestrukih psiholoških, bihevioralnih i društvenih procesa; budući da su umjetnost i kultura pokazale da su neprocjenjive za otpornost društava u kriznim vremenima;

| N. | budući da su umjetnost i umjetničke discipline važne sastavnice i pokretači formalnog, informalnog i neformalnog obrazovanja i osobnog razvoja; budući da učenje kroz umjetnost i o umjetnosti te umjetničke discipline doprinose razvoju vještina i kompetencija, kao što su kreativno razmišljanje i druge transverzalne vještine; budući da se te komponente ne razvijaju u dovoljnoj mjeri u nacionalnim školskim programima; budući da jačanjem znanosti, tehnologije, inžinjerstva, umjetnosti i matematike (STEAM) države članice mogu promicati kulturu inovacija i kreativnosti od rane dobi s perspektivom cjeloživotnog učenja; |
| --- | --- |

N.

budući da su umjetnost i umjetničke discipline važne sastavnice i pokretači formalnog, informalnog i neformalnog obrazovanja i osobnog razvoja; budući da učenje kroz umjetnost i o umjetnosti te umjetničke discipline doprinose razvoju vještina i kompetencija, kao što su kreativno razmišljanje i druge transverzalne vještine; budući da se te komponente ne razvijaju u dovoljnoj mjeri u nacionalnim školskim programima; budući da jačanjem znanosti, tehnologije, inžinjerstva, umjetnosti i matematike (STEAM) države članice mogu promicati kulturu inovacija i kreativnosti od rane dobi s perspektivom cjeloživotnog učenja;

| O. | budući da bi umjetničko istraživanje trebalo dovesti u istorazinski dijalog s drugim istraživačkim disciplinama i financirati ih kao takve zbog njihove vrijednosti i ključnog doprinosa pokretanju inovacija; |
| --- | --- |

O.

budući da bi umjetničko istraživanje trebalo dovesti u istorazinski dijalog s drugim istraživačkim disciplinama i financirati ih kao takve zbog njihove vrijednosti i ključnog doprinosa pokretanju inovacija;

| P. | budući da program EU-a Kreativna Europa za kulturni i kreativni sektor ima ključnu ulogu u promicanju umjetnosti, kulture i audiovizualnog sadržaja te u podupiranju visokokvalitetnih medija, posebno podupiranjem projekata na lokalnoj razini, malih poduzeća i individualnih umjetnika; budući da doprinosi globalnoj strategiji Unije za međunarodne kulturne odnose u cilju jamčenja dugoročnog učinka s pomoću interpersonalnog pristupa koji uključuje kulturne mreže, civilno društvo i lokalne organizacije; budući da je većina ciljnih rezultata Plana rada Vijeća za kulturu za razdoblje 2019. – 2022. postignuta uz pomoć aktivnosti u okviru Programa; |
| --- | --- |

P.

budući da program EU-a Kreativna Europa za kulturni i kreativni sektor ima ključnu ulogu u promicanju umjetnosti, kulture i audiovizualnog sadržaja te u podupiranju visokokvalitetnih medija, posebno podupiranjem projekata na lokalnoj razini, malih poduzeća i individualnih umjetnika; budući da doprinosi globalnoj strategiji Unije za međunarodne kulturne odnose u cilju jamčenja dugoročnog učinka s pomoću interpersonalnog pristupa koji uključuje kulturne mreže, civilno društvo i lokalne organizacije; budući da je većina ciljnih rezultata Plana rada Vijeća za kulturu za razdoblje 2019. – 2022. postignuta uz pomoć aktivnosti u okviru Programa;

| Q. | budući da se kulturni odnosi obično definiraju (20) kao recipročne i neprisilne transnacionalne interakcije između dviju ili više kultura koje obuhvaćaju niz aktivnosti koje provode državni i nedržavni akteri u okviru prostora kulturnog i civilnog društva; budući da su opći ishod kulturnih odnosa veća povezanost, bolje uzajamno razumijevanje, brojniji i dublji odnosi, uzajamno korisne transakcije i poboljšani održivi dijalog među državama, ljudima, nedržavnim akterima i kulturama, čime se stvaraju otpornija društva; |
| --- | --- |

Q.

budući da se kulturni odnosi obično definiraju (20) kao recipročne i neprisilne transnacionalne interakcije između dviju ili više kultura koje obuhvaćaju niz aktivnosti koje provode državni i nedržavni akteri u okviru prostora kulturnog i civilnog društva; budući da su opći ishod kulturnih odnosa veća povezanost, bolje uzajamno razumijevanje, brojniji i dublji odnosi, uzajamno korisne transakcije i poboljšani održivi dijalog među državama, ljudima, nedržavnim akterima i kulturama, čime se stvaraju otpornija društva;

| R. | budući da se kulturna diplomacija odnosi na odnose država s drugim državama ili njihovim stanovništvom preko kulture, pri čemu podrška vlade i jednostrana podrška prevladava pred uzajamnim koristima i dijalogom; budući da na kulturnu diplomaciju utječe politika svojstvena vanjskoj politici, da je odgovorna relevantnim državnim institucijama i može se instrumentalizirati za potporu ciljevima politike (21); |
| --- | --- |

R.

budući da se kulturna diplomacija odnosi na odnose država s drugim državama ili njihovim stanovništvom preko kulture, pri čemu podrška vlade i jednostrana podrška prevladava pred uzajamnim koristima i dijalogom; budući da na kulturnu diplomaciju utječe politika svojstvena vanjskoj politici, da je odgovorna relevantnim državnim institucijama i može se instrumentalizirati za potporu ciljevima politike (21);

| S. | budući da bi napori EU-a u međunarodnim kulturnim odnosima i kulturnoj diplomaciji, vrijednim sastavnicama njegovih diplomatskih alata, trebali težiti promicanju vrijednosti kao što su solidarnost i bratstvo te uključivati aktere na svim razinama javnih institucija i civilnog društva; budući da bi se dodjelom financijskih sredstava koji su namijenjeni isključivo za međunarodne kulturne odnose znatno povećala mogućnost tih aktera da oslobode svoj potencijal; |
| --- | --- |

S.

budući da bi napori EU-a u međunarodnim kulturnim odnosima i kulturnoj diplomaciji, vrijednim sastavnicama njegovih diplomatskih alata, trebali težiti promicanju vrijednosti kao što su solidarnost i bratstvo te uključivati aktere na svim razinama javnih institucija i civilnog društva; budući da bi se dodjelom financijskih sredstava koji su namijenjeni isključivo za međunarodne kulturne odnose znatno povećala mogućnost tih aktera da oslobode svoj potencijal;

| T. | budući da dijaspore trećih zemalja u EU-u i europske dijaspore u trećim zemljama mogu biti važni akteri u jačanju kulturnih odnosa između EU-a i drugih zemalja; |
| --- | --- |

T.

budući da dijaspore trećih zemalja u EU-u i europske dijaspore u trećim zemljama mogu biti važni akteri u jačanju kulturnih odnosa između EU-a i drugih zemalja;

| U. | budući da je EU 1993. uspostavio poseban sustav „kulturne iznimke” kako bi zaštitio kulturna dobra i usluge od pravila o slobodnoj trgovini jer se kultura ne može smatrati komercijalnom robom i ne može podlijegati potrebama tržišta; |
| --- | --- |

U.

budući da je EU 1993. uspostavio poseban sustav „kulturne iznimke” kako bi zaštitio kulturna dobra i usluge od pravila o slobodnoj trgovini jer se kultura ne može smatrati komercijalnom robom i ne može podlijegati potrebama tržišta;

| V. | budući da se Program UN-a za održivi razvoj do 2030. i ciljevi održivog razvoja UN-a u nedovoljnoj mjeri izričito bave kulturom, unatoč tome što je kultura globalno javno dobro i međusektorska dimenzija održivog razvoja te cilj sam po sebi, što je jasno vidljivo u globalnim kampanjama kao što je #Culture2030Goal; |
| --- | --- |

V.

budući da se Program UN-a za održivi razvoj do 2030. i ciljevi održivog razvoja UN-a u nedovoljnoj mjeri izričito bave kulturom, unatoč tome što je kultura globalno javno dobro i međusektorska dimenzija održivog razvoja te cilj sam po sebi, što je jasno vidljivo u globalnim kampanjama kao što je #Culture2030Goal;

| W. | budući da digitalne tehnologije utječu na sve aspekte kulturnog života, kao i na rad umjetnika, kulturnih radnika, organizacija i institucija te im mogu pomoći u olakšavanju interakcije s različitom publikom i otvaranju pristupa njihovu radu; budući da se raznim programima i inicijativama EU-a za financiranje podupire digitalna tranzicija tog sektora, posebno Obzor Europa, Erasmus+, Kreativna Europa i novi europski Bauhaus; budući da digitalizacija ima ogroman potencijal te je promijenila načine na koji kulturni i kreativni sektor i industrije stvaraju, proizvode i dijele sadržaj, čime se otvaraju mogućnosti za rast i povećanje sudjelovanja u kulturi; budući da digitalizacija također predstavlja izazov u pogledu raznolikosti, pravedne naknade i pristupa kulturi te produbljuje nejednakosti, između ostalog zbog nedostatka odgovarajućih digitalnih vještina; |
| --- | --- |

W.

budući da digitalne tehnologije utječu na sve aspekte kulturnog života, kao i na rad umjetnika, kulturnih radnika, organizacija i institucija te im mogu pomoći u olakšavanju interakcije s različitom publikom i otvaranju pristupa njihovu radu; budući da se raznim programima i inicijativama EU-a za financiranje podupire digitalna tranzicija tog sektora, posebno Obzor Europa, Erasmus+, Kreativna Europa i novi europski Bauhaus; budući da digitalizacija ima ogroman potencijal te je promijenila načine na koji kulturni i kreativni sektor i industrije stvaraju, proizvode i dijele sadržaj, čime se otvaraju mogućnosti za rast i povećanje sudjelovanja u kulturi; budući da digitalizacija također predstavlja izazov u pogledu raznolikosti, pravedne naknade i pristupa kulturi te produbljuje nejednakosti, između ostalog zbog nedostatka odgovarajućih digitalnih vještina;

| 1. | prima na znanje općenito zadovoljavajuću provedbu Nove europske agende za kulturu i zajedničke komunikacije „Prema strategiji EU-a za međunarodne kulturne odnose”; međutim, napominje da su u ocjeni provedbe nove europske agende za kulturu istaknuti nedostaci, uglavnom u pogledu prioriteta; naglašava da, unatoč činjenici da su ta dva dokumenta bila dovoljna za suočavanje izazovima nepredviđenih kriza kao što je pandemija bolesti COVID-19, njihov strateški okvir potrebno je ažurirati kako bi se utvrdili sveobuhvatni ciljevi kulturne politike EU-a, kao i praktični alati za njihovu provedbu, među ostalim pojašnjenjem načina na koji plan rada Vijeća za kulturu i Strategija EU-a za međunarodne kulturne odnose doprinose tome da ažurirana nova europska agenda za kulturu postane operativna; |
| --- | --- |

1.

| 2. | potvrđuje da je plan rada Vijeća na području kulture 2023. – 2026. ključan alat za usmjeravanje strategija država članica u rješavanju pitanja koja su važna za kulturne i kreativne sektore i industrije u Europi; u tom pogledu, u pogledu prioriteta, plan rada Vijeća na području kulture 2023. – 2026. trebao bi se usredotočiti na:






  i. | oporavak i otpornost kulturnih i kreativnih sektora i industrija daljnjim jačanjem njihove sposobnosti da odgovore na buduće šokove; |
| --- | --- | --- |

2.

i.

oporavak i otpornost kulturnih i kreativnih sektora i industrija daljnjim jačanjem njihove sposobnosti da odgovore na buduće šokove;

| ii. | kulturu i održivost uključivanjem kulture kao pokretača održivog razvoja, dobrobiti i socijalne pravde; |
| --- | --- |

ii.

kulturu i održivost uključivanjem kulture kao pokretača održivog razvoja, dobrobiti i socijalne pravde;

| iii. | status i radne uvjete umjetnika i profesionalnih radnika u području kulture i kreativnosti; |
| --- | --- |

iii.

status i radne uvjete umjetnika i profesionalnih radnika u području kulture i kreativnosti;

| iv. | zaštitu i promicanje kulturnog nasljeđa; |
| --- | --- |

iv.

zaštitu i promicanje kulturnog nasljeđa;

| v. | jačanje i osiguravanje učinkovitog razvoja i provedbe strategija međunarodnih kulturnih odnosa; |
| --- | --- |

v.

jačanje i osiguravanje učinkovitog razvoja i provedbe strategija međunarodnih kulturnih odnosa;

| 3. | ističe da bi plan rada Vijeća za razdoblje 2023. – 2026. trebao povećati suradnju u području kulturne politike te da bi trebao uključivati evaluacijske okvire kao način praćenja provedbe; ističe da bi metode rada predviđene planom rada Vijeća trebalo revidirati kako bi ih se učinilo proceduralno jednostavnijima i učinkovitijima te da bi trebalo razmotriti osnivanje ciljanih radnih skupina; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća da plan rada Vijeća na području kulture za razdoblje 2023. – 2026. predstavlja priliku za napredak prema sveobuhvatnijoj kulturnoj politici na razini EU-a; naglašava da je za takvu ambiciju potrebno primjereno financiranje; podsjeća da kulturni i kreativni sektori i industrije ostvaruju povrat od samo minimalnog udjela gospodarske vrijednosti koju stvaraju i zahtijevaju nove, alternativne i stabilne izvore financiranja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja jačanje programa Kreativna Europa za razdoblje 2021. – 2027., posebno udvostručenje proračuna u usporedbi s prethodnim, te veći naglasak na kulturnoj raznolikosti, uključivosti, mobilnosti, transnacionalnom stvaranju i suradnji u području politika te digitalizaciji, ekologizaciji i otpornosti kulturnih i kreativnih sektora i industrija; međutim, duboko je zabrinut zbog toga što se program Kreativna Europa i dalje u velikoj mjeri nedovoljno financira u smislu postizanja ciljeva te da će svako godišnje smanjenje proračuna za taj program ozbiljno naštetiti oporavku kulturnih i kreativnih sektora i industrija; stoga ustraje u tome da je potrebno osigurati odgovarajuću razinu financiranja programa Kreativna Europa u predstojećoj reviziji višegodišnjeg financijskog okvira (VFO); |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva države članice da u potpunosti iskoriste potencijal financiranja, programa i politika EU-a namijenjenih kulturi i njihove sinergije s odgovarajućim programima, posebno programom Obzor Europa, programom Erasmus+, novim europskim Bauhausom i drugima; potiče Komisiju da nastavi iskorištavati te sinergije kako bi se maksimalno povećali njihovi pozitivni učinci, kako u pogledu sadržaja tako i u pogledu dostupnosti financijskih sredstava u okviru njihove unutarnje i vanjske dimenzije; ustraje u tome da bi kulturu i kulturnu baštinu trebalo horizontalno uključiti u sve politike EU-a, posebno u politike zelene i digitalne tranzicije; poziva države članice da promiču razvoj kulture i tehničkih istraživanja te da zaštite prirodnu, povijesnu i umjetničku baštinu, među ostalim u interesu budućih generacija; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uviđa da u otvorenoj metodi koordinacije za kulturu nedostaju konkretni i institucionalizirani mehanizmi praćenja; stoga preporučuje provedbu konkretnih rokova i pokazatelja koji mogu omogućiti daljnje mjere ili evaluaciju uspješnosti država članica; poziva na proširenje suradnje sa zemljama izvan EU-a u skupinama za otvorenu metodu koordinacije jer se to pokazalo korisnim; |
| --- | --- |

7.

| 8. | žali zbog činjenice da izvješća sastavljena na razini otvorene metode koordinacije imaju ograničen izravan utjecaj na donošenje politika na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini zbog nedostatka odgovarajućeg širenja i povezanosti između zemalja sudionica i nacionalnih ministarstava; stoga preporučuje sastavljanje izvješća s jasnim i konkretnim političkim preporukama potkrijepljenima pristupom koji se u većoj mjeri temelji na dokazima; nadalje, poziva Komisiju da digitalnim putem širi informacije o nalazima otvorene metode koordinacije na nacionalnoj razini i razini EU-a na što većem broju jezika; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja uspostavu strukturiranog dijaloga pod nazivom „Glasovi kulture” kojim se organizacijama civilnog društva u kulturnom sektoru pruža platforma za suradnju s Komisijom i otvorena metoda koordinacije; priznaje da je strukturirani dijalog s civilnim društvom olakšao transsektorsku suradnju, umrežavanje i razmjene; međutim, ističe nedovoljnu interakciju između otvorene metode koordinacije i platformi za strukturirani dijalog te stoga potiče češće i sustavnije razmjene između članova strukturiranog dijaloga i otvorene metode komunikacije, kao i prošireno sudjelovanje kako bi se obuhvatili svi podsektori; poziva Komisiju i države članice da redovito prate preporuke iznesene u završnim izvješćima, konferencijama, radionicama i svim drugim događanjima organiziranima u okviru struktura otvorene metode koordinacije i socijalnog dijaloga; potiče države članice da na temelju tih preporuka provedu konkretne promjene politika i akcijske planove; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja pilot-projekt pod nazivom Osnivanje centra za europsku baštinu radi pružanja potpore cjelovitom i troškovno učinkovitom praćenju Europske godine kulturne baštine; u skladu s Rezolucijom Parlamenta o ostvarivanju djelotvornog političkog učinka Europske godine kulturne baštine (22), traži od Komisije i država članica da podrže stvaranje većeg broja partnerstava s privatnim, javnim i neprofitnim sektorom za očuvanje kulturne baštine, uz potpuno poštovanje načela dodatnosti, te da preispitaju i ažuriraju Europski okvir za djelovanje u području kulturne baštine kako bi se zajamčila zaštita kulturne baštine u Europi nakon pandemije; naglašava da je važno nastaviti razvijati to nasljeđe uz pomoć odgovarajućih sredstava; ponavlja važnost oznake europske baštine kao projekta kojim se na inovativan način podiže svijest o kulturnim i povijesnim korijenima EU-a; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice da u potpunosti primjenjuju načelo sadržano u članku 27. Opće deklaracije o ljudskim pravima te da priznaju pravo na kulturni, umjetnički i znanstveni život i povezana kulturna prava kao ljudska prava za sve, omogućujući svim pojedincima da sudjeluju u kulturnom životu zajednice, uživaju u umjetnosti i dijele njihove koristi; poziva države članice da poduzmu sve odgovarajuće mjere kako bi se uklonile sve prepreke uživanju takvih prava, uključujući, ali ne ograničavajući se na prepreke povezane sa socioekonomskim značajkama, prihodima i fizičkom pristupačnošću, te da osiguraju potrebne uvjete kako bi svi mogli slobodno sudjelovati u kulturnim aktivnostima; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ustraje u tome da je sloboda umjetničkog izražavanja ključna sastavnica kreativnosti i kulturne proizvodnje jer se njome jamči da umjetnička djela odražavaju raznolikost i bogatstvo naših društava te stoga mora ostati zajamčena svim stvarateljima; poziva Komisiju da u svoja godišnja izvješća uključi slobodu umjetničkog izražavanja kao samostalni pokazatelj poštovanja vladavine prava; poziva Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da istraže konkretne načine za očuvanje slobode umjetničkog izražavanja ugroženih umjetnika, posebno zbog posljedica ratova i geopolitičke nestabilnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponovno potvrđuje svoju snažnu predanost rodnoj ravnopravnosti i podržava rodno osviještenu politiku kao jedan od svojih političkih pristupa za jamčenje ravnopravnosti; ponavlja ulogu koju kultura može imati u promicanju rodne ravnopravnosti, kao i ekonomskog i kulturnog osnaživanja žena i rodnih manjina; poziva Komisiju da proširi svoj prijedlog o uvođenju kriterija odabira kojima se nagrađuju projekti kojima se jamči rodna ravnopravnost u njihovoj organizaciji te da uvede mehanizam praćenja i evaluacije za prikupljanje dovoljno podataka o rodnoj ravnopravnosti i rodno osviještenoj politici među korisnicima različitih europskih programa te moguće mjere za poboljšanje; poziva Komisiju i države članice da ženama i rodnim manjinama olakšaju pristup kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama te poduzetništvu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da bi se prikupljanje podataka trebalo smatrati ključnim međusektorskim prioritetom u planu rada Vijeća na području kulture za razdoblje 2023. – 2026; poziva države članice i Komisiju da više rade na prikupljanju ažuriranih i usporedivih podataka o kulturi, među ostalim mapiranjem i uspoređivanjem dobrih praksi prema referentnim vrijednostima te strukturnim uključivanjem stručnjaka, dionika i javnih tijela te publike, ne samo iz kulturnog sektora, već i iz svih gospodarskih sektora; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava potrebu za strožim praćenjem i ocjenjivanjem provedbe svih mjera u okviru Nove europske agende za kulturu i zajedničke komunikacije iz 2016. naslovljene „Ususret strategiji EU-a za međunarodne kulturne odnose”, i na strateškoj razini i na razini projekata, na temelju kvantitativnih i kvalitativnih ciljeva te za sustavnim izvješćivanjem visokih standarda; traži od Komisije da razvije više pokazatelja i širu perspektivu u pogledu ocjenjivanja rezultata projekata, uzimajući u obzir i kvalitativne ishode kao što su izgradnja zajednice i pouke izvučene iz obustavljenih projekata; potiče Komisiju i države članice da osiguraju održivost kulturnih projekata i inicijativa koje financira EU tijekom vremena; |
| --- | --- |

15.

Socijalna dimenzija

| 16. | potiče države članice da promiču i ulažu u aktivno i pasivno sudjelovanje ljudi u kulturnim i umjetničkim aktivnostima, ne samo uz pomoć komunikacijskih i informativnih kampanja, nego i prvenstveno koherentnim, sveobuhvatnim i uključivim političkim mjerama i poticajima za utvrđivanje i uklanjanje administrativnih, financijskih i jezičnih prepreka sudjelovanju, uključujući one koje se odnose na socioekonomske značajke, prihode i fizičku pristupačnost, te za marginalizirane, zapostavljene i ranjive skupine, s posebnim naglaskom na prigradskim, ruralnim i izoliranim područjima, kao i područjima kojima prijeti depopulacija; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva države članice da promiču postojeće kulturne i umjetničke aktivnosti i pruže dodatne mogućnosti za aktivno sudjelovanje, da povećaju sposobnost dopiranja do nove publike, da integriraju i uključe ciljeve kulturnog sudjelovanja u oblikovanje politika izvan okvira kulturne politike te da usvoje pristup kulturnim pravima koji nije usko usmjeren na pristup kulturi, već na smisleno sudjelovanje, pri čemu nitko ne smije biti zapostavljen; |
| --- | --- |

17.

| 18. | žali zbog toga što najnoviji dostupni podaci koje je Eurostat prikupio o sudjelovanju u kulturi potječu iz 2015.; s obzirom na drastičnu promjenu koju su od tada doživjeli kulturni i kreativni sektori i industrije, posebno zbog pandemije bolesti COVID-19 i inovativnih tehnoloških dostignuća, poziva Komisiju da uspostavi istraživanje Eurostata o sudjelovanju u kulturi i trendovima u EU-u, kojim će se prikupiti i analizirati statistički podaci na različitim teritorijalnim razinama (nacionalnoj, regionalnoj itd.), s posebnim naglaskom na sudjelovanje u prigradskim, ruralnim i perifernim područjima te unutar marginaliziranih socioekonomskih zajednica te ugroženih i ugroženih skupina; |
| --- | --- |

18.

| 19. | prima na znanje rad Komisije kako bi se moć kulture i kulturne raznolikosti iskoristila za socijalnu koheziju, dobrobit, sudjelovanje te za jačanje općeg građanstva, znanja o pravima i vrijednostima EU-a i demokracije; ističe ulogu kulture u kriznim vremenima i poziva da se procijeni čije su se kulturne strategije i politike pokazale učinkovitima u pružanju pozitivnog utjecaja na socijalnu uključenost, mogućnosti zapošljavanja i gospodarski razvoj; preporučuje da se u tu svrhu nastavi raditi nadovezujući se na rezultate i pouke iz svih relevantnih projekata i radionica, kao što su radionica za stručnjake iz država članica EU-a o kulturi za socijalnu koheziju, koja je održana u studenome 2020., i Povelje o kulturnoj demokraciji iz Porta Santo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju da najmarginaliziranije i nedovoljno zastupljene skupine budu uključene u kulturne aktivnosti i inicijative, ne samo kao pasivni primatelji, već i kao aktivni stvaratelji tih aktivnosti, potičući osjećaj zajedničke pripadnosti i zajedničke budućnosti među svim ljudima; u tom pogledu pozdravlja pokretanje neovisne studije pod nazivom „Važnost sudjelovanja građana u kulturi za građanski angažman i demokraciju – političke pouke iz međunarodnih istraživanja” te sa zanimanjem iščekuje njezinu objavu u studenome 2022.; potiče Komisiju da podijeli rezultate studije i poduzme odgovarajuće daljnje mjere; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava važnost kulturnih programa za integraciju izbjeglica i migranata u europska društva te potiče Komisiju i države članice da nastave promicati mjere predviđene u Novoj europskoj agendi za kulturu – integriranje izbjeglica i drugih migranata; |
| --- | --- |

21.

| 22. | potiče države članice da prepoznaju ulogu umjetnosti i kulture u promicanju zdravog načina života, mentalnog zdravlja osoba i društvene dobrobiti; naglašava važnost kulturnih i umjetničkih inicijativa usmjerenih na poboljšanje zdravlja i kvalitete života osoba s invaliditetom; žali zbog štete uzrokovane prekidom takvih aktivnosti tijekom pandemije bolesti COVID-19; stoga poziva države članice da umjetnost i kulturu uključe u cjelovite mjere psihosocijalne potpore za najranjivije skupine i zajednice te skupine i zajednice u najnepovoljnijem položaju; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava temeljnu važnost kulture za razvoj identiteta i individualnog izričaja, posebno za one koji su često žrtve diskriminacije, primjerice za žene, etničke i druge manjine, osobe s invaliditetom i pripadnike zajednice LGBTIQ+, kao i za razumijevanje društva i razvoj međukulturnih kompetencija, čime se doprinosi borbi protiv mržnje i rasizma te izgradnji miroljubivih društava; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe važnost kulture za cjeloživotno obrazovanje ljudi svih dobnih skupina; izražava zabrinutost zbog općeg sužavanja školskih programa u kojima su umjetnost i umjetničke discipline obično stavljaju u marginalniji položaj u usporedbi s drugim predmetima; podsjeća na važnost sveobuhvatnih i dobro strukturiranih školskih programa koji uključuju umjetnost i umjetničke discipline, kako bi se povećala odgovornost i sposobnost pojedinca da se uključi u kulturne aktivnosti te ustraje na potrebi za promicanjem relevantnih vještina; stoga potiče države članice da dodijele odgovarajuće financijske i ljudske resurse i poticaje za umjetnost i umjetničke discipline kao nastavne i izvannastavne aktivnosti u svim fazama obrazovanja te da osposobe nastavno osoblje o važnosti i snazi kulture za društvo i opću dobrobit; u tom kontekstu potiče Komisiju da se odmakne od „pristupa STEM” i da umjesto toga u potpunosti usvoji „pristup STEAM” (znanost, tehnologija, inženjerstvo, umjetnost i matematika); |
| --- | --- |

24.

| 25. | usporedno s radom na kontinuiranoj profesionalizaciji kulturnih i kreativnih sektora i industrija, poziva na razvoj strategija za podupiranje brojnih amaterskih umjetnika u Europi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | podsjeća da je prekogranična mobilnost i dalje ključna sastavnica karijere umjetnika i kulturnih radnika, uključujući umjetnike i kulturne radnike koji su državljani trećih zemalja; stoga naglašava važnost uzajamnog priznavanja i prekogranične prenosivosti umjetničkih kompetencija te kreativnih vještina i kvalifikacija radi olakšavanja prekogranične mobilnosti radnika; podsjeća da bi se instrumentima financiranja kojima se podupiru i jačaju mogućnosti za međunarodnu mobilnost trebala poticati ravnoteža između poslovnog i privatnog života umjetnika i kulturnih djelatnika te u najvećoj mogućoj mjeri poticati ekološki i socijalno održiva mobilnost; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava važnost mobilnosti za studente i mlade stručnjake u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama kako bi se omogućilo šire i raznolikije obrazovanje, pružile konkretnije i privlačnije mogućnosti za razvoj karijere te predstavio širok i raznolik raspon kulturnih aktivnosti; potiče Komisiju i države članice da u tu svrhu osiguraju bolje mogućnosti za mobilnost, između ostalog putem programa Erasmus+ i drugih europskih i nacionalnih inicijativa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | traži od Komisije da na temelju uspjeha inicijative „DiscoverEU”, odnosno besplatne karte za Interrail za mlade, istraži mogućnost pokretanja aktivnosti u okviru programa Erasmus+ kako bi se mladim Europljanima ponudio putnički pokaz kojim će moći posjetiti i otkriti Put svetog Jakova i druge europske kulturne rute; |
| --- | --- |

28.

| 29. | podsjeća Komisiju i države članice na obveze koje je EU preuzeo ratifikacijom Konvencije UNESCO-a o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja iz 2005., posebno u pogledu razmjena mobilnosti i olakšavanja putovanja u države članice u skladu s povlaštenim postupanjem prema umjetnicima i drugim kulturnim djelatnicima i stručnjacima, kao i kulturnim dobrima i uslugama iz zemalja u razvoju; poziva Komisiju da predloži načine za olakšavanje mobilnosti kulturnih radnika iz trećih zemalja, posebno onih koji dolaze s južne polutke, s pomoću odgovarajućih institucionalnih i pravnih okvira, uključujući pojednostavljenje viznog režima; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja uspostavu programa mobilnosti Culture Moves Europe za stručnjake u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama u okviru programa Kreativna Europa; naglašava da će taj program moći postići svoj puni potencijal ako u budućnosti bude popraćen odgovarajućim proračunom i ako bude u mogućnosti doprijeti do šire publike; međutim, žali zbog toga što i dalje postoje administrativne, financijske i jezične prepreke mobilnosti te poziva na uklanjanje trajnih strukturnih prepreka umjetničkoj i kulturnoj mobilnosti; poziva na promicanje prekograničnih pristupa kulturi i traženje europskih partnera za stvaranje velikih europskih i međunarodnih kulturnih koprodukcija i programa prava boravka u cilju poticanja mobilnosti umjetnika i stvaratelja jačanjem suradnje svih uključenih aktera i razmjenom najboljih praksi, među ostalim sa zemljama koje nisu članice EU-a; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisiju i države članice da pojačaju napore za pružanje kvalitetnih informacija o programima mobilnosti i razmjene za umjetnike i druge kulturne djelatnike i aktere, kao i materijalnu potporu za uklanjanje svih vrsta prepreka mobilnosti u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama, uključujući administrativne, financijske i jezične prepreke, kao i prepreke povezane s invaliditetom; |
| --- | --- |

31.

Gospodarska dimenzija

| 32. | smatra da radnici u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama, koji su ozbiljno pogođeni pandemijom bolesti COVID-19, moraju imati koristi od istinskog i ciljanog europskog oporavka, posebno s obzirom na činjenicu da se taj sektor uglavnom sastoji od pojedinaca te malih i mikro organizacija i poduzeća koji rade u netipičnim radnim uvjetima, na nepuno radno vrijeme ili vezano uz projekte te ovise o nestalnim prihodima bez dugoročne financijske predvidljivosti; poziva države članice da 2 % svojeg proračuna namijene kulturi, kao što je Parlament u nekoliko navrata već tražio; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja potporu Komisije državama članicama u osiguravanju pravedne naknade i poboljšanju socioekonomskih uvjeta za umjetnike i stvaratelje putem općih i sektorskih dijaloga; naglašava da bi se, osim mjera kojima se podupire gospodarski oporavak kulturnih i kreativnih sektora i industrija, potpora iz Mehanizma za oporavak i otpornost trebala posebno iskoristiti za poboljšanje radnih uvjeta, osposobljavanje, usavršavanje i prekvalifikaciju stručnjaka u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama kako bi se držao korak s tekućim strukturnim promjenama u tim sektorima; |
| --- | --- |

33.

| 34. | međutim, podsjeća da ta heterogenost javnih ulaganja dovodi do različitog tempa oporavka kulturnih i kreativnih sektora i industrija, što rezultira povećanim razlikama unutar kulturnog ekosustava EU-a, kojem su potrebni stabilna i pouzdana struktura i financiranje, te u konačnici ugrožava kulturnu raznolikost Europe; ističe da se pri oporavku kulturnih i kreativnih sektora i industrija trebaju uzeti u obzir trenutačni napori za veću održivost i digitalizaciju, kao i poboljšanje uvjeta rada i plaća radnika u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama kako bi se prevladali strukturni problemi koji su već postojali prije pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

34.

| 35. | podsjeća Komisiju na opetovane pozive Parlamenta za predlaganjem europskog statusa umjetnika, čime bi se uspostavio zajednički okvir za primjerene, poštene i transparentne radne uvjete i minimalne standarde zajedničke svim zemljama EU-a, uključujući pravednu naknadu, uz potpuno poštovanje odgovornosti država članica i EU-a u pogledu tržišta rada i kulturne politike, kako bi se poboljšali socioekonomski uvjeti svih radnika u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama u svim državama članicama te kako bi se osigurali temeljni uvjeti koji de facto jamče istinsku kreativnost i slobodu izražavanja; sa zanimanjem iščekuje objavu relevantnog izvješća radne skupine stručnjaka za otvorenu metodu koordinacije, koja se očekuje do sredine 2023.; poziva na to da se u obzir uzme doprinos relevantnih organizacija civilnog društva, uključujući socijalne partnere, o pitanjima povezanima sa socijalnom zaštitom kako bi se osiguralo odgovarajuće daljnje postupanje u vezi s tim pitanjem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | osim toga, potiče sve države članice da provedu Direktivu (EU) 2019/790 o autorskim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu (23) te poziva države članice koje to još nisu učinile da prenesu Direktivu u svoje nacionalno zakonodavstvo te da zajamče pravednu, primjerenu i razmjernu naknadu autorima i izvođačima; poziva Komisiju da podrži napore u prenošenju i provedbi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | sa žaljenjem napominje da su postupci za podnošenje zahtjeva za financiranje sredstvima EU-a, uključujući one za program Kreativna Europa, često i dalje previše složeni i stvaraju nepotrebne prepreke za sve potencijalne korisnike, posebno male i mikro organizacije u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama čiji su administrativni kapaciteti ograničeni, te da se to odnosi i na organizacije u Europi i u trećim zemljama; stoga poziva Komisiju da radi na većoj osviještenosti o različitim mogućnostima financiranja i da dodatno pojednostavi te postupke kako bi se većem broju i vrsti organizacija, uključujući male i srednje organizacije koje se nalaze u područjima u najnepovoljnijem položaju, omogućio pristup financijskim sredstvima EU-a; |
| --- | --- |

37.

| 38. | traži od Komisije da primijeni načelo višejezičnosti i kulturne raznolikosti pri pojednostavljenju tih postupaka te da omogući prijave na dodatnim jezicima, počevši od europskih jezika, kako bi se organizacijama i pojedincima koji nemaju kapacitete ili sredstva za osiguravanje prijevoda na engleski jezik pružila jednaka prilika; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja nedavnu uspostavu „kaskadnog financiranja” kao sredstva kojim se može bolje doprijeti do svih korisnika, posebno pojedinaca te malih i srednjih organizacija; poziva Komisiju da dodatno razvije takve programe u svim programima koji su važni za kulturne i kreativne sektore i industrije; savjetuje Komisiji da pri uspostavi takvih programa koji uključuju posredničke organizacije razmotri pitanja mogućih sukoba interesa između posrednika i krajnjih primatelja, opće troškove posrednika u logistici i upravljanju bespovratnim sredstvima, kriterije za odabir i završne evaluacije bespovratnih sredstava; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisiju i države članice da zajamče da se europskim i nacionalnim kulturnim politikama i inicijativama osiguraju dostatna financijska sredstva te lakši pristup kreditima i kapacitetima, posebno u vrijeme ozbiljnih gospodarskih poteškoća, kako bi se prestao primjenjivati pristup usmjeren samo na upravljanje krizom i umjesto toga usvojila dugoročna strategija za kulturne politike; |
| --- | --- |

40.

| 41. | podsjeća na ključni cilj Komisije da prati razvoj kreativnih partnerstava između kulturnih i drugih sektora; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ističe uspjeh inicijative Europske prijestolnice kulture u pogledu razvoja gradova i regija diljem EU-a i pridruženih zemalja; naglašava potrebu za dodatnim financiranjem europskih prijestolnica kulture s obzirom na to da je pandemija bolesti COVID-19, nakon koje je uslijedila rastuća inflacija, znatno pogoršala okvirne uvjete za provedbu inicijative europske prijestolnice kulture; pozdravlja Komisijin Pregled kulturnih i kreativnih gradova, koji je razvio Zajednički istraživački centar, a koji doprinosi objektivnoj procjeni kulturnih i prirodnih dobara regija i gradova na temelju povezanosti kulture i turizma; potiče Komisiju da prati projekt politike Kulturni i kreativni prostori i gradovi, da promiče sudjelovanje u kulturi te društvenu i urbanu obnovu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | savjetuje Komisiji i državama članicama da se nadovežu na preporuke iz izvješća radne skupine za otvorenu metodu koordinacije o održivom kulturnom turizmu kako bi se osigurala pravilna ravnoteža između zaštite i očuvanja kulturne baštine s jedne strane te poboljšanja pristupa i objekata za posjetitelje s druge strane; istodobno potiče države članice da i dalje prate rizike koje masovni turizam predstavlja za kulturnu baštinu i prirodne ekosustave te naglašava potrebu za postizanjem ravnoteže između rasta i razvoja turističkog sektora u gradovima koji su umjetnička i turistička odredišta te kvalitete života građana koji ondje trajno žive; |
| --- | --- |

43.

| 44. | prepoznaje važan doprinos inicijative novog europskog Bauhausa kao kreativne, interdisciplinarne i transdisciplinarne inicijative čiji je cilj ostvariti ciljeve novog zelenog plana EU-a povezivanjem svijeta znanosti, tehnologije, umjetnosti i kulture uključivanjem ekološke održivosti u sve politike EU-a; podsjeća da bi se ta inicijativa trebala temeljiti na inovacijama na svim razinama te aktivnom sudjelovanju i smislenoj uključenosti svih ljudi, uključujući socijalno ugrožene skupine, i lokalnih zajednica; naglašava da bi novi plan rada Vijeća na području kulture trebao odražavati važnost inicijative novog europskog Bauhausa, uključujući njezinu vanjsku dimenziju, s jasnim ciljevima; ponovno poziva Komisiju da što prije podnese prijedlog kojim bi novi europski Bauhaus postao novi samostalni, novofinancirani program EU-a u okviru sljedećeg VFO-a; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ističe golem doprinos umjetnosti i kulture u podizanju svijesti o pitanjima okoliša, klime i održivosti i njihove socijalne dimenzije te u poticanju pozitivne promjene ponašanja; posebno podsjeća da je tradicionalno znanje, koje je dio kulturne baštine, ključno za poboljšanje napora za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu njima; u tu svrhu potiče Komisiju da bliskije surađuje s državama članicama i civilnim društvom te nacionalnim i lokalnim organizacijama kako bi se podigla razina osviještenosti građana o toj temi i osigurala posebna financijska sredstva za takve kulturne inicijative putem sinergija s drugim namjenskim programima, fondovima i politikama EU-a; |
| --- | --- |

45.

| 46. | potiče Komisiju, Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i države članice da svoje kulturne programe osmisle u skladu s načelima ekološke održivosti i borbe protiv klimatske krize te da procijene utjecaj svih projekata koje financira EU na okoliš tijekom njihova ciklusa trajanja; preporučuje da dionici i korisnici sredstava EU-a pri osmišljavanju, planiranju i provedbi svojih projekata traže metode i pristupe koji su najprihvatljiviji za okoliš; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja izvješće radne skupine za otvorenu metodu koordinacije naslovljeno „Strengthening Cultural Heritage Resilience for Climate Change – Where the European Green Deal meets Cultural Heritage” (Jačanje otpornosti kulturne baštine za klimatske promjene – europski zeleni plan i kulturna baština) te potiče Komisiju i države članice da aktivno prate preporuke i iskoriste primjere dobre prakse; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ističe da bi tijekom obnove kulturne baštine i tradicionalnih zgrada posebnu pozornost trebalo posvetiti pitanjima održivosti; prepoznaje potencijal novog europskog Bauhausa u doprinosu zaštiti i obnovi gradova i njihove kulturne baštine u slučaju katastrofa uzrokovanih prirodnim opasnostima i opasnostima izazvanima ljudskim djelovanjem; naglašava potrebu za daljnjom razmjenom najboljih praksi među državama članicama i s trećim zemljama u pogledu zaštite, očuvanja i obnove kulturne baštine, uključujući inovativne mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti postojećih zgrada, uz istodobno očuvanje njihova arhitektonskog značenja ili povijesnog karaktera, posebno uzimajući u obzir autentičnost i kvalitetu konačnog rezultata obnove kako se ne bi utjecalo na fizički integritet, arhitektonsku koherentnost, povijesni karakter ili vrijednost povijesnih ili umjetničkih zgrada ili povijesnih središta, u skladu s relevantnim nacionalnim pravilima o konzervaciji i Venecijanskom poveljom o konzervaciji i restauraciji spomenika i lokaliteta iz 1964.; |
| --- | --- |

48.

| 49. | podsjeća da se u članku 3. Ugovora o Europskoj uniji navodi da EU mora osigurati očuvanje i unapređenje kulturnog nasljeđa Europe; ustraje u tome da održavanje potrebne razine zaštite zdravlja ljudi i okoliša ne bude u suprotnosti s očuvanjem europske baštine; ističe da se u izvješću stručnjaka iz Komisije i država članica naslovljenom „Jačanje otpornosti kulturne baštine na klimatske promjene”, objavljenom 2022., jasno navodi da se klimatska kriza ne može riješiti krizom kulturne baštine; stoga poziva Komisiju da ta razmatranja uzme u obzir pri odlučivanju o uvrštavanju tvari koje podliježu autorizaciji iz Priloga XIV. Uredbi o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH), kada su te tvari potrebne za obnovu kulturne baštine; traži od Komisije da u takvim slučajevima pažljivo procijeni socioekonomske koristi koje proizlaze iz uporabe takvih tvari u odnosu na rizik koji predstavljaju za zdravlje ljudi ili okoliš kako bi se na odgovarajući način očuvala oba interesa; traži da se razmotri i postojanje prikladnih alternativnih tvari ili tehnologija u skladu s člankom 60. i člankom 58. stavkom 2. (i drugim relevantnim člancima) Uredbe REACH; naglašava da je sektor baštine poduzeo hvalevrijedne korake u pogledu pravnih zahtjeva za zaštitu obrtnika i umjetnika koji obavljaju svoje profesionalne aktivnosti; traži da se za kulturni sektor i aktivnosti povezane s kulturnom baštinom, prema potrebi, uvedu izuzeća i odstupanja od prethodno navedene uredbe kako bi se izbjeglo zatvaranje ili premještanje mnogih obrtničkih poduzeća i bilo kakav negativan učinak na obnovu, održavanje i očuvanje goleme baštine EU-a; poziva europske institucije da se savjetuju sa sektorom baštine i uključe ga u sve preliminarne rasprave povezane s regulatornim ili zakonodavnim promjenama koje izravno utječu na njihove aktivnosti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisiju i ESVD da ojačaju suradnju s Vijećem Europe, uključujući u pogledu kulturnih ruta, u cilju promicanja temeljnih vrijednosti kulturne raznolikosti, međukulturnog dijaloga i održivog teritorijalnog razvoja manje poznatih odredišta, uz istodobno očuvanje, zaštitu i obnovu kulturne i prirodne baštine tih lokaliteta; |
| --- | --- |

50.

| 51. | prepoznaje digitalizaciju kao sredstvo za povećanje koristi kulturne baštine; ističe izazove koje digitalizacija nameće kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama i njihovu obvezu za stalnim preispitivanjem i preoblikovanjem poslovnih modela, kao i za prekvalifikacijom zaposlenika kulturnih i kreativnih industrija i industrija; naglašava da je važno zajamčiti financiranje održive digitalizacije te očuvanje i internetsku dostupnost kulturnih i kreativnih sadržaja i europske kulturne baštine; podsjeća na važnost ulaganja u digitalnu pismenost za sve, među ostalim kao sredstva za uživanje u kulturi; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pri rješavanju pitanja digitalizacije kulturne baštine traži od Komisije i država članica da uzmu u obzir razvoj događaja povezanih s metaverzumom te da očuvaju europsku kulturnu baštinu kada se ona virtualno reproducira ili na bilo koji način prenosi u metaverzum; |
| --- | --- |

52.

| 53. | posebno prima na znanje pozitivan doprinos europskih centara za digitalne inovacije i laboratorija za kreativne inovacije, koji kulturne i kreativne sektore i industrije podupiru u njihovu inovacijskom kapacitetu u digitalnim i audiovizualnim područjima; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pozdravlja uključivanje klastera „Kultura, kreativnost i uključivo društvo” u program Obzor Europa i povećanje broja poziva na istraživanje i inovacije u području kulturne baštine i kulturnih i kreativnih sektora i industrija te pozdravlja nedavno pokretanje zajednice znanja i inovacija (ZZI) Europskog instituta za inovacije i tehnologiju (EIT) za kulturu i kreativnost; sa zanimanjem iščekuje rezultate tih poziva na podnošenje prijedloga, posebno doprinos koji istraživanje i inovacije mogu dati razvoju međunarodnih kulturnih odnosa EU-a; |
| --- | --- |

54.

| 55. | prepoznaje da industrije koje se intenzivno koriste nematerijalnom imovinom i intelektualnim vlasništvom imaju iznimnu važnost za gospodarski rast EU-a, kao i za njegovu kulturnu otpornost i vidljivost, ističući ključnu ulogu koju intelektualno vlasništvo već ima u digitalnoj transformaciji Europe; ističe da pravnu zaštitu te imovine i industrija treba povećati u dovoljnoj mjeri kako bi se svim autorima kulturnih i kreativnih djela omogućilo da imaju koristi od svojih prava intelektualnog vlasništva; u tom kontekstu traži od Komisije da poduzme sve potrebne mjere za zaštitu intelektualnog vlasništva digitaliziranog europskog okruženja; |
| --- | --- |

55.

| 56. | žali zbog postupnog nestanka tiskanog kulturnog materijala i utjecaja koji taj trend ima na izdavački sektor, posebno na male i srednje izdavače i knjižare; |
| --- | --- |

56.

Vanjska dimenzija i međunarodni kulturni odnosi

| 57. | smatra da kultura i međukulturni dijalog na međunarodnoj sceni u izazovnom globalnom kontekstu na ključan način doprinose poticanju uzajamnog razumijevanja unutar društva i među različitim društvima te ponovnoj uspostavi komunikacije izvan jezičnih granica, pokazujući vrijednost te poštujući i podupirući kulturnu raznolikost i ljudska prava; ističe ulogu EU-a u promicanju kontinuiranog dijaloga o kulturnim politikama između svojih država članica i trećih zemalja te poziva države članice da osiguraju odgovarajuća financijska sredstva kako bi se ojačao međunarodni kapacitet EU-a u području kulture i omogućilo da europski kulturni i kreativni sektori i industrije, uključujući manje organizacije i umjetnike, postanu aktivni na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

57.

| 58. | osuđuje upotrebu kulture, među ostalim putem svojih kulturnih i obrazovnih institucija, posebno od strane autoritarnih vlada, koje pokušavaju redefinirati međunarodna pravila i vrijednosti osporavanjem njihove univerzalnosti i ostvarivati svoj politički utjecaj kršenjem umjetničkih i akademskih sloboda; |
| --- | --- |

58.

| 59. | naglašava potencijal međunarodnih kulturnih odnosa EU-a za borbu protiv dezinformacija u trećim zemljama i stranog uplitanja prema EU-u, kao i neprijateljskog diskursa protiv EU-a u neliberalnim i autoritarnim režimima; poziva ESVD da analizira raširenost i utjecaj zlonamjernih državnih aktera u europskim međunarodnim kulturnim odnosima u koje je uključen EU; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ističe razliku između „kulturnih odnosa EU-a” i „kulturne diplomacije EU-a” u pogledu postupaka donošenja odluka, izrade i provedbe programa te ukupne filozofije; ističe da oba pristupa mogu koegzistirati i međusobno se nadopunjavati, ali da svaki od njih ima drukčiju svrhu; |
| --- | --- |

60.

| 61. | žali zbog nedostatka jasne i usklađene strategije EU-a za međunarodne kulturne odnose; snažno potiče Komisiju i ESVD da redovito razmjenjuju prakse i stečena iskustva te da u suradnji s nacionalnim institutima za kulturu Europske unije (EUNIC) i organizacijama civilnog društva u trećim zemljama razviju usklađene strategije koje se temelje na zajedničkom razumijevanju onoga što čini međunarodne kulturne odnose, uključujući korake prema njihovoj provedbi i prilagođene smjernice za aktivnosti u području kulturnih odnosa koje trebaju provoditi delegacije EU-a u trećim zemljama i diplomatska predstavništva država članica; preporučuje da te strategije uključuju ulaganja u vidljivost i stratešku komunikaciju o zajedničkoj kulturnoj baštini EU-a i njezinu doprinosu promicanju demokracije i vrijednosti; |
| --- | --- |

61.

| 62. | naglašava da EU mora sudjelovati u međunarodnim kulturnim odnosima koristeći se vlastitim instrumentima kako bi predstavio kulturnu sliku EU-a na globalnoj sceni koja je veća od zbroja njegovih dijelova, čime bi se dopunio rad kulturnih instituta država članica u inozemstvu; poziva na razvoj vlastitog i autonomnog instrumentarija za međunarodne kulturne odnose i kulturnu diplomaciju EU-a, koji će se temeljiti na iskustvu i partnerstvu s EUNIC-om i kulturnim institutima država članica u inozemstvu te civilnim društvom i kulturnim sektorima trećih zemalja; naglašava da bi svaki takav instrumentarij trebao biti usmjeren na provedbu aktivnosti za promicanje europske kulture u inozemstvu i za pružanje tehničke i materijalne izgradnje kapaciteta i financijske potpore kulturnom i kreativnom sektoru u trećim zemljama te bi stoga trebao biti popraćen dostatnim vlastitim resursima i sredstvima; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Komisiju i ESVD da provedu studiju procjene izvodivosti u pogledu ili uvođenja posebnog poglavlja za međunarodne kulturne odnose u Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa ili jačanja vanjske dimenzije programa Kreativna Europa, po mogućnosti stvaranjem potprograma namijenjenog financiranju projekata međunarodnih kulturnih odnosa; potiče Komisiju i ESVD da u tu svrhu stave na raspolaganje nova sredstva kako bi se osiguralo da se nove mjere ne financiraju nauštrb postojećih programa; |
| --- | --- |

63.

| 64. | potiče države članice, Komisiju i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da udvostruče svoje napore za postizanje zajedničkih stajališta EU-a na multilateralnim forumima i mrežama te da po potrebi jednoglasno nastupaju u vezi s pitanjima koja utječu na međunarodne kulturne odnose; |
| --- | --- |

64.

| 65. | naglašava da EU treba biti u potpunosti prisutan na kulturnim događanjima diljem svijeta, posebno globalnim, kao što je Svjetska izložba; poziva na to da se EU-u pruži mogućnost da bude domaćin Svjetske izložbe, koja bi se mogla održati u različitim državama članicama; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pozdravlja preporuke o međunarodnim kulturnim odnosima koje je objavila inicijativa za strukturirani dijalog Glasovi kulture i poziva Komisiju, ESVD i države članice da ih uzmu u obzir pri izradi svojih strategija za međunarodne kulturne odnose; posebno potiče Komisiju, ESVD i države članice da primjenjuju pristup odozdo prema gore, ljudska prava i međuljudski pristup pri izgradnji svojih kulturnih odnosa s trećim zemljama te da osmisle i provedu svoju strategiju za međunarodne kulturne odnose i izradu programa uzimajući u obzir potrebe i zahtjeve svojih partnerskih zemalja i lokalnih zajednica te da ih tretiraju kao ravnopravne partnere; naglašava da bi takve strategije trebale odgovarati potrebama i specifičnoj političkoj i društveno-gospodarskoj situaciji svake partnerske zemlje ili regije, a ne biti rezultat univerzalnog pristupa; poziva na odgovarajuće financiranje međunarodnih kulturnih odnosa u trenutačnim programima za kulturu i obrazovanje u okviru geografskih i tematskih programa Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju; napominje da je suradnja s lokalnim organizacijama, uključujući međukulturne i međuvjerske aktere, ključna za jačanje odnosa koji se temelje na zajedničkim vrijednostima, kao što su mir, tolerancija i međusobno razumijevanje, te za jamčenje dugoročne održivosti projekata koje financira EU; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pohvaljuje rad kulturnih instituta i organizacija država članica te klastera EUNIC-a u trećim zemljama; potiče njihovu daljnju međusobnu suradnju i razvoj mreže s lokalnim organizacijama civilnog društva, pri čemu posebnu pozornost treba posvetiti manjim državama članicama i državama članicama s ograničenom ili nikakvom kulturnom vidljivošću u inozemstvu te njihovim potrebama u pogledu kulturne zastupljenosti; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pozdravlja činjenicu da nekoliko odjela Komisije i ESVD-a sudjeluje u međusektorskom radu na međunarodnim kulturnim odnosima; poziva Komisiju i ESVD da poboljšaju mehanizme koordinacije između relevantnih subjekata, među ostalim stvaranjem usklađenijih i jednostavnijih metoda rada, kako bi se maksimalno povećala učinkovitost, izbjeglo preklapanje aktivnosti i zajamčilo institucionalno pamćenje; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pozdravlja uspostavu kontaktnih točaka za kulturu u delegacijama EU-a; potiče delegacije EU-a da ojačaju svoju ulogu, povećaju svoje vještine i uključe ih u svoje političke timove, a ne u svoje timove za komunikaciju i događanja; poziva na dodjelu potrebnih proračunskih sredstava i ljudskih resursa timovima EU-a za međunarodne kulturne odnose i kulturnu diplomaciju u Komisiji i sjedištu ESVD-a te delegacijama EU-a, kako bi se olakšala i osnažila kulturna suradnja sa svim relevantnim lokalnim akterima, uključujući javne institucije, te organizacijama civilnog društva i akademskom zajednicom u trećim zemljama; |
| --- | --- |

69.

| 70. | potiče države članice i ESVD da u osposobljavanje svog diplomatskog osoblja uvedu i kulturne politike, međunarodne kulturne odnose i kulturnu diplomaciju kako bi se podigla razina osviještenosti među diplomatima o međunarodnim kulturnim odnosima kao ključnom i neovisnom području javne diplomacije te izgradile odgovarajuće političke i političke nadležnosti u području međunarodnih kulturnih odnosa i kulturne diplomacije; sa zanimanjem iščekuje rezultate nedavno pokrenute Europske diplomatske akademije na temelju pilot-projekta Europskog parlamenta i objavu u studenome studije izvedivosti, koju je naručio ESVD; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pozdravlja prve rezultate pripremnog djelovanja o europskim prostorima kulture; ističe pozitivne rezultate inovativnih modela suradnje koje provode projektni partneri, a koji se temelje na pozivu na podnošenje ideja zajedno s lokalnim dionicima u duhu ravnopravnog partnerstva; poziva Komisiju da nastavi financirati to iznimno uspješno djelovanje; potiče kulturne aktere u EU-u i trećim zemljama da istraže daljnje načine suradnje, kao što su zajedničko stvaranje umjetničkih djela i međunarodne koprodukcije, kako bi se potaknulo uzajamno međujezično i prekogranično razumijevanje; |
| --- | --- |

71.

| 72. | naglašava da EU ima potencijal za jačanje svojih međunarodnih partnerstava za kulturnu suradnju preko svojih najudaljenijih regija i prekomorskih zemalja i područja koji se nalaze na geografskom, kulturnom i jezičnom raskrižju diljem svijeta; poziva EU da osmisli projekte za međunarodnu kulturnu suradnju koji uključuju najudaljenije regije i prekomorske zemlje i područja kako bi se potaknula regionalna integracija i izgradila nova partnerstva s partnerskim zemljama; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ustraje u tome da je potrebno pojačati borbu protiv nezakonite trgovine kulturnim dobrima; pozdravlja nedavno savjetovanje Komisije u pripremi novog akcijskog plana za pružanje jasnog, sveobuhvatnog i učinkovitog okvira za doprinos EU-a borbi protiv nezakonite trgovine kulturnim dobrima, čiji je cilj suzbijanje kriminalnih aktivnosti i zaštita kulturne baštine na jedinstvenom tržištu, kao dio strategije EU-a za suzbijanje organiziranog kriminala; poziva na bolju suradnju između EU-a i trećih zemalja u očuvanju i zaštiti kulturne baštine i borbi protiv nezakonite trgovine kulturnim dobrima; |
| --- | --- |

73.

| 74. | podsjeća na to da su arheološka i kulturna baština sastavni dio identiteta ljudi; stoga osuđuje nezakonito uklanjanje kulturnih predmeta i trgovanje njima; pozdravlja napore koje su određene države članice poduzele kako bi vratile kulturna djela i artefakte u njihova mjesta podrijetla u okviru svoje strategije vanjske politike te kako bi se potaknulo međusobno razumijevanje kulturne baštine i podržao razvoj autonomnih kulturnih politika u trećim zemljama; poziva Komisiju i ESVD da uz primjenu holističkog pristupa aktivno podupiru te države članice u njihovim pregovaračkim procesima s trećim zemljama te da aktivno podupiru napore svih država članica u pogledu zaštite i odštete njihove kulturne i povijesne baštine, u skladu s Deklaracijom MONDIACULT 2022.; |
| --- | --- |

74.

| 75. | podsjeća na važnost promicanja kulture kao pospješitelja održivog razvoja s velikim potencijalom za društveni i gospodarski rast; poziva Komisiju da olakša doprinos kulturnih aktera i organizacija civilnog društva održivom razvoju njihovim aktivnim sudjelovanjem u redovitom dijalogu, profesionalnim mrežama i partnerstvima s više dionika, kao i putem mjera u području kulture koje se financiraju iz Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju; poziva Komisiju i ESVD da prate stanje provedbe mjera u području međunarodne kulturne suradnje i rezultate postignute Instrumentom za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju te da o njima redovito izvješćuju Parlament; |
| --- | --- |

75.

| 76. | podsjeća da su u okviru ciljeva održivog razvoja promicanje i zaštita kulture sami po sebi cilj, posebno kako je utvrđeno u ciljevima 4.7., 8.9. i 11.4., te predstavljaju ključni doprinos provedbi Programa UN-a do 2030.; ističe međusektorsku prirodu kulturnih i kulturnih projekata koja im omogućuje da pozitivno doprinesu postizanju svih ciljeva održivog razvoja; poziva Komisiju, delegacije EU-a u trećim zemljama i države članice da dodatno istraže međusobnu povezanost kulture i kulturnih politika te postizanje svih ciljeva održivog razvoja, među ostalim sudjelovanjem umjetnika i kulturnih radnika u uključivom dijalogu, profesionalnim mrežama, razmjenama i partnerstvima s više dionika, te da pruže potporu organizacijama civilnog društva; poziva Komisiju i ESVD da organiziraju više informativnih sastanaka i razmjene mišljenja i praksi kako bi se zajamčila pravilna provedba tih zajedničkih prioriteta; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ističe potencijal kulture te materijalne i nematerijalne kulturne baštine kao nosioca komunikacije, razmjene mira te promicanje pomirenja i sprečavanja sukoba; u tom kontekstu potiče pojačanu suradnju s UNESCO-om u zaštiti kulturne baštine i organiziranju misija za utvrđivanje činjenica; |
| --- | --- |

77.

| 78. | traži od Komisije da oštro osudi uništavanje povijesne, umjetničke i kulturne baštine u nedavnim sukobima, kao i sustavno i politički ili ideološki usmjereno uništavanje povijesne, umjetničke i kulturne baštine te iskorjenjivanje identiteta i kultura suverenih država, naroda ili manjina, uključujući kontinuiranu azerbajdžansku politiku brisanja i uskraćivanja armenske kulturne baštine u Gorskom Karabahu i oko njega te namjerno uništavanje kulturnih lokaliteta u Ukrajini kao rezultat neprovocirane i nezakonite ruske agresije na Ukrajinu; podsjeća da uništavanje kulturne baštine može predstavljati ratni zločin i kršenje ljudskih prava te u tom kontekstu podsjeća na odgovornost za zaštitu obveza koje su preuzele države članice, među ostalim u pogledu zaštite kulturne baštine nakon i tijekom oružanih sukoba; poziva na to da se zaštita kulturne baštine uvrsti u misije i operacije zajedničke sigurnosne i obrambene politike EU-a tako da se lokalnim partnerima pruži pomoć i edukacija pri rješavanju sigurnosnih izazova koji utječu na kulturnu baštinu; poziva na ciljane sankcije protiv pojedinaca i subjekata odgovornih za uništavanje, vandalizaciju ili trgovanje kulturnom baštinom kao važan korak u uspostavi odvraćanja i jamčenju odgovornosti za takva djela; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poziva Komisiju i ESVD da partnerima u državama članicama i trećim zemljama pruže tehničku i materijalnu pomoć u podizanju razine osviještenosti i razvoju potrebnih vještina i znanja za očuvanje kulturne baštine i upravljanje njome, među ostalim suradnjom s organizacijama mladih i obrazovnim ustanovama u trećim zemljama; |
| --- | --- |

79.

| 80. | upozorava Komisiju, ESVD, delegacije EU-a u trećim zemljama i države članice da obnova ratom zahvaćenih lokaliteta kulturne baštine u trećim zemljama koju financira EU ne bi trebala koristiti zaraćenim stranama koje su optužene za kršenja ljudskih prava, legitimizirati autoritarne režime niti normalizirati odnose s njima; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poziva države članice da uzmu u obzir stajalište Parlamenta pri odobravanju plana rada za kulturu za razdoblje 2023. – 2026.; |
| --- | --- |

81.

o

o o

| 82. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje. |
| --- | --- |

82.

---

(1)  SL C 388, 13.11.2020., str. 30.

(2)  SL C 334, 19.9.2018., str. 112.

(3)  SL C 456, 10.11.2021., str. 24.

(4)  SL C 125 E, 22.5.2008., str. 223.

(5)  SL C 184, 5.5.2022., str. 88.

(6)  SL C 347, 9.9.2022., str. 15.

(7)  SL C 385, 22.9.2021., str. 152.

(8)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0319.

(9)  SL C 385, 22.9.2021., str. 2.

(10)  SL L 189, 28.5.2021., str. 34.

(11)  SL L 189, 28.5.2021., str. 1.

(12)  SL L 202, 8.6.2021., str. 32.

(13)  SL L 462, 28.12.2021., str. 1.

(14)  SL L 437, 28.12.2020., str. 116.

(15)  SL L 131, 20.5.2017., str. 1.

(16)  SL L 131, 20.5.2017., str. 1.

(17)  Ernst & Young, Rebuilding Europe: The cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis (Ponovna izgradnja Europe: Kulturno i kreativno gospodarstvo prije i nakon krize prouzročene bolešću COVID-19), siječanj 2021.

(18)  Rezolucija Europskog parlamenta od 17. rujna 2020. o kulturnom oporavku Europe (SL C 385, 22.9.2021., str. 152.) i Rezolucija od 20. listopada 2021. o položaju umjetnika i kulturnom oporavku u EU-u (SL C 184, 5.5.2022., str. 88.).

(19)  Fancourt, D. i Finn, S., What is the evidence on the role of the arts in improving health and well-being? A scoping review (Koji su dokazi o ulozi umjetnosti u poboljšanju zdravlja i dobrobiti? Sveobuhvatni pregled), Regionalni ured Svjetske zdravstvene organizacije za Europu (Mreža zdravstvenih dokaza (HEN) – objedinjeno izvješće br. 67), Kopenhagen, 2019.

(20)  British Council i Goethe Institut, Cultural Value – Cultural Relations in Societies in Transition: A Literature Review (Vrijednost kulture – kulturni odnosi u društvima u tranziciji: pregled literature), 2018., str. 7.

(21)  Rivera, T., Distinguishing Cultural Relations From Cultural Diplomacy: The British Council’s Relationship With Her Majesty’s Government, (Razlikovanje kulturnih odnosa od kulturne diplomacije: Odnosi Britanskog vijeća s vladom Njezinog Veličanstva), Figueroa Press, Los Angeles, 2015., str. 9. – 10.

(22)  SL C 456, 10.11.2021., str. 24.

(23)  Direktiva (EU) 2019/790 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o autorskom pravu i srodnim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu i izmjeni direktiva 96/9/EZ i 2001/29/EZ, (SL L 130, 17.5.2019., str. 92.).

---

četvrtak, 15. prosinca 2022.

| 17.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 177/95 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 177/95

---

P9_TA(2022)0445

Gušenje mirnih prosvjeda diljem Narodne Republike Kine koje provodi kineska vlada

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2022. o gušenju mirnih prosvjeda diljem Narodne Republike Kine koje provodi kineska vlada (2022/2992(RSP))

(2023/C 177/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Kini, posebno one od 9. lipnja 2022. o stanju ljudskih prava u Xinjiangu, uključujući policijske spise policije u Xinjiangu (1), od 20. siječnja 2022. o kršenju temeljnih sloboda u Hong Kongu (2), od 16. rujna 2021. o novoj strategiji EU-a za Kinu (3), od 20. svibnja 2021. o kineskim protusankcijama protiv subjekata iz EU-a, zastupnika u Europskom parlamentu i zastupnika u nacionalnim parlamentima (4), od 21. siječnja 2021. o represiji nad demokratskom oporbom u Hong Kongu (5), od 12. rujna 2018. o stanju odnosa između EU-a i Kine (6) te od 16. prosinca 2015. o odnosima EU-a i Kine (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Kini, posebno one od 9. lipnja 2022. o stanju ljudskih prava u Xinjiangu, uključujući policijske spise policije u Xinjiangu (1), od 20. siječnja 2022. o kršenju temeljnih sloboda u Hong Kongu (2), od 16. rujna 2021. o novoj strategiji EU-a za Kinu (3), od 20. svibnja 2021. o kineskim protusankcijama protiv subjekata iz EU-a, zastupnika u Europskom parlamentu i zastupnika u nacionalnim parlamentima (4), od 21. siječnja 2021. o represiji nad demokratskom oporbom u Hong Kongu (5), od 12. rujna 2018. o stanju odnosa između EU-a i Kine (6) te od 16. prosinca 2015. o odnosima EU-a i Kine (7),

| — | uzimajući u obzir sastanak na vrhu između EU-a i Kine održan 1. travnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak na vrhu između EU-a i Kine održan 1. travnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir zaključne napomene Odbora Ujedinjenih naroda za ljudska prava u Posebnom upravnom području Kine Hong Kongu i Posebnom upravnom području Kine Makau o njihovoj provedbi Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, usvojene 27. srpnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključne napomene Odbora Ujedinjenih naroda za ljudska prava u Posebnom upravnom području Kine Hong Kongu i Posebnom upravnom području Kine Makau o njihovoj provedbi Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, usvojene 27. srpnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir Zajedničku kinesko-britansku deklaraciju iz 1984. i Zajedničku kinesko-portugalsku deklaraciju iz 1987., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku kinesko-britansku deklaraciju iz 1984. i Zajedničku kinesko-portugalsku deklaraciju iz 1987.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 12. ožujka 2019. naslovljenu „EU i Kina – strateški pregled” (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 12. ožujka 2019. naslovljenu „EU i Kina – strateški pregled” (JOIN(2019)0005),

| — | uzimajući u obzir da je Nagrada Saharov za 2019. dodijeljena Ilhamu Tohtiju, ujgurskom ekonomistu koji se mirnim putem bori za prava ujgurske manjine u Kini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da je Nagrada Saharov za 2019. dodijeljena Ilhamu Tohtiju, ujgurskom ekonomistu koji se mirnim putem bori za prava ujgurske manjine u Kini,

| — | uzimajući u obzir odluku Vijeća EU-a od 5. prosinca 2022. o produljenju mjera poduzetih u okviru Uredbe Vijeća (EU) 2020/1998 od 7. prosinca 2020. o mjerama ograničavanja zbog teških kršenja i povreda ljudskih prava (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Vijeća EU-a od 5. prosinca 2022. o produljenju mjera poduzetih u okviru Uredbe Vijeća (EU) 2020/1998 od 7. prosinca 2020. o mjerama ograničavanja zbog teških kršenja i povreda ljudskih prava (8),

| — | uzimajući u obzir napomene predsjednika Vijeća Charlesa Michela nakon sastanka s kineskim predsjednikom Xijem Jinpingom 1. prosinca 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir napomene predsjednika Vijeća Charlesa Michela nakon sastanka s kineskim predsjednikom Xijem Jinpingom 1. prosinca 2022.,

| — | uzimajući u obzir priopćenje za medije Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 2. prosinca 2022. naslovljeno: „EU – SAD: savjetovanje između zamjenice državnog tajnika SAD-a Wendy Sherman i glavnog tajnika Europske službe za vanjsko djelovanje Stefana Sannina”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje za medije Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 2. prosinca 2022. naslovljeno: „EU – SAD: savjetovanje između zamjenice državnog tajnika SAD-a Wendy Sherman i glavnog tajnika Europske službe za vanjsko djelovanje Stefana Sannina”,

| — | uzimajući u obzir 11. strateški dijalog EU-a i Kine održan 28. rujna 2021. između potpredsjednika Komisije / visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Josepa Borrella i kineskog državnog vijećnika / ministra vanjskih poslova Wanga Yija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 11. strateški dijalog EU-a i Kine održan 28. rujna 2021. između potpredsjednika Komisije / visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Josepa Borrella i kineskog državnog vijećnika / ministra vanjskih poslova Wanga Yija,

| — | uzimajući u obzir članak 35. Ustava Narodne Republike Kine, kojim se propisuje da građani Narodne Republike Kine moraju uživati slobodu govora, tiska, okupljanja, udruživanja, održavanja povorki i prosvjedovanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 35. Ustava Narodne Republike Kine, kojim se propisuje da građani Narodne Republike Kine moraju uživati slobodu govora, tiska, okupljanja, udruživanja, održavanja povorki i prosvjedovanja,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima od 16. prosinca 1966., koji je Kina potpisala 1998., ali nikad nije ratificirala, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima od 16. prosinca 1966., koji je Kina potpisala 1998., ali nikad nije ratificirala,

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2020. – 2024. i Smjernice EU-a o borcima za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2020. – 2024. i Smjernice EU-a o borcima za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir izvješće Ureda visoke povjerenice Ujedinjenih naroda za ljudska prava o Xinjiangu objavljeno 31. kolovoza 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Ureda visoke povjerenice Ujedinjenih naroda za ljudska prava o Xinjiangu objavljeno 31. kolovoza 2022.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da bi promicanje i poštovanje ljudskih prava, demokracije i vladavine prava trebali biti u središtu odnosa EU-a i Kine, u skladu s obvezom EU-a da štiti te vrijednosti u svojem vanjskom djelovanju te u skladu s obvezom Kine da se tih vrijednosti pridržava u vlastitom razvoju i međunarodnoj suradnji; |
| --- | --- |

A.

budući da bi promicanje i poštovanje ljudskih prava, demokracije i vladavine prava trebali biti u središtu odnosa EU-a i Kine, u skladu s obvezom EU-a da štiti te vrijednosti u svojem vanjskom djelovanju te u skladu s obvezom Kine da se tih vrijednosti pridržava u vlastitom razvoju i međunarodnoj suradnji;

| B. | budući da od 2020. Kina provodi vrlo strogu politiku nulte stope bolesti COVID-19 koja uključuje masovna testiranja te ad hoc i dugotrajna ograničenja kretanja kojima se ozbiljno ograničavaju slobode i prava ljudi; |
| --- | --- |

B.

budući da od 2020. Kina provodi vrlo strogu politiku nulte stope bolesti COVID-19 koja uključuje masovna testiranja te ad hoc i dugotrajna ograničenja kretanja kojima se ozbiljno ograničavaju slobode i prava ljudi;

| C. | budući da su te stroge mjere dovele do čestih i dugotrajnih ograničenja kretanja, masovnih i sustavnih zahtjeva za testiranje i boravak u karanteni, kao i do nerazmjernih i strogih ograničenja slobode kretanja unutar Kine; budući da su spomenute mjere rezultirale i nestašicama osnovnih potrepština, uključujući hranu, ograničenim pristupom zdravstvenoj skrbi i povećanjem nezaposlenosti mladih u Narodnoj Republici Kini; |
| --- | --- |

C.

budući da su te stroge mjere dovele do čestih i dugotrajnih ograničenja kretanja, masovnih i sustavnih zahtjeva za testiranje i boravak u karanteni, kao i do nerazmjernih i strogih ograničenja slobode kretanja unutar Kine; budući da su spomenute mjere rezultirale i nestašicama osnovnih potrepština, uključujući hranu, ograničenim pristupom zdravstvenoj skrbi i povećanjem nezaposlenosti mladih u Narodnoj Republici Kini;

| D. | budući da je u danima i tjednima prije izbijanja sve većih prosvjeda zamijećena visoka razina napetosti u nekim tvornicama, kao što su tvornice Foxconn, iz kojih je velik broj radnika pobjegao u cilju izbjegavanja radikalnih i potpunih ograničenja kretanja u tim tvornicama nakon izbijanja bolesti COVID-19 unutar proizvodnih pogona i u znak prosvjeda protiv opetovanog neplaćanja bonusa tijekom ograničenja kretanja; budući da su prosvjedi u tvornicama postali nasilni, te da su se preko društvenih mreža širili videozapisi na kojima pripadnici policije premlaćuju radnike; |
| --- | --- |

D.

budući da je u danima i tjednima prije izbijanja sve većih prosvjeda zamijećena visoka razina napetosti u nekim tvornicama, kao što su tvornice Foxconn, iz kojih je velik broj radnika pobjegao u cilju izbjegavanja radikalnih i potpunih ograničenja kretanja u tim tvornicama nakon izbijanja bolesti COVID-19 unutar proizvodnih pogona i u znak prosvjeda protiv opetovanog neplaćanja bonusa tijekom ograničenja kretanja; budući da su prosvjedi u tvornicama postali nasilni, te da su se preko društvenih mreža širili videozapisi na kojima pripadnici policije premlaćuju radnike;

| E. | budući da su zbog stroge provedbe mjera ograničenja kretanja cijele zgrade, uključujući izlaze za slučaj opasnosti, ponekad bile potpuno zatvorene; budući da je 24. studenoga 2022. izbio požar u stambenoj zgradi u Urumqiju (Xinjiang), u gradu u kojem je više od 100 dana na snazi bilo neprekidno ograničenje kretanja, te da je u spomenutom požaru život izgubilo najmanje deset osoba; budući da lokalni izvori i brojne objave na društvenim mrežama upućuju na znatno veći broj smrtnih slučajeva (9), do 40 njih; budući da su stanovnici te zgrade navodno bili zaključani u svojim stanovima te da su vatrogasci kasnili, vjerojatno zbog ograničenja uvedenih u okviru politike nulte stope bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

E.

budući da su zbog stroge provedbe mjera ograničenja kretanja cijele zgrade, uključujući izlaze za slučaj opasnosti, ponekad bile potpuno zatvorene; budući da je 24. studenoga 2022. izbio požar u stambenoj zgradi u Urumqiju (Xinjiang), u gradu u kojem je više od 100 dana na snazi bilo neprekidno ograničenje kretanja, te da je u spomenutom požaru život izgubilo najmanje deset osoba; budući da lokalni izvori i brojne objave na društvenim mrežama upućuju na znatno veći broj smrtnih slučajeva (9), do 40 njih; budući da su stanovnici te zgrade navodno bili zaključani u svojim stanovima te da su vatrogasci kasnili, vjerojatno zbog ograničenja uvedenih u okviru politike nulte stope bolesti COVID-19;

| F. | budući da su 26. studenoga 2022., prvi put nakon prosvjeda na trgu Tiananmen 1989., ljudi izašli na ulice u Pekingu, Šangaju i drugim velikim kineskim gradovima i općinama te navodno na više od 100 sveučilišta kako bi prosvjedovali protiv kineske politike nulte stope bolesti COVID-19 i osudili autoritarnu vladavinu Komunističke partije Kine; budući da je među prosvjednicima prazan list papira brzo postao simbol izražavanja ljutnje zbog gušenja slobode govora; |
| --- | --- |

F.

budući da su 26. studenoga 2022., prvi put nakon prosvjeda na trgu Tiananmen 1989., ljudi izašli na ulice u Pekingu, Šangaju i drugim velikim kineskim gradovima i općinama te navodno na više od 100 sveučilišta kako bi prosvjedovali protiv kineske politike nulte stope bolesti COVID-19 i osudili autoritarnu vladavinu Komunističke partije Kine; budući da je među prosvjednicima prazan list papira brzo postao simbol izražavanja ljutnje zbog gušenja slobode govora;

| G. | budući da je policija, nakon što je isprva pokazala suzdržanost, brzo počela rastjeravati okupljene gomile i provoditi brojna uhićenja u više gradova; budući da je u Šangaju, primjerice, policija upotrijebila suzavac kako bi rastjerala 300-injak okupljenih prosvjednika; budući da su objave o prosvjedu na kineskim platformama društvenih mreža odmah izbrisane kako bi se suzbile kritike; budući da su kineski državni mediji dosad jednostavno izbjegavali izvještavati o prosvjedima; |
| --- | --- |

G.

budući da je policija, nakon što je isprva pokazala suzdržanost, brzo počela rastjeravati okupljene gomile i provoditi brojna uhićenja u više gradova; budući da je u Šangaju, primjerice, policija upotrijebila suzavac kako bi rastjerala 300-injak okupljenih prosvjednika; budući da su objave o prosvjedu na kineskim platformama društvenih mreža odmah izbrisane kako bi se suzbile kritike; budući da su kineski državni mediji dosad jednostavno izbjegavali izvještavati o prosvjedima;

| H. | budući da neki prosvjednici pozivaju predsjednika Xija Jinpinga da podnese ostavku, što predstavlja dosad nezabilježen izazov za trenutačno vodstvo zemlje; |
| --- | --- |

H.

budući da neki prosvjednici pozivaju predsjednika Xija Jinpinga da podnese ostavku, što predstavlja dosad nezabilježen izazov za trenutačno vodstvo zemlje;

| I. | budući da su na čelu tih prosvjeda žene; budući da se posljednjih godina prava žena u Kini pogoršavaju; budući da su studije pokazale da ograničenja kretanja povećavaju rizik od rodno uvjetovanog nasilja u obitelji; |
| --- | --- |

I.

budući da su na čelu tih prosvjeda žene; budući da se posljednjih godina prava žena u Kini pogoršavaju; budući da su studije pokazale da ograničenja kretanja povećavaju rizik od rodno uvjetovanog nasilja u obitelji;

| J. | budući da postoje izvještaji o snažnoj policijskoj prisutnosti i intervencijama koje su dovele do brojnih uhićenja mirnih prosvjednika; budući da su, prema različitim organizacijama za ljudska prava, vlasti također zadirale u pravo prosvjednika na pravno zastupanje, pri čemu su lokalne vlasti upozoravale neke odvjetnike da ne preuzimaju predmete; |
| --- | --- |

J.

budući da postoje izvještaji o snažnoj policijskoj prisutnosti i intervencijama koje su dovele do brojnih uhićenja mirnih prosvjednika; budući da su, prema različitim organizacijama za ljudska prava, vlasti također zadirale u pravo prosvjednika na pravno zastupanje, pri čemu su lokalne vlasti upozoravale neke odvjetnike da ne preuzimaju predmete;

| K. | budući da se člankom 35. Ustava Narodne Republike Kine propisuje da građani Narodne Republike Kine uživaju slobodu govora, tiska, okupljanja, udruživanja, održavanja povorki i prosvjedovanja; budući da se slobode sadržane u tom članku neprestano krše; |
| --- | --- |

K.

budući da se člankom 35. Ustava Narodne Republike Kine propisuje da građani Narodne Republike Kine uživaju slobodu govora, tiska, okupljanja, udruživanja, održavanja povorki i prosvjedovanja; budući da se slobode sadržane u tom članku neprestano krše;

| L. | budući da se stanje ljudskih prava u Kini drastično pogoršalo otkad je vlast u ožujku 2013. preuzeo predsjednik Xi Jinping; budući da kineska vlada postaje sve više neprijateljska prema ljudskim pravima i vladavini prava; budući da je proširen nezakoniti masovni nadzor i praćenje kineskih građana; |
| --- | --- |

L.

budući da se stanje ljudskih prava u Kini drastično pogoršalo otkad je vlast u ožujku 2013. preuzeo predsjednik Xi Jinping; budući da kineska vlada postaje sve više neprijateljska prema ljudskim pravima i vladavini prava; budući da je proširen nezakoniti masovni nadzor i praćenje kineskih građana;

| M. | budući da su kineske vlasti posljednjih godina postrožile cenzuru na internetu, posebno nakon izbijanja bolesti COVID-19; budući da su kineske vlasti i policija stvorile jedan od najsofisticiranijih sustava nadzora na svijetu tako što su dobile pristup moćnom softveru i tehnologiji za prepoznavanje lica kako bi se u velikoj mjeri generalno ograničile temeljne slobode ili čak u znatnoj mjeri kršila ljudska prava; budući da vlada zabrinutost da će zbog tih tehnologija masovnog nadzora i prepoznavanja lica sigurnosni aparat poslije kazneno goniti prosvjednike; |
| --- | --- |

M.

budući da su kineske vlasti posljednjih godina postrožile cenzuru na internetu, posebno nakon izbijanja bolesti COVID-19; budući da su kineske vlasti i policija stvorile jedan od najsofisticiranijih sustava nadzora na svijetu tako što su dobile pristup moćnom softveru i tehnologiji za prepoznavanje lica kako bi se u velikoj mjeri generalno ograničile temeljne slobode ili čak u znatnoj mjeri kršila ljudska prava; budući da vlada zabrinutost da će zbog tih tehnologija masovnog nadzora i prepoznavanja lica sigurnosni aparat poslije kazneno goniti prosvjednike;

| N. | budući da su prema nedavnim izvješćima kineske vlasti provele najvišu razinu „hitnog odgovora” u smislu cenzure medija u kontekstu nedavnog izbijanja prosvjeda; budući da platforme društvenih mreža imaju aktivnu i ključnu ulogu u širenju sadržaja diljem zemlje; budući da sigurnosne snage također zaustavljaju građane na ulici, pregledavaju njihove elektroničke uređaje i prisiljavaju ih da izbrišu određene aplikacije, sadržaje i fotografije povezane s prosvjedima; budući da su nakon izbijanja prosvjeda kineske vlasti odmah počele masovno pratiti aplikacije za razmjenu poruka, društvene mreže i mobilne telefone koje smatraju sumnjivima, kao i upotrebljavati virtualne privatne mreže kako bi identificirale, zastrašivale i uznemiravale osobe koje navodno organiziraju prosvjede i sudjeluju u njima; |
| --- | --- |

N.

budući da su prema nedavnim izvješćima kineske vlasti provele najvišu razinu „hitnog odgovora” u smislu cenzure medija u kontekstu nedavnog izbijanja prosvjeda; budući da platforme društvenih mreža imaju aktivnu i ključnu ulogu u širenju sadržaja diljem zemlje; budući da sigurnosne snage također zaustavljaju građane na ulici, pregledavaju njihove elektroničke uređaje i prisiljavaju ih da izbrišu određene aplikacije, sadržaje i fotografije povezane s prosvjedima; budući da su nakon izbijanja prosvjeda kineske vlasti odmah počele masovno pratiti aplikacije za razmjenu poruka, društvene mreže i mobilne telefone koje smatraju sumnjivima, kao i upotrebljavati virtualne privatne mreže kako bi identificirale, zastrašivale i uznemiravale osobe koje navodno organiziraju prosvjede i sudjeluju u njima;

| O. | budući da su kineske vlasti posljednjih godina raspustile skupine civilnog društva i zatvorile mnoge neovisne aktiviste, zbog čega je iznimno teško organizirati velike prosvjede; budući da je posljednjih mjeseci dolazilo do sporadičnih prosvjeda kao odgovor na politiku povezanu s bolešću COVID-19, gospodarske poteškoće, cenzuru i proširene ovlasti predsjednika Xija Jinpinga, u Kini i od strane kineskih državljana izvan zemlje; |
| --- | --- |

O.

budući da su kineske vlasti posljednjih godina raspustile skupine civilnog društva i zatvorile mnoge neovisne aktiviste, zbog čega je iznimno teško organizirati velike prosvjede; budući da je posljednjih mjeseci dolazilo do sporadičnih prosvjeda kao odgovor na politiku povezanu s bolešću COVID-19, gospodarske poteškoće, cenzuru i proširene ovlasti predsjednika Xija Jinpinga, u Kini i od strane kineskih državljana izvan zemlje;

| P. | budući da Kina na razne načine sudjeluje u prekograničnoj represiji i nadzoru, od špijunaže, kibernapada, fizičkih napada i izdavanja crvenih tjeralica preko Interpola do „odobalnih policijskih postaja” na teritoriju EU-a; |
| --- | --- |

P.

budući da Kina na razne načine sudjeluje u prekograničnoj represiji i nadzoru, od špijunaže, kibernapada, fizičkih napada i izdavanja crvenih tjeralica preko Interpola do „odobalnih policijskih postaja” na teritoriju EU-a;

| Q. | budući da su, odlukom koordiniranom na državnoj razini, studenti poslani kući sa svojih sveučilišta mjesec dana ranije kako bi ih se spriječilo da nastave sudjelovati u organiziranim prosvjedima; |
| --- | --- |

Q.

budući da su, odlukom koordiniranom na državnoj razini, studenti poslani kući sa svojih sveučilišta mjesec dana ranije kako bi ih se spriječilo da nastave sudjelovati u organiziranim prosvjedima;

| R. | budući da su neki kineski diplomati sudjelovali u nasilnim činovima i prijetnjama upućenima kineskim studentima i protivnicima u inozemstvu, zahtijevajući da se „odupru falsificiranju i diskreditiranju kineske politike sprečavanja i kontrole epidemija”; |
| --- | --- |

R.

budući da su neki kineski diplomati sudjelovali u nasilnim činovima i prijetnjama upućenima kineskim studentima i protivnicima u inozemstvu, zahtijevajući da se „odupru falsificiranju i diskreditiranju kineske politike sprečavanja i kontrole epidemija”;

| S. | budući da Kina sustavno progoni Ujgure i druge etničke manjine, borce za ljudska prava, društvene aktiviste, vjerske skupine, novinare i prosvjednike protiv nepravdi, te da provodi sve veću represiju nad svim neistomišljenicima i pripadnicima oporbe; budući da su smrtni slučajevi uslijed požara u Urumqiju još jedna tragedija u području kršenja ljudskih prava do kojih dolazi u Ujgurskoj autonomnoj regiji Xinjiangu; |
| --- | --- |

S.

budući da Kina sustavno progoni Ujgure i druge etničke manjine, borce za ljudska prava, društvene aktiviste, vjerske skupine, novinare i prosvjednike protiv nepravdi, te da provodi sve veću represiju nad svim neistomišljenicima i pripadnicima oporbe; budući da su smrtni slučajevi uslijed požara u Urumqiju još jedna tragedija u području kršenja ljudskih prava do kojih dolazi u Ujgurskoj autonomnoj regiji Xinjiangu;

| 1. | oštro osuđuje reakciju kineske vlade na mirne prosvjede i progon mirnih prosvjednika diljem Narodne Republike Kine; izražava sućut žrtvama požara u Urumqiju i članovima njihovih obitelji te izražava solidarnost s njima; poziva kinesku vladu da bude transparentna u pogledu broja žrtava i okolnosti pod kojima je došlo do njihove smrti; poziva na brzu, učinkovitu i temeljitu istragu požara u Urumqiju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izražava solidarnost s kineskim narodom u njegovoj borbi za temeljne slobode; osuđuje progon mirnih prosvjednika; apelira na sve policijske snage da reagiraju u skladu s međunarodnim standardima, uključujući Temeljna načela Ujedinjenih naroda o upotrebi sile i vatrenog oružja od strane službenika kaznenog progona; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izražava duboku zabrinutost zbog kršenja ljudskih prava u Kini, među ostalim u kontekstu njezine politike nulte stope bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

3.

| 4. | napominje da su sve žrtve požara u Urumqiju ujgurske etničke skupine (10), čime se produbljuje patnja te etničke skupine koja je žrtva sustavnih zlodjela povezanih s ljudskim pravima u Ujgurskoj autonomnoj regiji Xinjiangu, za koje je Europski parlament priznao da predstavljaju zločine protiv čovječnosti i ozbiljan rizik od genocida (11); |
| --- | --- |

4.

| 5. | najoštrije osuđuje činjenicu da su sloboda izražavanja, sloboda okupljanja te sloboda tiska i društvenih medija u Kini strogo ograničeni; poziva kinesku vladu da zajamči slobodu izražavanja, udruživanja, okupljanja, tiska i medija, kako je utvrđeno u kineskom Ustavu i međunarodnom pravu o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

5.

| 6. | oštro osuđuje nasilne napade i pritvaranje stranog novinara koji je izvještavao o tim prosvjedima; podsjeća da je sloboda tiska temeljno načelo i ključni stup svake demokracije; poziva Kinu da se pobrine za to da svi novinari mogu obavljati svoj posao slobodno i bez prepreka ili straha od odmazde, kako je predviđeno kineskim zakonodavstvom; naglašava da bi trebalo zajamčiti slobodu tiska i medija; apelira na kineske vlasti da se prestanu miješati u rad odvjetnika i pravnih stručnjaka, boraca za ljudska prava i drugih osoba koje otvoreno izražavaju zabrinutost zbog prosvjednika ili osoba koje brane pravo na mirno prosvjedovanje, te da ih prestanu uznemiravati i zastrašivati; |
| --- | --- |

6.

| 7. | potiče Kinu da smjesta zaustavi gušenje mirnih prosvjeda i zastrašivanje mirnih prosvjednika te da svima zajamči temeljna prava; poziva kineske vlasti da odmah oslobode sve nezakonito pritvorene prosvjednike; zahtijeva da se svi nedavno prikupljeni podaci o mirnim prosvjednicima izbrišu i da se u budućnosti ne upotrebljavaju; zahtijeva da se članove obitelji svih osoba lišenih slobode obavijesti o tome gdje se nalaze i o optužbama protiv njih; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prepoznaje izazov osmišljavanja politike u vezi s bolešću COVID-19 koja bi na odgovarajući način uravnotežila zaštitu javnog zdravlja te prava i sloboda; podsjeća na važnost razmjernosti; prima na znanje nedavno ukidanje nekih od najrepresivnijih ograničenja povezanih s bolešću COVID-19 u Kini; |
| --- | --- |

8.

| 9. | prima na znanje činjenicu da je prosvjedni pokret ujedinio ljude vrlo različitog podrijetla i da se odvijao diljem zemlje; ističe izvanrednu činjenicu da je izražena međuetnička solidarnost sa žrtvama požara u Xinjiangu, s obzirom na to da kinesko stanovništvo Han prethodno nije značajno reagiralo na strašnu sudbinu Ujgura tijekom posljednjih šest godina; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva kineske i lokalne vlasti da stanu na kraj represiji Ujgura i podsjeća da su Ujguri u regiji podvrgnuti intenzivnom nadzoru, prisilnom radu, nedobrovoljnim sterilizacijama i mjerama za sprečavanje rađanja, kao i drugim kršenjima prava, koja predstavljaju zločine protiv čovječnosti i ozbiljan rizik od genocida; pozdravlja, u tom pogledu, prijedlog Komisije da se proizvodima proizvedenima prisilnim radom zabrani ulazak na tržište EU-a; |
| --- | --- |

10.

| 11. | oštro osuđuje raširenu primjenu masovnog nadzora i trenutačnu cenzuru društvenih mreža; apelira na kineske vlasti da stanu na kraj tim kršenjima temeljnih prava na privatnost i slobodu izražavanja kao i manipulaciji informacijama na društvenim mrežama; |
| --- | --- |

11.

| 12. | osuđuje činjenicu da kineska tehnološka poduzeća TikTok i Tencent surađuju s kineskom vladom na prikupljanju dokaza o identitetu prosvjednika kako bi se omogućilo njihovo uhićenje te provode cenzuru na internetu; poziva europske mirovinske fondove da prodaju svoje udjele u kineskim poduzećima koja ugrožavaju ljudska prava; |
| --- | --- |

12.

| 13. | izražava duboku zabrinutost zbog ponašanja Apple Inc. u Kini tijekom prosvjeda, s obzirom na to da je spomenuto društvo usko surađivalo s Komunističkom partijom Kine na suzbijanju širenja snimki mirnih prosvjeda protiv ograničenja kretanja tako što je onemogućilo funkciju AirDrop na svojim uređajima u Kini; napominje da je ta funkcija omogućavala prosvjednicima da dijele snimke i organiziraju prosvjede bez korištenja bežičnog interneta, koji je pod stalnim nadzorom i kontrolom Komunističke partije Kine; naglašava da bi činjenica da poduzeća mogu biti taoci Komunističke partije Kine i omogućiti nemilosrdna kršenja ljudskih prava trebala biti poziv zapadnim vladama da predlože zakonodavstvo kojim bi se zapadna poduzeća potaknula da ulože više napora u premještanje proizvodnje iz Kine; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponovno izražava zabrinutost zbog činjenice da kineske vlasti nisu dopustile visokoj povjerenici UN-a za ljudska prava Michelle Bachelet da tijekom svojeg posjeta Kini uživa neometan pristup neovisnim organizacijama civilnog društva i borcima za ljudska prava; ponovno poziva kineske vlasti da omoguće takav slobodan, smislen i neometan pristup neovisnim novinarima, međunarodnim promatračima i istražnim tijelima, uključujući posebno nositelje mandata posebnih postupaka Vijeća UN-a za ljudska prava i posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava; podržava poziv 50 stručnjaka Ujedinjenih naroda za ljudska prava da se u Vijeću UN-a za ljudska prava uspostavi poseban mandat za praćenje uvjeta ljudskih prava diljem Kine te izvješćivanje o njima; poziva EU i njegove države članice da nastave surađivati s partnerima istomišljenicima na uspostavi istražnog mehanizma u okviru Vijeća UN-a za ljudska prava radi praćenja i ocjene ozbiljnih kršenja ljudskih prava diljem Kine te javnog izvješćivanja o njima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | potiče EU i države članice da pruže zaštitu i potporu aktivistima za ljudska prava i demokraciju u Kini, posebno obraćanjem lokalnim i nacionalnim vlastima i potpunom primjenom Smjernica EU-a o borcima za ljudska prava i drugih relevantnih politika EU-a, uključujući novi Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju; pozdravlja nastavak uspostavljenog bilateralnog dijaloga između EU-a i SAD-a o Kini, a posebno izjavu da „Sjedinjene Američke Države i Europska unija nikad nisu bile usklađenije oko strateških perspektiva”; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva EU i druge međunarodne organizacije da prate i procjenjuju usklađenost odgovora Kine na te prosvjede s međunarodnim standardima u području ljudskih prava i s njezinim obvezama u okviru međunarodnog prava o ljudskim pravima; naglašava da je važno da Delegacija EU-a u Pekingu nastavi pratiti pritvaranje mirnih prosvjednika i sva suđenja onima koji su kazneno gonjeni zbog ostvarivanja prava na slobodu mirnog okupljanja i izražavanja, primjenjujući u potpunosti Smjernice EU-a o borcima za ljudska prava i druge relevantne politike EU-a; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva potpredsjednika Komisije / visokog predstavnika Josepa Borrella da konkretnim koracima poprati nedavne rasprave u Europskom vijeću te da intenzivira rasprave na razini ministara vanjskih poslova država članica; poziva ESVD i Komisiju da u okviru Radne skupine za Aziju i Oceaniju uspostave stalnu raspravu o Kini; pozdravlja odluku o produljenju sankcija kao odgovor na kršenja ljudskih prava u Xinjiangu do 8. prosinca 2023.; ponovno poziva na dodatne sankcije EU-a usmjerene na kineske dužnosnike i subjekte odgovorne za zločine protiv čovječnosti; potiče vlasti država članica EU-a da razmotre kazneni progon kineskih dužnosnika koji se smatraju odgovornima za zločine protiv čovječnosti, na temelju načela univerzalne nadležnosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | izražava duboku zabrinutost zbog nedavnih otkrića o postojanju kineskih prekomorskih policijskih postaja u brojnim državama članicama EU-a i diljem svijeta; poziva Komisiju, Vijeće i nacionalna tijela za izvršavanje zakonodavstva da hitno osiguraju dobru koordinaciju kako bi se rasvijetlile te prakse, poduzele odgovarajuće mjere i zatvorile sve kineske prekomorske policijske postaje; poziva EU i njegove države članice da u suradnji s partnerima istomišljenicima utvrde i ukinu sve načine kojima se olakšava kineska kampanja transnacionalne represije, posebno protiv članova njezine dijaspore; |
| --- | --- |

18.

| 19. | potiče države članice da okončaju sve svoje sporazume o izručenju s Kinom i Hong Kongom; nadalje, potiče države članice da budu oprezne kada surađuju u okviru međunarodnih tijela za izvršavanje zakonodavstva kao što su Interpol i Ured Ujedinjenih naroda za droge i kriminal; nadalje, poziva države članice da na odgovarajući način zajamče sigurnost kineskih izbjeglica u svojoj nadležnosti kako bi se izbjeglo njihovo hvatanje, „uvjeravanje na povratak” ili navođenje na odlazak u zemlju izvan EU-a iz koje bi ih se lako moglo vratiti u Kinu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva sve članove međunarodne zajednice i sve dionike da u svojim kontaktima s Narodnom Republikom Kinom otvaraju temu slobode izražavanja; pozdravlja činjenicu da je predsjednik Europskog vijeća Charles Michel pokrenuo pitanje prosvjeda s Xijem Jinpingom; poziva na bezuvjetnu spremnost na nastavak dijaloga o ljudskim pravima između EU-a i Kine, koji se nije održao već više od tri godine; također napominje da bi svi europski čelnici trebali jasno obavijestiti kineske vlasti o odlučnosti EU-a da reagira na eskalaciju represije protiv prosvjednika pokretanjem tog pitanja u međunarodnim organizacijama te da po potrebi nametne dodatne sankcije; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku UN-a, visokom povjereniku UN-a za ljudska prava, vladi i parlamentu Narodne Republike Kine te svim veleposlanicima Narodne Republike Kine u državama članicama EU-a. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0237.

(2)  SL C 336, 2.9.2022., str. 2.

(3)  SL C 117, 11.3.2022., str. 40.

(4)  SL C 15, 12.1.2022., str. 170.

(5)  SL C 456, 10.11.2021., str. 242.

(6)  SL C 433, 23.12.2019., str. 103.

(7)  SL C 399, 24.11.2017., str. 92.

(8)  SL L 410 I, 7.12.2020., str. 1.

(9)  https://edition.cnn.com/2022/12/01/china/china-protests-urumqi-fire-deaths-covid-dst-intl-hnk/index.html.

(10)  https://www.rfa.org/english/news/uyghur/urumqi-fire-12022022172846.html.

(11)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0237.

---

| 17.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 177/101 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 177/101

---

P9_TA(2022)0446

Gušenje mirnih prosvjeda u Čadu koje provodi vojna hunta

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2022. o gušenju mirnih prosvjeda u Čadu koje provodi vojna hunta (2022/2993(RSP))

(2023/C 177/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o stanju u Čadu (1) i od 16. rujna 2020. o sigurnosnoj suradnji EU-a i Afrike u području Sahela, zapadnoj Africi i Rogu Afrike (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta od 20. svibnja 2021. o stanju u Čadu (1) i od 16. rujna 2020. o sigurnosnoj suradnji EU-a i Afrike u području Sahela, zapadnoj Africi i Rogu Afrike (2),

| — | uzimajući u obzir izjavu Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 20. travnja 2021. o smrti predsjednika Idrissa Débyja Itnoa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 20. travnja 2021. o smrti predsjednika Idrissa Débyja Itnoa,

| — | uzimajući u obzir izjavu Delegacije Europske unije u Čadu od 19. listopada 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Delegacije Europske unije u Čadu od 19. listopada 2022.,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika glavnog tajnika Ujedinjenih naroda od 20. travnja 2021. o Čadu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika glavnog tajnika Ujedinjenih naroda od 20. travnja 2021. o Čadu,

| — | uzimajući u obzir izvješće o misiji Vijeća Afričke unije za mir i sigurnost za utvrđivanje činjenica u Čadu, koja je održana od 29. travnja do 6. svibnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o misiji Vijeća Afričke unije za mir i sigurnost za utvrđivanje činjenica u Čadu, koja je održana od 29. travnja do 6. svibnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir multinacionalne zajedničke snage (MNJTF) za borbu protiv skupine Boko Haram, koje imaju mandat Vijeća Afričke unije za mir i sigurnost i potporu Instrumenta mirovne pomoći EU-a za Afriku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir multinacionalne zajedničke snage (MNJTF) za borbu protiv skupine Boko Haram, koje imaju mandat Vijeća Afričke unije za mir i sigurnost i potporu Instrumenta mirovne pomoći EU-a za Afriku,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 2359 (2017) o raspoređivanju zajedničkih snaga skupine pet zemalja Sahela (FC-G5S), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 2359 (2017) o raspoređivanju zajedničkih snaga skupine pet zemalja Sahela (FC-G5S),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu članova Europskog vijeća i država članica skupine G5 Sahel od 28. travnja 2020. o sigurnosti, stabilnosti i razvoju Sahela, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu članova Europskog vijeća i država članica skupine G5 Sahel od 28. travnja 2020. o sigurnosti, stabilnosti i razvoju Sahela,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 16. travnja 2021. o integriranoj strategiji Europske unije u Sahelu, u kojima je ponovno potvrđena važnost čvrstog i dugoročnog partnerstva između EU-a i Sahela, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 16. travnja 2021. o integriranoj strategiji Europske unije u Sahelu, u kojima je ponovno potvrđena važnost čvrstog i dugoročnog partnerstva između EU-a i Sahela,

| — | uzimajući u obzir Nacionalni okvirni program za Čad u okviru Europskog razvojnog fonda za razdoblje 2014. – 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacionalni okvirni program za Čad u okviru Europskog razvojnog fonda za razdoblje 2014. – 2020.,

| — | uzimajući u obzir Ustav Čada, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Čada,

| — | uzimajući u obzir sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane, potpisan u Cotonouu, dana 23. lipnja 2000. (3) (Sporazum iz Cotonoua), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane, potpisan u Cotonouu, dana 23. lipnja 2000. (3) (Sporazum iz Cotonoua),

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda, koja je donesena 27. lipnja 1981., a stupila je na snagu 21. listopada 1986., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda, koja je donesena 27. lipnja 1981., a stupila je na snagu 21. listopada 1986.,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o demokraciji, izborima i upravljanju donesenu 30. siječnja 2007., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o demokraciji, izborima i upravljanju donesenu 30. siječnja 2007.,

| — | uzimajući u obzir izmijenjenu Prijelaznu povelju Čada, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izmijenjenu Prijelaznu povelju Čada,

| — | uzimajući u obzir Globalni indeks terorizma iz 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalni indeks terorizma iz 2019.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da od smrti bivšeg predsjednika Idrissa Débyja Itnoa u travnju 2021. Čad vodi njegov sin Mahamat Idriss Déby Itno; budući da je Prijelazno vojno vijeće prethodno suspendiralo ustav i raspustilo vladu i nacionalnu skupštinu; |
| --- | --- |

A.

budući da od smrti bivšeg predsjednika Idrissa Débyja Itnoa u travnju 2021. Čad vodi njegov sin Mahamat Idriss Déby Itno; budući da je Prijelazno vojno vijeće prethodno suspendiralo ustav i raspustilo vladu i nacionalnu skupštinu;

| B. | budući da se Prijelazno vojno vijeće obvezalo održati demokratske izbore u roku od 18 mjeseci od preuzimanja vlasti; budući da su 1. listopada 2022. u okviru nacionalnog dijaloga službeno donesene mjere kojima je najavljeno da će izbori biti odgođeni za daljnje dvije godine; budući da je Afrička unija objavila uvjete koji uključuju odbijanje svakog daljnjeg produljenja prvotnog 18-mjesečnog prijelaznog rasporeda te poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda; |
| --- | --- |

B.

budući da se Prijelazno vojno vijeće obvezalo održati demokratske izbore u roku od 18 mjeseci od preuzimanja vlasti; budući da su 1. listopada 2022. u okviru nacionalnog dijaloga službeno donesene mjere kojima je najavljeno da će izbori biti odgođeni za daljnje dvije godine; budući da je Afrička unija objavila uvjete koji uključuju odbijanje svakog daljnjeg produljenja prvotnog 18-mjesečnog prijelaznog rasporeda te poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda;

| C. | budući da je nacionalni dijalog organiziran kako bi se utvrdio proces tranzicije; budući da u tom procesu nisu sudjelovale sve oporbene skupine; budući da je dijalog zaključen preporukama da se proces tranzicije odgodi i da nitko, a posebno ne trenutačni predsjednik, ne bude isključen iz sudjelovanja na budućim izborima; |
| --- | --- |

C.

budući da je nacionalni dijalog organiziran kako bi se utvrdio proces tranzicije; budući da u tom procesu nisu sudjelovale sve oporbene skupine; budući da je dijalog zaključen preporukama da se proces tranzicije odgodi i da nitko, a posebno ne trenutačni predsjednik, ne bude isključen iz sudjelovanja na budućim izborima;

| D. | budući da su organizacije civilnog društva Čada izradile prijelazni plan za okončanje krize; budući da su neke organizacije civilnog društva Čada preporučile da bi međunarodna potpora trebala biti u obliku stabilizacijskog mehanizma s ciljem ponovne uspostave ustavnog poretka i podupiranja plana tranzicije; |
| --- | --- |

D.

budući da su organizacije civilnog društva Čada izradile prijelazni plan za okončanje krize; budući da su neke organizacije civilnog društva Čada preporučile da bi međunarodna potpora trebala biti u obliku stabilizacijskog mehanizma s ciljem ponovne uspostave ustavnog poretka i podupiranja plana tranzicije;

| E. | budući da je u razdoblju između 13. ožujka i 8. kolovoza 2022. vlada Čada na pregovore o mirovnom sporazumu u Dohi pozvala 53 političko-vojna pokreta, od kojih samo šest istinskih pokreta; |
| --- | --- |

E.

budući da je u razdoblju između 13. ožujka i 8. kolovoza 2022. vlada Čada na pregovore o mirovnom sporazumu u Dohi pozvala 53 političko-vojna pokreta, od kojih samo šest istinskih pokreta;

| F. | budući da je Prijelazno vojno vijeće na takozvani nacionalni uključivi i suvereni dijalog u N’Djameni pozvalo više od 1 300 delegata, od kojih je gotovo sve izravno imenovala vlada; |
| --- | --- |

F.

budući da je Prijelazno vojno vijeće na takozvani nacionalni uključivi i suvereni dijalog u N’Djameni pozvalo više od 1 300 delegata, od kojih je gotovo sve izravno imenovala vlada;

| G. | budući da su najvažnije političke stranke, organizacije civilnog društva i stvarne političko-vojne skupine bojkotirale ta dva događanja; |
| --- | --- |

G.

budući da su najvažnije političke stranke, organizacije civilnog društva i stvarne političko-vojne skupine bojkotirale ta dva događanja;

| H. | budući da su 20. listopada 2022. tisuće ljudi prosvjedovale diljem Čada i zahtijevale hitan povratak demokratskoj vladavini; budući da je uoči očekivanih prosvjeda ministar javne sigurnosti 19. listopada 2022. zabranio sve prosvjede u zemlji; budući da je policija, u kontinuiranoj i raširenoj represiji diljem zemlje, protiv mirnih prosvjednika koristila bojevo streljivo i suzavac; |
| --- | --- |

H.

budući da su 20. listopada 2022. tisuće ljudi prosvjedovale diljem Čada i zahtijevale hitan povratak demokratskoj vladavini; budući da je uoči očekivanih prosvjeda ministar javne sigurnosti 19. listopada 2022. zabranio sve prosvjede u zemlji; budući da je policija, u kontinuiranoj i raširenoj represiji diljem zemlje, protiv mirnih prosvjednika koristila bojevo streljivo i suzavac;

| I. | budući da su vlasti također najavile privremenu suspenziju aktivnosti sedam političkih skupina; budući da je također donesena odluka da će diljem zemlje biti zabranjene aktivnosti velikih oporbenih skupina i koalicije civilnog društva „Wakit Tamma”; budući da je u više gradova i četvrti došlo do restrikcija pristupa internetu; |
| --- | --- |

I.

budući da su vlasti također najavile privremenu suspenziju aktivnosti sedam političkih skupina; budući da je također donesena odluka da će diljem zemlje biti zabranjene aktivnosti velikih oporbenih skupina i koalicije civilnog društva „Wakit Tamma”; budući da je u više gradova i četvrti došlo do restrikcija pristupa internetu;

| J. | budući da je 4. studenoga 2022. na sastanku Odbora Ujedinjenih naroda protiv mučenja izvjestitelj Sébastien Touzé procijenio da je zbog protuvladinih prosvjeda između 50 i 150 osoba poginulo, između 150 i 184 nestalo, 1 369 ih je uhićeno, a između 600 i 1 100 prevezeno je u zatvor visokog stupnja sigurnosti Koro Toro smješten u pustinji, oko 600 kilometara od glavnoga grada; |
| --- | --- |

J.

budući da je 4. studenoga 2022. na sastanku Odbora Ujedinjenih naroda protiv mučenja izvjestitelj Sébastien Touzé procijenio da je zbog protuvladinih prosvjeda između 50 i 150 osoba poginulo, između 150 i 184 nestalo, 1 369 ih je uhićeno, a između 600 i 1 100 prevezeno je u zatvor visokog stupnja sigurnosti Koro Toro smješten u pustinji, oko 600 kilometara od glavnoga grada;

| K. | budući da je u roku od četiri dana 400 pritvorenih osoba osuđeno, bez prisutnosti i jednog branitelja; budući da su 5. prosinca 2022. 262 pritvorena prosvjednika osuđena na do tri godine zatvora, 80 na uvjetne kazne, a 59 ih je oslobođeno; |
| --- | --- |

K.

budući da je u roku od četiri dana 400 pritvorenih osoba osuđeno, bez prisutnosti i jednog branitelja; budući da su 5. prosinca 2022. 262 pritvorena prosvjednika osuđena na do tri godine zatvora, 80 na uvjetne kazne, a 59 ih je oslobođeno;

| L. | budući da su se ta suđenja održala netransparentno i bez javno dostupnih informacija; budući da je prosvjednicima uskraćen pristup pravosuđu; budući da je Odvjetnička komora Čada suđenje proglasila „parodijom pravde” i žalila se na odluku suda te budući da su stoga njezini odvjetnici bojkotirali ta suđenja; |
| --- | --- |

L.

budući da su se ta suđenja održala netransparentno i bez javno dostupnih informacija; budući da je prosvjednicima uskraćen pristup pravosuđu; budući da je Odvjetnička komora Čada suđenje proglasila „parodijom pravde” i žalila se na odluku suda te budući da su stoga njezini odvjetnici bojkotirali ta suđenja;

| M. | budući da je Odbor UN-a protiv mučenja u svojem opažanju zaključio da je raširenost nasilja u zatvorima, uključujući nasilna djela koja je nad pritvorenicima počinilo zatvorsko osoblje, zabrinjavajuća te je od državnih vlasti zatražio da provedu istrage svih smrtnih slučajeva u pritvoru i svih optužbi povezanih s mučenjem i zlostavljanjem od strane zatvorskog osoblja; |
| --- | --- |

M.

budući da je Odbor UN-a protiv mučenja u svojem opažanju zaključio da je raširenost nasilja u zatvorima, uključujući nasilna djela koja je nad pritvorenicima počinilo zatvorsko osoblje, zabrinjavajuća te je od državnih vlasti zatražio da provedu istrage svih smrtnih slučajeva u pritvoru i svih optužbi povezanih s mučenjem i zlostavljanjem od strane zatvorskog osoblja;

| N. | budući da se sigurnosna situacija u području Sahela znatno pogoršala tijekom posljednjih godina, što predstavlja ozbiljnu prijetnju regionalnoj i međunarodnoj sigurnosti; budući da su kršenja ljudskih prava i masovna ubojstva raširena, a sve veća nesigurnost opskrbe hranom, korupcija, ekstremno siromaštvo i poplave povećali su nesigurnost; budući da je u Sahelu 2019. bio primjetan najveći porast nasilnih ekstremističkih aktivnosti u usporedbi sa svim drugim regijama; |
| --- | --- |

N.

budući da se sigurnosna situacija u području Sahela znatno pogoršala tijekom posljednjih godina, što predstavlja ozbiljnu prijetnju regionalnoj i međunarodnoj sigurnosti; budući da su kršenja ljudskih prava i masovna ubojstva raširena, a sve veća nesigurnost opskrbe hranom, korupcija, ekstremno siromaštvo i poplave povećali su nesigurnost; budući da je u Sahelu 2019. bio primjetan najveći porast nasilnih ekstremističkih aktivnosti u usporedbi sa svim drugim regijama;

| O. | budući da se EU u svojoj integriranoj strategiji u Sahelu, koju je Vijeće usvojilo 16. travnja 2021., obvezao na pružanje potpore ključnim trenucima za demokraciju u regiji, na posvećivanje posebne političke pozornosti naporima u područjima upravljanja i vladavine prava te na nastavak poziva da snage unutarnje sigurnosti dobiju važniju ulogu u jačanju povjerenja između građana i države; |
| --- | --- |

O.

budući da se EU u svojoj integriranoj strategiji u Sahelu, koju je Vijeće usvojilo 16. travnja 2021., obvezao na pružanje potpore ključnim trenucima za demokraciju u regiji, na posvećivanje posebne političke pozornosti naporima u područjima upravljanja i vladavine prava te na nastavak poziva da snage unutarnje sigurnosti dobiju važniju ulogu u jačanju povjerenja između građana i države;

| P. | budući da je, prema podacima UN-a, Čad primio više od 577 000 izbjeglica iz, među ostalim, Darfura, Srednjoafričke Republike, Nigerije i Kameruna, uz to što se u toj zemlji nalazi 381 000 interno raseljenih osoba; budući da je stabilnost Čada ključna za Sahel te sjevernu i istočnu Afriku; |
| --- | --- |

P.

budući da je, prema podacima UN-a, Čad primio više od 577 000 izbjeglica iz, među ostalim, Darfura, Srednjoafričke Republike, Nigerije i Kameruna, uz to što se u toj zemlji nalazi 381 000 interno raseljenih osoba; budući da je stabilnost Čada ključna za Sahel te sjevernu i istočnu Afriku;

| Q. | budući da se Čad nalazi u strateškoj regiji i suočava se s ozbiljnim sigurnosnim izazovima s obzirom na blizinu te zemlje regionalnim uporištima militanata, posebno oko regije jezera Čad u kojoj djeluju Islamska država u pokrajini zapadne Afrike i Boko Haram, islamistička militantna skupina sa sjedištem u Nigeriji; budući da Čad ima ključnu ulogu u regionalnim mirovnim naporima u okviru zajedničkih snaga skupine G5 Sahel i multinacionalnih zajedničkih snaga; |
| --- | --- |

Q.

budući da se Čad nalazi u strateškoj regiji i suočava se s ozbiljnim sigurnosnim izazovima s obzirom na blizinu te zemlje regionalnim uporištima militanata, posebno oko regije jezera Čad u kojoj djeluju Islamska država u pokrajini zapadne Afrike i Boko Haram, islamistička militantna skupina sa sjedištem u Nigeriji; budući da Čad ima ključnu ulogu u regionalnim mirovnim naporima u okviru zajedničkih snaga skupine G5 Sahel i multinacionalnih zajedničkih snaga;

| 1. | žali zbog smrtonosnog nasilja i represije nad prodemokratskim prosvjednicima tijekom prosvjeda u listopadu 2022. i duboko žali zbog gubitaka života; ponovno osuđuje vojni državni udar koji je 20. travnja 2021. izvršilo Prijelazno vojno vijeće i činjenicu da je nakon toga suspendiran Ustava Čada, a nacionalna skupština i vlada raspuštene; |
| --- | --- |

1.

| 2. | osuđuje ograničavanje temeljnog prava na prosvjedovanje i upotrebu nasilja nad prosvjednicima i civilnim društvom u Čadu; duboko žali zbog toga što se tim mjerama vlade riskira ugrožavanje procesa prema demokraciji koji je u tijeku; potiče vlasti da u potpunosti poštuju nacionalne i međunarodne obveze zemlje, posebno pravo na slobodu mirnog okupljanja i slobodu udruživanja te pravo na tjelesni integritet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva UN i Afričku uniju da pokrenu neovisnu i nepristranu istragu prijavljenih slučajeva nasilja, što se odnosi i na izvješća o mučenjima u čadskim zatvorima, kako bi se kazneno gonili počinitelji nasilja nad pojedincima i civilnim društvom; poziva na to da se osobe odgovorne za nasilje i ubojstva privedu pravdi te poziva vlasti Čada da osiguraju da su vojska, žandarmerija i policija Čada upoznati s UN-ovim Kodeksom ponašanja službenika kaznenog progona i Temeljnim načelima o upotrebi sile i vatrenog oružja od strane službenika kaznenog progona te da ih poštuju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | osuđuje kazneni progon prodemokratskih prosvjednika masovnim suđenjima kojima se nisu poštovali međunarodni standardi o transparentnosti i pristupu pravosuđu; poziva na poništenje tih presuda i oslobađanje prosvjednika; |
| --- | --- |

4.

| 5. | snažno potiče vladu da osigura da svi optuženi nakon prosvjeda 20. listopada 2022. dobiju puni pristup pravnoj zaštiti; naglašava da će EU pomno pratiti nastavak sudskih postupaka i da će njihov ishod biti ključna odrednica budućih odnosa EU-a i Čada; |
| --- | --- |

5.

| 6. | duboko žali zbog toga što režim nije ispunio preuzete obveze u pogledu demokratske tranziciji; ponavlja važnost brzog povratka ustavnom poretku i tranzicije s utvrđenim rokovima i pod civilnim vodstvom kojom se jamči poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda, podsjećajući da je smislena suradnja sa svim civilnim i političkim akterima ključna za jamčenje vjerodostojnosti i legitimnosti procesa koji je u tijeku; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hitno poziva na to da se što prije organiziraju novi transparentni, uključivi i vjerodostojni parlamentarni i predsjednički izbori kojima že se u potpunosti poštovati nacionalni ustav i međunarodni izborni standardi, među ostalim omogućavanjem potpunog sudjelovanja oporbenih stranaka; konstatira važnost neovisnog i transparentnog nacionalnog izbornog povjerenstva i suradnje s međunarodnim partnerima u tom pogledu; duboko žali zbog toga što trenutačne vlasti nisu poštovale jasnu direktivu Vijeća Afričke unije za mir i sigurnost koja se temelji na Afričkoj povelji o demokraciji, izborima i upravljanju te prethodnu javno preuzetu obvezu Prijelaznog vojnog vijeća da njegovi čelnici neće biti kandidati na predstojećim izborima; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća na to da se istinska demokratska tranzicija i reforma moraju odvijati pod civilnim vodstvom te da se njima mora omogućiti potpuno i aktivno sudjelovanje organizacija civilnog društva, oporbenih stranaka, žena i mladih i slobodnih medija, koji moraju biti u mogućnosti djelovati bez straha od nasilja, zastrašivanja ili ograničenja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | žali zbog kontinuiranog nasilja i terorističkih napada koji se još uvijek dešavaju u Čadu; ponavlja svoju zabrinutost zbog dugotrajne krize u toj zemlji i nestabilnog sigurnosnog stanja na njezinu sjeveru te oštro osuđuje opetovana kršenja ljudskih prava te međunarodnog i humanitarnog prava; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva vladu da zatraži potporu nacionalnih i međunarodnih posrednika, Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava, Afričke unije, posebnog predstavnika EU-a za Sahel, Gospodarske zajednice srednjeafričkih država i drugih međunarodnih organizacija kako bi se prevladao trenutačni zastoj i unaprijedio nacionalni dijalog i proces demokratske tranzicije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | iznimno je zabrinut zbog toga što je razina korupcije i nekažnjavanja u Čadu i dalje visoka; konstatira da neriješeno pitanje nekažnjavanja kršenja ljudskih prava doprinosi nastavku takvih zloupotreba i slabljenju povjerenja javnosti u državne institucije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju, Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i države članice da povećaju potporu neovisnim nevladinim organizacijama, borcima za ljudska prava i neovisnim medijima koji djeluju u Čadu, uključujući financiranjem i potporom za one kojima je potrebna zaštita; |
| --- | --- |

12.

| 13. | potiče EU i njegove države članice da vlastima Čada izraze zabrinutost u pogledu tih pitanja povezanih s ljudskim pravima, da Čadu pruže tehničku potporu tijekom cijelog prijelaznog razdoblja te da razmotre pokretanje postupka u skladu s člankom 96. Sporazuma iz Cotonoua, koji bi kao krajnju mjeru mogao dovesti do obustave razvojne suradnje EU-a s Čadom do ponovne uspostave legitimnog ustavnog poretka; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća da su klimatske promjene, nesigurnost opskrbe hranom, rast stanovništva, iskorištavanje prirodnih resursa, siromaštvo i nedostatak obrazovnih i gospodarskih prilika temeljni uzroci nestabilnosti, nasilja i novačenja terorista diljem područja Sahela; naglašava da je koordinacija pomoći u području sigurnosti, razvoja, humanitarne pomoći i potpore demokraciji nužna kako bi se osigurao trajan održivi razvoj u cijeloj regiji; |
| --- | --- |

14.

| 15. | konstatira da su regionalna suradnja i inicijative, uključujući Afričku uniju i skupinu G5 Sahel, ključne za potporu strategiji pod vodstvom Afrike za rješavanje problema terorizma i nestabilnosti u Sahelu; ističe svoju potporu Europskom instrumentu mirovne pomoći i suradnji s regionalnim multinacionalnim zajedničkim snagama; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja regionalizaciju zajedničke sigurnosne i obrambene politike u regiji Sahel, čiji je cilj jačanje regionalnog pristupa djelovanja EU-a u regiji kako bi se podržala prekogranična suradnja u Sahelu i suradnja kroz regionalne strukture te jačanje nacionalnih kapaciteta sahelske skupine zemalja G5; poziva EU i njegove države članice da brzo provedu prijedlog o inicijativi u okviru Tima Europa za Čad o upravljanju, demokratizaciji, miru i sigurnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva EU, njegove države članice i međunarodnu zajednicu da hitno odgovore na humanitarnu situaciju koja proizlazi iz stanja ljudskih prava u Čadu i da toj zemlji pruže potrebnu pomoć kako bi se brzo odgovorilo na njezine hitne potrebe za zaštitom interno raseljenih osoba i izbjeglica; |
| --- | --- |

17.

| 18. | Nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Afričkoj uniji i njezinim institucijama te vladi i nacionalnoj skupštini Čada. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  SL C 15, 12.1.2022., str. 166.

(2)  SL C 385, 22.9.2021., str. 24.

(3)  SL L 317, 15.12.2000., str. 3.

---

| 17.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 177/105 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 177/105

---

P9_TA(2022)0447

Slučaj borca za ljudska prava Abdulhadija Al-Havadže u Bahreinu

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2022. o slučaju borca za ljudska prava Abdulhadija Al-Havadže u Bahreinu (2022/2994(RSP))

(2023/C 177/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Bahreinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Bahreinu,

| — | uzimajući u obzir izvješća Bahreinskog neovisnog istražnog povjerenstva iz studenog 2011. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Bahreinskog neovisnog istražnog povjerenstva iz studenog 2011. godine,

| — | uzimajući u obzir izjavu posebne izvjestiteljice UN-a za borce za ljudska prava od 22. rujna 2022. o borcu za ljudska prava Abdulhadiju Al-Havadži koji je u zatvoru; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu posebne izvjestiteljice UN-a za borce za ljudska prava od 22. rujna 2022. o borcu za ljudska prava Abdulhadiju Al-Havadži koji je u zatvoru;

| — | uzimajući u obzir intervenciju Danske na 51. sjednici Vijeća za ljudska prava kojom se poziva na oslobađanje borca za ljudska prava Abdulhadija Al-Havadže te uzimajući u obzir najnovije izjave danskog Ministarstva vanjskih poslova, posebno one od 29. rujna 2022. i 7. studenog 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir intervenciju Danske na 51. sjednici Vijeća za ljudska prava kojom se poziva na oslobađanje borca za ljudska prava Abdulhadija Al-Havadže te uzimajući u obzir najnovije izjave danskog Ministarstva vanjskih poslova, posebno one od 29. rujna 2022. i 7. studenog 2022.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o suradnji između EU-a i Bahreina potpisan 10. veljače 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o suradnji između EU-a i Bahreina potpisan 10. veljače 2022.,

| — | uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije od 18. svibnja 2022. o strateškom partnerstvu sa Zaljevom (JOIN(2022)0013) i zaključke Vijeća od 20. lipnja 2022. na tu temu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije od 18. svibnja 2022. o strateškom partnerstvu sa Zaljevom (JOIN(2022)0013) i zaključke Vijeća od 20. lipnja 2022. na tu temu,

| — | uzimajući u obzir smjernice Europske unije o borcima za ljudska prava, o smrtnoj kazni, o mučenju, o slobodi izražavanja, o dijalozima o ljudskim pravima s trećim zemljama i o slobodi izražavanja na internetu i izvan njega, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice Europske unije o borcima za ljudska prava, o smrtnoj kazni, o mučenju, o slobodi izražavanja, o dijalozima o ljudskim pravima s trećim zemljama i o slobodi izražavanja na internetu i izvan njega,

| — | uzimajući u obzir Univerzalni periodični pregled UN-a o Bahreinu od 7. studenog 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Univerzalni periodični pregled UN-a o Bahreinu od 7. studenog 2022.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/821 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o uspostavi režima Unije za kontrolu izvoza, brokeringa, tehničke pomoći, provoza i prijenosa robe s dvojnom namjenom (preinaka) (1) („Uredba o robi s dvojnom namjenom”) i prethodne preinake, a posebno Uredbu (EU) br. 1232/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenog 2011. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 428/2009 o uspostavljanju režima Zajednice za kontrolu izvoza, prijenosa, brokeringa i provoza robe s dvojnom namjenom (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/821 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o uspostavi režima Unije za kontrolu izvoza, brokeringa, tehničke pomoći, provoza i prijenosa robe s dvojnom namjenom (preinaka) (1) („Uredba o robi s dvojnom namjenom”) i prethodne preinake, a posebno Uredbu (EU) br. 1232/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenog 2011. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 428/2009 o uspostavljanju režima Zajednice za kontrolu izvoza, prijenosa, brokeringa i provoza robe s dvojnom namjenom (2),

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, Konvenciju protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja te Arapsku povelju o ljudskim pravima, koje je Bahrein ratificirao, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, Konvenciju protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja te Arapsku povelju o ljudskim pravima, koje je Bahrein ratificirao,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da borac za ljudska prava Abdulhadi Al-Havadža, danski i bahreinski državljanin, suosnivač Bahreinskog centra za ljudska prava i Zaljevskog centra za ljudska prava te dobitnik nagrade Martin Ennals 2022. trenutačno završava jedanaestu godinu boravka u zatvoru dok služi kaznu doživotnog zatvora zbog preuzimanja vodeće uloge u prosvjedima kojima su se zahtijevale demokratske reforme tijekom narodnog ustanka u Bahreinu 2011.; |
| --- | --- |

A.

budući da borac za ljudska prava Abdulhadi Al-Havadža, danski i bahreinski državljanin, suosnivač Bahreinskog centra za ljudska prava i Zaljevskog centra za ljudska prava te dobitnik nagrade Martin Ennals 2022. trenutačno završava jedanaestu godinu boravka u zatvoru dok služi kaznu doživotnog zatvora zbog preuzimanja vodeće uloge u prosvjedima kojima su se zahtijevale demokratske reforme tijekom narodnog ustanka u Bahreinu 2011.;

| B. | budući da je nakon uhićenja Abdulhadi Al-Havadža pretučen, mučen i osuđen na nepoštenom suđenju koje nije bilo u skladu s bahreinskim kaznenim pravom ni minimalnim međunarodnim standardima za pošteno suđenje; budući da je Al-Havadža osuđen na temelju izmišljenih optužbi povezanih s „financiranjem terorizma i sudjelovanjem u terorizmu radi svrgavanja vlade” te „špijuniranjem za stranu zemlju”; |
| --- | --- |

B.

budući da je nakon uhićenja Abdulhadi Al-Havadža pretučen, mučen i osuđen na nepoštenom suđenju koje nije bilo u skladu s bahreinskim kaznenim pravom ni minimalnim međunarodnim standardima za pošteno suđenje; budući da je Al-Havadža osuđen na temelju izmišljenih optužbi povezanih s „financiranjem terorizma i sudjelovanjem u terorizmu radi svrgavanja vlade” te „špijuniranjem za stranu zemlju”;

| C. | budući da je u srpnju 2012. Radna skupina UN-a za arbitrarna pritvaranja zaključila da je uhićenje Abdulhadija Al-Havadžija bilo proizvoljno jer je ono rezultat njegova ostvarivanja temeljnih prava na slobodu izražavanja, mirnog okupljanja i udruživanja te je pozvala na njegovo puštanje na slobodu; |
| --- | --- |

C.

budući da je u srpnju 2012. Radna skupina UN-a za arbitrarna pritvaranja zaključila da je uhićenje Abdulhadija Al-Havadžija bilo proizvoljno jer je ono rezultat njegova ostvarivanja temeljnih prava na slobodu izražavanja, mirnog okupljanja i udruživanja te je pozvala na njegovo puštanje na slobodu;

| D. | budući da se Abdulhadi Al-Havadža suočava s ponovnim sudskim uznemiravanjem u nizu dodatnih odvojenih suđenja; budući da je 28. studenog 2022. drugi niži kazneni sud u Bahreinu osudio Abdulhadija Al-Havadžu na temelju dodatnih kaznenih optužbi za navodno razbijanje stolice u zatvoru i verbalne uvrede upućene policijskom službeniku jer mu potonji nije odobrio da telefonom nazove obitelj; budući da je Abdulhadiju Al-Havadži uskraćeno pravo na prisustvovanje sudskoj raspravi i pravo na pravno zastupanje unatoč sudskom nalogu koji je potpisao predsjednik drugog nižeg kaznenog suda kojim se glavnom tajniku glavne uprave za rehabilitaciju i reformu nalaže da optuženiku odobri pristup punomoći; budući da je to bilo kršenje prava borca za ljudska prava na pošteno suđenje i zastupanje; |
| --- | --- |

D.

budući da se Abdulhadi Al-Havadža suočava s ponovnim sudskim uznemiravanjem u nizu dodatnih odvojenih suđenja; budući da je 28. studenog 2022. drugi niži kazneni sud u Bahreinu osudio Abdulhadija Al-Havadžu na temelju dodatnih kaznenih optužbi za navodno razbijanje stolice u zatvoru i verbalne uvrede upućene policijskom službeniku jer mu potonji nije odobrio da telefonom nazove obitelj; budući da je Abdulhadiju Al-Havadži uskraćeno pravo na prisustvovanje sudskoj raspravi i pravo na pravno zastupanje unatoč sudskom nalogu koji je potpisao predsjednik drugog nižeg kaznenog suda kojim se glavnom tajniku glavne uprave za rehabilitaciju i reformu nalaže da optuženiku odobri pristup punomoći; budući da je to bilo kršenje prava borca za ljudska prava na pošteno suđenje i zastupanje;

| E. | budući da je Abdulhadi Al-Havadža državljanin Kraljevine Danske i da je od 2011. prisiljen živjeti odvojeno od svoje obitelji; |
| --- | --- |

E.

budući da je Abdulhadi Al-Havadža državljanin Kraljevine Danske i da je od 2011. prisiljen živjeti odvojeno od svoje obitelji;

| F. | budući da Abdulhadi Al-Havadža pati od niza kroničnih i degenerativnih zdravstvenih problema, uključujući ekstremnu bol u leđima i oštećenje vida, koji su izravna posljedica njegova boravka u zatvoru, mučenja i uskraćivanja pristupa zdravstvenoj skrbi, te da mu je potrebna hitna liječnička pomoć; budući da se zbog višestrukih štrajkova glađu kojima je Al-Havadža prosvjedovao protiv zlostavljanja pogoršalo njegovo zdravstveno stanje; budući da mu zatvorske vlasti uskraćuju odgovarajuće liječenje; |
| --- | --- |

F.

budući da Abdulhadi Al-Havadža pati od niza kroničnih i degenerativnih zdravstvenih problema, uključujući ekstremnu bol u leđima i oštećenje vida, koji su izravna posljedica njegova boravka u zatvoru, mučenja i uskraćivanja pristupa zdravstvenoj skrbi, te da mu je potrebna hitna liječnička pomoć; budući da se zbog višestrukih štrajkova glađu kojima je Al-Havadža prosvjedovao protiv zlostavljanja pogoršalo njegovo zdravstveno stanje; budući da mu zatvorske vlasti uskraćuju odgovarajuće liječenje;

| G. | budući da su te nove optužbe uslijedile nakon opširnog zagovaranja slučaja Abdulhadija Al-Havadže i na razini UN-a i na razini EU-a, uključujući slučaj koji je istaknut u godišnjem izvješću glavnog tajnika UN-a o odmazdi u rujnu 2022., dijalog EU-a i Bahreina o ljudskim pravima u listopadu 2022. i Univerzalni periodični pregled UN-a o Bahreinu u studenom 2022.; budući da se danska vlada već više od deset godina oslanja na privatnu diplomaciju s bahreinskom vladom kako bi se osiguralo oslobađanje Al-Havadže, ali ti su zahtjevi zasad neispunjeni; |
| --- | --- |

G.

budući da su te nove optužbe uslijedile nakon opširnog zagovaranja slučaja Abdulhadija Al-Havadže i na razini UN-a i na razini EU-a, uključujući slučaj koji je istaknut u godišnjem izvješću glavnog tajnika UN-a o odmazdi u rujnu 2022., dijalog EU-a i Bahreina o ljudskim pravima u listopadu 2022. i Univerzalni periodični pregled UN-a o Bahreinu u studenom 2022.; budući da se danska vlada već više od deset godina oslanja na privatnu diplomaciju s bahreinskom vladom kako bi se osiguralo oslobađanje Al-Havadže, ali ti su zahtjevi zasad neispunjeni;

| H. | budući da vlada Bahreina i dalje sve više snažno suzbija prava na slobodu izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja; budući da se borci za ljudska prava, odvjetnici, novinari i politički aktivisti ozbiljno progone te su izloženi uhićenjima, prijetnjama zatvaranjem ili mučenjem, zastrašivanju, zabranama putovanja i oduzimanjem državljanstva; budući da bahreinske vlasti provode uhićenja, pritvaraju, ispituju i kazneno gone borce za ljudska prava i političke aktiviste; |
| --- | --- |

H.

budući da vlada Bahreina i dalje sve više snažno suzbija prava na slobodu izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja; budući da se borci za ljudska prava, odvjetnici, novinari i politički aktivisti ozbiljno progone te su izloženi uhićenjima, prijetnjama zatvaranjem ili mučenjem, zastrašivanju, zabranama putovanja i oduzimanjem državljanstva; budući da bahreinske vlasti provode uhićenja, pritvaraju, ispituju i kazneno gone borce za ljudska prava i političke aktiviste;

| I. | budući da je Abdulhadi Al-Havadža jedan od nekoliko boraca za ljudska prava koji je dugotrajno proizvoljno zatvoren u Bahreinu; budući da su među drugim političkim zatvorenicima koji su trenutačno zatvoreni u Bahreinu istaknuti politički oporbeni vođe, aktivisti, blogeri i borci za ljudska prava osuđeni na doživotni zatvor zbog svoje uloge u prodemokratskim prosvjedima 2011.; budući da je borac za ljudska prava Nadži Fatil uhićen u svibnju 2013 i osuđen na 15 godina zatvora u svibnju 2014.; budući da je Nadži Fatil podvrgnut mučenju, pritvoren u izolaciji, da mu je branjeno primati telefonske pozive i posjete članova obitelji i odvjetnika te boravi u samici; budući da je borac za ljudska prava dr. Abduldžalil Al-Singace uhićen u kolovozu 2010., nakratko pušten na slobodu na 21 dan između veljače i ožujka 2011., ponovno uhićen 17. ožujka 2011. i osuđen na doživotni zatvor u lipnju 2011.; budući da se bahreinski borci za ljudska prava i članovi njihovih obitelji suočavaju s uznemiravanjem, zastrašivanjem i progonom; budući da su neki otišli u egzil, a mnogima je proizvoljno oduzeto državljanstvo; budući da je Nabil Radžab, jedan od najistaknutijih bahreinskih boraca za ljudska prava, 9. lipnja 2020. pušten iz zatvora kako bi ostatak svoje petogodišnje kazne odslužio u skladu sa zakonom o alternativnim kaznama; |
| --- | --- |

I.

budući da je Abdulhadi Al-Havadža jedan od nekoliko boraca za ljudska prava koji je dugotrajno proizvoljno zatvoren u Bahreinu; budući da su među drugim političkim zatvorenicima koji su trenutačno zatvoreni u Bahreinu istaknuti politički oporbeni vođe, aktivisti, blogeri i borci za ljudska prava osuđeni na doživotni zatvor zbog svoje uloge u prodemokratskim prosvjedima 2011.; budući da je borac za ljudska prava Nadži Fatil uhićen u svibnju 2013 i osuđen na 15 godina zatvora u svibnju 2014.; budući da je Nadži Fatil podvrgnut mučenju, pritvoren u izolaciji, da mu je branjeno primati telefonske pozive i posjete članova obitelji i odvjetnika te boravi u samici; budući da je borac za ljudska prava dr. Abduldžalil Al-Singace uhićen u kolovozu 2010., nakratko pušten na slobodu na 21 dan između veljače i ožujka 2011., ponovno uhićen 17. ožujka 2011. i osuđen na doživotni zatvor u lipnju 2011.; budući da se bahreinski borci za ljudska prava i članovi njihovih obitelji suočavaju s uznemiravanjem, zastrašivanjem i progonom; budući da su neki otišli u egzil, a mnogima je proizvoljno oduzeto državljanstvo; budući da je Nabil Radžab, jedan od najistaknutijih bahreinskih boraca za ljudska prava, 9. lipnja 2020. pušten iz zatvora kako bi ostatak svoje petogodišnje kazne odslužio u skladu sa zakonom o alternativnim kaznama;

| J. | budući da su prema izvješćima bahreinske vlasti pojačale represiju nad aktivnostima na internetu i društvenim medijima te kazneno gone kritičare zbog mirnog izražavanja; budući da se u izvješćima navodi da je pandemija bolesti COVID-19 upotrijebljena kao izgovor za daljnje ograničavanje slobode izražavanja u Kraljevini; |
| --- | --- |

J.

budući da su prema izvješćima bahreinske vlasti pojačale represiju nad aktivnostima na internetu i društvenim medijima te kazneno gone kritičare zbog mirnog izražavanja; budući da se u izvješćima navodi da je pandemija bolesti COVID-19 upotrijebljena kao izgovor za daljnje ograničavanje slobode izražavanja u Kraljevini;

| K. | budući da u Bahreinu 26 osoba trenutačno čeka na izvršenje smrtne kazne i sve su u neposrednoj opasnosti od pogubljenja jer su iscrpljeni svi pravni lijekovi; |
| --- | --- |

K.

budući da u Bahreinu 26 osoba trenutačno čeka na izvršenje smrtne kazne i sve su u neposrednoj opasnosti od pogubljenja jer su iscrpljeni svi pravni lijekovi;

| L. | budući da se prema podacima novina Guardian i organizacije Amnesty International digitalni nadzor u Bahreinu posljednjih godina znatno povećao presretanjem tekstualnih poruka, temeljitim pregledom paketa, nadzorom društvenih medija i poziva s pomoću softvera Pegasus Grupe NSO; budući da su europska poduzeća među onima koji bahreinske vlasti opskrbljuju tehnologijama za presretanje; budući da Bahrein upotrebljava nadzornu tehnologiju kako bi presreo komunikaciju aktivista za ljudska prava, na temelju čega se provodi njihovo uhićenje; |
| --- | --- |

L.

budući da se prema podacima novina Guardian i organizacije Amnesty International digitalni nadzor u Bahreinu posljednjih godina znatno povećao presretanjem tekstualnih poruka, temeljitim pregledom paketa, nadzorom društvenih medija i poziva s pomoću softvera Pegasus Grupe NSO; budući da su europska poduzeća među onima koji bahreinske vlasti opskrbljuju tehnologijama za presretanje; budući da Bahrein upotrebljava nadzornu tehnologiju kako bi presreo komunikaciju aktivista za ljudska prava, na temelju čega se provodi njihovo uhićenje;

| M. | budući da su kontrole izvoza nadzorne tehnologije usvojene 2011. u reviziji Uredbe (EZ) br. 428/2009; budući da je preinaka te Uredbe iz 2021. donesena kako bi se dodatno ojačale te mjere; |
| --- | --- |

M.

budući da su kontrole izvoza nadzorne tehnologije usvojene 2011. u reviziji Uredbe (EZ) br. 428/2009; budući da je preinaka te Uredbe iz 2021. donesena kako bi se dodatno ojačale te mjere;

| N. | budući da su Europska unija i Bahrein 27. listopada 2022. održali šesti dijalog o ljudskim pravima u Manami; budući da dijalog o ljudskim pravima obuhvaća cijeli niz tema, kao što su sloboda izražavanja i udruživanja, vladavina prava, uključujući pravo na pošteno suđenje kao i smrtnu kaznu, prava žena i rodna ravnopravnost, radnička prava i sloboda vjeroispovijesti ili uvjerenja; |
| --- | --- |

N.

budući da su Europska unija i Bahrein 27. listopada 2022. održali šesti dijalog o ljudskim pravima u Manami; budući da dijalog o ljudskim pravima obuhvaća cijeli niz tema, kao što su sloboda izražavanja i udruživanja, vladavina prava, uključujući pravo na pošteno suđenje kao i smrtnu kaznu, prava žena i rodna ravnopravnost, radnička prava i sloboda vjeroispovijesti ili uvjerenja;

| 1. | apelira na Bahrein da odmah i bezuvjetno oslobodi Abdulhadija Al-Havadžu; naglašava da bi se trebali pustiti na slobodu svi zatvorenici savjesti, uključujući dr. Abduldžalila Al-Singacea, Nadžija Fatila, Abdulvahaba Huseina, Alija Hadžu, šeika Alija Salmana i Hasana Mšaimu, koji su pritvoreni i osuđeni samo zbog ostvarivanja prava na slobodu izražavanja; poziva da se odbace sve optužbe protiv njih; pozdravlja puštanje na slobodu Nabila Radžaba 2020. u skladu sa zakonom o alternativnim kaznama, ali apelira na bahreinske vlasti da ukinu zabranu putovanja koja mu je izrečena; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zaprepašten je postupanjem prema Abdulhadiju Al-Havadži i drugim političkim pritvorenicima; ponavlja svoju snažnu osudu sudskog uznemiravanja, zastrašivanja, mučenja i nedostatka pravičnog postupka s kojim se on i drugi politički pritvorenici, kao i njihove obitelji, i dalje suočavaju; traži da bahreinske vlasti poštuju svoje obveze iz Konvencije UN-a protiv mučenja i da prestanu upotrebljavati mučenje i druge oblike lošeg postupanja te izjave dobivene tijekom mučenja kao dokaz u sudskim predmetima; poziva bahreinske vlasti da se uhvate u koštac s kulturom nekažnjavanja istraživanjem svih navoda o mučenju, privođenjem počinitelja pravdi i osiguravanjem učinkovitih mehanizama kako bi žrtve dobile pravdu i odštetu, među ostalim u slučaju Al-Havadže; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva bahreinske vlasti da osiguraju pošten i pravičan postupak te da se poštuju prava pritvorenika, uključujući prava Abdulhadija Al-Havadže; poziva Bahrein da osigura potpunu provedbu osnovnih načela postupanja sa zatvorenicima; naglašava da prava zatvorenika trebaju biti zaštićena u svakom trenutku, što se odnosi i na njihov pristup odgovarajućoj zdravstvenoj skrbi te neometani pristup obitelji i odvjetniku po vlastitom izboru; poziva Bahrein da preispita neovisnost i učinkovitost unutarnjih tijela koja prate zlostavljanja od strane sigurnosnog i zatvorskog osoblja, uključujući njegova pučkog pravobranitelja, Odjel za posebne istrage i Povjerenstvo za prava zatvorenika i pritvorenika; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Bahrein da vrati bahreinsko državljanstvo gotovo 300 osoba kojima je ono oduzeto; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izražava duboku zabrinutost što bahreinske vlasti i dalje krše i ograničavaju ljudska prava i slobode stanovništva, posebno pravo pojedinaca na miran prosvjed, slobodu izražavanja i digitalnu slobodu na internetu i izvan njega; poziva bahreinske vlasti da organizacijama civilnog društva i neovisnim medijima zajamče siguran prostor i da osiguraju ostvarivanje prava na slobodu izražavanja; osuđuje opetovanu primjenu zakona o borbi protiv terorizma u Bahreinu kako bi se ograničila sloboda govora; |
| --- | --- |

5.

| 6. | žali što je 2017. de facto ukinut sedmogodišnji moratorij na pogubljenja; ponovno potvrđuje svoje snažno protivljenje smrtnoj kazni; ponovno poziva Njegovo Veličanstvo šeika Hamada bin Isu Al-Kalifu da opet uvede moratorij na pogubljenja u cilju ukidanja smrtne kazne i da odmah pusti na slobodu Muhameda Ramadana, Husaina Alija Musu, Mahera Abbasa Al-Khabbaza, Salmana Isu Alija Salmana, Huseina Abdullaha Khalila Ibrahima, Muhammeda Radija Abdulla Hasana, Sayeda Ahmeda Fuada Abbasa Isu Ahmeda Al-Abara, Huseina Alija Mahdija Džasima Muhameda, Huseina Ibrahima Alija Huseina Marzuka, Musu Abdallaha Musu Džafara, Husaina Abdullaha Marhuna Rašida i Zuhaira Ibrahima Džasima Abdullaha; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva bahreinsku vladu da u potpunosti surađuje s tijelima UN-a te da uputi trajni poziv predstavnicima svih posebnih postupaka Vijeća UN-a za ljudska prava i da s njima proaktivno surađuje; poziva vladu Bahreina da dužnosnicima EU-a, neovisnim promatračima i skupinama za ljudska prava dopusti da posjete bahreinske zatvore; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Josepa Borrella, Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i sve dužnosnike EU-a koji posjećuju Bahrein, kao i države članice EU-a, a posebno vladu Danske, da i dalje i javno i privatno skreću pozornost na slučaj Abdulhadija Al-Havadže i svih drugih boraca za ljudska prava u toj zemlji te da traže njihovo bezuvjetno puštanje na slobodu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | apelira na sve dužnosnike EU-a i predstavnike država članica EU-a koji posjećuju Bahrein da posjete zatvore i sastanu se s borcima za ljudska prava te da izričito zatraže da posjete Abdulhadija Al-Havadžija, Nadžija Fatila i dr. Abduldžalila al-Singacea; duboko žali zbog toga što je obitelji Al-Havadže dopušten samo jedan posjet u posljednje dvije godine; stoga apelira na Bahrein da poštuje prava na posjet koja imaju sve obitelji zatvorenika; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, ESVD, Vijeće i države članice da sustavno izražavaju zabrinutost zbog kršenja ljudskih prava u Bahreinu te da skreću pozornost na slučajeve bilateralno i na svim međunarodnim forumima, uključujući Vijeće UN-a za ljudska prava, kao i u kontekstu Sporazuma o suradnji između EU-a i Bahreina; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Delegaciju EU-a u Rijadu i sve diplomatske misije država članica koje pokrivaju Bahrein da prisustvuju budućim saslušanjima u vezi s Abdulhadijem Al-Havadžom te da prate razvoj događaja na tim saslušanjima; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva EU i države članice da povećaju svoju zaštitu i potporu namijenjenu borcima za ljudska prava i zatvorenicima savjesti u Bahreinu, među ostalim dodjelom hitnih bespovratnih sredstava; |
| --- | --- |

12.

| 13. | oštro osuđuje upotrebu nadzorne tehnologije protiv bahreinskih boraca za ljudska prava; poziva EU i njegove države članice da strogo provode ažuriranu Uredbu o robi s dvojnom namjenom koja sveobuhvatno uključuje tehnologiju koja se upotrebljava za nadzor te da spriječe poduzeća da izvoze, prodaju, ažuriraju ili održavaju nadzornu tehnologiju koja se može upotrijebiti za suzbijanje mirnih oporbenih glasova u Bahreinu; žali zbog činjenice da je utvrđeno da europska poduzeća krše ljudska prava prodajom tehnologije s dvojnom namjenom; |
| --- | --- |

13.

| 14. | potiče Europsku uniju i njezine države članice da ojačaju dijalog s Bahreinom o ljudskim pravima; smatra da bi oslobađanje Abdulhadija Al-Havadže i svih drugih boraca za ljudska prava bio važan korak za poboljšanje odnosa između EU-a i Bahreina; |
| --- | --- |

14.

| 15. | najoštrije osuđuje svaki neprimjeren utjecaj stranih zemalja na rad Europskog parlamenta, bilo izravno bilo neizravno preko nevladinih organizacija pod kontrolom vlade; apelira na sve institucije EU-a da dodatno ojačaju registar transparentnosti usvajanjem strožih pravila te da uspostave neovisan odbor za etiku za sve institucije EU-a; podsjeća na preporuke iz svoje Rezolucije od 9. ožujka 2022. o vanjskom upletanju u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformiranje (3), posebno o tome kako ojačati odgovor EU-a na vanjsko upletanje u demokratske procese EU-a; poziva ESVD da izradi studiju o pojavnosti i utjecaju zlonamjernih državnih aktera u europskim institucijama, skupinama za strateško promišljanje, na sveučilištima, u vjerskim organizacijama i medijskim institucijama |
| --- | --- |

15.

| 16. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, vladi i parlamentu Kraljevine Bahreina te članicama Vijeća za suradnju država Zaljeva. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  SL L 206, 11.6.2021., str. 1.

(2)  SL L 326, 8.12.2011., str. 26.

(3)  SL C 347, 9.9.2022., str. 61.

---

| 17.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 177/109 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 177/109

---

P9_TA(2022)0448

Sumnje na korupciju od strane Katara i veća potreba za transparentnošću i odgovornošću u europskim institucijama

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2022. o sumnjama na korupciju od strane Katara i većoj potrebi za transparentnošću i odgovornošću u europskim institucijama (2022/3012(RSP))

(2023/C 177/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Odluku Europskog parlamenta od 27. travnja 2021. o sklapanju međuinstitucijskog sporazuma Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o obveznom registru transparentnosti (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Europskog parlamenta od 27. travnja 2021. o sklapanju međuinstitucijskog sporazuma Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o obveznom registru transparentnosti (1),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju od 16. rujna 2021. o jačanju transparentnosti i integriteta u institucijama EU-a uspostavljanjem neovisnog tijela EU-a za etička pitanja (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju od 16. rujna 2021. o jačanju transparentnosti i integriteta u institucijama EU-a uspostavljanjem neovisnog tijela EU-a za etička pitanja (2),

| — | uzimajući u obzir pravno načelo pretpostavke nedužnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pravno načelo pretpostavke nedužnosti,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju od 9. ožujka 2022. o vanjskom upletanju u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformiranje (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju od 9. ožujka 2022. o vanjskom upletanju u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformiranje (3),

| — | uzimajući u obzir članke 10. i 11. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 10. i 11. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Ured belgijskog saveznog tužitelja pokrenuo tekuću istragu o navodima o pranju novca, korupciji i sudjelovanju u zločinačkoj organizaciji; budući da je od 9. prosinca 2022. provedeno nekoliko uhićenja i pretresa koji su obuhvaćali i sadašnje i bivše zastupnike u Europskom parlamentu, kao i članove osoblja; |
| --- | --- |

A.

budući da je Ured belgijskog saveznog tužitelja pokrenuo tekuću istragu o navodima o pranju novca, korupciji i sudjelovanju u zločinačkoj organizaciji; budući da je od 9. prosinca 2022. provedeno nekoliko uhićenja i pretresa koji su obuhvaćali i sadašnje i bivše zastupnike u Europskom parlamentu, kao i članove osoblja;

| B. | budući da je nekoliko osumnjičenika već optuženo za pranje novca, korupciju i sudjelovanje u zločinačkoj organizaciji; budući da su policijske snage zaplijenile znatne količine novca iz posjeda osumnjičenika nakon pretresa njihovih domova; |
| --- | --- |

B.

budući da je nekoliko osumnjičenika već optuženo za pranje novca, korupciju i sudjelovanje u zločinačkoj organizaciji; budući da su policijske snage zaplijenile znatne količine novca iz posjeda osumnjičenika nakon pretresa njihovih domova;

| C. | budući da je povjerenje u integritet Parlamenta i u vladavinu prava od presudne važnosti za funkcioniranje europske demokracije; budući da je ključno osigurati da demokratski procesi ne budu podvrgnuti privatnim i vanjskim interesima i da se prava građana u potpunosti poštuju; |
| --- | --- |

C.

budući da je povjerenje u integritet Parlamenta i u vladavinu prava od presudne važnosti za funkcioniranje europske demokracije; budući da je ključno osigurati da demokratski procesi ne budu podvrgnuti privatnim i vanjskim interesima i da se prava građana u potpunosti poštuju;

| D. | budući da je sposobnost predstavnika interesnih skupina da na temelju argumenata utječu na donošenje odluka u Parlamentu bitan dio europske demokracije; budući da su, s druge strane, neprimjereni načini utjecanja, podmićivanje i druga kaznena djela neprihvatljivi; |
| --- | --- |

D.

budući da je sposobnost predstavnika interesnih skupina da na temelju argumenata utječu na donošenje odluka u Parlamentu bitan dio europske demokracije; budući da su, s druge strane, neprimjereni načini utjecanja, podmićivanje i druga kaznena djela neprihvatljivi;

| E. | budući da je Parlament u svojoj rezoluciji od 16. rujna 2021. pozvao na uspostavu ambicioznog tijela za etička pitanja; |
| --- | --- |

E.

budući da je Parlament u svojoj rezoluciji od 16. rujna 2021. pozvao na uspostavu ambicioznog tijela za etička pitanja;

| F. | budući da se Direktivom (EU) 2019/1937 (4) štite zviždači kada, u posebnim okolnostima, izravno i javno otkrivaju nepravilnosti; |
| --- | --- |

F.

budući da se Direktivom (EU) 2019/1937 (4) štite zviždači kada, u posebnim okolnostima, izravno i javno otkrivaju nepravilnosti;

| G. | budući da je registar transparentnosti središnji element etičkog okvira za institucije EU-a i njihove transparentnosti; |
| --- | --- |

G.

budući da je registar transparentnosti središnji element etičkog okvira za institucije EU-a i njihove transparentnosti;

| H. | budući da nevladina organizacija Fight Impunity još uvijek nije upisana u registar transparentnosti; |
| --- | --- |

H.

budući da nevladina organizacija Fight Impunity još uvijek nije upisana u registar transparentnosti;

| 1. | zgrožen je i ozbiljno zabrinut zbog djela korupcije, pranja novca i sudjelovanja u zločinačkoj organizaciji koja su navodno počinili zastupnici, bivši zastupnici i članovi osoblja Europskog parlamenta u zamjenu za utjecaj na odluke Parlamenta; podržava punu suradnju Parlamenta u kaznenoj istrazi koja je u tijeku; sa zabrinutošću primjećuje da unutarnji mehanizmi praćenja i upozoravanja u institucijama EU-a nisu uspjeli otkriti aktualnu korupciju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | snažno osuđuje navodne pokušaje Katara da korupcijom utječe na zastupnike, bivše zastupnike i osoblje Europskog parlamenta, što podrazumijeva ozbiljno vanjsko upletanje u demokratske procese EU-a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da ozbiljnost i opseg istraga koje su u tijeku zahtijevaju od Parlamenta i institucija EU-a da reagiraju nedvosmislenim jedinstvom i nepokolebljivom odlučnošću; |
| --- | --- |

3.

| 4. | duboko žali zbog činjenice da su odluke o Kataru koje su donijeli odbori i plenarna skupština Parlamenta vjerojatno oblikovane korupcijom i neprimjerenim utjecajem, uključujući Rezoluciju od 24. studenoga 2022. o stanju ljudskih prava u kontekstu Svjetskog prvenstva FIFA-e u Kataru; žali zbog činjenice da je to dovelo do nedostatka ambicija u obrani ljudskih prava tisuća radnika migranata koji su poginuli na gradilištima i stotina tisuća ljudi čija su temeljna prava ugrožena u Kataru; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva na osnivanje posebnog odbora zaduženog za utvrđivanje mogućih nedostataka u pravilima Europskog parlamenta o transparentnosti, integritetu i korupciji te za izradu prijedloga reformi, nadovezujući se na rad Odbora za ustavna pitanja i najbolje prakse u drugim parlamentima; |
| --- | --- |

5.

| 6. | obvezuje se na osnivanje istražnog odbora, u skladu s člankom 226. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, nakon završetka kaznenih istraga i mogućih sudskih postupaka, kako bi se istražili slučajevi korupcije i neprimjerenih postupaka trećih zemalja koje žele kupiti utjecaj u Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zabrinut je zbog mogućih sukoba interesa uzrokovanih dodatnim plaćenim poslovima zastupnika, posebno ako rade kao rukovoditelji, ako su članovi upravnog ili savjetodavnog odbora ili ako rade kao savjetnici u bankama, multinacionalnim poduzećima ili trgovačkim društvima uvrštenima na burzu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja odstranjivanje Eve Kaili s funkcije potpredsjednice, kako je predviđeno člankom 21. Poslovnika; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zahtijeva uspostavu funkcije posebnog potpredsjednika zaduženog za integritet te borbu protiv korupcije i vanjskog upletanja u Parlamentu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | potiče Komisiju da što prije iznese prijedlog za osnivanje tijela za etička pitanja u skladu s rezolucijom Parlamenta od 16. rujna 2021.; |
| --- | --- |

10.

| 11. | predlaže uvođenje razdoblja mirovanja za bivše zastupnike u Europskom parlamentu kako bi se izbjegao problem „rotirajućih vrata”; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva na temeljitu procjenu i poboljšanje sljedivosti zakonodavnih aktivnosti zastupnika, posebno objavljivanjem zakonodavnih otisaka za predložene tekstove i amandmane; |
| --- | --- |

12.

| 13. | obvezuje se na osiguravanje potpune transparentnosti točnog iznosa dodatnih prihoda zastupnika i zabranu bilo kakva vanjskog financiranja osoblja koje radi za zastupnike i klubove zastupnika; obvezuje se da će na razini EU-a uvesti zabranu donacija iz trećih zemalja zastupnicima i političkim strankama kako bi se popunile rupe u zakonima u državama članicama; traži od Komisije da hitno podnese prijedlog o tom pitanju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hitno poziva na to da se predstavnicima katarskih interesa suspendiraju iskaznice za pristup Parlamentu, u skladu s člankom 123. Poslovnika, dok se u okviru sudskih istraga ne pruže relevantne informacije i pojašnjenja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da bi trebalo ojačati registar transparentnosti EU-a povećanjem proračuna i broja članova osoblja kako bi mogao temeljitije provjeravati informacije koje dostavljaju podnositelji zahtjeva i registrirani subjekti; nadalje smatra da bi njegovo područje primjene trebalo proširiti na predstavnike zemalja koje nisu članice EU-a; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava da su odgovarajuća regulacija i praćenje skupina prijateljstva preduvjet za njihovo daljnje postojanje u Parlamentu; nalaže kvestorima da provode postojeća pravila te da izrade i održavaju dostupan i ažuriran registar skupina prijateljstva i povezanih izjava; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva na to da se registar transparentnosti učini obveznim; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva na to da se registar transparentnosti proširi na bivše zastupnike; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva institucije EU-a da hitno donesu mjere za uvođenje prakse minimalnog „razdoblja mirovanja” za visoke dužnosnike EU-a i bivše zastupnike kako bi se izbjegao problem „rotirajućih vrata”; |
| --- | --- |

19.

| 20. | preporučuje reviziju Pravilnika o osoblju, a posebno njegova članka 22.c, kako bi se uskladio sa standardima Direktive o zviždačima; poziva Predsjedništvo da u međuvremenu hitno revidira interna pravila Parlamenta o provedbi članka 22. točke (c) Pravilnika o osoblju kako bi ih uskladilo sa zaštitnim mjerama predviđenima u Direktivi o zviždačima; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava ulogu Ureda europskog javnog tužitelja (EPPO), Agencije EU-a za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust), Europola i Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) u borbi protiv korupcije; poziva na daljnje jačanje kapaciteta i suradnje EPPO-a i OLAF-a; poziva na donošenje zajedničkih pravila za borbu protiv korupcije koja će se primjenjivati na zastupnike i osoblje tijela EU-a; |
| --- | --- |

21.

| 22. | smatra da bi prijavljivanje imovine zastupnika na početku i na kraju svakog mandata pružilo dodatne zaštitne mjere protiv korupcije, slijedeći primjer mnogih država članica; smatra da bi imovinska kartica mogla biti dostupna samo relevantnim tijelima kako bi im se omogućilo da provjere odgovara li prijavljena imovina prijavljenim prihodima u slučajevima potkrijepljenih optužbi, čime bi se znatno otežalo trošenje prihoda iz nezakonitih izvora; |
| --- | --- |

22.

| 23. | obustavlja sav rad na zakonodavnim predmetima koji se odnose na Katar, posebno u pogledu liberalizacije viznog režima, i sporazuma EU-a i Katara o zračnom prijevozu, te planirane posjete, sve dok se optužbe ne potvrde ili odbace; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Rezoluciju Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te Vladi i Savjetodavnom vijeću Katara. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  SL C 506, 15.12.2021., str. 127.

(2)  SL C 117, 11.3.2022., str. 159.

(3)  SL C 347, 9.9.2022., str. 61.

(4)  Direktiva (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije (SL L 305, 26.11.2019., str. 17.).

---

| 17.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 177/112 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 177/112

---

P9_TA(2022)0449

90 godina nakon gladomora: priznanje masovnog ubojstva izgladnjivanjem kao genocida

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2022. 90 godina nakon gladomora: priznanje masovnog ubojstva izgladnjivanjem kao genocida (2022/3001(RSP))

(2023/C 177/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoju prethodnu rezoluciju o Ukrajini i Rusiji, a posebno Rezoluciju od 23. listopada 2008. o spomenu na gladomor, umjetno izazvanu glad u Ukrajini (1932. – 1933.) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju prethodnu rezoluciju o Ukrajini i Rusiji, a posebno Rezoluciju od 23. listopada 2008. o spomenu na gladomor, umjetno izazvanu glad u Ukrajini (1932. – 1933.) (1),

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida, Opću deklaraciju o ljudskim pravima i druge sporazume i instrumente UN-a o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida, Opću deklaraciju o ljudskim pravima i druge sporazume i instrumente UN-a o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir zajedničke izjave o obljetnicama gladomora usvojene na plenarnim sjednicama Opće skupštine UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke izjave o obljetnicama gladomora usvojene na plenarnim sjednicama Opće skupštine UN-a,

| — | uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju ukrajinske Verhovne Rade iz 2003. kojom se namjerno izazivanje gladi proglašava genocidom, ukrajinski zakon od 28. studenoga 2006. o gladomoru u Ukrajini od 1932. do 1933. i poziv ukrajinske Verhovne Rade od 16. studenoga 2022. parlamentima u zemljama diljem svijeta da priznaju gladomor od 1932. do 1933. kao genocid nad ukrajinskim narodom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju ukrajinske Verhovne Rade iz 2003. kojom se namjerno izazivanje gladi proglašava genocidom, ukrajinski zakon od 28. studenoga 2006. o gladomoru u Ukrajini od 1932. do 1933. i poziv ukrajinske Verhovne Rade od 16. studenoga 2022. parlamentima u zemljama diljem svijeta da priznaju gladomor od 1932. do 1933. kao genocid nad ukrajinskim narodom,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da se prema Konvenciji UN-a o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida kriminaliziraju djela kojima je namjera u cijelosti ili djelomično uništiti nacionalnu, etničku, rasnu ili vjersku skupinu: ubijanje pripadnika te skupine, nanošenje teških tjelesnih ili psihičkih ozljeda članovima skupine, namjerno nametanje takvih životnih uvjeta skupini koji će zasigurno dovesti do njezina potpunog ili djelomičnog fizičkog uništenja, nametanje mjera za sprečavanje poroda unutar skupine i prisilno premještanje djece iz jedne skupine u drugu; |
| --- | --- |

A.

budući da se prema Konvenciji UN-a o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida kriminaliziraju djela kojima je namjera u cijelosti ili djelomično uništiti nacionalnu, etničku, rasnu ili vjersku skupinu: ubijanje pripadnika te skupine, nanošenje teških tjelesnih ili psihičkih ozljeda članovima skupine, namjerno nametanje takvih životnih uvjeta skupini koji će zasigurno dovesti do njezina potpunog ili djelomičnog fizičkog uništenja, nametanje mjera za sprečavanje poroda unutar skupine i prisilno premještanje djece iz jedne skupine u drugu;

| B. | budući da je gladomor od 1932. do 1933., koji je prouzročio smrt milijuna Ukrajinaca, sovjetski režim cinično isplanirao i okrutno provodio kako bi nasilno sproveo sovjetsku politiku kolektivizacije poljoprivrede i potisnuo ukrajinski narod i njegov nacionalni identitet; budući da se sovjetski režim koristio sličnim okrutnim metodama u ostalim dijelovima Sovjetskog Saveza, posebno u Kazahstanu, Bjelarusu, sjevernom Kavkazu i drugdje; budući da je zatiranje ukrajinskog identiteta provedeno zastrašivanjem njegovih nositelja; |
| --- | --- |

B.

budući da je gladomor od 1932. do 1933., koji je prouzročio smrt milijuna Ukrajinaca, sovjetski režim cinično isplanirao i okrutno provodio kako bi nasilno sproveo sovjetsku politiku kolektivizacije poljoprivrede i potisnuo ukrajinski narod i njegov nacionalni identitet; budući da se sovjetski režim koristio sličnim okrutnim metodama u ostalim dijelovima Sovjetskog Saveza, posebno u Kazahstanu, Bjelarusu, sjevernom Kavkazu i drugdje; budući da je zatiranje ukrajinskog identiteta provedeno zastrašivanjem njegovih nositelja;

| C. | budući da dokazi pokazuju da je sovjetski režim namjerno zapljenjivao žetvu i zatvarao granice kako bi spriječio Ukrajince pobjegnu od gladi; budući da je Sovjetski Savez 1932. i 1933. izvozio žitarice s državnog teritorija Ukrajine dok su tamo ljudi umirali od gladi; budući da je ubijanje pretežno ruralnih Ukrajinaca često bilo popraćeno propagandnim materijalom u kojemu su seljaci prikazivani kao krivci za glad; |
| --- | --- |

C.

budući da dokazi pokazuju da je sovjetski režim namjerno zapljenjivao žetvu i zatvarao granice kako bi spriječio Ukrajince pobjegnu od gladi; budući da je Sovjetski Savez 1932. i 1933. izvozio žitarice s državnog teritorija Ukrajine dok su tamo ljudi umirali od gladi; budući da je ubijanje pretežno ruralnih Ukrajinaca često bilo popraćeno propagandnim materijalom u kojemu su seljaci prikazivani kao krivci za glad;

| D. | budući da su aktualni ruski agresivni rat protiv Ukrajine, uništavanje njezine energetske i poljoprivredne infrastrukture, blokiranje izvoza ukrajinskih žitarica i krađa milijuna tona žitarica koje provodi Rusija ponovno izazvali strah od umjetne gladi velikih razmjera, posebno na globalnom jugu, koji cjenovno ovisi o pristupačnim ukrajinskim žitaricama; |
| --- | --- |

D.

budući da su aktualni ruski agresivni rat protiv Ukrajine, uništavanje njezine energetske i poljoprivredne infrastrukture, blokiranje izvoza ukrajinskih žitarica i krađa milijuna tona žitarica koje provodi Rusija ponovno izazvali strah od umjetne gladi velikih razmjera, posebno na globalnom jugu, koji cjenovno ovisi o pristupačnim ukrajinskim žitaricama;

| E. | budući da sovjetski zločini nisu dobili jasnu pravnu i moralnu prosudbu od strane međunarodne zajednice; budući da su propaganda i veličanje totalitarnog sovjetskog režima te oživljavanje kulta Staljina u Rusiji kulminirali time da je današnja Rusija postala država sponzor terorizma i država koja se koristi terorističkim sredstvima te ponavljanjem strašnih zločina nad ukrajinskim narodom u naše vrijeme, kao što je aktualni kholodomor (kholodomor = hladomor, usp. hladomor = gladomor), pokušaj Rusije da smrzne ukrajinski narod do smrti ciljanim uništenjem ukrajinske civilne energetske infrastrukture tijekom zime; |
| --- | --- |

E.

budući da sovjetski zločini nisu dobili jasnu pravnu i moralnu prosudbu od strane međunarodne zajednice; budući da su propaganda i veličanje totalitarnog sovjetskog režima te oživljavanje kulta Staljina u Rusiji kulminirali time da je današnja Rusija postala država sponzor terorizma i država koja se koristi terorističkim sredstvima te ponavljanjem strašnih zločina nad ukrajinskim narodom u naše vrijeme, kao što je aktualni kholodomor (kholodomor = hladomor, usp. hladomor = gladomor), pokušaj Rusije da smrzne ukrajinski narod do smrti ciljanim uništenjem ukrajinske civilne energetske infrastrukture tijekom zime;

| F. | budući da su do prosinca 2022. parlamenti ili drugi predstavnički domovi na državnoj razini više od 20 zemalja priznali gladomor kao genocid ili zločin protiv ukrajinskog naroda i protiv čovječnosti; |
| --- | --- |

F.

budući da su do prosinca 2022. parlamenti ili drugi predstavnički domovi na državnoj razini više od 20 zemalja priznali gladomor kao genocid ili zločin protiv ukrajinskog naroda i protiv čovječnosti;

| G. | budući da se 2022., odnosno 2023. godine obilježava 90. obljetnica gladomora; |
| --- | --- |

G.

budući da se 2022., odnosno 2023. godine obilježava 90. obljetnica gladomora;

| 1. | uviđa da je gladomor, umjetno izazvana glad od 1932. do 1933. u Ukrajini koju je prouzročila smišljena politika sovjetskog režima, genocid nad ukrajinskim narodom s obzirom na to da je počinjen s ciljem fizičkog uništavanja skupine ljudi namjernom primjenom određenih životnih uvjeta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odaje počast svim žrtvama gladomora i izražava solidarnost s ukrajinskim narodom koji je pretrpio tu tragediju, posebno s onima koji su preživjeli gladomor i njihovim obiteljima; odaje počast onima koji su umrli zbog tih zločina koje je počinio totalitarni sovjetski režim; |
| --- | --- |

2.

| 3. | oštro osuđuje te genocidne činove totalitarnog sovjetskog režima koji su doveli do smrti milijuna Ukrajinaca i znatno naštetili temeljima ukrajinskog društva; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva sve zemlje, posebno Rusku Federaciju i druge zemlje nastale nakon raspada Sovjetskog Saveza, da otvore svoje arhive o umjetno izazvanoj gladi koja se dogodila od 1932. do 1933. u Ukrajini; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva sve zemlje i međunarodne organizacije koje još nisu priznale gladomor kao genocid da to učine; poziva Rusku Federaciju, kao glavnu nasljednicu Sovjetskog Saveza, da službeno prizna gladomor i ispriča se zbog tih zločina; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva države članice EU-a i treće zemlje da promiču osviještenost o tim događajima i drugim zločinima koje je počinio sovjetski režim te da povijesno znanje o njima uključe u obrazovne i istraživačke programe kako bi se u budućnosti spriječile slične tragedije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | žali zbog činjenice da se devedeseta obljetnica gladomora obilježava istovremeno dok Rusija nastavlja svoju ratnu agresiju na Ukrajinu, krši suverenitet i teritorijalnu cjelovitost te zemlje i nastoji uništiti Ukrajinu kao nacionalnu državu te identitet i kulturu njezina naroda; nadalje, osuđuje činjenicu da je ruska ratna agresija na Ukrajinu uzrokovala globalnu krizu opskrbe hranom, pri čemu Rusija uništava i pljačka ukrajinska skladišta žita te Ukrajini i dalje otežava izvoz žitarica u najugroženije zemlje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | osuđuje manipulaciju povijesnog sjećanja od strane trenutačnog ruskog režima u svrhu opstanka režima; u tom pogledu ponovno osuđuje činjenicu da su ruske vlasti prisilno raspustile organizacije za ljudska i građanska prava Međunarodno komemoralno društvo i Centar za ljudska prava „Memorial”, čin kojim do izražaja došla revizionistička ideologija trenutačnog ruskog režima; poziva EU i države članice, javne i privatne institucije i sve organizacije civilnog društva da aktivno osude i opovrgnu sve pokušaje iskrivljavanja povijesnih činjenica ili manipuliranja javnim mnijenjem u Europi pomoću lažnih povijesnih diskursa koji se izmišljaju i šire kako bi se podržala ideologija i opstanak kriminalnih režima; poziva sve institucije EU-a i države članice da pruže potporu akademskoj zajednici i civilnom društvu u dokumentiranju, istraživanju i obrazovanju o političkoj represiji i totalitarnim zločinima u Sovjetskom Savezu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | najoštrije osuđuje sve oblike totalitarizma; žali zbog toga što zločini sovjetskog totalitarnog režima još nisu prosuđeni iz pravne perspektive, što počinitelji tih zločina nisu privedeni pravdi i što međunarodna zajednica nikad nije jasno osudila te zločine; poziva na sveobuhvatnu, povijesnu i pravnu procjenu sovjetskog režima i transparentnu javnu raspravu o njegovim zločinima, što je iznimno važno za izgradnju zajedničke europske povijesti i sjećanja, a time i za jačanje otpornosti naših društava na moderne prijetnje demokraciji; ponavlja da su procjena sovjetskog režima i transparentna javna rasprava o njegovim zločinima najvažniji za samu Rusiji kako bi se podigla razina javne svijesti, izgradila otpornost na dezinformacije i na iskrivljeni povijesni diskurs te spriječilo ponavljanje sličnih zločina; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nalaže nadležnim službama Europskog parlamenta da ovu Rezoluciju odmah prevedu na ruski i ukrajinski jezik; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vrhovnoj Radi, predsjedniku i vladi Ukrajine, potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, predsjedniku, vladi i parlamentu Ruske Federacije, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, glavnom tajniku Organizacije za europsku sigurnost i suradnju te glavnom tajniku Vijeća Europe. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  SL C 15 E, 21.1.2010., str. 78.

---

| 17.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 177/115 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 177/115

---

P9_TA(2022)0450

Jačanje višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027.

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2022. o jačanju višegodišnjeg financijskog okvira 2021. – 2027.: otporan proračun EU-a prilagođen novim izazovima (2022/2046(INI))

(2023/C 177/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 311., 312. i 323. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 311., 312. i 323. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. (1) (Uredba o VFO-u) , zajedničke izjave koje su Parlament, Vijeće i Komisija postigli u tom kontekstu (2), kao i s time povezane jednostrane izjave (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. (1) (Uredba o VFO-u) , zajedničke izjave koje su Parlament, Vijeće i Komisija postigli u tom kontekstu (2), kao i s time povezane jednostrane izjave (3),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, Euratom (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, Euratom (4),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (7) (Financijska uredba), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (7) (Financijska uredba),

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2023., kako je donesen 23. studenoga 2022. (8) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2023., kako je donesen 23. studenoga 2022. (8)

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 16. svibnja 2022. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (COM(2022)0223), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 16. svibnja 2022. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (COM(2022)0223),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 22. travnja 2022. o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (COM(2022)0184), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 22. travnja 2022. o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (COM(2022)0184),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski proglas o europskom stupu socijalnih prava od 13. prosinca 2017. (9) i Komunikaciju Komisije od 4. ožujka 2021. o akcijskom planu za provedbu europskog stupa socijalnih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski proglas o europskom stupu socijalnih prava od 13. prosinca 2017. (9) i Komunikaciju Komisije od 4. ožujka 2021. o akcijskom planu za provedbu europskog stupa socijalnih prava,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. listopada 2022. o stajalištu Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2023. (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. listopada 2022. o stajalištu Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2023. (10),

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i Odbora za proračunski nadzor usvojeno 8. rujna 2022., i podržano na sjednici Parlamenta od 12. do 15. rujna 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i Odbora za proračunski nadzor usvojeno 8. rujna 2022., i podržano na sjednici Parlamenta od 12. do 15. rujna 2022.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2022. o prijedlogu revizije višegodišnjeg financijskog okvira 2021. (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2022. o prijedlogu revizije višegodišnjeg financijskog okvira 2021. (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. lipnja 2022. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 3/2022 Europske unije za financijsku godinu 2022. – financiranje troškova prihvata osoba koje bježe iz Ukrajine (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. lipnja 2022. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 3/2022 Europske unije za financijsku godinu 2022. – financiranje troškova prihvata osoba koje bježe iz Ukrajine (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2022. o društvenim i gospodarskim posljedicama ruskog rata u Ukrajini na EU – jačanje sposobnosti EU-a za djelovanje (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2022. o društvenim i gospodarskim posljedicama ruskog rata u Ukrajini na EU – jačanje sposobnosti EU-a za djelovanje (13),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenoga 2021. o reviziji Financijske uredbe s obzirom na stupanje na snagu višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenoga 2021. o reviziji Financijske uredbe s obzirom na stupanje na snagu višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. (14),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. listopada 2021. o stajalištu Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2022. (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. listopada 2021. o stajalištu Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2022. (15),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište od 16. prosinca 2020. o Nacrtu uredbe Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište od 16. prosinca 2020. o Nacrtu uredbe Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. (16),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. srpnja 2020. o zaključcima izvanrednog sastanka Europskog vijeća od 17. do 21. srpnja 2020. (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. srpnja 2020. o zaključcima izvanrednog sastanka Europskog vijeća od 17. do 21. srpnja 2020. (17),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. listopada 2019. naslovljenu „Višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. i vlastita sredstva: vrijeme je da se ispune očekivanja građana” (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. listopada 2019. naslovljenu „Višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. i vlastita sredstva: vrijeme je da se ispune očekivanja građana” (18),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. studenoga 2018. o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021.–2027., stajalište Parlamenta u cilju postizanja dogovora (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. studenoga 2018. o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021.–2027., stajalište Parlamenta u cilju postizanja dogovora (19),

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 24. lipnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 24. lipnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 31. svibnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 31. svibnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 25. ožujka 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 25. ožujka 2022.,

| — | uzimajući u obzir Izjavu iz Versaillesa od 11. ožujka 2022. nakon neformalnog sastanka šefova država ili vlada, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izjavu iz Versaillesa od 11. ožujka 2022. nakon neformalnog sastanka šefova država ili vlada,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. listopada 2022. naslovljenu „Program rada Komisije za 2023.” (COM(2022)0548), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. listopada 2022. naslovljenu „Program rada Komisije za 2023.” (COM(2022)0548),

| — | uzimajući u obzir izvješće Svjetske banke, vlade Ukrajine i Komisije iz kolovoza 2022. pod naslovom „Brza procjena štete i potreba u Ukrajini”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Svjetske banke, vlade Ukrajine i Komisije iz kolovoza 2022. pod naslovom „Brza procjena štete i potreba u Ukrajini”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. svibnja 2022. naslovljenu „Strategija pomoći i obnove za Ukrajinu” (COM(2022)0233), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. svibnja 2022. naslovljenu „Strategija pomoći i obnove za Ukrajinu” (COM(2022)0233),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640),

| — | uzimajući u obzir prijedloge Konferencije o budućnosti Europe predstavljene 9. svibnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedloge Konferencije o budućnosti Europe predstavljene 9. svibnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda 09/2022 naslovljeno „Potrošnja sredstava u području klime u okviru proračuna EU-a za razdoblje 2014.–2020. – prijavljeni iznos veći je od stvarnoga”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda 09/2022 naslovljeno „Potrošnja sredstava u području klime u okviru proračuna EU-a za razdoblje 2014.–2020. – prijavljeni iznos veći je od stvarnoga”,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda 22/2021 naslovljeno „Održivo financiranje: za preusmjeravanje financiranja na održiva ulaganja potrebno je dosljednije djelovanje EU-a”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda 22/2021 naslovljeno „Održivo financiranje: za preusmjeravanje financiranja na održiva ulaganja potrebno je dosljednije djelovanje EU-a”,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda 10/2021 naslovljeno „Uključivanje rodno osviještene politike u proračun EU-a: vrijeme je da se riječi pretoče u djela”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda 10/2021 naslovljeno „Uključivanje rodno osviještene politike u proračun EU-a: vrijeme je da se riječi pretoče u djela”,

| — | uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja Ujedinjenih naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja Ujedinjenih naroda,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za vanjske poslove, Odbora za razvoj, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za promet i turizam, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, Odbora za kulturu i obrazovanje i Odbora za ustavna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za vanjske poslove, Odbora za razvoj, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za promet i turizam, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, Odbora za kulturu i obrazovanje i Odbora za ustavna pitanja,

| — | uzimajući u obzir stajalište Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja u vidu amandmana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja u vidu amandmana,

| — | uzimajući u obzir pisma Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pisma Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0281/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0281/2022),

| A. | budući da u skladu s člankom 311. UFEU-a Unija sebi osigurava sredstva potrebna za postizanje svojih ciljeva i provođenje svojih politika; budući da se višegodišnjim financijskim okvirom (VFO) utvrđuju proračunski prioriteti Unije za sedam godina te se osiguravaju financijska sredstva za njezine politike, programe i potrebe; budući da je VFO ograničen gornjom granicom vlastitih sredstava; |
| --- | --- |

A.

budući da u skladu s člankom 311. UFEU-a Unija sebi osigurava sredstva potrebna za postizanje svojih ciljeva i provođenje svojih politika; budući da se višegodišnjim financijskim okvirom (VFO) utvrđuju proračunski prioriteti Unije za sedam godina te se osiguravaju financijska sredstva za njezine politike, programe i potrebe; budući da je VFO ograničen gornjom granicom vlastitih sredstava;

| B. | budući da se od donošenja aktualnog VFO-a u prosincu 2020. godine politički, gospodarski i socijalni kontekst promijenio do neprepoznatljvosti, počevši od dosad nezabilježenih razmjera i dramatičnih posljedica pandemije bolesti COVID-19, koja još nije završena; |
| --- | --- |

B.

budući da se od donošenja aktualnog VFO-a u prosincu 2020. godine politički, gospodarski i socijalni kontekst promijenio do neprepoznatljvosti, počevši od dosad nezabilježenih razmjera i dramatičnih posljedica pandemije bolesti COVID-19, koja još nije završena;

| C. | budući da je ničim izazvana i neopravdana invazija Rusije na Ukrajinu dovela do velike humanitarne krize te je izazvala golem gospodarski i društveni šok na razini cijelog svijeta za koji se ne zna koliko će trajati; budući da su čelnici država ili vlada rat opisali kao „tektonsku promjenu u europskoj povijesti” i da je Komisija izjavila da „nepredviđene potrebe nastale ratom u Europi daleko nadilaze sredstva dostupna u aktualnom višegodišnjem financijskom okviru”, zbog čega su potrebni novi izvori financiranja; |
| --- | --- |

C.

budući da je ničim izazvana i neopravdana invazija Rusije na Ukrajinu dovela do velike humanitarne krize te je izazvala golem gospodarski i društveni šok na razini cijelog svijeta za koji se ne zna koliko će trajati; budući da su čelnici država ili vlada rat opisali kao „tektonsku promjenu u europskoj povijesti” i da je Komisija izjavila da „nepredviđene potrebe nastale ratom u Europi daleko nadilaze sredstva dostupna u aktualnom višegodišnjem financijskom okviru”, zbog čega su potrebni novi izvori financiranja;

| D. | budući da Unija i njezini građani podupiru Ukrajinu od samog početka rata te su solidarni s Ukrajincima u njihovoj borbi za obranu demokracije od autoritarizma i pružaju utočište za više od 8 milijuna Ukrajinaca, a za 4 milijuna privremenu zaštitu; budući da su EU, države članice i europske financijske institucije Ukrajini pružili više od 19 milijardi EUR pomoći; budući da je Unija, povrh humanitarne i vojne pomoći, pružila potporu Ukrajini i u područjima kao što su zdravstvo, energetika i poljoprivreda te je potpomagala trgovinu, posebno uspostavom traka solidarnosti kako bi se Ukrajini pomoglo kada je riječ o izvozu poljoprivrednih proizvoda; budući da će za održavanje osnovnih usluga i ključne infrastrukture u toj zemlji biti potrebna daljnja pomoć; |
| --- | --- |

D.

budući da Unija i njezini građani podupiru Ukrajinu od samog početka rata te su solidarni s Ukrajincima u njihovoj borbi za obranu demokracije od autoritarizma i pružaju utočište za više od 8 milijuna Ukrajinaca, a za 4 milijuna privremenu zaštitu; budući da su EU, države članice i europske financijske institucije Ukrajini pružili više od 19 milijardi EUR pomoći; budući da je Unija, povrh humanitarne i vojne pomoći, pružila potporu Ukrajini i u područjima kao što su zdravstvo, energetika i poljoprivreda te je potpomagala trgovinu, posebno uspostavom traka solidarnosti kako bi se Ukrajini pomoglo kada je riječ o izvozu poljoprivrednih proizvoda; budući da će za održavanje osnovnih usluga i ključne infrastrukture u toj zemlji biti potrebna daljnja pomoć;

| E. | budući da rizik od siromaštva i socijalne isključenosti predstavlja prijetnju za 21,9 % populacije EU-a; budući da će se energetsko siromaštvo sigurno pogoršati kao posljedica ruske invazije na Ukrajinu; budući da kombinacija rasta cijena energije i sve veće inflacije dovodi do krize u pogledu troškova života, te ugrožava opstanak poduzeća, posebno malih i srednjih poduzeća (MSP-ova), a sve više ljudi gura u siromaštvo; |
| --- | --- |

E.

budući da rizik od siromaštva i socijalne isključenosti predstavlja prijetnju za 21,9 % populacije EU-a; budući da će se energetsko siromaštvo sigurno pogoršati kao posljedica ruske invazije na Ukrajinu; budući da kombinacija rasta cijena energije i sve veće inflacije dovodi do krize u pogledu troškova života, te ugrožava opstanak poduzeća, posebno malih i srednjih poduzeća (MSP-ova), a sve više ljudi gura u siromaštvo;

| F. | budući da građani s pravom očekuju brz i učinkovit odgovor na razini Unije i njezinog proračuna kada je riječ o novonastalim potrebama te očekuju da im se pruži potrebna potpora, posebno u kriznim vremenima; |
| --- | --- |

F.

budući da građani s pravom očekuju brz i učinkovit odgovor na razini Unije i njezinog proračuna kada je riječ o novonastalim potrebama te očekuju da im se pruži potrebna potpora, posebno u kriznim vremenima;

| G. | budući da proračun EU-a ima, te mora i dalje imati središnju ulogu u ostvarivanju političkih prioriteta Unije, uključujući uspješnu provedbu zelene i digitalne tranzicije za sve, postavljanje temelja za postizanje klimatske neutralnosti do 2050., poticanje uključivog i socijalnog oporavka, promicanje održivog i uključivog rasta, jačanje konkurentnosti, inovacija, strateške autonomije i energetske sigurnosti i neovisnosti, pružanje potpore ranjivim skupinama i MSP-ovima, poticanje održivog razvoja kojim se nikoga ne zapostavlja te kojim se osigurava kohezija i uzlazna konvergencija, osiguravanje snažnije europske zdravstvene unije nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19, zaštitu i promicanje vladavine prava, vrijednosti EU-a, temeljnih prava i rodne ravnopravnosti, doprinošenje većim mogućnostima za sve, te osiguravanje snažnije Unije za njezine građane, koja može ispuniti svoje odgovornosti na globalnoj razini i uhvatiti se u koštac s klimatskom krizom i krizom bioraznolikosti te njihovim posljedicama; |
| --- | --- |

G.

budući da proračun EU-a ima, te mora i dalje imati središnju ulogu u ostvarivanju političkih prioriteta Unije, uključujući uspješnu provedbu zelene i digitalne tranzicije za sve, postavljanje temelja za postizanje klimatske neutralnosti do 2050., poticanje uključivog i socijalnog oporavka, promicanje održivog i uključivog rasta, jačanje konkurentnosti, inovacija, strateške autonomije i energetske sigurnosti i neovisnosti, pružanje potpore ranjivim skupinama i MSP-ovima, poticanje održivog razvoja kojim se nikoga ne zapostavlja te kojim se osigurava kohezija i uzlazna konvergencija, osiguravanje snažnije europske zdravstvene unije nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19, zaštitu i promicanje vladavine prava, vrijednosti EU-a, temeljnih prava i rodne ravnopravnosti, doprinošenje većim mogućnostima za sve, te osiguravanje snažnije Unije za njezine građane, koja može ispuniti svoje odgovornosti na globalnoj razini i uhvatiti se u koštac s klimatskom krizom i krizom bioraznolikosti te njihovim posljedicama;

| H. | budući da je Europska komisija u svojem programu rada za 2023. utvrdila niz novih političkih inicijativa koje bi mogle imati znatan utjecaj na proračun, što se posebno odnosi na predloženu europsku banku za vodik, paket olakšica za MSP-ove i Fond za europsku suverenost; |
| --- | --- |

H.

budući da je Europska komisija u svojem programu rada za 2023. utvrdila niz novih političkih inicijativa koje bi mogle imati znatan utjecaj na proračun, što se posebno odnosi na predloženu europsku banku za vodik, paket olakšica za MSP-ove i Fond za europsku suverenost;

| I. | budući da je kombinirani učinak višestrukih kriza, niskih gornjih granica VFO-a i kompliciranih postupaka koji se primjenjuju donošenje ili reviziju VFO-a doveo do široke palete ad hoc instrumenata izvan proračuna EU-a, kao i do veće upotrebe vanjskih namjenskih prihoda koji ne podliježu proračunskom postupku, posebno u slučaju instrumenta NextGenerationEU (NGEU); budući da samo proračunski postupak iziskuje punu uključenost Parlamenta te jamči da Parlament može provoditi nadzor nad proračunom; budući da bi obje grane proračunskog tijela trebale imati ravnopravne uloge, kako je utvrđeno u UFEU-u; budući da bi Parlament uvijek trebao imati punopravnu ulogu u tom novom proračunskom okruženju kako bi se zajamčila demokratska odgovornost i transparentnost do kraja trenutačnog VFO-a; |
| --- | --- |

I.

budući da je kombinirani učinak višestrukih kriza, niskih gornjih granica VFO-a i kompliciranih postupaka koji se primjenjuju donošenje ili reviziju VFO-a doveo do široke palete ad hoc instrumenata izvan proračuna EU-a, kao i do veće upotrebe vanjskih namjenskih prihoda koji ne podliježu proračunskom postupku, posebno u slučaju instrumenta NextGenerationEU (NGEU); budući da samo proračunski postupak iziskuje punu uključenost Parlamenta te jamči da Parlament može provoditi nadzor nad proračunom; budući da bi obje grane proračunskog tijela trebale imati ravnopravne uloge, kako je utvrđeno u UFEU-u; budući da bi Parlament uvijek trebao imati punopravnu ulogu u tom novom proračunskom okruženju kako bi se zajamčila demokratska odgovornost i transparentnost do kraja trenutačnog VFO-a;

| J. | budući da se Međuinstitucijskim sporazumom utvrđuju posebni aranžmani za suradnju i dijalog između Parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskim pitanjima; budući da bi trebalo poduzeti daljnje korake kako bi se poboljšala transparentnost, odgovornost i dostupnost informacija o cjelokupnim rashodima za potporu donošenju politika EU-a; |
| --- | --- |

J.

budući da se Međuinstitucijskim sporazumom utvrđuju posebni aranžmani za suradnju i dijalog između Parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskim pitanjima; budući da bi trebalo poduzeti daljnje korake kako bi se poboljšala transparentnost, odgovornost i dostupnost informacija o cjelokupnim rashodima za potporu donošenju politika EU-a;

| K. | budući da se Komisija, u skladu sa svojom jednostranom izjavom u sklopu dogovora iz prosinca 2020. o VFO-u za razdoblje 2021.–2027., u svojem programu rada za 2023. obvezala na preispitivanje VFO-a u drugom tromjesečju 2023., koje može uključivati i reviziju; |
| --- | --- |

K.

budući da se Komisija, u skladu sa svojom jednostranom izjavom u sklopu dogovora iz prosinca 2020. o VFO-u za razdoblje 2021.–2027., u svojem programu rada za 2023. obvezala na preispitivanje VFO-a u drugom tromjesečju 2023., koje može uključivati i reviziju;

| L. | budući da će stajalište Parlamenta o vlastitim sredstvima biti izneseno u predstojećoj rezoluciji; |
| --- | --- |

L.

budući da će stajalište Parlamenta o vlastitim sredstvima biti izneseno u predstojećoj rezoluciji;

Novi izazovi i šokovi koji su razotkrili nedostatke u trenutačnom VFO-u

| 1. | poziva Komisiju da predloži reviziju trenutačnog VFO-a usmjerenu prvenstveno na odgovor na posljedice rata protiv Ukrajine i pružanje adekvatne fleksibilnosti Uniji za odgovor na krize; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da su institucije EU-a ujedinjene u svom stajalištu da bi EU kao odgovor na ničim izazvanu i neopravdanu invaziju na Ukrajinu trebao pružiti najveću moguću humanitarnu, socijalnu, gospodarsku i financijsku pomoć Ukrajini, uz istodobno pronalaženje rješenja za ozbiljne gospodarske i socijalne posljedice krize unutar Unije i pružanje potrebne potpore svima koji su njome pogođeni; u tom kontekstu ističe zajedničke ciljeve Unije u pogledu ostvarivanja europskog zelenog plana, digitalne tranzicije te europskog stupa socijalnih prava, povećanja suradnje i koordinacije u području obrane, poboljšanja njezine strateške autonomije te energetske neovisnosti i sigurnosti, smanjenja energetskog siromaštva, jamčenja globalne sigurnosti opskrbe hranom i rješavanja izazova uzrokovanih visokom inflacijom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da snažna Unija, koja je izgrađena na solidarnosti i suradnji te koja je sposobna suočiti se s trenutačnim izazovima i ublažiti učinak krize u pogledu troškova života na ljude i poduzeća podrazumijeva rješenja na razini EU-a kako bi se osigurali jednaki uvjeti za sve države članice kada je riječ o njihovoj sposobnosti pružanja potpore građanima i poduzećima, čime će se očuvati integritet unutarnjeg tržišta i spriječiti njegova fragmentacija ili narušavanje; u tom pogledu ističe važnost prekograničnih projekata koji su ključni za izgradnju suverene, strateške i autonomne Unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da su, barem kratkoročno, kao odgovor na posljedice rata protiv Ukrajine potrebne opsežna humanitarna pomoć u Ukrajini i financijska potpora državama članicama koje primaju osobe koje bježe od sukoba i pomažu u njihovu zbrinjavanju; podsjeća da za relevantne programe nisu dodijeljena sredstva koja ova dosad nezabilježena situacija iziskuje; nadalje, smatra da bi Unija dugoročno trebala imati vodeću ulogu u obnovi Ukrajine i to primjenom pristupa „bolje ponovne izgradnje” nakon što rat završi, osiguravajući pritom dobro upravljanje, poštovanje vladavine prava i dobro financijsko upravljanje; poziva Komisiju da ocijeni ulogu koju bi proračun EU-a trebao imati u međunarodnim naporima za obnovu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja odluku da se Ukrajini i Moldovi dodijeli status zemlje kandidatkinje; naglašava da ta odluka podrazumijeva dugoročnu financijsku i proračunsku obvezu, kao i koordinirani pristup politici, u cilju potpore rekonstrukciji, oporavku i potrebnim reformama specifičnima za svaku zemlju, kao što je bio slučaj s drugim zemljama kandidatkinjama; |
| --- | --- |

5.

| 6. | žali zbog toga što su, kada je riječ o ključnim novim političkim inicijativama koje su predložene nakon donošenja aktualnog VFO-a, izneseni prijedlozi bilo za preusmjeravanje novca namijenjenog za dogovorene programe, politike i ciljeve EU-a, bilo za prenamjenu unutar njih; smatra da stalne preraspodjele nisu održiv način financiranja prioriteta Unije te da predstavljaju de facto izmjenu dogovorenog VFO-a; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe široku primjenu posebnih instrumenata u prve dvije godine VFO-a; konstatira da je instrument fleksibilnosti mobiliziran za rashode u naslovu 6. (Susjedstvo i svijet) u 2022. te da ga se u 2023. planira mobilizirati za znatne rashode u okviru istog naslova i naslovâ 2.b (Otpornost i vrijednosti) i 5. (Sigurnost i obrana); ističe da će se u skladu s prijedlogom za obranu iz srpnja 2022. (20) dodatna odobrena sredstva 2024. mobilizirati s pomoću posebnih instrumenata; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da je pričuva za solidarnost i pomoć u nuždi (SEAR) 2021. bila gotovo iscrpljena te da je za 2022. u potpunosti iskorištena nakon pružanja kako humanitarne pomoći tako i potpore državama članicama za borbu protiv prirodnih katastrofa i katastrofa izazvanih ljudskim djelovanjem; naglašava da je proširenje područja primjene Fonda solidarnosti Europske unije na hitne situacije u području javnog zdravlja, zajedno s povećanim razmjerima i učestalošću prirodnih katastrofa, humanitarnom krizom u Ukrajini i posljedičnim priljevom velikog broja izbjeglica u EU, izazvalo iznimno opterećenje za SEAR; nadalje očekuje da će dramatične posljedice dosad nezabilježenih šumskih požara tijekom ljeta 2022., koji su uslijedili nakon velikih poplava i šumskih požara u ljeto 2021., zahtijevati znatnu financijsku potporu, među ostalim iz SEAR-a; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća da se VFO godišnje povećava na temelju deflatora od 2 % koji se primjenjuje na cijene iz 2018.; ističe da nagli porast cijena energije i ekstremna volatilnost energetskog tržišta, koji su uglavnom posljedica ruske odluke o smanjenju opskrbe plinom, potiču rast stope inflacije, što ozbiljno utječe na ljude i poduzeća; duboko je zabrinut zbog toga što takve neočekivano visoke razine inflacije znatno opterećuju VFO, dodatno smanjuju njegovu kupovnu moć i vrše pritisak na njegove operativne i administrativne kapacitete u kontekstu u kojem je njegova ukupna razina već niža od prethodnih VFO-a kao udio bruto nacionalnog dohotka (BND) EU-a; naglašava da to u praksi znači da se može financirati manji broj projekata i djelovanja Unije, što negativno utječe na korisnike i sposobnost Unije da postigne svoje zajedničke političke ciljeve; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nadalje podsjeća da se, unatoč zahtjevima Parlamenta da se Instrument Europske unije za oporavak (EURI) nalazi izvan gornjih granica, troškovi njegova refinanciranja isplaćuju se unutar okvira gornjih granica VFO-a, čime se vrši dodatni pritisak na VFO i ugrožava financiranje za već dogovorene programe u kontekstu rasta kamatnih stopa i troškova zaduživanja u okviru NGEU-a; u tom pogledu ističe nediskrecijsko povećanje odobrenih sredstava u liniji EURI-ja za 280 milijuna EUR u usvojenom proračunu za financijsku godinu 2023. u usporedbi s nacrtom proračuna Komisije, čime se troše sredstva jedinstvenog instrumenta za razliku do gornje granice te se ograničava sposobnost proračuna da odgovori na novonastale potrebe; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primjećuje kontinuirane zahtjeve da proračun EU-a služi kao jamstvo za dodatnu makrofinancijsku pomoć, posebno za zemlje izravno pogođene ratom; pozdravlja ključnu potporu Unije putem makrofinancijske pomoći; naglašava da, u slučaju neispunjenja obveza ili povlačenja nacionalnih jamstava, proračun EU-a u konačnici preuzima sve zajmove dodatne makrofinancijske pomoći, a time snosi i znatne inherentno nepredvidive i nepredviđene obveze; |
| --- | --- |

11.

| 12. | stoga naglašava da je trenutačni VFO manje od dvije godine nakon njegova donošenja već opterećen do krajnjih granica, što je pogoršano nepredvidljivim događajima 2022.; ističe da jednostavno nije opremljen, u smislu veličine, strukture ili pravila, za brzi i učinkoviti odgovor na mnoštvo kriza tih razmjera niti za odgovarajuće financiranje novih zajedničkih ciljeva politike EU-a i brzu provedbu neophodnih rješenja na razini EU-a; vrlo je zabrinut da trenutačni VFO-a ne pruža Uniji adekvatne mogućnosti za odgovor na moguće buduće krize i potrebe te za ispunjavanje njezine strateške uloge na međunarodnoj sceni; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zaključuje da je potreba za hitnom revizijom VFO-a neosporna i da uobičajeni pristup neće ni približno biti dovoljan za rješavanje niza izazova koji se pojavljuju te bi stoga mogao ugroziti povjerenje u Uniju; |
| --- | --- |

13.

Rješavanje manjka financijskih sredstava – veći financijski kapacitet s većom transparentnošću i demokratskom odgovornošću

| 14. | stoga poziva Komisiju da provede ne samo detaljno preispitivanje funkcioniranja trenutačnog VFO-a već i da nastavi sa zakonodavnim prijedlogom sveobuhvatne i ambiciozne revizije Uredbe o VFO-u i njezinih priloga što je prije moguće, a najkasnije u prvom tromjesečju 2023.; ističe da revizija VFO-a ne smije dovesti do smanjenja iznosa unaprijed dodijeljenih nacionalnih omotnica ili programa EU-a; |
| --- | --- |

14.

| 15. | čvrsto vjeruje da se u okviru revizije nužno uhvatiti u koštac sa sve većim potrebama i iscrpljivanjem sredstava dostupnih Uniji u okviru VFO-a za pružanje potrebnih rješenja; nadalje inzistira na tome da se revizijom moraju riješiti najozbiljniji nedostaci u funkcioniranju VFO-a, osigurati nova sredstva za nove političke prioritete i opremiti Uniju potrebnim alatima za učinkovito suočavanje s nadolazećim izazovima i krizama; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe potrebu za poboljšanim VFO-om kako bi se osigurao snažniji i prilagodljiviji proračun EU-a koji ispunjava najviše standarde transparentnosti i demokratske odgovornosti; stoga traži povećanje gornjih granica VFO-a, kao i povećanje i preoblikovanje proračunske fleksibilnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | spreman je za sudjelovanje u sveobuhvatnim pregovorima s Vijećem i Komisijom o reviziji VFO-a, nadovezujući se na prethodnu praksu i Međuinstitucijski sporazum, u okviru kojih su se institucije obvezale da će nastojati utvrditi posebne aranžmane za suradnju i dijalog tijekom cijelog postupka koji vodi do usvajanja temeljite revizije VFO-a; |
| --- | --- |

17.

| 18. | insistira na tome da je načelo jedinstva, prema kojemu se sve stavke prihoda i rashoda Unije prikazuju u proračunu, propisano Ugovorom i predstavlja temeljni preduvjet odgovornosti, demokratskog legitimiteta i transparentnosti javnih financija EU-a; ističe potrebu za znatno većom kontrolom od strane Parlamenta nad svim rashodima EU-a, uključujući izvanproračunske instrumente, fondove te zajedničke aktivnosti zaduživanja i kreditiranja; ponavlja da bi svi novi instrumenti trebali biti u nadležnosti proračunskog tijela; |
| --- | --- |

18.

| 19. | u tom kontekstu naglašava da bi revizija VFO-a trebala ići ruku pod ruku s aktualnom revizijom Financijske uredbe, kojom bi se trebale izravno integrirati potrebne izmjene pravila kojima se uređuje uspostavljanje i provedba proračuna EU-a; stoga smatra da je potrebno proširiti područje primjene predložene ciljane revizije Financijske uredbe kako bi se uhvatilo u koštac sa svim relevantnim aspektima; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe važnost horizontalnih načela na kojima se temelje VFO i sve povezane politike EU-a, posebno kada je riječ o ostvarivanju ciljeva Unije u području klime i biološke raznolikosti te promicanja rodne ravnopravnosti; ustraje u tome da prilikom revizije ta načela moraju ostati u središtu VFO-a i da se mora ispuniti obveza Unije da osigura pravedan, otporan, održiv i socijalno pravedan oporavak za sve, uključujući provedbu revidiranog okvira za klimatske, energetske i okolišne ciljeve Unije do 2030. kako bi EU postigao klimatsku neutralnost do 2050.; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ponovno potvrđuje svoj dugogodišnji stav da se nove političke inicijative, ciljevi ili zadaće koji se financiraju iz proračuna EU-a moraju financirati dodatnim novim novcem, a ne preraspodjelama na štetu uhodanih i već postojećih programa ili politika Unije koje je zakonodavac odobrio; |
| --- | --- |

21.

Naslov 1.: Jedinstveno tržište, inovacije i digitalno gospodarstvo

| 22. | poziva na povećanje gornje granice naslova 1. zbog toga što razlike do gornje granice nisu dovoljne za odgovaranje na veće potrebe Te zbog toga što se protivi upotrebi dogovorenih programskih omotnica za financiranje novih inicijativa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe da bi mnoge nedavno utvrđene političke ambicije, posebno u području energetike te strateške i industrijske autonomije, kao i nove političke inicijative od siječnja 2021. (Akt o čipovima, Program za sigurnu povezivost, Tijelo za pripravnost i odgovor na zdravstvene krize, novi europski Bauhaus) trebale uključivati dodatne rashode u okviru naslova 1.; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe ključnu ulogu koju financiranje u okviru programa Obzor Europa, programa Digitalna Europa, Programa jedinstvenog tržišta i Instrumenta za povezivanje Europe (CEF) ima u poticanju inovacija, podupiranju poduzeća te poticanju zelene i digitalne tranzicije; |
| --- | --- |

24.

| 25. | sa zanimanjem iščekuje prijedlog Komisije o novom Fondu za europsku suverenost, čiji je cilj osigurati stratešku autonomiju Unije i smanjiti ovisnost o trećim zemljama u ključnim sektorima; smatra da je ključno da se prijedlogom odgovori na stvarne potrebe, da se on temelji na jasnoj procjeni troškova i nedostatka ulaganja te da se njime osigura nov novac; ustraje u tome da bi se svaki takav novi fond trebao uspostaviti u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom i biti integriran u VFO, čime se osigurava puni nadzor Parlamenta; smatra da bi gornje granice VFO-a trebalo prilagoditi kako bi se njima obuhvatio Fond; |
| --- | --- |

25.

Naslov 2.a: Kohezija

| 26. | poziva na to da se financiranje dogovoreno u okviru naslova 2.a ne ugrozi i da ostane namijenjeno za prvotnu svrhu; poziva Komisiju da procijeni je li ono dovoljno kako bi se odgovorilo na nove potrebe u kohezijskoj politici; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava da je privremena i kratkoročna fleksibilnost koja je uvedena u fondove kohezijske politike nizom prijedloga za djelovanja kohezijske politike za izbjeglice u Europi (CARE) pomogla državama članicama da brzo reagiraju na posljedice rata protiv Ukrajine, nadovezujući se na model investicijskih inicijativa kao odgovor na koronavirus (CRII i CRII+), koje su omogućile EU-u da djeluje na početku pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja nastojanja Unije u jačanju napora za borbu protiv zabrinjavajućih stopa siromaštva djece i u doprinesu iskorjenjivanju siromaštva djece s pomoću nedavno uspostavljenog europskog jamstva za djecu; upozorava, međutim, da je trenutačna kriza već pogoršala i da će dodatno pogoršati sve lošiji položaj djece koja žive u siromaštvu ili su izložena riziku od siromaštva, što će imati dugoročne posljedice; ponavlja svoj poziv na hitno povećanje sredstava za europsko jamstvo za djecu s namjenskim proračunom od najmanje 20 milijardi EUR za razdoblje 2021. – 2027., te ustraje na tome da se taj namjenski proračun uključi u revidirani VFO i ojačani ESF+; nadalje, poziva Komisiju da stavi na raspolaganje sva dostupna sredstva za provedbu jamstva za djecu, uključujući, među ostalim, ESF+, REACT-EU i Mehanizam za oporavak i otpornost, a države članice poziva da ta sredstva što bolje iskoriste; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava da, iako su mjere odgovora na krizu nužne i korisne, kohezijska politika nije alat za odgovor na krizu; zabrinut je zbog toga što se kohezijska politika sve više koristi za jačanje drugih politika i otklanjanje nedostataka u proračunskoj fleksibilnosti ili mehanizmima za odgovor na krizu u sklopu VFO-a; smatra da postojeća mogućnost prijenosa sredstava iz fondova kohezijske politike u druge programe u iznosu do 5 % početnih dodijeljenih sredstava pruža dovoljnu fleksibilnost; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe da revizija VFO-a ne smije dovesti do smanjenja iznosa unaprijed dodijeljenih nacionalnih omotnica; naglašava da je dogovor o VFO-u za razdoblje 2021.–2027. i o paketu kohezijske politike kasno postignut, što je uz krizu uzrokovanu bolešću COVID-19, dovelo do sporog početka postupka programiranja i poremećaja za projekte, ali da to nije povezano sa samom politikom; poziva Komisiju da pojača napore u pogledu administrativnog pojednostavljenja; ističe da odgođeni početak ni na koji način ne dovodi u pitanje središnju ulogu i dodanu vrijednost kohezijske politike kao ključnog instrumenta Unije za investicije i konvergenciju; |
| --- | --- |

30.

Naslov 2.b: Otpornost i vrijednosti

| 31. | poziva na to da se proračunska linija namijenjena otplati troškova zaduživanja EURI-ja ukloni iz naslova 2.b i stavi izvan naslova te da se ti troškovi računaju iznad gornjih granica VFO-a; |
| --- | --- |

31.

| 32. | žali što su troškovi zaduživanja Instrumenta Europske unije za oporavak (EURI) i otplate duga uključeni kao proračunska linija u naslov 2.b za razdoblje 2021. – 2027., zajedno s vodećim programima kao što su Erasmus+, „EU za zdravlje”, Kreativna Europa te Građani, jednakost, prava i vrijednosti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naglašava da troškovi kamata i otplata duga ovise o kretanjima na tržištu, da nisu diskrecijski rashodi, da ne slijede logiku gornjih granica rashoda i da se nikada ne bi trebali natjecati s programima potrošnje; podsjeća da svaka aktivacija Instrumenta za hitnu potporu također ovisi o dostupnosti nedodijeljene razlike do gornje granice tog naslova; sa zabrinutošću primjećuje da naglo rastuće kamatne stope inflacije utječu na državne izdavatelje; upozorava da su se troškovi financiranja nedavno znatno povećali zbog zahtjevnih tržišnih uvjeta i da dugoročno postoje znatne nesigurnosti u pogledu kamata; stoga ustraje u tome da status quo predstavlja znatan rizik za rashode programa i sposobnost VFO-a da odgovori na nove potrebe; |
| --- | --- |

33.

| 34. | naglašava ključnu važnost programa „EU za zdravlje” i programa Unije za obrazovanje, kulturu, mlade i vrijednosti u pružanju potpore relevantnim sektorima nakon pandemije i borbi protiv dezinformacija; naglašava da je Europski socijalni fond+ jedan od ključnih pokretača jačanja socijalne dimenzije Unije; žali zbog toga što Erasmus+, kao program s relativno stabilnom godišnjom potražnjom, ima financijski profil sa znatnom koncentracijom na kraju razdoblja provedbe u trenutačnom VFO-u; |
| --- | --- |

34.

Naslov 3.: Prirodni resursi i okoliš

| 35. | poziva na to da se gornja granica naslova 3. što prije prilagodi kako bi se u potpunosti uzeo u obzir Socijalni fond za klimatsku politiku, dok dogovoreno financiranje u okviru naslova 3. ne bi trebalo biti ugroženo i trebalo bi biti sačuvano u skladu s njegovom namjenom; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ponavlja svoje stajalište da Socijalni fond za klimatsku politiku mora biti u potpunosti uključen u proračun EU-a i u VFO, bez negativnog utjecaja na druge programe i fondove u okviru tog naslova, imajući na umu važnost jamčenja sigurnosti opskrbe hranom i ostvarivanja zelenog plana; podsjeća drugu granu proračunskog tijela na njezinu obvezu poštovanja proračunskog jedinstva; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ističe važnost zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) u pružanju pouzdane potpore poljoprivrednicima kako bi se poboljšala sigurnost opskrbe hranom; podsjeća da varijacije u plaćanjima iz ZPP-a utječu na sposobnost poljoprivrednika da izdrže inflacijski pritisak i povećane cijene ulaznih troškova pri ostvarivanju tog cilja; ističe da su mali i mladi poljoprivrednici posebno ranjivi i pogođeni ograničenim mogućnostima ulaganja; naglašava ključnu ulogu programa LIFE u podupiranju djelovanja u području klime, očuvanja prirode i zaštite okoliša; |
| --- | --- |

37.

Naslov 4.: Migracije i upravljanje granicama

| 38. | poziva na povećanje gornje granice naslova 4. kako bi se uzeli u obzir trenutačna stvarnost i stvarne financijske potrebe za programe i politike upravljanja migracijama i granicama u Uniji; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naglašava da će rat protiv Ukrajine i naknadna odluka o aktivaciji Direktive o privremenoj zaštiti podrazumijevati dugoročniju financijsku obvezu za potporu državama članicama, neočekivane zahtjeva od Fonda za azil, migracije i integraciju (FAMI) i Instrumenta za upravljanje granicama i vize (BMVI) te stvaranje dodatnih odgovornosti za decentralizirane agencije u naslovu 4.; nadalje, izražava dodatnu zabrinutost zbog toga što se uzastopnim prijedlozima Komisije za produljenje mandata agencija narušava financijska omotnica BMVI-a; |
| --- | --- |

39.

Naslov 5.: Sigurnost i obrana

| 40. | poziva na povećanje gornje granice naslova 5.; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva na brzu reviziju VFO-a kako bi se povećali obrambeni instrumenti EU-a kao što su Europski fond za obranu, vojna mobilnost i budući mehanizmi zajedničke nabave za obranu EU-a, odnosno ojačala europska obrambena industrija putem zajedničkog zakona o javnoj nabavi i Europskog programa ulaganja u obranu, pod uvjetom da se njima jača obrambena tehnološka i industrijska baza EU-a i osigurava europska dodana vrijednost; |
| --- | --- |

41.

| 42. | prima na znanje, s obzirom na vrlo različit geopolitički kontekst, prijedlog Komisije za jačanje europske obrambene industrije putem zakona o zajedničkoj javnoj nabavi za razdoblje 2022. – 2024. i njezinu namjeru da iznese prijedlog za europski program ulaganja u obranu za sljedeće razdoblje, osmišljen za uvođenje zajedničke nabave i upravljanja životnim ciklusom vojnih kapaciteta; ističe da se potrebni rashodi za poboljšanje suradnje i ulaganja u području obrane ne mogu pokriti samo unutar gornje granice naslova 5.; ističe potrebu za ulaganjem u jačanje sigurnosne politike i financiranje tehnoloških inovacija u sigurnosnom okruženju koje se stalno mijenja; |
| --- | --- |

42.

Naslov 6.: Susjedstvo i svijet

| 43. | poziva na povećanje gornje granice naslova 6. kako bi se u potpunosti pokrile trenutačne i predviđene buduće potrebe vanjskog djelovanja Unije i stvorili dostatni kapaciteti za odgovor na krize i nove potrebe; |
| --- | --- |

43.

| 44. | žali zbog činjenice da su, čak i prije rata protiv Ukrajine, sredstva dostupna u okviru naslova 6. bila izrazito neadekvatna te da se pritisak na taj naslov otad znatno povećao; ističe da nastavak financiranja za potrebe izbjeglica iz Sirije, Iraka i drugih zemalja nije uzet u obzir u pregovorima o VFO-u ili o proračunu Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa te se stoga trebao financirati novim odobrenim sredstvima uz odgovarajuće povećanje gornje granice naslova 6. umjesto preraspodjelama; |
| --- | --- |

44.

| 45. | primjećuje brzo pogoršanje međunarodnog konteksta od početka VFO-a, kako u susjednim zemljama tako i izvan njega, što je posljedica prehrambene, energetske, klimatske i gospodarske krize, koja je dramatično povećala pritisak na naslov 6.; napominje da je, osim opetovanog korištenja instrumenta fleksibilnosti, pričuva Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa vrlo brzo iscrpljena i da je iskorištena izvan svoje osnovne svrhe odgovora na nove izazove i prioritete, posebno za izdvajanje makrofinancijske pomoći; smatra da je pojačani odgovor na krizu ključan s obzirom na mnoštvo globalnih izazova; |
| --- | --- |

45.

| 46. | naglašava da je humanitarna pomoć u okviru naslova 6. proširena do svojih granica, što zahtijeva opetovana pojačanja; ustraje u tome da su pojačano financiranje humanitarne pomoći (HUMA) i stup brzog odgovora Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa ključni ne samo ako Unija želi pružati pomoć Ukrajini, već i kako bi osigurala potporu zajednicama i regijama kojima je potrebna pomoć i ispunila svoju ambiciju da bude vodeći humanitarni donator; ističe da dodatne potrebe u Ukrajini ne smiju dovesti do preusmjeravanja novca s drugih geografskih regija kojima je potrebna pomoć, posebice iz istočnog i južnog susjedstva, kao ni tematskih prioriteta; |
| --- | --- |

46.

| 47. | naglašava važnost pružanja daljnje potpore Ukrajini putem makrofinancijske pomoći; ističe da je za zajmove Ukrajini potrebna znatno viša stopa rezervacija od standardne stope od 9 % zbog povećanog rizika od neispunjenja obveza; u tom kontekstu prima na znanje prijedloge Komisije od 9. studenog 2022. (21); ističe da je prelazak s ad hoc pristupa na strukturni pristup put kojim bi trebalo ići u budućnosti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ističe da će odluka o dodjeli statusa zemlje kandidatkinje Ukrajini i Moldovi značiti da će se potpora pružiti u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA) umjesto Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa, što bi moglo zahtijevati reviziju relevantne pravne osnove; ustraje u tome da je potrebno zadržati potporu drugim zemljama kandidatkinjama, posebno na zapadnom Balkanu, na sadašnjoj razini; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisiju da osigura da Unija ispuni svoje međunarodne obveze u području klime, a posebno da osigura financijska sredstva za međunarodno financiranje borbe protiv klimatskih promjena i relevantne programe u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa; |
| --- | --- |

49.

Naslov 7: Europska javna uprava

| 50. | poziva na to da se rashodi u naslovu 7. utvrde na razini kojom se jamči djelotvorna i učinkovita administracija EU-a; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ustraje u tome da se institucijama, tijelima i agencijama Unije dodijele dostatna sredstva kako bi se osigurala učinkovita provedba i primjena cjelokupnog zakonodavstva i politika Unije u skladu s promjenama zadaća; podsjeća na važnost odgovarajućeg financiranja ojačanog okvira za kibersigurnost za institucije, tijela i agencije Unije; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva na brzo donošenje ciljane revizije Financijske uredbe u vezi s postupanjem sa zateznim kamatama za zakašnjelo vraćanje ukinutih ili smanjenih kazni za kršenje pravila tržišnog natjecanja kako bi se izbjegao pritisak na rashode u okviru naslova 7.; ističe da je Parlament usvojio svoje stajalište i da je spreman pregovarati; potiče Vijeće da prioritetno postupa u pogledu tog prijedloga i započne pregovore s Parlamentom; |
| --- | --- |

52.

Odobrena sredstva za plaćanja

| 53. | podsjeća da odobrena sredstva za plaćanja izravno proizlaze iz obveza i stoga će svako povećanje gornjih granica za obveze po naslovu morati biti popraćeno razmjernim povećanjem gornje granice za plaćanja za istu godinu ili sljedeće godine; |
| --- | --- |

53.

| 54. | prima na znanje kašnjenja u provedbi programa i poziva Komisiju da u okviru preispitivanja provede analizu rizika mogućeg učinka na gornju granicu za plaćanja te da podnese potrebne prijedloge u reviziji VFO-a kako bi se izbjegla kriza plaćanja koja bi ozbiljno utjecala na korisnike proračuna EU-a; |
| --- | --- |

54.

| 55. | nadalje upozorava na upotrebu vanjskih namjenskih prihoda podložnih fluktuacijama tržišta kao zamjenu za odobrena sredstva u okviru VFO-a te na rizik koji to može predstavljati za ispunjavanje obveza plaćanja; |
| --- | --- |

55.

Vlastita sredstva

| 56. | ističe da su VFO i vlastita sredstva međusobno povezani; u tom kontekstu naglašava potrebu za održivim i otpornim prihodima za proračun EU-a; podsjeća da su se u pravno obvezujućem Međuinstitucijskom sporazumu Parlament, Vijeće i Komisija obvezali na plan za uvođenje dostatnih novih vlastitih sredstava kako bi se barem pokrila otplata duga EURI-ja; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ponavlja svoje dugogodišnje stajalište da je potrebna reforma vlastitih sredstava kako bi se prihodovna strana proračuna EU-a bolje uskladila sa širim političkim prioritetima EU-a; stoga očekuje da će opseg, struktura i sastav novih vlastitih sredstava ne samo osigurati dodatne tokove prihoda, već i pomoći u rješavanju gorućih političkih pitanja u gospodarskom okruženju obilježenom inflacijom i visokim cijenama energije; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Vijeće da brzo ostvari napredak u vezi s prijedlozima za nova vlastita sredstva iz prosinca 2021.; ističe da bi se, u skladu s planom, nova vlastita sredstva koja proizlaze iz prijedloga o reformiranom sustavu trgovanja emisijama i mehanizmu za graničnu prilagodbu emisija ugljika trebala uvesti 1. siječnja 2023.; naglašava da bi se do istog datuma trebala uvesti i nova vlastita sredstva koja se temelje na prvom stupu uključivog okvira OECD-a i skupine G20; |
| --- | --- |

58.

| 59. | sa zanimanjem iščekuje prijedloge Komisije za drugu seriju novih vlastitih sredstava s rokom dospijeća u trećem tromjesečju 2023.; uvjeren je da će se brzim i odlučnim djelovanjem u cilju reforme vlastitih sredstava posebno osigurati snažan kreditni rejting EU-a, što je i dalje nužan preduvjet s obzirom na višestruke izazove; štoviše, poziva Komisiju da, s obzirom na povećane potrebe za financiranjem, pogleda dalje od Međuinstitucijskog sporazuma i ispita potrebu za novim, inovativnim i stvarnim vlastitim sredstvima; |
| --- | --- |

59.

Fleksibilnost i odgovor na krizu u proračunu EU-a: od ad hoc odgovora do sustavne i dugoročne pripravnosti

| 60. | naglašava da proračun EU-a mora raspolagati potrebnom fleksibilnošću i proračunskim prostorom kako bi mogao odgovoriti na krize i prilagoditi se novim i rastućim potrebama; ističe potrebu za reformom odgovora na krizu i instrumenata fleksibilnosti kako bi se osiguralo da su potrebnih razmjera, da se mogu brzo aktivirati i da ostanu u potpunosti u nadležnosti obje grane proračunskog tijela; |
| --- | --- |

60.

| 61. | smatra da su nagli porast inflacije i njegovi popratni učinci na kupovnu moć proračuna EU-a dodatno ograničili potreban prostor i utjecali na programe koje financira; poziva Komisiju da procijeni mogućnost uvođenja privremenog mehanizma prilagodbe kako bi se odstupilo od automatskog deflatora od 2 % u slučaju inflacijskih šokova; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ustraje u tome da bi opozvana odobrena sredstva trebala ostati u proračunu i da bi ih proračunsko tijelo trebalo preuzeti u okviru godišnjeg proračunskog postupka; ističe potrebu za odgovarajućim izmjenama Financijske uredbe; ističe da je razina opozvanih sredstava za istraživanje bila znatna u ranom dijelu trenutačnog VFO-a; naglašava da će se dodatna proračunska fleksibilnost postići zadržavanjem opozvanih sredstava u proračunu; |
| --- | --- |

62.

| 63. | podsjeća da su posebni instrumenti izvan gornjih granica VFO-a, čime se osigurava određena fleksibilnost i sposobnost reagiranja na krize, te da se oni mogu mobilizirati samo nakon odluke proračunskog tijela; ističe široku primjenu posebnih instrumenata u prve dvije godine VFO-a; |
| --- | --- |

63.

| 64. | smatra da su posebni instrumenti ograničeni nedostatkom resursa i nefleksibilnošću koncepcije, što otežava njihovu sposobnost da služe kao učinkoviti alati za odgovor na krizu; stoga naglašava da je revizija nužna za proširenje potencijala postojećih odredbi o fleksibilnosti; žali zbog odluke o spajanju pričuve za pomoć u nuždi (EAR) i FSEU-a u trenutačnom VFO-u, što je dovelo do ozbiljnih nedostataka, i o smanjenju ukupno dostupnog financiranja; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva da se godišnja odobrena sredstva za instrument fleksibilnosti povećaju s 915 milijuna EUR na 2 milijarde EUR; osim toga, poziva na to da se SEAR podijeli na dva potprograma – pričuvu za pomoć u nuždi i Fond solidarnosti EU-a – te da se godišnja odobrena sredstva povećaju s 1,2 milijarde EUR za SEAR na ukupno 1 milijardu EUR za svaki potprogram u cijenama iz 2018.; smatra da će se time osigurati ključna dodatna sredstva za odgovor na trenutačne i nove potrebe, posebno s obzirom na intenziviranje i umnožavanje ekstremnih vremenskih prilika te s obzirom na globalnu humanitarnu situaciju; |
| --- | --- |

65.

| 66. | traži ukidanje godišnje gornje granice odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i odobrenih sredstava za plaćanja za korištenje jedinstvenog instrumenta za razliku do gornje granice; |
| --- | --- |

66.

| 67. | nadalje naglašava da različiti posebni instrumenti podliježu različitim pravilima o prijenosu i poziva na usklađivanje tih pravila kako bi se iznosi mogli iskoristiti do godine n+ 3 za sve posebne instrumente, čime bi se stvorila dodatna fleksibilnost; ustraje u tome da se iznosi koji su istekli nakon godine n + 3 ponovno stave na raspolaganje u okviru jedinstvenog instrumenta fleksibilnosti za razliku do gornje granice; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ustraje u tome da je, osim jačanja postojećih posebnih instrumenata, potrebno uspostaviti dodatni trajni posebni instrument iznad gornjih granica VFO-a kako bi se proračun EU-a mogao bolje prilagoditi i brzo reagirati na krize i njihove socijalne i gospodarske učinke; poziva Komisiju da osigura da se taj zajednički krizni instrument može učinkovito i brzo aktivirati u skladu s potrebama; |
| --- | --- |

68.

| 69. | naglašava da je kohezijska politika jedan od ključnih prioriteta Unije, da ima dugoročne ciljeve ulaganja povezane sa strateškim programom EU-a, posebno s europskim zelenim planom i Digitalnom agendom, te da se ne bi trebala koristiti za nadopunu financijskih sredstava za druge politike; |
| --- | --- |

69.

Ocjena novih značajki trenutačnog VFO-a i priprema terena za VFO za razdoblje nakon 2027. kao potpora otpornijem proračunu EU-a

| 70. | ističe da trenutačni VFO i Međuinstitucijski sporazum uključuju niz novih značajki koje nisu u prethodnim programskim razdobljima, a koje bi trebalo temeljito ispitati u okviru preispitivanja i revizije u sredini razdoblja; |
| --- | --- |

70.

| 71. | smatra da je nova struktura VFO-a s naslovima kojima se grupira potrošnja po klasterima politika jednostavnija i olakšava proračunsko upravljanje u Komisiji; smatra da u nomenklaturi, sa smanjenim brojem proračunskih linija i ponekad jednom linijom koja pokriva širok program potrošnje, kao što je to slučaj u pogledu Fonda za azil, migracije i integraciju te Instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike, nedostaje potrebna transparentnost detalja i njome se značajno ograničavaju pravilan nadzor i odluke proračunskog tijela; očekuje od Komisije da preispita promjene u strukturi i nomenklaturi prije novog razdoblja VFO-a; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pozdravlja pozitivan učinak Uredbe na opći sustav uvjetovanosti za zaštitu proračuna EU-a i smatra da je Uredba već djelovala kao učinkovito sredstvo odvraćanja od kršenja vladavine prava pri upotrebi sredstava EU-a; naglašava jasnu vezu između poštovanja vladavine prava i učinkovite provedbe proračuna EU-a i poziva Komisiju da osigura strogu provedbu Uredbe o uvjetovanosti; napominje da bi svako povećanje VFO-a za razdoblje 2021. 2027. trebalo biti usmjereno na jačanje zaštite vladavine prava i financijskih interesa Unije; nadalje, ustraje na obvezi poštovanja Povelje Europske unije o temeljnim pravima pri izvršenju proračuna EU-a; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ponavlja potrebu za većom transparentnošću potrošnje EU-a i poziva na uvođenje obvezne jedinstvene interoperabilne baze podataka kako bi se omogućilo praćenje izravnih i krajnjih korisnika sredstava EU-a u strojno čitljivom formatu i time pružio jasan pregled svih primatelja sredstava EU-a; pozdravlja prijedlog Komisije o preinaci Financijske uredbe od 16. svibnja 2022. kao razumno polazište za stvaranje interoperabilnog digitalnog sustava za potrebe revizije i kontrole; napominje da je Komisija predložila da te promjene stupe na snagu počevši od VFO-a za razdoblje nakon 2027.; međutim, naglašava da je ambiciozniji prijelaz izvediv i poželjan; nadalje, naglašava potrebu da informacije budu lakše dostupne javnosti; |
| --- | --- |

73.

| 74. | podsjeća na ciljeve povezane s klimom i biološkom raznolikošću utvrđene u Međuinstitucijskom sporazumu; podsjeća Komisiju na njezinu obvezu u skladu s Međuinstitucijskim sporazumom da redovito razmatra napredak u pogledu uključivanja klimatskih pitanja i ispituje jesu li ciljevi postignuti ili su na dobrom putu; poziva Komisiju da prati pravilnu provedbu načela nenanošenja značajne štete i da poduzme hitne korektivne mjere ako i kada to bude potrebno; |
| --- | --- |

74.

| 75. | naglašava potrebu za znatnim poboljšanjem metodologija uključivanja klimatskih pitanja i biološke raznolikosti te za jamčenjem da su rashodi za klimu i biološku raznolikost doista dodatni kada se ubrajaju u odgovarajuće minimalne ciljeve potrošnje, u skladu s prijedlozima Europskog revizorskog suda i Parlamenta; |
| --- | --- |

75.

| 76. | očekuje ambicioznije financijske obveze u trenutačnom i predstojećem VFO-u u skladu s globalnom obvezom EU-a da se suoči s klimatskim promjenama i zaustavi gubitak biološke raznolikosti; očekuje da će se sve obveze i obveze u pogledu međunarodnog financiranja borbe protiv klimatskih promjena u potpunosti isplanirati u skladu s globalnim pregovorima; poziva Komisiju da osigura ispunjavanje dogovorenih ciljeva uključivanja biološke raznolikosti 2026. i 2027.; traži od Komisije da procijeni kako se ciljevi u području klime i biološke raznolikosti mogu bolje integrirati u VFO za razdoblje nakon 2027. kako bi se osiguralo da Unija ispunjava svoje obveze; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ponavlja da bi se programi trebali provoditi na način kojim se promiče rodna ravnopravnost u ostvarivanju njihovih ciljeva; u tom pogledu pozdravlja rad Komisije na novoj klasifikaciji za mjerenje utjecaja potrošnje Unije na rodnu ravnopravnost; smatra da bi klasifikacija trebala pružiti točan i sveobuhvatan prikaz učinka programa na rodnu ravnopravnost; poziva na to da se klasifikacija proširi na sve programe VFO-a i da se bolje integrira u okvir VFO-a; u tom pogledu naglašava potrebu za sustavnim prikupljanjem i analizom podataka iskazanih po spolu; očekuje da se sva izvješća relevantna za rodnu ravnopravnost temelje na količinama, a ne na broju radnji; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poziva Komisiju da prati provedbu ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda u svim relevantnim programima VFO-a u skladu s Međuinstitucijskim sporazumom i da stoga razvije pouzdanu metodologiju za praćenje potrošnje povezane s ciljevima održivog razvoja i socijalne potrošnje u okviru proračuna EU-a; |
| --- | --- |

78.

| 79. | podsjeća da je trenutačni VFO popraćen instrumentom Next Generation EU, dosad nezabilježenim instrumentom za poticanje oporavka nakon pandemije; smatra da je taj instrument dosad bio uspješan i da bi ga trebalo u potpunosti provesti; |
| --- | --- |

79.

| 80. | smatra da Unija ima sve važniju ulogu u pružanju potpore zaštiti radnih mjesta i naknadi prihoda u kriznim situacijama te osiguravanju pravednog prijelaza na ugljično neutralno društvo; u tom kontekstu ističe ključnu ulogu instrumenta za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE) u pružanju potpore programima privremenog rada i radnicima u državama članicama te u ublažavanju rizika od nezaposlenosti; poziva Komisiju da procijeni učinak instrumenta SURE i način na koji se on može nadograditi za buduće djelovanje Unije u kontekstu socijalnih kriza; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ističe da mnoge nedavne potrebe za potrošnjom u područjima kao što su gospodarski i socijalni oporavak, politike povezane s klimatskim promjenama i financiranje povezano s krizom u Ukrajini ne slijede tradicionalnu logiku srednjoročne predvidljivosti ulaganja; smatra da se u vezi s izdacima u okviru Socijalnog fonda za klimatsku politiku, obrane, odgovora na krizu i hitnih intervencija radi o slučajevima u kojima postoji jasan razlog za djelovanje EU-a; očekuje da će se napredovanjem opsega i dubine sudjelovanja EU-a nastaviti taj trend prema raznovrsnijim rashodima; stoga naglašava potrebu za pravilno oblikovanim i prilagodljivim VFO-om kako bi se oblikovanjem proračuna EU-a omogućilo EU-u da preuzme nove zadaće i funkcije bez preusmjeravanja sredstava s dogovorenih programa i prioriteta; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ističe da su mnoge mane i nedostaci trenutačnog VFO-a svojstveni njegovoj logici i strukturi, pri čemu predvidljivost rashoda pokreće odluke o strukturi i iznosima te ograničava fleksibilnost; |
| --- | --- |

82.

| 83. | žali zbog postupnog smanjenja proračuna EU-a kao postotka bruto nacionalnog dohotka (BND) EU-a i prevelikog naglaska na ograničavanje ukupne potrošnje na otprilike 1 % BND-a EU-a; smatra da je to spriječilo Uniju da ostvari svoje dogovorene ambicije i uskratilo joj mogućnost da odgovori na krize i nove potrebe uz istodobno jamčenje demokratske odgovornosti; |
| --- | --- |

83.

| 84. | ustraje u tome da sljedeći VFO bude opremljen za potpuno i fleksibilno rješavanje niza političkih prioriteta i potreba za rashodima te za jamčenje otpornosti u slučaju kriza; smatra da bi se povećanjem gornje granice vlastitih sredstava stvorio proračunski „prostor” za odgovor na krize i nove potrebe, uz istodobno jamčenje predvidljivosti potrošnje; stoga poziva Komisiju da preispita cjelokupnu strukturu VFO-a, uključujući trajanje programskih razdoblja, u okviru dugoročnijeg promišljanja o proračunu EU-a za razdoblje nakon 2027. u svjetlu promjenjivih potreba za potrošnjom; |
| --- | --- |

84.

| 85. | žali zbog činjenice da je nakon nužnog uvođenja instrumenata Next Generation EU i SURE Komisija u više navrata predložila upotrebu izvanproračunskih instrumenata, posebno u skladu s člankom 122. UFEU-a, za koje nije potreban nadzor Parlamenta, čime se ugrožava transparentnost i odgovornost javne potrošnje; u tom pogledu smatra da će godišnja plenarna rasprava u Parlamentu o svim financijama EU-a, uključujući izvanproračunske instrumente, biti važan korak prema povećanju transparentnosti i odgovornosti; |
| --- | --- |

85.

| 86. | namjerava vrlo pažljivo pratiti provedbu sporazuma o proračunskom nadzoru novih prijedloga na temelju članka 122. UFEU-a, koji je bio dio sporazuma o VFO-u; podsjeća da takvi prijedlozi često imaju važne posljedice na proračun koje mogu utjecati na kretanje rashoda EU-a; odlučan je osigurati da Parlament ima odgovarajuću ulogu i da je uključen u taj postupak kao ravnopravan dio proračunskog tijela; |
| --- | --- |

86.

| 87. | naglašava da trend povećane uporabe vanjskih namjenskih prihoda nije zadovoljavajuće rješenje u okviru trenutačnih pravila jer se njime oslabljuje uloga proračunskog tijela (Parlamenta i Vijeća), čime se podriva demokratski nadzor i smanjuje transparentnost financija EU-a; zahtijeva pravno utemeljena rješenja koja omogućuju ciljana i jednokratna dodatna sredstva temeljena na potrebama koja imaju iste prednosti kao namjenski prihodi (tj. ne ubrajaju se u gornje granice), ali koja istodobno podliježu potpunom nadzoru proračunskog tijela; podsjeća na svoju predanost načelu univerzalnosti; |
| --- | --- |

87.

| 88. | ističe da bi se trenutačnom revizijom Financijske uredbe trebala prilagoditi pravila o proračunskim instrumentima aktualnim okolnostima, pri čemu se vanjski namjenski prihodi, operacije uzimanja i davanja zajmova, uzajamni fondovi i instrumenti u skladu s člankom 122. UFEU-a češće koriste unatoč tome što se često zaobilazi metodu zajednice i time nadzor proračunskog tijela, čime se smanjuje sljedivost sredstava i odgovornost; |
| --- | --- |

88.

| 89. | posebno ističe izjavu o ponovnoj procjeni vanjskih namjenskih prihoda te odredaba o uzimanju i davanju zajmova u Financijskoj uredbi koja je dogovorena u okviru pregovora o VFO-u; smatra da bi vanjski namjenski prihodi, kao i imovina te obveze povezane s postupcima zaduživanja i kreditiranja trebali biti sastavni dio proračuna EU-a i da ih treba prihvatiti proračunsko tijelo kao dio tog proračuna; |
| --- | --- |

89.

| 90. | ponavlja svoj dugogodišnji zahtjev da se svi instrumenti EU-a koji pokrivaju potrošnju na razini EU-a, uključujući uzajamne fondove, u potpunosti uključe u proračun u skladu s Ugovorom, čime bi se zajamčila transparentnost, potpuna demokratska kontrola i zaštita javnih financija i financijskih interesa EU-a; međutim, insistira na tome da integracija tih instrumenata u proračun EU-a ne smije dovesti do smanjenja financiranja drugih politika i programa EU-a; |
| --- | --- |

90.

| 91. | ističe Fond za modernizaciju i Inovacijski fond (Klimatski investicijski fond) kao istaknute slučajeve u tom kontekstu; poziva Komisiju da predloži njihovo potpuno uključivanje u VFO za razdoblje nakon 2027. uz relevantnu gotovo automatsku prilagodbu gornjih granica; |
| --- | --- |

91.

| 92. | ističe da činjenica da se uredba o VFO-u mora donijeti jednoglasno ometa donošenje potrebnih odluka u postupku revizije; poziva Komisiju da se nadoveže na rad Konferencije o budućnosti Europe na proračunu; smatra, u skladu s prijedlozima Konferencije, da bi se redovni zakonodavni postupak trebao primjenjivati na donošenje Uredbe o VFO-u i Odluke o vlastitim sredstvima kako bi Parlament stekao sve proračunske ovlasti koje uživaju nacionalni parlamenti; nadalje, smatra da bi izrada VFO-a trebala biti proces odozdo prema gore koji se temelji na opsežnom sudjelovanju dionika; |
| --- | --- |

92.

| 93. | podsjeća da prijelazna klauzula iz članka 312. stavka 2. UFEU-a omogućuje donošenje Uredbe o VFO-u kvalificiranom većinom te poziva Europsko vijeće da je aktivira kako bi se ubrzalo donošenje odluka; |
| --- | --- |

93.

o

o o

| 94. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

94.

---

(1)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.

(2)  SL C 444 I, 22.12.2020., str. 1.

(3)  SL C 445, 29.10.2021., str. 252.

(4)  SL L 424, 15.12.2020., str. 1.

(5)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.

(6)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 1.

(7)  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

(8)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0403.

(9)  SL C 428, 13.12.2017., str. 10.

(10)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0366

(11)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0309.

(12)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0254.

(13)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0219.

(14)  SL C 224, 8.6.2022., str. 37.

(15)  SL C 184, 5.5.2022., str. 179.

(16)  SL C 445, 29.10.2021., str. 240.

(17)  SL C 371, 15.9.2021., str. 110.

(18)  SL C 202, 28.5.2021., str. 31.

(19)  SL C 363, 28.10.2020., str. 179.

(20)  Prijedlog uredbe od 19. srpnja 2022. o uspostavi Akta o jačanju europske obrambene industrije putem zajedničke nabave (COM(2022)0349).

(21)  COM(2022)0595, COM(2022)0596, COM(2022)0597.

---

| 17.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 177/129 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 177/129

---

P9_TA(2022)0451

Razmatranja Odbora za predstavke tijekom 2021.

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2022. o ishodu razmatranja Odbora za predstavke tijekom 2021. godine (2022/2024(INI))

(2023/C 177/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o razmatranjima Odbora za predstavke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o razmatranjima Odbora za predstavke,

| — | uzimajući u obzir članke 10. i 11. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 10. i 11. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir članke 20., 24. i 227. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) koji odražavaju važnost koja se Ugovorom pridaje pravu građana EU-a i osoba s boravištem u EU-u da upozore Parlament na svoje probleme, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 20., 24. i 227. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) koji odražavaju važnost koja se Ugovorom pridaje pravu građana EU-a i osoba s boravištem u EU-u da upozore Parlament na svoje probleme,

| — | uzimajući u obzir članak 228. UFEU-a o ulozi i zadaćama Europskog ombudsmana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 228. UFEU-a o ulozi i zadaćama Europskog ombudsmana,

| — | uzimajući u obzir članak 44. Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”) o pravu na podnošenje predstavki Europskom parlamentu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 44. Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”) o pravu na podnošenje predstavki Europskom parlamentu,

| — | uzimajući o obzir odredbe UFEU-a u vezi s postupkom zbog povrede obveze, posebno njegove članke 258. i 260., |
| --- | --- |

—

uzimajući o obzir odredbe UFEU-a u vezi s postupkom zbog povrede obveze, posebno njegove članke 258. i 260.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. ožujka 2022. o suradnji s građanima: pravo na podnošenje predstavki, pravo na obraćanje Europskom ombudsmanu i europska građanska inicijativa (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. ožujka 2022. o suradnji s građanima: pravo na podnošenje predstavki, pravo na obraćanje Europskom ombudsmanu i europska građanska inicijativa (1),

| — | uzimajući u obzir članak 54. i članak 227. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. i članak 227. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za predstavke (A9-0271/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za predstavke (A9-0271/2022),

| A. | budući da godišnje izvješće o ishodima razmatranja Odbora za predstavke ima za cilj predstaviti analizu predstavki zaprimljenih tijekom 2021. i odnosa s drugim institucijama te predstaviti stvarnu sliku ciljeva ostvarenih tijekom 2021.; |
| --- | --- |

A.

budući da godišnje izvješće o ishodima razmatranja Odbora za predstavke ima za cilj predstaviti analizu predstavki zaprimljenih tijekom 2021. i odnosa s drugim institucijama te predstaviti stvarnu sliku ciljeva ostvarenih tijekom 2021.;

| B. | budući da je Parlament 2021. zaprimio 1 392 predstavke, što odgovara otprilike polovici broja predstavki zaprimljenih 2013. (2 891) i 2014. (2 715), kada je ukupan broj dosegnuo vrhunac; budući da se broj podnesenih predstavki tijekom 2021. ujedno smanjio za 11,5 % u odnosu na 1 573 predstavke podnesene tijekom 2020. i blago povećao za 2,5 % u odnosu na 1 357 predstavki podnesenih 2019.; |
| --- | --- |

B.

budući da je Parlament 2021. zaprimio 1 392 predstavke, što odgovara otprilike polovici broja predstavki zaprimljenih 2013. (2 891) i 2014. (2 715), kada je ukupan broj dosegnuo vrhunac; budući da se broj podnesenih predstavki tijekom 2021. ujedno smanjio za 11,5 % u odnosu na 1 573 predstavke podnesene tijekom 2020. i blago povećao za 2,5 % u odnosu na 1 357 predstavki podnesenih 2019.;

| C. | budući da je 2021. broj korisnika koji podržavaju jednu predstavku ili više njih na internetskom portalu Parlamenta za predstavke bio 209 272, što je znatan porast u odnosu na 48 882 korisnika zabilježena 2020.; budući da je 2021. porastao i broj klikova kojima se podržavaju predstavke te je dosegnuo ukupno 217 876 (u odnosu na 55 129 tijekom 2020.); budući da je uz predstavku br. 0549/2021 koju je podnijela Adriana Muresan o navodnim lošim sigurnosnim uvjetima na parkiralištima za kamione i gospodarska vozila na europskoj cestovnoj mreži prikupljeno 22 735 potpisa, što je rekordni broj supotpisa za neku predstavku tijekom 2021.; |
| --- | --- |

C.

budući da je 2021. broj korisnika koji podržavaju jednu predstavku ili više njih na internetskom portalu Parlamenta za predstavke bio 209 272, što je znatan porast u odnosu na 48 882 korisnika zabilježena 2020.; budući da je 2021. porastao i broj klikova kojima se podržavaju predstavke te je dosegnuo ukupno 217 876 (u odnosu na 55 129 tijekom 2020.); budući da je uz predstavku br. 0549/2021 koju je podnijela Adriana Muresan o navodnim lošim sigurnosnim uvjetima na parkiralištima za kamione i gospodarska vozila na europskoj cestovnoj mreži prikupljeno 22 735 potpisa, što je rekordni broj supotpisa za neku predstavku tijekom 2021.;

| D. | budući da je velik broj predstavki kojima se izražava zabrinutost građana zbog izvanrednog stanja u području javnog zdravlja i izvanrednog socioekonomskog stanja, cijepljenja i uvođenja EU digitalne COVID potvrde kao posljedice dugotrajnosti pandemije bolesti COVID-19 znatno doprinio porastu broja predstavki o toj temi registriranih 2021. u odnosu na godinu ranije; budući da se 17,3 % zaprimljenih predstavki tijekom 2021. odnosilo na pandemiju bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

D.

budući da je velik broj predstavki kojima se izražava zabrinutost građana zbog izvanrednog stanja u području javnog zdravlja i izvanrednog socioekonomskog stanja, cijepljenja i uvođenja EU digitalne COVID potvrde kao posljedice dugotrajnosti pandemije bolesti COVID-19 znatno doprinio porastu broja predstavki o toj temi registriranih 2021. u odnosu na godinu ranije; budući da se 17,3 % zaprimljenih predstavki tijekom 2021. odnosilo na pandemiju bolesti COVID-19;

| E. | budući da se znatno povećao broj predstavki zaprimljenih 2021. u kojima se traži potpuna usklađenost sa zakonodavstvom EU-a o okolišu, kao i učinkovite i brze mjere, u skladu s načelom predostrožnosti, kako bi se zaštitili ekosustavi i staništa koji izazivaju zabrinutost u Uniji, i da je taj broj dosegnuo ukupno 327 (23,5 %); |
| --- | --- |

E.

budući da se znatno povećao broj predstavki zaprimljenih 2021. u kojima se traži potpuna usklađenost sa zakonodavstvom EU-a o okolišu, kao i učinkovite i brze mjere, u skladu s načelom predostrožnosti, kako bi se zaštitili ekosustavi i staništa koji izazivaju zabrinutost u Uniji, i da je taj broj dosegnuo ukupno 327 (23,5 %);

| F. | budući da velik broj predstavki podnesenih tijekom 2021. pokazuje da su i u drugoj godini pandemije građani imali znatno povjerenje u Parlament, odlučivši da se u vezi sa svojim problemima i pritužbama izravno obrate svojim izabranim predstavnicima na razini EU-a, koje smatraju donositeljima odluka; budući da Parlament mora učiniti sve u svojoj moći da opravda to povjerenje; |
| --- | --- |

F.

budući da velik broj predstavki podnesenih tijekom 2021. pokazuje da su i u drugoj godini pandemije građani imali znatno povjerenje u Parlament, odlučivši da se u vezi sa svojim problemima i pritužbama izravno obrate svojim izabranim predstavnicima na razini EU-a, koje smatraju donositeljima odluka; budući da Parlament mora učiniti sve u svojoj moći da opravda to povjerenje;

| G. | budući da je, međutim, ukupan broj predstavki i dalje skroman u odnosu na ukupan broj stanovnika u EU-u, što je pokazatelj da je potrebno uložiti još veće napore kako bi se povećala svijest građana o tome da imaju pravo na podnošenje predstavki, kako bi se pojačala promidžba tog instrumenta i povećala geografska zastupljenost u smislu broja predstavki podnesenih po državama članicama ili kako bi se povećala svijest o tome kako predstavke mogu biti korisne kao način skretanja pozornosti institucija EU-a i država članica na pitanja koja izravno utječu na građane i koja su im bitna; budući da građani pri ostvarivanju svojeg prava na podnošenje predstavki očekuju od institucija EU-a da im odgovore u primjerenom roku i pruže dodanu vrijednost u smislu pronalaska rješenja za njihove probleme; budući da je izgledno da bi nedjelovanje na razini Unije u svrhu potpune zaštite prava građana koja proizlaze iz prava EU-a dovelo do nezadovoljstva Unijom; |
| --- | --- |

G.

budući da je, međutim, ukupan broj predstavki i dalje skroman u odnosu na ukupan broj stanovnika u EU-u, što je pokazatelj da je potrebno uložiti još veće napore kako bi se povećala svijest građana o tome da imaju pravo na podnošenje predstavki, kako bi se pojačala promidžba tog instrumenta i povećala geografska zastupljenost u smislu broja predstavki podnesenih po državama članicama ili kako bi se povećala svijest o tome kako predstavke mogu biti korisne kao način skretanja pozornosti institucija EU-a i država članica na pitanja koja izravno utječu na građane i koja su im bitna; budući da građani pri ostvarivanju svojeg prava na podnošenje predstavki očekuju od institucija EU-a da im odgovore u primjerenom roku i pruže dodanu vrijednost u smislu pronalaska rješenja za njihove probleme; budući da je izgledno da bi nedjelovanje na razini Unije u svrhu potpune zaštite prava građana koja proizlaze iz prava EU-a dovelo do nezadovoljstva Unijom;

| H. | budući da su kriteriji za dopuštenost predstavki utvrđeni u članku 227. UFEU-a i članku 226. Poslovnika Parlamenta, kojima je propisano da predstavke podnose građani EU-a odnosno fizičke ili pravne osobe s boravištem ili registriranim sjedištem u nekoj od država članica, pojedinačno ili zajedno s drugima, o pitanjima koja spadaju u područje djelovanja EU-a i koja izravno utječu na podnositelje predstavki, pri čemu potonji uvjet ima vrlo široko tumačenje; |
| --- | --- |

H.

budući da su kriteriji za dopuštenost predstavki utvrđeni u članku 227. UFEU-a i članku 226. Poslovnika Parlamenta, kojima je propisano da predstavke podnose građani EU-a odnosno fizičke ili pravne osobe s boravištem ili registriranim sjedištem u nekoj od država članica, pojedinačno ili zajedno s drugima, o pitanjima koja spadaju u područje djelovanja EU-a i koja izravno utječu na podnositelje predstavki, pri čemu potonji uvjet ima vrlo široko tumačenje;

| I. | budući da je od 1 392 predstavke podnesene tijekom 2021. njih 368 proglašeno nedopuštenima, a 17 ih je povučeno; budući da relativno visok postotak (26,5 %) nedopuštenih predstavki tijekom 2021. pokazuje da je opseg područja odgovornosti Unije i dalje uvelike nejasan; budući da je za popravljanje takvog stanja potrebno poticati i poboljšati komunikaciju s građanima; |
| --- | --- |

I.

budući da je od 1 392 predstavke podnesene tijekom 2021. njih 368 proglašeno nedopuštenima, a 17 ih je povučeno; budući da relativno visok postotak (26,5 %) nedopuštenih predstavki tijekom 2021. pokazuje da je opseg područja odgovornosti Unije i dalje uvelike nejasan; budući da je za popravljanje takvog stanja potrebno poticati i poboljšati komunikaciju s građanima;

| J. | budući da se svaka predstavka razmatra i ispituje na pažljiv, učinkovit i transparentan način; |
| --- | --- |

J.

budući da se svaka predstavka razmatra i ispituje na pažljiv, učinkovit i transparentan način;

| K. | budući da su podnositelji predstavki često građani koji se zauzimaju za zaštitu temeljnih prava te za unapređenje i buduće blagostanje naših društava; budući da iskustvo tih građana kad je riječ o načinu postupanja s njihovim predstavkama ima velik utjecaj na njihovu percepciju institucija EU-a i poštovanja prava na podnošenje predstavki utvrđenog pravom Europske unije; |
| --- | --- |

K.

budući da su podnositelji predstavki često građani koji se zauzimaju za zaštitu temeljnih prava te za unapređenje i buduće blagostanje naših društava; budući da iskustvo tih građana kad je riječ o načinu postupanja s njihovim predstavkama ima velik utjecaj na njihovu percepciju institucija EU-a i poštovanja prava na podnošenje predstavki utvrđenog pravom Europske unije;

| L. | budući da je pravo na podnošenje predstavki Europskom parlamentu jedno od temeljnih prava građana EU-a, utvrđeno u Ugovorima i Povelji; budući da pravo na podnošenje predstavke građanima EU-a i osobama s boravištem u EU-u pruža otvoren, demokratski i transparentan mehanizam za izravno obraćanje svojim izabranim predstavnicima; budući da je stoga ključno poboljšati poštovanje tog prava i njegovo pravodobno ostvarivanje kako bi se građanima omogućilo aktivnije i učinkovitije sudjelovanje u životu Unije; budući da zahvaljujući predstavkama građani EU-a mogu iznijeti pritužbu o neuspješnoj primjeni prava EU-a i pomoći pri otkrivanju povreda prava EU-a; |
| --- | --- |

L.

budući da je pravo na podnošenje predstavki Europskom parlamentu jedno od temeljnih prava građana EU-a, utvrđeno u Ugovorima i Povelji; budući da pravo na podnošenje predstavke građanima EU-a i osobama s boravištem u EU-u pruža otvoren, demokratski i transparentan mehanizam za izravno obraćanje svojim izabranim predstavnicima; budući da je stoga ključno poboljšati poštovanje tog prava i njegovo pravodobno ostvarivanje kako bi se građanima omogućilo aktivnije i učinkovitije sudjelovanje u životu Unije; budući da zahvaljujući predstavkama građani EU-a mogu iznijeti pritužbu o neuspješnoj primjeni prava EU-a i pomoći pri otkrivanju povreda prava EU-a;

| M. | budući da da je Europski parlament jedina institucija EU-a u koju zastupnike izravno biraju građani EU-a; budući da pravo na podnošenje predstavki nudi Europskom parlamentu, kao i drugim institucijama EU-a, a posebno Komisiji s obzirom na njezinu ulogu jamčenja pravilne primjene prava EU-a u čitavoj Uniji, mogućnost da se pospješi odgovaranje na pritužbe i preokupacije koje se odnose na poštovanje temeljnih prava EU-a i zakonodavstva EU-a u državama članicama; budući da su samim time predstavke korisni izvori informacijama o slučajevima pogrešne primjene ili povreda prava EU-a koji tako omogućavaju Parlamentu i drugim institucijama EU-a da ocijene prijenos i primjenu prava EU-a, kao i o nedostatcima i rupama u postojećem pravu EU-a te o njegovu utjecaju na prava građana EU-a i osoba s prebivalištem u EU-u; budući da bi u podnesenim predstavkama trebalo institucijama EU-a skrenuti pozornost na područja u kojima su za prenošenje i primjenu prava EU-a potrebni veliki napori i djelovanje na razini EU-a; |
| --- | --- |

M.

budući da da je Europski parlament jedina institucija EU-a u koju zastupnike izravno biraju građani EU-a; budući da pravo na podnošenje predstavki nudi Europskom parlamentu, kao i drugim institucijama EU-a, a posebno Komisiji s obzirom na njezinu ulogu jamčenja pravilne primjene prava EU-a u čitavoj Uniji, mogućnost da se pospješi odgovaranje na pritužbe i preokupacije koje se odnose na poštovanje temeljnih prava EU-a i zakonodavstva EU-a u državama članicama; budući da su samim time predstavke korisni izvori informacijama o slučajevima pogrešne primjene ili povreda prava EU-a koji tako omogućavaju Parlamentu i drugim institucijama EU-a da ocijene prijenos i primjenu prava EU-a, kao i o nedostatcima i rupama u postojećem pravu EU-a te o njegovu utjecaju na prava građana EU-a i osoba s prebivalištem u EU-u; budući da bi u podnesenim predstavkama trebalo institucijama EU-a skrenuti pozornost na područja u kojima su za prenošenje i primjenu prava EU-a potrebni veliki napori i djelovanje na razini EU-a;

| N. | budući da Parlament već dugo ima vodeću ulogu u oblikovanju postupka podnošenja predstavki na međunarodnoj razini te ima najotvoreniji i najtransparentniji postupak podnošenja predstavki u Europi koji znatnom broju podnositelja predstavki omogućuje da u potpunosti sudjeluju u njegovim aktivnostima; |
| --- | --- |

N.

budući da Parlament već dugo ima vodeću ulogu u oblikovanju postupka podnošenja predstavki na međunarodnoj razini te ima najotvoreniji i najtransparentniji postupak podnošenja predstavki u Europi koji znatnom broju podnositelja predstavki omogućuje da u potpunosti sudjeluju u njegovim aktivnostima;

| O. | budući da Odbor za predstavke može najbolje pokazati građanima što Europska unija čini za njih i koja se rješenja mogu pružiti na europskoj, nacionalnoj i lokalnoj razini; |
| --- | --- |

O.

budući da Odbor za predstavke može najbolje pokazati građanima što Europska unija čini za njih i koja se rješenja mogu pružiti na europskoj, nacionalnoj i lokalnoj razini;

| P. | budući da Odbor za predstavke temeljito ispituje i obrađuje svaku predstavku podnesenu Parlamentu; budući da svaki podnositelj predstavke ima pravo da se njegova predstavka obradi nepristrano i pravedno, uz potpuno poštovanje prava na dobru upravu iz članka 41. Povelje; budući da svaki podnositelj predstavke ima pravo u razumnom roku, na vlastitom jeziku ili na jeziku na kojemu je predstavka napisana, primiti odgovor s informacijom o odluci u pogledu dopuštenosti i daljnjih radnji koju donosi Odbor za predstavke; budući da svaki podnositelj predstavke ima pravo zatražiti da se njegova predstavka ponovno otvori na temelju bilo kojeg relevantnog novog razvoja događaja; |
| --- | --- |

P.

budući da Odbor za predstavke temeljito ispituje i obrađuje svaku predstavku podnesenu Parlamentu; budući da svaki podnositelj predstavke ima pravo da se njegova predstavka obradi nepristrano i pravedno, uz potpuno poštovanje prava na dobru upravu iz članka 41. Povelje; budući da svaki podnositelj predstavke ima pravo u razumnom roku, na vlastitom jeziku ili na jeziku na kojemu je predstavka napisana, primiti odgovor s informacijom o odluci u pogledu dopuštenosti i daljnjih radnji koju donosi Odbor za predstavke; budući da svaki podnositelj predstavke ima pravo zatražiti da se njegova predstavka ponovno otvori na temelju bilo kojeg relevantnog novog razvoja događaja;

| Q. | budući da je Parlament već uvažio činjenicu da odbijanje Komisije da poduzme mjere u vezi s pitanjima postavljenima u pojedinačnim predstavkama predstavlja kršenje postojećih odredbi Ugovora EU-a koje se odnose na pravo na podnošenje predstavki, jer ono nije ograničeno na pitanja od strateške važnosti ili pitanja koja odražavaju strukturne probleme; budući da Komisija i dalje primjenjuje svoj strateški pristup obradi predstavki na temelju komunikacije iz 2017. naslovljene „Pravo EU-a: boljom primjenom do boljih rezultata” (2), unatoč zahtjevu Parlamenta da ga Komisija u razumnom roku preispita; |
| --- | --- |

Q.

budući da je Parlament već uvažio činjenicu da odbijanje Komisije da poduzme mjere u vezi s pitanjima postavljenima u pojedinačnim predstavkama predstavlja kršenje postojećih odredbi Ugovora EU-a koje se odnose na pravo na podnošenje predstavki, jer ono nije ograničeno na pitanja od strateške važnosti ili pitanja koja odražavaju strukturne probleme; budući da Komisija i dalje primjenjuje svoj strateški pristup obradi predstavki na temelju komunikacije iz 2017. naslovljene „Pravo EU-a: boljom primjenom do boljih rezultata” (2), unatoč zahtjevu Parlamenta da ga Komisija u razumnom roku preispita;

| R. | budući da Komisija ne pruža Odboru za predstavke sveobuhvatne informacije o zakonodavnim i nezakonodavnim mjerama poduzetima nakon zaprimanja predstavki, kao ni o postupcima zbog povrede prava povezanima s predstavkama; budući da ne postoji nekakav javni registar u kojem bi se predstavke povezale sa svim daljnjim mjerama koje su poduzete u vezi s njima. |
| --- | --- |

R.

budući da Komisija ne pruža Odboru za predstavke sveobuhvatne informacije o zakonodavnim i nezakonodavnim mjerama poduzetima nakon zaprimanja predstavki, kao ni o postupcima zbog povrede prava povezanima s predstavkama; budući da ne postoji nekakav javni registar u kojem bi se predstavke povezale sa svim daljnjim mjerama koje su poduzete u vezi s njima.

| S. | budući da se rad Odbora za predstavke temelji na podacima koje pružaju podnositelji predstavki; budući da su informacije koje podnositelji predstavki iznose u svojim predstavkama i na sastancima Odbora te procjena Komisije i odgovori država članica i drugih tijela ključni za rad Odbora; budući da dopuštene predstavke također daju vrijedan doprinos radu ostalih parlamentarnih odbora jer ih Odbor za predstavke prosljeđuje drugim odborima radi davanja mišljenja ili radi informiranja; budući da predstavke stoga imaju vrlo važnu ulogu u zakonodavnom postupku te omogućuju drugim parlamentarnim odborima dobivanje korisnih i izravnih informacija za njihov zakonodavni rad u područjima za koja su nadležni; |
| --- | --- |

S.

budući da se rad Odbora za predstavke temelji na podacima koje pružaju podnositelji predstavki; budući da su informacije koje podnositelji predstavki iznose u svojim predstavkama i na sastancima Odbora te procjena Komisije i odgovori država članica i drugih tijela ključni za rad Odbora; budući da dopuštene predstavke također daju vrijedan doprinos radu ostalih parlamentarnih odbora jer ih Odbor za predstavke prosljeđuje drugim odborima radi davanja mišljenja ili radi informiranja; budući da predstavke stoga imaju vrlo važnu ulogu u zakonodavnom postupku te omogućuju drugim parlamentarnim odborima dobivanje korisnih i izravnih informacija za njihov zakonodavni rad u područjima za koja su nadležni;

| T. | budući da Odbor za predstavke na svojim sastancima pridaje presudnu važnost ispitivanju predstavki i javnoj raspravi o njima; budući da podnositelji predstavki imaju pravo izložiti svoje predstavke i često uzimati riječ u raspravi, čime aktivno doprinose radu Odbora; budući da je tijekom 2021. Odbor za predstavke održao 12 sastanaka, na kojima se raspravljalo o 159 predstavki sa 113 podnositelja predstavki nazočnih na daljinu, dok je većina njih aktivno sudjelovala uzimanjem riječi; budući da se nešto veći broj predstavki o kojima se raspravljalo na sastancima 2021. u odnosu na 2020. može objasniti povećanim vremenskim odsječcima za sastanke Odbora, ali uvijek s ograničenim uslugama usmenog prevođenja kao posljedice mjera predostrožnosti Parlamenta u kontekstu postojanosti pandemije; |
| --- | --- |

T.

budući da Odbor za predstavke na svojim sastancima pridaje presudnu važnost ispitivanju predstavki i javnoj raspravi o njima; budući da podnositelji predstavki imaju pravo izložiti svoje predstavke i često uzimati riječ u raspravi, čime aktivno doprinose radu Odbora; budući da je tijekom 2021. Odbor za predstavke održao 12 sastanaka, na kojima se raspravljalo o 159 predstavki sa 113 podnositelja predstavki nazočnih na daljinu, dok je većina njih aktivno sudjelovala uzimanjem riječi; budući da se nešto veći broj predstavki o kojima se raspravljalo na sastancima 2021. u odnosu na 2020. može objasniti povećanim vremenskim odsječcima za sastanke Odbora, ali uvijek s ograničenim uslugama usmenog prevođenja kao posljedice mjera predostrožnosti Parlamenta u kontekstu postojanosti pandemije;

| U. | budući da su se glavne teme predstavki podnesenih tijekom 2021. odnosile na temeljna prava (posebno utjecaj hitnih mjera protiv bolesti COVID-19 na vladavinu prava i demokraciju, na pristup obrazovanju tijekom ograničenja kretanja, na slobodu kretanja i pravo na rad, kao i na prava LGBTIQ+ zajednice u Uniji), zdravlje (posebno pitanja o javnozdravstvenoj krizi kao posljedici postojanosti pandemije, od zaštite zdravlja građana, uključujući politiku cijepljenja, do uporabe, provedbe i primjene EU digitalne COVID potvrde u državama članicama te navodne diskriminacije između cijepljenih i necijepljenih osoba), okoliš (uglavnom u vezi s rudarskim djelatnostima i njihovom utjecaju na okoliš, nelegalnom sječom stabala, nasiljem nad ekološkim zviždačima, mogućim poboljšanjem suživota između ljudi i velikih zvijeri,, nedopuštenim odlaganjem otpada, nuklearnom sigurnošću, onečišćenjem zraka, vjetroelektranama, neispravnim blokovima tinjca i propadanjem prirodnih ekosustava), prava manjina i diskriminaciju (uključujući prava nacionalnih ili jezičnih manjina), obrazovanje (posebno pitanja povezana s diskriminatornim pristupom obrazovanju ili spornim nacionalnim reformama zakona o obrazovanju), manjak sigurnosti na parkiralištima za kamione, situaciju studenata iz EU-a u Ujedinjenoj Kraljevini nakon njezinog povlačenja iz programa Erasmus+ te zapošljavanje (posebno pitanja koja se odnose na nacionalno postupanje s ugovorima o radu), osim mnogih drugih područja djelovanja; |
| --- | --- |

U.

budući da su se glavne teme predstavki podnesenih tijekom 2021. odnosile na temeljna prava (posebno utjecaj hitnih mjera protiv bolesti COVID-19 na vladavinu prava i demokraciju, na pristup obrazovanju tijekom ograničenja kretanja, na slobodu kretanja i pravo na rad, kao i na prava LGBTIQ+ zajednice u Uniji), zdravlje (posebno pitanja o javnozdravstvenoj krizi kao posljedici postojanosti pandemije, od zaštite zdravlja građana, uključujući politiku cijepljenja, do uporabe, provedbe i primjene EU digitalne COVID potvrde u državama članicama te navodne diskriminacije između cijepljenih i necijepljenih osoba), okoliš (uglavnom u vezi s rudarskim djelatnostima i njihovom utjecaju na okoliš, nelegalnom sječom stabala, nasiljem nad ekološkim zviždačima, mogućim poboljšanjem suživota između ljudi i velikih zvijeri,, nedopuštenim odlaganjem otpada, nuklearnom sigurnošću, onečišćenjem zraka, vjetroelektranama, neispravnim blokovima tinjca i propadanjem prirodnih ekosustava), prava manjina i diskriminaciju (uključujući prava nacionalnih ili jezičnih manjina), obrazovanje (posebno pitanja povezana s diskriminatornim pristupom obrazovanju ili spornim nacionalnim reformama zakona o obrazovanju), manjak sigurnosti na parkiralištima za kamione, situaciju studenata iz EU-a u Ujedinjenoj Kraljevini nakon njezinog povlačenja iz programa Erasmus+ te zapošljavanje (posebno pitanja koja se odnose na nacionalno postupanje s ugovorima o radu), osim mnogih drugih područja djelovanja;

| V. | budući da pri usvajanju dnevnog reda sjednice Odbor za predstavke posvećuje pozornost predstavkama i temama koje su od velike važnosti za raspravu na razini EU-a i potrebi da se zadrži pravedna geografska pokrivenost tema u skladu sa zaprimljenim predstavkama; |
| --- | --- |

V.

budući da pri usvajanju dnevnog reda sjednice Odbor za predstavke posvećuje pozornost predstavkama i temama koje su od velike važnosti za raspravu na razini EU-a i potrebi da se zadrži pravedna geografska pokrivenost tema u skladu sa zaprimljenim predstavkama;

| W. | budući da je tijekom 2021. godine 78,6 % zaprimljenih predstavki (1 094) podneseno preko internetskog portala za predstavke Parlamenta, što je nešto manje u usporedbi sa 79,7 % (1 254 predstavke) tijekom 2020., čime se potvrđuje da je internetski portal za predstavke Parlamenta postao uvjerljivo najčešće korišteni kanal kojim građani podnose predstavke Parlamentu; |
| --- | --- |

W.

budući da je tijekom 2021. godine 78,6 % zaprimljenih predstavki (1 094) podneseno preko internetskog portala za predstavke Parlamenta, što je nešto manje u usporedbi sa 79,7 % (1 254 predstavke) tijekom 2020., čime se potvrđuje da je internetski portal za predstavke Parlamenta postao uvjerljivo najčešće korišteni kanal kojim građani podnose predstavke Parlamentu;

| X. | budući da je 2021. najvažniji cilj internetskog portala za predstavke (portal PETI) u potpunosti postignut jer je portal bio na internetu i funkcionalan više od 99,9 % vremena; budući da su sve predstavke pripremljene i objavljene pravodobno, u roku od nekoliko dana od donošenja, te da je na sve unutarnje i vanjske zahtjeve za potporom u vezi s uporabom i sadržajem portala PETI odgovoreno uspješno, pravovremeno i na svim jezicima; budući da je uspostavljena verzija 2.4 internetskog portala za predstavke i da je zatraženo pokretanje chatbota umjetne inteligencije za internetski portal za predstavke; |
| --- | --- |

X.

budući da je 2021. najvažniji cilj internetskog portala za predstavke (portal PETI) u potpunosti postignut jer je portal bio na internetu i funkcionalan više od 99,9 % vremena; budući da su sve predstavke pripremljene i objavljene pravodobno, u roku od nekoliko dana od donošenja, te da je na sve unutarnje i vanjske zahtjeve za potporom u vezi s uporabom i sadržajem portala PETI odgovoreno uspješno, pravovremeno i na svim jezicima; budući da je uspostavljena verzija 2.4 internetskog portala za predstavke i da je zatraženo pokretanje chatbota umjetne inteligencije za internetski portal za predstavke;

| Y. | budući da je 2021. Odbor za predstavke otišao u jedan posjet u svrhu utvrđivanja činjenica; budući da je drugi posjet u svrhu utvrđivanja činjenica, zakazan za prosinac, odgođen zbog odluke donesene s obzirom na povećano širenje bolesti COVID-19 i radi smanjenja zdravstvenih rizika za zastupnike i osoblje Parlamenta; |
| --- | --- |

Y.

budući da je 2021. Odbor za predstavke otišao u jedan posjet u svrhu utvrđivanja činjenica; budući da je drugi posjet u svrhu utvrđivanja činjenica, zakazan za prosinac, odgođen zbog odluke donesene s obzirom na povećano širenje bolesti COVID-19 i radi smanjenja zdravstvenih rizika za zastupnike i osoblje Parlamenta;

| Z. | budući da je u skladu s Poslovnikom Odbor za predstavke odgovoran za odnose s Europskim ombudsmanom koji istražuje pritužbe zbog nepravilnosti u institucijama i tijelima EU-a; budući da je europska ombudsmanica Emily O’Reilly predstavila svoje godišnje izvješće za 2020. na sastanku Odbora za predstavke održanom 14. srpnja 2021.; |
| --- | --- |

Z.

budući da je u skladu s Poslovnikom Odbor za predstavke odgovoran za odnose s Europskim ombudsmanom koji istražuje pritužbe zbog nepravilnosti u institucijama i tijelima EU-a; budući da je europska ombudsmanica Emily O’Reilly predstavila svoje godišnje izvješće za 2020. na sastanku Odbora za predstavke održanom 14. srpnja 2021.;

| AA. | budući da Komisija, kao čuvarica Ugovora, ima ključnu ulogu u radu Odbora za predstavke i da su informacije koje pružaju podnositelji predstavki korisne za otkrivanje mogućih kršenja ili pogrešne primjene europskog prava; |
| --- | --- |

AA.

budući da Komisija, kao čuvarica Ugovora, ima ključnu ulogu u radu Odbora za predstavke i da su informacije koje pružaju podnositelji predstavki korisne za otkrivanje mogućih kršenja ili pogrešne primjene europskog prava;

| AB. | budući da je Odbor za predstavke član Europske mreže pučkih pravobranitelja kojom su obuhvaćeni Europski ombudsman, nacionalni i regionalni pravobranitelji i slična tijela država članica, zemalja kandidatkinja te drugih država Europskog gospodarskog prostora, a čiji je cilj promicanje razmjene informacija o zakonodavstvu i politikama EU-a te razmjena najboljih praksi; |
| --- | --- |

AB.

budući da je Odbor za predstavke član Europske mreže pučkih pravobranitelja kojom su obuhvaćeni Europski ombudsman, nacionalni i regionalni pravobranitelji i slična tijela država članica, zemalja kandidatkinja te drugih država Europskog gospodarskog prostora, a čiji je cilj promicanje razmjene informacija o zakonodavstvu i politikama EU-a te razmjena najboljih praksi;

| AC. | budući da su veće sudjelovanje građana i jamčenje potpune zaštite prava građana koja proizlaze iz prava EU-a ključni elementi za približavanje EU-a njegovim građanima; budući da je Odbor za predstavke donio izvješće o suradnji s građanima: pravo na podnošenje predstavki, pravo na obraćanje Europskom ombudsmanu i europska građanska inicijativa (3), s naglaskom na načinima podizanja svijesti građana o njihovim pravima, na komunikacijskim kampanjama za skretanje pozornosti na postojeće mogućnosti sudjelovanja, bližoj suradnji s drugim institucijama i parlamentarnim odborima te građanskom angažmanu mladih, zaključivši da Komisija mora izmijeniti svoj trenutačni strateški pristup obradi predstavki jer se na temelju njega, među ostalim, ne obrađuju pitanja koja se odnose na ozbiljne povrede prava EU-a štetne za zaštitu prava građana; budući da Odbor za predstavke smatra da je europska građanska inicijativa (EGI) iznimno važan instrument izravne i participativne demokracije, koji bi trebalo unaprijediti kako bi se građanima omogućilo da se još aktivnije i izravno uključe u oblikovanje politika i zakonodavstva Unije; |
| --- | --- |

AC.

budući da su veće sudjelovanje građana i jamčenje potpune zaštite prava građana koja proizlaze iz prava EU-a ključni elementi za približavanje EU-a njegovim građanima; budući da je Odbor za predstavke donio izvješće o suradnji s građanima: pravo na podnošenje predstavki, pravo na obraćanje Europskom ombudsmanu i europska građanska inicijativa (3), s naglaskom na načinima podizanja svijesti građana o njihovim pravima, na komunikacijskim kampanjama za skretanje pozornosti na postojeće mogućnosti sudjelovanja, bližoj suradnji s drugim institucijama i parlamentarnim odborima te građanskom angažmanu mladih, zaključivši da Komisija mora izmijeniti svoj trenutačni strateški pristup obradi predstavki jer se na temelju njega, među ostalim, ne obrađuju pitanja koja se odnose na ozbiljne povrede prava EU-a štetne za zaštitu prava građana; budući da Odbor za predstavke smatra da je europska građanska inicijativa (EGI) iznimno važan instrument izravne i participativne demokracije, koji bi trebalo unaprijediti kako bi se građanima omogućilo da se još aktivnije i izravno uključe u oblikovanje politika i zakonodavstva Unije;

| 1. | ističe temeljnu ulogu Odbora za predstavke u zaštiti i promicanju prava građana EU-a i osoba s prebivalištem u EU-u tako što osigurava pravodobno, učinkovito, primjereno i nediskriminirajuće ispitivanje preokupacija i pritužbi podnositelja predstavki, informiranje podnositelja o poduzetim mjerama i ostvarenom napretku u pogledu njihovih predstavki te njihovo rješavanje u otvorenom, demokratskom i transparentnom procesu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća da su 2021. među 27 država članica postojale znatne razlike u broju predstavki podnesenih Odboru za predstavke, pri čemu se većina predstavki odnosila na Španjolsku (17 %), nakon čega slijede Njemačka (9,7 %), Italija (9,2 %), Grčka (5,9 %), Rumunjska (4,1 %), Poljska (4 %) i Francuska (2,6 %); ističe da je broj predstavki koje se odnose na preostale države članice bio manji od 2 % po državi članici; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da se podnositelji predstavki često obraćaju Odboru za predstavke o temama koje su za njih goruće; ističe da u takvim situacijama kasna obrada predstavki podnositeljima predstavki donosi malu vrijednost; smatra da bi Odbor za predstavke trebao poduzeti mjere za rješavanje zaostataka otvorenih predstavki; poziva Odbor za predstavke da preispita svoje metode rada kako bi se osiguralo da se sve predstavke obrađuju na temelju dosljednog i transparentnog skupa kriterija kojima se jamči pravodoban i učinkovit postupak; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da je Odbor za predstavke jednako dostupan građanima i osobama s prebivalištem u svih 27 država članica te da bi obrada predstavki trebala biti geografski uravnotežena; u tom pogledu smatra da bi Parlament trebao uložiti veće napore u promicanje uloge i rada Odbora za predstavke i podizanje razine svijesti među svim građanima EU-a o mogućnosti podnošenja predstavke Parlamentu; naglašava da pri donošenju dnevnog reda za sjednice, saslušanja i službena putovanja Odbor za predstavke mora slijediti svoje smjernice i objektivne kriterije kao što su doprinos odabranih predstavki trenutačnoj raspravi na razini EU-a i njihova uravnotežena geografska pokrivenost u skladu s primljenim predstavkama; naglašava da djelovanje Odbora uvijek mora biti usmjereno na pružanje odgovora na pitanje koje izravno utječe na podnositelja predstavke; u tom kontekstu podsjeća na svojstvenu europsku dimenziju Odbora za predstavke čija je uloga obrada predstavki o pitanjima koja pripadaju područjima djelovanja Europske unije, kako je utvrđeno u UFEU-u; u tu svrhu smatra da Odbor za predstavke ima posebnu odgovornost podupirati tu europsku dimenziju u odnosu na podnositelje predstavki i prema vanjskom svijetu te da bi se svi njegovi članovi u svojem radu i razmatranjima uvijek trebali voditi europskom institucionalnom odgovornošću, a ne nacionalnim političkim interesima; podsjeća da su dogovori između klubova zastupnika zastupljenih u Odboru za predstavke ključni za pružanje odmjerenog i razumljivog odgovora podnositeljima predstavki; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponovno ističe važnost stalne javne rasprave o području djelovanja Unije kako bi se zajamčilo da su građani ispravno informirani o opsegu nadležnosti Unije i različitim razinama donošenja odluka; u tom smislu poziva na opsežnije kampanje za podizanje razine osviještenosti aktivnim uključivanjem komunikacijskih službi, i na europskoj i na nacionalnoj razini, kako bi se podigla razina znanja građana o pravu na podnošenje predstavki te opsegu odgovornosti Unije i nadležnostima Odbora za predstavke s ciljem smanjenja broja nedopuštenih predstavki i pružanja boljih odgovora na probleme građana; naglašava da je potrebno uložiti dodatne napore kako bi se podigla razina svijesti o pravu na podnošenje predstavki u onim državama članicama EU-a iz kojih se podnosi razmjerno manje predstavki; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da je iznimno važno da Komisija izmijeni svoj strateški pristup obradi predstavki koji se trenutačno temelji na komunikaciji iz 2017. naslovljenoj „Pravo EU-a: boljom primjenom do boljih rezultata” kako bi se donijela jasna pravila i uspostavio upravni postupak za obradu dopuštenih predstavki, uz odgovarajuće daljnje postupanje, među ostalim u vezi s pitanjima istaknutima u pojedinačnim predstavkama, u kojima se često osuđuju kršenja prava EU-a koja utječu na velik broj građana ili ističu daljnja navodna kršenja prava EU-a o istim temama o kojima su već u tijeku postupci zbog povrede prava; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da predstavke Parlamentu i drugim institucijama EU-a predstavljaju jedinstvenu priliku za izravno povezivanje i održavanje redovitog dijaloga s građanima EU-a, posebno u slučajevima kad na njih utječu pogrešna primjena ili povreda prava EU-a, kao i nedostatci i rupe u postojećem pravu EU-a; naglašava potrebu za poboljšanom suradnjom između institucija, tijela i agencija EU-a te nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela u pogledu učinka i provedbe prava EU-a te usklađenosti s njime; smatra da je takva suradnja ključna za rješavanje problema na koje građani upozoravaju u vezi s primjenom i učinkovitošću prava EU-a te da doprinosi jačanju demokratske legitimnosti i odgovornosti Unije; poziva na aktivnije sudjelovanje predstavnika država članica na sastancima Odbora te pravodobno i podrobno odgovaranje na zahtjeve za pojašnjenja ili informacije koje Odbor za predstavke šalje nacionalnim tijelima; |
| --- | --- |

7.

| 8. | traži uspostavu međuinstitucijskog jedinstvenog digitalnog šaltera na kojem bi bile objedinjene sve usluge Komisije i Parlamenta u svrhu javne objave svih dostupnih informacija o svim daljnjim mjerama poduzetima u vezi s predstavkama, uključujući informacije o postupku EU Pilot i postupcima zbog povrede prava, zakonodavnim prijedlozima, snimkama sjednica Odbora tijekom kojih se raspravlja o predstavkama, odgovorima nacionalnih tijela i stalnih odbora Parlamenta te o svim drugim povezanim nezakonodavnim mjerama; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća da predstavke znatno doprinose ulozi Komisije kao čuvarice Ugovora jer građanima pružaju dodatnu priliku za prijavljivanje navodnih kršenja prava EU-a; naglašava da su strukturiraniji načini suradnje i pojačana suradnja između Odbora za predstavke i Komisije u vidu pravodobnih i podrobnih odgovora Komisije utemeljenih na iscrpnom razmatranju problema navedenih u predstavkama presudni za osiguravanje uspješne obrade predstavki; ističe da bi Komisija trebala aktivnije pružati precizne odgovore na zahtjeve i pritužbe iz predstavki; ponavlja poziv Komisiji da Odboru za predstavke redovito pruža ažurirane informacije o razvoju događaja i trenutačnom stanju u vezi s postupcima zbog povrede prava pokrenutima na temelju zaprimljenih predstavki te da osigura Odboru za predstavke pristup relevantnim Komisijinim dokumentima o povredama prava i postupcima EU Pilot; u tom kontekstu žali zbog izostanka sustavnog daljnjeg postupanja u komunikaciji s Odborom za predstavke; smatra da bi međuinstitucijski sporazum između Parlamenta i Komisije o obradi predstavki mogao biti korak naprijed prema jamčenju transparentne i učinkovite obrade predstavki; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podsjeća da je baza podataka e-Peti važan interni alat koji članovima Odbora za predstavke omogućuje pristup svim potrebnim informacijama kako bi se pratilo trenutačno stanje svake pojedine predstavke i kako bi mogli donositi utemeljene odluke kada je riječ o tekućem postupanju po predstavkama ili njihovu mogućem zatvaranju; u tu bi svrhu bazu podataka e-Peti trebalo redovito ažurirati i, ako je moguće, povezati s popisom predmeta o kršenju prava koji je sastavila Komisija; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da bi veću pozornost trebalo posvetiti donošenju europskog zakonodavnog akta kojim se utvrđuje priznavanje prava pripadnika zajednice LGBTIQ+; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju da pravodobnije procjenjuje poduzimaju li nacionalna tijela potrebne mjere, ako to već nisu učinila, kako bi na učinkovit način odgovorila na probleme koje građani iznesu u predstavkama o slučajevima neusklađenosti s pravom EU-a, koji su štetni za potpunu zaštitu prava građana i osoba s prebivalištem u EU-u, te da po potrebi pokreće postupke zbog povrede prava; čvrsto vjeruje da je brzo djelovanje Komisije protiv kršenja prava EU-a ključno da se spriječi da takva kršenja postanu sustavne prirode; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju da poboljša sustav za prikupljanje informacija o predstavkama i da u godišnje izvješće o praćenju primjene prava EU-a uključi i izravno upućivanje na predstavke, uz jasan naglasak, među ostalim, na vezu između predstavki, postupaka zbog povrede prava, zakonodavnih akata EU-a ili bilo kojeg drugog pravnog akta EU-a; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe da je potrebno spriječiti sve nedosljednosti ili nedostatke homogenosti u obradi predstavki kako bi se zajamčilo pravilno ostvarivanje prava na podnošenje predstavki; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da se predstavke također mogu smatrati strateškim alatom za pokretanje zakonodavnih inicijativa Europskog parlamenta u skladu s člankom 225. UFEU-a, čime se pomaže u rješavanju svih nedostataka u postojećem pravu EU-a koji štete pravima građana; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća da je suradnja s drugim odborima Parlamenta ključna za točnu i sveobuhvatnu obradu predstavki; napominje da su 2021. drugim odborima poslane 82 predstavke radi mišljenja i 548 radi obavijesti; pozdravlja činjenicu da je od drugih odbora primljeno 46 mišljenja i 176 potvrda o razmatranju predstavki u okviru njihova rada; napominje da javna saslušanja organizirana zajedno s drugim parlamentarnim odborima olakšavaju temeljito razmatranje predstavki; podsjeća da su podnositelji predstavki obaviješteni o odlukama da zatraže mišljenja od drugih odbora za obradu njihovih predstavki; poziva parlamentarne odbore da pojačaju napore kako bi svojim stručnim znanjem aktivno pridonijeli ispitivanju predstavki te pritom omogućili Parlamentu da brže i opsežnije odgovori na zabrinutosti građana; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da je Mreža za predstavke koristan alat za olakšavanje praćenja predstavki u parlamentarnom i zakonodavnom radu; zauzima stajalište da bi ta mreža trebala poboljšati dijalog i suradnju s Komisijom i drugim institucijama EU-a; smatra da su redovni sastanci Mreže za predstavke ključni za osiguravanje bolje vidljivosti aktivnosti Odbora za predstavke te za osnaživanje suradnje s drugim parlamentarnim odborima putem razmjene informacija i dijeljenja najboljih praksi među članovima Mreže; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe da je Odbor za predstavke, tijekom povećanih vremenskih odsječaka za sastanke Odbora u 2021. zbog prilagodbe na situaciju uzrokovanu pandemijom bolesti COVID-19, izrazio svoje stajalište o važnim pitanjima koja su postavljena u predstavkama tako što je donio, između ostalog, svoje izvješće od 9. studenoga 2021. o ishodu razmatranja Odbora za predstavke tijekom 2020. godine (4), svoja dva izvješća od 26. siječnja 2021. o radu Europskog ombudsmana tijekom 2019. (5) i od 2. prosinca 2021. o radu Europskog ombudsmana tijekom 2020. (6), svoje izvješće od 27. siječnja 2021. o suradnji s građanima: pravo na podnošenje predstavki, pravo na obraćanje Europskom ombudsmanu i europska građanska inicijativa (7) te svoje mišljenje od 27. svibnja 2021. o izvješću Komisije o vladavini prava za 2020. (8); cijeni vrlo dobar rad tajništva Odbora za predstavke u vrijeme kad su radni uvjeti i dalje složeni; |
| --- | --- |

18.

| 19. | skreće pozornost na velik broj predstavki o bolesti COVID-19 koje je Odbor za predstavke ispitao i na koje je odgovorio u 2021.; naglašava da se u većini tih predstavki poziva na zaštitu zdravlja građana od posljedica virusa, uključujući pitanja u pogledu politike cijepljenja te navodne diskriminacije između cijepljenih i necijepljenih osoba, kao i na procjenu upravljanja zdravstvenom krizom u državama članicama; |
| --- | --- |

19.

| 20. | duboko žali zbog toga što Komisija nije objavila sve pojedinosti ugovora potpisanih s farmaceutskim poduzećima o cjepivima protiv bolesti COVID-19, čime se krši pravo građana na informacije; ozbiljno je zabrinut zbog nepravilnosti u Komisijinu postupanju u vezi s odbijanjem odobravanja javnog pristupa dokumentima koji se odnose na 1,5 milijuna medicinskih maski koje je Komisija kupila u ranoj fazi pandemije bolesti COVID-19 i koje nisu ispunjavale potrebne standarde kvalitete (9); |
| --- | --- |

20.

| 21. | prima na znanje da je, uz temeljna prava i okoliš, zdravlje bilo jedno od glavnih problematičnih pitanja za podnositelje predstavki u 2021., i uviđa da su zdravstveni aspekti povezani s pandemijom bolesti COVID-19 bili u središtu rada Odbora za predstavke; ističe pozornost koju je Odbor za predstavke posvetio posljedicama pandemije bolesti COVID-19 u smislu politike unutarnjeg tržišta (posebno pitanjima u vezi s nacionalnim ograničenjima putovanja i njihovim utjecajem na slobodu kretanja osoba unutar i izvan EU-a); u tom smislu ističe javno savjetovanje koje je Odbor za predstavke održao zajedno s Odborom za promet i turizam 14. srpnja 2021. pod naslovom „Kako poboljšati prava putnika u zračnom prometu tijekom krize izazvane bolešću COVID-19? – Uredba (EZ) br. 261/2004 (10)”, kako bi se procijenilo koliko je učinkovito Uredba o odštetama u zračnom prometu primijenjena tijekom pandemije bolesti COVID-19 i je li pravni okvir EU-a o pravima putnika bio prikladan za suočavanje s takvom krizom; |
| --- | --- |

21.

| 22. | skreće pozornost na velik broj predstavki u kojima se navode kršenja Povelje; ističe ograničeni ishod navedenih predstavki zbog ograničenja područja primjene Povelje u stvarnosti, kako je navedeno u njezinu članku 51.; podsjeća da su očekivanja većine podnositelja predstavki u pogledu prava priznatih Poveljom velika i da nadilaze njihovo trenutačno područje primjene; ponavlja svoj poziv na razmatranje proširenja tumačenja članka 51. izvan područja primjene prava Unije ili na njegovo potpuno brisanje, kako je navedeno u prethodnim rezolucijama (11); |
| --- | --- |

22.

| 23. | skreće pozornost na značajan broj predstavki o kojima se raspravljalo u vezi s različitim aspektima zaštite prava duginih obitelji u EU-u, posebno različitim stajalištima u pogledu prava na slobodno kretanje i uzajamno priznavanje LGBTIQ+ obitelji u EU-u; podsjeća na radionicu od 22. ožujka 2021. o pravima LGBTI+ osoba u EU-u, koju je Odbor za predstavke održao kako bi raspravio o situaciji LGBTI+ osoba, preispitao novu strategiju o jednakosti LGBTIQ osoba koju je predstavila Komisija i riješio problem prepreka slobodnom kretanju duginih obitelji; skreće pozornost na izvješće Odbora za predstavke od 15. srpnja 2021. o pravima pripadnika zajednice LGBTIQ u EU-u (12), u kojem poziva Komisiju da poduzme konkretne mjere kako bi se osigurala zaštita LGBTIQ+ obitelji u skladu s presudama Suda Europske unije u predmetima Coman i Hamilton, Maruko, Römer i Hay (13) te presudom Europskog suda za ljudska prava u predmetu Taddeucci i McCall (14); |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe da su predstavke koje se odnose na prava nacionalnih manjina i dalje bile prioritet Odbora za predstavke, posebno u područjima diskriminatornih praksi u vezi s njihovim pravom na obrazovanje na materinjem jeziku, jezičnim ili kulturnim pravima te drugim pravima, kao što je pravo na vlasništvo, kako je navedeno u predstavkama koje se odnose na slučajeve oduzimanja i povrata zemljišta u nekim državama članicama; |
| --- | --- |

24.

| 25. | napominje da su pitanja u pogledu okoliša i dalje područje ozbiljne zabrinutosti za podnositelje predstavki 2021.; žali zbog toga što se pravila o okolišu ne provode uvijek pravilno u državama članicama, kao što je opisano u brojnim predstavkama u kojima se iznose pritužbe o onečišćenju zraka, stanju očuvanosti velikih zvijeri i njihovu utjecaju na ljudske aktivnosti, nezakonitoj sječi, napadima na aktiviste za zaštitu okoliša, nezakonitom zbrinjavanju plastičnog otpada, propadanju prirodnih ekosustava, nuklearnoj sigurnosti i smanjenju biološke raznolikosti, što je potvrđeno i u okviru postupaka EU Pilot i postupaka zbog povrede prava koje je pokrenula Komisija; ukazuje na važan posao koji Odbor za predstavke obavlja kako bi istaknuo utjecaj rudarskih djelatnosti na okoliš, kao što pokazuje broj predstavki o toj temi; skreće pozornost na javno saslušanje od 2. prosinca 2021. o okolišnim i socijalnim učincima rudarskih djelatnosti u EU-u, koje je Odbor za predstavke održao u suradnji s Odborom za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, u svrhu stjecanja znanstvenih spoznaja o različitim aspektima među ostalim zakonodavstvu o rudarstvu, sigurnosnim standardima, socijalnim i okolišnim učincima rudnika, okolišnom građanstvu, sudjelovanju javnosti i transparentnosti u rudarskom sektoru; naglašava da bi Komisija trebala prioritetno istražiti slučajeve nepravilnog prenošenja i provedbe zakonodavstva EU-a o okolišu kako bi se učinkovito riješili problemi podnositelja predstavki; predlaže da države članice pri razmatranju odobravanja projekata koji utječu na okoliš prednost daju provedbi načela predostrožnosti i načela „nenanošenja štete”; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava da nezakonite prakse prijavljene u predstavkama kao što su odlaganje otpada na nezakonitim odlagalištima, nezakonita sječa i nezakonita trgovina drvom, uništavanje ekosustava ili nezakonito ubijanje i trgovina vrstama zaštićenima Direktivom EU-a o staništima predstavljaju ozbiljna kršenja prava EU-a i predstavljaju kaznena djela protiv okoliša; u tom kontekstu ističe da bi Komisija trebala ojačati alate za borbu protiv kaznenih djela protiv okoliša na razini EU-a kako bi se učinkovito istražila i kazneno gonila takva kaznena djela te kako bi se počinitelje privelo pravdi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | skreće pozornost na zajedničko saslušanje Odbora za predstavke i Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane od 25. veljače 2021. o gospodarenju plastikom i otpadom u kružnom gospodarstvu, koje je bilo usredotočeno na provedbu postojećeg zakonodavnog okvira o plastičnom otpadu, baveći se glavnim izazovima s kojima se susreću države članice, kao i naglašavajući mogućnosti koje pravni okvir pruža u cilju smanjenja utjecaja plastike na okoliš u Europi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe važnost ispunjavanja očekivanja građana EU-a u pogledu zaštite okoliša, a posebno djelovanja u području vodne politike radi smanjenja onečišćenja i opasnih ostataka kemijskih tvari; u tom smislu upućuje na Rezoluciju od 23. ožujka 2021. o ostacima kemikalija u Baltičkom moru na temelju predstavki br. 1328/2019 i 0406/2020 (15); poziva Komisiju da se pobrine za to da se pitanje streljiva bačenog u europska mora uključi u horizontalne programe kako bi se omogućilo podnošenje projekata koji obuhvaćaju regije pogođene istim problemom i olakšala razmjena iskustava i najboljih praksi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisiju da zajedno s državama članicama osigura ispravnu provedbu zakonodavstva EU-a u području okoliša; |
| --- | --- |

29.

| 30. | skreće pozornost na zajedničko saslušanje Odbora za predstavke i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj od 16. lipnja 2021. o pravednom i jednakom postupanju prema poljoprivrednicima u cijeloj Europskoj uniji, koje je bilo usmjereno na reformu zajedničke poljoprivredne politike, nova pravila EU-a za izravna plaćanja i ruralni razvoj nakon 2022.; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podsjeća da Unija građanima mora zajamčiti pravo na aktivno sudjelovanje u demokratskom funkcioniranju Europske unije na bilo kojem od njezinih službenih jezika kako bi se izbjegao svaki oblik diskriminacije i promicala višejezičnost; u tom smislu potiče institucije EU-a da upotrebljavaju što više službenih jezika i da dosljedno provode svoje politike višejezičnosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe rad Odbora za predstavke u vezi s predstavkama koje se odnose na navodne loše sigurnosne uvjete na parkiralištima za kamione i gospodarska vozila u europskoj cestovnoj mreži, u vezi s napadima na prijevoznike na parkiralištima za kamione; u tom pogledu upućuje na prijedlog rezolucije koji je Odbor za predstavke donio 6. listopada 2021. o sigurnosti parkirališta za kamione u EU-u (16); potiče Komisiju i Vijeće da poduzmu potrebne mjere za uspostavu i razvoj policijske suradnje koja uključuje nadležna tijela svih država članica kako bi se spriječila, otkrila i istražila kaznena djela na cestama i parkiralištima; potiče Komisiju da na temelju te rezolucije poduzme konkretne mjere i ojača praćenje sigurnosnih uvjeta na parkiralištima za kamione; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ističe važan doprinos Odbora za predstavke zaštiti prava osoba s invaliditetom, vidljiv iz njegove obrade niza predstavki o toj osjetljivoj temi; u tom smislu upućuje na Rezoluciju od 7. listopada 2021. o zaštiti osoba s invaliditetom preko predstavki: stečena iskustva (17), koju je Odbor za predstavke donio 14. srpnja 2021.; podsjeća na radionicu od 9. studenoga 2021. pod naslovom „Prava osoba s invaliditetom – provedba Zaključnih napomena Odbora za prava osoba s invaliditetom iz 2015. i Strategije za osobe s invaliditetom za razdoblje 2021.–2030. u EU-u”, koju je Odbor za predstavke održao kako bi se usredotočio na provedbu Konvencije i na to kako se to pitanje rješavalo kroz strategije za osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja posebnu zaštitnu ulogu Odbora za predstavke u EU-u u okviru Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom; ukazuje na važan tekući rad odbora u vezi s predstavkama o pitanjima invaliditeta; napominje da se broj predstavki o invaliditetu tijekom 2021. smanjio u usporedbi s prethodnom godinom; ističe da su pristupačnost i mobilnost na javnim površinama, diskriminacija, uključivanje i pristup obrazovanju i zapošljavanju i dalje među glavnim izazovima s kojima se suočavaju osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

34.

| 35. | podsjeća na činjenicu da su odnosi s Europskim ombudsmanom jedna od odgovornosti koje su Odboru za predstavke dodijeljene Poslovnikom Parlamenta; pozdravlja konstruktivnu suradnju s Europskim ombudsmanom i sudjelovanje Parlamenta u Europskoj mreži pučkih pravobranitelja; pozdravlja redovit doprinos Europskog ombudsmana radu Odbora za predstavke tijekom cijele godine; čvrsto je uvjeren da institucije, tijela i agencije Unije moraju osigurati dosljedno i djelotvorno praćenje preporuka Ombudsmana; snažno podupire rad Ombudsmana na poštovanju obveze javnog pristupa dokumentima EU-a, što je 2021. obuhvaćalo 214 istraga; ponavlja poziv Komisiji da podnese prijedlog izmjene Uredbe (EZ) br. 1049/2001, kako je usvojen u prethodnim rezolucijama; naglašava da se svakom takvom revizijom mora povećati transparentnost i odgovornost promicanjem dobre administrativne prakse (18); |
| --- | --- |

35.

| 36. | naglašava da je EGI važan instrument aktivnog građanstva i sudjelovanja javnosti; pozdravlja raspravu na nekoliko sastanaka kao predstavki nekih neuspješnih EGI-ja, kojima se građanima dala prilika da izlože svoje ideje i održe konstruktivnu raspravu, kao i olakšalo sudjelovanje građana EU-a u demokratskom procesu Unije; primjećuje znatan broj novih EGI-ja koje je Komisija registrirala 2021., što pokazuje da se građani koriste mogućnošću participativnih instrumenata kako bi sudjelovali u postupku donošenja politika i zakona; poziva Komisiju da bolje surađuje s građanima i da primjereno prati uspješne EGI-je, uključujući u okviru zakonodavnih prijedloga; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naglašava da bi trebalo zajamčiti ulaganje dodatnih komunikacijskih napora kako bi se povećala vidljivost aktivnosti Odbora za predstavke u svim državama članicama EU-a, osobito vidljivost njegovih službenih misija; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe da je internetski portal za predstavke važan alat za osiguravanje neometanog, učinkovitog i transparentnog postupka podnošenja predstavki; u tom smislu pozdravlja poboljšanja zaštite podataka i sigurnosnih značajki zbog kojih je portal primjereniji i sigurniji za građane; naglašava da se mora nastaviti ulagati trud kako bi portal bio pristupačniji i poznatiji građanima, među ostalim osobama s invaliditetom; smatra da internetski portal za predstavke mora sadržavati kratke opise svih participativnih instrumenata EU-a na jasnom i jednostavnom jeziku, čime se korisnicima pomaže da pronađu najprikladniji kanal i da se smanji broj nedopuštenih predstavki; podržava stvaranje jedinstvenog digitalnog portala na kojem građani mogu pristupiti svim postupcima podnošenja predstavki i informirati se o njima; |
| --- | --- |

38.

| 39. | napominje da su, iako je broj osoba koje podržavaju jednu ili više predstavki jasno u porastu, mnogi podnositelji predstavki izrazili zabrinutost zbog složenosti postupaka koje treba poduzeti na internetskom portalu Parlamenta za predstavke kako bi se izrazila potpora predstavci; |
| --- | --- |

39.

| 40. | nalaže svojoj predsjednici da ovu rezoluciju i izvješće Odbora za predstavke proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskom ombudsmanu, vladama i parlamentima država članica EU-a, odborima država članica za predstavke, pučkim pravobraniteljima ili sličnim mjerodavnim tijelima. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  SL C 347, 9.9.2022., str. 110.

(2)  SL C 18, 19.1.2017., str. 10.

(3)  Rezolucija Europskog parlamenta od 9. ožujka 2022.SL C 347, 9.9.2022., str. 110.

(4)  Rezolucija Europskog parlamenta od 16. prosinca 2021.SL C 251, 30.6.2022., str. 96.

(5)  Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2021. o radu Europskog ombudsmana – godišnje izvješće za 2019. SL C 474, 24.11.2021., str. 82.

(6)  Rezolucija Europskog parlamenta od 16. veljače 2022. o godišnjem izvješću o radu Europskog ombudsmana za 2020. SL C 342, 6.9.2022., str. 58.

(7)  Rezolucija Europskog parlamenta od 9. ožujka 2022.SL C 347, 9.9.2022., str. 110.

(8)  Mišljenje PE689.805 u postupku 2021/2025(INI), doneseno kao Rezolucija Europskog parlamenta od 24. lipnja 2021.SL C 81, 18.2.2022., str. 27.

(9)  Europski ombudsman, predmet 790/2021/MIG.

(10)  Uredba (EZ) br. 261/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. veljače 2004. o utvrđivanju općih pravila odštete i pomoći putnicima u slučaju uskraćenog ukrcaja i otkazivanja ili dužeg kašnjenja leta [...]. SL L 46, 17.2.2004., str. 1.

(11)  Rezolucija Europskog parlamenta od 27. veljače 2014. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji (2012.). SL C 285, 29.8.2017., str. 112.

(12)  Rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2021.SL C 117, 11.3.2022., str. 2.

(13)  Presuda od 5. lipnja 2018., Coman, C-673/16, ECLI: EU:C:2018:385; presuda od 1. travnja 2008., Maruko, C-267/06, ECLI: EU:C:2008:179; presuda od 10. svibnja 2011., Römer, C-147/08, ECLI: EU:C:2011:286; presuda od 7. veljače 2014., Hay, C-267/12, ECLI: EU:C:2013:823.

(14)  Taddeucci i McCall protiv Italije, br. 51361/09.

(15)  Rezolucija Europskog parlamenta od 27. travnja 2021.SL C 506, 15.12.2021., str. 9.

(16)  Rezolucija Europskog parlamenta od 25. studenog 2021.SL C 224, 8.6.2022., str. 95.

(17)  Rezolucija Europskog parlamenta od 7. listopada 2021. o zaštiti osoba s invaliditetom preko predstavki: stečena iskustva (predstavke br. 2582/2013, 2551/2014, 0074/2015, 0098/2015, 1140/2015, 1305/2015, 1394/2015, 0172/2016, 0857/2016, 1056/2016, 1147/2016, 0535/2017, 1077/2017, 0356/2018, 0367/2018, 0371/2018, 0530/2018, 0724/2018, 0808/2018, 0959/2018, 0756/2019, 0758/2019, 0954/2019, 1124/2019, 1170/2019, 1262/2019, 0294/2020, 0470/2020, 0527/2020, 0608/2020, 0768/2020, 0988/2020, 1052/2020, 1139/2020, 1205/2020, 1299/2020, 0103/2021 i ostale). SL C 132, 24.3.2022., str. 129.

(18)  Rezolucija Europskog parlamenta od 16. prosinca 2021. o ishodu razmatranja Odbora za predstavke tijekom 2020. godine. (SL C 251, 30.6.2022., str. 96.).

---

III Pripremni akti

Europski parlament

utorak, 13. prosinca 2022.

| 17.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 177/139 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 177/139

---

P9_TA(2022)0428

Obavješćivanje u okviru Programa za neutralizaciju i smanjenje emisija ugljika za međunarodno zrakoplovstvo (CORSIA)

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2022. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2003/87/EZ u pogledu obavješćivanja o neutralizaciji s obzirom na globalnu tržišno utemeljenu mjeru za operatere zrakoplova sa sjedištem u Uniji (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 177/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0567), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0567),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 192. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0323/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 192. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0323/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje irskog Senata, podneseno u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje irskog Senata, podneseno u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 20. listopada 2021. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 20. listopada 2021. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 28. travnja 2022. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 28. travnja 2022. (2),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 11. studenoga 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 11. studenoga 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za promet i turizam, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za promet i turizam,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A9-0145/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A9-0145/2022),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 105, 4.3.2022., str. 140.

(2)  SL C 301, 5.8.2022., str. 116.

(3)  Ovo stajalište zamjenjuje amandmane usvojene na sjednici 8. lipnja 2022. (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0231).

---

| 17.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 177/140 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 177/140

---

P9_TA(2022)0429

Promet: stavljanje izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1108/70 i Uredbe Komisije (EZ) br. 851/2006

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1108/70 o uvođenju računovodstvenog sustava izdataka za infrastrukturu u željezničkom i cestovnom prometu te prometu unutarnjim vodnim putovima i Uredbe Komisije (EZ) br. 851/2006 o određivanju sadržaja stavaka koje treba uvrstiti u različite rubrike (konta) u računovodstvenim obrascima prikazanim u Prilogu I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 1108/70 (COM(2022)0381 – C9-0294/2022 – 2022/0232(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 177/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0381), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0381),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0294/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0294/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 26. listopada 2022. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 26. listopada 2022. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 7. prosinca 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 7. prosinca 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A9-0286/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A9-0286/2022),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P9_TC1-COD(2022)0232

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. prosinca 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2023/... Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1108/70 o uvođenju računovodstvenog sustava izdataka za infrastrukturu u željezničkom i cestovnom prometu te prometu unutarnjim vodnim putovima te o stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EZ) br. 851/2006 o određivanju sadržaja stavaka koje treba uvrstiti u različite rubrike (konta) u računovodstvenim obrascima prikazanim u Prilogu I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 1108/70

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2023/144)

---

| 17.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 177/141 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 177/141

---

P9_TA(2022)0430

Civilno zrakoplovstvo: stavljanje izvan snage Direktive Vijeća 89/629/EEZ

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2022. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 89/629/EEZ (COM(2022)0465 – C9-0310/2022 – 2022/0282(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 177/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0465), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0465),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0310/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0310/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 26. listopada 2022. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 26. listopada 2022. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 7. prosinca 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 7. prosinca 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A9-0287/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A9-0287/2022),

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

2.

poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog;

3.

nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

1

---

P9_TC1-COD(2022)0282

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. prosinca 2022. radi donošenja Odluke (EU) 2023/... Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 89/629/EEZ

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Odluci (EU) 2023/145)

---

| 17.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 177/142 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 177/142

---

P9_TA(2022)0431

Upravna suradnja u području trošarina

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2022. o Prijedlogu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 389/2012 u pogledu razmjene informacija iz elektroničkih upisnika o gospodarskim subjektima koji premještaju proizvode oporezive trošarinama među državama članicama u komercijalne svrhe (COM(2022)0539 – C9-0367/2022 – 2022/0331(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2023/C 177/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2022)0539), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2022)0539),

| — | uzimajući u obzir članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0367/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0367/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0276/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0276/2022),

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

| 17.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 177/143 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 177/143

---

P9_TA(2022)0432

Primjena članaka 93., 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na određene kategorije državnih potpora u sektoru željezničkog prometa, prometa unutarnjim plovnim putovima i multimodalnog prometa

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2022. o Prijedlogu uredbe Vijeća o primjeni članaka 93., 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na određene kategorije državnih potpora u sektoru željezničkog prometa, prometa unutarnjim plovnim putovima i multimodalnog prometa (COM(2022)0327 – C9-0290/2022 – 2022/0209(NLE))

(Savjetovanje)

(2023/C 177/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije Vijeću (COM(2022)0327), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije Vijeću (COM(2022)0327),

| — | uzimajući u obzir članak 109. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0290/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 109. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0290/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0285/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0285/2022),

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

4.

---

srijeda, 14. prosinca 2022.

| 17.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 177/144 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 177/144

---

P9_TA(2022)0439

Makrofinancijska pomoć + Instrument za pružanje potpore Ukrajini za 2023.

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2022. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi instrumenta za pružanje potpore Ukrajini za 2023. (makrofinancijska pomoć +) (15727/2022 – C9-0424/2022 – 2022/0371(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2023/C 177/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (15727/2022 – C9-0424/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (15727/2022 – C9-0424/2022),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (1) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0597), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (1) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0597),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 67. i 163. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 67. i 163. Poslovnika,

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utvrđuje da je akt usvojen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, 24.11.2022., P9_TA(2022)0412.

---

| 17.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 177/145 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 177/145

---

P9_TA(2022)0440

Mobilizacija Fonda solidarnosti Europske unije: pružanje pomoći Njemačkoj, Belgiji, Nizozemskoj, Austriji, Luksemburgu, Španjolskoj i Grčkoj

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. prosinca 2022. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Njemačkoj, Belgiji, Nizozemskoj, Austriji, Luksemburgu, Španjolskoj i Grčkoj nakon prirodnih katastrofa u tim zemljama tijekom 2021. (COM(2022)0665 – C9-0350/2022 – 2022/0337(BUD))

(2023/C 177/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0665 – C9-0350/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0665 – C9-0350/2022),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenog 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (1) (Uredba o EUSF-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenog 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (1) (Uredba o EUSF-u),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (2), a posebno njezin članak 9. (Uredba o VFO-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (2), a posebno njezin članak 9. (Uredba o VFO-u),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (3), a posebno njegovu točku 10., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (3), a posebno njegovu točku 10.,

| — | uzimajući u obzir posebno izvješće Međuvladina panela o klimatskim promjenama (IPCC) o globalnom zatopljenju od 1,5 oC, njegovo posebno izvješće o klimatskim promjenama i tlu te njegovo posebno izvješće o oceanima i kriosferi u kontekstu klimatskih promjena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posebno izvješće Međuvladina panela o klimatskim promjenama (IPCC) o globalnom zatopljenju od 1,5 oC, njegovo posebno izvješće o klimatskim promjenama i tlu te njegovo posebno izvješće o oceanima i kriosferi u kontekstu klimatskih promjena,

| — | uzimajući u obzir sporazum usvojen 12. prosinca 2015. na 21. konferenciji stranaka UNFCCC-a (COP21), održanoj u Parizu (Pariški sporazum), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum usvojen 12. prosinca 2015. na 21. konferenciji stranaka UNFCCC-a (COP21), održanoj u Parizu (Pariški sporazum),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. svibnja 2021. o reviziji Fonda solidarnosti Europske unije (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. svibnja 2021. o reviziji Fonda solidarnosti Europske unije (4),

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0282/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0282/2022),

| 1. | izražava duboku solidarnost sa svim žrtvama, njihovim obiteljima i svim pojedincima pogođenima razornim poplavama u Njemačkoj, Belgiji, Nizozemskoj, Austriji i Luksemburgu, vulkanskom erupcijom na otoku La Palmi u Španjolskoj i potresom na Kreti u Grčkoj, kao i s nacionalnim, regionalnim i lokalnim vlastima i nevladinim organizacijama uključenima u napore za pružanje pomoći; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje odluku i smatra da je mobilizacija Fonda solidarnosti Europske unije (FSEU) konkretan i vidljiv oblik solidarnosti Unije s njezinim građanima i regijama u pogođenim područjima u Njemačkoj, Belgiji, Nizozemskoj, Austriji, Luksemburgu, Španjolskoj i Grčkoj; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da je ruski agresivni rat protiv Ukrajine stvorio goleme potrebe za hitnom pomoći unutar Unije i u susjednim zemljama; ističe da su posljedice rata, zajedno s posljedicama ozbiljnih prirodnih katastrofa 2022., stavile pričuvu za solidarnost i pomoć u nuždi (SEAR) pod golem pritisak; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da su broj i ozbiljnost kriznih situacija nepredvidivi; ponovno ističe svoje stajalište da godišnja gornja granica SEAR-a za razdoblje 2021.– 2027. nije primjerena za odgovor na hitne situacije; žali zbog toga što će zbog proračunskih ograničenja građani i regije država članica na koje se odnosi prijedlog Komisije dobiti ograničenu pomoć koja nije ni približno dovoljna za pokrivanje potreba; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe hitnu potrebu za pružanjem financijske pomoći putem FSEU-a kako bi se osiguralo da potpora može pravodobno doprijeti do pogođenih regija; istodobno žali zbog toga što je najveći raspoloživi iznos za ovu mobilizaciju FSEU-a mnogo niži od potencijalnog iznosa pomoći koji bi mogao biti potreban te će biti isplaćen više od jedne godine nakon tih događaja zbog nefleksibilnih pravila mobilizacije FSEU-a; stoga poziva Komisiju da istraži i ostale mogućnosti za dodatno financiranje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponavlja svoju zabrinutost zbog odluke o spajanju pričuve za pomoć u nuždi (EAR) i FSEU-a u trenutačnom višegodišnjem financijskom okviru, što je dovelo do ozbiljnih nedostataka i znatno smanjilo ukupno dostupno financiranje; žali zbog činjenice da zbog pravila za mobilizaciju SEAR-a i ograničenja u pogledu pojačanog financiranja FSEU-a na temelju članka 9. stavka 5. Uredbe o VFO-u dodatna sredstva nisu moguća; potiče Komisiju da predloži model za bržu i pravodobniju mobilizaciju FSEU-a; smatra da bi raspoloživa sredstva za FSEU trebalo znatno povećati i pravodobnije staviti na raspolaganje u okviru ambiciozne revizije višegodišnjeg financijskog okvira; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da bi se dodjela i provedba bespovratnih sredstava iz FSEU-a te upravljanje njima trebali provoditi u skladu s načelima transparentnosti i dobrog financijskog upravljanja, uključujući temeljito praćenje; poziva Komisiju i države članice da pojačaju komunikacijske napore kako bi se podigla javna svijest o intervencijama koje se provode sredstvima iz FSEU-a; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da bi ambiciozna revizija višegodišnjeg financijskog okvira trebala uključivati podjelu SEAR-a na dva potprograma, odnosno na EAR i FSEU, te povećanje godišnjih odobrenih sredstava s 1,2 milijarde EUR za ukupni SEAR na 1 milijardu EUR za svaki potprogram u cijenama iz 2018.; smatra da bi se time osigurala ključna dodatna sredstva kako bi se odgovorilo na trenutačne i nove potrebe, posebno s obzirom na intenziviranje i povećanje ekstremnih vremenskih uvjeta te s obzirom na globalnu humanitarnu situaciju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da je potrebno ponovno razmotriti strukturu mehanizma FSEU-a kako bi ga se učinilo bržim, fleksibilnijim i prilagodljivijim te kako bi mu se omogućilo da ostvari svoj potencijal kao učinkovit instrument za hitne slučajeve; stoga poziva na reviziju Uredbe o Fondu solidarnosti Europske unije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nalaže svojoj predsjednici da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  SL L 311, 14.11.2002., str. 3.

(2)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.

(3)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.

(4)  SL C 15, 12.1.2022., str. 2.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Njemačkoj, Belgiji, Nizozemskoj, Austriji, Luksemburgu, Španjolskoj i Grčkoj nakon prirodnih katastrofa u tim zemljama tijekom 2021.

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2023/68.).

---

| 17.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 177/148 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 177/148

---

P9_TA(2022)0441

Direktive o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora, energetskim svojstvima zgrada i energetskoj učinkovitosti: izmjene (REPowerEU)

Amandmani koje je donio Europski parlament 14. prosinca 2022. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive (EU) 2018/2001 o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora, Direktive 2010/31/EU o energetskim svojstvima zgrada i Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti (COM(2022)0222 – C9-0184/2022 – 2022/0160(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

[Amandman 1 osim ako je drukčije navedeno]

(2023/C 177/24)

AMANDMANI EUROPSKOG PARLAMENTA (*1)

na prijedlog Komisije

DIREKTIVA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o izmjeni Direktive (EU) 2018/2001 o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora, Direktive 2010/31/EU o energetskim svojstvima zgrada i Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1. i članak 194. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (3),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (4),

budući da:

| (1) | U kontekstu europskog zelenog plana (5) Uredbom (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća (6) utvrđen je cilj klimatske neutralnosti Unije
  najkasnije
  do 2050., kao i cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova za
  najmanje
  55 % do 2030. To zahtijeva
  pravednu
  energetsku tranziciju
  u kojoj nijedno područje niti građanin nisu zapostavljeni, veću učinkovitost
  i znatno veći udio obnovljivih izvora energije u integriranom energetskom sustavu. |
| --- | --- |

(1)

U kontekstu europskog zelenog plana (5) Uredbom (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća (6) utvrđen je cilj klimatske neutralnosti Unije
  najkasnije
  do 2050., kao i cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova za
  najmanje
  55 % do 2030. To zahtijeva
  pravednu
  energetsku tranziciju
  u kojoj nijedno područje niti građanin nisu zapostavljeni, veću učinkovitost
  i znatno veći udio obnovljivih izvora energije u integriranom energetskom sustavu.

| (2) | Energija dobivena iz obnovljivih izvora ima ključnu ulogu u ostvarivanju tih ciljeva s obzirom na to da energetski sektor danas stvara više od 75 % ukupnih emisija stakleničkih plinova u Uniji. Smanjenjem tih emisija stakleničkih plinova energija iz obnovljivih izvora
  može pridonijeti i
  svladavanju izazova povezanih s okolišem, kao što je gubitak bioraznolikosti, te smanjenju onečišćenja
  tla, vode i zraka
  u skladu s ciljevima akcijskog plana za nultu stopu onečišćenja. |
| --- | --- |

(2)

Energija dobivena iz obnovljivih izvora ima ključnu ulogu u ostvarivanju tih ciljeva s obzirom na to da energetski sektor danas stvara više od 75 % ukupnih emisija stakleničkih plinova u Uniji. Smanjenjem tih emisija stakleničkih plinova energija iz obnovljivih izvora
  može pridonijeti i
  svladavanju izazova povezanih s okolišem, kao što je gubitak bioraznolikosti, te smanjenju onečišćenja
  tla, vode i zraka
  u skladu s ciljevima akcijskog plana za nultu stopu onečišćenja.

| (2.a) | Opće stanje koje je nastalo zbog ruske invazije na Ukrajinu i posljedica pandemije bolesti COVID-19 dovelo je do porasta cijena energije diljem EU-a, čime je naglašena potreba za povećanjem energetske učinkovitosti i uporabe obnovljive energije u EU-u. Kako bi se postigao dugoročni cilj uspostave energetskog sustava koji je neovisan o trećim zemljama, Unija bi se trebala usredotočiti na ubrzavanje zelene tranzicije i osiguravanje energetske politike kojom bi se smanjile emisije i ovisnost o uvoznim fosilnim gorivima te kojom bi se utvrdila pravedna i pristupačna cijena za građane Unije i poduzeća u svim sektorima gospodarstva. |
| --- | --- |

(2.a)

Opće stanje koje je nastalo zbog ruske invazije na Ukrajinu i posljedica pandemije bolesti COVID-19 dovelo je do porasta cijena energije diljem EU-a, čime je naglašena potreba za povećanjem energetske učinkovitosti i uporabe obnovljive energije u EU-u. Kako bi se postigao dugoročni cilj uspostave energetskog sustava koji je neovisan o trećim zemljama, Unija bi se trebala usredotočiti na ubrzavanje zelene tranzicije i osiguravanje energetske politike kojom bi se smanjile emisije i ovisnost o uvoznim fosilnim gorivima te kojom bi se utvrdila pravedna i pristupačna cijena za građane Unije i poduzeća u svim sektorima gospodarstva.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (4) | Dugotrajni administrativni postupci jedna su od ključnih prepreka ulaganjima u obnovljive izvore energije i s njima povezanu infrastrukturu. Te prepreke uključuju složenost pravila koja se primjenjuju na odabir lokacije i administrativna odobrenja za projekte
  , uključujući moguća ograničenja povezana s povijesnim značajem određenih područja,
  složenost i trajanje procjene učinka projekata na okoliš, probleme povezane s priključivanjem na
  povezane energetske mreže
  , ograničenja u pogledu prilagodbe tehnoloških specifikacija tijekom postupka izdavanja dozvola ili nedovoljan broj osoblja u tijelima za izdavanje dozvola odnosno mrežnim operaterima. Kako bi se povećala brzina uvođenja projekata u području energije iz obnovljivih izvora, potrebno je donijeti pravila kojima bi se pojednostavnili i skratili postupci izdavanja dozvola
  , uzimajući u obzir socijalnu prihvatljivost uvođenja energije iz obnovljivih izvora
  . |
| --- | --- |

(4)

Dugotrajni administrativni postupci jedna su od ključnih prepreka ulaganjima u obnovljive izvore energije i s njima povezanu infrastrukturu. Te prepreke uključuju složenost pravila koja se primjenjuju na odabir lokacije i administrativna odobrenja za projekte
  , uključujući moguća ograničenja povezana s povijesnim značajem određenih područja,
  složenost i trajanje procjene učinka projekata na okoliš, probleme povezane s priključivanjem na
  povezane energetske mreže
  , ograničenja u pogledu prilagodbe tehnoloških specifikacija tijekom postupka izdavanja dozvola ili nedovoljan broj osoblja u tijelima za izdavanje dozvola odnosno mrežnim operaterima. Kako bi se povećala brzina uvođenja projekata u području energije iz obnovljivih izvora, potrebno je donijeti pravila kojima bi se pojednostavnili i skratili postupci izdavanja dozvola
  , uzimajući u obzir socijalnu prihvatljivost uvođenja energije iz obnovljivih izvora
  .

| (5) | Direktivom (EU) 2018/2001 pojednostavnjuju se zahtjevi za jednostavnije administrativne postupke za odobravanje postrojenja za proizvodnju obnovljive energije uvođenjem pravila o organizaciji i najduljem trajanju administrativnog dijela postupka izdavanja dozvola za projekte obnovljive energije, kojima su obuhvaćene sve relevantne dozvole za izgradnju, obnovu kapaciteta i rad postrojenja te za njihovo priključivanje na mrežu. |
| --- | --- |

(5)

Direktivom (EU) 2018/2001 pojednostavnjuju se zahtjevi za jednostavnije administrativne postupke za odobravanje postrojenja za proizvodnju obnovljive energije uvođenjem pravila o organizaciji i najduljem trajanju administrativnog dijela postupka izdavanja dozvola za projekte obnovljive energije, kojima su obuhvaćene sve relevantne dozvole za izgradnju, obnovu kapaciteta i rad postrojenja te za njihovo priključivanje na mrežu.

| (6) | Potrebno je daljnje koordinirano i usklađeno pojednostavnjenje i skraćivanje administrativnih postupaka izdavanja dozvola
  za postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i s njima povezanu infrastrukturu, uključujući mrežne veze,
  kako bi se osiguralo da Unija ostvari svoje ambiciozne klimatske i energetske ciljeve za 2030. te cilj klimatske neutralnosti za 2050., uzimajući u obzir načelo „nenanošenja štete” iz europskog zelenog plana. Uvođenjem kraćih i jasnih rokova za odluke koje trebaju donijeti tijela nadležna za izdavanje odobrenja za postrojenja za proizvodnju obnovljive energije na temelju cjelovite prijave ubrzat će se uvođenje projekata u području energije iz obnovljivih izvora. Međutim, potrebno je razlikovati projekte u područjima koja su posebno prikladna za razvoj projekata za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, za koje se rokovi mogu još više pojednostavniti (područja
  ubrzane proizvodnje
  energije iz obnovljivih izvora) i projekata koji se nalaze izvan takvih područja. |
| --- | --- |

(6)

Potrebno je daljnje koordinirano i usklađeno pojednostavnjenje i skraćivanje administrativnih postupaka izdavanja dozvola
  za postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i s njima povezanu infrastrukturu, uključujući mrežne veze,
  kako bi se osiguralo da Unija ostvari svoje ambiciozne klimatske i energetske ciljeve za 2030. te cilj klimatske neutralnosti za 2050., uzimajući u obzir načelo „nenanošenja štete” iz europskog zelenog plana. Uvođenjem kraćih i jasnih rokova za odluke koje trebaju donijeti tijela nadležna za izdavanje odobrenja za postrojenja za proizvodnju obnovljive energije na temelju cjelovite prijave ubrzat će se uvođenje projekata u području energije iz obnovljivih izvora. Međutim, potrebno je razlikovati projekte u područjima koja su posebno prikladna za razvoj projekata za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, za koje se rokovi mogu još više pojednostavniti (područja
  ubrzane proizvodnje
  energije iz obnovljivih izvora) i projekata koji se nalaze izvan takvih područja.

| (7) | Neki od najčešćih problema s kojima se suočavaju nositelji projekata obnovljive energije odnose se na
  složene i dugotrajne administrativne postupke, postupke izdavanja dozvola i priključivanja na mrežu
  uspostavljene na nacionalnoj ili regionalnoj razini
  te nedovoljan broj članova osoblja i nedovoljno tehničko stručno znanje u tijelima za izdavanje dozvola
  radi procjene utjecaja predloženih projekata na okoliš. Stoga je primjereno pojednostavniti određene okolišne aspekte postupaka i procesa izdavanja dozvola za projekte obnovljive energije.
  Nadalje, primjereno je osigurati i da operatori energetskih sustava podupiru učinkovitu provedbu projekata u području energije iz obnovljivih izvora nabavom usluga fleksibilnosti u skladu s odredbama Uredbe (EU) 2019/943 i Direktive (EU) 2019/944. [Am. 5.] |
| --- | --- |

(7)

Neki od najčešćih problema s kojima se suočavaju nositelji projekata obnovljive energije odnose se na
  složene i dugotrajne administrativne postupke, postupke izdavanja dozvola i priključivanja na mrežu
  uspostavljene na nacionalnoj ili regionalnoj razini
  te nedovoljan broj članova osoblja i nedovoljno tehničko stručno znanje u tijelima za izdavanje dozvola
  radi procjene utjecaja predloženih projekata na okoliš. Stoga je primjereno pojednostavniti određene okolišne aspekte postupaka i procesa izdavanja dozvola za projekte obnovljive energije.
  Nadalje, primjereno je osigurati i da operatori energetskih sustava podupiru učinkovitu provedbu projekata u području energije iz obnovljivih izvora nabavom usluga fleksibilnosti u skladu s odredbama Uredbe (EU) 2019/943 i Direktive (EU) 2019/944. [Am. 5.]

| (7.a) | Složeni, dugotrajni i netransparentni administrativni postupci imaju nerazmjeran učinak na građane, lokalna tijela i MSP-ove koji djeluju kao potrošači vlastite energije iz obnovljivih izvora pojedinačno ili putem agregatora i zajednica obnovljive energije. To je prije svega često posljedica nedostatka iskustva ili stručnosti te financijskih i ljudskih resursa za snalaženje u postupcima izdavanja dozvola i priključivanja na mrežu. Potrebno je da se neprofesionalnim i nekomercijalnim sudionicima na tržištu olakša uspješno snalaženje u postupcima dobivanja odgovarajućih odobrenja. To bi se prema potrebi trebalo postići pojednostavnjenjem, kao i namjenskim mjestima na kojima ti akteri nemaju isti kapacitet kao drugi profesionalni sudionici na tržištu s dostatnim resursima. Integrirano višerazinsko planiranje i mapiranje energije iz obnovljivih izvora trebalo bi se provoditi uzimajući u obzir lokalno planiranje i mapiranje koji se provode na lokalnoj i regionalnoj razini, kao i utvrđivanje procijenjenih potreba za osobljem i osposobljavanjem te financijskih i tehničkih potreba tijela koja izdaju dozvole. |
| --- | --- |

(7.a)

Složeni, dugotrajni i netransparentni administrativni postupci imaju nerazmjeran učinak na građane, lokalna tijela i MSP-ove koji djeluju kao potrošači vlastite energije iz obnovljivih izvora pojedinačno ili putem agregatora i zajednica obnovljive energije. To je prije svega često posljedica nedostatka iskustva ili stručnosti te financijskih i ljudskih resursa za snalaženje u postupcima izdavanja dozvola i priključivanja na mrežu. Potrebno je da se neprofesionalnim i nekomercijalnim sudionicima na tržištu olakša uspješno snalaženje u postupcima dobivanja odgovarajućih odobrenja. To bi se prema potrebi trebalo postići pojednostavnjenjem, kao i namjenskim mjestima na kojima ti akteri nemaju isti kapacitet kao drugi profesionalni sudionici na tržištu s dostatnim resursima. Integrirano višerazinsko planiranje i mapiranje energije iz obnovljivih izvora trebalo bi se provoditi uzimajući u obzir lokalno planiranje i mapiranje koji se provode na lokalnoj i regionalnoj razini, kao i utvrđivanje procijenjenih potreba za osobljem i osposobljavanjem te financijskih i tehničkih potreba tijela koja izdaju dozvole.

| (8) | Brže uvođenje projekata obnovljive energije
  trebalo
  bi se poduprijeti
  integriranim višerazinskim
  planiranjem i 
  mapiranjem energije iz obnovljivih izvora
  koje bi obavljale države članice
  uz strukturiranu koordinaciju s lokalnim i regionalnim vlastima.
  Države članice trebale bi odrediti kopnena,
  površinska, dubinska
  i morska područja potrebna za postavljanje postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora kako bi ostvarile svoje nacionalne doprinose revidiranom cilju u pogledu energije iz obnovljivih izvora za 2030. iz članka 3. stavka 1. Direktive (EU) 2018/2001
  kao i podciljevima utvrđenima u člancima 15.a i 22.a, članku 23. stavku 1., članku 24. stavku 4. i članku 25. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/1119 i cilj klimatske neutralnosti utvrđen u njezinu članku 2.
  Takva područja trebala bi odražavati njihove procijenjene putanje i ukupni planirani instalirani kapacitet te bi ih trebalo utvrditi tehnologijom obnovljive energije utvrđenom u ▌nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica
  ažuriranima
  u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) 2018/1999. Pri određivanju potrebnih kopnenih,
  površinskih, dubinskih
  i morskih područja te područja kopnenih voda trebalo bi uzeti u obzir dostupnost obnovljivih izvora energije i potencijal koji nude različita kopnena i morska područja za proizvodnju obnovljive energije različitih tehnologija, predviđenu ukupnu potražnju za energijom,
  uzimajući u obzir ukupnu energetsku učinkovitost i učinkovitost sustava
  i u različitim regijama države članice te dostupnost relevantne
  energetske mreže i
  mrežne infrastrukture,
  postrojenja
  za skladištenje
  energije, uključujući skladištenje toplinske energije
  , i druge alate koji omogućuju fleksibilnost, imajući pritom na umu kapacitet potreban za zadovoljavanje sve većih potreba za obnovljivom energijom
  , potencijal za aktivno uključivanje građana u energetski sustav, pri čemu djeluju kao pojedinačni ili kolektivni potrošači vlastite energije i putem zajednica energije iz obnovljivih izvora. Nadalje, države članice trebale bi osigurati da se administrativne dozvole za izgradnju, obnovu kapaciteta i rad postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora iz članka 16. stavaka 1. i 2. smatraju konačnim odlukama o ishodu postupka nadležnog tijela ili nadležnih tijela o utvrđivanju uporabe zemljišta za područje na kojem će se ti pogoni nalaziti. |
| --- | --- |

(8)

Brže uvođenje projekata obnovljive energije
  trebalo
  bi se poduprijeti
  integriranim višerazinskim
  planiranjem i 
  mapiranjem energije iz obnovljivih izvora
  koje bi obavljale države članice
  uz strukturiranu koordinaciju s lokalnim i regionalnim vlastima.
  Države članice trebale bi odrediti kopnena,
  površinska, dubinska
  i morska područja potrebna za postavljanje postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora kako bi ostvarile svoje nacionalne doprinose revidiranom cilju u pogledu energije iz obnovljivih izvora za 2030. iz članka 3. stavka 1. Direktive (EU) 2018/2001
  kao i podciljevima utvrđenima u člancima 15.a i 22.a, članku 23. stavku 1., članku 24. stavku 4. i članku 25. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/1119 i cilj klimatske neutralnosti utvrđen u njezinu članku 2.
  Takva područja trebala bi odražavati njihove procijenjene putanje i ukupni planirani instalirani kapacitet te bi ih trebalo utvrditi tehnologijom obnovljive energije utvrđenom u ▌nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica
  ažuriranima
  u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) 2018/1999. Pri određivanju potrebnih kopnenih,
  površinskih, dubinskih
  i morskih područja te područja kopnenih voda trebalo bi uzeti u obzir dostupnost obnovljivih izvora energije i potencijal koji nude različita kopnena i morska područja za proizvodnju obnovljive energije različitih tehnologija, predviđenu ukupnu potražnju za energijom,
  uzimajući u obzir ukupnu energetsku učinkovitost i učinkovitost sustava
  i u različitim regijama države članice te dostupnost relevantne
  energetske mreže i
  mrežne infrastrukture,
  postrojenja
  za skladištenje
  energije, uključujući skladištenje toplinske energije
  , i druge alate koji omogućuju fleksibilnost, imajući pritom na umu kapacitet potreban za zadovoljavanje sve većih potreba za obnovljivom energijom
  , potencijal za aktivno uključivanje građana u energetski sustav, pri čemu djeluju kao pojedinačni ili kolektivni potrošači vlastite energije i putem zajednica energije iz obnovljivih izvora. Nadalje, države članice trebale bi osigurati da se administrativne dozvole za izgradnju, obnovu kapaciteta i rad postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora iz članka 16. stavaka 1. i 2. smatraju konačnim odlukama o ishodu postupka nadležnog tijela ili nadležnih tijela o utvrđivanju uporabe zemljišta za područje na kojem će se ti pogoni nalaziti.

| (9) | Države članice trebale bi kao područja za
  ubrzanje
  proizvodnje energije iz obnovljivih izvora odrediti područja koja su posebno prikladna za razvoj projekata obnovljive energije, uz razlikovanje tehnologija, i u kojima se pri širenju određene vrste obnovljivih izvora energije ne očekuje se da će postojati značajan utjecaj
  na okoliš i sigurnost hrane u pogledu poljoprivredne proizvodnje
  .
  Područja ubrzanja proizvodnje energije iz obnovljivih izvora trebala bi biti posebno prikladna za uspostavu postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora. Međutim, postrojenja za izgaranje na biomasu trebalo bi isključiti iz područja za ubrzanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, osim za postrojenja smještena u najudaljenijoj regiji kako je navedeno u članku 349. UFEU-a, u kojima bi se zbog posebnih potreba mogla učiniti iznimka.
  Pri određivanju glavnih područja za
  ubrzanje
  proizvodnje energije iz obnovljivih izvora države članice trebale bi izbjegavati zaštićena područja i razmotriti planove obnove.
  Područja za ubrzanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora trebala bi se uspostaviti barem za vjetroturbine i solarne elektrane te bi se mogla uspostaviti za postrojenja za proizvodnju biometana.
  Države članice mogu odrediti područja za
  ubrzanje
  proizvodnje energije iz obnovljivih izvora kao posebna za jednu ili više vrsta postrojenja za proizvodnju obnovljive energije te bi trebale navesti vrstu ili vrste obnovljive energije koje su prikladne za proizvodnju u svakom od tih iz područja za
  ubrzanje
  proizvodnje energije iz obnovljivih izvora. |
| --- | --- |

(9)

Države članice trebale bi kao područja za
  ubrzanje
  proizvodnje energije iz obnovljivih izvora odrediti područja koja su posebno prikladna za razvoj projekata obnovljive energije, uz razlikovanje tehnologija, i u kojima se pri širenju određene vrste obnovljivih izvora energije ne očekuje se da će postojati značajan utjecaj
  na okoliš i sigurnost hrane u pogledu poljoprivredne proizvodnje
  .
  Područja ubrzanja proizvodnje energije iz obnovljivih izvora trebala bi biti posebno prikladna za uspostavu postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora. Međutim, postrojenja za izgaranje na biomasu trebalo bi isključiti iz područja za ubrzanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, osim za postrojenja smještena u najudaljenijoj regiji kako je navedeno u članku 349. UFEU-a, u kojima bi se zbog posebnih potreba mogla učiniti iznimka.
  Pri određivanju glavnih područja za
  ubrzanje
  proizvodnje energije iz obnovljivih izvora države članice trebale bi izbjegavati zaštićena područja i razmotriti planove obnove.
  Područja za ubrzanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora trebala bi se uspostaviti barem za vjetroturbine i solarne elektrane te bi se mogla uspostaviti za postrojenja za proizvodnju biometana.
  Države članice mogu odrediti područja za
  ubrzanje
  proizvodnje energije iz obnovljivih izvora kao posebna za jednu ili više vrsta postrojenja za proizvodnju obnovljive energije te bi trebale navesti vrstu ili vrste obnovljive energije koje su prikladne za proizvodnju u svakom od tih iz područja za
  ubrzanje
  proizvodnje energije iz obnovljivih izvora.

| (9.a) | Proizvodnja hrane mora imati prednost pred proizvodnjom energije i proizvodnjom energije ne bi smjela dovesti do smanjene proizvodnje hrane ili smanjenog prinosa usjeva, ali te dvije aktivnosti mogu i moraju istodobno postojati i iskorištavati sinergije. Kako bi se to postiglo, potrebno je olakšati proizvodnju energije iz obnovljivih izvora u njezinim različitim oblicima, na lokacijama koje su lako dostupne poljoprivrednicima i u skladu s potrebama poljoprivrednog gospodarstva. Države članice trebaju izbjegavati određivanje proizvodnog poljoprivrednog zemljišta, poljoprivrednih površina na kojima se proizvode visokokvalitetni poljoprivredno-prehrambeni proizvodi i proizvodi koji su posebno povezani s lokalnim krajolikom i kulturom kao područja za ubrzanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora. Iskorištavanje obnovljivih izvora energije, kao što je proizvodnja biometana, trebalo bi poticati na područjima koja su u neposrednoj blizini poljoprivrednih površina, odnosno onih koja su u blizini poljoprivrednog zemljišta i poljoprivrednih gospodarstava te na nepoljoprivrednim površinama koja se nalaze na poljoprivrednom zemljištu. Prioritetna područja za ubrzanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora trebala bi biti u blizini krajnjih korisnika ili područja s postojećom infrastrukturom te na lokacijama na kojima se preostali tokovi ili poljoprivredni otpad mogu upotrijebiti za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora. |
| --- | --- |

(9.a)

Proizvodnja hrane mora imati prednost pred proizvodnjom energije i proizvodnjom energije ne bi smjela dovesti do smanjene proizvodnje hrane ili smanjenog prinosa usjeva, ali te dvije aktivnosti mogu i moraju istodobno postojati i iskorištavati sinergije. Kako bi se to postiglo, potrebno je olakšati proizvodnju energije iz obnovljivih izvora u njezinim različitim oblicima, na lokacijama koje su lako dostupne poljoprivrednicima i u skladu s potrebama poljoprivrednog gospodarstva. Države članice trebaju izbjegavati određivanje proizvodnog poljoprivrednog zemljišta, poljoprivrednih površina na kojima se proizvode visokokvalitetni poljoprivredno-prehrambeni proizvodi i proizvodi koji su posebno povezani s lokalnim krajolikom i kulturom kao područja za ubrzanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora. Iskorištavanje obnovljivih izvora energije, kao što je proizvodnja biometana, trebalo bi poticati na područjima koja su u neposrednoj blizini poljoprivrednih površina, odnosno onih koja su u blizini poljoprivrednog zemljišta i poljoprivrednih gospodarstava te na nepoljoprivrednim površinama koja se nalaze na poljoprivrednom zemljištu. Prioritetna područja za ubrzanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora trebala bi biti u blizini krajnjih korisnika ili područja s postojećom infrastrukturom te na lokacijama na kojima se preostali tokovi ili poljoprivredni otpad mogu upotrijebiti za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora.

| (10) | Direktivom 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (7) uspostavlja se procjena utjecaja na okoliš kao važan instrument za uključivanje pitanja okoliša u izradu i donošenje planova i programa. Kako bi se odredila područja za
  ubrzanje
  proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, države članice trebale bi pripremiti plan ili planove koji obuhvaćaju utvrđivanje područja i primjenjiva pravila te mjere ublažavanja
  ili
  projekte u svakom području za
  ubrzanje
  proizvodnje energije iz obnovljivih izvora.
  Veličina tih područja trebala bi biti razmjerna ciljevima za energiju iz obnovljivih izvora i podciljevima utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 i u nacionalnim energetskim i klimatskim planovima kako su ažurirani u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) 2018/1999.
  Države članice mogu pripremiti jedinstveni plan za sva područja za
  ubrzanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora
  i tehnologije obnovljivih izvora energije ili planove specifične za tehnologiju u kojima se utvrđuje jedno ili više područja za
  ubrzanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora
  . Svaki bi plan trebao podlijegati procjeni utjecaja na okoliš koja se provodi u skladu s uvjetima utvrđenima u Direktivi 2001/42/EZ kako bi se procijenili učinci svih tehnologija za obnovljivu energiju na relevantna područja određena u tom planu. Provođenje procjene utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom 2001/42/EZ u tu svrhu omogućilo bi državama članicama da na integriraniji i učinkovitiji način pristupe planiranju te da uzmu u obzir pitanja okoliša u ranoj fazi procesa planiranja na strateškoj razini. Time bi se pridonijelo bržem i pojednostavnjenom iskorištavanju različitih obnovljivih izvora energije, a negativni učinci tih projekata na okoliš sveli bi se na minimum. |
| --- | --- |

(10)

Direktivom 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (7) uspostavlja se procjena utjecaja na okoliš kao važan instrument za uključivanje pitanja okoliša u izradu i donošenje planova i programa. Kako bi se odredila područja za
  ubrzanje
  proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, države članice trebale bi pripremiti plan ili planove koji obuhvaćaju utvrđivanje područja i primjenjiva pravila te mjere ublažavanja
  ili
  projekte u svakom području za
  ubrzanje
  proizvodnje energije iz obnovljivih izvora.
  Veličina tih područja trebala bi biti razmjerna ciljevima za energiju iz obnovljivih izvora i podciljevima utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 i u nacionalnim energetskim i klimatskim planovima kako su ažurirani u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) 2018/1999.
  Države članice mogu pripremiti jedinstveni plan za sva područja za
  ubrzanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora
  i tehnologije obnovljivih izvora energije ili planove specifične za tehnologiju u kojima se utvrđuje jedno ili više područja za
  ubrzanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora
  . Svaki bi plan trebao podlijegati procjeni utjecaja na okoliš koja se provodi u skladu s uvjetima utvrđenima u Direktivi 2001/42/EZ kako bi se procijenili učinci svih tehnologija za obnovljivu energiju na relevantna područja određena u tom planu. Provođenje procjene utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom 2001/42/EZ u tu svrhu omogućilo bi državama članicama da na integriraniji i učinkovitiji način pristupe planiranju te da uzmu u obzir pitanja okoliša u ranoj fazi procesa planiranja na strateškoj razini. Time bi se pridonijelo bržem i pojednostavnjenom iskorištavanju različitih obnovljivih izvora energije, a negativni učinci tih projekata na okoliš sveli bi se na minimum.

| (11) | Nakon donošenja plana odnosno planova za određivanje područja za
  ubrzanje
  proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, države članice trebale bi pratiti značajne učinke provedbe planova i programa na okoliš kako bi, među ostalim, u ranoj fazi ▌utvrdile štetne učinke i mogle poduzeti odgovarajuće korektivne mjere u skladu s Direktivom 2001/42/EZ. |
| --- | --- |

(11)

Nakon donošenja plana odnosno planova za određivanje područja za
  ubrzanje
  proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, države članice trebale bi pratiti značajne učinke provedbe planova i programa na okoliš kako bi, među ostalim, u ranoj fazi ▌utvrdile štetne učinke i mogle poduzeti odgovarajuće korektivne mjere u skladu s Direktivom 2001/42/EZ.

| (12) | Odredbe Konvencije Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša (8) („Aarhuška konvencija”) u pogledu pristupa informacijama, sudjelovanja javnosti u odlučivanju i pristupa pravosuđu u pitanjima okoliša, posebno odredbe koje se odnose na sudjelovanje javnosti i pristup pravosuđu i dalje se primjenjuju, prema potrebi ▌. |
| --- | --- |

(12)

Odredbe Konvencije Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša (8) („Aarhuška konvencija”) u pogledu pristupa informacijama, sudjelovanja javnosti u odlučivanju i pristupa pravosuđu u pitanjima okoliša, posebno odredbe koje se odnose na sudjelovanje javnosti i pristup pravosuđu i dalje se primjenjuju, prema potrebi ▌.

| (12.a) | Kako bi se povećalo prihvaćanje projekata u području energije iz obnovljivih izvora u javnosti i osnažilo građane i lokalne zajednice da proizvode i troše vlastitu energiju, države članice trebale bi poduzeti odgovarajuće mjere za propisno obavješćivanje građana o novim projektima te jednako promicati i olakšavati njihovo sudjelovanje u njima, među ostalim putem zajednica energije iz obnovljivih izvora. |
| --- | --- |

(12.a)

Kako bi se povećalo prihvaćanje projekata u području energije iz obnovljivih izvora u javnosti i osnažilo građane i lokalne zajednice da proizvode i troše vlastitu energiju, države članice trebale bi poduzeti odgovarajuće mjere za propisno obavješćivanje građana o novim projektima te jednako promicati i olakšavati njihovo sudjelovanje u njima, među ostalim putem zajednica energije iz obnovljivih izvora.

| (13) | Određivanjem područja za
  ubrzanje
  proizvodnje energije iz obnovljivih izvora trebalo bi se nastojati osigurati da proizvodnja obnovljive energije u tim područjima, zajedno s postojećim postrojenjima za proizvodnju obnovljive energije, budućim postrojenjima za obnovljivu energiju izvan takvih područja i mehanizmima suradnje, bude dovoljna za ostvarivanje doprinosa država članica cilju Unije u pogledu obnovljive energije iz članka 3. stavka 1. Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(13)

Određivanjem područja za
  ubrzanje
  proizvodnje energije iz obnovljivih izvora trebalo bi se nastojati osigurati da proizvodnja obnovljive energije u tim područjima, zajedno s postojećim postrojenjima za proizvodnju obnovljive energije, budućim postrojenjima za obnovljivu energiju izvan takvih područja i mehanizmima suradnje, bude dovoljna za ostvarivanje doprinosa država članica cilju Unije u pogledu obnovljive energije iz članka 3. stavka 1. Direktive (EU) 2018/2001.

| (14) | U utvrđenim područjima za
  ubrzanje
  proizvodnje energije iz obnovljivih izvora za projekte proizvodnje obnovljive energije koji su u skladu s pravilima i mjerama utvrđenima u planu, odnosno planovima koje su izradile države članice, trebalo bi se pretpostaviti da nemaju znatan utjecaj na okoliš. Stoga bi trebalo postojati izuzeće od potrebe za provedbom posebne procjene utjecaja na okoliš na razini projekta u smislu Direktive 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća (9), uz iznimku projekata koji bi mogli imati znatne učinke na okoliš u drugoj državi članici ili ako to zatraži država članica koja bi mogla biti znatno pogođena. Obveze iz Konvencije UNECE-a iz Espooa o procjeni utjecaja na okoliš u prekograničnom kontekstu od 25. veljače 1991. trebale bi se i dalje primjenjivati na države članice u kojima bi projekt mogao imati znatan prekogranični utjecaj u trećoj zemlji. |
| --- | --- |

(14)

U utvrđenim područjima za
  ubrzanje
  proizvodnje energije iz obnovljivih izvora za projekte proizvodnje obnovljive energije koji su u skladu s pravilima i mjerama utvrđenima u planu, odnosno planovima koje su izradile države članice, trebalo bi se pretpostaviti da nemaju znatan utjecaj na okoliš. Stoga bi trebalo postojati izuzeće od potrebe za provedbom posebne procjene utjecaja na okoliš na razini projekta u smislu Direktive 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća (9), uz iznimku projekata koji bi mogli imati znatne učinke na okoliš u drugoj državi članici ili ako to zatraži država članica koja bi mogla biti znatno pogođena. Obveze iz Konvencije UNECE-a iz Espooa o procjeni utjecaja na okoliš u prekograničnom kontekstu od 25. veljače 1991. trebale bi se i dalje primjenjivati na države članice u kojima bi projekt mogao imati znatan prekogranični utjecaj u trećoj zemlji.

| (15) | Utvrđivanjem područja za
  ubrzanje
  proizvodnje energije iz obnovljivih izvora trebalo bi se omogućiti da postrojenja za proizvodnju obnovljive energije, njihovo priključivanje na mrežu te postrojenja za skladištenje energije smještena u istom području ostvare korist od predvidljivosti i pojednostavnjenih administrativnih postupaka. Konkretno, projekti u područjima za
  ubrzanje
  proizvodnje energije iz obnovljivih izvora trebali bi ostvariti korist od ubrzanih administrativnih postupaka, uključujući prešutni sporazum u slučaju izostanka odgovora nadležnog tijela o administrativnom koraku do utvrđenog roka, osim ako određeni projekt podliježe procjeni utjecaja na okoliš. Ti bi projekti trebali ostvariti korist i od jasno definiranih rokova te pravne sigurnosti u pogledu očekivanog ishoda postupka. Nakon podnošenja zahtjeva za projekte u području za
  ubrzanje
  proizvodnje energije iz obnovljivih izvora države članice trebale bi provesti brzu provjeru tih zahtjeva kako bi utvrdile postoji li velika vjerojatnost da će bilo koji od takvih projekata imati velike nepredviđene štetne učinke s obzirom na ekološku osjetljivost dotičnog zemljopisnog područja, koji se nisu mogli utvrditi tijekom procjene utjecaja na okoliš plana odnosno planova za određivanje područja za
  ubrzanje
  proizvodnje energije iz obnovljivih izvora provedene u skladu s Direktivom 2001/42/EZ. Svi projekti koji se nalaze u područjima za
  ubrzanje
  proizvodnje energije iz obnovljivih izvora trebali bi se smatrati odobrenima na kraju takvog postupka provjere. Samo ako države članice imaju jasne dokaze na temelju kojih se može zaključiti da će određeni projekt vrlo vjerojatno imati takve velike nepredviđene štetne učinke, države članice mogu, nakon obrazloženja takve odluke, taj projekt podvrgnuti procjeni utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom 2011/92/EU i, prema potrebi, Direktivom 92/43/EEZ (10). S obzirom na potrebu za ubrzanjem proizvodnje obnovljivih izvora energije, takva bi se procjena trebala provesti u roku od šest mjeseci. |
| --- | --- |

(15)

Utvrđivanjem područja za
  ubrzanje
  proizvodnje energije iz obnovljivih izvora trebalo bi se omogućiti da postrojenja za proizvodnju obnovljive energije, njihovo priključivanje na mrežu te postrojenja za skladištenje energije smještena u istom području ostvare korist od predvidljivosti i pojednostavnjenih administrativnih postupaka. Konkretno, projekti u područjima za
  ubrzanje
  proizvodnje energije iz obnovljivih izvora trebali bi ostvariti korist od ubrzanih administrativnih postupaka, uključujući prešutni sporazum u slučaju izostanka odgovora nadležnog tijela o administrativnom koraku do utvrđenog roka, osim ako određeni projekt podliježe procjeni utjecaja na okoliš. Ti bi projekti trebali ostvariti korist i od jasno definiranih rokova te pravne sigurnosti u pogledu očekivanog ishoda postupka. Nakon podnošenja zahtjeva za projekte u području za
  ubrzanje
  proizvodnje energije iz obnovljivih izvora države članice trebale bi provesti brzu provjeru tih zahtjeva kako bi utvrdile postoji li velika vjerojatnost da će bilo koji od takvih projekata imati velike nepredviđene štetne učinke s obzirom na ekološku osjetljivost dotičnog zemljopisnog područja, koji se nisu mogli utvrditi tijekom procjene utjecaja na okoliš plana odnosno planova za određivanje područja za
  ubrzanje
  proizvodnje energije iz obnovljivih izvora provedene u skladu s Direktivom 2001/42/EZ. Svi projekti koji se nalaze u područjima za
  ubrzanje
  proizvodnje energije iz obnovljivih izvora trebali bi se smatrati odobrenima na kraju takvog postupka provjere. Samo ako države članice imaju jasne dokaze na temelju kojih se može zaključiti da će određeni projekt vrlo vjerojatno imati takve velike nepredviđene štetne učinke, države članice mogu, nakon obrazloženja takve odluke, taj projekt podvrgnuti procjeni utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom 2011/92/EU i, prema potrebi, Direktivom 92/43/EEZ (10). S obzirom na potrebu za ubrzanjem proizvodnje obnovljivih izvora energije, takva bi se procjena trebala provesti u roku od šest mjeseci.

| (15.a) | Države članice složile su se s razvojem koherentne europske mreže Natura 2000 predlažući Komisiji odgovarajuća područja od značaja za Zajednicu u skladu s člankom 4. stavkom 2. Direktive 92/43/EEZ i posebna područja zaštite određena Direktivom 2009/147/EZ
   (11)

  . Države članice trebale bi osigurati da područja koja se na temelju znanstvenih kriterija utvrđenih u Direktivi 2009/147/EZ i Direktivi 92/43/EEZ nalaze na njihovu nacionalnom popisu nisu označena kao područja za ubrzanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, osim umjetnih i izgrađenih površina smještenih u tim područjima kao što su krovovi, parkirališta ili prometna infrastruktura. |
| --- | --- |

(15.a)

Države članice složile su se s razvojem koherentne europske mreže Natura 2000 predlažući Komisiji odgovarajuća područja od značaja za Zajednicu u skladu s člankom 4. stavkom 2. Direktive 92/43/EEZ i posebna područja zaštite određena Direktivom 2009/147/EZ
   (11)

  . Države članice trebale bi osigurati da područja koja se na temelju znanstvenih kriterija utvrđenih u Direktivi 2009/147/EZ i Direktivi 92/43/EEZ nalaze na njihovu nacionalnom popisu nisu označena kao područja za ubrzanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, osim umjetnih i izgrađenih površina smještenih u tim područjima kao što su krovovi, parkirališta ili prometna infrastruktura.

| (16) | Uzimajući u obzir potrebu da se ubrza iskorištavanje obnovljivih izvora energije, utvrđivanjem područja za
  ubrzanje
  proizvodnje energije iz obnovljivih izvora ne bi se smjelo spriječiti trenutačno i buduće izvođenje projekata za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora u svim područjima dostupnima za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora. Takvi projekti trebali bi i dalje podlijegati obvezi provedbe namjenske procjene utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom 2011/92/EU, kao i postupcima predviđenima za projekte obnovljive energije izvan područja za
  ubrzanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora
  . Kako bi se ubrzalo izdavanje dozvola u opsegu potrebnom za postizanje cilja u pogledu obnovljive energije utvrđenog u Direktivi (EU) 2018/2001, trebalo bi pojednostavniti i uskladiti postupke koji se primjenjuju na projekte izvan područja za
  ubrzanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora
  uvođenjem jasnih krajnjih rokova za sve faze postupka, uključujući namjenske procjene utjecaja na okoliš po projektu. |
| --- | --- |

(16)

Uzimajući u obzir potrebu da se ubrza iskorištavanje obnovljivih izvora energije, utvrđivanjem područja za
  ubrzanje
  proizvodnje energije iz obnovljivih izvora ne bi se smjelo spriječiti trenutačno i buduće izvođenje projekata za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora u svim područjima dostupnima za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora. Takvi projekti trebali bi i dalje podlijegati obvezi provedbe namjenske procjene utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom 2011/92/EU, kao i postupcima predviđenima za projekte obnovljive energije izvan područja za
  ubrzanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora
  . Kako bi se ubrzalo izdavanje dozvola u opsegu potrebnom za postizanje cilja u pogledu obnovljive energije utvrđenog u Direktivi (EU) 2018/2001, trebalo bi pojednostavniti i uskladiti postupke koji se primjenjuju na projekte izvan područja za
  ubrzanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora
  uvođenjem jasnih krajnjih rokova za sve faze postupka, uključujući namjenske procjene utjecaja na okoliš po projektu.

| (17) | Višestruko korištenje prostora za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i druge upotrebe zemljišta i mora (kao što su proizvodnja hrane odnosno zaštita ili obnova prirode) smanjuje ograničenja korištenja zemljišta i mora. U tom je kontekstu prostorno planiranje
  nužan
  alat za utvrđivanje i usmjeravanje sinergija za korištenje zemljišta i mora u ranoj fazi. Države članice trebale bi istražiti, omogućiti i dati prednost višestrukim upotrebama područja utvrđenih zahvaljujući donesenim mjerama prostornog planiranja. |
| --- | --- |

(17)

Višestruko korištenje prostora za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i druge upotrebe zemljišta i mora (kao što su proizvodnja hrane odnosno zaštita ili obnova prirode) smanjuje ograničenja korištenja zemljišta i mora. U tom je kontekstu prostorno planiranje
  nužan
  alat za utvrđivanje i usmjeravanje sinergija za korištenje zemljišta i mora u ranoj fazi. Države članice trebale bi istražiti, omogućiti i dati prednost višestrukim upotrebama područja utvrđenih zahvaljujući donesenim mjerama prostornog planiranja.

| (18) | Izgradnja i rad postrojenja za proizvodnju obnovljive energije može dovesti do povremenog usmrćivanja ili uznemiravanja ptica i drugih zaštićenih vrsta u skladu s Direktivom 92/43/EEZ ili Direktivom
  2009/147/EZ
  . Međutim, takvo usmrćivanje ili uznemiravanje ne bi se smatralo namjernim u smislu tih direktiva ako su za vrijeme izgradnje i rada projekta donesene
  sve potrebne
  mjere ublažavanja kako bi se izbjegli sudari ili spriječilo uznemiravanje i ako se provodi odgovarajuće praćenje kako bi se procijenila učinkovitost takvih mjera te ako se, s obzirom na prikupljene informacije, poduzmu daljnje potrebne mjere kako bi se osiguralo da nema znatnog negativnog utjecaja na populaciju dotičnih vrsta. |
| --- | --- |

(18)

Izgradnja i rad postrojenja za proizvodnju obnovljive energije može dovesti do povremenog usmrćivanja ili uznemiravanja ptica i drugih zaštićenih vrsta u skladu s Direktivom 92/43/EEZ ili Direktivom
  2009/147/EZ
  . Međutim, takvo usmrćivanje ili uznemiravanje ne bi se smatralo namjernim u smislu tih direktiva ako su za vrijeme izgradnje i rada projekta donesene
  sve potrebne
  mjere ublažavanja kako bi se izbjegli sudari ili spriječilo uznemiravanje i ako se provodi odgovarajuće praćenje kako bi se procijenila učinkovitost takvih mjera te ako se, s obzirom na prikupljene informacije, poduzmu daljnje potrebne mjere kako bi se osiguralo da nema znatnog negativnog utjecaja na populaciju dotičnih vrsta.

| (19) | Uz postavljanje novih
  i inovativnih
  postrojenja za proizvodnju obnovljive energije obnova kapaciteta postojećih postrojenja za proizvodnju obnovljive energije može znatno pridonijeti postizanju ciljeva u pogledu energije iz obnovljivih izvora. Budući da su postojeća postrojenja za proizvodnju obnovljive energije obično postavljena na lokacijama sa znatnim potencijalom obnovljivih izvora energije, obnovom njihovih kapaciteta može se osigurati kontinuirana upotreba tih lokacija uz istodobno smanjenje potrebe za novim lokacijama za projekte obnovljive energije. Dodatne koristi obnove kapaciteta jesu priključivanje na postojeću mrežu, veća potpora javnosti te produbljene spoznaje o utjecajima na okoliš. Obnavljanje kapaciteta projekata obnovljive energije podrazumijeva izmjene ili proširenje postojećih projekata u različitoj mjeri. Postupak izdavanja dozvola, uključujući procjene i analize utjecaja na okoliš, za obnovu kapaciteta projekata obnovljive energije trebalo bi ograničiti na moguće učinke koji proizlaze iz promjene ili proširenja u usporedbi s izvornim projektom. |
| --- | --- |

(19)

Uz postavljanje novih
  i inovativnih
  postrojenja za proizvodnju obnovljive energije obnova kapaciteta postojećih postrojenja za proizvodnju obnovljive energije može znatno pridonijeti postizanju ciljeva u pogledu energije iz obnovljivih izvora. Budući da su postojeća postrojenja za proizvodnju obnovljive energije obično postavljena na lokacijama sa znatnim potencijalom obnovljivih izvora energije, obnovom njihovih kapaciteta može se osigurati kontinuirana upotreba tih lokacija uz istodobno smanjenje potrebe za novim lokacijama za projekte obnovljive energije. Dodatne koristi obnove kapaciteta jesu priključivanje na postojeću mrežu, veća potpora javnosti te produbljene spoznaje o utjecajima na okoliš. Obnavljanje kapaciteta projekata obnovljive energije podrazumijeva izmjene ili proširenje postojećih projekata u različitoj mjeri. Postupak izdavanja dozvola, uključujući procjene i analize utjecaja na okoliš, za obnovu kapaciteta projekata obnovljive energije trebalo bi ograničiti na moguće učinke koji proizlaze iz promjene ili proširenja u usporedbi s izvornim projektom.

| (20) | Direktivom (EU) 2018/2001 uvode se pojednostavnjeni postupci izdavanja dozvola za obnovu kapaciteta. Kako bi se odgovorilo na sve veću potrebu za obnovom kapaciteta postojećih postrojenja za proizvodnju obnovljive energije te kako bi se u potpunosti iskoristile prednosti koje ona nudi, primjereno je uspostaviti još kraći postupak za obnovu kapaciteta postrojenja za proizvodnju obnovljive energije koja se nalaze u područjima za
  ubrzanje
  proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, uključujući kraći postupak provjere. Za obnovu kapaciteta postojećih postrojenja za proizvodnju obnovljive energije koja se nalaze izvan područja za
  ubrzanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora
  , države članice trebale bi osigurati pojednostavnjen i brz postupak izdavanja dozvola u trajanju od najviše jedne godine, uzimajući u obzir načelo „nenanošenja štete” iz europskog zelenog plana. |
| --- | --- |

(20)

Direktivom (EU) 2018/2001 uvode se pojednostavnjeni postupci izdavanja dozvola za obnovu kapaciteta. Kako bi se odgovorilo na sve veću potrebu za obnovom kapaciteta postojećih postrojenja za proizvodnju obnovljive energije te kako bi se u potpunosti iskoristile prednosti koje ona nudi, primjereno je uspostaviti još kraći postupak za obnovu kapaciteta postrojenja za proizvodnju obnovljive energije koja se nalaze u područjima za
  ubrzanje
  proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, uključujući kraći postupak provjere. Za obnovu kapaciteta postojećih postrojenja za proizvodnju obnovljive energije koja se nalaze izvan područja za
  ubrzanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora
  , države članice trebale bi osigurati pojednostavnjen i brz postupak izdavanja dozvola u trajanju od najviše jedne godine, uzimajući u obzir načelo „nenanošenja štete” iz europskog zelenog plana.

| (20.a) | Kako bi se promicala i ubrzala obnova kapaciteta postojećih postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, trebalo bi odmah uspostaviti pojednostavnjeni postupak za priključivanje na mrežu ako obnova kapaciteta dovede do ograničenog povećanja ukupnog kapaciteta u usporedbi s izvornim projektom. [Am. 20.] |
| --- | --- |

(20.a)

Kako bi se promicala i ubrzala obnova kapaciteta postojećih postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, trebalo bi odmah uspostaviti pojednostavnjeni postupak za priključivanje na mrežu ako obnova kapaciteta dovede do ograničenog povećanja ukupnog kapaciteta u usporedbi s izvornim projektom. [Am. 20.]

| (20.b) | Kad je riječ o obnovi kapaciteta solarne instalacije, povećanje učinkovitosti i kapaciteta može se postići bez povećanja zauzetog prostora. Utjecaj na okoliš instalacije obnovljenog kapaciteta ne razlikuje se stoga od utjecaja na okoliš izvorne instalacije pod uvjetom da se tijekom postupka ne poveća iskorišteni prostor i da se i dalje poštuju izvorno propisane mjere za ublažavanje utjecaja na okoliš. [Am. 21.] |
| --- | --- |

(20.b)

Kad je riječ o obnovi kapaciteta solarne instalacije, povećanje učinkovitosti i kapaciteta može se postići bez povećanja zauzetog prostora. Utjecaj na okoliš instalacije obnovljenog kapaciteta ne razlikuje se stoga od utjecaja na okoliš izvorne instalacije pod uvjetom da se tijekom postupka ne poveća iskorišteni prostor i da se i dalje poštuju izvorno propisane mjere za ublažavanje utjecaja na okoliš. [Am. 21.]

| (21) | Ugradnja solarne opreme, zajedno s povezanim
  skladištenjem
  , uključujući skladištenje
  toplinske i električne energije
  na istoj lokaciji te priključivanjem na mrežu, u postojećim ili budućim strukturama koje nisu namijenjene proizvodnji solarne energije, osim umjetnih vodenih površina, kao što su krovovi, parkirališta, ceste i željeznice, obično ne izaziva zabrinutost u pogledu konkurentnog korištenja prostora i utjecaja na okoliš. Ta postrojenja stoga mogu profitirati od kraćih postupaka izdavanja dozvola.
  Ovom se Direktivom stoga uvodi ubrzani postupak izdavanja dozvola za ugradnju opreme za solarnu energiju i s njom povezanih kapaciteta za skladištenje na istoj lokaciji te priključenje na mrežu za postojeće ili buduće konstrukcije izgrađene u svrhe koje nisu proizvodnja solarne energije. Za te instalacije uvodi se i posebno odstupanje od potrebe za provedbom procjena utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom 2011/92/EU jer nije vjerojatno da će one izazvati zabrinutost u vezi s upotrebom prostora ili utjecajem na okoliš. Ulaganje u mala, decentralizirana postrojenja za solarnu energiju kako bi postali potrošači vlastite energije iz obnovljivih izvora jedan je od najučinkovitijih načina na koji potrošači energije mogu smanjiti svoje račune za energiju i izloženost nestabilnosti cijena. Decentralizirana postrojenja, među ostalim za samostalne ili zajedničke potrošače vlastite energije ili u kontekstu lokalnih zajednica energije iz obnovljivih izvora, također doprinose smanjenju ukupne potražnje za prirodnim plinom, povećanju otpornosti sustava i postizanju ciljeva Unije u pogledu energije iz obnovljivih izvora. Nije vjerojatno da će instalacije od 50 kW ili manje električnog kapaciteta imati znatne štetne učinke na okoliš ili mrežu te ne izazivaju bojazan u pogledu sigurnosti. Osim toga, male instalacije potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora uglavnom ne zahtijevaju proširenje kapaciteta na mjestu priključenja na mrežu. S obzirom na neposredne pozitivne učinke takvih postrojenja na potrošače i ograničene učinke na okoliš koji bi mogli nastati, primjereno je dodatno pojednostavniti postupak izdavanja dozvola koji se na njih primjenjuje uvođenjem koncepta pozitivne administrativne šutnje u relevantne postupke izdavanja dozvola kako bi se promicala i ubrzala ugradnja takvih instalacija te kako bi se u kratkom roku iskoristile njihove prednosti. [Am. 22.] |
| --- | --- |

(21)

Ugradnja solarne opreme, zajedno s povezanim
  skladištenjem
  , uključujući skladištenje
  toplinske i električne energije
  na istoj lokaciji te priključivanjem na mrežu, u postojećim ili budućim strukturama koje nisu namijenjene proizvodnji solarne energije, osim umjetnih vodenih površina, kao što su krovovi, parkirališta, ceste i željeznice, obično ne izaziva zabrinutost u pogledu konkurentnog korištenja prostora i utjecaja na okoliš. Ta postrojenja stoga mogu profitirati od kraćih postupaka izdavanja dozvola.
  Ovom se Direktivom stoga uvodi ubrzani postupak izdavanja dozvola za ugradnju opreme za solarnu energiju i s njom povezanih kapaciteta za skladištenje na istoj lokaciji te priključenje na mrežu za postojeće ili buduće konstrukcije izgrađene u svrhe koje nisu proizvodnja solarne energije. Za te instalacije uvodi se i posebno odstupanje od potrebe za provedbom procjena utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom 2011/92/EU jer nije vjerojatno da će one izazvati zabrinutost u vezi s upotrebom prostora ili utjecajem na okoliš. Ulaganje u mala, decentralizirana postrojenja za solarnu energiju kako bi postali potrošači vlastite energije iz obnovljivih izvora jedan je od najučinkovitijih načina na koji potrošači energije mogu smanjiti svoje račune za energiju i izloženost nestabilnosti cijena. Decentralizirana postrojenja, među ostalim za samostalne ili zajedničke potrošače vlastite energije ili u kontekstu lokalnih zajednica energije iz obnovljivih izvora, također doprinose smanjenju ukupne potražnje za prirodnim plinom, povećanju otpornosti sustava i postizanju ciljeva Unije u pogledu energije iz obnovljivih izvora. Nije vjerojatno da će instalacije od 50 kW ili manje električnog kapaciteta imati znatne štetne učinke na okoliš ili mrežu te ne izazivaju bojazan u pogledu sigurnosti. Osim toga, male instalacije potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora uglavnom ne zahtijevaju proširenje kapaciteta na mjestu priključenja na mrežu. S obzirom na neposredne pozitivne učinke takvih postrojenja na potrošače i ograničene učinke na okoliš koji bi mogli nastati, primjereno je dodatno pojednostavniti postupak izdavanja dozvola koji se na njih primjenjuje uvođenjem koncepta pozitivne administrativne šutnje u relevantne postupke izdavanja dozvola kako bi se promicala i ubrzala ugradnja takvih instalacija te kako bi se u kratkom roku iskoristile njihove prednosti. [Am. 22.]

| (21.a) | Dizalice topline tehnologija su za grijanje i hlađenje upotrebom obnovljivih izvora energije iz okoliša, među ostalim iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda i geotermalne energije. Njima se omogućuje i uporaba otpadne topline i hladnoće za grijanje i hlađenje. Brzo uvođenje dizalica topline koje upotrebljavaju nedovoljno iskorištene obnovljive izvore energije kao što su energija iz okoliša, geotermalna energija i otpadna toplina iz industrijskog i tercijarnog sektora, uključujući podatkovne centre, omogućuje zamjenu prirodnog plina i drugih kotlova na fosilna goriva rješenjem za grijanje iz obnovljivih izvora, uz istodobno povećanje energetske učinkovitosti. Na taj će se način ubrzati smanjenje upotrebe prirodnog plina za grijanje, kako u zgradama tako i u industriji. Kako bi se ubrzala ugradnja i upotreba dizalica topline, primjereno je uvesti ciljane kraće postupke izdavanja dozvola za njihove instalacije, uključujući pojednostavnjeni postupak za priključivanje na mrežu, osim u slučaju da takvi postupci nisu propisani nacionalnim pravom. Brža i jednostavnija ugradnja dizalica topline, veća upotreba energije iz obnovljivih izvora u sektoru grijanja koji čini gotovo polovinu potrošnje energije u Uniji povećat će sigurnost opskrbe i pomoći u rješavanju složene situacije na tržištu. [Am. 23.] |
| --- | --- |

(21.a)

Dizalice topline tehnologija su za grijanje i hlađenje upotrebom obnovljivih izvora energije iz okoliša, među ostalim iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda i geotermalne energije. Njima se omogućuje i uporaba otpadne topline i hladnoće za grijanje i hlađenje. Brzo uvođenje dizalica topline koje upotrebljavaju nedovoljno iskorištene obnovljive izvore energije kao što su energija iz okoliša, geotermalna energija i otpadna toplina iz industrijskog i tercijarnog sektora, uključujući podatkovne centre, omogućuje zamjenu prirodnog plina i drugih kotlova na fosilna goriva rješenjem za grijanje iz obnovljivih izvora, uz istodobno povećanje energetske učinkovitosti. Na taj će se način ubrzati smanjenje upotrebe prirodnog plina za grijanje, kako u zgradama tako i u industriji. Kako bi se ubrzala ugradnja i upotreba dizalica topline, primjereno je uvesti ciljane kraće postupke izdavanja dozvola za njihove instalacije, uključujući pojednostavnjeni postupak za priključivanje na mrežu, osim u slučaju da takvi postupci nisu propisani nacionalnim pravom. Brža i jednostavnija ugradnja dizalica topline, veća upotreba energije iz obnovljivih izvora u sektoru grijanja koji čini gotovo polovinu potrošnje energije u Uniji povećat će sigurnost opskrbe i pomoći u rješavanju složene situacije na tržištu. [Am. 23.]

| (22) | Obnovljivi izvori energije ključni su za borbu protiv klimatskih promjena, smanjenje cijena energije i ovisnosti Unije o fosilnim gorivima te osiguravanje sigurnosti opskrbe Unije. Za potrebe relevantnog zakonodavstva Unije u području zaštite okoliša u procjenama od slučaja do slučaja potrebnima kako bi se utvrdilo jesu li postrojenje za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, njegovo priključivanje na mrežu, sama mreža odnosno sredstva za skladištenje od prevladavajućeg javnog interesa u određenom slučaju države članice trebale bi smatrati da su ta postrojenja i s njima povezana infrastruktura od prevladavajućeg javnog interesa te da služe javnom zdravlju i sigurnosti, osim ako postoje nedvojbeni dokazi da ti projekti imaju velike štetne učinke na okoliš koji se ne mogu ublažiti ili nadoknaditi. Ako se za takva postrojenja smatra da su od prevladavajućeg javnog interesa, takvi bi projekti mogli ostvariti korist od pojednostavnjene procjene. |
| --- | --- |

(22)

Obnovljivi izvori energije ključni su za borbu protiv klimatskih promjena, smanjenje cijena energije i ovisnosti Unije o fosilnim gorivima te osiguravanje sigurnosti opskrbe Unije. Za potrebe relevantnog zakonodavstva Unije u području zaštite okoliša u procjenama od slučaja do slučaja potrebnima kako bi se utvrdilo jesu li postrojenje za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, njegovo priključivanje na mrežu, sama mreža odnosno sredstva za skladištenje od prevladavajućeg javnog interesa u određenom slučaju države članice trebale bi smatrati da su ta postrojenja i s njima povezana infrastruktura od prevladavajućeg javnog interesa te da služe javnom zdravlju i sigurnosti, osim ako postoje nedvojbeni dokazi da ti projekti imaju velike štetne učinke na okoliš koji se ne mogu ublažiti ili nadoknaditi. Ako se za takva postrojenja smatra da su od prevladavajućeg javnog interesa, takvi bi projekti mogli ostvariti korist od pojednostavnjene procjene.

| (23) | Kako bi se osigurala neometana i djelotvorna provedba odredaba utvrđenih u ovoj Direktivi, Komisija putem Instrumenta za tehničku potporu (12) podupire države članice pružanjem prilagođenog tehničkog stručnog znanja za osmišljavanje i provedbu reformi, uključujući one kojima se povećava upotreba energije iz obnovljivih izvora, potiče bolja integracija energetskog sustava, utvrđuju određena područja koja su posebno prikladna za postavljanje postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora te pojednostavnjuje okvir za postupke odobravanja i izdavanja dozvola za postrojenja za proizvodnju obnovljive energije. Tehnička potpora, na primjer, uključuje jačanje administrativnih kapaciteta, usklađivanje zakonodavnih okvira te razmjenu relevantnih primjera dobre prakse. |
| --- | --- |

(23)

Kako bi se osigurala neometana i djelotvorna provedba odredaba utvrđenih u ovoj Direktivi, Komisija putem Instrumenta za tehničku potporu (12) podupire države članice pružanjem prilagođenog tehničkog stručnog znanja za osmišljavanje i provedbu reformi, uključujući one kojima se povećava upotreba energije iz obnovljivih izvora, potiče bolja integracija energetskog sustava, utvrđuju određena područja koja su posebno prikladna za postavljanje postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora te pojednostavnjuje okvir za postupke odobravanja i izdavanja dozvola za postrojenja za proizvodnju obnovljive energije. Tehnička potpora, na primjer, uključuje jačanje administrativnih kapaciteta, usklađivanje zakonodavnih okvira te razmjenu relevantnih primjera dobre prakse.

| (23.a) | Komisija bi također trebala predvidjeti poseban sustav izuzeća od pravila o državnim potporama kako bi se državama članicama omogućilo da na odgovarajući način prilagode pomoć za inicijative i ulaganja u obnovljive izvore energije, vlastitu proizvodnju energije i energetsku učinkovitost. |
| --- | --- |

(23.a)

Komisija bi također trebala predvidjeti poseban sustav izuzeća od pravila o državnim potporama kako bi se državama članicama omogućilo da na odgovarajući način prilagode pomoć za inicijative i ulaganja u obnovljive izvore energije, vlastitu proizvodnju energije i energetsku učinkovitost.

| (24) | Direktivu (EU) 2018/2001 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(24)

Direktivu (EU) 2018/2001 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (25.a) | Pružanje poticaja za solarnu energiju u vidu bespovratnih sredstava i drugih programa potpore ne bi trebali onemogućiti prodaju te energije iz privatnih, komercijalnih i poljoprivrednih izvora u mrežu. |
| --- | --- |

(25.a)

Pružanje poticaja za solarnu energiju u vidu bespovratnih sredstava i drugih programa potpore ne bi trebali onemogućiti prodaju te energije iz privatnih, komercijalnih i poljoprivrednih izvora u mrežu.

| (25.b) | Poljoprivredni resursi mogu imati ključnu ulogu u energetskoj tranziciji ruralnih područja i unutar ruralnih zajednica, posebno s obzirom na decentraliziranu proizvodnju. Mogućnost proizvodnje solarne energije kao sekundarne djelatnosti stoga ne bi trebala biti ograničena na vlastitu potrošnju, već bi se mogla razmatrati u kombinaciji, na primjer, s drugim vrstama proizvodnje. Države članice trebale bi s pomoću ciljanih mehanizama financiranja poticati poljoprivrednike na uvođenje solarnih instalacija na poljoprivrednim gospodarstvima, posebno razvoj poljoprivredno-sunoloških projekata na novim poljoprivrednim zgradama i proizvodnju biometana kako bi se omogućio širi razvoj obnovljivih izvora energije uz istodobno osiguravanje dodatnog prihoda za poljoprivrednike. Mala postrojenja za proizvodnju energije na poljoprivrednim gospodarstvima imaju velik potencijal za povećanje kružnosti na poljoprivrednim gospodarstvima pretvaranjem tokova otpada i ostataka poljoprivrednog gospodarstva, kao što su stajski gnoj, u toplina i električna energija te je važno promicati i poticati poljoprivrednike da ulažu u te tehnologije. U ruralnim područjima trebalo bi snažno poticati jačanje mreže kako bi poljoprivredna gospodarstva doista mogla ostvariti svoj potencijalni doprinos energetskoj tranziciji u vidu decentralizirane proizvodnje električne energije. Trebalo bi dati prednost geografskim lokacijama s visokim razinama zračenja jer su sirovine za solarne ploče ograničeni resurs. Osim toga, poljoprivrednici i njihove predstavničke organizacije trebali bi biti uključeni u određivanje područja za ubrzanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora. |
| --- | --- |

(25.b)

Poljoprivredni resursi mogu imati ključnu ulogu u energetskoj tranziciji ruralnih područja i unutar ruralnih zajednica, posebno s obzirom na decentraliziranu proizvodnju. Mogućnost proizvodnje solarne energije kao sekundarne djelatnosti stoga ne bi trebala biti ograničena na vlastitu potrošnju, već bi se mogla razmatrati u kombinaciji, na primjer, s drugim vrstama proizvodnje. Države članice trebale bi s pomoću ciljanih mehanizama financiranja poticati poljoprivrednike na uvođenje solarnih instalacija na poljoprivrednim gospodarstvima, posebno razvoj poljoprivredno-sunoloških projekata na novim poljoprivrednim zgradama i proizvodnju biometana kako bi se omogućio širi razvoj obnovljivih izvora energije uz istodobno osiguravanje dodatnog prihoda za poljoprivrednike. Mala postrojenja za proizvodnju energije na poljoprivrednim gospodarstvima imaju velik potencijal za povećanje kružnosti na poljoprivrednim gospodarstvima pretvaranjem tokova otpada i ostataka poljoprivrednog gospodarstva, kao što su stajski gnoj, u toplina i električna energija te je važno promicati i poticati poljoprivrednike da ulažu u te tehnologije. U ruralnim područjima trebalo bi snažno poticati jačanje mreže kako bi poljoprivredna gospodarstva doista mogla ostvariti svoj potencijalni doprinos energetskoj tranziciji u vidu decentralizirane proizvodnje električne energije. Trebalo bi dati prednost geografskim lokacijama s visokim razinama zračenja jer su sirovine za solarne ploče ograničeni resurs. Osim toga, poljoprivrednici i njihove predstavničke organizacije trebali bi biti uključeni u određivanje područja za ubrzanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (30) | S obzirom na to da ciljeve ove Direktive, točnije smanjenje emisija stakleničkih plinova, energetske ovisnosti i cijena energije, ne mogu dostatno ostvariti države članice, već se zbog opsega djelovanja oni mogu na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti, kako je utvrđeno u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(30)

S obzirom na to da ciljeve ove Direktive, točnije smanjenje emisija stakleničkih plinova, energetske ovisnosti i cijena energije, ne mogu dostatno ostvariti države članice, već se zbog opsega djelovanja oni mogu na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti, kako je utvrđeno u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (31) | U skladu sa Zajedničkom političkom izjavom država članica i Komisije od 28. rujna 2011. o dokumentima s objašnjenjima (13) države članice obvezale su se da će u opravdanim slučajevima uz obavijest o svojim mjerama za prenošenje priložiti jedan ili više dokumenata u kojima se objašnjava veza između sastavnih dijelova direktive i odgovarajućih dijelova nacionalnih instrumenata za prenošenje. Kad je riječ o ovoj Direktivi, zakonodavac smatra da je prenošenje takvih dokumenata opravdano, posebno nakon presude Suda u predmetu Komisija protiv Belgije (14) (predmet C-543/17), |
| --- | --- |

(31)

U skladu sa Zajedničkom političkom izjavom država članica i Komisije od 28. rujna 2011. o dokumentima s objašnjenjima (13) države članice obvezale su se da će u opravdanim slučajevima uz obavijest o svojim mjerama za prenošenje priložiti jedan ili više dokumenata u kojima se objašnjava veza između sastavnih dijelova direktive i odgovarajućih dijelova nacionalnih instrumenata za prenošenje. Kad je riječ o ovoj Direktivi, zakonodavac smatra da je prenošenje takvih dokumenata opravdano, posebno nakon presude Suda u predmetu Komisija protiv Belgije (14) (predmet C-543/17),

DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:

Članak 1.

Izmjene Direktive (EU) 2018/2001

Direktiva (EU) 2018/2001 mijenja se kako slijedi:

| (1) | U članku 2.
  dodaju se
  sljedeće točke:






  „(9a) | „područje za
  ubrzanje
  proizvodnje energije iz obnovljivih izvora” znači posebna lokacija, na kopnu ili na moru, kojoj je država članica
  dala prednost
  kao posebno pogodnu za
  ubrzano
  postavljanje postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora
  , uzimajući u obzir sredstva potrebna za njihovo priključenje na mrežu i povezane energetske mreže;
  ”; [Am. 3. i 38.] |
| --- | --- | --- |

(1)

U članku 2.
  dodaju se
  sljedeće točke:

„(9a)

| (9b) | „oprema za solarnu energiju” znači oprema koja pretvara energiju iz sunca u toplinsku ili električnu energiju, posebno solarna toplinska oprema i solarna fotonaponska oprema”, [Am. 24.] |
| --- | --- |

(9b)

▌

| (3) | U članku 15. umeće se sljedeći stavak ▌:

  „2.a   Države članice promiču ispitivanje
  inovativnih tehnologija obnovljive energije, uključujući proizvodnju, podjelu i pohranjivanje
  tehnologija u pilot-projektima u stvarnom okruženju tijekom ograničenog razdoblja u skladu s primjenjivim zakonodavstvom EU-a, popraćeno odgovarajućim zaštitnim mjerama kako bi se zajamčio siguran rad
  energetskog
  sustava i izbjegli nerazmjerni učinci na funkcioniranje unutarnjeg tržišta, pod nadzorom nadležnog tijela.
  Ne dovodeći u pitanje članak 17., države članice osiguravaju da je postupak za izdavanje dozvola za takve inovativne tehnologije obnovljive energije barem jednako toliko brz kao u područjima za ubrzanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora.
  ”; |
| --- | --- |

(3)

U članku 15. umeće se sljedeći stavak ▌:

„2.a   Države članice promiču ispitivanje
  inovativnih tehnologija obnovljive energije, uključujući proizvodnju, podjelu i pohranjivanje
  tehnologija u pilot-projektima u stvarnom okruženju tijekom ograničenog razdoblja u skladu s primjenjivim zakonodavstvom EU-a, popraćeno odgovarajućim zaštitnim mjerama kako bi se zajamčio siguran rad
  energetskog
  sustava i izbjegli nerazmjerni učinci na funkcioniranje unutarnjeg tržišta, pod nadzorom nadležnog tijela.
  Ne dovodeći u pitanje članak 17., države članice osiguravaju da je postupak za izdavanje dozvola za takve inovativne tehnologije obnovljive energije barem jednako toliko brz kao u područjima za ubrzanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora.
  ”;

| (4) | umeću se sljedeći
  članci
  :


  „Članak 15.b



  Integrirano višerazinsko mapiranje i planiranje područja potrebnih za nacionalne doprinose cilju energije iz obnovljivih izvora do 2030. i cilju klimatske neutralnosti








  (1) | Od ... [1 godina nakon stupanja na snagu] države članice
  provode integrirano mapiranje i planiranje uporabe obnovljivih izvora energije na cijelom svojem državnom području u koordinaciji sa svim relevantnim nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima kako bi utvrdile domaći potencijal i raspoloživa
  kopnena
  , površinska, podzemna i
  morska područja ▌
  za njihovo uvođenje
  .
  Države članice također utvrđuju instalirani kapacitet te kopnene, površinske, podzemne i morske površine potrebne
  za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i 
  s njima povezanu infrastrukturu, kao što su mreže i postrojenja za skladištenje, uključujući skladištenje topline, koji su potrebni
  za ostvarivanje njihovih nacionalnih doprinosa cilju u pogledu energije iz obnovljivih izvora za 2030. u skladu s člankom 3. ove Direktive,
  kao i podciljeve utvrđene u člancima 15.a, 22.a, članku 23. stavku 1., članku 24. stavku 4. i članku 25. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/1119 te kako bi se postigla klimatska neutralnost do 2050. u skladu s njezinim člankom 2.
  Takva područja moraju biti razmjerna procijenjenim putanjama i ukupnom predviđenom instaliranom kapacitetu tehnologije energije iz obnovljivih izvora utvrđenima u nacionalnim energetskim i klimatskim planovima ▌kako su ažurirani u skladu s člankom 14.
  i člankom 15. stavkom 6.
  Uredbe (EU) 2018/1999
  te prostornim planiranjem morskog područja, uključujući planove iz članka 8. Direktive 2014/89/EU
   (15). |
| --- | --- | --- |

(4)

umeću se sljedeći
  članci
  :

članci

„Članak 15.b

Integrirano višerazinsko mapiranje i planiranje područja potrebnih za nacionalne doprinose cilju energije iz obnovljivih izvora do 2030. i cilju klimatske neutralnosti

(1)

Od ... [1 godina nakon stupanja na snagu] države članice
  provode integrirano mapiranje i planiranje uporabe obnovljivih izvora energije na cijelom svojem državnom području u koordinaciji sa svim relevantnim nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima kako bi utvrdile domaći potencijal i raspoloživa
  kopnena
  , površinska, podzemna i
  morska područja ▌
  za njihovo uvođenje
  .
  Države članice također utvrđuju instalirani kapacitet te kopnene, površinske, podzemne i morske površine potrebne
  za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i 
  s njima povezanu infrastrukturu, kao što su mreže i postrojenja za skladištenje, uključujući skladištenje topline, koji su potrebni
  za ostvarivanje njihovih nacionalnih doprinosa cilju u pogledu energije iz obnovljivih izvora za 2030. u skladu s člankom 3. ove Direktive,
  kao i podciljeve utvrđene u člancima 15.a, 22.a, članku 23. stavku 1., članku 24. stavku 4. i članku 25. stavku 1. Uredbe (EU) 2021/1119 te kako bi se postigla klimatska neutralnost do 2050. u skladu s njezinim člankom 2.
  Takva područja moraju biti razmjerna procijenjenim putanjama i ukupnom predviđenom instaliranom kapacitetu tehnologije energije iz obnovljivih izvora utvrđenima u nacionalnim energetskim i klimatskim planovima ▌kako su ažurirani u skladu s člankom 14.
  i člankom 15. stavkom 6.
  Uredbe (EU) 2018/1999
  te prostornim planiranjem morskog područja, uključujući planove iz članka 8. Direktive 2014/89/EU
   (15).

| (2) | Pri utvrđivanju područja iz stavka 1. države članice uzimaju u obzir:






  (a) | dostupnost obnovljivih izvora energije i potencijal različitih tehnologija za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora na kopnenim i morskim područjima; |
| --- | --- | --- |

(2)

Pri utvrđivanju područja iz stavka 1. države članice uzimaju u obzir:

(a)

dostupnost obnovljivih izvora energije i potencijal različitih tehnologija za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora na kopnenim i morskim područjima;

| (b) | predviđenu
  nacionalnu i regionalnu
  potražnju za
  energijom, uzimajući u obzir moguću fleksibilnost aktivnog odgovora na potražnju i očekivano povećanje učinkovitosti te integraciju energetskog sustava
  ; |
| --- | --- |

(b)

predviđenu
  nacionalnu i regionalnu
  potražnju za
  energijom, uzimajući u obzir moguću fleksibilnost aktivnog odgovora na potražnju i očekivano povećanje učinkovitosti te integraciju energetskog sustava
  ;

| (c) | dostupnost relevantne
  energetske mreže
  , mrežne infrastrukture, skladištenja i drugih alata koji omogućuju fleksibilnost odnosno potencijal za stvaranje
  i nadogradnju
  takve mrežne infrastrukture i skladištenja; |
| --- | --- |

(c)

dostupnost relevantne
  energetske mreže
  , mrežne infrastrukture, skladištenja i drugih alata koji omogućuju fleksibilnost odnosno potencijal za stvaranje
  i nadogradnju
  takve mrežne infrastrukture i skladištenja;

| (ca) | potencijal uključivanja potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednica obnovljive energije kako je procijenjeno u skladu s člancima 21. i 22.; |
| --- | --- |

(ca)

potencijal uključivanja potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednica obnovljive energije kako je procijenjeno u skladu s člancima 21. i 22.;

| (cb) | rezultate otvorenih, uključivih i učinkovitih javnih savjetovanja, uključivanje relevantnih lokalnih tijela i svih relevantnih dionika kako bi se osiguralo da se javno mišljenje uzima u obzir pri utvrđivanju područja iz članaka 15.b i 15.c; |
| --- | --- |

(cb)

rezultate otvorenih, uključivih i učinkovitih javnih savjetovanja, uključivanje relevantnih lokalnih tijela i svih relevantnih dionika kako bi se osiguralo da se javno mišljenje uzima u obzir pri utvrđivanju područja iz članaka 15.b i 15.c;

| (cc) | projekte u području energije iz obnovljivih izvora na očekivanim novim umjetnim strukturama kao što su parkirališta, ceste, željeznice i industrijska područja; |
| --- | --- |

(cc)

projekte u području energije iz obnovljivih izvora na očekivanim novim umjetnim strukturama kao što su parkirališta, ceste, željeznice i industrijska područja;

| (cd) | očekivani industrijski razvoj i zapošljavanje povezane s projektima u području obnovljivih izvora energije u pogođenim lokalnim zajednicama. |
| --- | --- |

(cd)

očekivani industrijski razvoj i zapošljavanje povezane s projektima u području obnovljivih izvora energije u pogođenim lokalnim zajednicama.

| (3) | Države članice daju prednost višestrukim korištenjima područja utvrđenih na temelju obveze iz stavka 1.
  pod uvjetom da je postavljanje postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora u skladu s već postojećim korištenjima
  . |
| --- | --- |

(3)

Države članice daju prednost višestrukim korištenjima područja utvrđenih na temelju obveze iz stavka 1.
  pod uvjetom da je postavljanje postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora u skladu s već postojećim korištenjima
  .

| (3.a) | Pri utvrđivanju kopnenih, površinskih, podzemnih i morskih površina potrebnih za postavljanje postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora države članice uvode mehanizam kojim se podupire razvoj potrebne mreže za grijanje iz obnovljivih izvora i razvoja elektroenergetske mreže kako bi se osigurao potpuno integrirani energetski sustav. |
| --- | --- |

(3.a)

Pri utvrđivanju kopnenih, površinskih, podzemnih i morskih površina potrebnih za postavljanje postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora države članice uvode mehanizam kojim se podupire razvoj potrebne mreže za grijanje iz obnovljivih izvora i razvoja elektroenergetske mreže kako bi se osigurao potpuno integrirani energetski sustav.

| (3.b) | Ako su velika postrojenja za proizvodnju biometana na nacionalnoj razini definirana kao postrojenja za provedbu postupaka oporabe otpada kako je navedeno u Prilogu II. točki 11. Direktivi 2008/98/EZ, države članice mogu uključiti ta postrojenja u obnovljive izvore energije pri određivanju područja ubrzane proizvodnje energije iz obnovljivih izvora. |
| --- | --- |

(3.b)

Ako su velika postrojenja za proizvodnju biometana na nacionalnoj razini definirana kao postrojenja za provedbu postupaka oporabe otpada kako je navedeno u Prilogu II. točki 11. Direktivi 2008/98/EZ, države članice mogu uključiti ta postrojenja u obnovljive izvore energije pri određivanju područja ubrzane proizvodnje energije iz obnovljivih izvora.

| (3.c) | Države članice periodično preispituju i ažuriraju područja iz stavka 1. ovog članka, barem u kontekstu ažuriranja nacionalnih klimatskih i energetskih planova u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(3.c)

Države članice periodično preispituju i ažuriraju područja iz stavka 1. ovog članka, barem u kontekstu ažuriranja nacionalnih klimatskih i energetskih planova u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) 2018/1999.

| (3.d) | Države članice potiču i podržavaju lokalna i regionalna tijela pri razvoju i provedbi putanja ili ciljeva u pogledu energije iz obnovljivih izvora koju proizvode gradovi, potrošači vlastite obnovljive energije i zajednice obnovljive energije. |
| --- | --- |

(3.d)

Države članice potiču i podržavaju lokalna i regionalna tijela pri razvoju i provedbi putanja ili ciljeva u pogledu energije iz obnovljivih izvora koju proizvode gradovi, potrošači vlastite obnovljive energije i zajednice obnovljive energije.

Članak 15.c

Područja ubrzane proizvodnje energije iz obnovljivih izvora

| (1) | Od ... Do [dvije godine nakon stupanja na snagu] države članice
  , u suradnji sa svojim lokalnim i regionalnim tijelima,
  donose plan, odnosno planove, u kojima se određuju, unutar područja iz članka 15.b stavka 1., područja
  ubrzane proizvodnje
  energije iz obnovljivih izvora za jednu ili više vrsta obnovljivih izvora energije.
  Veličina tih područja razmjerna je ciljevima za energiju iz obnovljivih izvora i podciljevima utvrđenima u ovoj Direktivi i nacionalnim energetskim i klimatskim planovima ažuriranima u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) 2018/1999. U planu ili
  planovima
  u kojima se određuju područja ubrzane proizvodnje energije iz obnovljivih izvora
  države članice:






  (a) | određuju dovoljno homogena kopnena i morska područja na kojima se ne očekuje da će proizvodnja određene vrste ili vrsta energije iz obnovljivih izvora imati znatan utjecaj na okoliš s obzirom na posebnosti odabranog područja.
  Ukupna količina kopnenih i morskih površina znatno doprinosi prostornim zahtjevima utvrđenima u skladu s člankom 15.b stavkom 1. ove Direktive kako bi se ostvario cilj obnovljive energije do 2030. i uključuje se u nacionalne energetske i klimatske planove ažurirane u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) 2018/1999.
  Države članice:






  i. | daju prednost umjetnim i izgrađenim površinama, kao što su krovovi
  i fasade zgrada
  , područja prometne infrastrukture
  i njihova izravna okolica
  , parkirališta,
  lokacije na poljoprivrednim gospodarstvima,
  odlagališta otpada, industrijska područja, rudnici te, prema potrebi,
  umjetne i izgrađene površine, kao što su
  mjesta za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda,
  umjetna jezera, kopnena vodna tijela ili akumulacije te
  degradirana zemljišta koja se ne mogu koristiti za poljoprivredu; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Od ... Do [dvije godine nakon stupanja na snagu] države članice
  , u suradnji sa svojim lokalnim i regionalnim tijelima,
  donose plan, odnosno planove, u kojima se određuju, unutar područja iz članka 15.b stavka 1., područja
  ubrzane proizvodnje
  energije iz obnovljivih izvora za jednu ili više vrsta obnovljivih izvora energije.
  Veličina tih područja razmjerna je ciljevima za energiju iz obnovljivih izvora i podciljevima utvrđenima u ovoj Direktivi i nacionalnim energetskim i klimatskim planovima ažuriranima u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) 2018/1999. U planu ili
  planovima
  u kojima se određuju područja ubrzane proizvodnje energije iz obnovljivih izvora
  države članice:

(a)

određuju dovoljno homogena kopnena i morska područja na kojima se ne očekuje da će proizvodnja određene vrste ili vrsta energije iz obnovljivih izvora imati znatan utjecaj na okoliš s obzirom na posebnosti odabranog područja.
  Ukupna količina kopnenih i morskih površina znatno doprinosi prostornim zahtjevima utvrđenima u skladu s člankom 15.b stavkom 1. ove Direktive kako bi se ostvario cilj obnovljive energije do 2030. i uključuje se u nacionalne energetske i klimatske planove ažurirane u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) 2018/1999.
  Države članice:

i.

daju prednost umjetnim i izgrađenim površinama, kao što su krovovi
  i fasade zgrada
  , područja prometne infrastrukture
  i njihova izravna okolica
  , parkirališta,
  lokacije na poljoprivrednim gospodarstvima,
  odlagališta otpada, industrijska područja, rudnici te, prema potrebi,
  umjetne i izgrađene površine, kao što su
  mjesta za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda,
  umjetna jezera, kopnena vodna tijela ili akumulacije te
  degradirana zemljišta koja se ne mogu koristiti za poljoprivredu;

| ii. | isključuju područja mreže Natura 2000 te parkove prirode i rezervate, utvrđene migracijske rute ptica
  i morskih sisavaca, u skladu s najboljim dostupnim podacima, i ekološke koridore, te
  druga područja utvrđena na temelju karti osjetljivosti i alata iz sljedeće točke, osim umjetnih i izgrađenih površina koje se nalaze na tim područjima kao što su krovovi, parkirališta ili prometna infrastruktura; |
| --- | --- |

ii.

isključuju područja mreže Natura 2000 te parkove prirode i rezervate, utvrđene migracijske rute ptica
  i morskih sisavaca, u skladu s najboljim dostupnim podacima, i ekološke koridore, te
  druga područja utvrđena na temelju karti osjetljivosti i alata iz sljedeće točke, osim umjetnih i izgrađenih površina koje se nalaze na tim područjima kao što su krovovi, parkirališta ili prometna infrastruktura;

| iii. | upotrebljavaju sve odgovarajuće alate i skupove podataka
  , uključujući, prema potrebi, posebna terenska istraživanja,
  kako bi se utvrdila područja u kojima postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora neće imati znatan utjecaj na okoliš, uključujući mapiranje osjetljivosti divljih vrsta
  , uzimajući pritom u obzir podatke dostupne u kontekstu razvoja usklađene mreže Natura 2000, koje zadovoljava zahtjeve u pogledu stanišnih tipova i vrsta iz Direktive Vijeća 92/43/EEZ
   (16)

  , kao i ptica i područja u skladu s Direktivom 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
   (17); |
| --- | --- |

iii.

upotrebljavaju sve odgovarajuće alate i skupove podataka
  , uključujući, prema potrebi, posebna terenska istraživanja,
  kako bi se utvrdila područja u kojima postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora neće imati znatan utjecaj na okoliš, uključujući mapiranje osjetljivosti divljih vrsta
  , uzimajući pritom u obzir podatke dostupne u kontekstu razvoja usklađene mreže Natura 2000, koje zadovoljava zahtjeve u pogledu stanišnih tipova i vrsta iz Direktive Vijeća 92/43/EEZ
   (16)

  , kao i ptica i područja u skladu s Direktivom 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
   (17);

| iv. | uklanjaju administrativne prepreke i dodjeljuju dovoljno dobro osposobljenog osoblja i administrativnih resursa; |
| --- | --- |

iv.

uklanjaju administrativne prepreke i dodjeljuju dovoljno dobro osposobljenog osoblja i administrativnih resursa;

| (b) | uspostavljaju odgovarajuća pravila za predviđena područja
  ubrzane proizvodnje energije iz
  obnovljivih izvora, među ostalim o mjerama ublažavanja koje treba donijeti za postavljanje postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, zajedno postavljena postrojenja za skladištenje energije, kao i sredstva potrebna za njihovo priključenje na mrežu, kako bi se izbjegli ili, ako to nije moguće, znatno smanjili potencijalni negativni učinci na okoliš. Države članice osiguravaju primjenu odgovarajućih mjera ublažavanja kako bi se
  osigurala provedba obveza utvrđenih
  u članku 6. stavku 2. i članku 12. stavku 1. Direktive 92/43/EEZ, članku 5. Direktive 2009/147/EZ te članku 4. stavku 1. točki (a) podtočki i. Direktive 2000/60/EZ
  i kako bi se izbjeglo pogoršanje i postigao dobar status ili ekološki potencijal u skladu s člankom 4. stavkom 1. Direktive 2000/60/EZ
  . Ta su pravila usmjerena na posebnosti svakog utvrđenog područja
  ubrzane proizvodnje
  energije iz obnovljivih izvora, tehnologiju ili tehnologije za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora koje će se uvesti na tim područjima te utvrđene učinke na okoliš. Usklađenost s tim pravilima i provedba odgovarajućih mjera ublažavanja u pojedinačnim projektima dovodi do pretpostavke da projekti ne krše te odredbe ne dovodeći u pitanje stavke 4. i 5. članka 16.a. Ako nove mjere ublažavanja za sprečavanje usmrćivanja ili uznemiravanja vrsta zaštićenih Direktivom Vijeća 92/43/EEZ i Direktivom 2009/147/EZ ili bilo kojeg drugog utjecaja na okoliš nisu u velikoj mjeri ispitane u pogledu njihove djelotvornosti, države članice mogu dopustiti njihovu provedbu za jedan ili više pilot-projekata u ograničenom vremenskom razdoblju, pod uvjetom da se djelotvornost takvih mjera pomno prati i da se odmah poduzmu odgovarajuće mjere ako se ne pokažu učinkovitima.
  .Već određena područja za postavljanje vjetroelektrana ili solarnih elektrana države članice mogu proglasiti kao područja ubrzane proizvodnje energije iz obnovljivih izvora uzimajući u obzir da su postojeći prostorni planovi u skladu sa zahtjevima iz članka 15.c. |
| --- | --- |

(b)

uspostavljaju odgovarajuća pravila za predviđena područja
  ubrzane proizvodnje energije iz
  obnovljivih izvora, među ostalim o mjerama ublažavanja koje treba donijeti za postavljanje postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, zajedno postavljena postrojenja za skladištenje energije, kao i sredstva potrebna za njihovo priključenje na mrežu, kako bi se izbjegli ili, ako to nije moguće, znatno smanjili potencijalni negativni učinci na okoliš. Države članice osiguravaju primjenu odgovarajućih mjera ublažavanja kako bi se
  osigurala provedba obveza utvrđenih
  u članku 6. stavku 2. i članku 12. stavku 1. Direktive 92/43/EEZ, članku 5. Direktive 2009/147/EZ te članku 4. stavku 1. točki (a) podtočki i. Direktive 2000/60/EZ
  i kako bi se izbjeglo pogoršanje i postigao dobar status ili ekološki potencijal u skladu s člankom 4. stavkom 1. Direktive 2000/60/EZ
  . Ta su pravila usmjerena na posebnosti svakog utvrđenog područja
  ubrzane proizvodnje
  energije iz obnovljivih izvora, tehnologiju ili tehnologije za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora koje će se uvesti na tim područjima te utvrđene učinke na okoliš. Usklađenost s tim pravilima i provedba odgovarajućih mjera ublažavanja u pojedinačnim projektima dovodi do pretpostavke da projekti ne krše te odredbe ne dovodeći u pitanje stavke 4. i 5. članka 16.a. Ako nove mjere ublažavanja za sprečavanje usmrćivanja ili uznemiravanja vrsta zaštićenih Direktivom Vijeća 92/43/EEZ i Direktivom 2009/147/EZ ili bilo kojeg drugog utjecaja na okoliš nisu u velikoj mjeri ispitane u pogledu njihove djelotvornosti, države članice mogu dopustiti njihovu provedbu za jedan ili više pilot-projekata u ograničenom vremenskom razdoblju, pod uvjetom da se djelotvornost takvih mjera pomno prati i da se odmah poduzmu odgovarajuće mjere ako se ne pokažu učinkovitima.
  .Već određena područja za postavljanje vjetroelektrana ili solarnih elektrana države članice mogu proglasiti kao područja ubrzane proizvodnje energije iz obnovljivih izvora uzimajući u obzir da su postojeći prostorni planovi u skladu sa zahtjevima iz članka 15.c.

Države članice u planu objašnjavaju procjenu za određivanje svakog pojedinog područja
  ubrzane proizvodnje
  energije iz obnovljivih izvora na temelju kriterija iz točke (a) i procjenu za utvrđivanje odgovarajućih mjera ublažavanja.

| (2) | Plan ili planovi za određivanje glavnih područja
  ubrzane proizvodnje
  energije iz obnovljivih izvora prije donošenja bit će podložni procjeni utjecaja na okoliš koja se provodi u skladu s uvjetima utvrđenima u Direktivi 2001/42/EZ te, ▌ako je vjerojatno da će imati znatan utjecaj na područja
  mreže Natura 2000
  , odgovarajućoj procjeni u skladu s člankom 6. stavkom 3. Direktive 92/43/EEZ. |
| --- | --- |

(2)

Plan ili planovi za određivanje glavnih područja
  ubrzane proizvodnje
  energije iz obnovljivih izvora prije donošenja bit će podložni procjeni utjecaja na okoliš koja se provodi u skladu s uvjetima utvrđenima u Direktivi 2001/42/EZ te, ▌ako je vjerojatno da će imati znatan utjecaj na područja
  mreže Natura 2000
  , odgovarajućoj procjeni u skladu s člankom 6. stavkom 3. Direktive 92/43/EEZ.

| (2.a) | Pri utvrđivanju morskih područja iz članka 15.b stavka 1. određivanje u skladu s ovim člankom u skladu je s Direktivom 2014/89/EU u pogledu primjene pristupa morskog prostornog planiranja utemeljenog na ekosustavu pri određivanju lokacija obnovljive energije. Tijekom postupka prostornog planiranja morskog područja države članice povećavaju prostor određen za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora u skladu s klimatskim ciljevima za 2030., 2040. i 2050. |
| --- | --- |

(2.a)

Pri utvrđivanju morskih područja iz članka 15.b stavka 1. određivanje u skladu s ovim člankom u skladu je s Direktivom 2014/89/EU u pogledu primjene pristupa morskog prostornog planiranja utemeljenog na ekosustavu pri određivanju lokacija obnovljive energije. Tijekom postupka prostornog planiranja morskog područja države članice povećavaju prostor određen za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora u skladu s klimatskim ciljevima za 2030., 2040. i 2050.

| (3) | Plan ili planovi za određivanje područja
  ubrzane proizvodnje
  energije iz obnovljivih izvora
  objavljuju se i kontinuirano ažuriraju kako bi se u elektroničkom obliku zabilježili novi kapaciteti
  te se periodično preispituju, barem u kontekstu ▌nacionalnih energetskih i klimatskih planova
  ažuriranih
  u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) 2018/1999
  i osiguravajući sinergije s Direktivom 2014/89/EU. |
| --- | --- |

(3)

Plan ili planovi za određivanje područja
  ubrzane proizvodnje
  energije iz obnovljivih izvora
  objavljuju se i kontinuirano ažuriraju kako bi se u elektroničkom obliku zabilježili novi kapaciteti
  te se periodično preispituju, barem u kontekstu ▌nacionalnih energetskih i klimatskih planova
  ažuriranih
  u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) 2018/1999
  i osiguravajući sinergije s Direktivom 2014/89/EU.

Članak 15.d

Sudjelovanje javnosti

1.
     
  Države članice osiguravaju da je priprema planova za utvrđivanje kopnenih i morskih područja potrebnih za postavljanje postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i onih za određivanje područja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, utvrđenih u člancima 15.a, 15.b i 15.c, otvorena, uključiva, pravodobna i učinkovita te da se javnosti pruže pravodobne i učinkovite prilike za sudjelovanje u njihovoj izradi.

2.
     
  Države članice utvrđuju segmente javnosti na koje planovi utječu ili bi mogli utjecati ili segmente javnosti koji imaju interes za planove, uključujući fizičke ili pravne osobe ili njihova udruženja, organizacije ili skupine, uzimajući u obzir ciljeve ove Direktive i moguće učinke njezine provedbe na područja obuhvaćena ostalim instrumentima Unije. Države članice osiguravaju da se segmenti javnosti obavješćuju elektronički i javnim obavijestima ili drugim prikladnim sredstvima.”; [Am. 14.]

| (6) | članak 16. zamjenjuje se sljedećim:


  „Članak 16.



  Organizacija i glavna načela postupka izdavanja dozvola








  (1) | Postupak izdavanja dozvola obuhvaća sve relevantne administrativne dozvole za izgradnju, obnovu kapaciteta i rad postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora,
  uključujući hibridne elektrane u kojima se kombiniraju različiti obnovljivi izvori energije, toplinske crpke,
  skladištenje energije,
  uključujući
  postrojenja
  za proizvodnju električne i toplinske
  energije, kao i sredstva potrebna za njihovo priključenje na mrežu
  i za integraciju obnovljivih izvora energije u mreže za grijanje i hlađenje
  .
  Također uključuje povezane dozvole za energetske mreže
  i procjene utjecaja na okoliš ako su potrebne. Postupak izdavanja dozvola obuhvaća sve postupke, od priznavanja valjanosti zahtjeva u skladu sa stavkom 2. do obavješćivanja nadležnog tijela o konačnoj odluci u vezi s ishodom postupka. [Am. 25.] |
| --- | --- | --- |

(6)

članak 16. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 16.

Organizacija i glavna načela postupka izdavanja dozvola

(1)

Postupak izdavanja dozvola obuhvaća sve relevantne administrativne dozvole za izgradnju, obnovu kapaciteta i rad postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora,
  uključujući hibridne elektrane u kojima se kombiniraju različiti obnovljivi izvori energije, toplinske crpke,
  skladištenje energije,
  uključujući
  postrojenja
  za proizvodnju električne i toplinske
  energije, kao i sredstva potrebna za njihovo priključenje na mrežu
  i za integraciju obnovljivih izvora energije u mreže za grijanje i hlađenje
  .
  Također uključuje povezane dozvole za energetske mreže
  i procjene utjecaja na okoliš ako su potrebne. Postupak izdavanja dozvola obuhvaća sve postupke, od priznavanja valjanosti zahtjeva u skladu sa stavkom 2. do obavješćivanja nadležnog tijela o konačnoj odluci u vezi s ishodom postupka. [Am. 25.]

| (1.a) | Države članice osiguravaju da je financiranje kvalificiranog osoblja te usavršavanje i prekvalifikacija njihovih nadležnih tijela na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini razmjerno provedbi ukupnih potreba za energijom iz obnovljivih izvora utvrđenih u članku 15.b ove Direktive i planiranom instaliranom kapacitetu za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora kako je predviđeno u njihovim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima, kako su ažurirani u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) 2018/1999. Države članice namjenjuju sve naknade povezane s postupcima podnošenja zahtjeva i izdavanja dozvola za potrebe daljnjeg financiranja kvalificiranog osoblja i poboljšanja kapaciteta relevantnog tijela koje izdaje dozvole. Države članice pružaju potporu, uključujući tehničku i financijsku potporu, regionalnim i lokalnim tijelima kako bi se olakšao postupak izdavanja dozvola. |
| --- | --- |

(1.a)

Države članice osiguravaju da je financiranje kvalificiranog osoblja te usavršavanje i prekvalifikacija njihovih nadležnih tijela na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini razmjerno provedbi ukupnih potreba za energijom iz obnovljivih izvora utvrđenih u članku 15.b ove Direktive i planiranom instaliranom kapacitetu za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora kako je predviđeno u njihovim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima, kako su ažurirani u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) 2018/1999. Države članice namjenjuju sve naknade povezane s postupcima podnošenja zahtjeva i izdavanja dozvola za potrebe daljnjeg financiranja kvalificiranog osoblja i poboljšanja kapaciteta relevantnog tijela koje izdaje dozvole. Države članice pružaju potporu, uključujući tehničku i financijsku potporu, regionalnim i lokalnim tijelima kako bi se olakšao postupak izdavanja dozvola.

| (2) | Najkasnije četrnaest
  radnih
  dana nakon primitka zahtjeva za postrojenja koja se nalaze
  u područjima ubrzane proizvodnje energije iz obnovljivih izvora
  , odnosno mjesec dana za postrojenja smještena izvan
  područja ubrzane proizvodnje energije iz obnovljivih izvora
  , nadležno tijelo potvrđuje zahtjev ili, ako nositelj projekta nije poslao sve informacije potrebne za njegovu obradu, zahtijeva od nositelja projekta da dostavi potpuni zahtjev u roku od četrnaest
  radnih
  dana od tog zahtjeva. Ako nositelj projekta ne dostavi potpuni zahtjev u tom roku, nadležno tijelo može odbiti zahtjev u pisanom obliku. U slučaju odbijanja nadležno tijelo dužno je obrazložiti svoju odluku. Nositelj projekta može ponovno podnijeti zahtjev u bilo kojem trenutku nakon takvog odbijanja. Kao početak postupka izdavanja dozvola smatra se datum kad je nadležno tijelo potvrdilo valjanost zahtjeva. |
| --- | --- |

(2)

Najkasnije četrnaest
  radnih
  dana nakon primitka zahtjeva za postrojenja koja se nalaze
  u područjima ubrzane proizvodnje energije iz obnovljivih izvora
  , odnosno mjesec dana za postrojenja smještena izvan
  područja ubrzane proizvodnje energije iz obnovljivih izvora
  , nadležno tijelo potvrđuje zahtjev ili, ako nositelj projekta nije poslao sve informacije potrebne za njegovu obradu, zahtijeva od nositelja projekta da dostavi potpuni zahtjev u roku od četrnaest
  radnih
  dana od tog zahtjeva. Ako nositelj projekta ne dostavi potpuni zahtjev u tom roku, nadležno tijelo može odbiti zahtjev u pisanom obliku. U slučaju odbijanja nadležno tijelo dužno je obrazložiti svoju odluku. Nositelj projekta može ponovno podnijeti zahtjev u bilo kojem trenutku nakon takvog odbijanja. Kao početak postupka izdavanja dozvola smatra se datum kad je nadležno tijelo potvrdilo valjanost zahtjeva.

| (3) | Države članice uspostavljaju ili određuju jednu ili više kontaktnih točaka
  i pružaju informacije u skladu s člankom 18. stavkom 6
  . Te kontaktne točke pružaju, na podnositeljev zahtjev, smjernice tijekom cjelokupnog administrativnog postupka podnošenja zahtjeva i izdavanja dozvola te ga olakšavaju. Podnositelj zahtjeva u cjelokupnom postupku kontaktira samo s jednom kontaktnom točkom. Kontaktna točka na transparentan način usmjerava podnositelja zahtjeva tijekom administrativnog postupka podnošenja zahtjeva, uključujući korake povezane s okolišem, do trenutka donošenja jedne ili nekoliko odluka nadležnih tijela na kraju postupka, pruža podnositelju zahtjeva sve potrebne informacije te, prema potrebi, uključuje druga administrativna tijela. Kontaktnom točkom osigurava se poštovanje rokova za postupke izdavanja dozvola utvrđene u ovoj Direktivi. Podnositelji zahtjeva mogu dostaviti potrebne dokumente u digitalnom obliku. Nakon [dvije godine od stupanja na snagu] države članice osiguravaju da se svi postupci provode u elektroničkom obliku.
  Države članice informacije o postupku izdavanja dozvola stavljaju na raspolaganje javnosti
  . |
| --- | --- |

(3)

Države članice uspostavljaju ili određuju jednu ili više kontaktnih točaka
  i pružaju informacije u skladu s člankom 18. stavkom 6
  . Te kontaktne točke pružaju, na podnositeljev zahtjev, smjernice tijekom cjelokupnog administrativnog postupka podnošenja zahtjeva i izdavanja dozvola te ga olakšavaju. Podnositelj zahtjeva u cjelokupnom postupku kontaktira samo s jednom kontaktnom točkom. Kontaktna točka na transparentan način usmjerava podnositelja zahtjeva tijekom administrativnog postupka podnošenja zahtjeva, uključujući korake povezane s okolišem, do trenutka donošenja jedne ili nekoliko odluka nadležnih tijela na kraju postupka, pruža podnositelju zahtjeva sve potrebne informacije te, prema potrebi, uključuje druga administrativna tijela. Kontaktnom točkom osigurava se poštovanje rokova za postupke izdavanja dozvola utvrđene u ovoj Direktivi. Podnositelji zahtjeva mogu dostaviti potrebne dokumente u digitalnom obliku. Nakon [dvije godine od stupanja na snagu] države članice osiguravaju da se svi postupci provode u elektroničkom obliku.
  Države članice informacije o postupku izdavanja dozvola stavljaju na raspolaganje javnosti
  .

| (4) | Kontaktna točka stavlja na raspolaganje priručnik o postupcima za nositelje projekata o postrojenjima za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora te iste informacije pruža i na internetu, uključujući informacije i za male projekte i projekte za potrošače vlastite energije iz obnovljivih izvora
  , zajednice obnovljive energije te kolektivne i pojedinačne projekte te im pruža pomoć i usmjerava ih kroz administrativni postupak primanja potpore u okviru programa potpore za obnovljive izvore energije
  . U informacijama na internetu navodi se i kontaktna točka koja je relevantna za podnositeljev zahtjev. Ako država članica ima više kontaktnih točaka, u informacijama na internetu navodi se kontaktna točka relevantna za podnositeljev zahtjev. |
| --- | --- |

(4)

Kontaktna točka stavlja na raspolaganje priručnik o postupcima za nositelje projekata o postrojenjima za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora te iste informacije pruža i na internetu, uključujući informacije i za male projekte i projekte za potrošače vlastite energije iz obnovljivih izvora
  , zajednice obnovljive energije te kolektivne i pojedinačne projekte te im pruža pomoć i usmjerava ih kroz administrativni postupak primanja potpore u okviru programa potpore za obnovljive izvore energije
  . U informacijama na internetu navodi se i kontaktna točka koja je relevantna za podnositeljev zahtjev. Ako država članica ima više kontaktnih točaka, u informacijama na internetu navodi se kontaktna točka relevantna za podnositeljev zahtjev.

| (5) | Države članice podnositeljima zahtjeva osiguravaju lagan pristup jednostavnim postupcima za rješavanje sporova koji se odnose na postupke odobravanja dozvola i izdavanje dozvola za izgradnju i rad postrojenja za proizvodnju obnovljive energije, uključujući, prema potrebi, alternativne mehanizme za rješavanje sporova. |
| --- | --- |

(5)

Države članice podnositeljima zahtjeva osiguravaju lagan pristup jednostavnim postupcima za rješavanje sporova koji se odnose na postupke odobravanja dozvola i izdavanje dozvola za izgradnju i rad postrojenja za proizvodnju obnovljive energije, uključujući, prema potrebi, alternativne mehanizme za rješavanje sporova.

| (6) | Rokovi predviđeni u člancima 16.a, 16.b i 16.c primjenjuju se ne dovodeći u pitanje sudske žalbe, pravne lijekove i druge postupke pred sudom te alternativne mehanizme rješavanja sporova, uključujući postupke za podnošenje pritužbi, izvansudske žalbe i pravne lijekove, te se mogu produljiti za vrijeme takvih postupaka. |
| --- | --- |

(6)

Rokovi predviđeni u člancima 16.a, 16.b i 16.c primjenjuju se ne dovodeći u pitanje sudske žalbe, pravne lijekove i druge postupke pred sudom te alternativne mehanizme rješavanja sporova, uključujući postupke za podnošenje pritužbi, izvansudske žalbe i pravne lijekove, te se mogu produljiti za vrijeme takvih postupaka.

| (7) | Države članice osiguravaju da upravne i sudske žalbe u kontekstu projekta za razvoj postrojenja za proizvodnju obnovljive energije ili s njim povezanog priključivanja na mrežu
  i sredstava potrebnih za razvoj mreža energetske infrastrukture koja je potrebna za integraciju obnovljivih izvora u sustav kako je opisano u stavku 1
  ., uključujući one koji se odnose na okolišne aspekte, podliježu najbržim upravnim i sudskim postupcima dostupnima na odgovarajućoj nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini.

  Postupak izdavanja dozvola iz stavka 1. proširuje se, prema potrebi, na sve relevantne administrativne dozvole kada industrijska postrojenja prijeđu na uporabu obnovljive energije. |
| --- | --- |

(7)

Države članice osiguravaju da upravne i sudske žalbe u kontekstu projekta za razvoj postrojenja za proizvodnju obnovljive energije ili s njim povezanog priključivanja na mrežu
  i sredstava potrebnih za razvoj mreža energetske infrastrukture koja je potrebna za integraciju obnovljivih izvora u sustav kako je opisano u stavku 1
  ., uključujući one koji se odnose na okolišne aspekte, podliježu najbržim upravnim i sudskim postupcima dostupnima na odgovarajućoj nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini.

| (7.a) | Komisija razvija postupke izvješćivanja za države članice kako bi ocijenile svoje prakse izdavanja dozvola, prosječno trajanje postupka izdavanja dozvola te ljudske i financijske resurse namijenjene osiguravanju usklađenosti sa zahtjevima za izdavanje dozvola utvrđenima u ovom članku i člancima 16.a i 16.b.



  Ocjena Komisije se objavljuje. Komisija može predložiti korektivne mjere za potporu državama članicama u provedbi postupka izdavanja dozvola pomažući im u reformi i pojednostavnjenju njihovih postupaka izdavanja dozvola. |
| --- | --- |

(7.a)

Komisija razvija postupke izvješćivanja za države članice kako bi ocijenile svoje prakse izdavanja dozvola, prosječno trajanje postupka izdavanja dozvola te ljudske i financijske resurse namijenjene osiguravanju usklađenosti sa zahtjevima za izdavanje dozvola utvrđenima u ovom članku i člancima 16.a i 16.b.

| (7.b) | Odredbe stavka 1. ovog članka i članaka 16.a i 16.b primjenjuju se i na paralelni postupak izdavanja dozvola za nositelje projekata mrežnih sustava u pogledu povezanih energetskih resursa potrebnih za integraciju postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora u sustav, kao i na sredstva potrebna za njihovo priključivanje na mrežu koja nisu uključena u postupak izdavanja dozvola iz stavka 1. za određeno postrojenje za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora.”; |
| --- | --- |

(7.b)

Odredbe stavka 1. ovog članka i članaka 16.a i 16.b primjenjuju se i na paralelni postupak izdavanja dozvola za nositelje projekata mrežnih sustava u pogledu povezanih energetskih resursa potrebnih za integraciju postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora u sustav, kao i na sredstva potrebna za njihovo priključivanje na mrežu koja nisu uključena u postupak izdavanja dozvola iz stavka 1. za određeno postrojenje za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora.”;

| (7) | umeću se sljedeći
  članci
  :


  „Članak 16.a



  Postupak izdavanja dozvola u područjima ubrzane proizvodnje energije iz obnovljivih izvora








  (1) | Države članice osiguravaju da postupak izdavanja dozvola iz članka 16. stavka 1. za projekte u područjima
  ubrzane proizvodnje
  energije iz obnovljivih izvora ne premašuje
  devet mjeseci, uključujući njihove povezane elemente energetske mreže i priključenje na mrežu.
  Ako je to propisno utemeljeno na izvanrednim okolnostima, to se razdoblje od
  devet mjeseci
  može produljiti za najviše tri mjeseca. U tom slučaju države članice jasno obavješćuju nositelja projekta o izvanrednim okolnostima kojima se opravdava produljenje. |
| --- | --- | --- |

(7)

umeću se sljedeći
  članci
  :

članci

„Članak 16.a

Postupak izdavanja dozvola u područjima ubrzane proizvodnje energije iz obnovljivih izvora

(1)

Države članice osiguravaju da postupak izdavanja dozvola iz članka 16. stavka 1. za projekte u područjima
  ubrzane proizvodnje
  energije iz obnovljivih izvora ne premašuje
  devet mjeseci, uključujući njihove povezane elemente energetske mreže i priključenje na mrežu.
  Ako je to propisno utemeljeno na izvanrednim okolnostima, to se razdoblje od
  devet mjeseci
  može produljiti za najviše tri mjeseca. U tom slučaju države članice jasno obavješćuju nositelja projekta o izvanrednim okolnostima kojima se opravdava produljenje.

| (2) | Postupak izdavanja dozvola za obnovu kapaciteta postrojenja
  , uključujući ona koja povećavaju kapacitet i potrebu za povezanim razvojem energetske mreže bez povećanja zauzetog područja
  i za nova postrojenja s kapacitetom električne energije manjim od 150 kW, postrojenja za skladištenje energije ▌
  , uključujući postrojenja za električnu energiju i toplinsku energiju
  i njihovo priključivanje na mrežu, smještenih u područjima
  ubrzane proizvodnje
  energije iz obnovljivih izvora ne smije biti dulji od šest mjeseci. Ako je to propisno utemeljeno na izvanrednim okolnostima, na primjer zbog prevladavajućih sigurnosnih razloga u slučaju kad projekt obnove kapaciteta znatno utječe na mrežu ili izvorni kapacitet, veličinu ili rad postrojenja, to se razdoblje od
  šest mjeseci
  može produljiti za najviše tri mjeseca. Države članice jasno obavješćuju nositelja projekta o izvanrednim okolnostima kojima se opravdava produljenje. |
| --- | --- |

(2)

Postupak izdavanja dozvola za obnovu kapaciteta postrojenja
  , uključujući ona koja povećavaju kapacitet i potrebu za povezanim razvojem energetske mreže bez povećanja zauzetog područja
  i za nova postrojenja s kapacitetom električne energije manjim od 150 kW, postrojenja za skladištenje energije ▌
  , uključujući postrojenja za električnu energiju i toplinsku energiju
  i njihovo priključivanje na mrežu, smještenih u područjima
  ubrzane proizvodnje
  energije iz obnovljivih izvora ne smije biti dulji od šest mjeseci. Ako je to propisno utemeljeno na izvanrednim okolnostima, na primjer zbog prevladavajućih sigurnosnih razloga u slučaju kad projekt obnove kapaciteta znatno utječe na mrežu ili izvorni kapacitet, veličinu ili rad postrojenja, to se razdoblje od
  šest mjeseci
  može produljiti za najviše tri mjeseca. Države članice jasno obavješćuju nositelja projekta o izvanrednim okolnostima kojima se opravdava produljenje.

| (2.a) | Ako se obnovom kapaciteta kapacitet elektrane za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora ne poveća za više od 15 % i ne dovodeći u pitanje potrebu da se ocijeni potencijalni utjecaj na okoliš u skladu sa stavkom 2.b, priključci na prijenosnu ili distribucijsku mrežu dopušteni su u roku od jednog mjeseca od podnošenja zahtjeva nadležnom tijelu, osim ako postoje opravdana sigurnosna pitanja ili tehnička nekompatibilnost sastavnih dijelova sustava. |
| --- | --- |

(2.a)

Ako se obnovom kapaciteta kapacitet elektrane za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora ne poveća za više od 15 % i ne dovodeći u pitanje potrebu da se ocijeni potencijalni utjecaj na okoliš u skladu sa stavkom 2.b, priključci na prijenosnu ili distribucijsku mrežu dopušteni su u roku od jednog mjeseca od podnošenja zahtjeva nadležnom tijelu, osim ako postoje opravdana sigurnosna pitanja ili tehnička nekompatibilnost sastavnih dijelova sustava.

| (2.b) | Ako obnova solarnih instalacija ne podrazumijeva upotrebu dodatnog prostora i ako je u skladu s primjenjivim mjerama ublažavanja utjecaja na okoliš utvrđenima za izvornu instalaciju, projekt se izuzima od zahtjeva, ako je primjenjivo, da podliježe provjeri je li za projekt potrebna procjena utjecaja na okoliš u skladu s člankom 4. Direktive 2011/92/EU. |
| --- | --- |

(2.b)

Ako obnova solarnih instalacija ne podrazumijeva upotrebu dodatnog prostora i ako je u skladu s primjenjivim mjerama ublažavanja utjecaja na okoliš utvrđenima za izvornu instalaciju, projekt se izuzima od zahtjeva, ako je primjenjivo, da podliježe provjeri je li za projekt potrebna procjena utjecaja na okoliš u skladu s člankom 4. Direktive 2011/92/EU.

| (2.c) | Ako obnova kapaciteta elektrane za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora ili s njom povezane mrežne infrastrukture potrebne za uključenje energije iz obnovljivih izvora u elektroenergetski sustav podliježe provjeri je li za projekt potreban postupak procjene utjecaja na okoliš ili procjena utjecaja na okoliš u skladu s člankom 4. Direktive 2011/92/EU, takva prethodna provjera i/ili procjena utjecaja na okoliš ograničena je na moguće učinke koji bi proizašli iz promjene ili proširenja u usporedbi s izvornim projektom. [Am. 26.] |
| --- | --- |

(2.c)

Ako obnova kapaciteta elektrane za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora ili s njom povezane mrežne infrastrukture potrebne za uključenje energije iz obnovljivih izvora u elektroenergetski sustav podliježe provjeri je li za projekt potreban postupak procjene utjecaja na okoliš ili procjena utjecaja na okoliš u skladu s člankom 4. Direktive 2011/92/EU, takva prethodna provjera i/ili procjena utjecaja na okoliš ograničena je na moguće učinke koji bi proizašli iz promjene ili proširenja u usporedbi s izvornim projektom. [Am. 26.]

| (2.d) | Odluke koje proizlaze iz navedenog postupaka izdavanja dozvola moraju se objaviti. [Am. 31.] |
| --- | --- |

(2.d)

Odluke koje proizlaze iz navedenog postupaka izdavanja dozvola moraju se objaviti. [Am. 31.]

| (3) | Ne dovodeći u pitanje stavke 4. i 5.
  ovog članka
  , odstupajući od članka 4. stavka 2. Direktive 2011/92/EU,
  Priloga I., točke 6. podtočke (b) te direktive i
  Priloga II., točke 3. podtočaka (a), (b), (d), (h), (i) i točke 6. podtočke (c), zasebno ili u vezi s točkom 13. podtočkom (a) te direktive, u mjeri u kojoj se to odnosi na projekte za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, novi zahtjevi za postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora,
  uključujući postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora u kojima se kombiniraju različite obnovljive energije,
  osim uređaja za izgaranje biomase, uključujući obnovu kapaciteta postrojenja, u već određenim
  područjima ubrzane proizvodnje energije iz obnovljivih izvora
  za dotičnu tehnologiju, zajednički smješteni skladišni objekti, kao i njihovo priključenje na mrežu,
  povezanoj energetskoj mreži, povezanoj prijenosnoj i distribucijskoj mreži te povezanoj imovini potrebnoj za razvoj elektroenergetskih mreža potrebnih za integraciju obnovljivih izvora energije u sustav
  , izuzimaju se od zahtjeva za provedbu posebne procjene utjecaja na okoliš u skladu s člankom 2. stavkom 1. Direktive 2011/92/EU, pod uvjetom da su ti projekti u skladu s pravilima i mjerama utvrđenima u skladu s člankom 15.c stavkom 1. točkom (b)
  ove Direktive
  . Izuzeće od primjene gore navedene Direktive 2011/92/EU ne primjenjuje se na projekte koji bi mogli imati znatne učinke na okoliš u drugoj državi članici ili ako to zatraži država članica koja bi mogla biti znatno pogođena, kako je predviđeno člankom 7. navedene direktive. [Am. 27.]

  Odstupajući od članka 6. stavka 3. Direktive 92/43/EEZ, postrojenja iz prvog podstavka ne podliježu procjeni njihovih utjecaja na područja mreže Natura 2000,
  pod uvjetom da se ti projekti obnovljive energije pridržavaju pravila i mjera utvrđenih u skladu s člankom 15.c stavkom 1. točkom (b) ove Direktive ako je nepostojanje značajnih utjecaja postrojenja dokazano na temelju ocjene prihvatljivosti planova za određivanje područja za ubrzanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora provedene u skladu s člankom 15. točkom (c) podtočkom 2. ove Direktive
  . [Am. 15.] |
| --- | --- |

(3)

Ne dovodeći u pitanje stavke 4. i 5.
  ovog članka
  , odstupajući od članka 4. stavka 2. Direktive 2011/92/EU,
  Priloga I., točke 6. podtočke (b) te direktive i
  Priloga II., točke 3. podtočaka (a), (b), (d), (h), (i) i točke 6. podtočke (c), zasebno ili u vezi s točkom 13. podtočkom (a) te direktive, u mjeri u kojoj se to odnosi na projekte za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, novi zahtjevi za postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora,
  uključujući postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora u kojima se kombiniraju različite obnovljive energije,
  osim uređaja za izgaranje biomase, uključujući obnovu kapaciteta postrojenja, u već određenim
  područjima ubrzane proizvodnje energije iz obnovljivih izvora
  za dotičnu tehnologiju, zajednički smješteni skladišni objekti, kao i njihovo priključenje na mrežu,
  povezanoj energetskoj mreži, povezanoj prijenosnoj i distribucijskoj mreži te povezanoj imovini potrebnoj za razvoj elektroenergetskih mreža potrebnih za integraciju obnovljivih izvora energije u sustav
  , izuzimaju se od zahtjeva za provedbu posebne procjene utjecaja na okoliš u skladu s člankom 2. stavkom 1. Direktive 2011/92/EU, pod uvjetom da su ti projekti u skladu s pravilima i mjerama utvrđenima u skladu s člankom 15.c stavkom 1. točkom (b)
  ove Direktive
  . Izuzeće od primjene gore navedene Direktive 2011/92/EU ne primjenjuje se na projekte koji bi mogli imati znatne učinke na okoliš u drugoj državi članici ili ako to zatraži država članica koja bi mogla biti znatno pogođena, kako je predviđeno člankom 7. navedene direktive. [Am. 27.]

Odstupajući od članka 6. stavka 3. Direktive 92/43/EEZ, postrojenja iz prvog podstavka ne podliježu procjeni njihovih utjecaja na područja mreže Natura 2000,
  pod uvjetom da se ti projekti obnovljive energije pridržavaju pravila i mjera utvrđenih u skladu s člankom 15.c stavkom 1. točkom (b) ove Direktive ako je nepostojanje značajnih utjecaja postrojenja dokazano na temelju ocjene prihvatljivosti planova za određivanje područja za ubrzanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora provedene u skladu s člankom 15. točkom (c) podtočkom 2. ove Direktive
  . [Am. 15.]

| (4) | Nadležna tijela država članica vrše provjeru zahtjeva iz stavka 3. Cilj je takve provjere utvrditi postoji li velika vjerojatnost da će neki od tih projekata imati velike ▌štetne učinke s obzirom na osjetljivost okoliša geografskih područja na kojima se nalaze, a koji nisu utvrđeni tijekom procjene utjecaja na okoliš plana ili planova za određivanje područja
  ubrzane proizvodnje
  energije iz obnovljivih izvora provedene u skladu s Direktivom 2001/42/EZ i, prema potrebi, Direktivom 92/43/EEZ. Provjera koja se provodi za obnovu kapaciteta projekata ograničena je na moguće učinke koji proizlaze iz promjene ili proširenja u usporedbi s izvornim projektom.
  Za potrebe takve provjere nositelj projekta dostavlja informacije o značajkama projekta
  , njegovom potencijalnom učinku na okoliš
  , njegovoj usklađenosti s pravilima i mjerama utvrđenima u skladu s člankom 15.c stavkom 1. točkama (b) i (c) za određeno područje
  ubrzane proizvodnje energije iz obnovljivih izvora
  , o svim dodatnim mjerama donesenima u okviru projekta te o tome kako se tim mjerama rješavaju problemi utjecaja na okoliš. Takva provjera mora se dovršiti u roku od 30 dana od datuma podnošenja zahtjeva za nova postrojenja za proizvodnju obnovljive energije, osim zahtjeva za postrojenja s kapacitetom električne energije manjim od 150 kW. Za takva postrojenja i za nove zahtjeve za obnovu kapaciteta postrojenja faza provjere završava u roku od 15 dana. |
| --- | --- |

(4)

Nadležna tijela država članica vrše provjeru zahtjeva iz stavka 3. Cilj je takve provjere utvrditi postoji li velika vjerojatnost da će neki od tih projekata imati velike ▌štetne učinke s obzirom na osjetljivost okoliša geografskih područja na kojima se nalaze, a koji nisu utvrđeni tijekom procjene utjecaja na okoliš plana ili planova za određivanje područja
  ubrzane proizvodnje
  energije iz obnovljivih izvora provedene u skladu s Direktivom 2001/42/EZ i, prema potrebi, Direktivom 92/43/EEZ. Provjera koja se provodi za obnovu kapaciteta projekata ograničena je na moguće učinke koji proizlaze iz promjene ili proširenja u usporedbi s izvornim projektom.

Za potrebe takve provjere nositelj projekta dostavlja informacije o značajkama projekta
  , njegovom potencijalnom učinku na okoliš
  , njegovoj usklađenosti s pravilima i mjerama utvrđenima u skladu s člankom 15.c stavkom 1. točkama (b) i (c) za određeno područje
  ubrzane proizvodnje energije iz obnovljivih izvora
  , o svim dodatnim mjerama donesenima u okviru projekta te o tome kako se tim mjerama rješavaju problemi utjecaja na okoliš. Takva provjera mora se dovršiti u roku od 30 dana od datuma podnošenja zahtjeva za nova postrojenja za proizvodnju obnovljive energije, osim zahtjeva za postrojenja s kapacitetom električne energije manjim od 150 kW. Za takva postrojenja i za nove zahtjeve za obnovu kapaciteta postrojenja faza provjere završava u roku od 15 dana.

| (5) | Nakon postupka provjere zahtjevi iz stavka 3. odobravaju se iz ekološke perspektive bez potrebe za izričitom odlukom nadležnog tijela, osim ako nadležno tijelo donese upravnu odluku, propisno obrazloženu i utemeljenu na jasnim dokazima, da će određeni projekt vjerojatno imati velike ▌štetne učinke s obzirom na osjetljivost okoliša zemljopisnog područja na kojem se nalazi, a koji se ne mogu ublažiti mjerama utvrđenima u planu ili planovima kojima se određuju područja
  ubrzane proizvodnje energije iz obnovljivih izvora
  ili mjerama koje je predložio nositelj projekta. Takva se odluka stavlja na raspolaganje javnosti. Takvi projekti podliježu procjeni u skladu s Direktivom 2011/92/EU i, prema potrebi, procjeni u skladu s člankom 6. stavkom 3. Direktive 92/43/EEZ, koja se provodi u roku od šest mjeseci nakon odluke o provjeri. |
| --- | --- |

(5)

Nakon postupka provjere zahtjevi iz stavka 3. odobravaju se iz ekološke perspektive bez potrebe za izričitom odlukom nadležnog tijela, osim ako nadležno tijelo donese upravnu odluku, propisno obrazloženu i utemeljenu na jasnim dokazima, da će određeni projekt vjerojatno imati velike ▌štetne učinke s obzirom na osjetljivost okoliša zemljopisnog područja na kojem se nalazi, a koji se ne mogu ublažiti mjerama utvrđenima u planu ili planovima kojima se određuju područja
  ubrzane proizvodnje energije iz obnovljivih izvora
  ili mjerama koje je predložio nositelj projekta. Takva se odluka stavlja na raspolaganje javnosti. Takvi projekti podliježu procjeni u skladu s Direktivom 2011/92/EU i, prema potrebi, procjeni u skladu s člankom 6. stavkom 3. Direktive 92/43/EEZ, koja se provodi u roku od šest mjeseci nakon odluke o provjeri.

| (6) | U postupku izdavanja dozvola za zahtjeve iz stavaka 1. i 2. izostanak odgovora nadležnih upravnih tijela unutar utvrđenog roka rezultira time da se
  , na zahtjev nositelja projekta,
  dotični administrativni koraci smatraju odobrenima, osim u slučajevima kad određeni projekt podliježe procjeni utjecaja na okoliš u skladu sa stavkom 5. Sve odluke koje iz toga proizlaze bit će javno dostupne. |
| --- | --- |

(6)

U postupku izdavanja dozvola za zahtjeve iz stavaka 1. i 2. izostanak odgovora nadležnih upravnih tijela unutar utvrđenog roka rezultira time da se
  , na zahtjev nositelja projekta,
  dotični administrativni koraci smatraju odobrenima, osim u slučajevima kad određeni projekt podliježe procjeni utjecaja na okoliš u skladu sa stavkom 5. Sve odluke koje iz toga proizlaze bit će javno dostupne.

| (6.a) | Države članice razmjenjuju i primjenjuju najbolje prakse u postupku izdavanja dozvola. ”; |
| --- | --- |

(6.a)

Države članice razmjenjuju i primjenjuju najbolje prakse u postupku izdavanja dozvola. ”;

Članak 16.b

Postupak izdavanja dozvola izvan područja ubrzane proizvodnje energije iz obnovljivih izvora

| (1) | Države članice osiguravaju da postupak izdavanja dozvola iz članka 16. stavka 1. ne traje dulje od
  18 mjeseci. To se razdoblje primjenjuje na hibridne elektrane za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i njihove povezane energetske mreže koje se odnose na projekte izvan područje ubrzane proizvodnje energije iz obnovljivih izvora.
  Ako je to propisno utemeljeno na izvanrednim okolnostima, to se razdoblje od
  18 mjeseci
  može produljiti za najviše tri mjeseca. U tom slučaju države članice jasno obavješćuju nositelja projekta o izvanrednim okolnostima kojima se opravdava produljenje. |
| --- | --- |

(1)

Države članice osiguravaju da postupak izdavanja dozvola iz članka 16. stavka 1. ne traje dulje od
  18 mjeseci. To se razdoblje primjenjuje na hibridne elektrane za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i njihove povezane energetske mreže koje se odnose na projekte izvan područje ubrzane proizvodnje energije iz obnovljivih izvora.
  Ako je to propisno utemeljeno na izvanrednim okolnostima, to se razdoblje od
  18 mjeseci
  može produljiti za najviše tri mjeseca. U tom slučaju države članice jasno obavješćuju nositelja projekta o izvanrednim okolnostima kojima se opravdava produljenje.

| (2) | Ako se na temelju Direktive 2011/92/EU ili Direktive 92/43/EEZ zahtijeva procjena utjecaja na okoliš, ona se provodi u jedinstvenom postupku koji objedinjuje sve relevantne procjene za određeni projekt. Kad je potrebna takva procjena utjecaja na okoliš nadležno tijelo, uzimajući u obzir informacije koje je dostavio nositelj projekta, izdaje mišljenje o opsegu i razini detalja informacija koje nositelj projekta treba navesti u izvješću o procjeni utjecaja na okoliš, a čiji se opseg naknadno ne proširuje. Ako su u sklopu određenog projekta donesene sve potrebne mjere ublažavanja, svako usmrćivanje ili uznemiravanje vrsta zaštićenih u skladu s člankom 12. stavkom 1. Direktive 92/43/EEZ i člankom 5. Direktive 2009/147/EZ ne smatra se namjernim. Ako nove mjere ublažavanja za sprečavanje usmrćivanja ili uznemiravanja vrsta zaštićenih Direktivom Vijeća 92/43/EEZ i Direktivom 2009/147/EZ ili bilo kojeg drugog utjecaja na okoliš nisu u velikoj mjeri ispitane u pogledu njihove djelotvornosti, države članice mogu dopustiti njihovu provedbu za jedan ili više pilot-projekata u ograničenom vremenskom razdoblju, pod uvjetom da se djelotvornost takvih mjera pomno prati i da se odmah poduzmu odgovarajuće mjere ako se ne pokažu učinkovitima. Postupak izdavanja dozvola za obnovu kapaciteta postrojenja,
  uključujući one kojima se povećavaju kapaciteti i potreba za povezanim razvojem energetske mreže bez povećanja zauzetog područja
  i za nova postrojenja s kapacitetom električne energije manjim od 150 kW, postrojenja za skladištenje energije smještena u neposrednoj blizini i njihovo priključivanje na mrežu, koja se nalaze izvan glavnih područja
  ubrzane proizvodnje energije
  iz obnovljivih izvora, ne smije trajati dulje od šest mjeseci, uključujući procjene utjecaja na okoliš ako se to zahtijeva relevantnim zakonodavstvom. Ako je to propisno utemeljeno na izvanrednim okolnostima, to se razdoblje od šest mjeseci može produljiti za najviše tri mjeseca. Države članice jasno obavješćuju nositelje projekata o izvanrednim okolnostima kojima se opravdava produljenje. [Am. 28.]

  Države članice olakšavaju obnovu kapaciteta projekata izvan područja
  ubrzane proizvodnje energije iz obnovljivih izvora
  tako što osiguravaju da se, ako se u skladu sa zakonodavstvom Unije u području zaštite okoliša zahtijeva procjena utjecaja projekta na okoliš, takva procjena ograniči na moguće učinke koji proizlaze iz promjene ili proširenja u usporedbi s izvornim projektom. |
| --- | --- |

(2)

Ako se na temelju Direktive 2011/92/EU ili Direktive 92/43/EEZ zahtijeva procjena utjecaja na okoliš, ona se provodi u jedinstvenom postupku koji objedinjuje sve relevantne procjene za određeni projekt. Kad je potrebna takva procjena utjecaja na okoliš nadležno tijelo, uzimajući u obzir informacije koje je dostavio nositelj projekta, izdaje mišljenje o opsegu i razini detalja informacija koje nositelj projekta treba navesti u izvješću o procjeni utjecaja na okoliš, a čiji se opseg naknadno ne proširuje. Ako su u sklopu određenog projekta donesene sve potrebne mjere ublažavanja, svako usmrćivanje ili uznemiravanje vrsta zaštićenih u skladu s člankom 12. stavkom 1. Direktive 92/43/EEZ i člankom 5. Direktive 2009/147/EZ ne smatra se namjernim. Ako nove mjere ublažavanja za sprečavanje usmrćivanja ili uznemiravanja vrsta zaštićenih Direktivom Vijeća 92/43/EEZ i Direktivom 2009/147/EZ ili bilo kojeg drugog utjecaja na okoliš nisu u velikoj mjeri ispitane u pogledu njihove djelotvornosti, države članice mogu dopustiti njihovu provedbu za jedan ili više pilot-projekata u ograničenom vremenskom razdoblju, pod uvjetom da se djelotvornost takvih mjera pomno prati i da se odmah poduzmu odgovarajuće mjere ako se ne pokažu učinkovitima. Postupak izdavanja dozvola za obnovu kapaciteta postrojenja,
  uključujući one kojima se povećavaju kapaciteti i potreba za povezanim razvojem energetske mreže bez povećanja zauzetog područja
  i za nova postrojenja s kapacitetom električne energije manjim od 150 kW, postrojenja za skladištenje energije smještena u neposrednoj blizini i njihovo priključivanje na mrežu, koja se nalaze izvan glavnih područja
  ubrzane proizvodnje energije
  iz obnovljivih izvora, ne smije trajati dulje od šest mjeseci, uključujući procjene utjecaja na okoliš ako se to zahtijeva relevantnim zakonodavstvom. Ako je to propisno utemeljeno na izvanrednim okolnostima, to se razdoblje od šest mjeseci može produljiti za najviše tri mjeseca. Države članice jasno obavješćuju nositelje projekata o izvanrednim okolnostima kojima se opravdava produljenje. [Am. 28.]

Države članice olakšavaju obnovu kapaciteta projekata izvan područja
  ubrzane proizvodnje energije iz obnovljivih izvora
  tako što osiguravaju da se, ako se u skladu sa zakonodavstvom Unije u području zaštite okoliša zahtijeva procjena utjecaja projekta na okoliš, takva procjena ograniči na moguće učinke koji proizlaze iz promjene ili proširenja u usporedbi s izvornim projektom.

| (2.a) | Ako se obnovom kapaciteta kapacitet elektrane za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora ne poveća za više od 15 % i ne dovodeći u pitanje potrebu da se ocijeni potencijalni utjecaj na okoliš u skladu sa stavkom 2.b, priključci na prijenosnu ili distribucijsku mrežu dopušteni su u roku od jednog mjeseca od podnošenja zahtjeva nadležnom tijelu, osim ako postoje opravdana sigurnosna pitanja ili tehnička nekompatibilnost sastavnih dijelova sustava. |
| --- | --- |

(2.a)

Ako se obnovom kapaciteta kapacitet elektrane za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora ne poveća za više od 15 % i ne dovodeći u pitanje potrebu da se ocijeni potencijalni utjecaj na okoliš u skladu sa stavkom 2.b, priključci na prijenosnu ili distribucijsku mrežu dopušteni su u roku od jednog mjeseca od podnošenja zahtjeva nadležnom tijelu, osim ako postoje opravdana sigurnosna pitanja ili tehnička nekompatibilnost sastavnih dijelova sustava.

| (2.b) | Ako obnova solarnih instalacija ne podrazumijeva upotrebu dodatnog prostora i ako je u skladu s primjenjivim mjerama ublažavanja utjecaja na okoliš utvrđenima za izvornu instalaciju, projekt se izuzima od zahtjeva, ako je primjenjivo, da podliježe provjeri je li za projekt potrebna procjena utjecaja na okoliš u skladu s člankom 4. Direktive 2011/92/EU. |
| --- | --- |

(2.b)

Ako obnova solarnih instalacija ne podrazumijeva upotrebu dodatnog prostora i ako je u skladu s primjenjivim mjerama ublažavanja utjecaja na okoliš utvrđenima za izvornu instalaciju, projekt se izuzima od zahtjeva, ako je primjenjivo, da podliježe provjeri je li za projekt potrebna procjena utjecaja na okoliš u skladu s člankom 4. Direktive 2011/92/EU.

| (2.c) | Ako obnova kapaciteta elektrane za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora ili s njom povezane mrežne infrastrukture potrebne za uključenje energije iz obnovljivih izvora u elektroenergetski sustav podliježe provjeri je li za projekt potreban postupak procjene utjecaja na okoliš ili procjena utjecaja na okoliš u skladu s člankom 4. Direktive 2011/92/EU, takva prethodna provjera i/ili procjena utjecaja na okoliš ograničena je na moguće učinke koji bi proizašli iz promjene ili proširenja u usporedbi s izvornim projektom. |
| --- | --- |

(2.c)

Ako obnova kapaciteta elektrane za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora ili s njom povezane mrežne infrastrukture potrebne za uključenje energije iz obnovljivih izvora u elektroenergetski sustav podliježe provjeri je li za projekt potreban postupak procjene utjecaja na okoliš ili procjena utjecaja na okoliš u skladu s člankom 4. Direktive 2011/92/EU, takva prethodna provjera i/ili procjena utjecaja na okoliš ograničena je na moguće učinke koji bi proizašli iz promjene ili proširenja u usporedbi s izvornim projektom.

| (2.d) | Odluke koje proizlaze iz postupaka izdavanja dozvola moraju se objaviti. [Am. 29.] |
| --- | --- |

(2.d)

Odluke koje proizlaze iz postupaka izdavanja dozvola moraju se objaviti. [Am. 29.]

Članak 16.c

Postupak izdavanja dozvola za ugradnju opreme za solarnu energiju u umjetne konstrukcije

| (1) | Države članice osiguravaju da postupak izdavanja dozvola iz članka 16. stavka 1.
  ove Direktive
  za ugradnju opreme za solarnu energiju,
  uključujući na krov, i sredstava za skladištenje energije na istoj lokaciji,
  uključujući solarne instalacije ugrađene u postojeće ili buduće umjetne konstrukcije, uz iznimku umjetnih vodenih površina, traje najdulje
  jedan mjesec
  , pod uvjetom da glavna namjena takvih struktura nije proizvodnja solarne energije.
  Za solarne instalacije snage 50 kW ili manje, uključujući potrošače vlastite energije iz obnovljivih izvora, potrošače vlastite energije iz obnovljivih izvora koji zajednički djeluju i zajednice energije iz obnovljivih izvora, države članice predviđaju postupak jednostavne obavijesti kako je utvrđen u članku 17. ove Direktive.
  Odstupajući od članka 4. stavka 2. Direktive 2011/92/EU i Priloga II., točke 3. podtočaka (a) i (b), zasebno ili u vezi s točkom 13. podtočkom (a) te direktive, takva ugradnja solarne opreme izuzima se od zahtjeva, ako je primjenjivo, za provedbu posebne procjene utjecaja na okoliš u skladu s člankom 2. stavkom 1. Direktive 2011/92/EU.”; [Am. 30.zs]


  Države članice osiguravaju ukidanje zahtjeva za izgradnju koji su još uvijek na snazi. Države članice utvrđuju i plan za uklanjanje drugih prepreka i za poboljšanje ubrzanog uvođenja solarne. [Am. 30.zs] |
| --- | --- |

(1)

Države članice osiguravaju da postupak izdavanja dozvola iz članka 16. stavka 1.
  ove Direktive
  za ugradnju opreme za solarnu energiju,
  uključujući na krov, i sredstava za skladištenje energije na istoj lokaciji,
  uključujući solarne instalacije ugrađene u postojeće ili buduće umjetne konstrukcije, uz iznimku umjetnih vodenih površina, traje najdulje
  jedan mjesec
  , pod uvjetom da glavna namjena takvih struktura nije proizvodnja solarne energije.
  Za solarne instalacije snage 50 kW ili manje, uključujući potrošače vlastite energije iz obnovljivih izvora, potrošače vlastite energije iz obnovljivih izvora koji zajednički djeluju i zajednice energije iz obnovljivih izvora, države članice predviđaju postupak jednostavne obavijesti kako je utvrđen u članku 17. ove Direktive.
  Odstupajući od članka 4. stavka 2. Direktive 2011/92/EU i Priloga II., točke 3. podtočaka (a) i (b), zasebno ili u vezi s točkom 13. podtočkom (a) te direktive, takva ugradnja solarne opreme izuzima se od zahtjeva, ako je primjenjivo, za provedbu posebne procjene utjecaja na okoliš u skladu s člankom 2. stavkom 1. Direktive 2011/92/EU.”; [Am. 30.zs]

| (1.a) | Države članice osiguravaju da je ugradnja solarnih instalacija integriranih u zgradu izuzeta iz procjene utjecaja na okoliš u skladu s člankom 2. stavkom 1. Direktive 2011/92/EU i iz izdavanja građevinske dozvole. |
| --- | --- |

(1.a)

Države članice osiguravaju da je ugradnja solarnih instalacija integriranih u zgradu izuzeta iz procjene utjecaja na okoliš u skladu s člankom 2. stavkom 1. Direktive 2011/92/EU i iz izdavanja građevinske dozvole.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

Članak 16.d

Prevladavajući javni interes

Do ... [tri mjeseca od stupanja na snagu], dok se ne postigne klimatska neutralnost, države članice osiguravaju da se u postupku izdavanja dozvola planiranje, izgradnja i rad postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, njihovo priključivanje na mrežu te sama mreža, kao i sredstva za skladištenje, smatraju od prevladavajućeg javnog interesa te da služe javnom zdravlju i sigurnosti pri uspostavljanju ravnoteže pravnih interesa u pojedinačnim slučajevima za potrebe članka 6. stavka 4. i članka 16. stavka 1. točke (c) Direktive 92/43/EEZ, članka 4. stavka 7. Direktive 2000/60/EZ te članka 9. stavka 1. točke (a) Direktive 2009/147/EZ.” ▌

Najkasnije ... [jedan mjesec nakon datuma stupanja na snagu ove Direktive] Komisija, radi smanjenja pravne nesigurnosti, izdaje smjernice o načinu provedbe ovog članka u skladu s postojećim zahtjevima u okviru prava Unije i relevantnim presudama Suda Europske unije. [Am. 17.]

Članak 16.e

Ubrzavanje uvođenja dizalica topline

1.
     
  Postupak izdavanja dozvola za ugradnju dizalica topline ne smije trajati dulje od mjesec dana.

2.
     
  Priključci na prijenosnu ili distribucijsku mrežu dopušteni su nakon obavijesti nadležnom tijelu za:

| (a) | dizalice topline kapaciteta električne energije do 12 kW te |
| --- | --- |

(a)

dizalice topline kapaciteta električne energije do 12 kW te

| (b) | dizalice topline koje je ugradio potrošač vlastite energije iz obnovljivih izvora, potrošači vlastite energije iz obnovljivih izvora koji zajednički djeluju i zajednice energije iz obnovljivih izvora u skladu s člankom 2. stavkom 14. Direktive (EU) 2018/2001 kapaciteta električne energije do 50 kW, pod uvjetom da kapacitet postrojenja potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora iznosi najmanje 60 % kapaciteta dizalice topline, osim ako postoje opravdani sigurnosni problemi ili postoji tehnička nekompatibilnost sastavnih dijelova sustava; |
| --- | --- |

(b)

dizalice topline koje je ugradio potrošač vlastite energije iz obnovljivih izvora, potrošači vlastite energije iz obnovljivih izvora koji zajednički djeluju i zajednice energije iz obnovljivih izvora u skladu s člankom 2. stavkom 14. Direktive (EU) 2018/2001 kapaciteta električne energije do 50 kW, pod uvjetom da kapacitet postrojenja potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora iznosi najmanje 60 % kapaciteta dizalice topline, osim ako postoje opravdani sigurnosni problemi ili postoji tehnička nekompatibilnost sastavnih dijelova sustava;

3.   Odluke koje proizlaze iz postupaka izdavanja dozvola moraju se objaviti. [Am. 32.]

Članak 16.f

Države članice izvješćuju Komisiju o:

| (a) | trajanju postupaka izdavanja dozvola za postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora u područjima ubrzane proizvodnje energije iz obnovljivih izvora i izvan njih; |
| --- | --- |

(a)

trajanju postupaka izdavanja dozvola za postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora u područjima ubrzane proizvodnje energije iz obnovljivih izvora i izvan njih;

| (b) | učinak članka 16.d na trajanje postupka izdavanja dozvola i sudskih postupaka. |
| --- | --- |

(b)

učinak članka 16.d na trajanje postupka izdavanja dozvola i sudskih postupaka.

Komisija ocjenjuje informacije koje dostavljaju države članice i, prema potrebi, predlaže izmjene relevantnog zakonodavstva.”.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

Članak 4.

Prenošenje

| (1) | Države članice donose zakone, propise i upravne odredbe potrebne za usklađivanje s člankom 1. točkom 10. najkasnije [mjesec dana nakon stupanja na snagu ove Direktive]. [Am. 35.]

  Države članice donose zakone, propise i upravne odredbe potrebne za usklađivanje s člankom 1. točkama 1., 2., 3., 4., 6., 8. i 9. te člankom 3. najkasnije [šest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Direktive]. [Am. 36.]

  Države članice donose zakone, propise i upravne odredbe potrebne za usklađivanje s člankom 1. točkama 5. i 7. te člankom 2. najkasnije [godinu dana nakon stupanja na snagu ove Direktive]. [Am. 37.]

  One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.
  Kad države članice donose te odredbe, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje za vrijeme njihove službene objave. Države članice određuju načine tog upućivanja. |
| --- | --- |

(1)

Države članice donose zakone, propise i upravne odredbe potrebne za usklađivanje s člankom 1. točkom 10. najkasnije [mjesec dana nakon stupanja na snagu ove Direktive]. [Am. 35.]

Države članice donose zakone, propise i upravne odredbe potrebne za usklađivanje s člankom 1. točkama 1., 2., 3., 4., 6., 8. i 9. te člankom 3. najkasnije [šest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Direktive]. [Am. 36.]

Države članice donose zakone, propise i upravne odredbe potrebne za usklađivanje s člankom 1. točkama 5. i 7. te člankom 2. najkasnije [godinu dana nakon stupanja na snagu ove Direktive]. [Am. 37.]

One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.

Kad države članice donose te odredbe, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje za vrijeme njihove službene objave. Države članice određuju načine tog upućivanja.

| (2) | Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva. |
| --- | --- |

(2)

Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.

Članak 5.

Stupanje na snagu

Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 6.

Adresati

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Sastavljeno u ▌,

Za Europski parlament

Predsjednica

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A9-0283/2022).

1

(*1)  Amandmani: novi ili izmijenjeni tekst označuje se podebljanim kurzivom, a brisani tekst oznakom ▌.

*1

(2)  SL C, , str. .

2

(3)  SL C, , str. .

3

(4)  
  Stajalište Europskog parlamenta od ...

4

Stajalište Europskog parlamenta od ...

(5)  Komunikacija Komisije COM(2019)0640, Europski zeleni plan.

5

(6)  Uredba (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (SL L 243, 9.7.2021., str. 1.).

6

(7)  Direktiva 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 27. lipnja 2001. o procjeni učinaka određenih planova i programa na okoliš (SL L 197, 21.7.2001., str. 30.).

7

(8)  Odluka Vijeća 2005/370/EZ od 17. veljače 2005. o sklapanju, u ime Europske zajednice, Konvencije o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša (SL L 124, 17.5.2005., str. 1.).

8

(9)  Direktiva 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o procjeni učinaka određenih javnih i privatnih projekata na okoliš (SL L 26, 28.1.2012., str. 1.).

9

(10)  Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (SL L 206, 22.7.1992., str. 7.).

10

(11)  
  Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (SL L 20, 26.1.2010., str. 7.).

11

Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (SL L 20, 26.1.2010., str. 7.).

(12)  Uredba (EU) 2021/240 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. veljače 2021. o uspostavi Instrumenta za tehničku potporu (SL L 57, 18.2.2021., str. 1.).

12

(13)  SL C 369, 17.12.2011., str. 14.

13

(14)  Presuda Suda od 8. srpnja 2019., Komisija protiv Belgije, C-543/17, ECLI: EU: C:2019:573.

14

(15)  
  Direktiva 2014/89/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o uspostavi okvira za prostorno planiranje morskog područja (SL L 257, 28.8.2014., str. 135.).

15

Direktiva 2014/89/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o uspostavi okvira za prostorno planiranje morskog područja (SL L 257, 28.8.2014., str. 135.).

(16)  
  Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (SL L 206, 22.7.1992.).

16

Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (SL L 206, 22.7.1992.).

(17)  
  Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (SL L 20, 26.1.2010., str. 7.).

17

Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (SL L 20, 26.1.2010., str. 7.).

---