# Službeni list C 158/2023

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 158 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 66.4. svibnja 2023. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 158

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 66.4. svibnja 2023.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | PREPORUKE |
| | Europski odbor za sistemske rizike |
| 2023/C 158/01 | Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike od 6. ožujka 2023. o izmjeni Preporuke ESRB/2015/2 o procjeni prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike i o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike (ESRB/2023/1) | 1 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Europski odbor za sistemske rizike

2023/C 158/01

Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike od 6. ožujka 2023. o izmjeni Preporuke ESRB/2015/2 o procjeni prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike i o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike (ESRB/2023/1)

1

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2023/C 158/02 | Tečajna lista eura – 3. svibnja 2023. | 7 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2023/C 158/02

Tečajna lista eura – 3. svibnja 2023.

7

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | SUDSKI POSTUPCI |
| | Sud EFTA-e |
| 2023/C 158/03 | Zahtjev za savjetodavno mišljenje Suda EFTA-a koji je 25. listopada 2022. podnio Prizivni sud Kneževine Lihtenštajn (Fürstliches Obergericht) u predmetu Alexander Amann (Predmet E-14/22) | 8 |
| 2023/C 158/04 | Presuda Suda od 24. siječnja 2023. u predmetu E-1/22 – G. Modiano Limited i Standard Wool (UK) Limited protiv Nadzornog tijela EFTA-e (Državne potpore – Program subvencija za norvešku vunu – Postupak za poništenje odluke Nadzornog tijela EFTA-e – Odbijanje pritužbe – Odluka donesena na kraju faze prethodnog ispitivanja – Obrazloženje – Nepostojanje bitne izmjene postojeće potpore) | 9 |
| 2023/C 158/05 | Presuda Suda od 24. siječnja 2023. u predmetu E-5/22 – Christian Maitz protiv Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung i Liechtensteinische Familienausgleichskasse (Socijalna sigurnost – Uredba (EZ) br. 883/2004 – Uredba (EZ) br. 987/2009 – Boravište u trećoj zemlji – Samozaposlena osoba – Mjerodavnost prava EGP-a – Preporuka Administrativne komisije – Članak 3. Sporazuma o EGP-u –Načelo lojalne suradnje) | 10 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2023/C 158/06 | Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 11 |
| 2023/C 158/07 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 16 |
| 2023/C 158/08 | Obavijest upućena u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2023/908 Maulawiju Rajabu i Sultanu Azizu Azamu, čija su imena uvrštena na popis na koji se upućuje u člancima 2., 3. i 7. Uredbe Vijeća (EZ) br. 881/2002 od 27. svibnja 2002. o uvođenju određenih posebnih mjera ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s organizacijama ISIL-om (Da'esh) i Al-Qaidom | 23 |

V.   Objave

SUDSKI POSTUPCI

Sud EFTA-e

2023/C 158/03

Zahtjev za savjetodavno mišljenje Suda EFTA-a koji je 25. listopada 2022. podnio Prizivni sud Kneževine Lihtenštajn (Fürstliches Obergericht) u predmetu Alexander Amann (Predmet E-14/22)

8

2023/C 158/04

Presuda Suda od 24. siječnja 2023. u predmetu E-1/22 – G. Modiano Limited i Standard Wool (UK) Limited protiv Nadzornog tijela EFTA-e (Državne potpore – Program subvencija za norvešku vunu – Postupak za poništenje odluke Nadzornog tijela EFTA-e – Odbijanje pritužbe – Odluka donesena na kraju faze prethodnog ispitivanja – Obrazloženje – Nepostojanje bitne izmjene postojeće potpore)

(Državne potpore – Program subvencija za norvešku vunu – Postupak za poništenje odluke Nadzornog tijela EFTA-e – Odbijanje pritužbe – Odluka donesena na kraju faze prethodnog ispitivanja – Obrazloženje – Nepostojanje bitne izmjene postojeće potpore

9

2023/C 158/05

Presuda Suda od 24. siječnja 2023. u predmetu E-5/22 – Christian Maitz protiv Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung i Liechtensteinische Familienausgleichskasse (Socijalna sigurnost – Uredba (EZ) br. 883/2004 – Uredba (EZ) br. 987/2009 – Boravište u trećoj zemlji – Samozaposlena osoba – Mjerodavnost prava EGP-a – Preporuka Administrativne komisije – Članak 3. Sporazuma o EGP-u –Načelo lojalne suradnje)

(Socijalna sigurnost – Uredba (EZ) br. 883/2004 – Uredba (EZ) br. 987/2009 – Boravište u trećoj zemlji – Samozaposlena osoba – Mjerodavnost prava EGP-a – Preporuka Administrativne komisije – Članak 3. Sporazuma o EGP-u –Načelo lojalne suradnje)

10

DRUGI AKTI

Europska komisija

2023/C 158/06

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

11

2023/C 158/07

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

16

2023/C 158/08

Obavijest upućena u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2023/908 Maulawiju Rajabu i Sultanu Azizu Azamu, čija su imena uvrštena na popis na koji se upućuje u člancima 2., 3. i 7. Uredbe Vijeća (EZ) br. 881/2002 od 27. svibnja 2002. o uvođenju određenih posebnih mjera ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s organizacijama ISIL-om (Da'esh) i Al-Qaidom

23

---

| | Ispravci |
| --- | --- |
| | Ispravak odluke Vijeća od 21. ožujka 2023. o imenovanju zamjenika člana Savjetodavnog odbora za sigurnost i zdravlje na radu za Dansku ( SL C 109, 24.3.2023. ) | 25 |

Ispravci

Ispravak odluke Vijeća od 21. ožujka 2023. o imenovanju zamjenika člana Savjetodavnog odbora za sigurnost i zdravlje na radu za Dansku ( SL C 109, 24.3.2023. )

( SL C 109, 24.3.2023. )

25

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Europski odbor za sistemske rizike

| 4.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 158/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 158/1

---

PREPORUKA EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE

od 6. ožujka 2023.

o izmjeni Preporuke ESRB/2015/2 o procjeni prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike i o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike

(ESRB/2023/1)

(2023/C 158/01)

OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru (1), a posebno njegov Prilog IX.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (2), a posebno njezin članak 3. i članke od 16. do 18.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (3), a posebno njezin članak 458. stavak 8.,

uzimajući u obzir Direktivu 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (4), a posebno njezin odjeljak II. poglavlja 4. glave VII.,

uzimajući u obzir Odluku ESRB/2011/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 20. siječnja 2011. o donošenju Poslovnika Europskog odbora za sistemske rizike (5), a posebno njezine članke od 18. do 20.,

budući da:

| (1) | Kako bi se osigurale učinkovite i dosljedne nacionalne mjere makrobonitetne politike, važno je dopuniti priznavanje koje se zahtjeva na temelju prava Europske unije dobrovoljnom uzajamnošću. |
| --- | --- |

(1)

Kako bi se osigurale učinkovite i dosljedne nacionalne mjere makrobonitetne politike, važno je dopuniti priznavanje koje se zahtjeva na temelju prava Europske unije dobrovoljnom uzajamnošću.

| (2) | Cilj je okvira za dobrovoljnu uzajamnost za mjere makrobonitetne politike, utvrđen Preporukom ESRB/2015/2 Europskog odbora za sistemske rizike (6), osigurati da se sve mjere makrobonitetne politike, koje se temelje na izloženosti i koje se primjenjuju u jednoj državi članici, uzajamno primjenjuju u drugim državama članicama. |
| --- | --- |

(2)

Cilj je okvira za dobrovoljnu uzajamnost za mjere makrobonitetne politike, utvrđen Preporukom ESRB/2015/2 Europskog odbora za sistemske rizike (6), osigurati da se sve mjere makrobonitetne politike, koje se temelje na izloženosti i koje se primjenjuju u jednoj državi članici, uzajamno primjenjuju u drugim državama članicama.

| (3) | Preporukom ESRB/2017/4 Europskog odbora za sistemske rizike (7) preporučuje se odgovarajućem nadležnom tijelu za primjenu mjera da predloži najviši mogući prag značajnosti za podnošenje zahtjeva za uzajamno postupanje Europskom odboru za sistemske rizike (ESRB), ispod kojeg se izloženost pojedinačnog pružatelja financijske usluge prema utvrđenom makrobonitetnom riziku u državi u kojoj tijelo za primjenu mjera primjenjuje mjeru makrobonitetne politike može smatrati da nije značajna. ESRB može preporučiti drugi prag ako to smatra potrebnim. |
| --- | --- |

(3)

Preporukom ESRB/2017/4 Europskog odbora za sistemske rizike (7) preporučuje se odgovarajućem nadležnom tijelu za primjenu mjera da predloži najviši mogući prag značajnosti za podnošenje zahtjeva za uzajamno postupanje Europskom odboru za sistemske rizike (ESRB), ispod kojeg se izloženost pojedinačnog pružatelja financijske usluge prema utvrđenom makrobonitetnom riziku u državi u kojoj tijelo za primjenu mjera primjenjuje mjeru makrobonitetne politike može smatrati da nije značajna. ESRB može preporučiti drugi prag ako to smatra potrebnim.

| (4) | Odlukom Zajedničkog odbora EGP-a br. 79/2019 od 29. ožujka 2019. o izmjeni Priloga IX. (Financijske usluge) Sporazumu o EGP-u [2019/2133] (8) Direktiva 2013/36/EU i Uredba (EU) br. 575/2013 uključene su u Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru (Sporazum o EGP-u) s učinkom od 1. siječnja 2020. Direktiva (EU) 2019/878 Europskog parlamenta i Vijeća (9) i Uredba (EU) 2020/873 Europskog parlamenta i Vijeća (10) kojima su uvedene značajne izmjene Direktive 2013/36/EU i Uredbe (EU) br. 575/2013, uključene su u Sporazum o EGP-u Odlukom Zajedničkog odbora EGP-a br. 383/2021 od 10. prosinca 2021. o izmjeni Priloga IX. (Financijske usluge) Sporazumu o EGP-u (11), odnosno Odlukom Zajedničkog odbora EGP-a br. 301/2021 od 29. listopada 2021. o izmjeni Priloga IX. (Financijske usluge) Sporazumu o EGP-u (12). Direktiva (EU) 2019/878 i Uredba (EU) 2020/873 trenutačno se primjenjuju u Norveškoj. |
| --- | --- |

(4)

Odlukom Zajedničkog odbora EGP-a br. 79/2019 od 29. ožujka 2019. o izmjeni Priloga IX. (Financijske usluge) Sporazumu o EGP-u [2019/2133] (8) Direktiva 2013/36/EU i Uredba (EU) br. 575/2013 uključene su u Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru (Sporazum o EGP-u) s učinkom od 1. siječnja 2020. Direktiva (EU) 2019/878 Europskog parlamenta i Vijeća (9) i Uredba (EU) 2020/873 Europskog parlamenta i Vijeća (10) kojima su uvedene značajne izmjene Direktive 2013/36/EU i Uredbe (EU) br. 575/2013, uključene su u Sporazum o EGP-u Odlukom Zajedničkog odbora EGP-a br. 383/2021 od 10. prosinca 2021. o izmjeni Priloga IX. (Financijske usluge) Sporazumu o EGP-u (11), odnosno Odlukom Zajedničkog odbora EGP-a br. 301/2021 od 29. listopada 2021. o izmjeni Priloga IX. (Financijske usluge) Sporazumu o EGP-u (12). Direktiva (EU) 2019/878 i Uredba (EU) 2020/873 trenutačno se primjenjuju u Norveškoj.

| (5) | S učinkom od 31. prosinca 2020. kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Norveškoj podliježu: i. stopi zaštitnog sloja za sistemski rizik od 4,5 % za izloženosti u Norveškoj koja se primjenjuje na temelju članka 133. Direktive 2013/36/EU; ii. donjoj granici od 20 % za prosječne pondere rizika (ponderirane izloženošću) za izloženosti prema stambenim nekretninama u Norveškoj na temelju članka 458. stavka 2. točke (d) podtočke iv. Uredbe (EU) br. 575/2013, koja se primjenjuje na kreditne institucije koje primjenjuju pristup zasnovan na internim rejting-sustavima; i iii. donjoj granici od 35 % za prosječne pondere rizika (ponderirane izloženošću) za izloženosti prema poslovnim nekretninama u Norveškoj na temelju članka 458. stavka 2. točke (d) podtočke iv. Uredbe (EU) br. 575/2013, koja se primjenjuje na kreditne institucije koje primjenjuju pristup zasnovan na internim rejting-sustavima. Norveška tijela predvidjela su razdoblje postupnog uvođenja primjene zaštitnog sloja za sistemski rizik za kreditne institucije koje ne primjenjuju napredni pristup zasnovan na internim rejting-sustavima. |
| --- | --- |

(5)

S učinkom od 31. prosinca 2020. kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Norveškoj podliježu: i. stopi zaštitnog sloja za sistemski rizik od 4,5 % za izloženosti u Norveškoj koja se primjenjuje na temelju članka 133. Direktive 2013/36/EU; ii. donjoj granici od 20 % za prosječne pondere rizika (ponderirane izloženošću) za izloženosti prema stambenim nekretninama u Norveškoj na temelju članka 458. stavka 2. točke (d) podtočke iv. Uredbe (EU) br. 575/2013, koja se primjenjuje na kreditne institucije koje primjenjuju pristup zasnovan na internim rejting-sustavima; i iii. donjoj granici od 35 % za prosječne pondere rizika (ponderirane izloženošću) za izloženosti prema poslovnim nekretninama u Norveškoj na temelju članka 458. stavka 2. točke (d) podtočke iv. Uredbe (EU) br. 575/2013, koja se primjenjuje na kreditne institucije koje primjenjuju pristup zasnovan na internim rejting-sustavima. Norveška tijela predvidjela su razdoblje postupnog uvođenja primjene zaštitnog sloja za sistemski rizik za kreditne institucije koje ne primjenjuju napredni pristup zasnovan na internim rejting-sustavima.

| (6) | Norveško Ministarstvo financija Finansdepartementet, u svojstvu norveškog imenovanog tijela za potrebe članka 133. stavka 1. Direktive 2013/36/EU i članka 458. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013, podnijelo je 2. veljače 2021. ESRB-u zahtjev za uzajamnu primjenu stope zaštitnog sloja za sistemski rizik u skladu s člankom 134. stavkom 5. Direktive 2013/36/EU i za donje granice za pondere rizika u skladu s člankom 458. stavkom 8. Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| --- | --- |

(6)

Norveško Ministarstvo financija Finansdepartementet, u svojstvu norveškog imenovanog tijela za potrebe članka 133. stavka 1. Direktive 2013/36/EU i članka 458. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013, podnijelo je 2. veljače 2021. ESRB-u zahtjev za uzajamnu primjenu stope zaštitnog sloja za sistemski rizik u skladu s člankom 134. stavkom 5. Direktive 2013/36/EU i za donje granice za pondere rizika u skladu s člankom 458. stavkom 8. Uredbe (EU) br. 575/2013.

| (7) | Nakon zahtjeva koji je Finansdepartementet podnio ESRB-u, ESRB je donio Preporuku ESRB/2021/3 Europskog odbora za sistemske rizike (13), kojom se te mjere stavljaju na popis mjera makrobonitetne politike za koje se preporučuje da se uzajamno primjenjuju u skladu s Preporukom ESRB/2015/2. |
| --- | --- |

(7)

Nakon zahtjeva koji je Finansdepartementet podnio ESRB-u, ESRB je donio Preporuku ESRB/2021/3 Europskog odbora za sistemske rizike (13), kojom se te mjere stavljaju na popis mjera makrobonitetne politike za koje se preporučuje da se uzajamno primjenjuju u skladu s Preporukom ESRB/2015/2.

| (8) | Finansdepartementet je 16. prosinca 2022. obavijestio ESRB o svojoj namjeri i. da ponovno odredi stopu zaštitnog sloja za sistemski rizik za izloženosti u Norveškoj koja se primjenjuje na sve kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Norveškoj i ii. da za dodatne dvije godine produlji primjenu donjih granica za pondere rizika koje se primjenjuju na izloženosti prema stambenim i poslovnim nekretninama u Norveškoj za kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Norveškoj koje primjenjuju pristup zasnovan na internim rejting-sustavima. Ponovno određivanje i produljenje primjene mjera o kojima je dostavljena obavijest ne utječu na njihovo kalibriranje i oblikovanje. Međutim, Finansdepartementet je produljio razdoblje postupnog uvođenja primjene stope zaštitnog sloja za sistemski rizik od 4,5 % na kreditne institucije koje ne primjenjuju napredni pristup zasnovan na internim rejting-sustavima do 30. prosinca 2023. Do tog datuma stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik koja se primjenjuje na izloženosti u Norveškoj iznosi 3 % za kreditne institucije koje ne primjenjuju napredni pristup zasnovan na internim rejting-sustavima. Za uzajamnu primjenu te mjere slično razdoblje postupnog uvođenja trebalo bi primijeniti na strane kreditne institucije koje ne primjenjuju napredni pristup zasnovan na internim rejting-sustavima. |
| --- | --- |

(8)

Finansdepartementet je 16. prosinca 2022. obavijestio ESRB o svojoj namjeri i. da ponovno odredi stopu zaštitnog sloja za sistemski rizik za izloženosti u Norveškoj koja se primjenjuje na sve kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Norveškoj i ii. da za dodatne dvije godine produlji primjenu donjih granica za pondere rizika koje se primjenjuju na izloženosti prema stambenim i poslovnim nekretninama u Norveškoj za kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Norveškoj koje primjenjuju pristup zasnovan na internim rejting-sustavima. Ponovno određivanje i produljenje primjene mjera o kojima je dostavljena obavijest ne utječu na njihovo kalibriranje i oblikovanje. Međutim, Finansdepartementet je produljio razdoblje postupnog uvođenja primjene stope zaštitnog sloja za sistemski rizik od 4,5 % na kreditne institucije koje ne primjenjuju napredni pristup zasnovan na internim rejting-sustavima do 30. prosinca 2023. Do tog datuma stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik koja se primjenjuje na izloženosti u Norveškoj iznosi 3 % za kreditne institucije koje ne primjenjuju napredni pristup zasnovan na internim rejting-sustavima. Za uzajamnu primjenu te mjere slično razdoblje postupnog uvođenja trebalo bi primijeniti na strane kreditne institucije koje ne primjenjuju napredni pristup zasnovan na internim rejting-sustavima.

| (9) | Obavijesti od 16. prosinca 2022. sadržavale su i zahtjev ESRB-u da nastavi preporučivati uzajamnu primjenu svih triju mjera. Kad je riječ o uzajamnoj primjeni zaštitnog sloja za sistemski rizik, Finansdepartementet je predložio da se prag značajnosti snizi i da ga se utvrdi na iznos izloženosti ponderiranih rizikom od 5 milijardi NOK, što odgovara približno 0,16 % ukupnog iznosa izloženosti ponderiranih rizikom kreditnih institucija koje izvješćuju u Norveškoj. |
| --- | --- |

(9)

Obavijesti od 16. prosinca 2022. sadržavale su i zahtjev ESRB-u da nastavi preporučivati uzajamnu primjenu svih triju mjera. Kad je riječ o uzajamnoj primjeni zaštitnog sloja za sistemski rizik, Finansdepartementet je predložio da se prag značajnosti snizi i da ga se utvrdi na iznos izloženosti ponderiranih rizikom od 5 milijardi NOK, što odgovara približno 0,16 % ukupnog iznosa izloženosti ponderiranih rizikom kreditnih institucija koje izvješćuju u Norveškoj.

| (10) | Na zahtjev Finansdepartementeta upućen ESRB-u i radi: i. sprječavanja ostvarenja negativnih prekograničnih učinaka u obliku curenja i regulatorne arbitraže koji mogu nastati zbog provedbe mjera makrobonitetne politike koje se primjenjuju u Norveškoj; i ii. očuvanja jednakih uvjeta među kreditnim institucijama EGP-a, Opći odbor ESRB-a odlučio je nastaviti uključivati mjere na popis mjera makrobonitetne politike za koje se preporučuje uzajamna primjena na temelju Preporuke ESRB/2015/2 i neznatno izmijeniti parametre za preporučivanje uzajamne primjene zaštitnog sloja za sistemski rizik. |
| --- | --- |

(10)

Na zahtjev Finansdepartementeta upućen ESRB-u i radi: i. sprječavanja ostvarenja negativnih prekograničnih učinaka u obliku curenja i regulatorne arbitraže koji mogu nastati zbog provedbe mjera makrobonitetne politike koje se primjenjuju u Norveškoj; i ii. očuvanja jednakih uvjeta među kreditnim institucijama EGP-a, Opći odbor ESRB-a odlučio je nastaviti uključivati mjere na popis mjera makrobonitetne politike za koje se preporučuje uzajamna primjena na temelju Preporuke ESRB/2015/2 i neznatno izmijeniti parametre za preporučivanje uzajamne primjene zaštitnog sloja za sistemski rizik.

| (11) | U skladu sa zahtjevom Finansdepartementeta prag značajnosti za uzajamnu primjenu zaštitnog sloja za sistemski rizik trebalo bi smanjiti i utvrditi na iznos izloženosti ponderiranih rizikom od 5 milijardi NOK. Norveško bankarsko tržište blisko je povezano s tržištima u ostalim nordijskim zemljama poput Danske, Finske i Švedske. Na integriranom financijskom tržištu niskim pragom značajnosti sprečavaju se moguća curenja i regulatorna arbitraža, čime se pridonosi očuvanju financijske stabilnosti i jednakih uvjeta za sve. Osim toga, administrativno opterećenje koje proizlazi iz uzajamne primjene zaštitnog sloja za sistemski rizik smatra se relativno niskim jer je zaštitni sloj za sistemski rizik koji primjenjuju norveška tijela jednostavna i standardizirana mjera, a kreditne institucije i tijela već mogu utvrditi lokaciju izloženosti s obzirom na zemlju. Budući da bi za snižavanje praga značajnosti mogli biti potrebni donošenje novih ili izmjena postojećih nacionalnih uzajamnih mjera, za provedbu uzajamnih mjera trebalo bi se primjenjivati standardno tromjesečno prijelazno razdoblje nakon objave ove preporuke u Službenom listu Europske unije. Kad je riječ o uzajamnoj primjeni ostalih mjera iz obavijesti od 16. prosinca 2022., za koje ESRB i dalje preporučuje uzajamnu primjenu, novo prijelazno razdoblje nije predviđeno jer se uzajamna primjena već preporučuje u skladu s Preporukom ESRB/2021/3. |
| --- | --- |

(11)

U skladu sa zahtjevom Finansdepartementeta prag značajnosti za uzajamnu primjenu zaštitnog sloja za sistemski rizik trebalo bi smanjiti i utvrditi na iznos izloženosti ponderiranih rizikom od 5 milijardi NOK. Norveško bankarsko tržište blisko je povezano s tržištima u ostalim nordijskim zemljama poput Danske, Finske i Švedske. Na integriranom financijskom tržištu niskim pragom značajnosti sprečavaju se moguća curenja i regulatorna arbitraža, čime se pridonosi očuvanju financijske stabilnosti i jednakih uvjeta za sve. Osim toga, administrativno opterećenje koje proizlazi iz uzajamne primjene zaštitnog sloja za sistemski rizik smatra se relativno niskim jer je zaštitni sloj za sistemski rizik koji primjenjuju norveška tijela jednostavna i standardizirana mjera, a kreditne institucije i tijela već mogu utvrditi lokaciju izloženosti s obzirom na zemlju. Budući da bi za snižavanje praga značajnosti mogli biti potrebni donošenje novih ili izmjena postojećih nacionalnih uzajamnih mjera, za provedbu uzajamnih mjera trebalo bi se primjenjivati standardno tromjesečno prijelazno razdoblje nakon objave ove preporuke u Službenom listu Europske unije. Kad je riječ o uzajamnoj primjeni ostalih mjera iz obavijesti od 16. prosinca 2022., za koje ESRB i dalje preporučuje uzajamnu primjenu, novo prijelazno razdoblje nije predviđeno jer se uzajamna primjena već preporučuje u skladu s Preporukom ESRB/2021/3.

| (12) | Osim toga, Preporuka ESRB/2021/3 kojom se mijenja Preporuka ESRB/2015/2 kako bi se uključile norveške mjere, provedena je kad se na kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Norveškoj još nije primjenjivala Direktiva (EU) 2019/878. Stoga su odgovarajuća tijela u državama članicama koje su već prenijele Direktivu (EU) 2019/878 mogla uzajamno primijeniti norveški zaštitni sloj za sistemski rizik na način i na razini kojima se uzimaju u obzir sva preklapanja ili sve razlike u kapitalnim zahtjevima koji se primjenjuju u njihovoj državi članici i Norveškoj. Direktiva (EU) 2019/878 potom je uključena u Sporazum o EGP-u te se trenutačno primjenjuje i u Norveškoj. Stoga bi svako upućivanje na Direktivu (EU) 2019/878 trebalo ukloniti iz Preporuke ESRB/2015/2. Osim toga, ESRB nije pronašao nikakve dokaze da se stopom zaštitnog sloja za sistemski rizik, kako su je ponovno odredila norveška tijela, u potpunosti ili djelomično udvostručuje funkcioniranje zaštitnog sloja za ostale sistemski važne institucije (OSV institucije) predviđenog člankom 131. Direktive 2013/36/EU. |
| --- | --- |

(12)

Osim toga, Preporuka ESRB/2021/3 kojom se mijenja Preporuka ESRB/2015/2 kako bi se uključile norveške mjere, provedena je kad se na kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Norveškoj još nije primjenjivala Direktiva (EU) 2019/878. Stoga su odgovarajuća tijela u državama članicama koje su već prenijele Direktivu (EU) 2019/878 mogla uzajamno primijeniti norveški zaštitni sloj za sistemski rizik na način i na razini kojima se uzimaju u obzir sva preklapanja ili sve razlike u kapitalnim zahtjevima koji se primjenjuju u njihovoj državi članici i Norveškoj. Direktiva (EU) 2019/878 potom je uključena u Sporazum o EGP-u te se trenutačno primjenjuje i u Norveškoj. Stoga bi svako upućivanje na Direktivu (EU) 2019/878 trebalo ukloniti iz Preporuke ESRB/2015/2. Osim toga, ESRB nije pronašao nikakve dokaze da se stopom zaštitnog sloja za sistemski rizik, kako su je ponovno odredila norveška tijela, u potpunosti ili djelomično udvostručuje funkcioniranje zaštitnog sloja za ostale sistemski važne institucije (OSV institucije) predviđenog člankom 131. Direktive 2013/36/EU.

| (13) | Ta izmjena Preporuke ESRB/2015/2 ne utječe na kontinuitet preporučivanja uzajamne primjene nacionalnih makrobonitetnih mjera koje su norveška tijela aktivirala 31. prosinca 2020., kako je utvrđeno u Preporuci ESRB/2021/3. Trenutačne izmjene Preporuke ESRB/2015/2, osim snižavanja praga za dobrovoljnu uzajamnu primjenu zaštitnog sloja za sistemski rizik i produljenja razdoblja postupnog uvođenja zaštitnog sloja za sistemski rizik za kreditne institucije koje ne primjenjuju napredni pristup zasnovan na internim rejting-sustavima, uredničke su prirode. Stoga se ne preporučuje obnavljanje prijelaznog razdoblja za priznavanje norveških mjera, kako je opisano u Preporuci ESRB/2021/3. Standardno tromjesečno prijelazno razdoblje nakon objave ove preporuke u Službenom listu Europske unije primjenjuje se samo na mjere ili njihove izmjene kojima se uzajamno primjenjuje zaštitni sloj za sistemski rizik koje nacionalna tijela moraju donijeti zbog snižavanja praga značajnosti. |
| --- | --- |

(13)

Ta izmjena Preporuke ESRB/2015/2 ne utječe na kontinuitet preporučivanja uzajamne primjene nacionalnih makrobonitetnih mjera koje su norveška tijela aktivirala 31. prosinca 2020., kako je utvrđeno u Preporuci ESRB/2021/3. Trenutačne izmjene Preporuke ESRB/2015/2, osim snižavanja praga za dobrovoljnu uzajamnu primjenu zaštitnog sloja za sistemski rizik i produljenja razdoblja postupnog uvođenja zaštitnog sloja za sistemski rizik za kreditne institucije koje ne primjenjuju napredni pristup zasnovan na internim rejting-sustavima, uredničke su prirode. Stoga se ne preporučuje obnavljanje prijelaznog razdoblja za priznavanje norveških mjera, kako je opisano u Preporuci ESRB/2021/3. Standardno tromjesečno prijelazno razdoblje nakon objave ove preporuke u Službenom listu Europske unije primjenjuje se samo na mjere ili njihove izmjene kojima se uzajamno primjenjuje zaštitni sloj za sistemski rizik koje nacionalna tijela moraju donijeti zbog snižavanja praga značajnosti.

| (14) | Preporuku ESRB/2015/2 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(14)

Preporuku ESRB/2015/2 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIO JE OVU PREPORUKU:

Izmjene

Preporuka ESRB/2015/2 mijenja se kako slijedi:

| 1. | u odjeljku 1. potpreporuka C(1) mjere koje se odnose na Norvešku zamjenjuju se sljedećim:






  „— | stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik od 4,5 % za sve izloženosti u Norveškoj na temelju članka 133. Direktive 2013/36/EU, kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj na dan 31. prosinca 2022. u skladu s uvjetima Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru (*1) (Sporazum o EGP-u) (dalje u tekstu: „CRD kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj od 31. prosinca 2022.”), na sve kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Norveškoj; |
| --- | --- | --- |

1.

u odjeljku 1. potpreporuka C(1) mjere koje se odnose na Norvešku zamjenjuju se sljedećim:

„—

stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik od 4,5 % za sve izloženosti u Norveškoj na temelju članka 133. Direktive 2013/36/EU, kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj na dan 31. prosinca 2022. u skladu s uvjetima Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru (*1) (Sporazum o EGP-u) (dalje u tekstu: „CRD kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj od 31. prosinca 2022.”), na sve kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Norveškoj;

| — | donja granica od 20 % za prosječne pondere rizika ponderirane izloženošću za izloženosti prema stambenim nekretninama u Norveškoj na temelju članka 458. stavka 2. točke (d) podtočke iv. Uredbe (EU) br. 575/2013, kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj od 31. prosinca 2022. u skladu s uvjetima Sporazuma o EGP-u (dalje u tekstu: „CRR kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj od 31. prosinca 2022.”), na kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Norveškoj koje primjenjuju pristup zasnovan na internim rejting-sustavima (IRB) za izračun regulatornih kapitalnih zahtjeva; |
| --- | --- |

—

donja granica od 20 % za prosječne pondere rizika ponderirane izloženošću za izloženosti prema stambenim nekretninama u Norveškoj na temelju članka 458. stavka 2. točke (d) podtočke iv. Uredbe (EU) br. 575/2013, kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj od 31. prosinca 2022. u skladu s uvjetima Sporazuma o EGP-u (dalje u tekstu: „CRR kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj od 31. prosinca 2022.”), na kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Norveškoj koje primjenjuju pristup zasnovan na internim rejting-sustavima (IRB) za izračun regulatornih kapitalnih zahtjeva;

| — | donja granica od 35 % za prosječne pondere rizika ponderirane izloženošću za izloženosti prema poslovnim nekretninama u Norveškoj u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom iv. CRR-a kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj od 31. prosinca 2022. na kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Norveškoj, koje primjenjuju IRB pristup za izračun regulatornih kapitalnih zahtjeva; |
| --- | --- |

—

donja granica od 35 % za prosječne pondere rizika ponderirane izloženošću za izloženosti prema poslovnim nekretninama u Norveškoj u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom iv. CRR-a kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj od 31. prosinca 2022. na kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Norveškoj, koje primjenjuju IRB pristup za izračun regulatornih kapitalnih zahtjeva;

(*1)  SL L 1, 3.1.1994., str. 3.”;"

| 2. | Prilog se mijenja u skladu s Prilogom ovoj Preporuci. |
| --- | --- |

2.

Prilog se mijenja u skladu s Prilogom ovoj Preporuci.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 6. ožujka 2023.

Voditelj Tajništva ESRB-a,

u ime Općeg odbora ESRB-a,

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  SL L 1, 3.1.1994., str. 3.

1

(2)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

2

(3)  SL L 176, 27.6.2013., str. 1.

3

(4)  SL L 176, 27.6.2013., str. 338.

4

(5)  SL C 58, 24.2.2011., str. 4.

5

(6)  Preporuka ESRB/2015/2 Europskog odbora za sistemske rizike od 15. prosinca 2015. o procjeni prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike i o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike (SL C 97, 12.3.2016., str. 9.).

6

(7)  Preporuka ESRB/2017/4 Europskog odbora za sistemske rizike od 20. listopada 2017. o izmjeni Preporuke ESRB/2015/2 o procjeni prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike i o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike (SL C 431, 15.12.2017., str. 1.).

7

(8)  SL L 321, 12.12.2019., str. 170.

8

(9)  Direktiva (EU) 2019/878 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o izmjeni Direktive 2013/36/EU u pogledu izuzetih subjekata, financijskih holdinga, mješovitih financijskih holdinga, primitaka, nadzornih mjera te mjera za očuvanje kapitala (SL L 150, 7.6.2019., str. 253).

9

(10)  Uredba (EU) 2020/873 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 575/2013 i (EU) 2019/876 u pogledu određenih prilagodbi kao odgovora na pandemiju bolesti COVID-19 (SL L 204, 26.6.2020., str. 4).

10

(11)  Odluka od 10. prosinca 2021. (još nije objavljena u Službenom listu).

11

(12)  Odluka od 29. listopada 2021. (još nije objavljena u Službenom listu).

12

(13)  Preporuka ESRB/2021/3 Europskog odbora za sistemske rizike od 30. travnja 2021. o izmjeni Preporuke ESRB/2015/2 o procjeni prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike i o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike (SL C 222, 11.6.2021., str. 1.).

13

---

PRILOG

Prilog Preporuci ESRB/2015/2 mijenja se kako slijedi:

| 1. | mjere koje se odnose na Norvešku zamjenjuju se sljedećim:






  „— | stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik od 4,5 % za izloženosti u Norveškoj na temelju članka 133. Direktive 2013/36/EU, kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj na dan 31. prosinca 2022. u skladu s uvjetima Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru (Sporazum o EGP-u) (dalje u tekstu: „CRD kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj od 31. prosinca 2022.), na sve kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Norveškoj; |
| --- | --- | --- |

1.

mjere koje se odnose na Norvešku zamjenjuju se sljedećim:

„—

stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik od 4,5 % za izloženosti u Norveškoj na temelju članka 133. Direktive 2013/36/EU, kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj na dan 31. prosinca 2022. u skladu s uvjetima Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru (Sporazum o EGP-u) (dalje u tekstu: „CRD kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj od 31. prosinca 2022.), na sve kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Norveškoj;

| — | donja granica od 20 % za prosječne pondere rizika ponderirane izloženošću za izloženosti prema stambenim nekretninama u Norveškoj na temelju članka 458. stavka 2. točke (d) podtočke iv. Uredbe (EU) br. 575/2013, kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj od 31. prosinca 2022. u skladu s uvjetima Sporazuma o EGP-u (dalje u tekstu: „CRR kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj na dan 31. prosinca 2022.), na kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Norveškoj koje primjenjuju pristup zasnovan na internim rejting-sustavima (IRB) za izračun regulatornih kapitalnih zahtjeva; |
| --- | --- |

—

donja granica od 20 % za prosječne pondere rizika ponderirane izloženošću za izloženosti prema stambenim nekretninama u Norveškoj na temelju članka 458. stavka 2. točke (d) podtočke iv. Uredbe (EU) br. 575/2013, kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj od 31. prosinca 2022. u skladu s uvjetima Sporazuma o EGP-u (dalje u tekstu: „CRR kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj na dan 31. prosinca 2022.), na kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Norveškoj koje primjenjuju pristup zasnovan na internim rejting-sustavima (IRB) za izračun regulatornih kapitalnih zahtjeva;

| — | donja granica od 35 % za pondere rizika ponderirane izloženošću za izloženosti prema poslovnim nekretninama u Norveškoj u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom iv. CRR-a kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj od 31. prosinca 2022. na kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Norveškoj, koje primjenjuju IRB pristup za izračun regulatornih kapitalnih zahtjeva.”; |
| --- | --- |

—

donja granica od 35 % za pondere rizika ponderirane izloženošću za izloženosti prema poslovnim nekretninama u Norveškoj u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom iv. CRR-a kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj od 31. prosinca 2022. na kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Norveškoj, koje primjenjuju IRB pristup za izračun regulatornih kapitalnih zahtjeva.”;

| 2. | I. Opis mjera mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:






  „1. | Finansdepartementet (norveško Ministarstvo financija) uvelo je s učinkom od 31. prosinca 2020. tri makrobonitetne mjere, odnosno i. zaštitni sloj za sistemski rizik za izloženosti u Norveškoj, u skladu s člankom 133. CRD-a, kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj od 31. prosinca 2022.; ii. donja granica za pondere rizika za izloženosti prema stambenim nekretninama u Norveškoj, u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom iv. CRR-a kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj od 31. prosinca 2022.; i iii. donja granica za pondere rizika za izloženosti prema poslovnim nekretninama u Norveškoj, u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom ii. CRR-a kako se primjenjuje na Norvešku i u Norveškoj od 31. prosinca 2022.”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

I. Opis mjera mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.

| (b) | u stavku 2. datum „31. prosinca 2022.” zamjenjuje se datumom „30. prosinca 2023.”; |
| --- | --- |

(b)

u stavku 2. datum „31. prosinca 2022.” zamjenjuje se datumom „30. prosinca 2023.”;

| 3. | II. Uzajamnost se mijenja kako slijedi:






  (a) | stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:






  „5.a | Odgovarajućim tijelima preporučuje se da uzajamno primjenjuju norveške mjere za izloženosti u Norveškoj u skladu s člankom 134. stavkom 1. Direktive 2013/36/EU odnosno s člankom 458. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 575/2013. Odgovarajućim tijelima preporučuje se da uzajamno primjenjuju stopu zaštitnog sloja za sistemski rizik u roku od 18 mjeseci od objave Preporuke ESRB/2021/3 Europskog odbora za sistemske rizike (**) u Službenom listu Europske unije. Donje granice za pondere rizika za izloženosti prema stambenim i poslovnim nekretninama u Norveškoj trebale bi se uzajamno primjenjivati unutar standardnog tromjesečnog prijelaznog razdoblja nakon objave Preporuke ESRB/2021/3 u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

II. Uzajamnost se mijenja kako slijedi:

(a)

stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.a

| 5b. | Budući da bi za snižavanje praga značajnosti iz Preporuke ESRB/2023/1 Europskog odbora za sistemske rizike (***) moglo biti potrebno da odgovarajuće tijelo donese novu nacionalnu uzajamnu mjeru ili izmijeni postojeće nacionalne mjere kojima se uzajamno primjenjuje norveška mjera zaštitnog sloja za sistemski rizik, za provedbu uzajamnih mjera primjenjuje se standardno tromjesečno prijelazno razdoblje nakon objave Preporuke ESRB/2023/1 u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

5b.

(**)  SL C 222, 11.6.2021., str. 1."

(***)  Još nije objavljena u Službenom listu.”;"

| (b) | stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:






  „6. | Ako jednake mjere makrobonitetne politike nisu raspoložive u njihovoj državi, u skladu s potpreporukom C(2), odgovarajućim tijelima preporučuje se da, nakon savjetovanja s ESRB-om, primijene mjere makrobonitetne politike raspoložive u njihovoj državi koje imaju učinak koji je istovjetan prethodno navedenim mjerama preporučenima za uzajamnu primjenu. Odgovarajućim tijelima preporučuje se da donesu istovjetne mjere za uzajamnu primjenu prosječnih donjih granica za pondere rizika za izloženosti prema stambenim i poslovnim nekretninama u roku od 12 mjeseci odnosno za uzajamnu primjenu stope zaštitnog sloja za sistemski rizik u roku od 18 mjeseci nakon objave Preporuke ESRB/2021/3 u Službenom listu Europske unije. U mjeri u kojoj je za snižavanje praga značajnosti potrebno da odgovarajuće tijelo donese novu nacionalnu uzajamnu mjeru kako je opisano u ovom podstavku ili izmijeni postojeće nacionalne mjere kojima se uzajamno primjenjuje norveška mjera zaštitnog sloja za sistemski rizik, za provedbu uzajamnih mjera primjenjuje se standardno tromjesečno prijelazno razdoblje nakon objave Preporuke ESRB/2023/1 u Službenom listu Europske unije.”; |
| --- | --- | --- |

(b)

stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

„6.

| (c) | stavak 7. briše se; |
| --- | --- |

(c)

stavak 7. briše se;

| 4. | u odjeljku III. Prag značajnosti, u stavku 8. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | za zaštitni sloj za sistemski rizik, prag značajnosti utvrđen je na iznos izloženosti ponderiranih rizikom od 5 milijardi NOK, što odgovara približno 0,16 % ukupnih izloženosti ponderiranih rizikom kreditnih institucija koje izvješćuju u Norveškoj;”; |
| --- | --- | --- |

4.

u odjeljku III. Prag značajnosti, u stavku 8. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

za zaštitni sloj za sistemski rizik, prag značajnosti utvrđen je na iznos izloženosti ponderiranih rizikom od 5 milijardi NOK, što odgovara približno 0,16 % ukupnih izloženosti ponderiranih rizikom kreditnih institucija koje izvješćuju u Norveškoj;”;

---

(**)  SL C 222, 11.6.2021., str. 1.

(***)  Još nije objavljena u Službenom listu.”;”

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 4.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 158/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 158/7

---

Tečajna lista eura (1)

3. svibnja 2023.

(2023/C 158/02)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1043 |
| JPY | japanski jen | 149,66 |
| DKK | danska kruna | 7,4514 |
| GBP | funta sterlinga | 0,88265 |
| SEK | švedska kruna | 11,3265 |
| CHF | švicarski franak | 0,9809 |
| ISK | islandska kruna | 150,10 |
| NOK | norveška kruna | 11,8860 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 23,559 |
| HUF | mađarska forinta | 375,63 |
| PLN | poljski zlot | 4,5820 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9302 |
| TRY | turska lira | 21,5057 |
| AUD | australski dolar | 1,6564 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5045 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6687 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7717 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4704 |
| KRW | južnokorejski von | 1 472,70 |
| ZAR | južnoafrički rand | 20,1657 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,6330 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 211,37 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9174 |
| PHP | filipinski pezo | 61,083 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 37,524 |
| BRL | brazilski real | 5,5521 |
| MXN | meksički pezo | 19,8311 |
| INR | indijska rupija | 90,3465 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1043

JPY

japanski jen

149,66

DKK

danska kruna

7,4514

GBP

funta sterlinga

0,88265

SEK

švedska kruna

11,3265

CHF

švicarski franak

0,9809

ISK

islandska kruna

150,10

NOK

norveška kruna

11,8860

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

23,559

HUF

mađarska forinta

375,63

PLN

poljski zlot

4,5820

RON

rumunjski novi leu

4,9302

TRY

turska lira

21,5057

AUD

australski dolar

1,6564

CAD

kanadski dolar

1,5045

HKD

hongkonški dolar

8,6687

NZD

novozelandski dolar

1,7717

SGD

singapurski dolar

1,4704

KRW

južnokorejski von

1 472,70

ZAR

južnoafrički rand

20,1657

CNY

kineski renminbi-juan

7,6330

IDR

indonezijska rupija

16 211,37

MYR

malezijski ringit

4,9174

PHP

filipinski pezo

61,083

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

37,524

BRL

brazilski real

5,5521

MXN

meksički pezo

19,8311

INR

indijska rupija

90,3465

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

V. Objave

SUDSKI POSTUPCI

Sud EFTA-e

| 4.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 158/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 158/8

---

Zahtjev za savjetodavno mišljenje Suda EFTA-a koji je 25. listopada 2022. podnio Prizivni sud Kneževine Lihtenštajn (Fürstliches Obergericht) u predmetu Alexander Amann

(Predmet E-14/22)

(2023/C 158/03)

Dopisom Sudu EFTA-e od 25. listopada 2022., zaprimljenim u pisarnicu Suda 16. studenoga 2022., Fürstliches Obergericht (Prizivni sud Kneževine Lihtenštajn) podnio je zahtjev za savjetodavno mišljenje u predmetu Alexander Amann o sljedećim pitanjima:

| 1. | Dovodi li Direktiva 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uslugama na unutarnjem tržištu u pitanje odredbu kao što je članak 35. stavak 1. točka (c) Stručnih smjernica Lihtenštajnske odvjetničke komore kojom se odvjetnicima zabranjuje pružanje profesionalnih usluga određenim kategorijama potencijalnih stranaka i koja se, prema tumačenju lihtenštajnskog Ustavnog suda (Staatsgerichtshof), treba tumačiti na način da se „njome zabranjuje proaktivno oglašavanje odvjetnika kojim oni u određenim situacijama nude svoje usluge odabranim osobama (ili skupinama osoba) koje nisu izrazile interes za te usluge”? |
| --- | --- |

1.

Dovodi li Direktiva 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uslugama na unutarnjem tržištu u pitanje odredbu kao što je članak 35. stavak 1. točka (c) Stručnih smjernica Lihtenštajnske odvjetničke komore kojom se odvjetnicima zabranjuje pružanje profesionalnih usluga određenim kategorijama potencijalnih stranaka i koja se, prema tumačenju lihtenštajnskog Ustavnog suda (Staatsgerichtshof), treba tumačiti na način da se „njome zabranjuje proaktivno oglašavanje odvjetnika kojim oni u određenim situacijama nude svoje usluge odabranim osobama (ili skupinama osoba) koje nisu izrazile interes za te usluge”?

| 2. | Treba li članak 24. stavak 1. Direktive 2006/123/EZ tumačiti na način da se nacionalnom odredbom, u načelu, odvjetnicima ne može zabraniti da pisanim putem samoinicijativno kontaktiraju potencijalne stranke koje prethodno nisu bile njihovi klijenti, nakon što saznaju njihove osobne adrese, i ponude im svoje usluge, točnije, da ih zastupaju u postupku za naknadu štete koju su pretrpjeli isključivo kao investitori? |
| --- | --- |

2.

Treba li članak 24. stavak 1. Direktive 2006/123/EZ tumačiti na način da se nacionalnom odredbom, u načelu, odvjetnicima ne može zabraniti da pisanim putem samoinicijativno kontaktiraju potencijalne stranke koje prethodno nisu bile njihovi klijenti, nakon što saznaju njihove osobne adrese, i ponude im svoje usluge, točnije, da ih zastupaju u postupku za naknadu štete koju su pretrpjeli isključivo kao investitori?

---

| 4.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 158/9 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 158/9

---

PRESUDA SUDA

od 24. siječnja 2023.

u predmetu E-1/22

G. Modiano Limited i Standard Wool (UK) Limited protiv Nadzornog tijela EFTA-e

(Državne potpore – Program subvencija za norvešku vunu – Postupak za poništenje odluke Nadzornog tijela EFTA-e – Odbijanje pritužbe – Odluka donesena na kraju faze prethodnog ispitivanja – Obrazloženje – Nepostojanje bitne izmjene postojeće potpore)

(2023/C 158/04)

U predmetu E-1/22, G. Modiano Limited i Standard Wool (UK) Limited protiv Nadzornog tijela EFTA-e – ZAHTJEV za poništenje Odluke Nadzornog tijela EFTA-e u predmetu br. 84045 od 9. studenoga 2021., sustav subvencija za norvešku vunu, Sud, u sastavu Páll Hreinsson, predsjednik (sudac izvjestitelj), Bernd Hammermann i Ola Mestad (ad hoc), suci, presudio je 24. siječnja 2023. kao u izreci:

Sud:

| 1. | Odbacuje tužbu u cijelosti. |
| --- | --- |

1.

Odbacuje tužbu u cijelosti.

| 2. | Nalaže da G. Modiano Limited i Standard Wool (UK) Limited snose vlastite troškove te da solidarno plate troškove Nadzornog tijela EFTA-e. |
| --- | --- |

2.

Nalaže da G. Modiano Limited i Standard Wool (UK) Limited snose vlastite troškove te da solidarno plate troškove Nadzornog tijela EFTA-e.

---

| 4.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 158/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 158/10

---

PRESUDA SUDA

od 24. siječnja 2023.

u predmetu E-5/22

Christian Maitz protiv Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung i Liechtensteinische Familienausgleichskasse

(Socijalna sigurnost – Uredba (EZ) br. 883/2004 – Uredba (EZ) br. 987/2009 – Boravište u trećoj zemlji – Samozaposlena osoba – Mjerodavnost prava EGP-a – Preporuka Administrativne komisije – Članak 3. Sporazuma o EGP-u –Načelo lojalne suradnje)

(2023/C 158/05)

U predmetu E-5/22 Christian Maitz protiv Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung i Liechtensteinische Familienausgleichskasse – ZAHTJEV Sudu na temelju članka 34. Sporazuma među državama EFTA-e o osnivanju Nadzornog tijela i Suda, koji je podnio Prizivni sud Kneževine Lihtenštajn (Fürstliches Obergericht) u pogledu tumačenja Uredbe (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti i Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti, Sud, u sastavu Páll Hreinsson, predsjednik (sudac izvjestitelj), Bernd Hammermann i Ola Mestad (ad hoc), suci, presudio je 24. siječnja 2023. kao u izreci:

| 1. | Prema članku 2. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti nije uvjet da državljani države EGP-a imaju i boravište u državi EGP-a kako bi bili obuhvaćeni osobnim područjem primjene te uredbe.
  Sporazumom koji je država EGP-a sklopila s trećom zemljom u cilju da se područje primjene Uredbe (EZ) br. 883/2004 proširi na tu treću zemlju boravište pojedinca ne može se nametnuti kao uvjet koji odstupa od članka 2. stavka 1. i članka 11. te uredbe. |
| --- | --- |

1.

Prema članku 2. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti nije uvjet da državljani države EGP-a imaju i boravište u državi EGP-a kako bi bili obuhvaćeni osobnim područjem primjene te uredbe.

Sporazumom koji je država EGP-a sklopila s trećom zemljom u cilju da se područje primjene Uredbe (EZ) br. 883/2004 proširi na tu treću zemlju boravište pojedinca ne može se nametnuti kao uvjet koji odstupa od članka 2. stavka 1. i članka 11. te uredbe.

| 2. | Članak 19. stavak 2. Uredbe (EZ) br. 987/2009 o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 treba tumačiti na način da se njime ne zahtijeva da se potvrda izdaje isključivo u obliku prenosivog dokumenta A1 kako bi proizvela pravne učinke iz članka 5. stavka 1. te uredbe. |
| --- | --- |

2.

Članak 19. stavak 2. Uredbe (EZ) br. 987/2009 o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 treba tumačiti na način da se njime ne zahtijeva da se potvrda izdaje isključivo u obliku prenosivog dokumenta A1 kako bi proizvela pravne učinke iz članka 5. stavka 1. te uredbe.

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 4.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 158/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 158/11

---

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2023/C 158/06)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Ciliegia di Lari”

EU br.: PGI-IT-02855 - 30.6.2022

ZOI ( ) ZOZP (X)

1.   Naziv [ZOI-ja ili ZOZP-a]

„Ciliegia di Lari”

2.   Država članica ili treća zemlja

Italija

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   
  Vrsta proizvoda [kao u Prilogu XI.]

Razred 1.6. Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni

3.2.   
  Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Ciliegia di Lari” odnosi se na plodove trešnje Prunus avium L, iz porodice Rosaceae. Obuhvaća široku paletu sorti, od onih s mekim do onih s čvrstim i hrskavim mesom ploda, sa sjajnom kožom u rasponu od svjetlocrvene do tamnocrvene boje. Postoje i različite lokalne sorte koje proširuju ponudu dostupnu potrošačima i nude dodatne kvalitete. Sorte su:

Adriana, Big star, Bigarreau Moreau, Bigarreau Burlat, Bigarreau Napoleon, Black star, Celeste, Durone di Vignola, Early bigi, Early Korvik, Early star, Folfer, Ferrovia, Giorgia, Grace star, Isabella, Kordia, Kossara, Lala star, Lapins, Lory strong, New star, Prime Giant, Regina, Rita, Rocket, Sabrina, Samba, Sandra, Sylvia, SMS 280, Stella, Summer charm, Sunburst, Sweet Early, Sweet Heart, Van, Vera, Frisco, Royal Helen, Red Pacific, Nimba, Marysa, Durone giallo, Bella di Pistoia i Durone nero I.

Lokalni i tradicionalni kultivari: Crognolo, Cuore, Del Paretaio, Di Giardino, Di Nello, Di Guglielmo, Gambolungo, Marchiana, Morella, Papalina, Orlando, Precoce di Cevoli, Siso i Usigliano.

Kad se stavlja na raspolaganje za konzumaciju, proizvodi sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Ciliegia di Lari” moraju imati sljedeća svojstva:

Svojstva kvalitete:

prirodno sladak i voćni okus,

| — | stabljike pričvršćene na plod, |
| --- | --- |

—

stabljike pričvršćene na plod,

| — | stupnjevi Brixa ne manji od 14°. |
| --- | --- |

—

stupnjevi Brixa ne manji od 14°.

Veličina

Veličina ploda koji se jede svjež mora biti najmanje 22 mm, osim plodova lokalnih ili tradicionalnih sorti za koje je najmanja veličina 13 mm.

Zdravstvena i estetska svojstva ploda:

| — | cijeli i neoštećen, |
| --- | --- |

—

cijeli i neoštećen,

| — | čist, bez ikakvih vidljivih stranih tvari, |
| --- | --- |

—

čist, bez ikakvih vidljivih stranih tvari,

| — | zdrav, bez plijesni i vidljivih ostataka sredstava za zaštitu bilja, |
| --- | --- |

—

zdrav, bez plijesni i vidljivih ostataka sredstava za zaštitu bilja,

| — | bez štetnih organizama. |
| --- | --- |

—

bez štetnih organizama.

3.3.   
  Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

–

3.4.   
  Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Trešnja „Ciliegia di Lari” mora se uzgajati na području definiranom u točki 4.

3.5.   
  Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Trešnja „Ciliegia di Lari” može se staviti na raspolaganje za konzumaciju u pakiranju koje je tako zapečaćeno da se nakon otvaranja ne može ponovno upotrijebiti.

Trešnje namijenjene preradi, koje se ne mogu staviti na raspolaganje krajnjem potrošaču kao svježe voće, mogu se prodavati u rasutom stanju.

3.6.   
  Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Sva pakiranja moraju sadržavati sljedeće oznake:

| a) | ZOZP CILIEGA DI LARI; |
| --- | --- |

a)

ZOZP CILIEGA DI LARI;

| b) | logotip „Ciliegia di Lari”, opisan u nastavku; |
| --- | --- |

b)

logotip „Ciliegia di Lari”, opisan u nastavku;

| c) | europski logotip ZOZP-a u istom vidnom polju kao i logotip naveden u točki (b); |
| --- | --- |

c)

europski logotip ZOZP-a u istom vidnom polju kao i logotip naveden u točki (b);

| d) | naziv ili tvrtka i adresa pakiratelja. |
| --- | --- |

d)

naziv ili tvrtka i adresa pakiratelja.

Dopuštena je i upotreba oznaka koje se odnose na poduzeća, nazive, tvrtke, privatne robne marke i skupine pod uvjetom da nemaju pohvalni ton niti je vjerojatno da će kupca ili potrošača dovesti u zabludu.

U slučaju trešanja namijenjenih preradi, uz zakonom propisane podatke, najmanje jedna strana pakiranja ili spremnika mora sadržavati jasno čitljive riječi „ZOZP Ciliegia di Lari za preradu”. Logotip „Ciliegia di Lari” je sljedeći:

Image 1

Veličina logotipa može varirati ovisno o pakiranju, ali standardne dimenzije moraju ostati razmjerne.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Područje proizvodnje trešanja sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Ciliegia di Lari” obuhvaća administrativno područje sljedećih općina: Casciana Terme – Lari, Terricciola i Crespina-Lorenzana.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Zahtjev za priznavanje oznake „Ciliegia di Lari” temelji se na povijesnom ugledu stečenom zahvaljujući kvaliteti proizvoda. To je rezultat posebnih obilježja zemljopisnog područja koja pogoduju uzgoju stabala trešnje, a uključuju pedoklimatske, poljoprivredne, društvene, kulturne i gospodarske čimbenike. Međudjelovanje tih čimbenika temelj je ugleda proizvoda, koji je povezan s mjestom do te mjere da se povezuje s nazivom mjesta Lari.

Zahvaljujući dugoj povijesti proizvodnje trešanja „Ciliegia di Lari” uspostavljen je blizak odnos s potrošačima koji cijene njihovo prepoznatljivo svojstvo: prirodnu slatkoću. Na prodajnom mjestu potrošači prihvaćaju cijenu višu od cijene trešanja iz drugih područja.

Razgraničeno zemljopisno područje iz točke 4. oduvijek je važno područje za proizvodnju trešanja, što pokazuju povijesne i nedavne studije i istraživanja (M. Basso, S. Natali, 1959.; A. Funghi, 2004.; razni autori, urednik R. Massai, 2013.).

Područje proizvodnje trešanja „Ciliegia di Lari” odlikuje se pedoklimatskim uvjetima koji su posebno pogodni za uzgoj stabala trešnje i izravno utječu na kvalitetu plodova, koji su prirodno slatki (stupnjevi Brixa).

Teksture tla i režim temperature i padalina dva su čimbenika karakteristična za područje proizvodnje trešanja „Ciliegia di Lari” koji mogu utjecati na kvalitetu plodova: slatkoću izraženu u stupnjevima Brixa.

| — | Fizička svojstva poljoprivrednih tala na tom području, koja se sastoje od pijeska, mulja i gline, zahvaljujući vodnim resursima koje obično mogu pohraniti, omogućuju uzgajivačima da njihova stabla imaju dobro uravnotežen razvoj u svim trima fenološkim fazama: cvjetanje, razvoj i dozrijevanje plodova. Te su faze ključne za proizvodnju voća optimalne koncentracije šećera (stupnjevi Brixa). |
| --- | --- |

—

Fizička svojstva poljoprivrednih tala na tom području, koja se sastoje od pijeska, mulja i gline, zahvaljujući vodnim resursima koje obično mogu pohraniti, omogućuju uzgajivačima da njihova stabla imaju dobro uravnotežen razvoj u svim trima fenološkim fazama: cvjetanje, razvoj i dozrijevanje plodova. Te su faze ključne za proizvodnju voća optimalne koncentracije šećera (stupnjevi Brixa).

| — | Obrasce temperature i padalina na proizvodnom području karakteriziraju brojni čimbenici korisni za proizvodnju prirodno slatke trešnje, bez popratnih negativnih čimbenika. To područje nije posebno pogođeno kasnim mrazom, koji bi mogao spriječiti cvatnju. Blage proljetne temperature popraćene su umjerenim padalinama, što jamči optimalnu cvatnju i razvoj plodova. Isto tako, rijetke padaline u završnoj fazi dozrijevanja ograničavaju probleme pucanja trešanja. |
| --- | --- |

—

Obrasce temperature i padalina na proizvodnom području karakteriziraju brojni čimbenici korisni za proizvodnju prirodno slatke trešnje, bez popratnih negativnih čimbenika. To područje nije posebno pogođeno kasnim mrazom, koji bi mogao spriječiti cvatnju. Blage proljetne temperature popraćene su umjerenim padalinama, što jamči optimalnu cvatnju i razvoj plodova. Isto tako, rijetke padaline u završnoj fazi dozrijevanja ograničavaju probleme pucanja trešanja.

| — | Iskustvo uzgoja trešanja koje su poljoprivrednici na tom području stekli tijekom dugo vremena omogućilo im je da u najvećoj mogućoj mjeri iskoriste prednosti usklađivanja prirodnih svojstava zemlje s potencijalom različitih sorti, što je ključna kombinacija za proizvodnju kvalitetnog voća. |
| --- | --- |

—

Iskustvo uzgoja trešanja koje su poljoprivrednici na tom području stekli tijekom dugo vremena omogućilo im je da u najvećoj mogućoj mjeri iskoriste prednosti usklađivanja prirodnih svojstava zemlje s potencijalom različitih sorti, što je ključna kombinacija za proizvodnju kvalitetnog voća.

Paleta sorti dopuštenih za trešnju „Ciliegia di Lari” široka je, što je rezultat uravnoteženog načina na koji su proizvođači spojili sposobnost prilagodbe okolišu i postizanje zadovoljstva kupaca, odnosno dobre i uspješne sinergije između trešanja, okoliša i ljudskih resursa.

Paleta sorti kreće se od plodova s prilično mekanim mesom do plodova s čvrstim i hrskavim mesom, s kožom u rasponu od svijetlocrvene do tamnocrvene boje. Paleta je dodatno obilježena uključivanjem različitih lokalnih sorti koje povećavaju izbor dostupan potrošačima i nude dodatne kvalitete (Roselli G., Mariotti P., Il germoplasma del ciliegio [Germplazma stabla trešnje] – 1. Pokrajina Pisa, ARSIA e CNR Istituto sulla Propagazione delle Specie Legnose, Firenca, 1999.).

Trešnja „Ciliegia di Lari” u medijima

Publikacije u kojima se spominje „Ciliegia di Lari” uključuju: L'Italia del biologico [Organska Italija], 2002., str. 86., Guida Touring Club Italiano; Elena Tedeschi, Toscana inconsueta. Appunti ed itinerari per viaggiare oltre [Manje poznata Toskana, bilješke i planovi za putovanja izvan utabanih staza], 2017., goWare;

Frutta e Ortaggi in Italia [Svježe voće i povrće], 2005., Guida Touring Club Italiano.

Reputation in the past and present [Ugled u prošlosti i sadašnjosti]. Filmski žurnal distribuiran nacionalno u kinima – La settimana INCOM, br. 01925, „Italija, Lari (Pisa): četvrti festival trešanja”, 26. svibnja 1960., koji je izradilo filmsko poduzeće INCOM, a naknadno kupio Instituto Luce. U toj se epizodi prikazuje kako je naziv „Ciliegia di Lari” otad dio svakodnevnog i trgovačkog jezika.

I danas je proizvodnja trešanja na tom razgraničenom području sinonim za kvalitetu i slatkoću. Stoga su prepoznatljive i potrošačima na prodajnim mjestima u velikim maloprodajnim lancima gdje se prodaju pod nazivom „Ciliegia di Lari”.

Svi ti čimbenici znače da su potrošači prepoznali te i dalje prepoznaju proizvod s razgraničenog područja iz članka 3. kao proizvod „Ciliegia di Lari”.

Povijesni kontekst

Kako su naveli razni autori, uzgoj trešanja „Ciliegia di Lari” ima drevne korijene na brežuljcima pokrajine Pise. Iskustvo lokalnih poljoprivrednika, koje se prenosilo s generacije na generaciju i koje je podržano tekućim istraživanjima i primjenom posebnih uzgojnih tehnika, utrlo je put tome da se s vremenom uspješno uspostavi uzgoj trešanja „Ciliegia di Lari” i da postane dio povijesne, tradicionalne i kulturne baštine područja čiji je glavni centar za očuvanje i razvoj mjesta Lari.

Povijesno gledano, razni dokumenti naglašavaju stoljetnu kulturu i tradiciju uzgoja trešanja na razgraničenim područjima iz članka 3. Od 18. stoljeća na tržnici u okviru galerije u mjestu Lari, koja je bila jedna od najvećih i najprestižnijih u pokrajini Pisi do 50-ih godina 20. stoljeća, trešnja je bila najpopularniji proizvod. Uvelike su je cijenili trgovci na veliko i potrošači, kako zbog okusa tako i zbog ranog dozrijevanja, čimbenika koji su dodatno potaknuli proizvodnju, baš kao i činjenica da su te trešnje postizale dobru cijenu. (Tremolanti E., „Profilo storico delle cultivar di ciliegio con particolare riguardo al territorio larigiano” [„Povijesni profil kultivara trešnje s posebnim naglaskom na regiju Lari”], u Spunti di Natura economica: cenni di storia di cerealicoltura, panificazione, viticoltura e cultivar di ciliegio [Pitanja gospodarske prirode: kratka povijest uzgoja žitarica, proizvodnje kruha, vinogradarstva i kultivara trešnje], CLD Libri, Calcinaia (Pi), 2010.)

S obzirom na gospodarsku i kulturnu važnost trešnje za mjesto Lari, zahvaljujući inicijativi nekih lokalnih građana, ondje je 1957. održan prvi „Festival trešanja”. To je nesumnjivo jedan od najstarijih takvih događaja i najpoznatiji događaj na kojem su sudjelovale stotine posjetitelja. Od 1957. održano je čak 66 „Festivala trešanja u mjestu Lari”, bez prekida. Osim što se navodi u nizu publikacija, taj kontinuitet pokazuje gospodarsku i kulturnu važnost trešanja „Ciliegia di Lari” za područje na kojem su se kroz povijest proizvodile.

Da se proizvod cijenio i kao sastojak vidljivo je i u receptima za deserte koji se pojavljuju na internetu, primjerice na internetskim stranicama popcuisine.it i gazzettadelgusto.it. Recepti su objavljeni i u kuharicama, kao što je Il gelato a modo mio [Sladoled na moj način], Simone Bonini, Giunti 2016.

Upućivanje na objavljenu specifikaciju proizvoda

Cjelokupan tekst specifikacije proizvoda dostupan je na sljedećim internetskim stranicama:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ili

izravno na početnoj stranici Ministarstva za poljoprivrednu, prehrambenu, šumarsku i turističku politiku (www.politicheagricole.it), klikom na „Qualità” [„Kvaliteta”] (u gornjem desnom kutu zaslona), zatim na „Prodotti DOP IGP STG” [„Proizvodi ZOI ZOZP ZTS”] (na lijevoj strani zaslona) te naposljetku na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” [„Specifikacije podnesene na razmatranje Europskoj uniji”].

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

---

| 4.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 158/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 158/16

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2023/C 158/07)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Vallée du Torgan”

PGI-FR-A1112-AM02

Datum obavijesti: 24.2.2023.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Područje u neposrednoj blizini

U poglavlju I. specifikacije proizvoda sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Vallée du Torgan” mijenja se točka 4.2. „Područje u neposrednoj blizini”. Popis općina od kojih se sastoji područje u neposrednoj blizini ažuriran je u skladu sa službenim zemljopisnim šifrarnikom iz 2022. i nije došlo do promjena.

Tom se izmjenom omogućuje upućivanje na zemljopisno područje iz važeće verzije službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2022. koji objavljuje INSEE te se jamči pravna sigurnost razgraničenja zemljopisnog područja.

Ažurira se točka „Dodatni uvjeti – Područje u neposrednoj blizini” jedinstvenog dokumenta.

2.   Sorte vinove loze

U poglavlju I. specifikacije proizvoda sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Vallée du Torgan” mijenja se točka 5. „Sorte vinove loze”. Popis sorti za proizvodnju vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Vallée du Torgan” izmijenjen je kako slijedi:

| — | uvodi se 13 sorti koje su otporne na bolesti vinove loze:
  artaban N, cabernet blanc B, cabernet cortis N, floréal B, monarch N, muscaris B, Prior N, saphira B, soreli B, souvignier gris Rs. sauvignac B, vidoc N, voltis B. |
| --- | --- |

—

uvodi se 13 sorti koje su otporne na bolesti vinove loze:

artaban N, cabernet blanc B, cabernet cortis N, floréal B, monarch N, muscaris B, Prior N, saphira B, soreli B, souvignier gris Rs. sauvignac B, vidoc N, voltis B.

| — | uvodi se 14 sorti koje se mogu prilagođavati klimatskim promjenama:
  agiorgitiko N, alvarinho B, assyrtyko B, calabrese N carricante B, fiano B, montepulciano N, moschofilero Rs, parrellada B, primitivo N, roditis Rs, touriga nacional N, verdejo B, xinomavro N.
  Te su sorte otporne na sušu i kriptogamne bolesti. Trebaju manju količinu sredstava za zaštitu bilja, a njihova fiziološka i enološka svojstva odgovaraju sortama koje se upotrebljavaju za proizvodnju vina sa ZOZP-om. Te sorte ne mijenjaju svojstva vina sa ZOZP-om. |
| --- | --- |

—

uvodi se 14 sorti koje se mogu prilagođavati klimatskim promjenama:

agiorgitiko N, alvarinho B, assyrtyko B, calabrese N carricante B, fiano B, montepulciano N, moschofilero Rs, parrellada B, primitivo N, roditis Rs, touriga nacional N, verdejo B, xinomavro N.

Te su sorte otporne na sušu i kriptogamne bolesti. Trebaju manju količinu sredstava za zaštitu bilja, a njihova fiziološka i enološka svojstva odgovaraju sortama koje se upotrebljavaju za proizvodnju vina sa ZOZP-om. Te sorte ne mijenjaju svojstva vina sa ZOZP-om.

| — | brišu se sljedeće sorte: Altesse B, Mondeuse N.
  Te su izmjene prenesene u odjeljak „Sorte vinove loze” jedinstvenog dokumenta. |
| --- | --- |

—

brišu se sljedeće sorte: Altesse B, Mondeuse N.

Te su izmjene prenesene u odjeljak „Sorte vinove loze” jedinstvenog dokumenta.

3.   Tijelo nadležno za kontrolu

Poglavlje III. specifikacije proizvoda sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Vallée du Torgan” mijenja se radi pojednostavnjenja točke „Tijelo nadležno za kontrolu” te se pojašnjava da se kontrola usklađenosti sa specifikacijom proizvoda provodi na temelju kontrolnog plana koji odobrava treće tijelo koje je ovlastio Nacionalni institut za podrijetlo i kvalitetu (INAO), čime se jamči njezina mjerodavnost, nepristranost i neovisnost.

To pojednostavnjenje ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv

Vallée du Torgan

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOZP – zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

KRATAK OPIS

Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Vallée du Torgan” upotrebljava se za mirna crna, ružičasta, „gris”, „gris de gris” i bijela vina.

Vino „gris” ružičasto je vino vrlo blijede ružičaste boje. Vino „gris de gris” odnosi se na vino „gris” proizvedeno isključivo od sorti vinove loze gris.

Vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Vallée du Torgan” imaju najveći sadržaj hlapljivih kiselina od 13,26 meq/l (0,65 g/l izraženo kao H2SO4) ili 15,30 meq/l (0,75 g/l u H2SO4) za vina čija je malolaktična fermentacija dovršena do faze punjenja u boce.

Ukupna volumna alkoholna jakost (najmanja i najveća), ukupna kiselost i ukupni sadržaj sumporova dioksida utvrđeni su u propisima EU-a.

Boja crnih vina različitog je intenziteta. U njihovu mirisu i okusu izražen je mediteranski karakter koji spaja note crvenog voća i gariga, koje često poprimaju pikantne natruhe. Struktura tih vina razlikuje se ovisno o zrelosti i profilu proizvodnje, a obično sadržavaju zrele i blage tanine.

Boja ružičastih vina kreće se od najsvjetlije sive u slučaju vina „gris de gris” do izraženije ružičaste, ovisno o upotrijebljenim sortama grožđa i tehnikama maceracije. Ta su vina vrlo svježa, s karakterističnim voćnim ili cvjetnim notama.

Bijela vina uglavnom su blijedožute boje. Odlikuju se uravnoteženošću punine i svježine, a ističu se voćne arome, najčešće bijelog voća kao što su breskve i marelice.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 11 |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

11

Najmanja ukupna kiselost

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Enološki postupci

5.1.   Posebni enološki postupci

U pogledu enoloških postupaka u proizvodnji vina potrebno je poštovati obveze koje su određene na razini Zajednice te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

5.2.   Najveći prinosi

| 1. | Crna vina
  80 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

1.

Crna vina

80 hektolitara po hektaru

| 2. | Ružičasta i bijela vina
  90 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

2.

Ružičasta i bijela vina

90 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja i razvoj vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Vallée du Torgan” odvijaju se u sljedećim općinama departmana Aude: Paziols, Tuchan.

7.   Sorte vinove loze

Agiorgitiko N

Alicante Henri Bouschet N

Alvarinho – Albariño

Artaban N

Assyrtiko B

Bourboulenc B – Doucillon blanc

Cabernet blanc B

Cabernet cortis N

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Calabrese N

Carignan N

Carignan blanc B

Carmenère N

Carricante

Chardonnay B

Chasan B

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N – Cinsault

Clairette B

Clairette rose Rs

Colombard B

Cot N – Malbec

Fiano

Floreal B

Gamay N

Gewurztraminer Rs

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gros Manseng B

Macabeu B – Macabeo

Marsanne B

Marselan N

Mauzac B

Merlot N

Monarch N

Montepulciano

Morrastel N – Minustellu, Graciano

Moschofilero Rs

Mourvèdre N – Monastrell

Muscaris B

Muscat d'Alexandrie B – Muscat, Moscato

Muscat de Hambourg N – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains rouges Rg – Muscat, Moscato

Nielluccio N – Nielluciu

Négrette N

Parrellada B

Petit Manseng B

Petit Verdot N

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Piquepoul blanc B

Portan N

Primitivo N – Zinfandel

Prior N

Riesling B

Roditis Rs

Roussanne B

Saphira B

Sauvignac

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Sauvignon gris G – Fié gris

Semillon B

Soreli B

Souvignier gris Rs

Sylvaner B

Syrah N – Shiraz

Tempranillo N

Terret blanc B

Touriga nacional N

Ugni blanc B

Verdejo B

Vermentino B – Rolle

Vidoc N

Viognier B

Voltis B

Xinomavro N

8.   Opis povezanosti

8.1.   Posebnost zemljopisnog područja i posebnost proizvoda

Zemljopisno područje nalazi se na jugu Francuske, u regiji Languedoc-Roussillon, na oko trideset kilometara zračne udaljenosti od Sredozemnog mora i istočno od masiva Corbières u departmanu Aude, te obuhvaća općine Tuchan i Paziols u podnožju planine Tauch, koja se uzdiže do 917 metara. U sredini krajolika nalazi se dolina okružena strmim padinama. Uglavnom se uzgaja vinova loza, koja se prostire na 1 200 hektara u tim dvjema općinama.

Na krajnjem sjeveru uski je prijevoj, nakon kojeg se put nastavlja prema Villeneuveu. Na istoku se uzdiže vapnenačka visoravan Serre d’en Mouysset, koja sprječava strujanje morskog zraka. Na jugu vijugavi put vodi do granice s departmanom Pyrénées-Orientales. Naposljetku, prema zapadu se uz rijeku Verdouble prema selu Cucugnan proteže strmi klanac.

Torgan, prema kojem je ZOZP „Vallée du Torgan” dobio naziv, potok je koji se niz planinu Tauch slijeva u rijeku Verdouble.

Tlo je vrlo raznoliko zbog složene geološke povijesti tog područja. Od dvadeset definiranih tala, najzastupljeniji su škriljavci na sjeveru područja, vapnenački koluviji ili „grèzes” u podnožju planine Tauch, trijasni lapori, pudingov kamen ili konglomerati oblog šljunka na uzvisinama u općini Paziols i istočno od općine Tuchan. Sva su ta tla vrlo kamenita i plitka do srednje duboka. Naposljetku, središnje područje sastoji se od šljunčanih terasa i dubljih glinasto-vapnenačkih tala.

Klima je sredozemna, suha i vruća. Godišnje padaline u prosjeku iznose oko 700 mm, pri čemu kiše obično koncentrirano padaju nekoliko dana ujesen i na proljeće, često kao oluje i jaki pljuskovi. Područje je izrazito izloženo sunčevoj svjetlosti. Snažni sjeverni vjetar tramontana može puhati više dana zaredom (do 200 vjetrovitih dana godišnje) brzinom većom od 80 km/h. Taj suhi vjetar pomaže u suzbijanju peronospore tijekom vegetacijskog razdoblja i smanjuje rizik od pojave gljivice botrytis cinerea tijekom berbe.

U 19. stoljeću uzgoj vinove loze bio je zastupljeniji od drugih poljoprivrednih djelatnosti, posebno u odnosu na uzgoj žitarica i maslina koje bi tijekom oštrih zima oštetio jaki mraz.

Nakon vinogradarske krize 1907. vinogradari su se organizirali i 1913. izgradili zadružnu vinariju u općini Tuchan, a sljedeće godine i u općini Paziols. To je područje posebno pogodno za uzgoj vinove loze.

U veljači 1987. vino iz pokrajine Torgan („vin de pays du Torgan”) priznato je u pet općina departmana, a 1990. je zbog zemljopisne povezanosti i svojstava proizvoda ograničeno samo na dvije općine Tuchan i Paziols.

Sorte vinove loze za proizvodnju vina sa ZOZP-om „Vallée du Torgan” prilagođene su ekološkim uvjetima na tom području. Riječ je prije svega o tradicionalnim sredozemnim sortama carignan i grenache noir, koje su savršeno prilagođene nestašici vode tijekom ljeta te škrtim i plitkim tlima na obroncima. Druge komplementarne tradicionalne sorte su grenaches blancs i gris, maccabeu, cinsault, muscat d’Alexandrie i muscat à petit grain.

Posljednjih 15 godina ponovno se sadi vinova loza, a odabrane su sorte posebno prilagođene tlu i klimi tog područja. Dosad se uglavnom sadio merlot, i to na najdubljim tlima, posebno na aluvijalnom predjelu uz rijeku Verdouble u općini Paziols. Kad se ta sorta u proizvodnji vina miješa s drugima, daje pitkost i blag okus vinu. Sorta marselan, zasađena na nešto škrtijim tlima, i sorta syrah daju izraženu aromu i složenost profilu vina.

Strogo definirana pravila proizvodnje jamče zrelost grožđa i kvalitetu proizvoda.

Sorte grožđa koje se bere kad je potpuno zrelo daju vino s većom koncentracijom, koje je i dalje pitko, svježe i intenzivnih voćnih aroma. Vina mogu biti sortna ili miješana.

U pokrajini Torgan proizvodi se od 5 000 do 10 000 hl vina godišnje, od čega većinu proizvodi zadružna vinarija Tuchan-Paziols i jedna privatna vinarija. Proizvedene količine uvelike ovise o ljetnoj suši.

Proizvode se crna, bijela i ružičasta vina, ali većinu čine crna vina. Ružičasta vina neprestano se razvijaju, dok se jedinstvena vina „gris de gris” proizvode od sorte grenache gris koja je vrlo rasprostranjena na tom području.

8.2.   Uzročna povezanost posebnosti zemljopisnog područja i posebnosti proizvoda

Vina sa ZOZP-om „Vallée du Torgan” imaju snažan identitet koji proizlazi iz posebnih svojstava područja proizvodnje. Plitka do srednje duboka tla, izražena sredozemna klima, vinogradi na obroncima od 100 i 300 m nadmorske visine jamče kontrolirani rast vinove loze, čije dozrijevanje na godišnjoj razini odstupa za 10 dana u odnosu na vinovu lozu zasađenu uz obalu.

Strogo sredozemna, topla i suha klima s mnogo sunca potiče potpuno dozrijevanje sorti vinove loze sa ZOZP-om, što omogućuje proizvodnju crnih vina s aromama crvenog voća i gariga te zrelim i blagim taninima te ružičastih, „gris” i bijelih vina, koja se odlikuju uravnoteženošću punine, svježine i aromatičnosti.

Uz to, proizvodnji vina „Vallée du Torgan” doprinose poduzetni trgovci s dobro strukturiranim prodajnim timovima koji ta vina promiču na tradicionalnim francuskim tržištima, u velikim maloprodajnim lancima, ali i na izvoznim tržištima. Zahvaljujući toj distribucijskoj mreži koja je usko povezana s područjem proizvodnje vina „Vallée du

Torgan”, ta su vina u posljednjih 20 godina stekla ugled, zbog kojeg se planira povećanje proizvodnje kako bi se zadovoljile potrebe novih tržišta.

Kao gotovo jedina kultura koja se uzgaja na tom području, vinova loza zaštitni je znak tog krajolika i pokretač gospodarstva dviju općina.

Vinogradi, zasađeni kao mozaik na malim zemljišnim česticama, uvelike doprinose održavanju otvorenih područja u šumskom krajoliku osjetljivom na požar i stoga imaju ključnu ulogu u očuvanju biološke raznolikosti.

Sve preinake koje je uvelo nekoliko generacija vinogradara omogućile su promicanje vinskog turizma i povećale ugled proizvodâ i njihovu prepoznatljivost.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini, za koje je određeno odstupanje u pogledu proizvodnje i razvoja vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Vallée du Torgan”, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika od 1. siječnja 2022. čine susjedne općine zemljopisnog područja:

departman Aude:

Albas, Albières, Auriac, Bouisse, Cascastel-des-Corbières, Coustouge, Cucugnan, Davejean, Dernacueillette, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Félines-Termenès, Fontjoncouse, Fraissé-des-Corbières, Jonquières, Lairière, Lanet, Laroque-de-Fa, Maisons, Massac, Montgaillard, Montjoi, Mouthoumet, Padern, Palairac, Quintillan, Rouffiac-des-Corbières, Saint-Jean-de-Barrou, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Salza, Soulatgé, Termes, Thézan-des-Corbières, Vignevieille, Villeneuve-les-Corbières, Villerouge-Termenès, Villesèque-des-Corbières,

departman Pyrénées-Orientales:

Ansignan, Bélesta, Caramany, Cases-de-Pène, Cassagnes, Caudiès-de-Fenouillèdes, Espira-de-l'Agly, Estagel, Fenouillet, Fosse, Lansac, Latour-de-France, Lesquerde, Maury, Montner, Opoul-Périllos, Peyrestortes, Pia, Planèzes, Prugnanes, Rasiguères, Rivesaltes, Saint-Arnac, Saint-Martin-de-Fenouillet, Saint-Paul-de-Fenouillet, Salses-le-Château, Tautavel, Vingrau, Vira.

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Vallée du Torgan” može se dopuniti nazivom jedne ili više sorti grožđa.

Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Vallée du Torgan” može se dopuniti izrazom „primeur” (mlado) ili „nouveau” (novo).

Ako se izraz „Indication géographique protégée” („zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla”) zamjenjuje tradicionalnim izrazom „Vin de pays” („regionalno vino”), na etiketi se nalazi logotip ZOZP-a Europske unije.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5e316de2-332d-4137-9b0b-d3174f0bbdec

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 4.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 158/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 158/23

---

Obavijest upućena u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2023/908 Maulawiju Rajabu i Sultanu Azizu Azamu, čija su imena uvrštena na popis na koji se upućuje u člancima 2., 3. i 7. Uredbe Vijeća (EZ) br. 881/2002 od 27. svibnja 2002. o uvođenju određenih posebnih mjera ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s organizacijama ISIL-om (Da'esh) i Al-Qaidom

(2023/C 158/08)

1.

Popis koji je sastavio taj odbor UN-a obuhvaća:

| — | ISIL (Da'esh) i Al-Qaidu, |
| --- | --- |

—

ISIL (Da'esh) i Al-Qaidu,

| — | fizičke ili pravne osobe, subjekte, tijela i skupine povezane s ISIL-om (Da'esh) i Al-Qaidom, te |
| --- | --- |

—

fizičke ili pravne osobe, subjekte, tijela i skupine povezane s ISIL-om (Da'esh) i Al-Qaidom, te

| — | pravne osobe, subjekte i tijela čiji je vlasnik ili koje kontrolira bilo koja od tih povezanih osoba, subjekata, tijela ili skupina ili koji potonje podupiru na drugi način. |
| --- | --- |

—

pravne osobe, subjekte i tijela čiji je vlasnik ili koje kontrolira bilo koja od tih povezanih osoba, subjekata, tijela ili skupina ili koji potonje podupiru na drugi način.

Djela ili aktivnosti koje upućuju na to da su pojedinac, skupina, poduzeće ili subjekt „povezani s” ISIL-om (Da'esh) i Al-Qaidom obuhvaćaju:

| (a) | sudjelovanje u financiranju, planiranju, olakšavanju, pripremi ili počinjenju djela ili aktivnosti Al-Qaide, ISIL-a (Da'esh) ili bilo koje njihove ćelije, pridruženog člana, odcijepljene skupine ili izvedene skupine, u vezi s njima, pod njihovim imenom, u njihovo ime ili za potporu njima; |
| --- | --- |

(a)

sudjelovanje u financiranju, planiranju, olakšavanju, pripremi ili počinjenju djela ili aktivnosti Al-Qaide, ISIL-a (Da'esh) ili bilo koje njihove ćelije, pridruženog člana, odcijepljene skupine ili izvedene skupine, u vezi s njima, pod njihovim imenom, u njihovo ime ili za potporu njima;

| (b) | nabavu, prodaju ili prijenos oružja i povezanog materijala prethodno navedenima; |
| --- | --- |

(b)

nabavu, prodaju ili prijenos oružja i povezanog materijala prethodno navedenima;

| (c) | vrbovanje za bilo koga od njih; ili |
| --- | --- |

(c)

vrbovanje za bilo koga od njih; ili

| (d) | podupiranje djela ili aktivnosti bilo koga od njih na neki drugi način. |
| --- | --- |

(d)

podupiranje djela ili aktivnosti bilo koga od njih na neki drugi način.

2.

Maulawi Rajab i Sultan Aziz Azam mogu u svakom trenutku pravobranitelju UN-a dostaviti zahtjev, sa svom popratnom dokumentacijom, za ponovno razmatranje odluke o uvrštenju na navedeni popis UN-a. Zahtjeve treba poslati na sljedeću adresu:

| United Nations - Office of the Ombudsperson |
| --- |
| Room DC2-2206 |
| New York, NY 10017 |
| SJEDINJENE AMERIČKE DRŽAVE |

United Nations - Office of the Ombudsperson

Room DC2-2206

New York, NY 10017

SJEDINJENE AMERIČKE DRŽAVE

Tel. +1 2129632671

Faks +1 2129631300/3778

E-pošta: ombudsperson@un.org

Dodatne informacije:

https://www.un.org/securitycouncil/sanctions/1267/aq_sanctions_list/procedures-for-delisting

3.

Na osobe i subjekte obuhvaćene Prilogom I. primjenjuju se sljedeće mjere iz Uredbe (EZ) br. 881/2002:

| (1) | zamrzavanje svih financijskih sredstava i gospodarskih izvora koji pripadaju osobama i subjektima navedenima u Prilogu I. ili su u njihovu vlasništvu, posjedu ili pod njihovim nadzorom, što se odnosi i na treće strane koje djeluju u njihovo ime ili prema njihovim uputama te (opća) zabrana izravnog ili neizravnog stavljanja financijskih sredstava i gospodarskih izvora na raspolaganje ili u korist uvrštenih navedenih osoba i subjekata (članci 2. i 2.a) te |
| --- | --- |

(1)

zamrzavanje svih financijskih sredstava i gospodarskih izvora koji pripadaju osobama i subjektima navedenima u Prilogu I. ili su u njihovu vlasništvu, posjedu ili pod njihovim nadzorom, što se odnosi i na treće strane koje djeluju u njihovo ime ili prema njihovim uputama te (opća) zabrana izravnog ili neizravnog stavljanja financijskih sredstava i gospodarskih izvora na raspolaganje ili u korist uvrštenih navedenih osoba i subjekata (članci 2. i 2.a) te

| (2) | zabrana izravnog ili neizravnog pružanja tehničkih savjeta, pomoći ili obuke u vezi s vojnim aktivnostima, što se osobito odnosi na osposobljavanje i pomoć u vezi s proizvodnjom, održavanjem i uporabom oružja i povezanog materijala svih vrsta, bilo kojem pojedincu ili subjektu navedenom u Prilogu 1. (članak 3.) |
| --- | --- |

(2)

zabrana izravnog ili neizravnog pružanja tehničkih savjeta, pomoći ili obuke u vezi s vojnim aktivnostima, što se osobito odnosi na osposobljavanje i pomoć u vezi s proizvodnjom, održavanjem i uporabom oružja i povezanog materijala svih vrsta, bilo kojem pojedincu ili subjektu navedenom u Prilogu 1. (članak 3.)

4.

| Europska komisija |
| --- |
| „Mjere ograničavanja” |
| Rue Joseph II 54 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Europska komisija

„Mjere ograničavanja”

Rue Joseph II 54

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

5.

Dotičnim osobama i subjektima skreće se pozornost i na mogućnost osporavanja Provedbene uredbe (EU) br. 2023/908 pred Općim sudom Europske unije, u skladu s uvjetima utvrđenima u članku 263. stavcima četvrtom i šestom Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

6.

Radi pravne sigurnosti, osobama i subjektima uvrštenima u Prilog I. ukazuje se da mogu podnijeti zahtjev nadležnim tijelima odgovarajuće države članice ili država članica, kako su navedena na popisu iz Priloga II. Uredbi (EZ) br. 881/2002, radi dobivanja dopuštenja za korištenje zamrznutim financijskim sredstvima i gospodarskim izvorima za osnovne potrebe ili određena plaćanja u skladu s člankom 2.a te uredbe.

---

(1)  SL L 255, 21.9.2016., str. 25.

1

(2)  SL L 116, 4.5.2023., str. 10..

2

(3)  SL L 139, 29.5.2002., str. 9.

3

---

Ispravci

| 4.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 158/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 158/25

---

Ispravak odluke Vijeća od 21. ožujka 2023. o imenovanju zamjenika člana Savjetodavnog odbora za sigurnost i zdravlje na radu za Dansku

(
  Službeni list Europske unije C 109 od 24. ožujka 2023
  .)

(2023/C 158/09)

Na stranici 71., u članku 1.

umjesto:

| „I. | PREDSTAVNICI VLADA” |
| --- | --- |

„I.

treba stajati:

| „II. | PREDSTAVNICI SINDIKATA”. |
| --- | --- |

„II.

---