# Euroopan unionin C 129/2023

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 129 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 66. vuosikerta13. huhtikuu 2023 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 129

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

66. vuosikerta13. huhtikuu 2023

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2023/C 129/01 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.11005 – RENAULT / MINTH / JV) (
  1
  ) | 1 |

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2023/C 129/01

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.11005 – RENAULT / MINTH / JV) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2023/C 129/02 | Euron kurssi – 12. huhtikuuta 2023 | 2 |
| 2023/C 129/03 | Neuvoston asetuksen (EY) nro 1005/2008 22 artiklan 2 kohdan mukaisesti julkaistu Euroopan komission tiedote asetuksen (EY) nro 1005/2008 20 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan sekä liitteen III mukaisista lippuvaltioiden ilmoituksista (valtioiden ja niiden toimivaltaisten viranomaisten luettelo) | 3 |
| | EUROOPAN TALOUSALUEESEEN LIITTYVÄT TIEDOTTEET |
| | EFTAn valvontaviranomainen |
| 2023/C 129/04 | Päätös N:o 44/23/KOL, annettu 8 päivänä maaliskuuta 2023, muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta valtiontuesta, jota väitetään myönnetyn Faricelle – Kehotus huomautusten esittämiseen valtiontuesta valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti | 22 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2023/C 129/02

Euron kurssi – 12. huhtikuuta 2023

2

2023/C 129/03

Neuvoston asetuksen (EY) nro 1005/2008 22 artiklan 2 kohdan mukaisesti julkaistu Euroopan komission tiedote asetuksen (EY) nro 1005/2008 20 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan sekä liitteen III mukaisista lippuvaltioiden ilmoituksista (valtioiden ja niiden toimivaltaisten viranomaisten luettelo)

3

EUROOPAN TALOUSALUEESEEN LIITTYVÄT TIEDOTTEET

EFTAn valvontaviranomainen

2023/C 129/04

Päätös N:o 44/23/KOL, annettu 8 päivänä maaliskuuta 2023, muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta valtiontuesta, jota väitetään myönnetyn Faricelle – Kehotus huomautusten esittämiseen valtiontuesta valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti

22

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2023/C 129/05 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu tuote-eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen | 47 |
| 2023/C 129/06 | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 94 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun yhtenäisen asiakirjan sekä tuote-eritelmän julkaisutietojen julkaiseminen erään viinialan nimityksen osalta | 61 |
| 2023/C 129/07 | Nimen rekisteröintihakemuksen julkaiseminen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla | 67 |

V   Ilmoitukset

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2023/C 129/05

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu tuote-eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen

47

2023/C 129/06

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 94 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun yhtenäisen asiakirjan sekä tuote-eritelmän julkaisutietojen julkaiseminen erään viinialan nimityksen osalta

61

2023/C 129/07

Nimen rekisteröintihakemuksen julkaiseminen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla

67

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 13.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 129/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 129/1

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.11005 – RENAULT / MINTH / JV)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2023/C 129/01)

Komissio päätti 6. maaliskuuta 2023 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan yhdessä 6 artiklan 2 kohdan kanssa. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32023M11005. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32023M11005. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 13.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 129/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 129/2

---

Euron kurssi (1)

12. huhtikuuta 2023

(2023/C 129/02)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,0922 |
| JPY | Japanin jeniä | 146,09 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4506 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,88038 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 11,3480 |
| CHF | Sveitsin frangia | 0,9853 |
| ISK | Islannin kruunua | 149,10 |
| NOK | Norjan kruunua | 11,4745 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 23,421 |
| HUF | Unkarin forinttia | 376,23 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,6631 |
| RON | Romanian leuta | 4,9385 |
| TRY | Turkin liiraa | 21,0976 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6377 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4728 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,5737 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,7649 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,4538 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 448,10 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 20,1330 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,5183 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 16 253,32 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,8193 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 60,291 |
| RUB | Venäjän ruplaa | |
| THB | Thaimaan bahtia | 37,391 |
| BRL | Brasilian realia | 5,4635 |
| MXN | Meksikon pesoa | 19,7972 |
| INR | Intian rupiaa | 89,6875 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,0922

JPY

Japanin jeniä

146,09

DKK

Tanskan kruunua

7,4506

GBP

Englannin puntaa

0,88038

SEK

Ruotsin kruunua

11,3480

CHF

Sveitsin frangia

0,9853

ISK

Islannin kruunua

149,10

NOK

Norjan kruunua

11,4745

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

23,421

HUF

Unkarin forinttia

376,23

PLN

Puolan zlotya

4,6631

RON

Romanian leuta

4,9385

TRY

Turkin liiraa

21,0976

AUD

Australian dollaria

1,6377

CAD

Kanadan dollaria

1,4728

HKD

Hongkongin dollaria

8,5737

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,7649

SGD

Singaporen dollaria

1,4538

KRW

Etelä-Korean wonia

1 448,10

ZAR

Etelä-Afrikan randia

20,1330

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,5183

IDR

Indonesian rupiaa

16 253,32

MYR

Malesian ringgitiä

4,8193

PHP

Filippiinien pesoa

60,291

RUB

Venäjän ruplaa

THB

Thaimaan bahtia

37,391

BRL

Brasilian realia

5,4635

MXN

Meksikon pesoa

19,7972

INR

Intian rupiaa

89,6875

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 13.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 129/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 129/3

---

Neuvoston asetuksen (EY) nro 1005/2008 22 artiklan 2 kohdan mukaisesti julkaistu Euroopan komission tiedote asetuksen (EY) nro 1005/2008 20 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan sekä liitteen III mukaisista lippuvaltioiden ilmoituksista (valtioiden ja niiden toimivaltaisten viranomaisten luettelo)

(2023/C 129/03)

Jäljempänä mainitut kolmannet maat ovat ilmoittaneet Euroopan komissiolle neuvoston asetuksen (EY) nro 1005/2008 (1) 20 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan sekä liitteen III mukaisesti ne julkiset viranomaiset, joilla on asetuksen 12 artiklassa käyttöönotetun saalistodistusjärjestelmän mukaisesti seuraavat valtuudet:

| a) | lippunsa alla purjehtivien kalastusalusten rekisteröinti; |
| --- | --- |

a)

lippunsa alla purjehtivien kalastusalusten rekisteröinti;

| b) | kalastuslisenssien myöntäminen kalastusaluksilleen ja lisenssien voimassaolon keskeyttäminen tai niiden peruuttaminen; |
| --- | --- |

b)

kalastuslisenssien myöntäminen kalastusaluksilleen ja lisenssien voimassaolon keskeyttäminen tai niiden peruuttaminen;

| c) | 12 artiklassa tarkoitetuissa saalistodistuksissa annettujen tietojen todenmukaisuuden todistaminen ja näiden todistusten varmentaminen; |
| --- | --- |

c)

12 artiklassa tarkoitetuissa saalistodistuksissa annettujen tietojen todenmukaisuuden todistaminen ja näiden todistusten varmentaminen;

| d) | lakien, asetusten ja säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden, joita niiden kalastusalusten on noudatettava, täytäntöönpano, valvonta ja noudattamisen valvonta; |
| --- | --- |

d)

lakien, asetusten ja säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden, joita niiden kalastusalusten on noudatettava, täytäntöönpano, valvonta ja noudattamisen valvonta;

| e) | saalistodistusten tarkistaminen jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten avustamiseksi 20 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun hallinnollisen yhteistyön osana; |
| --- | --- |

e)

saalistodistusten tarkistaminen jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten avustamiseksi 20 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun hallinnollisen yhteistyön osana;

| f) | liitteessä II olevan mallin mukaisten saalistodistuslomakkeiden toimittaminen; sekä |
| --- | --- |

f)

liitteessä II olevan mallin mukaisten saalistodistuslomakkeiden toimittaminen; sekä

| g) | näiden ilmoitusten ajan tasalle saattaminen.






  Kolmas maa | Toimivaltaiset viranomaiset |
| --- | --- | --- |
| ALBANIA | (a)






  — | Albanian General Harbour Masters (Ministry Transport and Infrastructure) |

g)

näiden ilmoitusten ajan tasalle saattaminen.

Kolmas maa

Toimivaltaiset viranomaiset

ALBANIA

(a)

—

Albanian General Harbour Masters (Ministry Transport and Infrastructure)

(b):

| — | Commission for Examination of Applications for Fishing Permittion (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration), through National Licensing Center (Ministry of Economical Development, Tourism, Trade and Interpreneurship) |
| --- | --- |

—

Commission for Examination of Applications for Fishing Permittion (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration), through National Licensing Center (Ministry of Economical Development, Tourism, Trade and Interpreneurship)

(c), (d), (e):

| — | Sector of Fishery Monitoring and Control (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration) |
| --- | --- |

—

Sector of Fishery Monitoring and Control (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration)

(f) and (g):

| — | The Directorate of Agriculture Production and Trade Policies (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration) |
| --- | --- |

—

The Directorate of Agriculture Production and Trade Policies (Ministry of Agriculture, Rural Development & Water Administration)

ALGERIA

(a) to (d):

| — | Directions de la Pêche et des Ressources Halieutiques des Wilayas de:






  — | El Tarf, |
| --- | --- | --- |

—

Directions de la Pêche et des Ressources Halieutiques des Wilayas de:

—

El Tarf,

| — | Annaba, |
| --- | --- |

—

Annaba,

| — | Skikda, |
| --- | --- |

—

Skikda,

| — | Jijel, |
| --- | --- |

—

Jijel,

| — | Bejaian, |
| --- | --- |

—

Bejaian,

| — | Tizi Ouzou, |
| --- | --- |

—

Tizi Ouzou,

| — | Boumerdes, |
| --- | --- |

—

Boumerdes,

| — | Alger, |
| --- | --- |

—

Alger,

| — | Tipaza, |
| --- | --- |

—

Tipaza,

| — | Chlef, |
| --- | --- |

—

Chlef,

| — | Mostaganem, |
| --- | --- |

—

Mostaganem,

| — | Oran, |
| --- | --- |

—

Oran,

| — | Ain Temouchent, |
| --- | --- |

—

Ain Temouchent,

| — | Tlemcen. |
| --- | --- |

—

Tlemcen.

(e) to (g):

| — | Ministère de la Pêche et des Ressources Halieutiques |
| --- | --- |

—

Ministère de la Pêche et des Ressources Halieutiques

ANGOLA

(a):

| — | Conservatória do registo de propriedade (subordinada ao Ministério da Justiça) / Instituto Marítimo Portuário de Angola – IMPA (subordinada ao Ministério dos Transportes) |
| --- | --- |

—

Conservatória do registo de propriedade (subordinada ao Ministério da Justiça) / Instituto Marítimo Portuário de Angola – IMPA (subordinada ao Ministério dos Transportes)

(b):

| — | Ministra das Pescas e do Mar |
| --- | --- |

—

Ministra das Pescas e do Mar

(c):

| — | Direcção Nacional de Pescas (DNP) |
| --- | --- |

—

Direcção Nacional de Pescas (DNP)

(d) :

| — | Serviço Nacional de Fiscalização Pesqueira e da Aquicultura (SNFPA) |
| --- | --- |

—

Serviço Nacional de Fiscalização Pesqueira e da Aquicultura (SNFPA)

(e), (f), (g):

| — | Direcção Nacional de Pescas (Ministério das Pescas e do Mar) |
| --- | --- |

—

Direcção Nacional de Pescas (Ministério das Pescas e do Mar)

ANTIGUA JA BARBUDA

(a) to (g):

| — | Chief Fisheries Officer, Fisheries Division, Ministry of Agriculture, Lands, Housing and Environment. |
| --- | --- |

—

Chief Fisheries Officer, Fisheries Division, Ministry of Agriculture, Lands, Housing and Environment.

ARGENTIINA

(a) to (g):

| — | Dirección Nacional de Coordinación y Fiscalización Pesquera (Ministerio de Agricultura, Ganadería y Pesca) |
| --- | --- |

—

Dirección Nacional de Coordinación y Fiscalización Pesquera (Ministerio de Agricultura, Ganadería y Pesca)

AUSTRALIA

(a) to (e):

| — | Australian Fisheries Management Authority;
  Department of Primary Industries and Regional Development, Western Australia;
  Department of Primary Industries, New South Wales;
  Department
  of Agriculture and Fisheries, Queensland;
  Department of Natural Resources and Environment, Tasmania;
  Victoria Fishing Authority;
  Department of Primary Industries and Regions, South Australia |
| --- | --- |

—

Australian Fisheries Management Authority;

Department of Primary Industries and Regional Development, Western Australia;

Department of Primary Industries, New South Wales;

Department

of Agriculture and Fisheries, Queensland;

Department of Natural Resources and Environment, Tasmania;

Victoria Fishing Authority;

Department of Primary Industries and Regions, South Australia

(f) to (g):

| — | The Australian Government Department of Agriculture,
  Water and the Environment |
| --- | --- |

—

The Australian Government Department of Agriculture,

Water and the Environment

BAHAMA

(a) and (b):

| — | Port Department, within the Ministry of The Environment / Department of Marine Resources |
| --- | --- |

—

Port Department, within the Ministry of The Environment / Department of Marine Resources

(c) to (g) :

| — | Department of Marine Resources |
| --- | --- |

—

Department of Marine Resources

BANGLADESH

(a):

| — | Mercantile Marine Department |
| --- | --- |

—

Mercantile Marine Department

(b) to (f):

| — | Marine Fisheries Office |
| --- | --- |

—

Marine Fisheries Office

(g):

| — | Ministry of Fisheries and Livestock |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Livestock

BELIZE

(a):

| — | The International Merchant Marine Registry of Belize (INMARBE) |
| --- | --- |

—

The International Merchant Marine Registry of Belize (INMARBE)

(c) to (g):

| — | Belize High Seas Fisheries Unit, Ministry of Finance, Government of Belize |
| --- | --- |

—

Belize High Seas Fisheries Unit, Ministry of Finance, Government of Belize

BENIN

(a):

| — | Direction de la Marine Marchande / Ministère en charge de l’Economie Maritime; Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches |
| --- | --- |

—

Direction de la Marine Marchande / Ministère en charge de l’Economie Maritime; Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches

(b) :

| — | Direction des Pêches / Ministère en charge de la Pêche; Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches |
| --- | --- |

—

Direction des Pêches / Ministère en charge de la Pêche; Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches

(c),(e),(f),(g):

| — | Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches |
| --- | --- |

—

Service Contrôle et Suivi des Produits et des Filières Halieutiques de la Direction des Pêches

(d):

| — | Direction des Pêches / Ministère en charge de la Pêche |
| --- | --- |

—

Direction des Pêches / Ministère en charge de la Pêche

BRASILIA

(a) to (g):

| — | Ministry of Agriculture, Livestock and Food Supply |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture, Livestock and Food Supply

KAMERUN (2)

(a):

| — | Ministère des Transports |
| --- | --- |

—

Ministère des Transports

(b) to (g):

| — | Ministère de l'Elevage, des Pêches et Industries Animales |
| --- | --- |

—

Ministère de l'Elevage, des Pêches et Industries Animales

KANADA

(a) to (g):

| — | Assistant Deputy Minister of Fisheries and Harbour Management |
| --- | --- |

—

Assistant Deputy Minister of Fisheries and Harbour Management

KAP VERDE

(a):

| — | Institut Maritime et Portuaire (IMP) / Instituto Marítimo e Portuário (IMP) |
| --- | --- |

—

Institut Maritime et Portuaire (IMP) / Instituto Marítimo e Portuário (IMP)

(b):

| — | Direction Générale des Ressources Marines (DGRM) / Direção Geral dos Recursos Marinhos (DGRM) |
| --- | --- |

—

Direction Générale des Ressources Marines (DGRM) / Direção Geral dos Recursos Marinhos (DGRM)

(c),(d),(e),(f),(g):

| — | Unité d’inspection et garantie de qualité (UIGQ) / Unidade de Inspecção e Garantia de Qualidade (UIGQ) |
| --- | --- |

—

Unité d’inspection et garantie de qualité (UIGQ) / Unidade de Inspecção e Garantia de Qualidade (UIGQ)

CHILE

(a):

| | Dirección General del Territorio Marítimo y Marina Mercante, de la Armada de Chile |
| --- | --- |

Dirección General del Territorio Marítimo y Marina Mercante, de la Armada de Chile

(b):

| — | Subsecretaría de Pesca |
| --- | --- |

—

Subsecretaría de Pesca

(c) to (f):

| — | Servicio Nacional de Pesca |
| --- | --- |

—

Servicio Nacional de Pesca

(g):

| — | Subsecretaria de Pesca |
| --- | --- |

—

Subsecretaria de Pesca

KIINA

(a) to (g):

| — | Bureau of Fisheries, Ministry of Agriculture and Rural Affairs (MARA), P.R. China |
| --- | --- |

—

Bureau of Fisheries, Ministry of Agriculture and Rural Affairs (MARA), P.R. China

KOLUMBIA

(a):

| — | Dirección General Marítima |
| --- | --- |

—

Dirección General Marítima

(b) to (f):

| — | Autoridad Nacional de Acuicultura y Pesca (AUNAP) |
| --- | --- |

—

Autoridad Nacional de Acuicultura y Pesca (AUNAP)

(g):

| — | Director de Pesca y Acuicultura |
| --- | --- |

—

Director de Pesca y Acuicultura

COSTA RICA

(a):

| — | Oficina de Bienes Muebles, Dirección Nacional de Registro
  Público, Ministerio de Justicia y Gracia |
| --- | --- |

—

Oficina de Bienes Muebles, Dirección Nacional de Registro

Público, Ministerio de Justicia y Gracia

(b):

| — | Presidente Ejecutivo, Instituto Costarricense de Pesca y
  Acuicultura |
| --- | --- |

—

Presidente Ejecutivo, Instituto Costarricense de Pesca y

Acuicultura

(c):

| — | Dirección General Técnica, Instituto Costarricense de Pesca y
  Acuicultura |
| --- | --- |

—

Dirección General Técnica, Instituto Costarricense de Pesca y

Acuicultura

(d):

| — | Unidad de Control Pesquero / Instituto Costarricense
  de Pesca y Acuicultura / Director General del Servicio
  Nacional de Guardacostas, Ministerio de Seguridad Pública,
  Gobernación y Policía |
| --- | --- |

—

Unidad de Control Pesquero / Instituto Costarricense

de Pesca y Acuicultura / Director General del Servicio

Nacional de Guardacostas, Ministerio de Seguridad Pública,

Gobernación y Policía

(e):

| — | Departamento de Cooperación Internacional / Instituto
  Costarricense de Pesca y Acuicultura |
| --- | --- |

—

Departamento de Cooperación Internacional / Instituto

Costarricense de Pesca y Acuicultura

(f):

| — | Dirección General Técnica o instancia competente del Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura |
| --- | --- |

—

Dirección General Técnica o instancia competente del Instituto Costarricense de Pesca y Acuicultura

(g):

| — | Ministro de Agricultura y Ganadería, Ministerio de Agricultura y Ganadería |
| --- | --- |

—

Ministro de Agricultura y Ganadería, Ministerio de Agricultura y Ganadería

KUUBA

(a):

| — | Registro Marítimo Nacional |
| --- | --- |

—

Registro Marítimo Nacional

(b),(c),(e):

| — | Oficina Nacional de Inspección Pesquera (ONIP) |
| --- | --- |

—

Oficina Nacional de Inspección Pesquera (ONIP)

(d):

| — | Dirección de Ciencias y Regulaciones Pesqueras and Oficina
  Nacional de Inspección Pesquera |
| --- | --- |

—

Dirección de Ciencias y Regulaciones Pesqueras and Oficina

Nacional de Inspección Pesquera

(f):

| — | Dirección de Planificación del Ministerio de la Industria Pesquera |
| --- | --- |

—

Dirección de Planificación del Ministerio de la Industria Pesquera

(g):

| — | Dirección de Relaciones Internacionales del Ministerio de la Industria Pesquera |
| --- | --- |

—

Dirección de Relaciones Internacionales del Ministerio de la Industria Pesquera

CURAÇAO

(a):

| — | The Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning |
| --- | --- |

—

The Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning

(b) and (f):

| — | The Ministry of Economic Development |
| --- | --- |

—

The Ministry of Economic Development

(c):

| — | The Ministry of Economic Development in consultation with |
| --- | --- |

—

The Ministry of Economic Development in consultation with

the Ministry of Public Health, Environment and Nature

(d):

| — | The Ministry of Economic Development, the Ministry of |
| --- | --- |

—

The Ministry of Economic Development, the Ministry of

Traffic, Transport and Urban Planning The Attorney General of Curacao is in charge of the law enforcement

(e):

| — | The Ministry of Economic Development in collaboration
  with the Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning |
| --- | --- |

—

The Ministry of Economic Development in collaboration

with the Ministry of Traffic, Transport and Urban Planning

(g):

| — | The Government of Curacao |
| --- | --- |

—

The Government of Curacao

ECUADOR

(a),(c),(e):

| — | Director de Pesca Industrial (Ministerio de Acuacultura y Pesca) |
| --- | --- |

—

Director de Pesca Industrial (Ministerio de Acuacultura y Pesca)

(b),(f),(g):

| — | Subsecretario de Recursos Pesqueros (Ministerio de Acuacultura y Pesca) |
| --- | --- |

—

Subsecretario de Recursos Pesqueros (Ministerio de Acuacultura y Pesca)

(d):

| — | Director de Control Pesquero (Ministerio de Acuacultura y Pesca) |
| --- | --- |

—

Director de Control Pesquero (Ministerio de Acuacultura y Pesca)

EGYPTI

(a):

| — | Ministry of Agriculture and Land Reclamation:






  I) | General Organization For Veterinary Services (GOVs) |
| --- | --- | --- |

—

Ministry of Agriculture and Land Reclamation:

I)

General Organization For Veterinary Services (GOVs)

| II) | General Authority For Fish Resources Development |
| --- | --- |

II)

General Authority For Fish Resources Development

(b) and (d):

| — | General Authority for Fish Resources Development (cooperation with GOVs in case of fishing vessels of exporting establishments) |
| --- | --- |

—

General Authority for Fish Resources Development (cooperation with GOVs in case of fishing vessels of exporting establishments)

(c) :

| — | Ministry of Agriculture and Land Reclamation:General Organization for Veterinary Services (both Central and Local VET. Quarantine Department) |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture and Land Reclamation:General Organization for Veterinary Services (both Central and Local VET. Quarantine Department)

(e):

| — | General Authority for Fish Resources Development (cooperation with local inspectors Veterinary Quarantine for fishing vessels of exporting establishments) |
| --- | --- |

—

General Authority for Fish Resources Development (cooperation with local inspectors Veterinary Quarantine for fishing vessels of exporting establishments)

(f):

| — | General Organization For Veterinary Services |
| --- | --- |

—

General Organization For Veterinary Services

(g):

| I) | Ministry of Agriculture and Land Reclamation |
| --- | --- |

I)

Ministry of Agriculture and Land Reclamation

| II) | General Organization For Veterinary Services |
| --- | --- |

II)

General Organization For Veterinary Services

EL SALVADOR

(a):

| — | Autoridad Marítima Portuária |
| --- | --- |

—

Autoridad Marítima Portuária

(b) to (g):

| — | Centro de Desarrollo de la Pesca y la Acuicultura (CENDEPESCA) |
| --- | --- |

—

Centro de Desarrollo de la Pesca y la Acuicultura (CENDEPESCA)

ERITREA

(a):

| — | Ministry of Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries

(b):

| — | Fisheries Resource Regulatory Department |
| --- | --- |

—

Fisheries Resource Regulatory Department

(c):

| — | Fish Quality Inspection Division |
| --- | --- |

—

Fish Quality Inspection Division

(d):

| — | Monitoring Controlling and Surveillance, Ministry of Fisheries |
| --- | --- |

—

Monitoring Controlling and Surveillance, Ministry of Fisheries

(e):

| — | Liaison Division, Ministry of Fisheries |
| --- | --- |

—

Liaison Division, Ministry of Fisheries

(f):

| — | Ministry of Fisheries Laboratory |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries Laboratory

(g):

| — | Government of the State of Eritrea |
| --- | --- |

—

Government of the State of Eritrea

FALKLANDINSAARET

(a):

| — | Registar of Shipping, Customs and Immigration Department, Falkland Islands Government |
| --- | --- |

—

Registar of Shipping, Customs and Immigration Department, Falkland Islands Government

(b) to (g):

| — | Director of Fisheries, Fisheries Department, Falkland Islands Government |
| --- | --- |

—

Director of Fisheries, Fisheries Department, Falkland Islands Government

FÄRSAARET

(a):

| — | FAS Faroe Islands National & International Ship Register |
| --- | --- |

—

FAS Faroe Islands National & International Ship Register

(b):

| — | Ministry of Fisheries and the Faroe Islands Fisheries Inspection |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and the Faroe Islands Fisheries Inspection

(c):

| — | The Faroe Islands Fisheries Inspection |
| --- | --- |

—

The Faroe Islands Fisheries Inspection

(d):

| — | Ministry of Fisheries, the Faroe Islands Fisheries Inspection and the Police and the Public Prosecution Authority |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries, the Faroe Islands Fisheries Inspection and the Police and the Public Prosecution Authority

(e):

| — | The Faroe Islands Fisheries Inspection |
| --- | --- |

—

The Faroe Islands Fisheries Inspection

(f) and (g):

| — | Ministry of Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries

FIDŽI

(a):

| — | Maritime Safety Authority of Fiji (MSAF) |
| --- | --- |

—

Maritime Safety Authority of Fiji (MSAF)

(b):

| — | Ministry of Fisheries and Forests; Fisheries Department |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Forests; Fisheries Department

(c) to (g):

| — | Fisheries Department |
| --- | --- |

—

Fisheries Department

RANSKAN POLYNESIA

(a):

| — | Direction Polynésienne des Affaires Maritimes (DPAM) |
| --- | --- |

—

Direction Polynésienne des Affaires Maritimes (DPAM)

(b),(c),(e),(f):

| — | Direction des ressources marines (DRM) |
| --- | --- |

—

Direction des ressources marines (DRM)

(d):

| — | Direction des ressources marines (DRM) / Haut-Commissariat de la République française / Service des Affaires Maritimes de Polynésie française (SAM PF) |
| --- | --- |

—

Direction des ressources marines (DRM) / Haut-Commissariat de la République française / Service des Affaires Maritimes de Polynésie française (SAM PF)

(g):

| — | Direction générale des affaires maritimes, de la pêche et de l’Aquaculture (DGAMPA) |
| --- | --- |

—

Direction générale des affaires maritimes, de la pêche et de l’Aquaculture (DGAMPA)

GABON

(a) and (b):

| — | Ministre de l'Agriculture, de l'Elevage, de la Pêche et du Développement Rural |
| --- | --- |

—

Ministre de l'Agriculture, de l'Elevage, de la Pêche et du Développement Rural

(c) to (g):

| — | Directeur Général des Pêches et de l'Aquaculture |
| --- | --- |

—

Directeur Général des Pêches et de l'Aquaculture

GAMBIA

(a):

| — | The Gambia Maritime Administration |
| --- | --- |

—

The Gambia Maritime Administration

(b):

| — | Director of Fisheries |
| --- | --- |

—

Director of Fisheries

(c) to (g):

| — | Fisheries Department (Director of Fisheries) |
| --- | --- |

—

Fisheries Department (Director of Fisheries)

GHANA

(a) to (g):

| — | Fisheries Commission |
| --- | --- |

—

Fisheries Commission

GRÖNLANTI

(a):

| — | The Danish Maritime Authority |
| --- | --- |

—

The Danish Maritime Authority

(b) to (g):

| — | The Greenland Fisheries Licence Control Authority |
| --- | --- |

—

The Greenland Fisheries Licence Control Authority

GRENADA

(a) to (g):

| — | Fisheries Division (Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries) |
| --- | --- |

—

Fisheries Division (Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries)

GUATEMALA

(a) to (g):

| — | Ministerio de Agricultura, Ganadería y Alimentación (MAGA) through Dirección de Normatividad de la Pesca y Acuicultura. |
| --- | --- |

—

Ministerio de Agricultura, Ganadería y Alimentación (MAGA) through Dirección de Normatividad de la Pesca y Acuicultura.

GUINEA

(a):

| — | Direction Générale de l’Agence de la Navigation Maritime (ANAM) |
| --- | --- |

—

Direction Générale de l’Agence de la Navigation Maritime (ANAM)

(b):

| — | Direction Nationale des Pêches Maritimes |
| --- | --- |

—

Direction Nationale des Pêches Maritimes

(c):

| — | Le Certificateur des certificats de capture |
| --- | --- |

—

Le Certificateur des certificats de capture

(d) to (f):

| — | Direction Générale du Centre National de Surveillance de Police des Pêcheries |
| --- | --- |

—

Direction Générale du Centre National de Surveillance de Police des Pêcheries

(g):

| — | Ministère des Pêches, de l’Aquaculture et le l’Economie Maritime |
| --- | --- |

—

Ministère des Pêches, de l’Aquaculture et le l’Economie Maritime

GUYANA

(a) to (g):

| — | Fisheries Department, Ministry of Agriculture, Guyana, South America |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Ministry of Agriculture, Guyana, South America

ISLANTI

(a) and (b):

| — | Directorate of Fisheries |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries

(c),(e),(f),(g):

| — | Directorate of Fisheries / The Icelandic Food and Veterinary Authority |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries / The Icelandic Food and Veterinary Authority

(d):

| — | Directorate of Fisheries / The Icelandic Coast Guards |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries / The Icelandic Coast Guards

INTIA

(a) and (b):

| — | Marine Products Exports Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India |
| --- | --- |

—

Marine Products Exports Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India

Registrars under the Merchant Shipping Act (Director General of Shipping), Ministry of Shipping, Govt. of India

Deparment of Fisheries of State (Provincial) Governments of West Bengal, Gujarat, Kerala, Orissa, Andhra Pradesh, Karnataka, Maharastra, and Tamil Nadu

(c):

| — | Marine Products Exports Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India
  Authorized officers as notified by State Governments and Union Territories:






  — | Kochi (Regional Division) |
| --- | --- | --- |

—

Marine Products Exports Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India

Authorized officers as notified by State Governments and Union Territories:

—

Kochi (Regional Division)

| — | Chennai (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Chennai (Regional Division)

| — | Kolkata (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Kolkata (Regional Division)

| — | Mumbai (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Mumbai (Regional Division)

| — | Visakhapatnam (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Visakhapatnam (Regional Division)

| — | Veraval (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Veraval (Regional Division)

| — | Mangalore (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Mangalore (Sub Regional Division)

| — | Kollam (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Kollam (Sub Regional Division)

| — | Goa (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Goa (Sub Regional Division)

| — | Tuticorin (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Tuticorin (Sub Regional Division)

| — | Bhubaneswar (Regional Division) |
| --- | --- |

—

Bhubaneswar (Regional Division)

| — | Bhimavaram (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Bhimavaram (Sub Regional Division)

| — | Porbandar (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Porbandar (Sub Regional Division)

| — | Ratnagiri (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Ratnagiri (Sub Regional Division)

| — | Kavaratti (Sub Regional Division) |
| --- | --- |

—

Kavaratti (Sub Regional Division)

| — | Nellore (Satellite Centre) |
| --- | --- |

—

Nellore (Satellite Centre)

(d):

| — | Director General of Shipping
  Marine Products Exports Development Authority, Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India
  Coast Guard
  Department of Fisheries of the State Governments |
| --- | --- |

—

Director General of Shipping

Marine Products Exports Development Authority, Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India

Coast Guard

Department of Fisheries of the State Governments

(e):

| — | Marine Products Export Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India and its 21 field offices
  Authorized officers of notified State Governments and Union Territories |
| --- | --- |

—

Marine Products Export Development Authority (MPEDA) under the Ministry of Commerce & Industry, Govt. of India and its 21 field offices

Authorized officers of notified State Governments and Union Territories

(f):

| — | Joint Secretary, (EP-MP) Department of Commerce, Ministry of Commerce and Industry |
| --- | --- |

—

Joint Secretary, (EP-MP) Department of Commerce, Ministry of Commerce and Industry

(g):

| — | Joint Secretary, (EP-MP) Department of Commerce, Ministry of Commerce and Industry
  Joint Secretary, Department of Animal Husbandry, Dairying and Fisheries, Ministry of Agriculture |
| --- | --- |

—

Joint Secretary, (EP-MP) Department of Commerce, Ministry of Commerce and Industry

Joint Secretary, Department of Animal Husbandry, Dairying and Fisheries, Ministry of Agriculture

INDONESIA

(a) and (b):

| — | Head of Marine and Fisheries Services Province |
| --- | --- |

—

Head of Marine and Fisheries Services Province

Director General Maritime of Capture Fisheries

(c):

| — | Head of Fishing Port, Directorate General of Capture Fisheries
  Fisheries Inspector, Directorate General of Marine Fisheries Resources Surveillance and Control |
| --- | --- |

—

Head of Fishing Port, Directorate General of Capture Fisheries

Fisheries Inspector, Directorate General of Marine Fisheries Resources Surveillance and Control

(d):

| — | Director General of Marine and Fisheries Resources Surveillance |
| --- | --- |

—

Director General of Marine and Fisheries Resources Surveillance

(e):

| — | Director General of Capture Fisheries |
| --- | --- |

—

Director General of Capture Fisheries

(f) and (g):

| — | Director General of Fisheries Product Processing and Marketing |
| --- | --- |

—

Director General of Fisheries Product Processing and Marketing

NORSUNLUURANNIKKO

(a):

| — | Directeur Général des Affaires Maritimes et Portuaires (DGAMP, Secrétariat d’État auprès du Ministre des Transports chargé des Affaires Maritimes et Portuaires) |
| --- | --- |

—

Directeur Général des Affaires Maritimes et Portuaires (DGAMP, Secrétariat d’État auprès du Ministre des Transports chargé des Affaires Maritimes et Portuaires)

(b) :

| — | Ministre des Ressources Animales et Halieutiques |
| --- | --- |

—

Ministre des Ressources Animales et Halieutiques

(c) and (e) :

| — | Ministre des Ressources Animales et Halieutiques |
| --- | --- |

—

Ministre des Ressources Animales et Halieutiques

| — | Directeur des Pêches, Direction des pêches |
| --- | --- |

—

Directeur des Pêches, Direction des pêches

And

| — | Chef du Service d’Inspection et de Contrôle en Frontière (Service d’Inspection et de Contrôle Sanitaires Vétérinaires en Frontières, SICOSAV) |
| --- | --- |

—

Chef du Service d’Inspection et de Contrôle en Frontière (Service d’Inspection et de Contrôle Sanitaires Vétérinaires en Frontières, SICOSAV)

(d) :

| — | Ministre des Ressources Animales et Halieutiques
  Directeur des Pêches, Direction des pêches |
| --- | --- |

—

Ministre des Ressources Animales et Halieutiques

Directeur des Pêches, Direction des pêches

(f) and (g) :

| — | Ministre des Ressources Animales et Halieutiques |
| --- | --- |

—

Ministre des Ressources Animales et Halieutiques

JAMAIKA

(a):

| — | Maritime Authority of Jamaica (MAJ) |
| --- | --- |

—

Maritime Authority of Jamaica (MAJ)

(b) to (g):

| — | Fisheries Division |
| --- | --- |

—

Fisheries Division

JAPANI

(a):

| — | Fisheries Management Division, Bureau of Fisheries, Department of Fisheries and Forestry, Hokkaido Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Management Division, Bureau of Fisheries, Department of Fisheries and Forestry, Hokkaido Government

| — | Aomori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Aomori Prefectural Government

| — | Hachinohe Fisheries Office, Sanpachi District Administration Office, Aomori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Hachinohe Fisheries Office, Sanpachi District Administration Office, Aomori Prefectural Government

| — | Mutsu Fisheries Office, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Seihoku District Administration Office, Aomori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Mutsu Fisheries Office, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Seihoku District Administration Office, Aomori Prefectural Government

| — | Ajigasawa Fisheries Office, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Seihoku District Administration Office, Aomori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Ajigasawa Fisheries Office, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Seihoku District Administration Office, Aomori Prefectural Government

| — | Fisheries Industry Promotion Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Iwate Prefectural Department |
| --- | --- |

—

Fisheries Industry Promotion Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Iwate Prefectural Department

| — | Fisheries Department, Kuji Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Kuji Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Miyako Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Miyako Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Kamaishi Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Kamaishi Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Ofunato Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Ofunato Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Industry Promotion Division, Agriculture Forestry and Fisheries Department, Miyagi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Industry Promotion Division, Agriculture Forestry and Fisheries Department, Miyagi Prefectural Government

| — | Fisheries and Fishing Ports Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Akita Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries and Fishing Ports Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Akita Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Industrial and Economic Affairs Department, Shonai Area General Branch Administration Office, Yamagata Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Industrial and Economic Affairs Department, Shonai Area General Branch Administration Office, Yamagata Prefectural Government

| — | Fishery Division, Fukushima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Fukushima Prefectural Government

| — | Fishery Office, Fukushima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Office, Fukushima Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Ibaraki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Ibaraki Prefectural Government

| — | Marine Industries Promotion Division, Chiba Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Marine Industries Promotion Division, Chiba Prefectural Government

| — | Fishery section, Agriculture, Forestry and Fishery Division, Bureau of Industrial and Labor Affairs, Tokyo Metropolitan Government |
| --- | --- |

—

Fishery section, Agriculture, Forestry and Fishery Division, Bureau of Industrial and Labor Affairs, Tokyo Metropolitan Government

| — | Fisheries Division, Environment and Agriculture Department, Kanagawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Environment and Agriculture Department, Kanagawa Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Niigata Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Niigata Prefectural Government

| — | Promotion Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Promotion Department, Sado Regional Promotion Bureau, Niigata Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Promotion Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Promotion Department, Sado Regional Promotion Bureau, Niigata Prefectural Government

| — | Fisheries and Fishing Port Division, Toyama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries and Fishing Port Division, Toyama Prefectural Government

| — | Fishery Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ishikawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ishikawa Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukui Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukui Prefectural Government

| — | Reinan Regional Promotion Bureau, Fukui Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Reinan Regional Promotion Bureau, Fukui Prefectural Government

| — | Office of Fishery Management, Division of Fishery, Department of Industry, Shizuoka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Office of Fishery Management, Division of Fishery, Department of Industry, Shizuoka Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Aichi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Aichi Prefectural Government

| — | Fisheries Resource Office, Department of Agriculture, Fisheries, Commerce and Industry, Mie Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Resource Office, Department of Agriculture, Fisheries, Commerce and Industry, Mie Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government

| — | Fisheries Office, Kyoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Office, Kyoto Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Environment, Agriculture, Forestry and Fisheries, Osaka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Environment, Agriculture, Forestry and Fisheries, Osaka Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Bureau, Agriculture and Environmental Department, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Bureau, Agriculture and Environmental Department, Hyogo Prefectural Government

| — | Kobe Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Kobe District Administration Office, Hyogo prefectural Government |
| --- | --- |

—

Kobe Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Kobe District Administration Office, Hyogo prefectural Government

| — | Kakogawa Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Higashi-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Kakogawa Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Higashi-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government

| — | Himeji Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Naka-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Himeji Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Naka-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government

| — | Koto Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Nishi-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Koto Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Nishi-Harima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government

| — | Tajima Fisheries Office, Tajima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Tajima Fisheries Office, Tajima District Administration Office, Hyogo Prefectural Government

| — | Sumoto Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Awaji District Administration Office, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Sumoto Agriculture, Forestry and Fisheries Office, Awaji District Administration Office, Hyogo Prefectural Government

| — | Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Wakayama Prefectural Government

| — | Kaisou Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Kaisou Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government

| — | Arida Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Arida Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government

| — | Hidaka Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Hidaka Promotions Bureau, Wakayama Prefectural Government

| — | Nishimuro Promotion Bureau, Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Nishimuro Promotion Bureau, Wakayama Prefectural Government

| — | Higashimuro Promotion Bureau, Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Higashimuro Promotion Bureau, Wakayama Prefectural Government

| — | Fishery Division, Fishery Development Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fishery, Tottori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Fishery Development Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fishery, Tottori Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Shimane Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Shimane Prefectural Government

| — | Fisheries Office, Oki Branch Office, Shimane Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Office, Oki Branch Office, Shimane Prefectural Government

| — | Matsue Fisheries Office, Shimane Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Matsue Fisheries Office, Shimane Prefectural Government

| — | Hamada Fisheries office, Shimane Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Hamada Fisheries office, Shimane Prefectural Government

| — | Okayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Okayama Prefectural Government

| — | Hiroshima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Hiroshima Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Yamaguchi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Yamaguchi Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Tokushima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Tokushima Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agricultural Administration and Fisheries Department, Kagawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agricultural Administration and Fisheries Department, Kagawa Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Fisheries Bureau, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ehime prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Fisheries Bureau, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ehime prefectural Government

| — | Fisheries Management Division, Kochi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Management Division, Kochi Prefectural Government

| — | Fishery Administration Division, Fishery Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukuoka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Administration Division, Fishery Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukuoka Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Saga Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Saga Prefectural Government

| — | Resource Management Division, Fisheries Department, Nagasaki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Resource Management Division, Fisheries Department, Nagasaki Prefectural Government

| — | Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kumamoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kumamoto Prefectural Government

| — | Tamana Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Tamana Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government

| — | Yatsushiro Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Yatsushiro Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government

| — | Amakusa Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Amakusa Regional Promotion Bureau, Kumamoto Prefectural Government

| — | Oita Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Oita Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Agriculture and Fisheries Department, Miyazaki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Agriculture and Fisheries Department, Miyazaki Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Kagoshima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Kagoshima Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Okinawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Okinawa Prefectural Government

| — | Agriculture, Forestry and Fisheries Management Division, Miyako Regional Agriculture, Forestry and Fisheries promotions Center, Okinawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Agriculture, Forestry and Fisheries Management Division, Miyako Regional Agriculture, Forestry and Fisheries promotions Center, Okinawa Prefectural Government

| — | Agriculture, Forestry and Fisheries Management Division, Yaeyama Regional Agriculture, Forestry and Fisheries Promotions Center, Okinawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Agriculture, Forestry and Fisheries Management Division, Yaeyama Regional Agriculture, Forestry and Fisheries Promotions Center, Okinawa Prefectural Government

(b):

Same as point (a) and:

| — | Fishery Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries
  Iwate Regional Marine Fisheries Management Commission |
| --- | --- |

—

Fishery Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries

Iwate Regional Marine Fisheries Management Commission

| — | Fisheries Division, Tsu Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Tsu Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Ise Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Ise Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Owase Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Owase Agriculture, Forestry, Fisheries, Commerce, Industry and Environment Office, Mie Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government

(c):

| — | Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries

(d):

| — | Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries

| — | Fisheries Management Division, Bureau of Fisheries, Department of Fisheries and Forestry, Hokkaido Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Management Division, Bureau of Fisheries, Department of Fisheries and Forestry, Hokkaido Government

| — | Aomori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Aomori Prefectural Government

| — | Fisheries Industry Promotion Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Iwate Prefectural Department |
| --- | --- |

—

Fisheries Industry Promotion Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Iwate Prefectural Department

| — | Iwate Regional Marine Fisheries Management Commission |
| --- | --- |

—

Iwate Regional Marine Fisheries Management Commission

| — | Fisheries Department, Kuji Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Kuji Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Miyako Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Miyako Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Kamaishi Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Kamaishi Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Department, Ofunato Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Ofunato Regional Promotion Bureau, Iwate Prefectural Government

| — | Fisheries Industry Promotion Division, Agriculture Forestry and Fisheries Department, Miyagi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Industry Promotion Division, Agriculture Forestry and Fisheries Department, Miyagi Prefectural Government

| — | Fisheries and Fishing Ports Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Akita Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries and Fishing Ports Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Akita Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Industrial and Economic Affairs Department, Shonai Area General Branch Administration Office, Yamagata Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Industrial and Economic Affairs Department, Shonai Area General Branch Administration Office, Yamagata Prefectural Government

| — | Fishery Division, Fukushima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Fukushima Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Ibaraki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Ibaraki Prefectural Government

| — | Marine Industries Promotion Division, Chiba Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Marine Industries Promotion Division, Chiba Prefectural Government

| — | Fishery section, Agriculture, Forestry and Fishery Division, Bureau of Industrial and Labor Affairs, Tokyo Metropolitan Government |
| --- | --- |

—

Fishery section, Agriculture, Forestry and Fishery Division, Bureau of Industrial and Labor Affairs, Tokyo Metropolitan Government

| — | Fisheries Division, Environment and Agriculture Department, Kanagawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Environment and Agriculture Department, Kanagawa Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Niigata Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Niigata Prefectural Government

| — | Fisheries and Fishing Port Division, Toyama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries and Fishing Port Division, Toyama Prefectural Government

| — | Fishery Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department

| — | Ishikawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Ishikawa Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukui Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukui Prefectural Government

| — | Reinan Regional Promotion Bureau, Fukui Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Reinan Regional Promotion Bureau, Fukui Prefectural Government

| — | Office of Fishery Management, Division of Fishery, Department of Industry, Shizuoka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Office of Fishery Management, Division of Fishery, Department of Industry, Shizuoka Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Aichi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Aichi Prefectural Government

| — | Fisheries Resource Office, Department of Agriculture, Fisheries, Commerce and Industry, Mie Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Resource Office, Department of Agriculture, Fisheries, Commerce and Industry, Mie Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kyoto Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Environment, Agriculture, Forestry and Fisheries, Osaka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Environment, Agriculture, Forestry and Fisheries, Osaka Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Bureau, Agriculture and Environmental Department, Hyogo Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Bureau, Agriculture and Environmental Department, Hyogo Prefectural Government

| — | Wakayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Wakayama Prefectural Government

| — | Fishery Division, Fishery Development Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fishery, Tottori Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Division, Fishery Development Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fishery, Tottori Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Shimane Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Shimane Prefectural Government

| — | Okayama Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Okayama Prefectural Government

| — | Hiroshima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Hiroshima Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Yamaguchi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Yamaguchi Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Tokushima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Tokushima Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Agricultural Administration and Fisheries Department, Kagawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Agricultural Administration and Fisheries Department, Kagawa Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Fisheries Bureau, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ehime prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Fisheries Bureau, Agriculture, Forestry and Fisheries Department, Ehime prefectural Government

| — | Fisheries Management Division, Kochi Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Management Division, Kochi Prefectural Government

| — | Fishery Administration Division, Fishery Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukuoka Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fishery Administration Division, Fishery Bureau, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Fukuoka Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Saga Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Saga Prefectural Government

| — | Resource Management Division, Fisheries Department, Nagasaki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Resource Management Division, Fisheries Department, Nagasaki Prefectural Government

| — | Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kumamoto Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Kumamoto Prefectural Government

| — | Oita Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Oita Prefectural Government

| — | Fisheries Administration Division, Agriculture and Fisheries Department, Miyazaki Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Administration Division, Agriculture and Fisheries Department, Miyazaki Prefectural Government

| — | Fisheries Promotion Division, Kagoshima Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Promotion Division, Kagoshima Prefectural Government

| — | Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Okinawa Prefectural Government |
| --- | --- |

—

Fisheries Division, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries, Okinawa Prefectural Government

(c),(f),(g):

| — | Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries

KENIA

(a):

| — | Kenya Maritime Authority |
| --- | --- |

—

Kenya Maritime Authority

(b) to (g):

| — | Ministry of Agriculture, Livestock and Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture, Livestock and Fisheries

KIRIBATI

(a):

| — | Ministry of Information, Communications, Transport and Tourism |
| --- | --- |

—

Ministry of Information, Communications, Transport and Tourism

Development (MICTTF)

(b) to (g):

| — | Ministry of Fisheries and Marine Resources Development (MFMRD) |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Marine Resources Development (MFMRD)

KOREA

(a),(b),(d),(f),(g):

| — | Ministry of Oceans and Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Oceans and Fisheries

(c),(e):

| — | National Fisheries Products Quality Management Service and 13 regional offices:






  — | Busan Regional Office |
| --- | --- | --- |

—

National Fisheries Products Quality Management Service and 13 regional offices:

—

Busan Regional Office

| — | Incheon Regional Office |
| --- | --- |

—

Incheon Regional Office

| — | Incheon International Airport Regional Office |
| --- | --- |

—

Incheon International Airport Regional Office

| — | Seoul Regional Office |
| --- | --- |

—

Seoul Regional Office

| — | Pyeongtaek Regional Office |
| --- | --- |

—

Pyeongtaek Regional Office

| — | Janghang Regional Office |
| --- | --- |

—

Janghang Regional Office

| — | Mokpo Regional Office |
| --- | --- |

—

Mokpo Regional Office

| — | Wando Regional Office |
| --- | --- |

—

Wando Regional Office

| — | Yeosu Regional Office |
| --- | --- |

—

Yeosu Regional Office

| — | Jeju Regional Office |
| --- | --- |

—

Jeju Regional Office

| — | Tongyeong Regional Office |
| --- | --- |

—

Tongyeong Regional Office

| — | Pohang Regional Office |
| --- | --- |

—

Pohang Regional Office

| — | Gangneung Regional Office |
| --- | --- |

—

Gangneung Regional Office

MADAGASKAR

(a):

| — | Agence Portuaire Maritime et Fluviale
  Service Régional de Pêche et des
  Ressources halieutiques de Diana, Sava, Sofia, Boeny Melaky, Analanjirofo,
  Atsinanana, Atsimo Atsinanana, Vatovavy Fitovinany, Menabe, Atsimo Andrefana, Anosy and Androy |
| --- | --- |

—

Agence Portuaire Maritime et Fluviale

Service Régional de Pêche et des

Ressources halieutiques de Diana, Sava, Sofia, Boeny Melaky, Analanjirofo,

Atsinanana, Atsimo Atsinanana, Vatovavy Fitovinany, Menabe, Atsimo Andrefana, Anosy and Androy

(b):

| — | Ministère chargé de la Pêche |
| --- | --- |

—

Ministère chargé de la Pêche

(c) and (d) :

| — | Centre de Surveillance des Pêches |
| --- | --- |

—

Centre de Surveillance des Pêches

(e),(f),(g) :

| — | Direction Générale de la Pêche et des Ressources Halieutiques |
| --- | --- |

—

Direction Générale de la Pêche et des Ressources Halieutiques

MALESIA

(a) and (b):

| — | Department of Fisheries Malaysia and Department of Fisheries Sabah |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries Malaysia and Department of Fisheries Sabah

(c),(e),(f):

| — | Department of Fisheries, Malaysia |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries, Malaysia

(d):

| — | Department of Fisheries, |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries,

(g):

| — | Department of Fisheries, Malaysia
  Ministry of Agriculture and Agro- based |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries, Malaysia

Ministry of Agriculture and Agro- based

MALEDIIVIT

(a):

| — | Transport Authority |
| --- | --- |

—

Transport Authority

(b),(c),(e),(f),(g):

| — | Ministry of Fisheries, Marine Resources and Agriculture |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries, Marine Resources and Agriculture

(d):

| — | Coast Guard, Maldives National Defense Force
  Maldives Police Service |
| --- | --- |

—

Coast Guard, Maldives National Defense Force

Maldives Police Service

MAURITANIA

(a):

| — | Direction de la Marine Marchande |
| --- | --- |

—

Direction de la Marine Marchande

(b) :

| — | Direction de la Pêche industrielle / Direction de la Pêche Artisanale et Côtière |
| --- | --- |

—

Direction de la Pêche industrielle / Direction de la Pêche Artisanale et Côtière

(c),(d),(e),(f) :

| — | Garde Côtes Mauritanienne (GCM) |
| --- | --- |

—

Garde Côtes Mauritanienne (GCM)

(g) :

| — | Ministère des Pêches et de l'Economie Maritime |
| --- | --- |

—

Ministère des Pêches et de l'Economie Maritime

MAURITIUS

(a) to (g):

| — | Ministry of Blue Economy, Marine Resources, Fisheries and Shipping (Fisheries Division) |
| --- | --- |

—

Ministry of Blue Economy, Marine Resources, Fisheries and Shipping (Fisheries Division)

MEKSIKO

(a),(c),(g):

| — | CONAPESCA a través de la Dirección General de Planeación, Programación y Evaluación |
| --- | --- |

—

CONAPESCA a través de la Dirección General de Planeación, Programación y Evaluación

(b):

| — | CONAPESCA a través de la Dirección General de Ordenamiento Pesquero y Acuícola |
| --- | --- |

—

CONAPESCA a través de la Dirección General de Ordenamiento Pesquero y Acuícola

(d),(e) :

| — | CONAPESCA a través de la Dirección General de Inspección y Vigilancia |
| --- | --- |

—

CONAPESCA a través de la Dirección General de Inspección y Vigilancia

(f)

| — | Comisión Nacional de Acuacultura y Pesca |
| --- | --- |

—

Comisión Nacional de Acuacultura y Pesca

MONTENEGRO

(a):

| — | Ministry of Transport, Maritime Affairs and Telecommunications (Harbour Master Office Bar, Harbour Master Office Kotor) |
| --- | --- |

—

Ministry of Transport, Maritime Affairs and Telecommunications (Harbour Master Office Bar, Harbour Master Office Kotor)

(b) to (g):

| — | Ministry of Agriculture, Forestry and Watermanagement |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture, Forestry and Watermanagement

MAROKKO

(a),(b),(e),(f):

| — | Direction des Pêches Maritimes et de l'Aquaculture |
| --- | --- |

—

Direction des Pêches Maritimes et de l'Aquaculture

(c):

| — | Délégations des Pêches Maritimes de:






  — | Jebha |
| --- | --- | --- |

—

Délégations des Pêches Maritimes de:

—

Jebha

| — | Nador |
| --- | --- |

—

Nador

| — | Al Hoceima |
| --- | --- |

—

Al Hoceima

| — | M'diq |
| --- | --- |

—

M'diq

| — | Tanger |
| --- | --- |

—

Tanger

| — | Larache |
| --- | --- |

—

Larache

| — | Kenitra-Mehdia |
| --- | --- |

—

Kenitra-Mehdia

| — | Mohammedia |
| --- | --- |

—

Mohammedia

| — | Casablanca |
| --- | --- |

—

Casablanca

| — | El Jadida |
| --- | --- |

—

El Jadida

| — | Safi |
| --- | --- |

—

Safi

| — | Essaouira |
| --- | --- |

—

Essaouira

| — | Agadir |
| --- | --- |

—

Agadir

| — | Sidi Ifni |
| --- | --- |

—

Sidi Ifni

| — | Tan-Tan |
| --- | --- |

—

Tan-Tan

| — | Laâyoune |
| --- | --- |

—

Laâyoune

| — | Boujdour |
| --- | --- |

—

Boujdour

| — | Dakhla |
| --- | --- |

—

Dakhla

(d):

| — | Same as point (c) |
| --- | --- |

—

Same as point (c)

| — | Direction des Pêches Maritimes |
| --- | --- |

—

Direction des Pêches Maritimes

(g):

| — | Secrétariat Général du Département de la Pêche Maritime |
| --- | --- |

—

Secrétariat Général du Département de la Pêche Maritime

MOSAMBIK

(a):

| — | National Marine Institute (INAMAR) |
| --- | --- |

—

National Marine Institute (INAMAR)

(b) to (g):

| — | National Directorate of Fisheries Administration |
| --- | --- |

—

National Directorate of Fisheries Administration

(c):

| — | National Direction of Operations |
| --- | --- |

—

National Direction of Operations

MYANMAR

(a):

| — | Department of Marine Administration |
| --- | --- |

—

Department of Marine Administration

(b) to (g):

| — | Department of Fisheries / Ministry of Livestock, Fisheries and Irrigation |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries / Ministry of Livestock, Fisheries and Irrigation

NAMIBIA

(a):

| — | Ministry of Works, Transport and Communication |
| --- | --- |

—

Ministry of Works, Transport and Communication

(b),(d),(f),(g):

| — | Ministry of Fisheries and Marine Resources |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Marine Resources

(c) and (e):

| — | Ministry of Fisheries and Marine Resources (Walvis Bay) and Ministry of Fisheries and Marine Resources (Lüderitz) |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Marine Resources (Walvis Bay) and Ministry of Fisheries and Marine Resources (Lüderitz)

UUSI-KALEDONIA

(a),(b),(c),(e),(f) and (g):

| — | Service des Affaires Maritimes (SAM) de Nouvelle-Calédonie |
| --- | --- |

—

Service des Affaires Maritimes (SAM) de Nouvelle-Calédonie

(d):

| — | Etat-Major Inter-Armées |
| --- | --- |

—

Etat-Major Inter-Armées

UUSI-SEELANTI

(a) to (g):

| — | Ministry for Primary Industries |
| --- | --- |

—

Ministry for Primary Industries

NICARAGUA

(a):

| — | Dirección General de Transporte Acuático del Ministerio de Transporte e Infraestructura |
| --- | --- |

—

Dirección General de Transporte Acuático del Ministerio de Transporte e Infraestructura

(b),(d),(f),(g):

| — | Instituto Nicaragüense de la Pesca y Acuicultura (INPESCA) through Presidente Ejecutivo |
| --- | --- |

—

Instituto Nicaragüense de la Pesca y Acuicultura (INPESCA) through Presidente Ejecutivo

(c) :

| — | Instituto Nicaragüense de la Pesca y Acuicultura (INPESCA) through the Delegaciones Departamentales:






  — | Delegación de INPESCA Puerto Cabezas |
| --- | --- | --- |

—

Instituto Nicaragüense de la Pesca y Acuicultura (INPESCA) through the Delegaciones Departamentales:

—

Delegación de INPESCA Puerto Cabezas

| — | Delegación de INPESCA Chinandega |
| --- | --- |

—

Delegación de INPESCA Chinandega

| — | Delegación de INPESCA Bluefields |
| --- | --- |

—

Delegación de INPESCA Bluefields

| — | Delegación de INPESCA Rivas |
| --- | --- |

—

Delegación de INPESCA Rivas

(e):

| — | Dirección de Monitoreo, Vigilancia y Control, INPESCA |
| --- | --- |

—

Dirección de Monitoreo, Vigilancia y Control, INPESCA

NIGERIA

(a):

| — | Nigerian Maritime Administration and Safety Agency (NIMASA) |
| --- | --- |

—

Nigerian Maritime Administration and Safety Agency (NIMASA)

(b):

| — | Federal Ministry of Agriculture & Rural Development |
| --- | --- |

—

Federal Ministry of Agriculture & Rural Development

(c),(d),(f):

| — | Federal Department of Fisheries & Aquaculture (Fisheries Resources Monitoring, control & Surveillance (MCS)) |
| --- | --- |

—

Federal Department of Fisheries & Aquaculture (Fisheries Resources Monitoring, control & Surveillance (MCS))

(e),(g):

| — | Federal Ministry of Agriculture & Rural Development, Director of Fisheries |
| --- | --- |

—

Federal Ministry of Agriculture & Rural Development, Director of Fisheries

NORJA

(a),(b),(e),(f),(g):

| — | Directorate of Fisheries |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries

(c):

| — | On behalf of the Directorate of Fisheries: |
| --- | --- |

—

On behalf of the Directorate of Fisheries:

| — | Norges Sildesalgslag |
| --- | --- |

—

Norges Sildesalgslag

| — | Norges Råfisklag |
| --- | --- |

—

Norges Råfisklag

| — | Sunnmøre og Romsdal Fiskesalgslag |
| --- | --- |

—

Sunnmøre og Romsdal Fiskesalgslag

| — | Vest-Norges Fiskesalgslag |
| --- | --- |

—

Vest-Norges Fiskesalgslag

| — | Rogaland Fiskesalgslag S/L |
| --- | --- |

—

Rogaland Fiskesalgslag S/L

| — | Skagerakfisk S/L |
| --- | --- |

—

Skagerakfisk S/L

(d):

| — | Directorate of Fisheries |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries

| — | The Norwegian Coastguard |
| --- | --- |

—

The Norwegian Coastguard

| — | The Police and the Public Prosecuting Authority |
| --- | --- |

—

The Police and the Public Prosecuting Authority

OMAN

(a) :

| — | Ministry of Transport, Communications and Information Technology
  Meriasioiden pääosasto |
| --- | --- |

—

Ministry of Transport, Communications and Information Technology

Meriasioiden pääosasto

(b),(c),(d),(f):

| — | Muscat Governorate:
  Ministry of Agriculture, Fisheries Wealth and Water Resources
  Directorate General of Fisheries Resources Development Department of Surveillance & Fisheries Licensing |
| --- | --- |

—

Muscat Governorate:

Ministry of Agriculture, Fisheries Wealth and Water Resources

Directorate General of Fisheries Resources Development Department of Surveillance & Fisheries Licensing

| — | Salalah Governorate:
  Ministry of Agriculture, Fisheries Wealth and Water Resources Directorate General of Agriculture, Fisheries Wealth and Water Resources, DOFAR Governate
  Department of Fisheries Resources |
| --- | --- |

—

Salalah Governorate:

Ministry of Agriculture, Fisheries Wealth and Water Resources Directorate General of Agriculture, Fisheries Wealth and Water Resources, DOFAR Governate

Department of Fisheries Resources

(e),(g):

| — | Muscat Governorate:
  Ministry of Agriculture, Fisheries Wealth and Water Resources
  Directorate General of Fisheries Resources Development
  Department of Surveillance & Fisheries Licensing |
| --- | --- |

—

Muscat Governorate:

Ministry of Agriculture, Fisheries Wealth and Water Resources

Directorate General of Fisheries Resources Development

Department of Surveillance & Fisheries Licensing

PAKISTAN

(a),(c),(e),(f):

| — | Mercantile Marine Department |
| --- | --- |

—

Mercantile Marine Department

b) ja d):

| — | Marine Fisheries Department / Directorate of Fisheries |
| --- | --- |

—

Marine Fisheries Department / Directorate of Fisheries

(g):

| — | Ministry of Livestock & Dairy Development |
| --- | --- |

—

Ministry of Livestock & Dairy Development

PANAMA

(a):

| — | Autoridad de los Recursos Acuáticos de Panamá (Dirección General de Ordenación y Manejo Costero Integral) Autoridad Marítima de Panamá (Dirección General de Marina Mercante) |
| --- | --- |

—

Autoridad de los Recursos Acuáticos de Panamá (Dirección General de Ordenación y Manejo Costero Integral) Autoridad Marítima de Panamá (Dirección General de Marina Mercante)

(b) :

| — | Dirección General de Ordenación y Manejo Costero Integral |
| --- | --- |

—

Dirección General de Ordenación y Manejo Costero Integral

(c) to (g):

| — | Administración General
  Secretaría General
  Dirección General de Inspecciòn, Vigilancia y Control |
| --- | --- |

—

Administración General

Secretaría General

Dirección General de Inspecciòn, Vigilancia y Control

PAPUA-UUSI-GUINEA

(a),(b),(f),(g):

| — | PNG National Fisheries Authority |
| --- | --- |

—

PNG National Fisheries Authority

(c),(d),(e):

| — | PNG National Fisheries Authority (Head Office) Monitoring Control and Surveillance Division, Audit & Certification Unit |
| --- | --- |

—

PNG National Fisheries Authority (Head Office) Monitoring Control and Surveillance Division, Audit & Certification Unit

| — | National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Lae Port Office |
| --- | --- |

—

National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Lae Port Office

| — | National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Madang Port Office |
| --- | --- |

—

National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Madang Port Office

| — | National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Wewak Port Office |
| --- | --- |

—

National Fisheries Authority, Audit & Certification Unit, Wewak Port Office

PERU

(a) and (b):

| — | Director General de Extracción y Procesamiento pesquero del Ministerio and Direcciones Regionales de la Producción de los Gobiernos Regionales de Tumbes, Piura, Lambayeque, La Libertad, Ancash, Lima, Callao, Ica, Arquipa, Moquegua y Tacna |
| --- | --- |

—

Director General de Extracción y Procesamiento pesquero del Ministerio and Direcciones Regionales de la Producción de los Gobiernos Regionales de Tumbes, Piura, Lambayeque, La Libertad, Ancash, Lima, Callao, Ica, Arquipa, Moquegua y Tacna

(c),(d),(e):

| — | Dirección General de Seguimiento, Control y Vigilancia del Ministerio de Producción and Direcciones Regionales de la Producción de los Gobiernos Regionales de Tumbes, Piura, Lambayeque, La Libertad, Ancash, Lima, Callao, Ica, Arquipa, Moquegua y Tacna |
| --- | --- |

—

Dirección General de Seguimiento, Control y Vigilancia del Ministerio de Producción and Direcciones Regionales de la Producción de los Gobiernos Regionales de Tumbes, Piura, Lambayeque, La Libertad, Ancash, Lima, Callao, Ica, Arquipa, Moquegua y Tacna

(f):

| — | Director General de Seguimiento, Control y Vigilancia del Ministerio de la Producción |
| --- | --- |

—

Director General de Seguimiento, Control y Vigilancia del Ministerio de la Producción

(g):

| — | Viceministro de Pesquería del Ministerio de la Producción |
| --- | --- |

—

Viceministro de Pesquería del Ministerio de la Producción

FILIPPIINIT

(a):

| — | Maritime Industry Authority |
| --- | --- |

—

Maritime Industry Authority

(b) to (g):

| — | Bureau for Fisheries and Aquatic Resources, Department of Agriculture |
| --- | --- |

—

Bureau for Fisheries and Aquatic Resources, Department of Agriculture

VENÄJÄ

(a) to (g):

| — | Federal Agency for Fisheries, Territorial department of Barentsevo-
  Belomorskoye, Primorskoye, Zapadno-Baltiyskoye, Azovo- Chernomorskoye, Amur, Okhotsk, Sakhalin-Kuril, North-Eastern. |
| --- | --- |

—

Federal Agency for Fisheries, Territorial department of Barentsevo-

Belomorskoye, Primorskoye, Zapadno-Baltiyskoye, Azovo- Chernomorskoye, Amur, Okhotsk, Sakhalin-Kuril, North-Eastern.

SAINT PIERRE JA MIQUELON

(a),(c) to (g):

| — | DTAM – Service des affaires maritime et portuaires |
| --- | --- |

—

DTAM – Service des affaires maritime et portuaires

(b) :

| — | Préfecture de Saint-Pierre et Miquelon |
| --- | --- |

—

Préfecture de Saint-Pierre et Miquelon

SENEGAL

(a):

| — | Agence nationale des Affaires maritimes |
| --- | --- |

—

Agence nationale des Affaires maritimes

(b) :

| — | Ministre en charge de la Pêche |
| --- | --- |

—

Ministre en charge de la Pêche

(c) :

| — | Direction de la Protection et de la Surveillance des Pêches (DPSP) |
| --- | --- |

—

Direction de la Protection et de la Surveillance des Pêches (DPSP)

(d) to (g) :

| — | Direction de la Protection et de la Surveillance des Pêches (DPSP) |
| --- | --- |

—

Direction de la Protection et de la Surveillance des Pêches (DPSP)

SEYCHELLIT

(a):

| — | Seychelles Maritime Safety Administration |
| --- | --- |

—

Seychelles Maritime Safety Administration

(b):

| — | Seychelles Licensing Authority |
| --- | --- |

—

Seychelles Licensing Authority

(c) to (g):

| — | Seychelles Fishing Authority |
| --- | --- |

—

Seychelles Fishing Authority

SALOMONSAARET

(a):

| — | Marine Division, Ministry of Infrastructure and Development (MID) |
| --- | --- |

—

Marine Division, Ministry of Infrastructure and Development (MID)

(b) to (g):

| — | Ministry of Fisheries and Marine Resources (MFMR) |
| --- | --- |

—

Ministry of Fisheries and Marine Resources (MFMR)

ETELÄ-AFRIKKA

(a) to (g):

| — | Branch: Fisheries Management, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Branch: Fisheries Management, Department of Agriculture, Forestry and Fisheries

SRI LANKA

(a) to (g):

| — | Department of Fisheries and Aquatic Resources |
| --- | --- |

—

Department of Fisheries and Aquatic Resources

SAINT HELENA

(a):

| — | Registrar of Shipping, St. Helena Government |
| --- | --- |

—

Registrar of Shipping, St. Helena Government

(b),(d) to (g):

| — | Senior Fisheries Officer, Directorate of Fisheries, St Helena Government |
| --- | --- |

—

Senior Fisheries Officer, Directorate of Fisheries, St Helena Government

(c):

| — | H.M. Customs, Government of St Helena |
| --- | --- |

—

H.M. Customs, Government of St Helena

SURINAME

(a):

| — | Maritime Authority Suriname |
| --- | --- |

—

Maritime Authority Suriname

(b) to (g):

| — | Ministry of Agriculture, Animal Husbandry and Fisheries |
| --- | --- |

—

Ministry of Agriculture, Animal Husbandry and Fisheries

TAIWAN

(a):

| — | Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Council of Agriculture, Executive Yuan

| — | Maritime and Port Bureau, Ministry of Transportation and Communication |
| --- | --- |

—

Maritime and Port Bureau, Ministry of Transportation and Communication

(b):

| — | Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Council of Agriculture, Executive Yuan

(c):

| — | Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan

(d):

| — | Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan

| — | Coast Guard Administration, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Coast Guard Administration, Executive Yuan

(e):

| — | Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan

(f):

| — | Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan

(g):

| — | Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan |
| --- | --- |

—

Fisheries Agency, Council of Agriculture, Executive Yuan

RANSKAN ETELÄISET JA ANTARKTISET ALUEET

(a) to (g):

| — | Monsieur le Préfet Administrateur supérieur des Terres Australes et
  Antarctiques Françaises |
| --- | --- |

—

Monsieur le Préfet Administrateur supérieur des Terres Australes et

Antarctiques Françaises

THAIMAA

(a) and (b):

| — | The Department of Fisheries |
| --- | --- |

—

The Department of Fisheries

| — | The Marine Department |
| --- | --- |

—

The Marine Department

(c) to (g):

| — | The Department of Fisheries |
| --- | --- |

—

The Department of Fisheries

TRISTAN DA CUNHA

(a):

| — | Administration Department |
| --- | --- |

—

Administration Department

(b),(d):

| — | Administration Department / Fisheries Department |
| --- | --- |

—

Administration Department / Fisheries Department

(c),(e),(f),(g):

| — | Fisheries Department |
| --- | --- |

—

Fisheries Department

TUNISIA

(a):

| — | Office de la Marine Marchande et des Ports/ Ministère du Transport |
| --- | --- |

—

Office de la Marine Marchande et des Ports/ Ministère du Transport

(b) to (d):

| — | Arrondissement de la Pêche et de l'Aquaculture de Jendouba, Bizerte, Ariana, Tunis, Nabeul, Sousse, Monastir, Mahdia, and Gabes and Division de la Pêche et de l'Aquaculture de Sfax and Médenine |
| --- | --- |

—

Arrondissement de la Pêche et de l'Aquaculture de Jendouba, Bizerte, Ariana, Tunis, Nabeul, Sousse, Monastir, Mahdia, and Gabes and Division de la Pêche et de l'Aquaculture de Sfax and Médenine

(e) to (g):

| — | La Direction Générale de la Pêche et de l'Aquaculture / Ministère de l'Agriculture et des Ressources hydrauliques |
| --- | --- |

—

La Direction Générale de la Pêche et de l'Aquaculture / Ministère de l'Agriculture et des Ressources hydrauliques

TURKKI

(a) and (b):

| — | 81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs |
| --- | --- |

—

81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs

(c):

| — | General Directorate for Protection and Conservation, 81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs, and 24 Districts Directorate of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs. |
| --- | --- |

—

General Directorate for Protection and Conservation, 81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs, and 24 Districts Directorate of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs.

(d):

| — | General Directorate for Protection and Conservation, 81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs and Turkish Coast Guard Command |
| --- | --- |

—

General Directorate for Protection and Conservation, 81 Provincial Directorates of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs and Turkish Coast Guard Command

(e) to (g):

| — | General Directorate for Protection and Conservation, Ministry of Agriculture and Rural Affairs |
| --- | --- |

—

General Directorate for Protection and Conservation, Ministry of Agriculture and Rural Affairs

UKRAINA

(a):

| — | State Enterprise Maritime Administration of Illichivsk Sea Fishing Port
  State Enterprise Maritime Administration of Kerch Sea Fishing Port
  State Enterprise Office of Captain of Mariupol Sea Fishing Port State Enterprise Office of Captain of Sevastopol Sea Fishing Port |
| --- | --- |

—

State Enterprise Maritime Administration of Illichivsk Sea Fishing Port

State Enterprise Maritime Administration of Kerch Sea Fishing Port

State Enterprise Office of Captain of Mariupol Sea Fishing Port State Enterprise Office of Captain of Sevastopol Sea Fishing Port

(c):

| — | State Agency of Melioration and Fisheries of Ukraine
  Department of the State Agency of Melioration and Fisheries of Ukraine in:






  — | Black Sea Basin |
| --- | --- | --- |

—

State Agency of Melioration and Fisheries of Ukraine

Department of the State Agency of Melioration and Fisheries of Ukraine in:

—

Black Sea Basin

| — | Azov Basin |
| --- | --- |

—

Azov Basin

| — | Chernihiv region |
| --- | --- |

—

Chernihiv region

| — | Chernivtsi region |
| --- | --- |

—

Chernivtsi region

| — | Cherkasy region |
| --- | --- |

—

Cherkasy region

| — | Khmelnytskyi region |
| --- | --- |

—

Khmelnytskyi region

| — | Kherson region |
| --- | --- |

—

Kherson region

| — | Kharkiv region |
| --- | --- |

—

Kharkiv region

| — | Ternopil region |
| --- | --- |

—

Ternopil region

| — | Sumy region |
| --- | --- |

—

Sumy region

| — | Rivne region |
| --- | --- |

—

Rivne region

| — | Poltava region |
| --- | --- |

—

Poltava region

| — | Odesa region |
| --- | --- |

—

Odesa region

| — | Mykolaiv region |
| --- | --- |

—

Mykolaiv region

| — | Lviv region |
| --- | --- |

—

Lviv region

| — | Luhansk region |
| --- | --- |

—

Luhansk region

| — | Department of protection, use and reproduction of water |
| --- | --- |

—

Department of protection, use and reproduction of water

| — | bioresources and regulation of fisheries in Kirvohrad region |
| --- | --- |

—

bioresources and regulation of fisheries in Kirvohrad region

| — | Kyiv and Kyiv region |
| --- | --- |

—

Kyiv and Kyiv region

| — | Ivano-Krankivsk region |
| --- | --- |

—

Ivano-Krankivsk region

| — | Zaporizhia region |
| --- | --- |

—

Zaporizhia region

| — | Zakarpattia region |
| --- | --- |

—

Zakarpattia region

| — | Zhytomyr region |
| --- | --- |

—

Zhytomyr region

| — | Donetsk region |
| --- | --- |

—

Donetsk region

| — | Dnipropetrovsk region |
| --- | --- |

—

Dnipropetrovsk region

| — | Volyn region |
| --- | --- |

—

Volyn region

| — | Vinnytsia region |
| --- | --- |

—

Vinnytsia region

(b),(d) to (g):

| — | State Agency of Melioration and Fisheries of Ukraine (Derzhrybagentstvo of Ukraine) |
| --- | --- |

—

State Agency of Melioration and Fisheries of Ukraine (Derzhrybagentstvo of Ukraine)

YHDISTYNEET ARABIEMIIRIKUNNAT

(a) to (g):

| — | Fisheries Department, Ministry of Environment & Water (MOEW) |
| --- | --- |

—

Fisheries Department, Ministry of Environment & Water (MOEW)

YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA (3)

(a):

| — | England: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency |
| --- | --- |

—

England: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency

| — | Scotland: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency |
| --- | --- |

—

Scotland: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency

| — | Wales: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency |
| --- | --- |

—

Wales: Fishing Vessel Registry, Maritime and Coastguard Agency

| — | Northern Ireland: DAERA Marine and Fisheries Division, Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs |
| --- | --- |

—

Northern Ireland: DAERA Marine and Fisheries Division, Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs

| — | Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate |
| --- | --- |

—

Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate

| — | Guernsey: Registrer of British Ships |
| --- | --- |

—

Guernsey: Registrer of British Ships

| — | Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment |
| --- | --- |

—

Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment

(b):

| — | England: Marine Management Organisation |
| --- | --- |

—

England: Marine Management Organisation

| — | Scotland: Marine Scotland |
| --- | --- |

—

Scotland: Marine Scotland

| — | Wales: Welsh Government, Marine, Fisheries Division |
| --- | --- |

—

Wales: Welsh Government, Marine, Fisheries Division

| — | Northern Ireland: DAERA Marine and Fisheries Division, Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs |
| --- | --- |

—

Northern Ireland: DAERA Marine and Fisheries Division, Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs

| — | Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate |
| --- | --- |

—

Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate

| — | Guernsey: Seafisheries, Committee for Economic Development, States of Guernsey |
| --- | --- |

—

Guernsey: Seafisheries, Committee for Economic Development, States of Guernsey

| — | Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment |
| --- | --- |

—

Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment

(c),(d),(e):

| — | England: Marine Management Organisation |
| --- | --- |

—

England: Marine Management Organisation

| — | Scotland: Marine Scotland |
| --- | --- |

—

Scotland: Marine Scotland

| — | Wales: Welsh Government, Marine, Fisheries Division |
| --- | --- |

—

Wales: Welsh Government, Marine, Fisheries Division

| — | Northern Ireland: Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs |
| --- | --- |

—

Northern Ireland: Fisheries Inspectorate Team, Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs

| — | Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate |
| --- | --- |

—

Isle of Man: Department Environment Food and Agriculture, Fisheries Directorate

| — | Guernsey: Seafisheries, Committee for Economic Development, State of Guernsey |
| --- | --- |

—

Guernsey: Seafisheries, Committee for Economic Development, State of Guernsey

| — | Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment |
| --- | --- |

—

Jersey: Marine Resources, Growth Housing and Environment

(f),(g):

England, Scotland, Wales, Northern Ireland, Isle of Man, Guernsey, Jersey: Marine Management Organisation

TANSANIAN YHDISTYNYT TASAVALTA

(a) to (g):

| — | Director of Fisheries Development |
| --- | --- |

—

Director of Fisheries Development

URUGUAY

(a) to (g):

| — | Dirección Nacional de Recursos Acuáticos (DINARA) |
| --- | --- |

—

Dirección Nacional de Recursos Acuáticos (DINARA)

YHDYSVALLAT

(a):

| — | United States Coast Guard, U.S. Department of Homeland Security |
| --- | --- |

—

United States Coast Guard, U.S. Department of Homeland Security

(b) to (g):

| — | National Marine Fisheries Service |
| --- | --- |

—

National Marine Fisheries Service

VENEZUELA

(a) to (b):

| — | Instituto Socialista de la Pesca y Acuicultura |
| --- | --- |

—

Instituto Socialista de la Pesca y Acuicultura

VIETNAM

(a) to (b):

| — | Directorate of Fisheries (D-FISH) at national level
  Sub-Departments of Capture Fisheries and Resources Protection at provincial level |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries (D-FISH) at national level

Sub-Departments of Capture Fisheries and Resources Protection at provincial level

(c) and (f):

| — | Sub-Departments of Capture Fisheries |
| --- | --- |

—

Sub-Departments of Capture Fisheries

(d):

| — | Fisheries Surveillance Department belonging to D-FISH |
| --- | --- |

—

Fisheries Surveillance Department belonging to D-FISH

| — | Inspections of Agriculture and Rural Development belonging to the provinces |
| --- | --- |

—

Inspections of Agriculture and Rural Development belonging to the provinces

| — | Sub-Departments of Capture Fisheries and Resources Protection. |
| --- | --- |

—

Sub-Departments of Capture Fisheries and Resources Protection.

(e) and (g):

| — | Directorate of Fisheries (D-FISH) |
| --- | --- |

—

Directorate of Fisheries (D-FISH)

WALLIS JA FUTUNA

(a):

| — | Le Chef du Service des Douanes et des Affaires Maritimes |
| --- | --- |

—

Le Chef du Service des Douanes et des Affaires Maritimes

(b) and (g) :

| — | Le Préfet, Administrateur supérieur |
| --- | --- |

—

Le Préfet, Administrateur supérieur

(c) to (f) :

| — | Le Directeur du Service d'Etat de l'Agriculture, de la Forêt et de la Pêche |
| --- | --- |

—

Le Directeur du Service d'Etat de l'Agriculture, de la Forêt et de la Pêche

JEMEN

(a):

| — | Maritime Affairs Authority - Ministry of Transport |
| --- | --- |

—

Maritime Affairs Authority - Ministry of Transport

(b) to (g):

| — | Production & Marketing Services Sector - Ministry of Fish Wealth and its branches from Aden, Alhodeidah, Hadramout, Almahara |
| --- | --- |

—

Production & Marketing Services Sector - Ministry of Fish Wealth and its branches from Aden, Alhodeidah, Hadramout, Almahara

---

(1)  EUVL L 286, 29.10.2008, s. 1.

(2)  Euroopan komissio totesi 5 päivänä tammikuuta 2023 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 31 artiklan nojalla Kamerunin yhteistyöhön osallistumattomaksi maaksi LIS-kalastuksen torjunnan osalta (EUVL L 8, 11.1.2023, s. 4–15). Mainitun asetuksen 33 artiklan mukaisesti Euroopan unionin neuvosto on luokitellut Kamerunin yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi LIS-kalastuksen torjunnan osalta (EUVL L 56, 23.2.2023, s. 26–28). Kamerunin lipun alla purjehtivien kalastusalusten pyytämien kalastustuotteiden tuonti unioniin on kielletty mainitun asetuksen 38 artiklan mukaisesti.

(3)  Sovelletaan 1. tammikuuta 2021 alkaen.

---

EUROOPAN TALOUSALUEESEEN LIITTYVÄT TIEDOTTEET

EFTAn valvontaviranomainen

| 13.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 129/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 129/22

---

Päätös N:o 44/23/KOL, annettu 8 päivänä maaliskuuta 2023, muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta valtiontuesta, jota väitetään myönnetyn Faricelle

Kehotus huomautusten esittämiseen valtiontuesta valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti

(2023/C 129/04)

EFTAn valvontaviranomainen on ilmoittanut tätä tiivistelmää seuraavilla sivuilla todistusvoimaisella kielellä toistetulla, edellä mainitulla päätöksellä Islannin viranomaisille päätöksestään aloittaa valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, joka koskee edellä mainittua toimenpidettä.

Asianomaiset voivat esittää huomautuksensa kuukauden kuluessa julkaisemisesta seuraavaan osoitteeseen:

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Registry |
| Avenue des Arts 19H |
| 1000 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| registry@eftasurv.int |

EFTA Surveillance Authority

Registry

Avenue des Arts 19H

1000 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

registry@eftasurv.int

Huomautukset toimitetaan Islannin viranomaisille. Huomautusten esittäjä voi pyytää kirjallisesti henkilöllisyytensä luottamuksellista käsittelyä. Tämä pyyntö on perusteltava.

Tiivistelmä

Menettely

Valvontaviranomainen vastaanotti 23 päivänä helmikuuta 2021 yritykseltä Sýn hf., jäljempänä ’Sýn’, yritystä Farice koskevan kantelun. Sýn väitti muun muassa seuraavaa: 1) Farice on saanut korvausta kolmannen merenalaisen kaapelin valmistelua varten tehtyihin selvityksiin liittyvistä kustannuksista, jäljempänä ’toimenpide 1’; ja 2) täytäntöönpanokieltoa on rikottu siltä osin kuin on kyse Faricen investoinnista kolmanteen merenalaiseen kaapeliin Islannin ja Euroopan välillä, jäljempänä ’IRIS-kaapeli’ tai ”toimenpide 2”.

Valvontaviranomainen vastaanotti 23 päivänä maaliskuuta 2021 Islannin viranomaisten virallisen ilmoituksen investoinnista IRIS-kaapeliin, jäljempänä ’toimenpide 2’. Valvontaviranomainen antoi 26 päivänä maaliskuuta 2021 päätöksen 023/21/KOL Tuki Farice ehf.:lle kolmanteen merenalaiseen kaapeliin tehtävään investointiin. Päätöksessä todettiin, että valvontaviranomaisella ei ollut epäilyjä tuen soveltuvuudesta ETA-sopimuksen toimintaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, eikä se näin ollen vastustanut toimenpiteen toteuttamista.

Sýn nosti 9 päivänä heinäkuuta 2021 EFTAn tuomioistuimessa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 36 artiklan nojalla kanteen, jossa se vaati 26 päivänä maaliskuuta 2021 annetun päätöksen N:o 023/21/KOL kumoamista.

EFTAn tuomioistuin kumosi 1 päivänä kesäkuuta 2022 antamallaan tuomiolla valvontaviranomaisen päätöksen 023/21/KOL (1).

Asianomaisen tuen kuvaus

Väitetty tuensaaja on Farice ehf., jäljempänä ’Farice’. Farice on Islannin valtion kokonaan omistama yksityisoikeudellinen osakeyhtiö. Faricen toiminta-ajatuksena on maiden välisen datansiirron tukkumyynti valokaapelin kautta, valokaapelijärjestelmien ylläpito ja tällaiseen toimintaan liittyvien palvelujen myynti. Faricella on kaksi merenalaista kaapelia, jotka kulkevat Islannista Eurooppaan: FARICE-1 ja DANICE.

Islannin parlamentti hyväksyi 3 päivänä kesäkuuta 2019 päätöslauselman sähköisen viestinnän politiikasta 2019–2033, jäljempänä ’tietoliikennepolitiikka’. Politiikan tavoitteena on muun muassa edistää esteetöntä ja toimivaa tietoliikennettä ja taata infrastruktuurin turvallisuus. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi politiikassa korostetaan, että Islannin tietoliikenneyhteydet muuhun Eurooppaan edellyttävät kolmea toiminnassa olevaa merenalaista kaapelia.

Päätös koskee kahta toimenpidettä.

Toimenpide 1 koskee Faricelle maksettavaa korvausta merenpohjan tutkimuksesta, joka liittyy valmisteluihin uuden merenalaisen kaapelin rakentamiseksi Islannin ja Euroopan välille. Töiden ja korvauksen perustana on tietoliikennerahaston, jäljempänä ’rahasto’, ja Faricen välillä vuonna 2018 allekirjoitettu sopimus. Sopimuksen allekirjoittamisen yhteydessä arvioidut kustannukset olivat 1,9 miljoonaa euroa.

Toimenpide 2 koskee Faricen investointia IRIS-kaapeliin. Islannin viranomaiset ovat valinneet Faricen rakentamaan Islannin ja Euroopan välille kolmannen merenalaisen kaapelin eli IRIS-kaapelin ja ylläpitämään sitä. Islannin valtio on rahoittanut toimenpidettä 2 korottamalla kokonaan omistamansa Faricen pääomaa arviolta 50 miljoonalla eurolla.

Arviointi

Valtiontuen olemassaolo

Valvontaviranomaisen päätöksessään esittämä alusta näkemys on, ettei se voi sulkea pois sitä mahdollisuutta, että toimenpiteeseen 1 sisältyy valtiontukea Faricen hyväksi.

Tarkemmin on kyse siitä, että valvontaviranomainen ei voi sulkea pois sitä mahdollisuutta, että rahaston Faricelle merenalaista tutkimusta varten suorittamat maksut antavat Faricelle valikoivaa etua, sillä valvontaviranomaisella on epäilyjä sen suhteen, onko kyseiset maksut suoritettu markkinaehdoin.

Lisäksi valvontaviranomainen esittää päätöksessään alustavana näkemyksenään, että toimenpiteeseen 2 sisältyy valtiontukea.

Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

Valvontaviranomainen ei ole saanut mitään perusteluja toimenpiteen 1 mahdollisesta soveltuvuudesta sisämarkkinoille, ja se on pyytänyt Islannin viranomaisia esittämään tällaiset perustelut.

Toimenpiteen 2 mahdollisesta soveltuvuudesta sisämarkkinoille valvontaviranomainen toteaa, että tukea, jota myönnetään laajakaistaverkkojen käyttöönottoon verkon kattavuuden, käyttöoikeuksien tai yhteyksien varmistamiseksi, arvioidaan yleensä laajakaistasuuntaviivojen perusteella.

Laajakaistasuuntaviivojen ensisijaisena tavoitteena on yleisesti ottaen varmistaa, että laajakaistapalveluja tai nopeampia internetyhteyksiä on laajalti loppukäyttäjien saatavilla. Sen vuoksi suuntaviivoja sovelletaan tukitoimenpiteisiin, joita käytetään tilanteissa, joissa markkinat eivät tarjoa riittävää laajakaistan kattavuutta tai joissa käyttöoikeusehdot eivät ole asianmukaisia. Sitä vastoin laajakaistasuuntaviivoissa ei mainita kansainvälisiä yhteyksiä, turvallisuutta, kansainvälistä datansiirtoa tai merenalaisia kaapeleita, eikä niissä nimenomaisesti esitetä soveltuvuusedellytyksiä toimenpiteille, joilla puututaan kansainvälisten yhteyspalvelujen maantieteellisen monimuotoisuuden ja luotettavuuden puutteesta johtuviin turvallisuuskysymyksiin.

Näin ollen toimenpide 2, jonka tavoitteena on lisätä jo loppukäyttäjien saatavilla olevien nopeiden kansainvälisten yhteyspalvelujen varakapasiteettia, turvallisuutta ja vakautta, vaikuttaa olevan erityyppinen kuin toimenpiteet, joihin laajakaistasuuntaviivoja yleensä sovelletaan, eli laajakaistaverkkojen ja -palvelujen laajentamista tai käyttöönottoa koskevat toimenpiteet.

Valvontaviranomaiselle on kuitenkin tässä vaiheessa epäselvää, missä määrin laajakaistasuuntaviivoja sovelletaan toimenpiteen 2 soveltuvuuden arviointiin. Sen vuoksi valvontaviranomainen on pyytänyt Islannin viranomaisia esittämään lisäperusteluja.

Siinä tapauksessa, että laajakaistasuuntaviivoja ei sovelleta tarkasteltavana olevaan toimenpiteeseen, ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätään, että valvontaviranomainen voi pitää sisämarkkinoille soveltuvana ”tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”. Jotta tuki voitaisiin todeta sisämarkkinoille soveltuvaksi, sen tarkoituksena on ensinnäkin oltava tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistäminen, ja toiseksi tuki ei saa muuttaa kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

Tältä osin valvontaviranomainen on alustavasti todennut, että sillä on epäilyjä toimenpiteen 2 tarpeellisuudesta. Ennen investointia IRIS-kaapeliin Islannin viranomaisia lähestyi yksityinen toimija, joka ehdotti kolmannen merenalaisen kaapelin rakentamista. Valvontaviranomaiselle on tässä vaiheessa epäselvää, oliko kyseinen tarjous verrattavissa IRIS-kaapelihankkeeseen vai kertooko se yrityksestä tulla kansainvälisten datayhteyspalvelujen markkinoille. Valvontaviranomainen ei voi kuitenkaan sulkea pois sitä mahdollisuutta, että toimenpiteellä 2 tavoiteltu tulos olisi voitu saavuttaa markkinaehdoin, mikä asettaa kyseenalaiseksi Islannin viranomaisten väitteen, että oli tarpeen korjata tarkasti määritelty markkinoiden toimintapuute.

Lisäksi valvontaviranomainen epäilee toimenpiteen 2 oikeasuhteisuutta. Vaikka Islannin viranomaiset ovat muotoilleet toimenpiteen 2 niin, että tuen määrää rajoitetaan, valvontaviranomainen toteaa alustavasti, että väitetysti kustannustehokkaamman vaihtoehdon olemassaolo asettaa kyseenalaiseksi toimenpiteen yleisen oikeasuhteisuuden, koska hintaeroa ei ole perusteltu.

Lopuksi todettakoon, että valvontaviranomainen on alustavasti todennut, että sillä on epäilyjä sen suhteen, ovatko toimenpiteiden kielteiset vaikutukset kilpailuun ja kauppaan riittävän vähäisiä.

Näin ollen valvontaviranomainen on alustavasti todennut, että sillä on epäilyjä siitä, ovatko toimenpiteen 2 myönteiset vaikutukset suuremmat kuin sen mahdollinen kilpailua vääristävä vaikutus ja kielteinen vaikutus kauppaan.

Decision No 44/23/COL of 8 March 2023 to open a formal investigation into alleged state aid to Farice

1.   Summary

The EFTA Surveillance Authority (”ESA”) wishes to inform Iceland that, having preliminarily assessed the alleged aid to Farice ehf. (”Farice”) for performing a seabed survey (”Measure 1”) and for investment in a third submarine cable (”Measure 2”), it has doubts as to whether Measure 1 constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement and as to whether Measures 1 and 2 are compatible with the functioning of the EEA Agreement. ESA has therefore decided to open a formal investigation procedure pursuant to Articles 4(4), 6 and 13 of Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (”Protocol 3”). ESA has based its decision on the following considerations.

2.   Procedure

| (1) | By letter dated 27 January 2021, the Icelandic authorities initiated pre-notification discussions with ESA concerning their plans to increase capital in Farice, in order to invest in a third submarine cable between Iceland and Europe (”the IRIS cable”), i.e. Measure 2 (2). |
| --- | --- |

(1)

| (2) | On 23 February 2021, ESA received a complaint (”the complaint”) from Sýn hf. (”Sýn”) regarding Farice (3). Sýn alleged that Farice received public service compensation from the Icelandic authorities in violation of the SGEI rules (4), including compensation for costs related to surveys conducted in preparation for a possible third submarine cable. Sýn also alleged a violation of the standstill obligation as regards Farice’s investment in the IRIS cable. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | On 23 February 2021, ESA forwarded the complaint to the Icelandic authorities and invited them to provide comments by 25 March 2021 (5). |
| --- | --- |

(3)

| (4) | On 23 March 2021, ESA received a formal notification from the Icelandic authorities regarding Measure 2 (6). On 26 March 2021, ESA adopted Decision 023/21/COL on Aid to Farice ehf. for investment in a third submarine cable. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | By email dated 25 March 2021, the Icelandic authorities requested an extension of the deadline to provide comments on the complaint. ESA extended the deadline to 31 March 2021. On 31 March 2021, the Icelandic authorities provided ESA with their initial comments on the complaint (7). |
| --- | --- |

(5)

| (6) | On 9 July 2021, Sýn lodged an application with the EFTA Court under Article 36 of the Surveillance and Court Agreement (”SCA”), seeking the annulment of Decision No 023/21/COL of 26 March 2021. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | On 20 January 2022, ESA sent a request for information to the Icelandic authorities concerning the complaint (8). On 16 March 2022, the Icelandic authorities provided their response to the request for information (9). |
| --- | --- |

(7)

| (8) | On 1 June 2022, the EFTA Court annulled Decision No 023/21/COL (10). |
| --- | --- |

(8)

| (9) | On 21 June 2022, ESA sent the Icelandic authorities a second request for information concerning the complaint (11). The Icelandic authorities responded on 20 September 2022 (12). |
| --- | --- |

(9)

| (10) | On 8 November 2022, ESA had a meeting with a representative of Sýn (13). |
| --- | --- |

(10)

3.   Description of the measures

3.1.   
  Background

| (11) | Farice is a private limited liability company established in Iceland. It was founded in 2002 by Icelandic and Faroese parties. According to its articles of association, the purpose of Farice is the wholesale of international data transfer between countries through a fibre optic cable, the operations of fibre optic cable systems, and the sale of services in relation to such activities. The Icelandic State acquired Farice in full in March 2019 following the classification of international submarine cables as infrastructure. All of Farice’s long-term borrowing comes from the Icelandic Treasury |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Farice operates two submarine cables running from Iceland to parts of Europe: FARICE-1 and DANICE. FARICE-1 connects Iceland with Scotland, with a branch unit to the Faroe Islands. DANICE connects Iceland with Denmark. FARICE-1 and DANICE are the only submarine cables running from Iceland to Europe and they intersect in the Atlantic Ocean. A third submarine cable, Greenland Connect, runs from Iceland to Canada via Greenland. Greenland Connect is owned and operated by Tele Greenland. It terminates in Iceland and its traffic is directed through FARICE-1 and DANICE on the way to Europe. It is possible to buy services from Tele Greenland to mainland Canada and from there to New York. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Between 2010 and 2012, the Icelandic authorities engaged in a series of measures for the restructuring of Farice, due to its financial difficulties. During the same period, the Icelandic authorities submitted various State aid notifications to ESA. These were later withdrawn because the Icelandic authorities concluded that the SGEI Decision applied to these measures (14). On 19 July 2013, ESA sent a comfort letter to the Icelandic authorities noting that Article 3 of the SGEI Decision exempted the Icelandic authorities from the prior notification obligation under Article 1(3) of Part I of Protocol 3 SCA (15). |
| --- | --- |

(13)

| (14) | The first public service contract between Farice and the Telecommunications Fund (”the Fund”), representing the Icelandic authorities, was entered into on 12 April 2012. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | In November 2018, the Minister for Transport and Local Government submitted a proposal to the Icelandic Parliament for a resolution on an electronic communications policy 2019 to 2033 (”the Telecommunication Policy”). The objectives of the policy are, inter alia, to promote accessible and effective communications and to guarantee the security of infrastructure. To achieve those objectives, the policy emphasises that three active submarine cables are needed to connect Iceland with the rest of Europe from different landing sites. As a geographically remote country, effective international connections are a prerequisite for the development of Iceland as a modern technology-based society. A serious disruption in international connectivity would cause major damage to the Icelandic economy, and society as a whole. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Between 2017 and 2020, the Ministry of Transport and Local Government, and the Ministry of Finance and Economic Affairs received several proposals from Sýn regarding the construction of a third submarine cable. The proposals included both an independent project and a collaboration with Celtic Norse AS. These proposals did not entail financing in full by private investors but required cooperation with the Icelandic State and/or Farice. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | On 21 December 2018, Farice signed a new public service contract with the Fund regarding the Icelandic authorities’ work on the Telecommunications Policy (”the 2018 PSO Contract”). Farice was engaged to start preparations for the possible construction of a new submarine cable between Iceland and Europe. Farice was compensated for the costs of the preparation work that it undertook on behalf of the Fund, which also included compensation for seabed research to be carried out by Farice in 2019, i.e. Measure 1. The Icelandic State’s participation in further investment or costs for a third cable was neither secured nor structured at that time. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | In January 2019, Sýn submitted a formal request for funding of seabed research in preparation for the introduction of the submarine cable project. In February 2019, the Fund refused to engage in any discussions with Sýn, referring to the public service contract concluded with Farice in December 2018, according to which Farice was entrusted with seabed research as an intermediary. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | On 3 June 2019, the Icelandic Parliament approved the Telecommunications Policy. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | In December 2019, Sýn and the Board of the Fund had a meeting during which Sýn presented its case for a third submarine cable between Iceland and Ireland. Sýn offered to build a submarine cable for remuneration and required a guarantee that Farice would change its operating model to a so-called ”carrier’s carrier” model. |
| --- | --- |

(20)

| (21) | In March 2020, the Fund engaged an independent expert to evaluate the feasibility of Sýn’s and Farice’s third cable projects. The expert’s report was delivered in April 2020. According to Sýn, the report concluded that the project proposed by Sýn was more cost effective. According to the Icelandic authorities, the expert was instructed not to make recommendations. However, the report included recommendations and relied on available, but allegedly unverified, data from Farice and Sýn. |
| --- | --- |

(21)

| (22) | By letter of 29 April 2020, the Ministry of Transport and Local Government shared the results of the report with Farice and stated that Farice would be responsible for the project and the envisaged owner and operator of the new submarine cable. The Ministry urged Farice to take account of the fact that Sýn’s proposal had been considered more cost effective by the expert. The Ministry stated that it found Sýn’s proposal to change the operational model of Farice unacceptable. |
| --- | --- |

(22)

| (23) | In May 2020, Sýn and Farice held a meeting to explore the details and validity of Sýn’s proposal and to confirm pricing and quality from key suppliers. According to the Icelandic authorities, Sýn was not able to confirm the prices because the key suppliers had not been willing to confirm their prices. As the foundation for the discussions between Farice and Sýn was the project’s cost effectiveness, which was based on the prices submitted, the discussions were terminated. |
| --- | --- |

(23)

| (24) | Later in May 2020, the Fund communicated to Sýn that it considered the expiry of the offers to be unacceptable. It further stated that it would therefore not engage in any further discussions with Sýn. It was further stressed that the Fund was not responsible for the project since its role was limited to the provision of funds. |
| --- | --- |

(24)

| (25) | On 23 February 2021, Sýn lodged a complaint with ESA. Sýn submitted that payments to Farice from the Icelandic State since 2013 had erroneously been classified as a public service compensation as the conditions to be considered as services of a general economic interest had never been met. It further submitted that there was an ongoing breach of State aid rules related to the introduction of a new submarine cable. |
| --- | --- |

(25)

| (26) | On 23 March 2021, the Icelandic authorities formally notified ESA of their intention to provide aid to Farice for investment in the third cable, i.e. Measure 2. On 26 March 2021, ESA adopted Decision No 023/21/COL approving the measure. That decision was later annulled by the EFTA Court. |
| --- | --- |

(26)

3.2.   
  Measure 1

| (27) | According to Article 1A of the 2018 PSO Contract between Farice and the Fund, the ”parties [to the agreement] agree that the Fund will compensate Farice for seabed research to be carried out in 2019 for a possible optic fibre cable between Iceland and Europe (Ireland) according to article 12 of this contract”. |
| --- | --- |

(27)

| (28) | In Article 12 of the same contract, it is further stated that ”[t]he Fund intends to do a seabed survey on a route between Europe (Ireland) and Iceland for an optic fibre cable to be possibly laid in the near future. Farice undertakes the execution of the projects as an intermediary. Preliminary time and cost schedule is described in annex 1. Farice shall aim to deliver a final marine route survey report to the Fund before December 31, 2019”. The temporal scope of the survey was later extended to 2021. |
| --- | --- |

(28)

| (29) | According to annex 1, the compensated costs related to the survey were: 1) a desk top study; 2) survey; 3) inshore survey; 4) main survey (excluding inshore survey); 5) reporting and maps; and 6) overhead costs. The costs were estimated at EUR 1,9 million. |
| --- | --- |

(29)

| (30) | In accordance with the contract, Farice undertook the survey in the years 2019, 2020 and 2021. Payments for third party works, for example the work performed by EGS (16) (the main survey contactor) were invoiced to the Fund based on costs incurred. Work performed by Farice employees was invoiced on the basis of an hourly rate. Additionally, Farice invoiced an administration fee for general administration costs in 2019. |
| --- | --- |

(30)

3.3.   
  Measure 2

| (31) | In relation to the Icelandic authorities’ work on the Telecommunications Policy, the Icelandic authorities selected Farice to build and operate a third submarine cable connecting Iceland and Europe, i.e. the IRIS cable. Measure 2 relates to the financing by the Icelandic State of the IRIS cable through an estimated EUR 50 million capital increase in Farice, which is wholly owned by the Icelandic State (17). |
| --- | --- |

(31)

| (32) | According to the Icelandic authorities, Farice was chosen because it is the only entity that: (i) currently operates submarine cables from Iceland to Europe, (ii) has extensive experience in such operations, and (iii) was able to work fast in seeing the project through within the desired timeframe. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | Farice is currently operated on commercial terms without financial support from the State (18) and offers services on two distinct markets: the market for international connectivity (”international data transfer market”) and the data centre market (”DC market”). |
| --- | --- |

(33)

| (34) | The primary objective of the measure and the IRIS cable project is to enhance security and reduce the vulnerability of international connectivity to and from Iceland. The secondary objective is to shorten the digital distance between Iceland and Europe, by reducing data latency. |
| --- | --- |

(34)

| (35) | The new submarine cable is in principle expected to complement the existing submarine cable infrastructure. According to the Icelandic authorities, the interconnection to the new cable will be technologically neutral, provided that instructions and recommendations are followed (19). |
| --- | --- |

(35)

| (36) | Moreover, according to the Icelandic authorities, Farice grants effective wholesale access to the system on an open and non-discriminatory basis and those access obligations will be enforced irrespective of any change in ownership, management or operation of the infrastructure. |
| --- | --- |

(36)

| (37) | The eligible costs of Measure 2 are the investment costs related to the new cable, costs relating to survey of the seabed and the optimal path of the cable (20), construction of landing sites and project management. The costs are considered investment costs, including project management costs which are directly related to the investment project. The maximum aid intensity is 100 % of the eligible costs. The board of directors of Farice authorised the capital increase for established costs in intervals during the construction period of the new cable. According to the Icelandic authorities, any overcompensation is controlled retroactively through a capital decrease, dividend payments or by other available means. |
| --- | --- |

(37)

| (38) | Farice signed a contract with SubCom LLC, a global undersea fibre optic cable system supply company, to lay the IRIS cable, after having elicited offers from three different suppliers. On 11 November 2022, SubCom formally handed over the IRIS cable, which is expected to be ready for service in the first quarter of 2023 (21). |
| --- | --- |

(38)

3.4.   
  The Complaint

| (39) | As previously mentioned, on 23 February 2021, Sýn submitted a complaint to ESA regarding alleged unlawful State aid measures in favour of Farice. In summary, the complaint concerns three measures:






  1. | The payment of compensation for services of general economic interest (”SGEI”) from the Icelandic authorities to Farice for the public service obligation (”PSO”) of providing international connectivity for electronic communication (”the SGEI measure”); |
| --- | --- | --- |

(39)

1.

The payment of compensation for services of general economic interest (”SGEI”) from the Icelandic authorities to Farice for the public service obligation (”PSO”) of providing international connectivity for electronic communication (”the SGEI measure”);

| 2. | compensation paid to Farice for carrying out a seabed survey as an intermediary, i.e. Measure 1; and |
| --- | --- |

2.

compensation paid to Farice for carrying out a seabed survey as an intermediary, i.e. Measure 1; and

| 3. | non-compliance with the stand-still obligation in relation to the roll-out of the third submarine cable between Iceland and Europe, i.e. Measure 2. |
| --- | --- |

3.

non-compliance with the stand-still obligation in relation to the roll-out of the third submarine cable between Iceland and Europe, i.e. Measure 2.

| (40) | The SGEI measure, covered by Sýn’s complaint, was not the subject of the annulled Decision No 023/21/COL, nor the judgment of the EFTA Court in Case E-4/21. Therefore, this measure is not the subject of this Decision, and is currently being processed separately in an open complaint case (22). Conversely, Measures 1 and 2 are the subject of this Decision. |
| --- | --- |

(40)

| (41) | As regards Measure 1, Sýn submitted that Iceland had under the 2018 PSO Contract agreed to compensate Farice for seabed research to be carried out in 2019. The agreement was later extended (see section 3.2). |
| --- | --- |

(41)

| (42) | Sýn argued in its complaint that the compensation for the seabed research did not fulfil any of the SGEI criteria, whether under the Altmark conditions (23), the SGEI Decision (24), or the SGEI Framework (25). In particular, Sýn argued that seabed research could not be qualified as a service of general economic interest, and even if it could be, no parameters for the calculation of compensation for such a service had been established. |
| --- | --- |

(42)

| (43) | As regards Measure 2, Sýn asserted in its complaint that the Icelandic authorities seemed to have entrusted Farice with the roll-out of a new submarine cable funded by the State. In Sýn’s view this constituted a breach of the EEA State aid rules. Sýn was unaware that at the time they submitted the complaint, ESA and the Icelandic authorities were engaged in pre-notification discussion regarding the roll-out to the new submarine cable (26). |
| --- | --- |

(43)

| (44) | Therefore, Sýn submitted that the actions of the Icelandic authorities related to the roll-out of a new submarine cable, including the payment for seabed research under the auspices of a public service obligation, constituted a breach of the EEA State aid rules, which called for action by ESA. |
| --- | --- |

(44)

3.5.   
  Comments of the Icelandic authorities

| (45) | The Icelandic authorities have provided their views as regards Measures 1 and 2. These views were expressed during the notification procedure leading up to Decision 023/21/COL (27), as well as in replies to questions sent to them by ESA in connection to the complaint (28). |
| --- | --- |

(45)

3.5.1.   Regarding Measure 1

| (46) | The Icelandic authorities have maintained that the payments to Farice related to the seabed survey did not constitute compensation for a public service, even though contractual provisions related to the survey were included in the 2018 PSO contract (29). |
| --- | --- |

(46)

| (47) | Instead, the Icelandic authorities have stated that the work related to the survey was allocated to Farice on market terms, in line with the market economy operator principle. Specifically, the Icelandic authorities contend that the award of the seabed survey did not grant Farice an economic advantage that an undertaking could not have obtained in the absence of State intervention, and that it was, in essence, a service assignment, for which Farice was paid the incurred costs. In the view of the Icelandic authorities, this is demonstrated by the fact that the Fund, and not Farice, retains all ownership of survey results and that Farice did not de facto make a profit for administering the survey. |
| --- | --- |

(47)

| (48) | Moreover, the Icelandic authorities have submitted that Measure 1 did not distort or threaten to distort competition and did not have any effect on trade between the Contracting Parties. |
| --- | --- |

(48)

| (49) | Specifically, the Icelandic authorities stated that the measure did not grant Farice a stronger competitive position than it would have had if the survey had not been undertaken, and that Farice was not relieved of expenses it would otherwise have had to bear in the course of its day-to-day business operations. The Icelandic authorities had full discretion to utilise the seabed survey in any way they saw fit and no utilization guarantees were granted to Farice. Therefore, the Icelandic authorities contend that the award of the seabed survey did not strengthen the position of Farice as compared with other undertakings. |
| --- | --- |

(49)

| (50) | Finally, the Icelandic authorities are of the view that the Fund was exempt from the procurement rules when awarding a contract of carrying out the seabed survey, as it was an essential part of preparing the IRIS cable project and therefore a factor in providing a public communications network. |
| --- | --- |

(50)

| (51) | Consequently, the Icelandic authorities argue that Measure 1 does not constitute State aid. |
| --- | --- |

(51)

3.5.2.   Regarding Measure 2

| (52) | The Icelandic authorities consider Measure 2 to constitute State aid, which is compatible with Article 61(3)(c) of the EEA Agreement, and that the measure falls outside the scope of the Guidelines for the application of State aid rules in relation to rapid deployment of broadband networks (”the 2014 Broadband Guidelines”) (30). |
| --- | --- |

(52)

| (53) | In this regard, the Icelandic authorities note that the measure contributes to a well-defined objective of common interest, i.e. to enhance the security of international connectivity to and from Iceland. The aid measure serves to significantly reduce the vulnerability of Iceland’s international telecommunications network in case of major failures of the current systems. |
| --- | --- |

(53)

| (54) | Further, as regards the need for State intervention, the Icelandic authorities contend that market failure necessitates State participation in the IRIS cable project. Specifically, the Icelandic authorities note that Farice is the only operator of submarine cables connecting Iceland to Europe, and that despite some interest from private parties to lay similar cables in the past, none of those plans have materialised (31). The Icelandic authorities argue that three main causes have adversely affected the feasibility of other submarine projects to the point where none of them materialized: First, laying a single cable to Iceland without having secured redundancy in connections without material cost through another cable has proven problematic. Second, the small size of the Icelandic market is a natural hindrance. Third, the uncertainty of income from international data centre operators disincentivises investment. |
| --- | --- |

(54)

| (55) | Moreover, the Icelandic authorities point to the fact that Farice required public service compensation from 2012 to 2018 to operate the two existing cables, i.e. FARICE-1 and DANICE, and that Farice’s current revenues do not support investment in the IRIS cable. |
| --- | --- |

(55)

| (56) | Consequently, in the absence of a realistic chance of private actors building the submarine infrastructure needed to secure international connectivity to Iceland, and since Farice’s current revenues do not support investment in a third cable, the Icelandic authorities found it necessary to provide Farice with State aid to lay the IRIS cable. |
| --- | --- |

(56)

| (57) | Moreover, the Icelandic authorities contend that Measure 2 was proportional. In this regard, they note that only established costs were financed through the capital increase. Moreover, the ex post control, including a review of any expenses, will keep costs to the minimum necessary. |
| --- | --- |

(57)

| (58) | Furthermore, the Icelandic authorities have consistently argued that the IRIS project is not subject to public procurement rules, as it is exempt from the Procurement Act (32), with reference to Article 10 of the Act, cf. Article 8 of the Procurement Directive (33), as the Act and the Directive do not apply to contracts for the principal purpose of permitting the contracting authorities to provide or exploit public communications networks or to provide to the public one or more electronic communications services. |
| --- | --- |

(58)

| (59) | However, when choosing a subcontractor to lay the cable, Farice engaged in discussions with three suppliers, and selected the most economically efficient offer, having taken account of all relevant considerations. |
| --- | --- |

(59)

| (60) | As regards the expert report that concluded that the proposal of Sýn was more cost effective than the one from Farice, the Icelandic authorities argue that the cost estimate used by the expert was not verified. Further, that Sýn specifically notified the Icelandic authorities that the supposed offer from Vodafone International was no longer valid. Moreover, the conditions on the operational function of the new cable set by the Sýn, as well as concerns regarding national security and critical infrastructure contributed to the decision to entrust Farice with the building of the new submarine cable. Finally, the proposition of Sýn was based on a different business model, not only for the purposes of the new cable but also Farice’s operation through the FARICE-1 and DANICE cables. Therefore, the business proposition of Sýn was not relevant for the purposes of the determination of proportionality of the aid measure. Consequently, the Icelandic authorities consider Measure 2 to be proportional. |
| --- | --- |

(60)

| (61) | Finally, as regards limited negative effects on competition, the Icelandic authorities note that the new infrastructure is principally expected to complement the other connections by providing enhanced security for international connectivity favouring the general public and general economic activities in Iceland. Therefore, the Icelandic authorities consider the IRIS cable to not have a material impact on competitiveness of other European markets compared to Iceland. As regards any negative effects the measure might have on the market for international data transfer or the related DC market, the Icelandic authorities consider those effects vastly outweighed by the positive effects of the measure. |
| --- | --- |

(61)

3.6.   
  ESA Decision No 023/21/COL

| (62) | On 26 March 2021, ESA adopted Decision No 023/21/COL, concluding that Measure 2, i.e. the capital increase to finance the investment in the IRIS cable, constituted State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. However, as ESA found that no doubts were raised as to the compatibility of the measure with the functioning of the EEA Agreement, it decided not to raise objections to the implementation of the measure. |
| --- | --- |

(62)

| (63) | ESA noted that the compatibility of State aid for the introduction of broadband networks was normally assessed under the 2014 Broadband Guidelines. However, since the measure specifically targeted the security issues raised by the lack of geographical diversity, it fell outside the scope of the 2014 Broadband Guidelines. ESA stated that it would nevertheless apply the principles of the 2014 Broadband Guidelines by analogy to the extent that they were relevant, because those guidelines were the most detailed guidance available for assessing the compatibility of State aid to broadband infrastructure projects with the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(63)

| (64) | Article 61(3)(c) of the EEA Agreement provides that ESA may declare compatible ”aid to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas, where such aid does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest”. Therefore, in order to declare aid compatible, first, the aid must be intended to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas and, second, the aid must not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest (34). |
| --- | --- |

(64)

| (65) | Under the first condition, ESA examines how the aid facilitates the development of certain economic activities or areas. Under the second condition, ESA weighs up the positive effects of the aid for the development of said activities or areas and the negative effects of the aid in terms of distortions of competition and adverse effects on trade (i.e. conducts a balancing test). |
| --- | --- |

(65)

| (66) | Concerning the first condition, ESA concluded that Measure 2 facilitated the development in the market for international data transfer services specifically and the markets for electronic communications services in general. Furthermore, ESA found that the selection of Farice, as owner and operator of the third cable, and the selection of a cable manufacturer and installer was exempted from the Icelandic Procurement Act. Further, ESA did not have reasons to believe that the measure was in breach of other relevant EEA provisions. |
| --- | --- |

(66)

| (67) | Concerning the second condition, ESA concluded that the amount of aid granted through Measure 2 was limited to what was necessary to achieve its objective and therefore proportional. ESA reached this conclusion, inter alia, on the basis that the aid amount was limited to the actual costs of the measure and subject to ex post control. |
| --- | --- |

(67)

| (68) | Furthermore, ESA concluded that Measure 2 would not have a material impact on the competitiveness of other EEA markets compared to Iceland, as investment in the IRIS cable was, in and of itself, unlikely to materially alter the dynamics of intra-EEA trade on the relevant market. |
| --- | --- |

(68)

| (69) | As regards the potential effect on the DC market, ESA noted that the data centre market was not a single market of universal services, since the digital needs of businesses were highly dependent on the applications hosted and operated in the data centres. ESA also noted that, while data centres might be more inclined to invest in projects in Iceland, due to extended capacity and security of the international connection network following the construction of a third cable, that was only one of multiple factors that would influence such a decision. Other factors, such as electricity prices, start-up costs and regulatory environment also influenced such decisions. ESA found that those factors were not altered by the measure. |
| --- | --- |

(69)

| (70) | Consequently, ESA found that the Icelandic authorities had demonstrated that the socio-economic benefits of Measure 2 outweighed any potential adverse effects on competition or trade between the Contracting Parties, given the safeguards in place to minimise such adverse effects. |
| --- | --- |

(70)

3.7.   
  EFTA Court Judgment in Case E-4/21

| (71) | On 1 June 2022, the EFTA Court annulled ESA’s Decision No 023/21/COL. The Court concluded that ESA should have opened a formal investigation procedure, as ESA had at its disposal information and evidence at the time, which should, objectively, have raised doubts or serious difficulties regarding whether the capital increase to finance the laying of the IRIS cable was compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(71)

| (72) | In particular, the EFTA Court found that ESA was aware of documents that called into question the information at its disposal and on which it relied in the contested decision, without going beyond a mere examination of the information submitted by the Icelandic authorities. These documents related, inter alia, to Sýn’s complaint of 23 February 2022 and annexes thereto. Specifically, the Court noted a document comparing the proposals of Sýn and Farice, and an email dated 29 May 2020, regarding Sýn’s inability to confirm the prices of its proposal. By not obtaining further information on whether Sýn was actually able to confirm its prices, or whether it had been given that opportunity, the Court concluded that ESA failed to satisfy its obligation to conduct a diligent and impartial examination of the notified measure so that it had at its disposal the most complete and reliable information. |
| --- | --- |

(72)

| (73) | Furthermore, the Court found that Sýn tried to enter the market for international connectivity services, according to the information available to ESA. Yet, in the contested decision, ESA did not consider factors such as potential competitors on the wholesale market for international connectivity, public consultation of stakeholders and entry barriers to that market. |
| --- | --- |

(73)

| (74) | Finally, the Court found that ESA did not adequately state its reasons for concluding that the notified measure fell outside the scope of the 2014 Broadband Guidelines, and that even though ESA stated in the contested decision that it would apply the guidelines by analogy, where relevant, the Court found little, if any, trace of the principles in the guidelines actually being applied. |
| --- | --- |

(74)

| (75) | On the basis of, inter alia, the above, the Court concluded that there was consistent and objective evidence that demonstrated that ESA adopted the contested decision despite the existence of doubts. Consequently, the Court annulled the Decision. |
| --- | --- |

(75)

4.   Presence of State aid

4.1.   
  Introduction

| (76) | Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows: ”Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement”. |
| --- | --- |

(76)

| (77) | The qualification of a measure as aid within the meaning of this provision requires the following cumulative conditions to be met: (i) the measure must be granted by the State or through State resources; (ii) it must confer an advantage on an undertaking; (iii) favour certain undertakings (selectivity); and (iv) threaten to distort competition and affect trade. |
| --- | --- |

(77)

4.2.   
  Measure 1

| (78) | In the following chapters, ESA will assess whether the payments from the Fund to Farice for carrying out a seabed survey involve State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(78)

4.2.1.   State resources

| (79) | According to Article 61(1) of the EEA Agreement, a measure must be granted by the State or through State resources to constitute State aid. |
| --- | --- |

(79)

| (80) | The Fund has the task of promoting the development of telecommunications in Iceland. The Fund was formed in 2006 on the basis of Act No 132/2005 on the Telecommunication Fund. The main role of the Fund is to allocate funds to: projects aimed at the development of telecommunication infrastructure; projects that contribute to the safety and competitiveness of society in the field of electronic communications; and other telecommunication projects (35). |
| --- | --- |

(80)

| (81) | According to Article 1 of Act No 132/2005, the Fund is under the ownership of the Icelandic State and its administration falls under the authority of the Ministry of Higher Education, Science and Innovation. |
| --- | --- |

(81)

| (82) | ESA therefore preliminarily concludes that the payments from the Fund to Farice for carrying out a seabed survey constitute State resources. |
| --- | --- |

(82)

4.2.2.   Advantage

| (83) | According to Article 61(1) of the EEA Agreement, a measure must confer an advantage upon an undertaking. An advantage, within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, is any economic benefit which an undertaking could not have obtained under normal market conditions (36), thus placing it in a more favourable position than its competitors (37). |
| --- | --- |

(83)

| (84) | The Icelandic authorities have argued that Measure 1 was concluded on market terms, in line with the market economy operator principle. In order to establish whether or not a transaction carried out by a public body is in line with normal market conditions, ESA will apply the market economy operator test (”MEO test”), comparing the behaviour of the public body to that of similar private economic operators under normal market conditions (38). |
| --- | --- |

(84)

| (85) | In that respect, it is not relevant whether the intervention constitutes a rational means for the public bodies to pursue public policy considerations. Similarly, the profitability or unprofitability of the beneficiary is not in itself a decisive indicator for establishing whether or not the economic transaction in question is in line with market conditions. The decisive element is whether the public bodies acted as a market economy operator would have done in a similar situation (39). |
| --- | --- |

(85)

| (86) | Moreover, whether a State intervention is in line with market conditions must be examined on an ex ante basis, having regard to the information available at the time the intervention was decided upon. If a State argues that it acted as a market economy operator it must, where there is doubt, provide evidence showing that the decision to carry out the transaction was taken on the basis of economic evaluations comparable to those which, in similar circumstances, a rational market economy operator (with characteristics similar to those of the public body concerned) would have had carried out to determine the profitability or economic advantages of the transaction (40). |
| --- | --- |

(86)

| (87) | Concerning Measure 1, it is undisputed that the contractual provisions concerning the seabed survey and the payments for that survey were placed in the 2018 PSO Contract between the Fund and Farice, namely Article 1A, 12 and Annex 1. According to the Icelandic authorities, no other provisions of the 2018 PSO Contract applied to the seabed survey (41). |
| --- | --- |

(87)

| (88) | ESA notes that the Icelandic authorities essentially argue that Articles 1A, 12, and annex 1 of the 2018 PSO Contract do not, in fact, form part of that contract, but are instead a separate service contract made on market terms. This fact raises doubts as to whether the Fund was operating as a market economy operator, when it charged Farice with performing the seabed survey, since such operators would in general conclude clear and concise contracts when purchasing a similar service. |
| --- | --- |

(88)

| (89) | Indeed, it appears that the Fund contracted Farice to perform a service, without including in the contract any provisions concerning cost overruns, specifics regarding the scope of the survey, contingencies for failure to perform the obligations of the contract, or specifics regarding what costs could be covered by the service contract. According to documentation from and statements made by the Icelandic authorities, the temporal scope of the survey was later extended, and final costs ran over the cost estimate in annex 1. |
| --- | --- |

(89)

| (90) | Moreover, ESA has asked the Icelandic authorities to provide all documentation of expert evaluations or independent studies of the cost of carrying out the seabed survey, if any such evaluations or studies were carried out prior to the start of the 2018 PSO Contract. However, according to the Icelandic authorities, no such evaluation exists. Additionally, the Fund does not seem to have considered alternative providers. Therefore, ESA has doubts as to whether the Fund’s decision to carry out the transaction was taken on the basis of economic evaluations comparable to those which, in similar circumstances, a rational market economy operator would have taken, as it appears that the Fund committed to paying Farice for a service, without making an evaluation of eventual costs and alternative providers. |
| --- | --- |

(90)

| (91) | Furthermore, the Icelandic authorities have stated that Farice did not de facto make a profit from performing the survey for the Fund. Moreover, it is unclear to ESA whether the Fund derived any economic value from its ownership of the survey results. In fact, since the survey forms part of the preparatory works for a submarine cable, which the Icelandic authorities themselves consider a security measure, it would appear that the purpose of the survey was not economic in nature. Therefore, ESA doubts that the Fund acted as an economic operator, since it rather seems to have been pursuing public policy aims when commissioning the survey. |
| --- | --- |

(91)

| (92) | Finally, as the Icelandic authorities have already stated that the payments to Farice for the performance of the subsea survey did not entail compensation for a public service obligation, ESA does not see the need at this time to specifically examine whether Measure 1 fulfils the Altmark criteria, or the provisions of the SGEI Decision or Framework. |
| --- | --- |

(92)

| (93) | Consequently, ESA has doubts whether Measure 1 was concluded on market terms and cannot exclude that an advantage may have been granted in favour of Farice. Accordingly, the Icelandic authorities are invited to comment on this and submit relevant evidence. |
| --- | --- |

(93)

4.2.3.   Selectivity

| (94) | In order for a measure to involve State aid it must be selective in that it favours ”certain undertakings or the production of certain goods”. Measure 1 concerns a contract between the Fund and Farice. Therefore, Farice is the only potential beneficiary. Other undertakings have not concluded similar contracts with the Fund or the Icelandic State. Accordingly, the alleged advantage of Measure 1 would be a selective advantage, as it only concerns one particular undertaking. |
| --- | --- |

(94)

| (95) | It is therefore ESA’s preliminary view that it cannot be excluded that a selective economic advantage was granted to Farice. |
| --- | --- |

(95)

4.2.4.   Distortion of competition and effect on trade between Contracting Parties

| (96) | To qualify as State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, a measure must be liable to distort competition and affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement. According to settled case-law, the mere fact that a measure strengthens the position of an undertaking compared with other undertakings competing in intra-EEA trade is considered to be sufficient, in order to conclude that the measure is likely to distort competition and affect trade between the Contracting Parties (42). |
| --- | --- |

(96)

| (97) | The Icelandic authorities have argued that the measure in question did not distort or threaten to distort competition and did not have any effect on trade between the Contracting Parties, as the measure did not grant Farice a stronger competitive position than it would have had if the survey had not been undertaken. Moreover, they argue that Farice was not relieved of expenses it would otherwise have had to bear in the course of its day-to-day business operations. Therefore, the Icelandic authorities contend that the award of the seabed survey did not strengthen the position of Farice as compared with other undertakings, neither financially nor in other aspects. |
| --- | --- |

(97)

| (98) | On this point ESA notes that it is not obliged to establish the real effect of the aid on the market, but is only required to show that the aid is liable to distort competition and affect trade. Therefore, for all practical purposes, a distortion of competition within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement is generally found to exist when the State grants a financial advantage to an undertaking in a liberalised sector where there is, or could be, competition (43). |
| --- | --- |

(98)

| (99) | Measure 1 concerns payments made to Farice for a seabed survey. The costs covered by those payments included subcontracting costs, as well as Farice’s overhead costs, including hourly rates for Farice staff and a general administration fee. Therefore, Measure 1 seems to have placed Farice in a better financial position than it would have been in the absence of Measure 1. |
| --- | --- |

(99)

| (100) | Moreover, there are multiple undertakings active in the EEA that provide seabed survey services. This is also demonstrated by the fact that Farice itself subcontracted a large portion of the survey. |
| --- | --- |

(100)

| (101) | Consequently, ESA has doubts as to whether it can be excluded that Measure 1 was liable to distort competition and affect trade within the EEA. The Icelandic authorities are invited to comment and submit relevant evidence on this. |
| --- | --- |

(101)

4.2.5.   Conclusion

| (102) | In light of the above, ESA cannot exclude that Measure 1 entailed State aid. |
| --- | --- |

(102)

4.3.   
  Measure 2

| (103) | It is uncontested between Sýn and the Icelandic authorities that Measure 2, i.e. the capital increase in Farice to facilitate the investment in the IRIS cable, constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement (44). |
| --- | --- |

(103)

| (104) | ESA therefore preliminary concludes that Measure 2 constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(104)

5.   Aid scheme or individual aid

| (105) | ESA notes that Measures 1 and 2 were not granted on the basis of a scheme (45). Measure 1, if found to be aid, would therefore be individual aid. Measure 2 constitutes individual aid. |
| --- | --- |

(105)

6.   Lawfulness of the aid

| (106) | Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (”Protocol 3”): ”The EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. ... The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision”. |
| --- | --- |

(106)

| (107) | The Icelandic authorities did not notify Measure 1 to ESA. ESA therefore concludes that, in the event that Measure 1 is deemed to involve aid, the Icelandic authorities have not respected their obligations under Article 1(3) of Part I of Protocol 3. In this event, Measure 1 would be unlawful aid. |
| --- | --- |

(107)

| (108) | The Icelandic authorities implemented Measure 2 after ESA approved it by Decision 023/21/COL. However, with the annulment of ESA’s approval decision by the EFTA Court, Measure 2 became unlawful. |
| --- | --- |

(108)

7.   Compatibility of the aid

7.1.   
  Introduction

| (109) | In derogation from the general prohibition of State aid laid down in Article 61(1) of the EEA Agreement, aid may be declared compatible if it can benefit from one of the derogations enumerated in the Agreement. |
| --- | --- |

(109)

| (110) | Article 61(3)(c) of the EEA Agreement provides that ESA may declare compatible ”aid to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas, where such aid does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest”. Therefore, in order to declare the aid compatible, first, the aid must be intended to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas and, second, the aid must not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest (46). |
| --- | --- |

(110)

| (111) | Under the first condition, ESA examines how the aid facilitates the development of certain economic activities or areas. Under the second condition, ESA weighs up the positive effects of the aid for the development of said activities or areas and the negative effects of the aid in terms of distortions of competition and adverse effects on trade. |
| --- | --- |

(111)

7.2.   
  Compatibility of Measure 1

| (112) | The Icelandic authorities have maintained that Measure 1 does not constitute State aid (see Section 3.5.1). Further, they have also stated that despite the fact that the contractual obligations concerning Measure 1 were included in the 2018 PSO Contract between the Fund and Farice, the measure does not constitute compensation for a public service obligation. |
| --- | --- |

(112)

| (113) | Therefore, it would appear that the compatibility of Measure 1, should it be found to constitute aid, could not be examined under Article 59(2) of the EEA Agreement and even if it were, ESA has doubts that the Measure 1 is in line with the provisions of the SGEI Decision or Framework. The Icelandic authorities have not, at this stage, brought forward any other arguments as regards the potential compatibility of the measure. |
| --- | --- |

(113)

| (114) | Therefore, following a preliminary assessment, ESA has doubts at this stage as to whether Measure 1 is compatible with the EEA Agreement. Consequently, ESA invites the Icelandic authorities to provide arguments and evidence to demonstrate that Measure 1 could be considered compatible under the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(114)

7.3.   
  Compatibility of Measure 2

7.3.1.   Introduction

| (115) | The Icelandic authorities have invoked Article 61(3)(c) of the EEA Agreement as the basis for the assessment of the compatibility of Measure 2. |
| --- | --- |

(115)

| (116) | On this point, ESA notes that the compatibility of aid for the roll-out of broadband networks, for the purposes of securing coverage, access or connectivity, is normally assessed under the 2014 Broadband Guidelines. On 8 February 2023, ESA adopted new Broadband Guidelines (”the 2023 Broadband Guidelines”) (47). |
| --- | --- |

(116)

| (117) | ESA will follow the principles and guidelines set out in the 2023 Broadband Guidelines for the compatibility assessment of all notified aid to broadband networks in respect of which it is called upon to take a decision after 8 February 2023 when the 2023 Broadband Guidelines entered into force. Unlawful aid to broadband networks will be assessed in accordance with the rules applicable on the date on which the aid was awarded (48). |
| --- | --- |

(117)

| (118) | The 2023 Broadband Guidelines were not in effect at the time when Measure 2 was enacted, and therefore cannot serve as a basis for the compatibility assessment of the measure. Therefore, ESA will apply the 2014 Broadband Guidelines, should Measure 2 be considered to fall within their scope. However, the 2023 Broadband Guidelines are based on existing case-law and decision-making practice of the European Commission. Therefore, the 2023 Broadband Guidelines could still be relevant, should Measure 2 fall under the scope of the 2014 Broadband Guidelines, provided they do not place stricter conditions on the beneficiary. |
| --- | --- |

(118)

| (119) | In general, the 2014 Broadband Guidelines’ primary objective is to ensure widespread availability of broadband services to end users or access to higher speed internet. The 2014 Broadband Guidelines state that ”[t]hese guidelines summarise the principles of [ESA’s] policy in applying the State aid rules [...] to measures that support the deployment of broadband networks in general (Section 2). They explain the application of these principles in the assessment of aid measures for the rapid roll-out of basic broadband and very high speed, next generation access (NGA) networks (in Section 3). [ESA] will apply the guidelines in the assessment of State aid for broadband” (49). This objective has not changed with the adoption of the 2023 Broadband Guidelines, which state that ”[t]hese Guidelines provide guidance on how ESA will assess [...] the compatibility of State aid for the deployment and take-up of fixed and mobile broadband networks and services” (50). |
| --- | --- |

(119)

| (120) | Therefore, the 2014 Broadband Guidelines apply to aid measures that target situations where the market does not provide sufficient broadband coverage or where access conditions are not adequate (51). Conversely, the 2014 Broadband Guidelines do not mention international connectivity, security, international data transfer, or subsea cables, and do not specifically lay down compatibility conditions for measures targeting security issues raised by the lack of geographical diversity and robustness of international connectivity services. Therefore, a measure like the one under assessment, where the objective is increased redundancy, security, and robustness of international connectivity services already available to end customers at high speeds, seems to differ from the general type of measure covered by the 2014 Broadband Guidelines, namely measures concerning the expansion or introduction of broadband networks and services. |
| --- | --- |

(120)

| (121) | ESA notes that the European Commission, in its Baltic Cable Decision (52), applied the 2014 Broadband Guidelines in its assessment. However, ESA also notes that the measure under assessment in that decision differed significantly from Measure 2. Specifically, it concerned capacity concerns caused by the expected dramatic increase in traffic that could not be supported by the existing infrastructure. Therefore, in addition to security benefits comparable to the ones present in the case at hand, the Baltic Sea Cable targeted (longterm) broadband availability specifically (53). Conversely, Measure 2 does not specifically concern broadband networks or availability. |
| --- | --- |

(121)

| (122) | However, in its judgment in Case E-4/21, when assessing ESA’s conclusion that Measure 2 fell outside the scope of the 2014 Broadband Guidelines, the EFTA Court stated that the conclusion: ”[...] is not supported by a sufficient analysis of the scope of application of the Broadband Guidelines. [...] Although the contested decision states that ”[t]he Broadband Guidelines” primary objective is ensuring widespread availability of broadband services to end users or access to higher speed Internet: ” and ”[t]he particularities of the measure and investment at hand demonstrate that the Guidelines target different types of measures than the one under assessment”, it fails to set out what impact these statements should have on the scope of application of the Broadband Guidelines. Accordingly, [...] ESA encountered serious difficulties in its preliminary examination’ (54). The Court then further noted ”that irrespective of whether the notified measure in the present case was outside of the scope of the Broadband Guidelines, those guidelines still may provide useful guidance on considerations that are relevant to the assessment of compatibility in general” (55). |
| --- | --- |

(122)

| (123) | Consequently, ESA cannot conclude at this stage to what extent the 2014 Broadband Guidelines apply to the compatibility assessment of Measure 2, and therefore invites the Icelandic authorities to provide further arguments in this regard. |
| --- | --- |

(123)

| (124) | In the event that the Broadband Guidelines do not apply to the measure at hand, Article 61(3)(c) of the EEA Agreement provides that ESA may declare compatible ”aid to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas, where such aid does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest”. Therefore, in order to declare the aid compatible, first, the aid must be intended to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas and, second, the aid must not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest. |
| --- | --- |

(124)

| (125) | Under the first condition, ESA examines how the aid facilitates the development of certain economic activities or areas. Under the second condition, ESA weighs up the positive effects of the aid for the development of said activities or areas and the negative effects of the aid in terms of distortions of competition and adverse effects on trade. |
| --- | --- |

(125)

7.3.2.   Facilitation of development of certain economic activities or areas

7.3.2.1.   Economic activities or areas supported

| (126) | Under Article 61(3)(c) of the EEA Agreement, in order to be considered compatible, a measure must contribute to the development of certain economic activities or areas. |
| --- | --- |

(126)

| (127) | The primary objective of the measure is to enhance security and reduce the vulnerability of international connectivity to and from Iceland by building a third submarine cable from Iceland to Europe. The secondary objective is to shorten the digital distance between Iceland and Europe allowing Icelandic people and businesses to make better use of international digital services available in Europe. |
| --- | --- |

(127)

| (128) | ESA generally considers the construction of a telecommunication infrastructure with a view to its future commercial exploitation to constitute an economic activity (56). Furthermore, the telecommunications market in general constitutes an economic activity. The measure facilitates development in the market for international data transfer services specifically and the markets for electronic communications services in general. |
| --- | --- |

(128)

| (129) | In view of the above, ESA preliminarily concludes that the measure constitutes aid to facilitate the development of certain economic activities, as required by Article 61(3)(c) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(129)

7.3.2.2.   Incentive effect

| (130) | State aid is only compatible with the functioning of the EEA Agreement if it has an incentive effect and so effectively facilitates the development of certain economic activities. To establish whether the measure has an incentive effect, it must be demonstrated that it changes the behaviour of the undertaking concerned in such a way that it engages in an activity which it would not carry out without the aid or which it would carry out in a restricted or different manner. |
| --- | --- |

(130)

| (131) | In Section 6.2.2 of ESA’s Decision No 023/21/COL, ESA stated that Measure 2 had an incentive effect. ESA stated that: 1) Farice had historically proven to be unprofitable; 2) the operation of submarine cables in the region was generally unprofitable; 3) the investment in the IRIS cable was unlikely to achieve a profit; 4) the main objective of the cable was to provide enhanced security, which was an externality that did not heavily factor into investment decisions;) and 5) few stakeholders had signalled interest in operating submarine cables without State support in the past. |
| --- | --- |

(131)

| (132) | In light of this, ESA is generally inclined to conclude that Measure 2 had an incentive effect, as it incentivised Farice to make an investment it would not have entered into otherwise. However, the Icelandic authorities are invited to provide further information and reasoning on the incentive effect of the measure. |
| --- | --- |

(132)

7.3.2.3.   Compliance with relevant EEA law

| (133) | The Icelandic authorities consider that the selection of Farice, as owner and operator of the IRIS cable, as well as the selection of cable manufacturer and installer, is exempt from the procurement rules, with reference to Article 10 of the Procurement Act (see also Article 8 of the Procurement Directive). |
| --- | --- |

(133)

| (134) | Specifically, Article 8 of the Procurement Directive states: ”This Directive shall not apply to public contracts and design contests for the principal purpose of permitting the contracting authorities to provide or exploit public communications networks or to provide to the public one or more electronic communications services. For the purposes of this Article, ”public communications network” and ”electronic communications service” shall have the same meaning as in Directive 2002/21/EC of the European Parliament and of the Council”. Furthermore, ESA notes that in accordance with Article 2(m) of Directive 2002/12/EC, ”provision of an electronic communications network” means the establishment, operation, control or making available such network. |
| --- | --- |

(134)

| (135) | The primary objective of the measure in question is to increase security of international connectivity in Iceland by building a third submarine cable, which in turn will provide the public with more electronic communication services. Therefore, the investment in the submarine cable seems to permit Farice to ”provide or exploit public communications networks”, as defined in Article 2(a) of Directive 2002/21/EC. However, ESA cannot conclusively conclude at this stage whether all conditions for the application of the exemption are fulfilled. |
| --- | --- |

(135)

| (136) | Moreover, according to paragraph 74(c) of the 2014 Broadband Guidelines, ”[w]henever the granting authorities select a third party operator to deploy and operate the subsidised infrastructure, the selection process shall be conducted in line with the spirit and the principles of the Public Procurement Directives. It ensures that there is transparency for all investors wishing to bid for the implementation and/or management of the subsidised project. Equal and non-discriminatory treatment of all bidders and objective evaluation criteria are indispensable conditions”. |
| --- | --- |

(136)

| (137) | However, despite this provision, footnote 91 to paragraph 74(c) states: ”[t]he situation is different when the public authority decides to deploy and manage the network directly (or through a fully owned entity) [...] In such cases, [..] (i) the publicly owned network operators shall limit their activity on the pre-defined target areas and shall not expand to other commercially attractive regions; (ii) the public authority shall limit its activity to maintain the passive infrastructure and to grant access to it, but shall not engage in competition on the retail levels with commercial operators and (iii) to have an accounting separation between the funds used for the operation of the networks and the other funds at the disposal of the public authority”. |
| --- | --- |

(137)

| (138) | Therefore, the applicability of procurement rules in the context of an assessment under the 2014 Broadband Guidelines seems to depend on whether or not the the conditions, listed in footnote 91, are fulfilled. The Icelandic authorities have not provided sufficient information in this regard. |
| --- | --- |

(138)

| (139) | Consequently, ESA has doubts as to whether or not Measure 2 falls under the exemption from procurement rules described above, and as to whether the provisions of the 2014 Broadband Guidelines have effect in this regard. Therefore, ESA invites the Icelandic authorities to provide further information and rationale in this regard. |
| --- | --- |

(139)

7.3.3.   Whether the aid adversely affects trading conditions to an extent contrary to the common interest

7.3.3.1.   Introduction

| (140) | ESA has not only identified positive effects of the planned aid for the development of the abovementioned economic activities and economic areas, but also possible negative effects that it may have in terms of distortions of competition and adverse effects on trade. These positive and negative effects must then be weighed up. |
| --- | --- |

(140)

7.3.3.2.   Markets affected by the aid

| (141) | The measure mainly has an effect on the wholesale market for international connectivity and the telecommunication market, both national and international. Additionally, the measure may have an effect on the DC market. |
| --- | --- |

(141)

7.3.4.   Positive effects of the aid

| (142) | Measure 2 contributes to the development of a submarine cable between Iceland and Europe, thereby enhancing both redundancy and the security of the submarine cable network that Iceland relies on to participate in the global economy. This is in line with the Icelandic Government’s Telecommunications Policy, whose objective is, inter alia, to promote accessible and effective communications and to guarantee the security of telecommunications infrastructures. |
| --- | --- |

(142)

| (143) | To achieve those objectives, the Icelandic authorities have emphasised that three active submarine telecommunications cables will connect Iceland with Europe from different landing sites. As a geographically remote country, effective international connections are a prerequisite for the development of Iceland as a modern technologically based society. A serious disruption in international connectivity would cause major damage to the Icelandic economy and society as a whole. |
| --- | --- |

(143)

| (144) | According to the Icelandic authorities, the main vulnerabilities of the current international connections relate to human error, malfunctions, accidents, natural disasters and other unforeseen events. The Icelandic authorities have provided ESA with a detailed description of the various and multiple disruptions that have happened in the past and disrupted the functionality of the two existing submarine cables (57). ESA considers these vulnerabilities both realistic and probable. |
| --- | --- |

(144)

| (145) | Furthermore, the absolute lengths of the submarine cables from Iceland to Europe increase the probability of incidents compared to shorter cables going from Scandinavia and the UK to mainland Europe. Moreover, other countries in the EEA are connected to major international network connection points via diversified networks of multiple land and/or submarine cables while Iceland is wholly dependent on only two submarine cables. |
| --- | --- |

(145)

| (146) | By implementing the measure and adding a third submarine cable to the network, the Icelandic authorities expect the security of international connectivity increases circa tenfold. In particular, a third submarine cable will: (i) increase the projected uptime to 99,9993 %, (ii) reduce the probability of a total outage in a 10-year period to 0,2–1,5 %, and (iii) diversify the land routes in Iceland, decreasing risks associated with a single route failure (58). |
| --- | --- |

(146)

| (147) | In addition to enhanced security, the Icelandic authorities contend that the addition of a third submarine cable will also improve the competitiveness of Iceland as whole, as the Icelandic digital market will become ”closer” to major network hubs in Europe. Data latency in communications between Iceland and Europe will be reduced as a result of shorted cable length and simpler network structure than is available through the current system connecting Reykjavík with Europe. ESA considers this factor positive, as it contributes to the development of the Icelandic economy as a whole. |
| --- | --- |

(147)

7.3.4.1.   Limited negative effects of the aid

7.3.4.1.1.   Introduction

| (148) | Article 61(3)(c) of the EEA Agreement requires an assessment of any negative effects on competition and on trade. The aid must not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest. |
| --- | --- |

(148)

7.3.4.1.2.   Necessity of the aid

| (149) | To assess whether State aid is effective to achieve its objective, it is necessary to first identify the problem that needs to be addressed. A State aid measure is necessary if it is targeted towards situations where aid can bring about a material improvement that the market cannot deliver itself, for example by remedying a well-defined market failure. |
| --- | --- |

(149)

| (150) | A market failure exists if markets, left to their own devices, without intervention fail to deliver an efficient outcome for society. This may arise, for instance, when certain investments are not being undertaken even though the economic benefit for society exceeds the cost (59). |
| --- | --- |

(150)

| (151) | The Icelandic authorities have explained that Farice would not have undertaken the investment in the IRIS cable in the absence of aid, as it cannot support such an investment with its own funds. This, inter alia, is an indication of the market failure associated with providing international connectivity services in Iceland. |
| --- | --- |

(151)

| (152) | However, the fact that a specific company may not be capable of undertaking a project without aid does not mean that there is a market failure. For instance, the decision of a company not to invest in a project with low profitability or in a region with limited market demand and/or poor cost competitiveness may not be an indication of a market failure, but rather of a market that functions well (60). |
| --- | --- |

(152)

| (153) | Concerning the ability of the market to deliver an efficient outcome for society, the Icelandic authorities have pointed to the fact that Iceland was, prior to the IRIS cable project, only connected to Europe through two submarine cables. Furthermore, over the past decade, few stakeholders signalled interest in investing in international data connectivity services between Iceland and Europe or America. These projects did not materialise primarily due to problems with constructing a sound business case for such an investment. Furthermore, these planned and aborted projects by market actors would have been dependent on financial participation by the State (see paragraph (54)). |
| --- | --- |

(153)

| (154) | However, while it is a fact that no privately funded subsea cables from Iceland have been built in the last 10 years, it is also clear that Sýn approached the Icelandic State with plans to build a subsea cable. Negotiations and discussions between the State and Sýn continued over two years, but were then terminated. Therefore, while it is unclear to ESA whether Sýn’s offer was comparable to the IRIS cable project, or if it indicates an attempt to enter the market for international data connectivity services, ESA cannot exclude the possibility that the market could have delivered the outcome sought by Measure 2. |
| --- | --- |

(154)

| (155) | Consequently, ESA must preliminarily conclude that it has doubts as to the necessity of Measure 2. The Icelandic authorities are invited to provide further arguments and information relating to this point. |
| --- | --- |

(155)

7.3.4.1.3.   Appropriateness of the aid

| (156) | EFTA States can make different choices with regard to policy instruments, and State aid control does not impose a single way to intervene in the economy. However, State aid under Article 61(1) of the EEA Agreement can only be justified by the appropriateness of a particular instrument to contribute to the development of the targeted economic activities or areas. |
| --- | --- |

(156)

| (157) | ESA normally considers a measure appropriate where the EFTA State can demonstrate that alternative policy options would not be equally suitable, and that alternative, less distortive, aid instruments would not deliver equally efficient outcomes. |
| --- | --- |

(157)

| (158) | Due to the general unprofitability of submarine cable infrastructure investments and projects from Iceland to Europe, ESA is inclined to conclude that an alternative policy instrument, such as regulations, would neither trigger investment in the IRIS cable project, nor other similar investment projects. Further, ESA is equally inclined to conclude that a loan or guarantee would not be a more appropriate aid instrument (61). |
| --- | --- |

(158)

| (159) | Therefore, ESA preliminarily concludes that State aid in the form of a capital increase is the appropriate instrument to facilitate the development of the economic activities that the measure concerns. However, the Icelandic authorities are invited to elaborate on this point. |
| --- | --- |

(159)

7.3.4.1.4.   Proportionality of the aid

| (160) | State aid is proportionate if the aid amount per beneficiary is limited to the minimum needed to incentivise the additional investment or activity in the area concerned. |
| --- | --- |

(160)

| (161) | Measure 2 constitutes a capital increase in Farice. The board of directors of Farice were authorised to increase the capital in intervals during the construction period of the new cable. The financing needs of the recipient were assessed at each interval and only established costs were granted through the capital increase. The granting authority reviews any expenses and controls overcompensation retroactively. This aid granting method and claw-back mechanism contributes to the proportionality of the aid. Moreover, when seeking subcontracting offers, Farice engaged in a competitive selection procedure whereby it selected a contractor who will manufacture and lay the IRIS cable. The selection procedure resulted in Farice opting to contract with the lowest bidder. |
| --- | --- |

(161)

| (162) | However, according to paragraph 74 of the 2014 Broadband Guidelines, multiple conditions must be fulfilled in order to demonstrate the proportionality of a measure. Failure to meet any of those conditions would in most cases require a detailed assessment (62). These conditions include mapping an analysis of coverage, public consultation, and a competitive selection process. |
| --- | --- |

(162)

| (163) | ESA is not aware of any mapping analysis or public consultation performed by the Icelandic authorities prior to the implementation of Measure 2. Moreover, as Iceland selected an ”in house entity”, namely Farice, to own and operate the infrastructure, it is clear that no competitive selection process was followed in relation to Measure 2. However, ESA notes that there is no need for a competitive selection process if the State chooses to manage a network directly (or through a wholly owned entity). |
| --- | --- |

(163)

| (164) | Nevertheless, where the aid is granted without a competitive selection procedure, to a public authority that deploys and manages a broadband network at wholesale level directly, or through an in-house entity, the State must justify its choice of network and technological solution. |
| --- | --- |

(164)

| (165) | Moreover, according to paragraph 74(d) of the 2014 Broadband Guidelines, granting authorities should generally select the most economically advantageous offer. However, this only applies within the context of a competitive tender, and not when the State selects a wholly owned entity to own and operate the network. |
| --- | --- |

(165)

| (166) | As described in Section 3.1, the Icelandic authorities were approached by Sýn with an offer to build the third submarine cable, which following an examination by an independent expert, was considered to be cost effective than Farice’s offer. The Icelandic authorities have argued that the independent report was based on unconfirmed prices, and when asked to confirm prices, Sýn was unable to do so. Discussions between the Icelandic State and Sýn were terminated as a result. Sýn has argued that it was not given any time or opportunity to renew offers and provide confirmation on prices (63). |
| --- | --- |

(166)

| (167) | On this point, the EFTA Court stated that: ”ESA has not touched upon this issue at all or disputed that it was aware of this information, as alleged by Sýn. ESA has merely reiterated that Sýn’s proposal relied on ”unverified figures” without explaining why, if it considered that the figures were unverified, it did not seek to verify them by obtaining further information from Sýn, which had already submitted a complaint to ESA” (64). The EFTA Court then concluded that ”it must be held that Sýn has established that ESA was aware of documents that called into question the information at its disposal and on which it relied in the contested decision, without going beyond a mere examination of the information submitted by the Icelandic authorities. By not obtaining further information on whether Sýn was actually able to confirm its prices, or whether it had been given that opportunity, ESA failed to satisfy its obligation to conduct a diligent and impartial examination of the notified measure so that it had at its disposal the most complete and reliable information” (65). |
| --- | --- |

(167)

| (168) | Therefore, while the Icelandic authorities might not have been required to conduct a competitive tender, nor select the most economically advantageous offer, ESA must preliminarily conclude that the existence of an allegedly more economically viable offer from Sýn puts into doubt the proportionality of Measure 2, as the Icelandic authorities have not sufficiently explained the price differences between Sýn’s offer, and the eventual cost of the IRIS cable project. |
| --- | --- |

(168)

| (169) | Consequently, as ESA has doubts as regards the proportionality of Measure 2 and invites the Icelandic authorities to further elaborate on the proportionality of the measure, and, in particular, to provide arguments and information explaining the aid amount in comparison to Sýn’s allegedly more economical offer. |
| --- | --- |

(169)

7.3.4.1.5.   Limited negative effect on intra-EEA trade

| (170) | As ESA preliminary considers Measure 2 to constitute State aid, the measure has an effect on intra-EEA trade. However, in order to be compatible, a measure should limit those effects. |
| --- | --- |

(170)

| (171) | As stated previously, the primary objective of the measure is to enhance the security of international connections in Iceland, and while a third submarine cable will increase capacity, ESA notes that the capacity of the current network is not fully utilised; the new infrastructure is principally expected to complement the other connections currently in operation. Therefore, the addition of a third cable does not materially alter the structure of the market for international connectivity, but rather enhances the security of the infrastructure already present. |
| --- | --- |

(171)

| (172) | Moreover, even though a third cable will allow Iceland to be better connected to Europe, it will not change the fact that Iceland remains an island approximately 1 200 km from the nearest European country and 2 000 km from the European continent. The improved communication to Iceland will not bridge the natural data latency gap that exists between communication on the European continent compared with communication from the continent to Iceland. Therefore, ESA finds it hard to see how the IRIS cable will have a material impact on the competitiveness of other EEA markets compared to Iceland. Therefore, the third cable, in and of itself, should not materially alter the dynamics of intra EEA-trade on the relevant market. |
| --- | --- |

(172)

| (173) | ESA notes that there are no other companies, established in the EEA, that currently operate, or have shown concrete plans to operate without State support, a submarine cable similar to the IRIS cable. Therefore, market participants have not to date demonstrated any concrete plans to invest in a submarine cable between Iceland and Europe prior to the implementation of the measure. |
| --- | --- |

(173)

| (174) | However, as mentioned in paragraph (54), one of the factors that lead to reduced investment in subsea cables from Iceland to Europe is the need to secure redundancy. An undertaking wishing to establish its own subsea cable network needs to build two cables, or secure redundancy using an existing cable. Since Farice is the only operator of subsea cables from Iceland to Europe, it is most likely that any possible new entrant would opt to secure redundancy through one of Farice’s exiting cables, in lieu of building two cables at once. ESA does not have information regarding whether Farice offers redundancy services. However, if Farice does not provide such services, it could call into question the limited negative effects of the measure on competition in general due to potential entry barriers. |
| --- | --- |

(174)

| (175) | Moreover, paragraph 74 of the 2014 Broadband Guidelines lists a number of conditions aimed at limiting distortion of competition and trade, including the need for detailed mapping and public consultation. Failure to comply with any of the conditions is likely to trigger the need for a detailed analysis by ESA. Therefore, regardless of the eventual scope of the 2014 Broadband Guidelines, the apparent omission of the Icelandic authorities to comply with at least some of the conditions listed in paragraph 74 of the 2014 Broadband Guidelines when implementing Measure 2 leads ESA to doubt the overall limitation of negative effects on competition and trade. |
| --- | --- |

(175)

7.3.4.1.6.   Conclusion on limited negative effects

| (176) | With reference to the foregoing, ESA has doubts that the effects of the measure on intra EEA-trade are sufficiently limited to a minimum. Therefore, ESA invites the Icelandic authorities to provide further arguments and information in this regard. |
| --- | --- |

(176)

7.3.4.2.   Balancing positive and negative effects of the aid

| (177) | For the aid to be compatible with the functioning of the EEA Agreement, the limited negative effects of the aid measure in terms of distortion of competition and adverse impact on trade between Contracting Parties must be outweighed by positive effects, in terms of contribution to the facilitation of the development of economic activities or areas. It must be verified that the aid does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest. |
| --- | --- |

(177)

| (178) | As follows from the above, ESA is preliminarily inclined to conclude that Measure 2 has directly facilitated the economic activities of Farice and that is has had many positive effects. |
| --- | --- |

(178)

| (179) | However, in respect of the negative effects, ESA doubts whether the negative effects of Measure 2 on competition and trade are sufficiently limited. Specifically, ESA doubts whether the market failure addressed by the measure is clearly present, and whether the aid was on the whole proportional. Moreover, the effects of the measure on the markets it affects needs to be further examined. |
| --- | --- |

(179)

| (180) | At this stage, ESA therefore doubts that the positive effects of the measure outweigh its possible distortion of competition and adverse impact on trade. |
| --- | --- |

(180)

8.   Conclusion

| (181) | As set out above, ESA has doubts as to whether Measure 1 constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Further, if the measure is found to involve aid, ESA also has doubts as to whether the measure would be compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(181)

| (182) | Furthermore, ESA has doubts as to whether the Measure 2 is compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(182)

| (183) | Consequently, and in accordance Article 4(4) of Part II of Protocol 3, ESA hereby opens the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3. The decision to open a formal investigation procedure is without prejudice to the final decision of ESA, which may conclude that Measures 1 and 2 do not constitute State aid or are compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(183)

| (184) | ESA, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, invites the Icelandic authorities to submit their comments by 14 April 2023, and to provide all documents, information and data needed for the assessment of the measures in light of the State aid rules. |
| --- | --- |

(184)

| (185) | The Icelandic authorities are requested to immediately forward a copy of this decision to the aid recipient. |
| --- | --- |

(185)

| (186) | The Icelandic authorities have confirmed that this opening decision does not contain any business secrets or other confidential information that should not be published. |
| --- | --- |

(186)

| (187) | Finally, ESA will inform interested parties by publishing a meaningful summary in the Official Journal of the European Union and the EEA Supplement thereto. All interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication. The comments will be communicated to the Icelandic authorities. |
| --- | --- |

(187)

For the EFTA Surveillance Authority,

Arne RØKSUND

President

Responsible College Member

Stefan BARRIGA

College Member

Árni Páll ÁRNASON

College Member

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

Countersigning as Director,

Legal and Executive Affairs

---

(1)  EFTAn tuomioistuimen tuomio asiassa E-4/21, Sýn hf. v. EFTAn valvontaviranomainen [ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa].

1

Sýn hf. v. EFTAn valvontaviranomainen

(2)  Document No 1176447.

2

(3)  Document No 1182556.

3

(4)  ”SGEI” stands for ”Services of General Economic Interest”.

4

(5)  Document No 1182715.

5

(6)  Document No 1189996.

6

(7)  Document No 1192410.

7

(8)  Document No 1256678.

8

(9)  Document No 1276074.

9

(10)  Judgment of the EFTA Court in Case E-4/21 Sýn hf. v EFTA Surveillance Authority (not yet reported).

10

Sýn hf.

EFTA Surveillance Authority

(11)  Document No 1285878.

11

(12)  Document No 1313840 and attachments.

12

(13)  Document No 1326167.

13

(14)  Commission Decision 2012/21/EU on the application of Article 106(2) of the Treaty on the functioning of the European Union to State aid in the form of public service compensation to certain undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest (OJ L 7, 11.1.2012, p. 3, and EEA Supplement No 43, 2.8.2012, p. 56).

14

(15)  Document No 664512.

15

(16)  EGS is an international group of companies with offices in Europe, the Americas, Asia and Australia. EGS provides global specialist multi-disciplinary marine survey support, and delivers solutions to the Telecommunications, Renewables, Oil and Gas, Charting and Marine Infrastructure market sectors. See also http://www.egssurvey.com/.

16

(17)  For a more detailed description of Measure 2, see Section 3 of ESA’s Decision No 023/21/COL.

17

(18)  In 2013–2018, Farice received public service compensation from the Fund for offering electronic communications connectivity between Iceland and Europe through FARICE-1 and DANICE. The last payment on this basis was made on 4 October 2018.

18

(19)  The new IRIS cable will be based on an open cable architecture which means that customers can be given an access to the infrastructure by using their own terminal equipment. Access to infrastructure can be granted by own fibre pair or fractional fibre pair (spectrum). Furthermore, the technology to use the submarine cable is standardised and based on Ethernet, which is the technology commonly used. A more advanced interface in the form of OTU2, OTU3 and OTU4 is also offered.

19

(20)  This refers to different surveys than those covered by Measure 1.

20

(21)  See Farice press release dated 11 November 2022.

21

(22)  Case No 86451.

22

(23)  Judgment of 24 July 2003, Altmark, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, paragraphs 87-93.

23

Altmark,

(24)  Commission Decision 2012/21/EU on the application of Article 106(2) of the Treaty on the functioning of the European Union to State aid in the form of public service compensation to certain undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest (OJ L 7, 11.1.2012, p. 3, and EEA Supplement No 43, 2.8.2012, p. 56).

24

(25)  Framework for State aid in the form of public service compensation (OJ L 161, 13.6.2013, p. 12 and EEA Supplement No 34, 13.6.2013, p. 1).

25

(26)  See the Judgment of the EFTA Court in Case E-4/21 Sýn hf. v EFTA Surveillance Authority, paragraph 67.

26

Sýn hf.

EFTA Surveillance Authority,

(27)  Cases 86220 and 86598.

27

(28)  Case 86451.

28

(29)  Document No 1276074, Section 6.1.

29

(30)  ESA’s Guidelines on the application of the State aid rules in relation to rapid deployment of broadband networks (OJ L 135, 8.5.2014, p. 49 and EEA Supplement No 27, 8.5.2014, p. 1).

30

(31)  The Icelandic authorities mention specifically earlier interest shown by Emerald and Nordic Networks in 2010-2016, and proposals from Sýn, both independently and in collaboration with Celtic Norse AS, in 2018-2020. These proposals were all dependant on some kind of financial participation by the Icelandic State. For further information see Section 3.2.4 in ESA’s Decision No 023/21/COL.

31

(32)  The Act on Public Procurement No 120/2016.

32

(33)  Directive 2014/24/EU of the European Parliament and of the Council of 26 February 2014 on public procurement and repealing Directive 2004/18/EC (OJ L 94, 28.3.2014, p. 65, and EEA Supplement No 73, 16.11.2017, p. 53).

33

(34)  Judgment of 22 September 2020 in Austria v Commission (Hinkley Point C), C-594/18 P, ECLI:EU:C:2020:742, paragraphs 18–20.

34

Austria

Commission (Hinkley Point C)

(35)  https://www.stjornarradid.is/verkefni/samgongur-og-fjarskipti/fjarskiptasjodur/.

35

(36)  ESA’s Guidelines on the notion of State aid as referred to in Article 61(1) of the EEA Agreement (”NoA”) (OJ L 342, 21.12.2017, p. 35 and EEA Supplement No 82, 21.12.2017, p. 1), paragraph 66.

36

(37)  See for instance Judgment of 5 June 2012, Commission v EDF, C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, paragraph 90; Judgment of 15 March 1994, Banco Exterior de España, C-387/92, ECLI:EU:C:1994:100, paragraph 14; and Judgment of 19 May 1999, Italy v Commission, C-6/97, ECLI:EU:C:1999:251, paragraph 16.

37

Commission

EDF

Banco Exterior de España

Italy

Commission

(38)  NoA, Section 4.2.1.

38

(39)  NoA, paragraph 76.

39

(40)  NoA, paragraph 79.

40

(41)  Document No 1313844.

41

(42)  Judgment of the EFTA Court in Case E-6/98 Norway v EFTA Surveillance Authority [1999] Ct. Rep. 76, paragraph 59, where it is stated that ”[w]hen State financial aid strengthens the position of an undertaking compared with other undertakings competing in intra-Community trade the latter must be regarded as affected by that aid”.

42

Norway

EFTA Surveillance Authority

(43)  NoA, paragraph 187.

43

(44)  The EFTA Court, in its judgment in Case E-4/21, did not suggest anything to the contrary.

44

(45)  See Article 1(e) of Part II of Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (”Protocol 3”).

45

(46)  Judgment of 22 September 2020, Austria v Commission (Hinkley Point C), C-594/18 P, ECLI:EU:C:2020:742, paragraphs 18–20.

46

Austria

Commission

Hinkley Point C

,

(47)  See ESA Decision No 004/23/COL amending the substantive rules in the field of State aid by introducing new Guidelines on State aid for broadband networks (not yet reported).

47

amending the substantive rules in the field of State aid by introducing new Guidelines on State aid for broadband networks

(48)  Ibid, Article 1(2).

48

Ibid

(49)  See the 2014 Broadband Guidelines, paragraph 4.

49

(50)  See the 2023 Broadband Guidelines, paragraph 14.

50

(51)  See the 2014 Broadband Guidelines, paragraphs 34–35. See also the pre-requisites for defining a service as an SGEI in paragraph 16.

51

(52)  Commission Decision SA.36918 (Finland), Baltic Sea Backbone Cable (OJ C 422, 8.12.2017, p.1).

52

(53)  Ibid, paragraph 91: ”Thus, the measure facilitates the development of certain economic activities, i.e the provision of electronic communications services and networks, including the provision of international connectivity, and indirectly the provision of broadband services”. (emphasis added).

53

Ibid

electronic communications services and networks

including the provision of international connectivity

broadband services

(54)  Judgment of the EFTA Court in Case E-4/21 Sýn hf. v EFTA Surveillance Authority, paragraph 72.

54

Sýn hf.

EFTA Surveillance Authority

(55)  Ibid, paragraph 73.

55

Ibid

(56)  NoA, paragraphs 202 and 216, and the 2014 Broadband Guidelines, paragraph 7.

56

(57)  See Section 3.2.3 of ESA’s Decision No 023/21/COL for details.

57

(58)  See ESA’s Decision No 023/21/COL, paragraph 22.

58

(59)  See 2014 Broadband Guidelines, paragraph 33.

59

(60)  See 2014 Broadband Guidelines, footnote 45.

60

(61)  See ESA Decision No 023/21/COL, Section 6.3.4.3.

61

(62)  Similar conditions can also be found in the 2023 Broadband Guidelines, Section 5.2.4.

62

(63)  Judgment of the EFTA Court in Case E-4/21 Sýn hf. v EFTA Surveillance Authority, paragraph 64.

63

Sýn hf.

EFTA Surveillance Authority

(64)  Ibid, paragraph 66.

64

Ibid

(65)  Ibid, paragraph 68.

65

Ibid

---

V Ilmoitukset

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 13.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 129/47 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 129/47

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu tuote-eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen

(2023/C 129/05)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa muutoshakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla kolmen kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

SUOJATUN ALKUPERÄNIMITYKSEN TAI SUOJATUN MAANTIETEELLISEN MERKINNÄN TUOTE-ERITELMÄN MUUN KUIN VÄHÄISEN MUUTOKSEN HYVÄKSYMISTÄ KOSKEVA HAKEMUS

Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukainen muutoksen hyväksymistä koskeva hakemus

”ALCACHOFA DE TUDELA”

EU-nro: PGI-ES-0139-AM01 — 9.9.2021

SAN ( ) SMM (X)

1.   Hakijaryhmä ja oikeutettu etu

| Consejo Regulador de la Indicación Geográfica Protegida ”Alcachofa de Tudela” [suojatun maantieteellisen merkinnän ”Alcachofa de Tudela” sääntelyneuvosto] |
| --- |
| Avda. Serapio Huici, 22 Edificio Peritos |
| 31610 Villava (Navarra) |
| ESPANJA |

Consejo Regulador de la Indicación Geográfica Protegida ”Alcachofa de Tudela” [suojatun maantieteellisen merkinnän ”Alcachofa de Tudela” sääntelyneuvosto]

Avda. Serapio Huici, 22 Edificio Peritos

31610 Villava (Navarra)

ESPANJA

P. +34 948013045

Sähköposti: ajuanena@intiasa.es

Hakijaryhmä edustaa Alcachofa de Tudela -latva-artisokkien tuottajien yhteistä etua, ja sillä on oikeutettu etu tämän suojatun maantieteellisen merkinnän ”Alcachofa de Tudela” tuote-eritelmän muuttamista koskevan hakemuksen esittämiseen. Se on myös ryhmä, joka on alun perin hakenut suojaa tälle tuotteelle.

Suojatusta maantieteellisestä merkinnästä ”Alcachofa de Tudela” vastaava sääntelyneuvosto on Alcachofa de Tudela -latva-artisokkia käsittelevien tuottajien muodostama järjestö. Järjestön tavoitteita ovat esimerkiksi tuotteen arvon lisääminen ja SMM-järjestelmän tehostaminen asetuksen (EU) N:o 1151/2012 45 artiklan mukaisesti.

Sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaan sääntelyneuvoston tehtävänä on edistää tuotteen ”Alcachofa de Tudela” laatua sekä valvoa ja puolustaa tuotteen mainetta. Tämä mainitaan sääntelyneuvoston työjärjestyksessä, joka hyväksyttiin maatalous-, kalastus- ja elintarvikeministeriön 30 päivänä toukokuuta 2001 antamalla määräyksellä.

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Espanja

3.   Eritelmän kohta, jota / kohdat, joita muutos koskee

| ☐ | Tuotteen nimi |
| --- | --- |

☐

Tuotteen nimi

| ☒ | Tuotteen kuvaus |
| --- | --- |

☒

Tuotteen kuvaus

| ☒ | Maantieteellinen alue |
| --- | --- |

☒

Maantieteellinen alue

| ☒ | Alkuperätodisteet |
| --- | --- |

☒

Alkuperätodisteet

| ☒ | Tuotantomenetelmä |
| --- | --- |

☒

Tuotantomenetelmä

| ☒ | Yhteys maantieteelliseen alkuperään |
| --- | --- |

☒

Yhteys maantieteelliseen alkuperään

| ☒ | Merkinnät |
| --- | --- |

☒

Merkinnät

| ☒ | Muu: I. Sovellettava kansallinen lainsäädäntö; G. Valvontaelin |
| --- | --- |

☒

Muu: I. Sovellettava kansallinen lainsäädäntö; G. Valvontaelin

4.   Muutoksen/muutosten tyyppi

| ☒ | Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

☒

Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

| ☐ | Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n, jonka yhtenäistä asiakirjaa (tai vastaavaa) ei ole julkaistu, tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

☐

Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n, jonka yhtenäistä asiakirjaa (tai vastaavaa) ei ole julkaistu, tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

5.   Muutos/muutokset

5.1   tärkeimpiin tekijöihin vaikuttavat muutokset

| 5.1.A.1 | Tuote-eritelmän osion ”Tuotteen kuvaus” yhdenteentoista kappaleeseen on ilman vartta kaupan pidettävien latva-artisokkien kuvauksen perään lisätty seuraava teksti: ”c) latva-artisokat, jotka ovat valmiita käytettäviksi ruoanlaitossa: Latva-artisokat on kuorittava ja pakattava siten, että niiden ulkonäkö ja tuoreus säilyvät kulutushetkeen saakka.”
  Muutoksen perustelu: Tuote-eritelmään on lisätty mahdollisuus pitää kaupan varrettomia latva-artisokkia kuorittuina. Kun tuotetta pidetään kaupan tässä muodossa, kuluttajat voivat ostaa tuoreita, keittovalmiita latva-artisokkia. Tämä saattaa osoittautua tehokkaaksi keinoksi tavoittaa kuluttajaryhmiä, joilla ei ole aikaa kuoria latva-artisokkia tai jotka eivät osaa kuoria niitä.
  Muutoksen mukaan latva-artisokat on pakattava siten, että niiden ulkonäkö ja tuoreus säilyvät kulutushetkeen saakka. Nykyään latva-artisokat pakataan tavallisesti muovisiin tyhjiöpakkauksiin. Kehitettävien, muuntyyppisten muiden kuin muovisten pakkausten mahdollista käyttöä ei kuitenkaan haluta sulkea pois.
  Nämä latva-artisokat täyttävät samat vaatimukset kuin tuoreina kaupan pidettävät kuorimattomat latva-artisokat. Keittovalmiit latva-artisokat ovat tuoreiden kuorimattomien latva-artisokkien ja suojatun maantieteelliseen merkinnän ”Alcachofa de Tudela” piiriin myös kuuluvien säilöttyjen latva-artisokkien välimuoto.
  Teksti ”voidaan asettaa saataville kahdessa muodossa” on muutettu muotoon ”voidaan asettaa saataville kolmessa muodossa” tämän kolmannen muodon sisällyttämiseksi tuote-eritelmään. |
| --- | --- |

5.1.A.1

Muutoksen perustelu: Tuote-eritelmään on lisätty mahdollisuus pitää kaupan varrettomia latva-artisokkia kuorittuina. Kun tuotetta pidetään kaupan tässä muodossa, kuluttajat voivat ostaa tuoreita, keittovalmiita latva-artisokkia. Tämä saattaa osoittautua tehokkaaksi keinoksi tavoittaa kuluttajaryhmiä, joilla ei ole aikaa kuoria latva-artisokkia tai jotka eivät osaa kuoria niitä.

Muutoksen mukaan latva-artisokat on pakattava siten, että niiden ulkonäkö ja tuoreus säilyvät kulutushetkeen saakka. Nykyään latva-artisokat pakataan tavallisesti muovisiin tyhjiöpakkauksiin. Kehitettävien, muuntyyppisten muiden kuin muovisten pakkausten mahdollista käyttöä ei kuitenkaan haluta sulkea pois.

Nämä latva-artisokat täyttävät samat vaatimukset kuin tuoreina kaupan pidettävät kuorimattomat latva-artisokat. Keittovalmiit latva-artisokat ovat tuoreiden kuorimattomien latva-artisokkien ja suojatun maantieteelliseen merkinnän ”Alcachofa de Tudela” piiriin myös kuuluvien säilöttyjen latva-artisokkien välimuoto.

Teksti ”voidaan asettaa saataville kahdessa muodossa” on muutettu muotoon ”voidaan asettaa saataville kolmessa muodossa” tämän kolmannen muodon sisällyttämiseksi tuote-eritelmään.

5.2   muutokset, jotka eivät vaikuta tärkeimpiin tekijöihin

5.2.A   Muutokset, jotka eivät vaikuta tuote-eritelmän B osion ”Tuotteen kuvaus” tärkeimpiin tekijöihin

| 5.2.A.1 | Tuote-eritelmään sisältyvässä tuotteen kuvauksessa neljännessä kappaleessa oleva sana ”ovat” on muutettu ilmaisuksi ”ovat tavallisesti”.
  Muutoksen perustelu: Muutoksella selvennetään, että kappaleessa esitetään Blanca de Tudela -lajikkeen yleinen kuvaus, eikä siinä aseteta mitään rajoituksia sille, minkä kokoisina mykeröt voidaan kerätä. Mykeröiden koko vaihtelee kautta korjuuajan: mykeröt korjataan suurempina tai pienempinä markkinakysynnän ja sääolosuhteiden mukaan. Toisilla markkinoilla pidetään suurempia latva-artisokkia parempina, toisilla taas pienempiä latva-artisokkia, joita käytetään säilöntään.
  Latva-artisokat eivät kuitenkaan koskaan ole hyvin suuria. Lajikkeelle on ominaista, että se ei tuota suuria latva-artisokkia, koska kasvi alkaa kukkia – eikä mykerö kelpaa enää kaupan pidettäväksi – latva-artisokan kehityttyä keskikokoiseksi. |
| --- | --- |

5.2.A.1

Muutoksen perustelu: Muutoksella selvennetään, että kappaleessa esitetään Blanca de Tudela -lajikkeen yleinen kuvaus, eikä siinä aseteta mitään rajoituksia sille, minkä kokoisina mykeröt voidaan kerätä. Mykeröiden koko vaihtelee kautta korjuuajan: mykeröt korjataan suurempina tai pienempinä markkinakysynnän ja sääolosuhteiden mukaan. Toisilla markkinoilla pidetään suurempia latva-artisokkia parempina, toisilla taas pienempiä latva-artisokkia, joita käytetään säilöntään.

Latva-artisokat eivät kuitenkaan koskaan ole hyvin suuria. Lajikkeelle on ominaista, että se ei tuota suuria latva-artisokkia, koska kasvi alkaa kukkia – eikä mykerö kelpaa enää kaupan pidettäväksi – latva-artisokan kehityttyä keskikokoiseksi.

| 5.2.A.2 | Tuote-eritelmään sisältyvässä tuotteen kuvauksessa on muutettu kymmenettä kappaletta, joka koskee tuoreina kaupan pidettävien latva-artisokkien esillepanoa, kappaleen selventämiseksi, mutta mitään uusia rajoituksia ei ole otettu käyttöön.
  Varrellisten latva-artisokkien kuvaus kuuluu nyt seuraavasti: ”a) Varrelliset latva-artisokat. – Mykeröillä voi olla noin 18 cm:n pituinen varsi, jossa on vähintään yksi tai kaksi kokonaista lehteä. Mykeröt on myytävä tusinan erissä.” Sanat ”noin” ja ”vähintään” on lisätty, ja lopussa oleva ilmaisu ”perinteiseen tapaan nippuina” on poistettu.
  Muutoksen perustelu: Muutoksella ei oteta käyttöön mitään uusia rajoituksia, vaan pikemminkin sillä selvennetään, että myytävässä tuotteessa on tavallisesti varsi ja lehtiä. Vaikka varsia ja lehtiä ei syödä, tuotetta pidetään perinteisesti kaupan tässä muodossa. ”Alcachofa de Tudela” myydään perinteisesti tusinan erissä, ja kunkin latva-artisokan varsi on noin 18 cm pitkä. Koska varren pituus ei ole ratkaiseva tekijä tuotteen laadun kannalta, tuote-eritelmään on kuitenkin lisätty sana ”noin”, jotta voidaan antaa toimijoille lisää vapautta. Varren pituus riippuu siitä, missä kauden vaiheessa tuote korjataan. Varret ovat kasvin luonnollisen kehityksen mukaan pidempiä kauden alussa ja lyhenevät kauden edetessä.
  Sitä vastoin on tärkeää, että tusinan erissä myytävissä latva-artisokissa on lehtiä. Vaikka lehtiä ei tavallisesti syödä, tuoreet latva-artisokat säilyvät paremmin, kun niissä on lehtiä. Siksi on tärkeää korostaa, että tuoreissa latva-artisokissa on oltava vähintään yksi tai kaksi kokonaista lehteä ja ettei lehdettömiä latva-artisokkia sallita. Tämän vuoksi tuote-eritelmään on lisätty sana ”vähintään”.
  Ilmaisu ”perinteiseen tapaan nippuina” on poistettu, koska latva-artisokkia ei välttämättä tarvitse pitää kaupan nippuina. Latva-artisokat toimitetaan rekisteröityjen markkinointiyritysten tiloista yleensä pakkauksissa, joiden avulla latva-artisokat voidaan kuljettaa turvallisesti vaarantamatta niiden laatua. Aiemmin latva-artisokat saatettiin markkinoille nippuina, mutta nykyään käytetään tavallisesti laatikoita, koska latva-artisokat kestävät näin paremmin kuljetusta. Myyntipisteessä latva-artisokat myydään tusinan erissä, mutta ei välttämättä nippuina. |
| --- | --- |

5.2.A.2

Varrellisten latva-artisokkien kuvaus kuuluu nyt seuraavasti: ”a) Varrelliset latva-artisokat. – Mykeröillä voi olla noin 18 cm:n pituinen varsi, jossa on vähintään yksi tai kaksi kokonaista lehteä. Mykeröt on myytävä tusinan erissä.” Sanat ”noin” ja ”vähintään” on lisätty, ja lopussa oleva ilmaisu ”perinteiseen tapaan nippuina” on poistettu.

Muutoksen perustelu: Muutoksella ei oteta käyttöön mitään uusia rajoituksia, vaan pikemminkin sillä selvennetään, että myytävässä tuotteessa on tavallisesti varsi ja lehtiä. Vaikka varsia ja lehtiä ei syödä, tuotetta pidetään perinteisesti kaupan tässä muodossa. ”Alcachofa de Tudela” myydään perinteisesti tusinan erissä, ja kunkin latva-artisokan varsi on noin 18 cm pitkä. Koska varren pituus ei ole ratkaiseva tekijä tuotteen laadun kannalta, tuote-eritelmään on kuitenkin lisätty sana ”noin”, jotta voidaan antaa toimijoille lisää vapautta. Varren pituus riippuu siitä, missä kauden vaiheessa tuote korjataan. Varret ovat kasvin luonnollisen kehityksen mukaan pidempiä kauden alussa ja lyhenevät kauden edetessä.

Sitä vastoin on tärkeää, että tusinan erissä myytävissä latva-artisokissa on lehtiä. Vaikka lehtiä ei tavallisesti syödä, tuoreet latva-artisokat säilyvät paremmin, kun niissä on lehtiä. Siksi on tärkeää korostaa, että tuoreissa latva-artisokissa on oltava vähintään yksi tai kaksi kokonaista lehteä ja ettei lehdettömiä latva-artisokkia sallita. Tämän vuoksi tuote-eritelmään on lisätty sana ”vähintään”.

Ilmaisu ”perinteiseen tapaan nippuina” on poistettu, koska latva-artisokkia ei välttämättä tarvitse pitää kaupan nippuina. Latva-artisokat toimitetaan rekisteröityjen markkinointiyritysten tiloista yleensä pakkauksissa, joiden avulla latva-artisokat voidaan kuljettaa turvallisesti vaarantamatta niiden laatua. Aiemmin latva-artisokat saatettiin markkinoille nippuina, mutta nykyään käytetään tavallisesti laatikoita, koska latva-artisokat kestävät näin paremmin kuljetusta. Myyntipisteessä latva-artisokat myydään tusinan erissä, mutta ei välttämättä nippuina.

| 5.2.A.3 | Tuote-eritelmään sisältyvässä tuotteen kuvauksessa on muutettu yhdennettätoista kappaletta, joka koskee tuoreina kaupan pidettävien latva-artisokkien esillepanoa, kappaleen selventämiseksi, mutta mitään uusia rajoituksia ei ole otettu käyttöön. Ilmaisu ”eikä siinä ole lehtiä” on muutettu muotoon ”eikä siinä ole kehittyneitä lehtiä”. Ilmaisu ”Ne myydään kiloittain” on poistettu.
  Muutoksen perustelu: Sanamuoto ”rajoittuu” on muutettu muotoon ”on lyhyempi kuin” sen selventämiseksi, että varren on oltava alle 10 cm pitkä.
  On syytä selventää, että toisin kuin varrellisina myytävissä latva-artisokissa, tässä muodossa myytävissä latva-artisokissa ei ole kehittyneitä lehtiä. Tämän tuotteen myynti tapahtuu yleensä painon mukaan. Tuotteessa ei ole kehittyneitä lehtiä. Latva-artisokissa on kuitenkin usein pieniä, kehittymättömiä lehtiä, jotka ovat osa vartta (joka on alle 10 cm pitkä). Koska latva-artisokat myydään varsineen, näitä lehtiä ei voida poistaa vaikuttamatta latva-artisokkien säilyvyyteen. On syytä selventää, että vaikka ilman vartta kaupan pidettävissä latva-artisokissa ei voi olla täysin kehittyneitä lehtiä, ei ole tarpeen leikata pois pieniä, kehittymättömiä lehtiä, jotka ovat osa vartta. Tuote-eritelmään on sisällytetty kuva latva-artisokasta, jossa on joitakin kehittyneitä lehtiä ja joitakin pieniä, kehittymättömiä lehtiä. Tarkoituksena on osoittaa, ettei latva-artisokkaa voida korjata siten, että sen varren pituus on säilyvyyden edellyttämän vähimmäispituuden mukainen, ottamatta mukaan kehittymättömiä lehtiä.
  Ilmaisu ”Ne myydään kiloittain” on poistettu, koska siinä ei aseteta mitään vaatimusta. Ilmaisu sisältyi alkuperäiseen tuote-eritelmään, koska varrettomat latva-artisokat ja tusinan erissä kaupan pidettävät varrelliset latva-artisokat, joissa on lehtiä, ovat samankaltaisia. Ilmaisua ei kuitenkaan ole tarpeen säilyttää, koska latva-artisokkia pidetään tavallisesti kaupan tällä tavalla. |
| --- | --- |

5.2.A.3

Muutoksen perustelu: Sanamuoto ”rajoittuu” on muutettu muotoon ”on lyhyempi kuin” sen selventämiseksi, että varren on oltava alle 10 cm pitkä.

On syytä selventää, että toisin kuin varrellisina myytävissä latva-artisokissa, tässä muodossa myytävissä latva-artisokissa ei ole kehittyneitä lehtiä. Tämän tuotteen myynti tapahtuu yleensä painon mukaan. Tuotteessa ei ole kehittyneitä lehtiä. Latva-artisokissa on kuitenkin usein pieniä, kehittymättömiä lehtiä, jotka ovat osa vartta (joka on alle 10 cm pitkä). Koska latva-artisokat myydään varsineen, näitä lehtiä ei voida poistaa vaikuttamatta latva-artisokkien säilyvyyteen. On syytä selventää, että vaikka ilman vartta kaupan pidettävissä latva-artisokissa ei voi olla täysin kehittyneitä lehtiä, ei ole tarpeen leikata pois pieniä, kehittymättömiä lehtiä, jotka ovat osa vartta. Tuote-eritelmään on sisällytetty kuva latva-artisokasta, jossa on joitakin kehittyneitä lehtiä ja joitakin pieniä, kehittymättömiä lehtiä. Tarkoituksena on osoittaa, ettei latva-artisokkaa voida korjata siten, että sen varren pituus on säilyvyyden edellyttämän vähimmäispituuden mukainen, ottamatta mukaan kehittymättömiä lehtiä.

Ilmaisu ”Ne myydään kiloittain” on poistettu, koska siinä ei aseteta mitään vaatimusta. Ilmaisu sisältyi alkuperäiseen tuote-eritelmään, koska varrettomat latva-artisokat ja tusinan erissä kaupan pidettävät varrelliset latva-artisokat, joissa on lehtiä, ovat samankaltaisia. Ilmaisua ei kuitenkaan ole tarpeen säilyttää, koska latva-artisokkia pidetään tavallisesti kaupan tällä tavalla.

5.2.B   Tuote-eritelmän B osion ”Tuotteen kuvaus” toimitukselliset muutokset

| 5.2.B.1 | Tuote-eritelmään sisältyvässä tuotteen kuvauksessa neljännen kappaleen lopussa oleva virke ”Maku on erinomainen, myös silloin, kun mykerö on vihreä [eli tuore]” on poistettu.
  Muutoksen perustelu: Virke ”Maku on erinomainen, myös silloin, kun mykerö on vihreä” on poistettu. Tarkoituksena on selvästi ollut todeta, että keittämättömän tuotteen maku on erinomainen, sillä Blanca de Tudela -lajikkeen latva-artisokat ovat aina vihreitä. Virke kannattaa poistaa, koska se on harhaanjohtava eikä siinä aseteta mitään vaatimusta eikä kuvata tuotteen erityisominaisuutta. |
| --- | --- |

5.2.B.1

Muutoksen perustelu: Virke ”Maku on erinomainen, myös silloin, kun mykerö on vihreä” on poistettu. Tarkoituksena on selvästi ollut todeta, että keittämättömän tuotteen maku on erinomainen, sillä Blanca de Tudela -lajikkeen latva-artisokat ovat aina vihreitä. Virke kannattaa poistaa, koska se on harhaanjohtava eikä siinä aseteta mitään vaatimusta eikä kuvata tuotteen erityisominaisuutta.

| 5.2.B.2 | Tuote-eritelmästä on poistettu viides kappale, jossa viitataan asetukseen (EY) N:o 1466/2003, ja seitsemännestä kappaleesta on poistettu ilmaisu ”I luokassa”.
  Poiston perustelu: Kappale poistettiin, koska asetus, johon siinä viitataan, on kumottu ja nykyään voimassa olevassa asetuksessa eli 12 päivänä heinäkuuta 2018 annetussa komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/428 ei vahvisteta tuoreina kaupan pidettäville latva-artisokille kaupallisia luokkia, eikä asetus siten toimi viiteasiakirjana vahvistettaessa latva-artisokkien kaupallisia luokkia.
  Ilmaisu ”I luokassa” on poistettu, koska luokittelu perustui lainsäädäntöön, joka ei ole enää voimassa, kuten edellä todettiin. |
| --- | --- |

5.2.B.2

Poiston perustelu: Kappale poistettiin, koska asetus, johon siinä viitataan, on kumottu ja nykyään voimassa olevassa asetuksessa eli 12 päivänä heinäkuuta 2018 annetussa komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/428 ei vahvisteta tuoreina kaupan pidettäville latva-artisokille kaupallisia luokkia, eikä asetus siten toimi viiteasiakirjana vahvistettaessa latva-artisokkien kaupallisia luokkia.

Ilmaisu ”I luokassa” on poistettu, koska luokittelu perustui lainsäädäntöön, joka ei ole enää voimassa, kuten edellä todettiin.

| 5.2.B.3 | Tuote-eritelmän osion ”Tuotteen kuvaus” kuudennen kappaleen alkuun on tekstin selventämiseksi lisätty ilmaisu ”Tuoreina kaupan pidettävät latva-artisokat”.
  Muutoksen perustelu: Tekstiä on muutettu selvyyden vuoksi, koska osiosta on poistettu edellä ollut kappale, jossa viitattiin kumottuun EU:n asetukseen. Tuote-eritelmään on lisätty ilmaisu ”Tuoreina kaupan pidettävät latva-artisokat” sen selventämiseksi, että kappaleessa kuvatut ominaisuudet koskevat tuoreina kaupan pidettäviä latva-artisokkia. |
| --- | --- |

5.2.B.3

Muutoksen perustelu: Tekstiä on muutettu selvyyden vuoksi, koska osiosta on poistettu edellä ollut kappale, jossa viitattiin kumottuun EU:n asetukseen. Tuote-eritelmään on lisätty ilmaisu ”Tuoreina kaupan pidettävät latva-artisokat” sen selventämiseksi, että kappaleessa kuvatut ominaisuudet koskevat tuoreina kaupan pidettäviä latva-artisokkia.

5.2.C   Tuote-eritelmän C osion ”Maantieteellinen alue” toimitukselliset muutokset

| 5.2.C.1 | Tuote-eritelmän tästä osiosta on poistettu kaikki asiaankuulumattomat tiedot. Nyt osiossa ainoastaan luetellaan kunnat, joista rajattu maantieteellinen alue koostuu. Myös kohdan lopussa olevaa tekstiä on muutettu: ”samalla maatalousalueella, nimittäin alueella V eli Ribera” on muutettu muotoon ”tuotantoalueella”.
  Muutoksen perustelu: Tuote-eritelmästä on poistettu ensimmäinen kappale, jossa kuvataan Navarran sijainti ja alueet, joista se koostuu. Nyt tekstissä ainoastaan luetellaan kunnat, joista SMM:n ”Alcachofa de Tudela” kattama alue koostuu. Muut tiedot eivät mitenkään määritelleet maantieteellistä aluetta.
  Vaikka maantieteellinen alue ei ole muuttunut, Navarran hallinnollinen jako maatalousalueisiin ei sitä vastoin ole enää sama kuin tuote-eritelmässä kuvattu jako. Siksi tekstistä on poistettu kaikki viittaukset maatalousalueisiin, ja siinä ainoastaan luetellaan kunnat, jotka muodostavat koko rajatun maantieteellisen alueen.
  Tuote-eritelmästä on poistettu myös kappale, jossa kuvataan rajatun alueen viljelyalan jakautumista viljelykasveittain, koska jakautuminen vaihtelee vuosittain eivätkä tiedot lisää tuote-eritelmään hyödyllistä tietoa.
  Viimeisen kappaleen loppu on poistettu, jotta on voitu poistaa viittaus maatalousalueisiin. Nyt viitataan sen sijaan tuotantoalueeseen. Kuten edellä mainittiin, alueen jako maatalousalueisiin on muuttunut tuote-eritelmän julkaisuajankohdan jälkeen. |
| --- | --- |

5.2.C.1

Muutoksen perustelu: Tuote-eritelmästä on poistettu ensimmäinen kappale, jossa kuvataan Navarran sijainti ja alueet, joista se koostuu. Nyt tekstissä ainoastaan luetellaan kunnat, joista SMM:n ”Alcachofa de Tudela” kattama alue koostuu. Muut tiedot eivät mitenkään määritelleet maantieteellistä aluetta.

Vaikka maantieteellinen alue ei ole muuttunut, Navarran hallinnollinen jako maatalousalueisiin ei sitä vastoin ole enää sama kuin tuote-eritelmässä kuvattu jako. Siksi tekstistä on poistettu kaikki viittaukset maatalousalueisiin, ja siinä ainoastaan luetellaan kunnat, jotka muodostavat koko rajatun maantieteellisen alueen.

Tuote-eritelmästä on poistettu myös kappale, jossa kuvataan rajatun alueen viljelyalan jakautumista viljelykasveittain, koska jakautuminen vaihtelee vuosittain eivätkä tiedot lisää tuote-eritelmään hyödyllistä tietoa.

Viimeisen kappaleen loppu on poistettu, jotta on voitu poistaa viittaus maatalousalueisiin. Nyt viitataan sen sijaan tuotantoalueeseen. Kuten edellä mainittiin, alueen jako maatalousalueisiin on muuttunut tuote-eritelmän julkaisuajankohdan jälkeen.

5.2.D   Muutokset, jotka eivät vaikuta tuote-eritelmän D osion ”Todisteet, jotka osoittavat, että tuote on peräisin rajatulta maantieteelliseltä alueelta” tärkeimpiin tekijöihin

| 5.2.D.1 | Tuote-eritelmän D osio ”Todisteet, jotka osoittavat, että tuote on peräisin rajatulta maantieteelliseltä alueelta” on uudistettu kokonaisvaltaisesti. Kaikki asiaankuulumaton teksti on poistettu ja sanamuodossa keskitytään nyt tekijöihin, jotka takaavat tuotteen jäljitettävyyden, alkuperän ja ominaisuudet. Poistot eivät vaikuta tärkeimpiin tekijöihin.
  Muutoksen perustelu: Muutoksen tarkoituksena on ainoastaan antaa aiempaa parempi ja tarkempi selvitys siitä, miten osoitetaan, että tuote on peräisin rajatulta maantieteelliseltä alueelta ja täyttää muut tuote-eritelmässä vahvistetut vaatimukset.
  Tuote-eritelmän tämän osion aikaisempi sanamuoto oli melko epäselvä, eikä siitä saanut selkeää käsitystä valvontaelimen suorittamista tarkastuksista ja kokeista, joilla varmistetaan tuote-eritelmän noudattaminen.
  Ehdotetulla uudella sanamuodolla annetaan yksityiskohtaisempi selvitys tosiasiallisista tarkastuksista ja kokeista, jotka suoritetaan tarkastusjärjestelmässä osana sertifiointimenettelyä, joka on standardin UNE-EN ISO/IEC 17065:2012 mukainen ja kansallisen akkreditointielimen akkreditoima.
  Lisäksi on annettu yksityiskohtaiset tiedot tarkastusjärjestelmästä, joka perustuu seuraaviin tarkastustoimiin: latva-artisokkapelloilla paikalla tehtävät tarkastukset, jalostamoissa tehtävät tarkastukset sekä näytteenotto ja analysointi jalostuskauden aikana. Tätä järjestelmää täydentävät jalostamoiden omat sisäiset tarkastusjärjestelmät. Tekstissä mainitaan nyt myös rekisterit, joihin SMM-latva-artisokkien tuotantoon osallistuvien toimijoiden on oltava merkittyjä tarkastusjärjestelmän täytäntöönpanoa varten. |
| --- | --- |

5.2.D.1

Muutoksen perustelu: Muutoksen tarkoituksena on ainoastaan antaa aiempaa parempi ja tarkempi selvitys siitä, miten osoitetaan, että tuote on peräisin rajatulta maantieteelliseltä alueelta ja täyttää muut tuote-eritelmässä vahvistetut vaatimukset.

Tuote-eritelmän tämän osion aikaisempi sanamuoto oli melko epäselvä, eikä siitä saanut selkeää käsitystä valvontaelimen suorittamista tarkastuksista ja kokeista, joilla varmistetaan tuote-eritelmän noudattaminen.

Ehdotetulla uudella sanamuodolla annetaan yksityiskohtaisempi selvitys tosiasiallisista tarkastuksista ja kokeista, jotka suoritetaan tarkastusjärjestelmässä osana sertifiointimenettelyä, joka on standardin UNE-EN ISO/IEC 17065:2012 mukainen ja kansallisen akkreditointielimen akkreditoima.

Lisäksi on annettu yksityiskohtaiset tiedot tarkastusjärjestelmästä, joka perustuu seuraaviin tarkastustoimiin: latva-artisokkapelloilla paikalla tehtävät tarkastukset, jalostamoissa tehtävät tarkastukset sekä näytteenotto ja analysointi jalostuskauden aikana. Tätä järjestelmää täydentävät jalostamoiden omat sisäiset tarkastusjärjestelmät. Tekstissä mainitaan nyt myös rekisterit, joihin SMM-latva-artisokkien tuotantoon osallistuvien toimijoiden on oltava merkittyjä tarkastusjärjestelmän täytäntöönpanoa varten.

5.2.E   Muutokset, jotka eivät vaikuta tuote-eritelmän E osion ”Tuotantomenetelmä” tärkeimpiin tekijöihin

| 5.2.E.1 | Tuote-eritelmän E osion ”Tuotantomenetelmä” toisesta kappaleesta on säilytetty ennallaan vain alkuosa, jossa kuvataan vaatimus, jonka mukaan tuotetta on viljeltävä yksivuotisena viljelykasvina. Kappaleen loppuosa on poistettu, koska se on tarpeeton.
  Muutoksen perustelu: Teksti on poistettu, koska siinä ei aseteta tuotantomenetelmää koskevia vaatimuksia. Tekstissä todetaan, että perinteisesti suositellaan viljelykiertoa ja ettei saman viljelykasvin toistuvasta viljelystä aiheutuvia ongelmia ole havaittu, kun viljelykiertoa ei noudateta. |
| --- | --- |

5.2.E.1

Muutoksen perustelu: Teksti on poistettu, koska siinä ei aseteta tuotantomenetelmää koskevia vaatimuksia. Tekstissä todetaan, että perinteisesti suositellaan viljelykiertoa ja ettei saman viljelykasvin toistuvasta viljelystä aiheutuvia ongelmia ole havaittu, kun viljelykiertoa ei noudateta.

| 5.2.E.2 | Alkuperäisen tuote-eritelmän E osion ”Tuotantomenetelmä” kohta ”Maaperä” on poistettu, koska siinä ei aseteta suojattua tuotetta koskevia vaatimuksia.
  Muutoksen perustelu: Teksti on poistettu, koska siinä ei aseteta tuotantomenetelmää koskevia vaatimuksia. Sääntelyneuvosto ei määrittele, millainen maaperä soveltuu viljelyyn. Tuottajan vastuulla on valita viljelylohkot, joilla on sellaiset maaperän ominaispiirteet, että viljelykasvi kehittyy siten, että se pystyy tuottamaan suojatun maantieteellisen merkinnän edellyttämät laatuominaisuudet täyttäviä latva-artisokan mykeröitä. |
| --- | --- |

5.2.E.2

Muutoksen perustelu: Teksti on poistettu, koska siinä ei aseteta tuotantomenetelmää koskevia vaatimuksia. Sääntelyneuvosto ei määrittele, millainen maaperä soveltuu viljelyyn. Tuottajan vastuulla on valita viljelylohkot, joilla on sellaiset maaperän ominaispiirteet, että viljelykasvi kehittyy siten, että se pystyy tuottamaan suojatun maantieteellisen merkinnän edellyttämät laatuominaisuudet täyttäviä latva-artisokan mykeröitä.

| 5.2.E.3 | Alkuperäisen tuote-eritelmän E osion ”Tuotantomenetelmä” kohta ”Lannoitus” on poistettu, koska siinä ei aseteta suojattua tuotetta koskevia vaatimuksia.
  Muutoksen perustelu: Teksti on poistettu, koska siinä ei aseteta tuotantomenetelmää koskevia vaatimuksia. Vanhassa tekstissä kuvataan, miten lannoitteita levitettiin tuote-eritelmän laatimishetkellä, ja tekstissä viitataan vaatimuksiin, jotka on sittemmin kumottu. Sekä viljelykierron että lannoitteiden käytön osalta on noudatettava parhaita maatalouskäytäntöjä ja kulloinkin voimassa olevaa lainsäädäntöä. Koska kyse ei ole Alcachofa de Tudela -latva-artisokkien tuotannon erityispiirteistä vaan yleisistä vaatimuksista, niitä ei tarvitse mainita tuote-eritelmässä. |
| --- | --- |

5.2.E.3

Muutoksen perustelu: Teksti on poistettu, koska siinä ei aseteta tuotantomenetelmää koskevia vaatimuksia. Vanhassa tekstissä kuvataan, miten lannoitteita levitettiin tuote-eritelmän laatimishetkellä, ja tekstissä viitataan vaatimuksiin, jotka on sittemmin kumottu. Sekä viljelykierron että lannoitteiden käytön osalta on noudatettava parhaita maatalouskäytäntöjä ja kulloinkin voimassa olevaa lainsäädäntöä. Koska kyse ei ole Alcachofa de Tudela -latva-artisokkien tuotannon erityispiirteistä vaan yleisistä vaatimuksista, niitä ei tarvitse mainita tuote-eritelmässä.

| 5.2.E.4 | Tuote-eritelmän E osion ”Tuotantomenetelmä” kohtaa ”Istutus” on muutettu. Teksti, jossa kuvataan latva-artisokan viljelytekniikoita on poistettu, ja jäljelle on jätetty vain suojatun tuotteen ratkaisevat ominaispiirteet.
  Muutoksen perustelu: Kohdasta on poistettu kappaleet, joissa kuvataan istutusrivien lannoitus- ja muokkaustekniikoita, koska niissä viitataan viljelytekniikoihin (joista osa on jo jäänyt pois käytöstä), jotka eivät ole ominaisia erityisesti SMM-tuotteelle ”Alcachofa de Tudela”.
  Istutustiheys sekä taimi- ja riviväli eivät vaikuta sadon laatuun merkittävästi vaan riippuvat sen sijaan tuottajan käytettävissä olevista koneista. Kuvaus on siksi poistettu.
  Tuote-eritelmästä on poistettu viittaus Navarran maatalousteknologian ja maatilan hoidon instituuttiin (I.T.G. Agrícola) elimenä, joka valvoo kasvinvalintaa. Kyse on julkisesta yhtiöstä, joka raportoi Navarran alueen hallitukselle ja jota ei enää ole olemassa. Juurakoita tuottavat viljelijät vastaavat nykyään niiden kasvien valinnasta, jotka jätetään kasvamaan juurakoiden tuotantoa varten. Viljelijät käyttävät usein riippumattomia kolmansia osapuolia sen varmentamiseen, että kasvit on valittu asianmukaisesti.
  Tuote-eritelmään sisältyy edelleen istutuskauden kuvaus. Päivämääriä koskevia rajoituksia ei ole kuitenkaan asetettu, koska päivämäärät ovat riippuvaisia siitä, milloin latva-artisokkakasvi on kuivunut, juurakot on otettu ja maan olosuhteet ovat suotuisat istutukselle. |
| --- | --- |

5.2.E.4

Muutoksen perustelu: Kohdasta on poistettu kappaleet, joissa kuvataan istutusrivien lannoitus- ja muokkaustekniikoita, koska niissä viitataan viljelytekniikoihin (joista osa on jo jäänyt pois käytöstä), jotka eivät ole ominaisia erityisesti SMM-tuotteelle ”Alcachofa de Tudela”.

Istutustiheys sekä taimi- ja riviväli eivät vaikuta sadon laatuun merkittävästi vaan riippuvat sen sijaan tuottajan käytettävissä olevista koneista. Kuvaus on siksi poistettu.

Tuote-eritelmästä on poistettu viittaus Navarran maatalousteknologian ja maatilan hoidon instituuttiin (I.T.G. Agrícola) elimenä, joka valvoo kasvinvalintaa. Kyse on julkisesta yhtiöstä, joka raportoi Navarran alueen hallitukselle ja jota ei enää ole olemassa. Juurakoita tuottavat viljelijät vastaavat nykyään niiden kasvien valinnasta, jotka jätetään kasvamaan juurakoiden tuotantoa varten. Viljelijät käyttävät usein riippumattomia kolmansia osapuolia sen varmentamiseen, että kasvit on valittu asianmukaisesti.

Tuote-eritelmään sisältyy edelleen istutuskauden kuvaus. Päivämääriä koskevia rajoituksia ei ole kuitenkaan asetettu, koska päivämäärät ovat riippuvaisia siitä, milloin latva-artisokkakasvi on kuivunut, juurakot on otettu ja maan olosuhteet ovat suotuisat istutukselle.

| 5.2.E.5 | Tuote-eritelmän E osion ”Tuotantomenetelmä” kohta ”Hoito” on poistettu, koska siinä ei aseteta vaatimuksia vaan kuvataan, miten latva-artisokkia viljellään, ja koska kuvaus on paikoin vanhentunut.
  Muutoksen perustelu: Teksti on poistettu, koska siinä ei aseteta SMM-tuotetta ”Alcachofa de Tudela” koskevia erityisvaatimuksia. Tekstissä pelkästään kuvataan tekniikkaa, joka oli käytössä tuote-eritelmän laatimishetkellä. Nykyään monilla viljelylohkoilla ei enää poisteta rikkakasveja. Sen sijaan hallittu rikkakasvien kasvu sallitaan, sillä rikkakasvit suojaavat maanpintaa ja estävät veden haihtumista. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää katemateriaaleja ehkäisemään rikkakasvien kasvua, jotta ei tarvitse käyttää rikkakasvien torjunta-aineita. |
| --- | --- |

5.2.E.5

Muutoksen perustelu: Teksti on poistettu, koska siinä ei aseteta SMM-tuotetta ”Alcachofa de Tudela” koskevia erityisvaatimuksia. Tekstissä pelkästään kuvataan tekniikkaa, joka oli käytössä tuote-eritelmän laatimishetkellä. Nykyään monilla viljelylohkoilla ei enää poisteta rikkakasveja. Sen sijaan hallittu rikkakasvien kasvu sallitaan, sillä rikkakasvit suojaavat maanpintaa ja estävät veden haihtumista. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää katemateriaaleja ehkäisemään rikkakasvien kasvua, jotta ei tarvitse käyttää rikkakasvien torjunta-aineita.

| 5.2.E.6 | Tuote-eritelmän E osion ”Tuotantomenetelmä” kohtaa ”Kastelu” on muutettu. Siitä on poistettu kappaleet, joissa ei vahvisteta vaatimuksia ja joissa ainoastaan kuvataan rajattua aluetta, ja sanamuotoa on parannettu sen selventämiseksi.
  Muutoksen perustelu: Tekstissä painotetaan nyt, että latva-artisokkien viljely edellyttää kastelua, koska tuotantoalueen sademäärä on pieni.
  Kastelumenetelmiä kuvaava teksti on poistettu, koska se on yleisluonteista, ja soveltuvin kastelumenetelmä on riippuvainen kunkin viljelyvaiheen sääolosuhteista.
  Eritelmästä on poistettu myös teksti, joka koskee toisen viljelyvuoden peltojen kastelua, koska myös tällöin kastelu on riippuvainen kunkin viljelyvaiheen sääolosuhteista. |
| --- | --- |

5.2.E.6

Muutoksen perustelu: Tekstissä painotetaan nyt, että latva-artisokkien viljely edellyttää kastelua, koska tuotantoalueen sademäärä on pieni.

Kastelumenetelmiä kuvaava teksti on poistettu, koska se on yleisluonteista, ja soveltuvin kastelumenetelmä on riippuvainen kunkin viljelyvaiheen sääolosuhteista.

Eritelmästä on poistettu myös teksti, joka koskee toisen viljelyvuoden peltojen kastelua, koska myös tällöin kastelu on riippuvainen kunkin viljelyvaiheen sääolosuhteista.

| 5.2.E.7 | Tuote-eritelmän E osiosta ”Tuotantomenetelmä” on poistettu kohta ”Käsittely”.
  Poiston perustelu: Teksti on poistettu, koska siinä viitataan kasvinsuojelukäsittelyihin, joita käytettiin alkuperäisen tuote-eritelmän laatimisajankohtana ja joista osa on nyt kiellettyjä. EU:n lainsäädännössä asetetaan kasvinsuojelukäsittelyjä koskevia rajoituksia, ja monet Alcachofa de Tudela -latva-artisokkien tuottajat ovat alkaneet käyttää luonnonmukaisia käsittelyjä. Siksi ei ole järkevää mainita kasvinsuojelukäsittelyjä, koska ne voivat muuttua ajan myötä eikä SMM-tuotteelle ”Alcachofa de Tudela” ole asetettu niitä koskevia erityisvaatimuksia. |
| --- | --- |

5.2.E.7

Poiston perustelu: Teksti on poistettu, koska siinä viitataan kasvinsuojelukäsittelyihin, joita käytettiin alkuperäisen tuote-eritelmän laatimisajankohtana ja joista osa on nyt kiellettyjä. EU:n lainsäädännössä asetetaan kasvinsuojelukäsittelyjä koskevia rajoituksia, ja monet Alcachofa de Tudela -latva-artisokkien tuottajat ovat alkaneet käyttää luonnonmukaisia käsittelyjä. Siksi ei ole järkevää mainita kasvinsuojelukäsittelyjä, koska ne voivat muuttua ajan myötä eikä SMM-tuotteelle ”Alcachofa de Tudela” ole asetettu niitä koskevia erityisvaatimuksia.

| 5.2.E.8 | Tuote-eritelmän E osion ”Tuotantomenetelmä” kohdasta ”Sadonkorjuu” on poistettu osia, koska ne ovat latva-artisokan viljelyn yleisiä kuvauksia. Jäljelle on jätetty vain suojattua tuotetta koskevat erityisvaatimukset.
  Muutoksen perustelu: Kohdasta on poistettu kappale, joka koskee latva-artisokan mykeröiden ihanteellista kehitystä, koska siinä esitetään kaikkia latva-artisokkia koskeva yleisluonteinen kuvaus mutta ei aseteta erityisvaatimuksia, jotka olisi sisällytettävä tuote-eritelmään.
  Kohdasta on poistettu kappaleet, jotka koskevat korjuukausia ja korjattujen latva-artisokkien käyttötarkoituksia. Korjuu alkaa, kun kasvissa on täysin kehittyneitä latva-artisokkia. Ajankohta, jolloin tämä tapahtuu, vaihtelee merkittävästi syksyn sään ja talvipakkasten mukaan, koska sertifioitavien latva-artisokkien korjuu voi alkaa vasta pakkasten mentyä.
  Korjattujen latva-artisokkien käyttötarkoitus määräytyy markkinakysynnän mukaan. Tuoretuotteiden markkinat ovat tavallisesti etusijalla. Jos niillä ei ole kysyntää kaikille tuotetuille latva-artisokille, latva-artisokat suunnataan säilykemarkkinoille, joilla hinnat ovat yleensä hieman alhaisempia.
  Kappaleessa on vaihdettu kaksi sanaa sanamuodon parantamiseksi: ”poistetaan” on korvattu sanalla ”leikataan”, koska latva-artisokat korjataan veitsellä, ja ”päivittäinen” on korvattu sanalla ”jatkuva”, koska pelloilta ei korjata satoa joka päivä. Sääolosuhteiden vuoksi latva-artisokat voivat kehittyä nopeammin tai hitaammin, jolloin korjuutiheyttä on tihennettävä tai harvennettava. |
| --- | --- |

5.2.E.8

Muutoksen perustelu: Kohdasta on poistettu kappale, joka koskee latva-artisokan mykeröiden ihanteellista kehitystä, koska siinä esitetään kaikkia latva-artisokkia koskeva yleisluonteinen kuvaus mutta ei aseteta erityisvaatimuksia, jotka olisi sisällytettävä tuote-eritelmään.

Kohdasta on poistettu kappaleet, jotka koskevat korjuukausia ja korjattujen latva-artisokkien käyttötarkoituksia. Korjuu alkaa, kun kasvissa on täysin kehittyneitä latva-artisokkia. Ajankohta, jolloin tämä tapahtuu, vaihtelee merkittävästi syksyn sään ja talvipakkasten mukaan, koska sertifioitavien latva-artisokkien korjuu voi alkaa vasta pakkasten mentyä.

Korjattujen latva-artisokkien käyttötarkoitus määräytyy markkinakysynnän mukaan. Tuoretuotteiden markkinat ovat tavallisesti etusijalla. Jos niillä ei ole kysyntää kaikille tuotetuille latva-artisokille, latva-artisokat suunnataan säilykemarkkinoille, joilla hinnat ovat yleensä hieman alhaisempia.

Kappaleessa on vaihdettu kaksi sanaa sanamuodon parantamiseksi: ”poistetaan” on korvattu sanalla ”leikataan”, koska latva-artisokat korjataan veitsellä, ja ”päivittäinen” on korvattu sanalla ”jatkuva”, koska pelloilta ei korjata satoa joka päivä. Sääolosuhteiden vuoksi latva-artisokat voivat kehittyä nopeammin tai hitaammin, jolloin korjuutiheyttä on tihennettävä tai harvennettava.

| 5.2.E.9 | Tuote-eritelmän E osion ”Tuotantomenetelmä” kohdan ”Kasvien nosto” sanamuotoa on muutettu tarpeettoman tekstin poistamiseksi ja Alcachofa de Tudela -latva-artisokkiin sovellettavien erityisvaatimusten korostamiseksi.
  Muutoksen perustelu: Kohtaa muutettiin sen tähdentämiseksi, että SMM-tuotteen ”Alcachofa de Tudela” istutuksiin käytettävien juurakoiden on oltava peräisin viljelylohkoilta, joilla latva-artisokkaa viljellään yksivuotisena viljelykasvina eikä kaksivuotisena viljelykasvina.
  Kohtaan on lisätty maininta heinäkuusta, koska istutus tapahtuu heinäkuussa ja elokuussa.
  Juurakoiden tuotannon kuvaus on poistettu, koska kyseinen prosessi ei kuulu tuote-eritelmän piiriin. |
| --- | --- |

5.2.E.9

Muutoksen perustelu: Kohtaa muutettiin sen tähdentämiseksi, että SMM-tuotteen ”Alcachofa de Tudela” istutuksiin käytettävien juurakoiden on oltava peräisin viljelylohkoilta, joilla latva-artisokkaa viljellään yksivuotisena viljelykasvina eikä kaksivuotisena viljelykasvina.

Kohtaan on lisätty maininta heinäkuusta, koska istutus tapahtuu heinäkuussa ja elokuussa.

Juurakoiden tuotannon kuvaus on poistettu, koska kyseinen prosessi ei kuulu tuote-eritelmän piiriin.

| 5.2.E.10 | Tuote-eritelmän E osion ”Tuotantomenetelmä” kohdan ”Tuoreena myytävän tuotteen esillepano myyntiä varten” otsikkoa ja sanamuotoa on muutettu, jotta voidaan painottaa suojatun tuotteen ominaisuuksia aiempaa enemmän ja poistaa kappaleet, joissa ei aseteta Alcachofa de Tudela -latva-artisokkien ominaisuuksia koskevia ratkaisevia vaatimuksia.
  Muutoksen perustelu: Tekstissä tähdennetään nyt, että latva-artisokkien on oltava peräisin rekisteröidyiltä viljelylohkoilta ja että lajikkeen on oltava Blanca de Tudela. Nämä ovat suojatun tuotteen erityisominaisuuksia.
  Sallittujen pakkaustyyppien määritelmät on poistettu, joten toimijat voivat päättää vapaasti, millaisia pakkauksia käytetään pidettäessä latva-artisokkia kaupan. Toimijoiden on nyt ilmoitettava käyttämänsä pakkaukset valvontaelimelle. Nyt kun latva-artisokkia myydään valintamyymälöissä tuoreina, on kysyntää pienemmille myyntiyksiköille kuin mitä käytettiin latva-artisokkien kaupan pitämiseen silloin, kun tuote-eritelmä laadittiin. Pakkausta ei katsota tuoreen Alcachofa de Tudela -tuotteen erityisominaisuudeksi.
  Kuten säilöttyjen Alcachofa de Tudela -latva-artisokkien tapauksessa, tekstiin sisältyy nyt vaatimus, jonka mukaan tuoreina kaupan pidettäviin latva-artisokkiin ei saa lisätä happoja.
  Kokoluokitteluun liittyvää vaatimusta ei ole muutettu. |
| --- | --- |

5.2.E.10

Muutoksen perustelu: Tekstissä tähdennetään nyt, että latva-artisokkien on oltava peräisin rekisteröidyiltä viljelylohkoilta ja että lajikkeen on oltava Blanca de Tudela. Nämä ovat suojatun tuotteen erityisominaisuuksia.

Sallittujen pakkaustyyppien määritelmät on poistettu, joten toimijat voivat päättää vapaasti, millaisia pakkauksia käytetään pidettäessä latva-artisokkia kaupan. Toimijoiden on nyt ilmoitettava käyttämänsä pakkaukset valvontaelimelle. Nyt kun latva-artisokkia myydään valintamyymälöissä tuoreina, on kysyntää pienemmille myyntiyksiköille kuin mitä käytettiin latva-artisokkien kaupan pitämiseen silloin, kun tuote-eritelmä laadittiin. Pakkausta ei katsota tuoreen Alcachofa de Tudela -tuotteen erityisominaisuudeksi.

Kuten säilöttyjen Alcachofa de Tudela -latva-artisokkien tapauksessa, tekstiin sisältyy nyt vaatimus, jonka mukaan tuoreina kaupan pidettäviin latva-artisokkiin ei saa lisätä happoja.

Kokoluokitteluun liittyvää vaatimusta ei ole muutettu.

| 5.2.E.11 | Tuote-eritelmän E osion ”Tuotantomenetelmä” kohdan ”Säilötyt latva-artisokat” ensimmäistä kappaletta on muutettu. Kohta on numeroitu tekstin yhtenäistämiseksi, ja viittaus ”B osioon” on poistettu, koska siinä ei aseteta mitään vaatimuksia.
  Muutoksen perustelu: Otsikko on numeroitu tekstin yhtenäistämiseksi, ja viittaus ”B osioon” on poistettu, koska siinä ei aseteta mitään vaatimuksia.
  Tekstissä mainitaan nyt, että tuotteeseen voidaan käyttää ainoastaan ”ekstraluokkaan” ja ”I luokkaan” kuuluvia latva-artisokkia. Suojatun säilötyn tuotteen valmistukseen ei perinteisesti ole ollut sallittua käyttää ”II luokkaan” kuuluvia latva-artisokkia. Siksi tuote-eritelmään on lisätty tätä koskeva vaatimus. |
| --- | --- |

5.2.E.11

Muutoksen perustelu: Otsikko on numeroitu tekstin yhtenäistämiseksi, ja viittaus ”B osioon” on poistettu, koska siinä ei aseteta mitään vaatimuksia.

Tekstissä mainitaan nyt, että tuotteeseen voidaan käyttää ainoastaan ”ekstraluokkaan” ja ”I luokkaan” kuuluvia latva-artisokkia. Suojatun säilötyn tuotteen valmistukseen ei perinteisesti ole ollut sallittua käyttää ”II luokkaan” kuuluvia latva-artisokkia. Siksi tuote-eritelmään on lisätty tätä koskeva vaatimus.

| 5.2.E.12 | Tuote-eritelmän E osion ”Tuotantomenetelmä” kohdan ”Säilötyt latva-artisokat” toista kappaletta on muutettu. Kohtaan on lisätty numerointi, teksti on jäsennelty uudelleen sen yhtenäistämiseksi ja kaikki tekstikohdat, joissa ei aseteta vaatimuksia, on poistettu.
  Muutoksen perustelu: Tämä kohta on jäsennelty uudelleen, jotta säilötyn tuotteen valmistuksen eri vaiheet voidaan erottaa toisistaan. Tekstissä tähdennetään nyt, että raaka-aineen on oltava peräisin rekisteröidyiltä viljelylohkoilta ja sen on oltava suojattua lajiketta. Samoin kuin tuoreita latva-artisokkia koskevassa kohdassa, viittaus tuoreiden latva-artisokkien kaupalliseen luokkaan on poistettu myös tästä kohdasta. Tämä muutos on tehty, koska lainsäädäntö, jossa määritellään tuoreina kaupan pidettävien latva-artisokkien ”I luokka”, on kumottu. |
| --- | --- |

5.2.E.12

Muutoksen perustelu: Tämä kohta on jäsennelty uudelleen, jotta säilötyn tuotteen valmistuksen eri vaiheet voidaan erottaa toisistaan. Tekstissä tähdennetään nyt, että raaka-aineen on oltava peräisin rekisteröidyiltä viljelylohkoilta ja sen on oltava suojattua lajiketta. Samoin kuin tuoreita latva-artisokkia koskevassa kohdassa, viittaus tuoreiden latva-artisokkien kaupalliseen luokkaan on poistettu myös tästä kohdasta. Tämä muutos on tehty, koska lainsäädäntö, jossa määritellään tuoreina kaupan pidettävien latva-artisokkien ”I luokka”, on kumottu.

| 5.2.E.13 | Tuote-eritelmän E osion ”Tuotantomenetelmä” kohdan ”Säilötyt latva-artisokat” kolmas kappale on poistettu.
  Poiston perustelu: Nyt kun kohta on jäsennelty uudelleen, tämä kappale ei enää ole järkevä. Sterilointivaatimukset esitetään jäljempänä tekstissä. |
| --- | --- |

5.2.E.13

Poiston perustelu: Nyt kun kohta on jäsennelty uudelleen, tämä kappale ei enää ole järkevä. Sterilointivaatimukset esitetään jäljempänä tekstissä.

| 5.2.E.14 | Tuote-eritelmän E osion ”Tuotantomenetelmä” kohdan ”Säilötyt latva-artisokat” neljäs kappale on jäsennelty uudelleen: se on jaettu kahteen osaan.
  Muutoksen perustelu: Ainoastaan kappaleiden rakennetta on muutettu. Mitään uusia tietoja ei ole lisätty. Alkuperäinen kappale on jaettu kahteen osaan, koska kappaleessa kuvataan säilöttyjen Alcachofa de Tudela -latva-artisokkien jalostuksen kahta vaihetta: pesua ja kalttausta. |
| --- | --- |

5.2.E.14

Muutoksen perustelu: Ainoastaan kappaleiden rakennetta on muutettu. Mitään uusia tietoja ei ole lisätty. Alkuperäinen kappale on jaettu kahteen osaan, koska kappaleessa kuvataan säilöttyjen Alcachofa de Tudela -latva-artisokkien jalostuksen kahta vaihetta: pesua ja kalttausta.

| 5.2.E.15 | Tuote-eritelmän E osion ”Tuotantomenetelmä” kohdan ”Säilötyt latva-artisokat” viides kappale on jäsennelty uudelleen: se on jaettu kahteen osaan.
  Muutoksen perustelu: Kappale on jäsennelty uudelleen, mutta se sisältää edelleen alkuperäiset tiedot. Lisäksi siinä selvennetään nyt, että latva-artisokkien kokolajittelu perustuu niiden sydämen halkaisijaan. Alkuperäinen kappale on jaettu kahteen osaan, koska kappaleessa kuvataan säilöttyjen Alcachofa de Tudela -latva-artisokkien jalostuksen kahta vaihetta: kokoluokittelua ja leikkaamista. |
| --- | --- |

5.2.E.15

Muutoksen perustelu: Kappale on jäsennelty uudelleen, mutta se sisältää edelleen alkuperäiset tiedot. Lisäksi siinä selvennetään nyt, että latva-artisokkien kokolajittelu perustuu niiden sydämen halkaisijaan. Alkuperäinen kappale on jaettu kahteen osaan, koska kappaleessa kuvataan säilöttyjen Alcachofa de Tudela -latva-artisokkien jalostuksen kahta vaihetta: kokoluokittelua ja leikkaamista.

| 5.2.E.16 | Tuote-eritelmän E osion ”Tuotantomenetelmä” kohdan ”Säilötyt latva-artisokat” kuudes kappale on jäsennelty uudelleen: se on jaettu kahteen osaan. Osaa tekstistä on muutettu Alcachofa de Tudela -latva-artisokkia koskevien vaatimusten korostamiseksi.
  Muutosten perustelu: Rakennetta on muutettu. Pakkaamista ja säilöntäliuoksen lisäämistä käsittelevä osa on erotettu esilämmitystä koskevasta osasta, koska kyse on säilöttyjen Alcachofa de Tudela -latva-artisokkien valmistusprosessin kahdesta eri vaiheesta. Pakkaamista koskevassa osassa painotetaan, että tuote ei saa sisältää happoja tai happamuudensäätöaineita, koska niiden puuttuminen on suojatun tuotteen ominaispiirre. Tekstissä tähdennetään nyt, että astioiden on oltava lasisia, ja todetaan, että esilämmitysprosessi on vapaaehtoinen.
  Esilämmitys tehostaa astioihin jääneen ilman poistumista. Jos tuotteen pakkaamisesta kuluu pitkä aika astioiden sulkemiseen ja sterilointiin, on kuitenkin parempi olla nostamatta tuotteen lämpötilaa, koska siihen liittyy mikrobiologinen riski. Esilämmitys pitäisi astiat lämpiminä niin kauan, että termofiiliset mikro-organismit voisivat kasvaa, minkä vuoksi tuote saattaisi myöhemmin pilaantua. |
| --- | --- |

5.2.E.16

Muutosten perustelu: Rakennetta on muutettu. Pakkaamista ja säilöntäliuoksen lisäämistä käsittelevä osa on erotettu esilämmitystä koskevasta osasta, koska kyse on säilöttyjen Alcachofa de Tudela -latva-artisokkien valmistusprosessin kahdesta eri vaiheesta. Pakkaamista koskevassa osassa painotetaan, että tuote ei saa sisältää happoja tai happamuudensäätöaineita, koska niiden puuttuminen on suojatun tuotteen ominaispiirre. Tekstissä tähdennetään nyt, että astioiden on oltava lasisia, ja todetaan, että esilämmitysprosessi on vapaaehtoinen.

Esilämmitys tehostaa astioihin jääneen ilman poistumista. Jos tuotteen pakkaamisesta kuluu pitkä aika astioiden sulkemiseen ja sterilointiin, on kuitenkin parempi olla nostamatta tuotteen lämpötilaa, koska siihen liittyy mikrobiologinen riski. Esilämmitys pitäisi astiat lämpiminä niin kauan, että termofiiliset mikro-organismit voisivat kasvaa, minkä vuoksi tuote saattaisi myöhemmin pilaantua.

| 5.2.E.17 | Tuote-eritelmän E osion ”Tuotantomenetelmä” kohdan ”Säilötyt latva-artisokat” seitsemäs kappale on jäsennelty uudelleen: se on jaettu kahteen osaan. Termin ”sterilointi” määritelmää on laajennettu sen selkeyttämiseksi.
  Muutoksen perustelu: On käytetty samaa rakennetta kuin edeltävissä kappaleissa. Tekstiin sisältyy nyt vaatimus, jonka mukaan lämpökäsittelyn on oltava riittävä sen varmistamiseksi, että kaupan pidettävä säilötty tuote on steriili. Tätä edellytetään jo nykyisissä sertifiointimenettelyissä. Olisi parempi antaa jalostajien päättää, millaista lämpökäsittelyä säilötyn tuotteen valmistuksessa käytetään, kuin määritellä lämpötilat, kuten alkuperäisessä tuote-eritelmässä tehtiin. Sen mukaan sterilointilämpötilan oli oltava 115–121 °C. Vaikka tämä on säilöttyjen latva-artisokkien steriloinnissa tavallisesti käytettävä lämpötilan vaihteluväli, tulevaisuudessa käytettävissä saattaa olla uusia autoklaaveja, jotka tarjoavat sopivampia, vähemmän energiaintensiivisiä käsittelymenetelmiä, joilla voidaan säilyttää säilötyn tuotteen rakenne, kuten suojatulta tuotteelta edellytetään. |
| --- | --- |

5.2.E.17

Muutoksen perustelu: On käytetty samaa rakennetta kuin edeltävissä kappaleissa. Tekstiin sisältyy nyt vaatimus, jonka mukaan lämpökäsittelyn on oltava riittävä sen varmistamiseksi, että kaupan pidettävä säilötty tuote on steriili. Tätä edellytetään jo nykyisissä sertifiointimenettelyissä. Olisi parempi antaa jalostajien päättää, millaista lämpökäsittelyä säilötyn tuotteen valmistuksessa käytetään, kuin määritellä lämpötilat, kuten alkuperäisessä tuote-eritelmässä tehtiin. Sen mukaan sterilointilämpötilan oli oltava 115–121 °C. Vaikka tämä on säilöttyjen latva-artisokkien steriloinnissa tavallisesti käytettävä lämpötilan vaihteluväli, tulevaisuudessa käytettävissä saattaa olla uusia autoklaaveja, jotka tarjoavat sopivampia, vähemmän energiaintensiivisiä käsittelymenetelmiä, joilla voidaan säilyttää säilötyn tuotteen rakenne, kuten suojatulta tuotteelta edellytetään.

| 5.2.E.18 | Tuote-eritelmän E osiossa ”Tuotantomenetelmä” olevasta säilöttyjä Alcachofa de Tudela -latva-artisokkia koskevasta taulukosta on poistettu sarake, jossa määritellään ”II luokka”.
  Muutoksen perustelu: Taulukosta on poistettu kaupallista luokkaa ”II luokka” koskevat vaatimukset, koska SMM ei kata kyseistä luokkaa ja sen mainitseminen saattaisi aiheuttaa hämmennystä. |
| --- | --- |

5.2.E.18

Muutoksen perustelu: Taulukosta on poistettu kaupallista luokkaa ”II luokka” koskevat vaatimukset, koska SMM ei kata kyseistä luokkaa ja sen mainitseminen saattaisi aiheuttaa hämmennystä.

| 5.2.E.19 | Tuote-eritelmän E osion ”Tuotantomenetelmä” 2 alakohtaa, jossa kuvataan tasakokoisuutta, on laajennettu sen selventämiseksi.
  Muutoksen perustelu: Sydän on latva-artisokan arvostetuin osa. Latva-artisokkia, joissa on hyvin suuret suojuslehdet, pidetään heikkolaatuisempina kuin latva-artisokkia, joissa on pienemmät suojuslehdet, koska sydämiä jalostettaessa suojuslehdestä on leikattu pois pienempi osa. Siksi tekstissä tähdennetään nyt, että tasakokoisuus mitataan tarkastelemalla suojuslehtien pituuden tasalaatuisuutta. Mittaus suoritetaan entiseen tapaan eli ottamalla 20 prosenttia latva-artisokista, joiden suojuslehdet ovat pidempiä, ja 20 prosenttia latva-artisokista, joiden suojuslehdet ovat lyhyempiä, ja esittämällä tulos näiden kahden suhteena. |
| --- | --- |

5.2.E.19

Muutoksen perustelu: Sydän on latva-artisokan arvostetuin osa. Latva-artisokkia, joissa on hyvin suuret suojuslehdet, pidetään heikkolaatuisempina kuin latva-artisokkia, joissa on pienemmät suojuslehdet, koska sydämiä jalostettaessa suojuslehdestä on leikattu pois pienempi osa. Siksi tekstissä tähdennetään nyt, että tasakokoisuus mitataan tarkastelemalla suojuslehtien pituuden tasalaatuisuutta. Mittaus suoritetaan entiseen tapaan eli ottamalla 20 prosenttia latva-artisokista, joiden suojuslehdet ovat pidempiä, ja 20 prosenttia latva-artisokista, joiden suojuslehdet ovat lyhyempiä, ja esittämällä tulos näiden kahden suhteena.

5.2.F   Muutokset, jotka eivät vaikuta tuote-eritelmän F osion ”Yhteys maantieteelliseen alkuperään” tärkeimpiin tekijöihin

Jäljempänä esitettävät muutokset koskevat lähinnä sellaisten kappaleiden poistoa, jotka ovat osa osiota ”Yhteys maantieteelliseen alkuperään” mutta eivät vaikuta tärkeimpiin tekijöihin tai yhteyden luonteeseen.

| 5.2.F.1 | Tuote-eritelmän F osion ”Yhteys maantieteelliseen alkuperään” 1 kohdan ”Historiallinen yhteys” ensimmäiset kolme kappaletta on poistettu.
  Muutoksen perustelu: Kappaleet on poistettu, koska niissä ei anneta erityisesti Alcachofa de Tudela -latva-artisokkia koskevia tietoja vaan käsitellään pikemminkin Navarrassa harjoitettavaa kastelua. |
| --- | --- |

5.2.F.1

Muutoksen perustelu: Kappaleet on poistettu, koska niissä ei anneta erityisesti Alcachofa de Tudela -latva-artisokkia koskevia tietoja vaan käsitellään pikemminkin Navarrassa harjoitettavaa kastelua.

| 5.2.F.2 | Tuote-eritelmän F osion ”Yhteys maantieteelliseen alkuperään” 2 kohdassa ”Yhteys luonnonympäristöön” olevat viittaukset karttoihin 2 ja 5 on poistettu, koska kartat eivät ole enää eritelmän liitteenä. Lisäksi kohdan sanamuotoa on muutettu siten, että viitataan ainoastaan rajattuun alueeseen.
  Muutoksen perustelu: Viittaus mainittuihin kahteen karttaan on poistettu, ja nyt tekstissä ainoastaan kuvataan rajattua aluetta. Alkuperäisen tuote-eritelmän kartat ovat vanhoja, niiden resoluutio on huono, ja ne eivät lisää hyödyllistä tietoa tuote-eritelmään. |
| --- | --- |

5.2.F.2

Muutoksen perustelu: Viittaus mainittuihin kahteen karttaan on poistettu, ja nyt tekstissä ainoastaan kuvataan rajattua aluetta. Alkuperäisen tuote-eritelmän kartat ovat vanhoja, niiden resoluutio on huono, ja ne eivät lisää hyödyllistä tietoa tuote-eritelmään.

| 5.2.F.3 | Tuote-eritelmän F osion ”Yhteys maantieteelliseen alkuperään” 2 kohdan ”Yhteys luonnonympäristöön” b alakohdan ”Maaperä” 1 alakohdassa ”Geologia ja litologia” oleva viittaus karttaan 5 on poistettu, koska kartta ei ole enää eritelmän liitteenä.
  Muutoksen perustelu: Viittaus karttoihin on poistettu. Alkuperäisen tuote-eritelmän kartat ovat vanhoja, niiden resoluutio on huono, eivätkä ne lisää hyödyllistä tietoa tuote-eritelmään. |
| --- | --- |

5.2.F.3

Muutoksen perustelu: Viittaus karttoihin on poistettu. Alkuperäisen tuote-eritelmän kartat ovat vanhoja, niiden resoluutio on huono, eivätkä ne lisää hyödyllistä tietoa tuote-eritelmään.

| 5.2.F.4 | Tuote-eritelmän F osion ”Yhteys maantieteelliseen alkuperään” 2 kohdan ”Yhteys luonnonympäristöön” b alakohdan ”Maaperä” 2 alakohdan ”Maaperän ominaispiirteet” ensimmäiset viisi kappaletta on poistettu.
  Muutoksen perustelu: Kappaleet on poistettu, koska niissä ei kuvata rajatun alueen maaperän ominaispiirteitä vaan yleistä maaperän luokittelua. Lisäksi viittaukset karttoihin on poistettu, kuten edellä selitettiin. Kartat eivät enää ole eritelmän liitteenä. |
| --- | --- |

5.2.F.4

Muutoksen perustelu: Kappaleet on poistettu, koska niissä ei kuvata rajatun alueen maaperän ominaispiirteitä vaan yleistä maaperän luokittelua. Lisäksi viittaukset karttoihin on poistettu, kuten edellä selitettiin. Kartat eivät enää ole eritelmän liitteenä.

| 5.2.F.5 | Tuote-eritelmän F osion ”Yhteys maantieteelliseen alkuperään” 2 kohdan. ”Yhteys luonnonympäristöön” c alakohdassa ”Ilmasto” oleva viittaus karttaan 8 ja c alakohdan viimeiset neljä kappaletta on poistettu.
  Poiston perustelu: Viittaus karttoihin on poistettu, koska kartat eivät enää ole osa tuote-eritelmää. Lisäksi on poistettu kappaleet, joissa kuvataan ilmastoa sen perusteella, mitä alueella voidaan viljellä, koska kappaleet ovat yleisluonteisia. Niissä käsitellään mahdollisuuksia viljellä muita viljelykasveja kuin tuote-eritelmän piiriin kuuluvaa viljelykasvia eli Alcachofa de Tudela -latva-artisokkaa. |
| --- | --- |

5.2.F.5

Poiston perustelu: Viittaus karttoihin on poistettu, koska kartat eivät enää ole osa tuote-eritelmää. Lisäksi on poistettu kappaleet, joissa kuvataan ilmastoa sen perusteella, mitä alueella voidaan viljellä, koska kappaleet ovat yleisluonteisia. Niissä käsitellään mahdollisuuksia viljellä muita viljelykasveja kuin tuote-eritelmän piiriin kuuluvaa viljelykasvia eli Alcachofa de Tudela -latva-artisokkaa.

| 5.2.F.6 | Tuote-eritelmän F osion ”Yhteys maantieteelliseen alkuperään” 2 kohdan ”Yhteys luonnonympäristöön” d alakohdassa ”Hydrografia” oleva viittaus karttaan 11 ja joitakin d alakohdan kappaleita on poistettu.
  Muutoksen perustelu: Hydrografiaa kuvaavasta alakohdasta on poistettu vesivarojen hoitoa käsittelevät kappaleet, koska niillä ei ole merkitystä Alcachofa de Tudela -latva-artisokkien ominaisuuksien kannalta.
  Viittaus karttaan 11 on poistettu, koska kartta ei ole enää eritelmän liitteenä. Kyse on vanhasta kartasta, jossa ei anneta hyödyllistä tietoa. |
| --- | --- |

5.2.F.6

Muutoksen perustelu: Hydrografiaa kuvaavasta alakohdasta on poistettu vesivarojen hoitoa käsittelevät kappaleet, koska niillä ei ole merkitystä Alcachofa de Tudela -latva-artisokkien ominaisuuksien kannalta.

Viittaus karttaan 11 on poistettu, koska kartta ei ole enää eritelmän liitteenä. Kyse on vanhasta kartasta, jossa ei anneta hyödyllistä tietoa.

| 5.2.F.7 | Tuote-eritelmän F osion ”Yhteys maantieteelliseen alkuperään” 2 kohdan ”Yhteys luonnonympäristöön” e alakohta ”Kasvisto ja luonnonniityt” on poistettu.
  Poiston perustelu: Kasvistoa ja luonnonniittyjä koskeva alakohta on poistettu. Vaikka siinä kuvataan rajatun alueen kasvistoa ja luonnonniittyjä yksityiskohtaisesti, se ei liity mihinkään tiettyyn Alcachofa de Tudela -latva-artisokkien erityisominaisuuteen. |
| --- | --- |

5.2.F.7

Poiston perustelu: Kasvistoa ja luonnonniittyjä koskeva alakohta on poistettu. Vaikka siinä kuvataan rajatun alueen kasvistoa ja luonnonniittyjä yksityiskohtaisesti, se ei liity mihinkään tiettyyn Alcachofa de Tudela -latva-artisokkien erityisominaisuuteen.

5.2.G   Tuote-eritelmän G osion ”Valvontaelin” toimitukselliset muutokset

Valvontaelintä koskevan osion vanha teksti on uudistettu. Kaikki asiaankuulumattomat tiedot on poistettu, ja valvontaelintä koskevat tiedot on saatettu ajan tasalle.

Muutoksen perustelu: Tuote-eritelmän aiemman version osio ”Valvontaelin” sisälsi tietoja, jotka eivät ole tässä yhteydessä merkityksellisiä, sillä siinä kuvailtiin SMM:n hallintoelimen rakennetta, toimivaltaa ja tehtäviä kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Kyseiset tiedot on poistettu ja korvattu valvontaelintä koskevilla tiedoilla. Tämä valvontaelin tarkastaa maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 37 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti, että tuote-eritelmää noudatetaan.

5.2.H   Muutokset, jotka eivät vaikuta tuote-eritelmän H osion ”Merkinnät” tärkeimpiin tekijöihin

| 5.2.H.1 | Tuote-eritelmän osion ”Merkinnät” ensimmäiset kaksi alakohtaa on poistettu.
  Poiston perustelu: Ensimmäiset kaksi alakohtaa on poistettu, koska niissä ei anneta lisätietoa ja koska ne saattavat johtaa vääriin tulkintoihin. Latva-artisokkien sertifioinnissa voidaan käyttää kahta eri sertifiointimerkkiä eli sertifiointietikettiä tai nauhaa, jotka molemmat ovat numeroituja ja valvontaelimen myöntämiä. Ne kuvataan jäljempänä. |
| --- | --- |

5.2.H.1

Poiston perustelu: Ensimmäiset kaksi alakohtaa on poistettu, koska niissä ei anneta lisätietoa ja koska ne saattavat johtaa vääriin tulkintoihin. Latva-artisokkien sertifioinnissa voidaan käyttää kahta eri sertifiointimerkkiä eli sertifiointietikettiä tai nauhaa, jotka molemmat ovat numeroituja ja valvontaelimen myöntämiä. Ne kuvataan jäljempänä.

| 5.2.H.2 | Tuote-eritelmän osion ”Merkinnät” kolmatta alakohtaa on muutettu. Viimeinen virke on poistettu ja ensimmäiseen virkkeeseen on lisätty ilmaisu ”tai nauhat”.
  Muutoksen perustelu: Kuten edellisessä kappaleessa mainittiin, kaikissa niin tuoreiden kuin säilöttyjenkin Alcachofa de Tudela -latva-artisokkien pakkauksissa on oltava joko nauha tai sertifiointietiketti, minkä vuoksi alakohtaan on lisätty ilmaisu ”tai nauhat”. Viimeinen virke on poistettu, koska se ei lisää tuote-eritelmään hyödyllistä tietoa. On itsestään selvää, että latva-artisokat, joissa ei ole sertifiointietikettiä tai sertifiointinauhaa, eivät ole sertifioituja tuotteita. |
| --- | --- |

5.2.H.2

Muutoksen perustelu: Kuten edellisessä kappaleessa mainittiin, kaikissa niin tuoreiden kuin säilöttyjenkin Alcachofa de Tudela -latva-artisokkien pakkauksissa on oltava joko nauha tai sertifiointietiketti, minkä vuoksi alakohtaan on lisätty ilmaisu ”tai nauhat”. Viimeinen virke on poistettu, koska se ei lisää tuote-eritelmään hyödyllistä tietoa. On itsestään selvää, että latva-artisokat, joissa ei ole sertifiointietikettiä tai sertifiointinauhaa, eivät ole sertifioituja tuotteita.

| 5.2.H.3 | Tuote-eritelmän osion ”Merkinnät” neljättä ja viidettä alakohtaa on muutettu. Neljännestä alakohdasta on poistettu viimeinen virke ja viidennen alakohdan sanamuotoa on muutettu, sillä ne eivät vastaa nykyistä sertifiointijärjestelmää.
  Muutoksen perustelu: Neljännen alakohdan loppuosa on poistettu, koska siinä mainitaan seikkoja, jotka eivät sisälly nykyiseen sertifiointijärjestelmään, kuten se, että sääntelyneuvosto hyväksyy laitokset ja hylkää tuotteita. Sääntelyneuvosto ei vastaa rekisteröityjen laitosten hyväksymisestä eikä tuotteen hyväksymisestä tai hylkäämisestä. Päätökset tuotteen hyväksymisestä tai hylkäämisestä tekee rekisteröity toimija. Tekstissä todetaan edelleen, että merkinnät on tehtävä rekisteröidyissä laitoksissa. Tullakseen rekisteröidyksi laitoksen on läpäistävä kaikki tarkastukset ja oltava sertifioitu Alcachofa de Tudela -latva-artisokkien jalostamona tai markkinointiyrityksenä, kuten kohdassa ”Tarkastukset” esitetään.
  Samasta syystä on poistettu vaatimus, jonka mukaa sääntelyneuvoston on hyväksyttävä kaupalliset etiketit. Sen sijaan tekstissä todetaan nyt, että etiketit on toimitettava sääntelyneuvostolle rekisteröintiä varten. Vaikka sääntelyneuvosto ei enää hyväksy kaupallisia etikettejä, sen on rekisteröitävä kaikki etiketit, joissa käytetään SMM:n merkintöjä. Kappaletta on siksi muutettu täsmentämällä, että etiketit on toimitettava sääntelyneuvostolle. Lupa käyttää SMM-tunnusta voidaan evätä rekisteröintiprosessin aikana, jos etiketit saattavat hämmentää kuluttajia.
  Lisäksi on poistettu kappale, jossa mainitaan, että sääntelyneuvosto voi kieltäytyä hyväksymästä etikettejä, koska sääntelyneuvosto ei nykyisen lainsäädännön mukaan vastaa etikettien hyväksymisestä eikä niiden hyväksymisen epäämisestä. |
| --- | --- |

5.2.H.3

Muutoksen perustelu: Neljännen alakohdan loppuosa on poistettu, koska siinä mainitaan seikkoja, jotka eivät sisälly nykyiseen sertifiointijärjestelmään, kuten se, että sääntelyneuvosto hyväksyy laitokset ja hylkää tuotteita. Sääntelyneuvosto ei vastaa rekisteröityjen laitosten hyväksymisestä eikä tuotteen hyväksymisestä tai hylkäämisestä. Päätökset tuotteen hyväksymisestä tai hylkäämisestä tekee rekisteröity toimija. Tekstissä todetaan edelleen, että merkinnät on tehtävä rekisteröidyissä laitoksissa. Tullakseen rekisteröidyksi laitoksen on läpäistävä kaikki tarkastukset ja oltava sertifioitu Alcachofa de Tudela -latva-artisokkien jalostamona tai markkinointiyrityksenä, kuten kohdassa ”Tarkastukset” esitetään.

Samasta syystä on poistettu vaatimus, jonka mukaa sääntelyneuvoston on hyväksyttävä kaupalliset etiketit. Sen sijaan tekstissä todetaan nyt, että etiketit on toimitettava sääntelyneuvostolle rekisteröintiä varten. Vaikka sääntelyneuvosto ei enää hyväksy kaupallisia etikettejä, sen on rekisteröitävä kaikki etiketit, joissa käytetään SMM:n merkintöjä. Kappaletta on siksi muutettu täsmentämällä, että etiketit on toimitettava sääntelyneuvostolle. Lupa käyttää SMM-tunnusta voidaan evätä rekisteröintiprosessin aikana, jos etiketit saattavat hämmentää kuluttajia.

Lisäksi on poistettu kappale, jossa mainitaan, että sääntelyneuvosto voi kieltäytyä hyväksymästä etikettejä, koska sääntelyneuvosto ei nykyisen lainsäädännön mukaan vastaa etikettien hyväksymisestä eikä niiden hyväksymisen epäämisestä.

| 5.2.H.5 | Tuote-eritelmän osion ”Merkinnät” viimeistä alakohtaa on muutettu. Myös tähän on lisätty ilmaisu ”ja nauhat”, ja kuvat on sisällytetty tekstiin sen sijaan, että ne olisivat liitteenä (kuten alkuperäisessä tuote-eritelmässä).
  Muutoksen perustelu: Ilmaisu ”ja nauhat” on jälleen lisätty, koska käytettävät sertifiointimerkit ovat alkuperäisessä tekstissä mainittu sertifiointietiketti sekä nauha.
  Tunnuksen, sertifiointietiketin ja nauhan kuvat on lisätty pääasiakirjaan sen sijaan, että ne olisi sisällytetty eritelmään liitteenä. |
| --- | --- |

5.2.H.5

Muutoksen perustelu: Ilmaisu ”ja nauhat” on jälleen lisätty, koska käytettävät sertifiointimerkit ovat alkuperäisessä tekstissä mainittu sertifiointietiketti sekä nauha.

Tunnuksen, sertifiointietiketin ja nauhan kuvat on lisätty pääasiakirjaan sen sijaan, että ne olisi sisällytetty eritelmään liitteenä.

5.2.I   Muutokset, jotka eivät vaikuta tuote-eritelmän I osion ”Sovellettava kansallinen lainsäädäntö” tärkeimpiin tekijöihin

Viittaukset kumottuun kansalliseen lainsäädäntöön on poistettu. Kohtaan on lisätty viittaus lainsäädäntöön, joka koskee säilykevihannesten laatuvaatimuksia ja joka on merkityksellinen, koska siinä säädetään säilöttyjen vihannesten kaupallisista luokista.

Muutoksen perustelu: Kaikki aiempaan luetteloon sisältyvät säädökset on kumottu.

Vaikka sovellettavaa kansallista lainsäädäntöä koskevan osion sisällyttämistä tuote-eritelmään ei enää edellytetä maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1151/2012, osio on kuitenkin säilytetty, jotta teksti sisältäisi viittauksen säilykevihannesten laatuvaatimusten hyväksymisestä 21 päivänä marraskuuta 1984 annettuun pääministerin kanslian määräykseen, sillä se on erityissäädös, jota sovelletaan säilöttyihin Alcachofa de Tudela -latva-artisokkiin.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”ALCACHOFA DE TUDELA”

EU-nro: PGI-ES-0139-AM01 — 9.9.2021

SAN ( ) SMM (X)

1.   [SAN:n tai SMM:n] nimi tai nimet

”Alcachofa de Tudela”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Espanja

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1.   Tuotelaji

Luokka 1.6 Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2.   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

”Alcachofa de Tudela” saadaan Blanca de Tudela -lajikkeen latva-artisokista, jotka on viljelty rekisteröidyillä viljelmillä.

Latva-artisokat ovat Cynara scolymus L. -lajin Blanca de Tudela -lajikkeen mykerökukintoja. Ne ovat hyvin muodostuneita, väriltään vihreitä ja muodoltaan hieman soikean pyöreitä, mikä on lajikkeelle tyypillistä.

Alcachofa de Tudela -latva-artisokat voidaan asettaa saataville seuraavasti:

| — | tuoreina, joko varrellisina (jolloin niissä on kaupan pidettäessä noin 18 cm pitkä varsi) tai ilman vartta (jolloin varsi on alle 10 cm pitkä) |
| --- | --- |

—

tuoreina, joko varrellisina (jolloin niissä on kaupan pidettäessä noin 18 cm pitkä varsi) tai ilman vartta (jolloin varsi on alle 10 cm pitkä)

| — | valmiina käytettäviksi ruoanlaitossa, jolloin ne on kuorittu ja pakattu siten, että tuote säilyy tuoreena |
| --- | --- |

—

valmiina käytettäviksi ruoanlaitossa, jolloin ne on kuorittu ja pakattu siten, että tuote säilyy tuoreena

| — | säilöttyinä, joko latva-artisokan sydäminä tai latva-artisokan puolikkaina, joiden valmistuksessa ei ole käytetty happoja. Säilötyn tuotteen lopullisen pH-arvon on oltava yli 5,0. |
| --- | --- |

—

säilöttyinä, joko latva-artisokan sydäminä tai latva-artisokan puolikkaina, joiden valmistuksessa ei ole käytetty happoja. Säilötyn tuotteen lopullisen pH-arvon on oltava yli 5,0.

3.3.   Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Alcachofa de Tudela -tuotteen raaka-aineena ovat Blanca de Tudela -lajikkeen latva-artisokat, jotka ovat peräisin yksinomaan rajatulta maantieteelliseltä alueelta. Tuoreina voidaan pitää kaupan ainoastaan latva-artisokkia, jotka on viljelty yksivuotisena viljelykasvina, kun taas säilöttyyn tuotteeseen voidaan käyttää yksi- tai kaksivuotisena viljelykasvina viljeltyjä latva-artisokkia.

Tuoreina myytävien latva-artisokkien on oltava kokonaisia, terveitä ja puhtaita, eikä niissä saa olla kasvitautien tai tuholaisten aiheuttamia vioittumia eikä vieraita hajuja tai makuja.

Latva-artisokat, jotka ovat valmiita käytettäviksi ruoanlaitossa, on kuorittava ja pakattava siten, että ne säilyvät tuoreina. Niiden on oltava ominaisuuksiltaan samanlaisia kuin tuoreina nautittaviksi tarkoitetut latva-artisokat.

Säilöttyjen latva-artisokkien on oltava lasiastioihin pakattuja ”ekstraluokan” tai ”I luokan” tuotteita, joihin ei ole lisätty happoja ja jotka on lämpösteriloitu. Säilötyt latva-artisokat voidaan myydä kokonaisina tai puolikkaina.

3.4.   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Viljelmien, joilla Alcachofa de Tudela -latva-artisokkia viljellään, on sijaittava jossakin määritellyistä 33 kunnasta.

Varastojen ja teollisuuslaitosten, joissa säilötty tuote valmistetaan sekä tuore tuote tai ruoanlaitossa käytettäväksi valmis tuote pakataan, on sijaittava Navarrassa.

3.5.   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

Jokaisen markkinoille saatettavan tuoreiden, ruoanlaitossa käytettäviksi valmiiden tai säilöttyjen latva-artisokkien pakkauksen sisällön on oltava tuotteen muodosta riippumatta tasalaatuista ja sisällettävä ainoastaan Blanca de Tudela -lajiketta olevia latva-artisokkia, jotka on viljelty tuotantoalueella ja jotka täyttävät ilmoitettuun kaupalliseen luokkaan sovellettavat laatuvaatimukset.

3.6.   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Kaikissa tuoreena tai säilöttynä myytävän tuotteen pakkauksissa on oltava sääntelyneuvoston myöntämä numeroitu sertifiointietiketti tai nauha, joka on suojatun tuotteen sertifiointimerkki.

Suojattujen latva-artisokkien sertifiointietiketit ja muut etiketit on kiinnitettävä rekisteröidyissä laitoksissa. Tämä koskee niin tuoreina kuin säilöttyinä myytäviä latva-artisokkia.

Rekisteröityjen jalostus- ja/tai kauppakunnostusyritysten on toimitettava etiketit sääntelyneuvostolle rekisteröintiä varten ennen etiketeillä varustettujen tuotteiden liikkeelle laskemista.

SMM-tunnus sekä numeroitu sertifiointietiketti ja nauha, jotka sääntelyneuvosto myöntää suojatun tuotteen sertifioinnin merkiksi, esitetään jäljempänä.

| | |
| --- | --- |
| SMM:n ”Alcachofa de Tudela” tunnus | Sertifiointietiketti |
| |
| Nauha |

Image 1

Image 2

SMM:n ”Alcachofa de Tudela” tunnus

Sertifiointietiketti

Image 3

Nauha

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellinen alue, jolla viljelmien on sijaittava, on pienempi kuin maantieteellinen alue, jolla säilöttyä tuotetta valmistavien sekä tuoretta tuotetta tai ruoanlaitossa käytettäväksi valmista tuotetta pakkaavien varastojen ja teollisuuslaitosten on sijaittava.

Viljelyalue, jolla Alcachofa de Tudela -viljelmien on sijaittava, koostuu seuraavista 33 kunnasta, jotka kaikki sijaitsevat Navarrassa: Ablitas, Andosilla, Arguedas, Azagra, Barillas, Buñuel, Cabanillas, Cadreita, Cárcar, Cascante, Castejón, Cintruénigo, Corella, Cortes, Falces, Fitero, Fontellas, Funes, Fustiñana, Lodosa, Marcilla, Mendavia, Milagro, Monteagudo, Murchante, Peralta, Ribaforada, San Adrián, Sartaguda, Tudela, Tulebras, Valtierra ja Villafranca.

Varastojen ja teollisuuslaitosten, joissa säilötty tuote valmistetaan sekä tuore tuote tai ruoanlaitossa käytettäväksi valmis tuote pakataan, on sijaittava Navarrassa.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Maantieteellisen alueen ja Alcachofa de Tudela -tuotteen välinen yhteys perustuu tuotteen laatuun, johon maantieteellisen alueen ominaispiirteet ja latva-artisokkien viljelytapa vaikuttavat.

5.1   Tuotteen erityisyys

Ainoa sallittu lajike on Blanca de Tudela, joka on peräisin maantieteelliseltä viljelyalueelta ja jonka rajatun alueen viljelijät ovat kehittäneet vuosien mittaan valinnan avulla.

Tuoreina voidaan pitää kaupan ainoastaan latva-artisokkia, jotka on viljelty yksivuotisena viljelykasvina, kun taas säilöttyyn tuotteeseen voidaan käyttää yksi- tai kaksivuotisena viljelykasvina viljeltyjä latva-artisokkia. Kasvien noston ja lajikkeesta poikkeavien kasvien poiston ansiosta on mahdollista saada laadukkaita latva-artisokkia, joilla on lajikkeen erityisominaisuudet: vihreä väri ja hieman soikean pyöreä muoto.

Säilötty tuote pakataan lasiastioihin eikä siihen lisätä happoja. Tämä on rajatulla alueella perinteinen säilöttyjen latva-artisokkien valmistusmenetelmä. Sen ansiosta on mahdollista säilyttää tuotteen luonnollinen maku, joka muistuttaa tavanomaista enemmän tuoreiden latva-artisokkien makua, koska ei käytetä happoja eikä happamuudensäätöaineita.

5.2   Maantieteellisen alueen erityisyys

Rajatulla maantieteellisellä alueella on Ebro-joen ja sen Ega-, Aragón- ja Arga-sivujokien muodostaman vesistön ansiosta kehittynyt näiden jokien vettä hyödyntävä viljelymenetelmä. Kalkkipitoinen maaperä, aurinkoinen ilmasto ja suuret lämpötilaerot talven ja kesän välillä tarjoavat ihanteelliset olosuhteet latva-artisokille.

Ainoan suojatun lajikkeen eli Blanca de Tudela -lajikkeen ovat kehittäneet paikalliset tuottajat valinnan avulla. He ovat luoneet lajikkeen, joka soveltuu rajatulle alueelle erinomaisesti.

5.3   Maantieteellisen alueen erityispiirteiden vaikutus tuotteeseen

Alcachofa de Tudela -tuotteella on useita erityisominaisuuksia, jotka perustuvat sen maantieteelliseen viljelyalueeseen. Talven aikainen lepotila, joka käynnistyy viljelyalueen matalien talvilämpötilojen vaikutuksesta luonnostaan, takaa latva-artisokalle sen tuottaessa nuppuja talven lopussa laadun, joka erottaa sen muista latva-artisokista, joita viljellään lauhkeammilla ja epäilemättä tuottoisammilla alueilla. Viljelyalueella saatavalla latva-artisokalla on tiukemmat suojuslehdet ja parempi maku.

Säilötyn tuotteen valmistusmenetelmä – tuotteen valmistus happoja lisäämättä ja pakkaaminen lasiastioihin – on rajatulle alueelle tyypillinen. Menetelmän avulla saadaan tuote, jolla on samankaltaiset aistinvaraiset ominaisuudet kuin tuoreilla latva-artisokilla.

”Alcachofa de Tudela” ja erityisesti Blanca de Tudela -lajike soveltuvat erinomaisesti rajatun alueen maaperä- ja ilmasto-olosuhteisiin, kun käytetään keinokastelua. Alcachofa de Tudela -latva-artisokkia on viljelty alueella ainakin keskiajasta lähtien.

Kirjallisissa lähteissä on useita mainintoja Alcachofa de Tudela -latva-artisokista. Kriitikko Caius Apicius (Cristiano Alvarez) toteaa, että Alcachofa de Tudela -latva-artisokka on ”kaikkien latva-artisokkalajikkeiden kuningatar”. Monet rajatun alueen perinteiset reseptit perustuvat Alcachofa de Tudela -latva-artisokkaan. Kuten Victor Manuel Sarobe toteaa kirjassaan ”La cocina popular navarra” [Navarran perinneruoat], ”Alcachofa de Tudela” on aidon Tudela menestra -vihannespadan valmistusaine.

Eritelmän julkaisutiedot

https://bit.ly/3iY2g7O

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

---

| 13.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 129/61 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 129/61

---

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 94 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun yhtenäisen asiakirjan sekä tuote-eritelmän julkaisutietojen julkaiseminen erään viinialan nimityksen osalta

(2023/C 129/06)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 98 artiklassa tarkoitetulla tavalla (1) kahden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”Schouwen-Duiveland”

PDO-NL-02775

Hakemuksen jättöpäivä: 10.6.2021

1.   Rekisteröitävä nimi

Schouwen-Duiveland

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

| 5. | Laatukuohuviini |
| --- | --- |

5.

Laatukuohuviini

4.   Viinin/viinien kuvaus

Luokka 1: Viini, viinityyppi: valkoviini, kuiva, hedelmäinen

Rypälelajikkeet: lajikeluettelon valkoiset lajikkeet (sekoitussuhde vaihtelee vuosittain)

Aistinvaraiset ominaisuudet:

Väri: vihreä/keltainen

Aromi: vihreä omena, greippi ja hunaja

Maku: kuiva, raikas ja suolamainen, tasapainoisia happoja sekä persikan, päärynän ja kalkin vivahteita

Viinien analyyttiset ominaisuudet:

Sokeripitoisuus: 0–9 grammaa/litra

Seuraavassa esitetyt ominaisuudet, joiden osalta arvoa ei ole määritelty, ovat EU:n säädöksissä vahvistettujen raja-arvojen mukaiset.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 11,5 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 73,15 (mEq/l) |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

11,5

Vähimmäishappopitoisuus

73,15 (mEq/l)

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

Luokka 1: Viini, viinityyppi: valkoviini, kuiva, kypsytetty puutynnyreissä

Rypälelajikkeet: lajikeluettelon valkoiset lajikkeet (sekoitussuhde vaihtelee vuosittain)

Aistinvaraiset ominaisuudet:

Väri: vaaleankeltaisesta keltaiseen

Aromi: vanilja, sitrushedelmä, savuisia vivahteita

Maku: täyteläinen, kuiva viini, jossa puumaisia vivahteita, pehmeää hapokkuutta ja kalkkia.

Viinien analyyttiset ominaisuudet:

Sokeripitoisuus on 0–9 grammaa/litra.

Seuraavassa esitetyt ominaisuudet, joiden osalta arvoa ei ole määritelty, ovat EU:n säädöksissä vahvistettujen raja-arvojen mukaiset.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 12 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 73,15 (mEq/l) |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

12

Vähimmäishappopitoisuus

73,15 (mEq/l)

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

Luokka 1: Viini, viinityyppi: valkoviini, hedelmäinen, puolikuiva, puolimakea

Rypälelajikkeet: lajikeluettelon valkoiset lajikkeet (sekoitussuhde vaihtelee vuosittain)

Aistinvaraiset ominaisuudet:

Väri: vaalea, lähes värittömästä vaaleankeltaiseen

Aromi: ruusu, keltainen omena, litsi, ja passiohedelmä

Maku: täyteläinen viini, jossa makea jälkimaku, persikan tai päärynän vivahteita ja pehmeää hapokkuutta

Viinien analyyttiset ominaisuudet:

Sokeripitoisuus on 10–45 grammaa/litra.

Seuraavassa esitetyt ominaisuudet, joiden osalta arvoa ei ole määritelty, ovat EU:n säädöksissä vahvistettujen raja-arvojen mukaiset.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 12 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 73,15 (mEq/l) |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

12

Vähimmäishappopitoisuus

73,15 (mEq/l)

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

Luokka 1: Viini, viinityyppi: valkoviini, makea, hedelmäinen

Rypälelajikkeet: lajikeluettelon valkoiset lajikkeet (sekoitussuhde vaihtelee vuosittain)

Aistinvaraiset ominaisuudet:

Väri: vaaleankeltaisesta keltaiseen

Aromi: kvitteni, aprikoosi ja omena

Maku: makea viini, jossa kvittenin, hunajan, pippurin ja kandeerattujen hedelmien vivahteita

Viinien analyyttiset ominaisuudet:

sokeripitoisuus yli 45 grammaa/litra

Seuraavassa esitetyt ominaisuudet, joiden osalta arvoa ei ole määritelty, ovat EU:n säädöksissä vahvistettujen raja-arvojen mukaiset.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 12 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 73,15 (mEq/l) |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

12

Vähimmäishappopitoisuus

73,15 (mEq/l)

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

Luokka 5: Laatukuohuviini, viinityyppi: kuohuviini, valkoinen, hedelmäinen

Rypälelajikkeet: lajikeluettelon valkoiset lajikkeet (sekoitussuhde vaihtelee vuosittain)

Aistinvaraiset ominaisuudet:

Väri: vaalea, lähes värittömästä vaaleankeltaiseen

Aromi: raikas, vihreä omena, päärynä ja aprikoosi

Maku: eloisa ja virkistävä, suolamainen, omena, manteli, hienojakoinen vaahto

Analyyttiset ominaisuudet:

Sokeripitoisuus on 0–12 grammaa/litra.

Seuraavassa esitetyt ominaisuudet, joiden osalta arvoa ei ole määritelty, ovat EU:n säädöksissä vahvistettujen raja-arvojen mukaiset.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 11,5 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 73,15 (mEq/l) |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

11,5

Vähimmäishappopitoisuus

73,15 (mEq/l)

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

a.   Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Viiniluokka 1: Viini, viinityyppi: valkoviini, kuiva, hedelmäinen / valkoviini, puolikuiva, puolimakea, hedelmäinen / valkoviini, makea, hedelmäinen

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Kylmäkäyminen alle 20 °C:ssa (poikkeuksena viinit, jotka eivät käy helposti – niiden osalta lämpötilaa nostetaan käymisen alussa)

Viiniluokka 1: Viini, viinityyppi: valkoviini, kuiva ja täyteläinen, varastoitu puutynnyreihin

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Kylmäkäyminen alle 20 °C:ssa (poikkeuksena viinit, jotka eivät käy helposti – niiden osalta lämpötilaa nostetaan käymisen alussa)

Vähintään 50 prosenttia viinin määrästä kypsytetään puutynnyreissä vähintään kuusi kuukautta

Viiniluokka 5: Laatukuohuviini, viinityyppi: laatukuohuviini, täyteläisen hedelmäinen, valkoinen

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Kylmäkäyminen alle 20 °C:ssa (poikkeuksena viinit, jotka eivät käy helposti – niiden osalta lämpötilaa nostetaan käymisen alussa)

Jälkikäyminen pullossa perinteisellä menetelmällä.

b.   Enimmäistuotokset

Kaikki luetellut rypälelajikkeet

75 hehtolitraa hehtaaria kohden

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Rajattu maantieteellinen alue kattaa koko Schouwen-Duivelandin saaren, joka vastaa Schouwen-Duivelandin kunnan aluetta.

Alueen pinta-ala on 48 800 hehtaaria.

7.   Pääasiallinen rypälelajike / pääasialliset rypälelajikkeet

| | Auxerrois B |
| --- | --- |

Auxerrois B

| | Cabernet Blanc B (VB-91-26-1) |
| --- | --- |

Cabernet Blanc B (VB-91-26-1)

| | Gewürztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewürztraminer Rs

| | Müller Thurgau B |
| --- | --- |

Müller Thurgau B

| | Pinot Gris G |
| --- | --- |

Pinot Gris G

| | Pinot Blanc B |
| --- | --- |

Pinot Blanc B

| | Souvignier Gris |
| --- | --- |

Souvignier Gris

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Rajattu maantieteellinen alue

Kasvuympäristöllä, eli kaikilla viinitarhassa kasvavaan viiniköynnökseen vaikuttavilla tekijöillä, on merkittävä vaikutus viinin laatuun. Schouwen-Duivelandin rajatulla maantieteellisellä alueella kaikki kasvuympäristön tekijät (ilmasto, sijainti, maaperä, viinitarhan hoito, lajikevalinta ja viininvalmistus) vaikuttavat viinien laatuun molemmissa viiniluokissa (1. Viini ja 5. Laatukuohuviini).

Ilmasto:

Alankomaiden kuninkaallisen säälaitoksen (Koninklijk Nederlands Meteorologisch Instituut, KNMI) tiedot vahvistavat, että leuto meri-ilmasto, jossa aurinko paistaa pidempään ja voimakkaammin, edistää rypäleiden kypsymistä. Saaren sijainti merkitsee sitä, että dyynit aiheuttavat pilvipeitteen rakoilua (mikä lisää auringonvaloa), ja sademäärä on hieman pienempi kuin muualla Alankomaissa (mikä edistää terveiden rypäleiden kasvua).

KNMI:n tietojen mukaan Huglin-indeksi vuosina 2018 ja 2019 oli 1 746 ja 1 572 (syyskuun lopussa), mikä osoittaa alueen soveltuvuuden viininviljelyyn (Indeksin tulee olla yli 1 500.). Samaan aikaan auringonvaloa on keskimäärin 0,5 tuntia vuorokaudessa enemmän kuin muilla alueilla Alankomaissa (mikä edistää rypäleiden kypsymistä fotosynteesin yhteydessä).

Maaperä ja sijainti:

Schouwenin ja Duivelandin välisen entisen joen (Gouwen) uomassa sijaitsevalle alueelle on ominaista kalkkipitoinen hiekkasavi, jossa simpukkakalkkikerros ulottuu enintään 80 cm:n syvyyteen (vanha maaperä). Hiekkapitoisen saven (merialueen savimaan) ja kalkin yhdistelmä muodostaa ihanteellisen maaperän, koska se pystyy varastoimaan kosteutta, runsaasti mineraaleja ja kalkkia, jotka edistävät rypäleiden viljelyä ja kypsymistä.

Merenläheinen sijainti tarjoaa viinitarhoille ympäristön, johon merituuli tuo suolaisuutta, mikä auttaa ehkäisemään tauteja ja vaikuttaa myönteisesti viinin makuun.

Koska usein on tuulista, ilma kiertää viinitarhoissa hyvin ja maa kuivuu nopeasti sateen jälkeen. Rypäleillä on näin aikaa kypsyä rauhassa (rypäleet ovat terveitä, joten ne kypsyvät optimaalisella tavalla).

Alueen omintakeisena piirteenä on sen sijainti saaressa veden ympäröimänä Pohjanmeren reunamilla. Siellä puhaltavat suolaiset tuulet (jotka tuovat saareen merisuolaa), ja auringonpaistetta saadaan enemmän kuin sisämaassa. Alueen maaperä on hietasavimaata, jossa on runsaasti simpukankuorista peräisin olevaa kalkkia. Nämä tekijät yhdessä vahvistavat alueella tuotettujen viinien selkeää raikkautta ja mineraalisuutta. Lisäksi vuorovesi ja dyynien sijainti vähentävät sademäärää, raekuurot ovat harvinaisia ja auringonpaistetta on enemmän, minkä seurauksena viineihin muodostuu enemmän uutosta. Viinit ovat rypälelajikkeesta riippuen maultaan erittäin raikkaita, mutta niissä on myös voimakkaita persikan tai päärynän vivahteita sekä vahvoja mausteisia tai mineraalisia sävyjä, kuten karviaisten, suolan, kalkin, hunajan ja aniksen vivahteita.

Inhimilliset tekijät (viininviljely ja viiniyttäminen)

Lajikkeet on valittu sillä perusteella, että ne soveltuvat ilmastoon ja maaperään, minkä ansiosta rypäleet saavuttavat ihanteellisen kypsyysasteen.

Kypsymistä edistää istutusmenetelmä (tarpeeksi auringonvaloa, riittävästi maata köynnöstä kohden) ja tarvittaessa terttujen harventaminen.

Huolellisesti toteutetulla sadonkorjuulla (sokerien, happojen ja aromien seuranta) ja viiniyttämisellä (kylmäkäyminen, kypsyttäminen puutynnyreissä) varmistetaan, että näistä rypäleistä valmistetut viinit ovat korkealaatuisia.

Yksityiskohtia ihmisen toimista:

| — | Terttujen harventaminen, jotta köynnös jaksaa kasvattaa kaikkia terttuja sopivaan kypsyysasteeseen asti. Toimenpiteellä parannetaan rypäleiden kypsymistä. |
| --- | --- |

—

Terttujen harventaminen, jotta köynnös jaksaa kasvattaa kaikkia terttuja sopivaan kypsyysasteeseen asti. Toimenpiteellä parannetaan rypäleiden kypsymistä.

| — | Sopivan korjuuajankohdan määrittäminen, jossa otetaan huomioon rypäleistä mitattu sokeri- ja happopitoisuus, rypäleiden aromit, tarkka sääennuste ja yleiskäsitys rypäleiden terveydentilasta. Näin voidaan varmistaa, että rypäleet korjataan silloin, kun ne ovat saavuttaneet ihanteellisen kypsyyden. |
| --- | --- |

—

Sopivan korjuuajankohdan määrittäminen, jossa otetaan huomioon rypäleistä mitattu sokeri- ja happopitoisuus, rypäleiden aromit, tarkka sääennuste ja yleiskäsitys rypäleiden terveydentilasta. Näin voidaan varmistaa, että rypäleet korjataan silloin, kun ne ovat saavuttaneet ihanteellisen kypsyyden.

| — | Kiertoviljely, leikkuuhakkeen ja hedelmämassan (kuorten) hyödyntäminen köynnösriveissä. |
| --- | --- |

—

Kiertoviljely, leikkuuhakkeen ja hedelmämassan (kuorten) hyödyntäminen köynnösriveissä.

| — | Köynnösten versoja leikataan kasvukauden aikana, jotta varmistetaan ravinteiden siirtyminen rypäleterttuihin. |
| --- | --- |

—

Köynnösten versoja leikataan kasvukauden aikana, jotta varmistetaan ravinteiden siirtyminen rypäleterttuihin.

Muita viiniluokkia koskevat lisätiedot (ei luokkaa ”Viini”)

| — | Laatukuohuviini |
| --- | --- |

—

Laatukuohuviini

Laatukuohuviineissä perusviinillä on samat aistinvaraiset ominaisuudet kuin luokassa ”Viini”. Lisäksi sillä on ominaisuuksia, jotka syntyvät muunnettaessa perusviini kuohuviiniksi pullossa tapahtuvan käymisen (eli perinteisen menetelmän) avulla. Tämä saa myös aikaan viinin kauniin vaahdon. Pullossa oleva ylipaine on vähintään 3,5 baaria. Laatukuohuviiniin käytetyn cuvéen todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 11 tilavuusprosenttia.

Linkki/yhteenveto

Maaperän (merenpohjan), ilmaston (meri-ilmaston) ja inhimillisten tekijöiden yhdistelmän tuloksena saadaan tunnistettavia, täyteläisiä ja hedelmäisiä lajike- ja sekoiteviinejä, sitrushedelmiin vivahtavia viinejä sekä tunnusomaisen vaahdon sisältäviä kuohuviinejä, jotka sopivat hyvin yhteen kala- ja äyriäisruokien kanssa. Tuoreutta vahvistavat ainutlaatuisella tavalla meri-ilmasto ja simpukankuorista peräisin olevaa kalkkia sisältävä merialueen savimaa. Niin ilman kuin maaperän suolapitoisuus on korkea.

9.   Olennaiset lisäedellytykset

-

Linkki tuote-eritelmään

https://www.rvo.nl/sites/default/files/2021/01/Productdossier%20BOB%20Schouwen%20Duiveland.pdf

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

---

| 13.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 129/67 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 129/67

---

Nimen rekisteröintihakemuksen julkaiseminen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla

(2023/C 129/07)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla kolmen kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”Ългарско бяло саламурено сирене / Bulgarsko byalo salamureno sirene”

EU-nro: PDO-BG-02656 – 4.2.2021

SAN (X) SMM ( )

1.   [SAN:n tai SMM:n] nimi tai nimet

”ългарско бяло саламурено сирене / Bulgarsko byalo salamureno sirene”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Bulgarian tasavalta

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1.   Tuotelaji

Luokka 1.3 – Juustot

3.2.   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

”Българско бяло саламурено сирене / Bulgarsko byalo salamureno sirene” on kulutukseen tarkoitettu täysrasvaisesta lehmän, lampaan, vuohen tai puhvelin maidosta tai maitosekoituksista valmistettu hapatettu maitotuote, johon on lisätty Lactococcus lactis subsp. lactis ja Lactobacillus casei -bakteereita sisältäviä hapatteita sekä Lactoba-cillus delbrueckii subsp. bulgaricus ja Streptococcus thermophilus -bakteereita sisältäviä symbioottisia hapatteita. Juustomassa on juoksettu juustohiivalla, ja juusto on käsitelty tarvittavalla tavalla ja kypsytetty suolavedessä.

Aistinvaraiset ominaisuudet

| — | Ulkonäkö: Valkoinen, leikkauspinnaltaan sileä ja kiiltävä. Joskus bakteerien aiheuttamia yksittäisiä ilmataskuja, ei selkeitä erillisiä kerroksia. Väri on kunkin eläinlajin maidolle ominainen. Palat ovat hyvän muotoisia, irtoavat toisistaan helposti eivätkä murene. |
| --- | --- |

—

Ulkonäkö: Valkoinen, leikkauspinnaltaan sileä ja kiiltävä. Joskus bakteerien aiheuttamia yksittäisiä ilmataskuja, ei selkeitä erillisiä kerroksia. Väri on kunkin eläinlajin maidolle ominainen. Palat ovat hyvän muotoisia, irtoavat toisistaan helposti eivätkä murene.

| — | Muoto: Palat ovat suuntaissärmiön muotoisia, pohja on neliön muotoinen ja sivut suorakaiteen muotoiset – pituus: 100–220 mm, leveys: 100–110 mm, korkeus: 80–100 mm. |
| --- | --- |

—

Muoto: Palat ovat suuntaissärmiön muotoisia, pohja on neliön muotoinen ja sivut suorakaiteen muotoiset – pituus: 100–220 mm, leveys: 100–110 mm, korkeus: 80–100 mm.

| — | Koko: 0,2–2,0 kg. |
| --- | --- |

—

Koko: 0,2–2,0 kg.

| — | Väri: valkoinen, värisävy on kunkin eläinlajin maidolle ominainen. |
| --- | --- |

—

Väri: valkoinen, värisävy on kunkin eläinlajin maidolle ominainen.

| — | Rakenne: kohtalaisen kiinteä, kimmoisa. |
| --- | --- |

—

Rakenne: kohtalaisen kiinteä, kimmoisa.

| — | Maku: Erityinen, suolavedessä kypsytetyn juuston maku. Kohtalaisen suolainen; miellyttävän voimakas maitohapon maku. Tuotteen makuun ja aromiin vaikuttavat pikemminkin hapatteen koostumus sekä kypsytys suolavedessä kuin eri eläinlajeista peräisin oleva maito. Tuotteen luonteenomaisiin aistinvaraisiin ominaisuuksiin vaikuttavat hapatteet, joissa Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus ja Streptococcus thermophilus -bakteereillä on symbioottinen suhde, ja käymisprosessit. |
| --- | --- |

—

Maku: Erityinen, suolavedessä kypsytetyn juuston maku. Kohtalaisen suolainen; miellyttävän voimakas maitohapon maku. Tuotteen makuun ja aromiin vaikuttavat pikemminkin hapatteen koostumus sekä kypsytys suolavedessä kuin eri eläinlajeista peräisin oleva maito. Tuotteen luonteenomaisiin aistinvaraisiin ominaisuuksiin vaikuttavat hapatteet, joissa Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus ja Streptococcus thermophilus -bakteereillä on symbioottinen suhde, ja käymisprosessit.

Fysikaalis-kemialliset indikaattorit

| — | Lopputuotteen kuiva-ainepitoisuuden on oltava vähintään 46 prosenttia lehmän- ja vuohenmaidosta ja maitosekoituksista valmistetun ”Българско бяло саламурено сирене / Bulgarsko byalo salamureno sirene” -juuston osalta ja vähintään 48 prosenttia lampaan- ja puhvelinmaidosta valmistetun ”Българско бяло саламурено сирене / Bulgarsko byalo salamureno sirene” -juuston osalta. |
| --- | --- |

—

Lopputuotteen kuiva-ainepitoisuuden on oltava vähintään 46 prosenttia lehmän- ja vuohenmaidosta ja maitosekoituksista valmistetun ”Българско бяло саламурено сирене / Bulgarsko byalo salamureno sirene” -juuston osalta ja vähintään 48 prosenttia lampaan- ja puhvelinmaidosta valmistetun ”Българско бяло саламурено сирене / Bulgarsko byalo salamureno sirene” -juuston osalta.

| — | Kuiva-aineen rasvapitoisuuden on oltava vähintään 44 prosenttia lehmän- ja vuohenmaidosta valmistetun juuston osalta, 48 prosenttia puhvelin- ja lampaanmaidosta valmistetun juuston osalta ja 45 prosenttia maitosekoituksista valmistetun juuston osalta. |
| --- | --- |

—

Kuiva-aineen rasvapitoisuuden on oltava vähintään 44 prosenttia lehmän- ja vuohenmaidosta valmistetun juuston osalta, 48 prosenttia puhvelin- ja lampaanmaidosta valmistetun juuston osalta ja 45 prosenttia maitosekoituksista valmistetun juuston osalta.

| — | Lopputuotteen happamuuden on oltava pH 4,2–4,4 tai 200–300 °T. |
| --- | --- |

—

Lopputuotteen happamuuden on oltava pH 4,2–4,4 tai 200–300 °T.

| — | Lopputuote ei saa sisältää säilöntäaineita, stabilointiaineita eikä emulgointiaineita. |
| --- | --- |

—

Lopputuote ei saa sisältää säilöntäaineita, stabilointiaineita eikä emulgointiaineita.

| — | Suolapitoisuuden on oltava 3,5 ± 0,5 % juuston kokonaismassasta ja 6–10 % suolavedessä. |
| --- | --- |

—

Suolapitoisuuden on oltava 3,5 ± 0,5 % juuston kokonaismassasta ja 6–10 % suolavedessä.

| — | Kypsyysaste (liukoisen proteiinin suhde kokonaisproteiiniin prosentteina) on vähintään 14 prosenttia lehmän-, puhvelin- ja vuohenmaidosta ja maitosekoituksista valmistetun juuston osalta ja 16 prosenttia lampaanmaidosta valmistetun juuston osalta. |
| --- | --- |

—

Kypsyysaste (liukoisen proteiinin suhde kokonaisproteiiniin prosentteina) on vähintään 14 prosenttia lehmän-, puhvelin- ja vuohenmaidosta ja maitosekoituksista valmistetun juuston osalta ja 16 prosenttia lampaanmaidosta valmistetun juuston osalta.

| — | Tämä kypsyysaste saavutetaan 45 päivän vähimmäiskypsytysajassa lehmän- ja vuohenmaidosta valmistetun juuston osalta ja 60 päivän vähimmäiskypsytysajassa lampaan- ja puhvelinmaidosta ja maitosekoituksista valmistetun juuston osalta. |
| --- | --- |

—

Tämä kypsyysaste saavutetaan 45 päivän vähimmäiskypsytysajassa lehmän- ja vuohenmaidosta valmistetun juuston osalta ja 60 päivän vähimmäiskypsytysajassa lampaan- ja puhvelinmaidosta ja maitosekoituksista valmistetun juuston osalta.

3.3.   Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Maantieteellisen alueen ulkopuolista rehua saa käyttää vuodessa enintään 20 prosenttia. Tämä prosenttiosuus voi olla suurempi epäsuotuisissa ilmasto-oloissa, jos maantieteellisellä alueella ei tuoteta tarpeeksi rehua. Koska maantieteellisen alueen ulkopuolista rehua annetaan eläimille vain vähän, tuotteen ominaisuudet, jotka johtuvat pääasiassa maantieteellisestä ympäristöstä, eivät muutu.

Eläimet myös laiduntavat, ja laidunalueita on ympäri maata. Laidunkausi kestää maaliskuusta marraskuuhun. Bulgarian luonnon- ja ilmasto-olosuhteet suosivat karjankasvatusta ja eläinten ympärivuotista nurmiruokintaa, niin tuoreena kuin heinä- ja säilörehuna. Pitkän laidunkauden ansiosta raakamaidossa on monipuolisesti mineraaleja ja vitamiineja. Laiduntaminen tuo maitoon hyvässä tasapainossa sen tärkeimmät ainesosat, kuten kivennäisaineet (kalium, magnesium, fosfori ja kalsium), proteiinit ja vitamiinit (A, B, E, D ja foolihappo). Näitä ravintoaineita on lopputuotteessa.

”Българско бяло саламурено сирене / Bulgarsko byalo salamureno sirene” -juuston valmistuksessa käytetty raakamaito on peräisin Bulgarian tasavallasta. Raakamaidon erityispiirre on Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus -bakteerin korkea pitoisuus.

Myös Lactococcus lactis subsp. lactis ja Lactobacillus casei -bakteereita sisältävät hapatteet sekä Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus ja Streptococcus thermophilus -bakeereita sisältävät symbioottiset hapatteet, joita ei saa geenimuunnella, on tuotettava Bulgarian tasavallan alueella.

3.4.   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Kaikki tuotantovaiheet tapahtuvat Bulgarian tasavallan alueella.

| Vaihe 1 – | Raaka-aineiden hyväksyminen, luokittelu, standardointi ja varastointi |
| --- | --- |

Vaihe 1 –

Raaka-aineiden hyväksyminen, luokittelu, standardointi ja varastointi

| Vaihe 2 – | Maidon pastörointi |
| --- | --- |

Vaihe 2 –

Maidon pastörointi

| Vaihe 3 – | Maidon juoksettaminen |
| --- | --- |

Vaihe 3 –

Maidon juoksettaminen

| Vaihe 4 – | Juoksettuman leikkaaminen ja käsittely |
| --- | --- |

Vaihe 4 –

Juoksettuman leikkaaminen ja käsittely

| Vaihe 5 – | Juustomassan puristaminen |
| --- | --- |

Vaihe 5 –

Juustomassan puristaminen

| Vaihe 6 – | Märkä- tai kuivasuolaus |
| --- | --- |

Vaihe 6 –

Märkä- tai kuivasuolaus

| Vaihe 7 – | Esikypsytys |
| --- | --- |

Vaihe 7 –

Esikypsytys

| Vaihe 8 – | Lisäsuolaus ja pakkausten sulkeminen |
| --- | --- |

Vaihe 8 –

Lisäsuolaus ja pakkausten sulkeminen

| Vaihe 9 – | Juuston kypsytys suolavedessä |
| --- | --- |

Vaihe 9 –

Juuston kypsytys suolavedessä

3.5.   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

Tuote paloitellaan, pakataan ja merkitään siinä meijerissä, jossa se valmistetaan Bulgarian tasavallassa. Kypsytyksen jälkeen juusto pakataan kuluttajapakkauksiin Bulgarian tasavallassa sijaitsevassa samassa meijerissä, jossa se valmistettiin. Muussa tapauksessa riskinä olisi, että tuotteen fysikaalis-kemialliset, mikrobiologiset ja makuominaisuudet muuttuvat. Tuote on pakattava heti, kun se on poistettu suolavedestä, jotta se ei joudu kosketuksiin ilman kanssa. Tuote on erittäin hygroskooppinen, mikä tarkoittaa, että se imee muita hajuja hyvin helposti, mikä voisi tuoda siihen pahaa makua ja vaikuttaa sen laatuun. Juusto voidaan pakata tiiviisti suljettuihin polyeteenikalvoisiin tyhjiöpakkauksiin, metallirasioihin, muovilaatikoihin ja puuastioihin.

3.6.   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

–

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

”Българско бяло саламурено сирене / Bulgarsko byalo salamureno sirene” -juuston maantieteellinen tuotantoalue on Bulgarian tasavalta.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

”Българско бяло саламурено сирене / Bulgarsko byalo salamureno sirene” tunnetaan tällä nimellä Bulgariassa ja maailmanlaajuisesti. Siitä on kirjoitettu lukuisissa aikakauslehdissä ja julkaisuissa.

Juustoa valmistetaan kaikkialla Bulgariassa samalla vakiintuneella tekniikalla. Bulgarian suotuisat luonnon- ja ilmasto-olosuhteet edistävät maitohappobakteerien kehittymistä. Maitohappobakteereista voidaan mainita Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus, jota käytetään tämän juuston tuotannossa ja joka vaikuttaa sen erityisominaisuuksiin.

Kyseisen bakteerin löysi Geneven yliopistossa lääketiedettä opiskellut Stamen Grigoroff vuonna 1905. Pian tämän jälkeen, vuonna 1907, hänen löytämälleen sauvanmuotoiselle mikro-organismille annettiin nimeksi Bacillus bulgaricus (Grigoroff). Nykyään se tunnetaan Bergeyn luokittelun mukaisesti nimellä Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus (nimi korostaa yhteyttä alueeseen).

5.1.   Maantieteellisen alueen erityisyys

Juuston maantieteellisellä tuotantoalueella eli Bulgariassa ilmasto on suhteellisen leuto ja lämpö- ja kosteuspitoisuus kohtalainen. Suurimmassa osassa Bulgariaa vuotuinen keskilämpötila on 10–14 °C, joka on tyypillinen arvo lauhkeille leveysasteille. Luonnon- ja ilmasto-olosuhteiden ansiosta laitumia on niin tasangoilla kuin vuoristossa, mikä suosii maidontuotantoa. Luonnonlaitumilla ja -niityillä ja kylvetyillä laidunmailla kasvaa heinä-, palko- ja viljakasveja, joten eläimet saavat tasapainoista ja monipuolista ravintoa. Laitumet ovat erinomaisia sekä alavilla mailla että vuoristoalueilla. Luonnonlaitumilla kasvaa yli 2 000 erilaista ruohokasvilajia, kuten mesiköitä, ketomarunaa ja lutukkaa. Tärkeimmät biologista alkuperää olevat aineet, jotka vaikuttavat kasvien antioksidanttisiin ominaisuuksiin, ovat fenolijohdannaiset sekä A-, E- ja C-vitamiinit. Ne parantavat rehun aromia sekä raakamaidon aromia ja koostumusta. Maidontuotantoeläinten laiduntaminen sekä lisäruokinta pääasiassa maantieteelliseltä alueelta peräisin olevalla rehulla vaikuttavat myönteisesti raakamaidon kivennäis- ja vitamiinipitoisuuteen. Kemiallinen koostumus, fysikaalis-kemialliset ominaisuudet ja biologinen kypsyys vaikuttavat tuotteen makuun ja laatuun.

Ilmasto-olosuhteet edistävät maitohappobakteerien, kuten Bulgariassa kaikkialla esiintyvän Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus -bakteerin, kehittymistä. Tätä bakteeria on Bulgariassa luontaisesti suuria määriä kasvistossa ja eläimistössä sekä niittyjen ruohossa ja lähdevesissä. Erikoisalan tieteellisen julkaisun ”Scripta Scientifica Pharmaceutica” (osa 1, 2014, s. 25) mukaan ”Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus -bakteeri lisääntyy vain nykyisen Bulgarian alueella [...]. Muualla maailmassa se mutatoituu ja lakkaa lisääntymästä 1–2 käymiskerran jälkeen.” Juuri tämä bakteeri vaikuttaa tuotteen erityisominaisuuksiin.

5.2.   Inhimilliset tekijät

Juustonvalmistuksella on Bulgariassa pitkät perinteet. Ensimmäiset viittaukset juustomeijereihin ovat peräisin jo vuodelta 1558. Bulgarialaisten perhetilojen taitotieto ja perinteet ovat siirtyneet sukupolvelta toiselle, ja ne ovat ratkaisevassa asemassa tämän juuston valmistuksessa. Juustonvalmistajat hyödyntävät osaamistaan teknologisessa prosessissa: maidon juoksettamisessa, juoksettuman leikkaamisessa, juustomassan puristamisessa ja suolaamisessa. Kun maito juoksetetaan, valmistajat seuraavat raakamaidon lämpötilaa sekä hiivan ja hapatteen määrää, sillä nämä ovat ratkaisevan tärkeitä laadukkaan juoksettuman muodostumisen kannalta. Juoksettumaa sekoitetaan käsin pehmein liikkein, jotta vältetään sen hajoaminen. Juoksettumaa on tärkeää käsitellä käsin oikealla tavalla, jotta koostumuksesta tulee kohtalaisen kiinteä ja joustava. Juoksettuma leikataan käsin erityisellä moniteräveitsellä tietynkokoisiksi kuutioiksi. Teoksessa Млекарство (Maidontuotanto) (professori Nikola Dimov et al., Sofia, 1975) kuvataan puristamista herkimmäksi vaiheeksi, jota on mukautettava niin, että liiallinen hera erottuu, juustomassa tiivistyy ja pinnalle muodostuu haluttu kuorikerros. Juustonvalmistajien tiedot ja taidot näkyvät myös suolauksessa, sillä oikeanlaisella ja oikea-aikaisella suolauksella juusto saa erityisen melko suolaisen makunsa. Tuotteen suolaantumisastetta ja -nopeutta seurataan, sillä suolaantumisella on huomattava vaikutus mikrobiologisiin ja biokemiallisiin prosesseihin kypsytyksen ja varastoinnin aikana. Vaikka teollistuminen on tuonut mukanaan koneet, juoksutus ja jalostus suoritetaan edelleen käsin. Juustonvalmistustaito siirtyy käsityöläiseltä toiselle niin, että tuotteen perinteinen valmistustapa säilyy.

Juustonvalmistuksen edellyttämiä tietoja ja taitoja kuvataan useissa kirjoissa. Vuonna 1872 Читалище-lehdessä julkaistiin artikkeli ”Производство на сирене” (Juustonvalmistus), ja vuonna 1903 Hristo G. Tahtunov kuvasi valmistustekniikkaa teoksessaan ”Как се прави кашкавал и бяло саламурено сирене” (Keltaisen juuston ja suolavedessä kypsytetyn valkoisen juuston valmistus). Kaksi vuotta myöhemmin Stamen Grigoroff löysi Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus -bakteerin, jonka kannat eristettiin ja valikoitiin Bulgariassa. Yhdessä Streptococcus thermophilus -bakteerin kanssa, kun suhde on 1:1 ja lämpötila 39–40 °C, Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus mukautuu käymisprosessiin juuston kypsyessä. Kypsytys antaa ”Българско бяло саламурено сирене / Bulgarsko byalo salamureno sirene” -juustolle sille ominaisen maun ja aromin. Vuonna 1934 Bulgarian maatalousyritys otti käyttöön raakamaidon pastöroinnin ja puhtaiden viljelmien käytön juustonvalmistuksessa. Myöhemmin Vidinin maitoteollisuusinstituutin tutkimus on osoittanut, että bulgarialaisen Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus -bakteerin osuus tuotteen valmistuksessa muodostaa perustan tuotteen erityiselle maulle ja aromille.

5.3.   Tuotteiden ominaispiirteet

Tuotteen pääominaisuudet eli erityinen maku ja rakenne johtuvat perinteisestä valmistustekniikasta, jossa maitohappobakteeri Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus on ratkaisevassa asemassa.

Hapatteissa maitohappobakteerien päätehtävä on tuottaa maitohappoa maitohappokäymisen aikana. Niiden entsyymit osallistuvat proteolyysiin ja aminohappojen muuntamiseen aromaattisiksi yhdisteiksi ja edistävät myös juuston kypsymistä. Juuston erityinen maku on monimutkaisen prosessin ansiota. Prosessissa on mukana ainutlaatuinen yhdistelmä mikrobiologisia, biokemiallisia ja teknologisia tekijöitä. Tuotteen maku muodostuu paitsi hapatteen miellyttävästä maitohappomaisesta mausta sekä suolavedestä, myös monimutkaisten proteiinien ja tiettyjen aminohappojen, erityisesti glutamiinihapon, hajoamistuotteiden kevyestä ja huomaamattomasta karvaudesta. Kypsytyksen aikana suolaveteen muodostuu noin 130 erilaista haihtuvaa yhdistettä: amiineja, aldehydejä, alkoholeja, karboksyylihappoja, metyyliketoneja, etyyliestereitä, rikkiyhdisteitä ja aromaattisia hiilivetyjä. Niistä juusto saa sille ominaisen maun ja aromin. Maun ja aromin yhdistelmä muodostaa juuston ”bukeen”.

5.4.   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Maantieteellisen alueen luonnon- ja ilmasto-olosuhteet, joille ovat ominaisia kohtalaiset lämpö- ja kosteusmäärät, edistävät alueelliselle mikrobikasvustolle tyypillisten maitohappobakteerien, kuten Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus -bakteerin, kehittymistä. Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus ja Streptococcus thermophilus -bakteereja sisältävät hapatteet vaikuttavat ”Българско бяло саламурено сирене / Bulgarsko byalo salamureno sirene” -juuston miellyttävään maitohapon makuun ja aromiin. Maku ja aromi muodostuvat suolavedessä kypsytyksen aikana. Tämän juuston valmistuksessa hyödynnetään tiettyjä mikrobiologisia prosesseja, joissa käytetään puhtaita Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus -bakteeriviljelmiä, ja viljelmien kehittymistä suosivia erityisiä parametreja.

Juustonvalmistajien perinteet ja taidot ovat keskeisessä asemassa tuotannossa. Niitä hyödynnetään teknologisessa prosessissa, erityisesti maidon juoksettamisessa, juoksettuman leikkaamisessa, juustomassan puristamisessa ja suolaamisessa. Kun maito juoksetetaan, valmistajat seuraavat raakamaidon lämpötilaa sekä hiivan ja hapatteen määrää, sillä nämä ovat ratkaisevan tärkeitä laadukkaan juoksettuman muodostumisen kannalta. Tämä on tärkeää, jotta juoksettumasta tulee kohtalaisen kiinteä ja joustava. Myös juoksettuman leikkaaminen käsin erityisellä moniteräveitsellä on tärkeää. Juustonvalmistajien tiedot ja taidot näkyvät myös suolauksessa, jonka ansiosta juusto saa erityisen melko suolaisen makunsa.

Tuotteen erityisominaisuudet johtuvat myös raakamaidosta, jonka täytyy olla peräisin maantieteelliseltä alueelta. Maidontuotantoeläinten laiduntaminen tällä alueella vaikuttaa raakamaidon aromiin ja makuun sekä Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus -bakteerin korkeaan pitoisuuteen. Pitkän laidunkauden ansiosta raakamaidossa on monipuolisesti mineraaleja ja vitamiineja. Siinä on hyvässä tasapainossa kivennäisaineita, kuten kaliumia, magnesiumia, fosforia ja kalsiumia, proteiineja ja vitamiineja (A, B, E, D ja foolihappo). Maidon kemiallinen koostumus, fysikaalis-kemialliset ominaisuudet ja biologinen kypsyys sekä kypsytysolosuhteet vaikuttavat merkittävästi juuston laatuun ja makuun.

”Българско бяло саламурено сирене / Bulgarsko byalo salamureno sirene” -juustoa käytetään monipuolisesti ruoanlaitossa, sillä sen rakenne muuttuu joustavaksi, kun juustoa kuumennetaan. Juustoa käytetään ainesosana alueen perinteisissä ruokalajeissa, joista voidaan mainita Maria Baltadzhievan tavoin shopska-salaatti, banitsa-piirakka ja vihannespohjainen mish-mash-munakokkeli.

Eritelmän julkaisutiedot

https://www.mzh.government.bg/bg/politiki-i-programi/politiki-i-strategii/politiki-po-agrohranitelnata-veriga/zashiteni-naimenovaniya/blgarsko-byalo-salamureno-sirene/

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

---