# Službeni list C 211/2023

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 211 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 66.16. lipnja 2023. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 211

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 66.16. lipnja 2023.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2023/C 211/01 | Obavijest Komisije o tumačenju i provedbi određenih pravnih odredaba Uredbe o taksonomiji EU-a i povezanosti s Uredbom o objavama povezanima s održivosti u sektoru financijskih usluga | 1 |
| 2023/C 211/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT) (
  1
  ) | 6 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2023/C 211/01

Obavijest Komisije o tumačenju i provedbi određenih pravnih odredaba Uredbe o taksonomiji EU-a i povezanosti s Uredbom o objavama povezanima s održivosti u sektoru financijskih usluga

1

2023/C 211/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT) (
  1
  )

1

6

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2023/C 211/03 | Tečajna lista eura – 15. lipnja 2023. | 7 |
| | OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA |
| 2023/C 211/04 | Sažetak odluka Europske komisije o autorizacijama za stavljanje na tržište radi uporabe i/ili za uporabu tvari navedenih u Prilogu XIV. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH)
  (Objavljeno na temelju članka 64. stavka 9. Uredbe (EZ) br. 1907/2006)
   (
  1
  ) | 8 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2023/C 211/03

Tečajna lista eura – 15. lipnja 2023.

7

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

2023/C 211/04

Sažetak odluka Europske komisije o autorizacijama za stavljanje na tržište radi uporabe i/ili za uporabu tvari navedenih u Prilogu XIV. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH)
  (Objavljeno na temelju članka 64. stavka 9. Uredbe (EZ) br. 1907/2006)
   (
  1
  )

(Objavljeno na temelju članka 64. stavka 9. Uredbe (EZ) br. 1907/2006

1

8

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2023/C 211/05 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 9 |

V.   Objave

DRUGI AKTI

Europska komisija

2023/C 211/05

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

9

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 16.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 211/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 211/1

---

OBAVIJEST KOMISIJE

o tumačenju i provedbi određenih pravnih odredaba Uredbe o taksonomiji EU-a i povezanosti s Uredbom o objavama povezanima s održivosti u sektoru financijskih usluga

(2023/C 211/01)

Cilj je ovog dokumenta s odgovorima na česta pitanja pojasniti kako bi subjekti trebali tumačiti zahtjeve za usklađenost s minimalnim zaštitnim mjerama iz članka 18. Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (1) (dalje u tekstu: „Uredba o taksonomiji”). Cilj mu je pojasniti i status ulaganjâ u gospodarske djelatnosti i imovinu usklađene s taksonomijom u skladu s Uredbom (EU) 2019/2088, odnosno Uredbom o objavama povezanima s održivosti u sektoru financijskih usluga (2).

Ovaj dokument sadržava odgovore na česta pitanja kojima se pojašnjavaju postojeće odredbe iz primjenjivih propisa. Njima se ni na koji način ne proširuju prava i obveze koji proizlaze iz tog zakonodavstva niti se uvode dodatni zahtjevi za dotične subjekte i nadležna tijela. Ta česta pitanja trebala bi financijskim i nefinancijskim poduzećima olakšati provedbu relevantnih pravnih odredaba. Za pravno obvezujuće tumačenje prava Unije nadležan je samo Sud Europske unije. Stajalištima iznesenima u ovoj Obavijesti ne prejudiciraju se stajališta koja bi Europska komisija mogla zauzeti pred sudovima EU-a i nacionalnim sudovima.

Sadržaj

| Minimalne zaštitne mjere iz Uredbe o taksonomiji EU-a | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Koja je uloga minimalnih zaštitnih mjera u Uredbi o taksonomiji? | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Kako su definirane minimalne zaštitne mjere iz članka 18. Uredbe o taksonomiji? | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Što se prije svega od poduzeća očekuje na temelju članka 18. Uredbe o taksonomiji? | 3 |
| --- | --- | --- |

3.

| Povezanost s Uredbom o objavama povezanima s održivosti u sektoru financijskih usluga | 5 |
| --- | --- |

| 4. | Smatraju li se ulaganja usklađena s taksonomijom „održivim ulaganjima” u skladu s Uredbom o objavama povezanima s održivosti u sektoru financijskih usluga? | 5 |
| --- | --- | --- |

4.

Minimalne zaštitne mjere iz Uredbe o taksonomiji EU-a

1.   Koja je uloga minimalnih zaštitnih mjera u Uredbi o taksonomiji?

Uredbom o taksonomiji propisuje se da se gospodarska djelatnost može smatrati okolišno održivom ako se, osim što ispunjava zahtjeve iz članka 3 (3)., „provodi [...] u skladu s minimalnim zaštitnim mjerama utvrđenima u članku 18.”. To je u skladu s načelima za podupiranje održivog i uključivog rasta sadržanima u europskom stupu socijalnih prava, kao i s relevantnim međunarodnim minimalnim standardima u području ljudskih i radnih prava.

Minimalne zaštitne mjere stoga su sastavni dio taksonomije i jedan od četiri kriterija iz članka 3. koji se moraju ispuniti da bi se gospodarske djelatnosti mogle smatrati okolišno održivima. Uključivanjem minimalnih zaštitnih mjera u okvir taksonomije nastoji se osigurati da subjekti koji provode gospodarske djelatnosti koje se smatraju usklađenima s taksonomijom udovoljavaju određenim minimalnim socijalnim i upravljačkim standardima.

Drugim riječima, svrha je minimalnih zaštitnih mjera iz Uredbe o taksonomiji spriječiti da se „održivima” smatraju djelatnosti i ulaganja koji krše ključna socijalna načela te ljudska i radna prava ili koji nisu u skladu s minimalnim standardima za odgovorno poslovno ponašanje.

2.   Kako su definirane minimalne zaštitne mjere iz članka 18. Uredbe o taksonomiji?

Člankom 18. Uredbe o taksonomiji propisani su posebni zahtjevi za minimalne zaštitne mjere koji upućuju na međunarodne standarde za odgovorno poslovno ponašanje iz članka 18. stavka 1. i načelo „nenanošenja bitne štete” iz Uredbe o objavama povezanima s održivosti u sektoru financijskih usluga (4) iz članka 18. stavka 2.

U skladu s člankom 18. stavkom 1. minimalne zaštitne mjere treba tumačiti kao postupke dužne pažnje i sanacije koje provodi poduzeće koje obavlja gospodarsku djelatnost s ciljem osiguravanja usklađenosti sa Smjernicama Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj za multinacionalna poduzeća
  (Smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća) i Vodećim načelima Ujedinjenih naroda o poslovanju i ljudskim pravima
  (Vodeća načela UN-a). Potonje uključuje načela i prava iz osam od deset temeljnih konvencija utvrđenih u Deklaraciji Međunarodne organizacije rada (MOR) o temeljnim načelima i pravima na radu (5) te u Međunarodnoj povelji o ljudskim pravima (6).

Smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća objedinjuju sva tematska područja odgovornog poslovnog ponašanja i odgovornog upravljanja lancem opskrbe. Sadržavaju i preporuku da poduzeća primjenjuju dobru praksu korporativnog upravljanja, uključujući postupanje s dužnom pažnjom (7) iz Načela OECD-a o korporativnom upravljanju.

Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima sadržavaju i. standard poslovnog ponašanja kako bi se spriječilo kršenje ljudskih prava; i ii. mjere za uklanjanje potencijalnih rizika od gospodarskih djelatnosti koje provode poduzeća. Odgovornost poslovnih subjekata da poštuju ljudska prava odnosi se na međunarodno priznata prava koja uključuju najmanje prava iz osam od deset temeljnih konvencija MOR-a i Međunarodne povelje o ljudskim pravima.

Člankom 18. stavkom 2. utvrđuje se izravna veza s načelom „nenanošenja bitne štete” iz članka 2. točke 17. Uredbe o objavama povezanima s održivosti u sektoru financijskih usluga. Time se osigurava utvrđivanje minimalnih socijalnih standarda na europskoj razini i dosljednost europskog zakonodavstva.

Pojedinosti o načelu „nenanošenja bitne štete” iz Uredbe o objavama povezanima s održivosti u sektoru financijskih usluga utvrđene su u Delegiranoj uredbi (EU) 2022/1288 koju je Europska komisija donijela u travnju 2022. Na temelju te uredbe provedbom načela „nenanošenja bitne štete” iz Uredbe o objavama povezanima s održivosti u sektoru financijskih usluga ne nalaže se samo objava informacija o usklađenosti održivog ulaganja sa Smjernicama OECD-a za multinacionalna poduzeća i Vodećim načelima UN-a, već i uzimanje u obzir popisa pokazatelja glavnih štetnih učinaka. Europska komisija smatra da, u kontekstu članka 18. stavka 2. Uredbe o taksonomiji, povezanost između minimalnih zaštitnih mjera i načela „nenanošenja bitne štete” iz Uredbe o objavama povezanima s održivosti u sektoru financijskih usluga treba razmotriti barem kroz pokazatelje glavnih štetnih učinaka iz Uredbe o objavama povezanima s održivosti u sektoru financijskih usluga koji se odnose na socijalna i kadrovska pitanja, poštovanje ljudskih prava, pitanja suzbijanja korupcije i suzbijanja podmićivanja iz tablice 1. Priloga I. Delegiranoj uredbi o dopuni Uredbe o objavama povezanima s održivosti u sektoru financijskih usluga (8).

| Pokazatelji štetnog učinka na održivost iz tablice 1. | Mjerilo |
| --- | --- |
| Povrede načela Globalnog sporazuma UN-a (UNGC) i Smjernica Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) za multinacionalna poduzeća | Udio ulaganja u društva u koja se ulaže koja su kršila načela UNGC-a ili Smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća |
| Nedostatak postupaka i mehanizama za praćenje usklađenosti s načelima Globalnog sporazuma UN-a i Smjernicama OECD-a za multinacionalna poduzeća | Udio ulaganja u društva u koja se ulaže koja nemaju politike za praćenje usklađenosti s načelima UNGC-a ili Smjernicama OECD-a za multinacionalna poduzeća ili mehanizmima za rješavanje pritužbi zbog kršenja načela UNGC-a ili Smjernica OECD-a za multinacionalna poduzeća |
| Neusklađena razlika u plaćama između muškaraca i žena | Prosječna neusklađena razlika u plaćama između muškaraca i žena u društvima u koja se ulaže |
| Rodna raznolikost u upravi | Prosječni omjer žena i muškaraca u upravama društava u koja se ulaže, izraženo kao postotak svih članova uprave |
| Izloženost prema kontroverznom oružju (protupješačke mine, kazetno streljivo, kemijsko i biološko oružje) | Udio ulaganja u društva u koja se ulaže uključena u proizvodnju ili prodaju kontroverznog oružja |

Pokazatelji štetnog učinka na održivost iz tablice 1.

Mjerilo

Povrede načela Globalnog sporazuma UN-a (UNGC) i Smjernica Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) za multinacionalna poduzeća

Udio ulaganja u društva u koja se ulaže koja su kršila načela UNGC-a ili Smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća

Nedostatak postupaka i mehanizama za praćenje usklađenosti s načelima Globalnog sporazuma UN-a i Smjernicama OECD-a za multinacionalna poduzeća

Udio ulaganja u društva u koja se ulaže koja nemaju politike za praćenje usklađenosti s načelima UNGC-a ili Smjernicama OECD-a za multinacionalna poduzeća ili mehanizmima za rješavanje pritužbi zbog kršenja načela UNGC-a ili Smjernica OECD-a za multinacionalna poduzeća

Neusklađena razlika u plaćama između muškaraca i žena

Prosječna neusklađena razlika u plaćama između muškaraca i žena u društvima u koja se ulaže

Rodna raznolikost u upravi

Prosječni omjer žena i muškaraca u upravama društava u koja se ulaže, izraženo kao postotak svih članova uprave

Izloženost prema kontroverznom oružju (protupješačke mine, kazetno streljivo, kemijsko i biološko oružje)

Udio ulaganja u društva u koja se ulaže uključena u proizvodnju ili prodaju kontroverznog oružja

3.   Što se prije svega od poduzeća očekuje na temelju članka 18. Uredbe o taksonomiji?

Poduzeća koja objavljuju informacije o svojoj usklađenosti s taksonomijom trebat će ocijeniti svoju usklađenost s taksonomskim minimalnim zaštitnim mjerama iz članka 18. stavaka 1. i 2.

U skladu s člankom 18. stavkom 1. poduzeća čije se gospodarske djelatnosti smatraju usklađenima s taksonomijom moraju provesti postupke dužne pažnje i sanacije kako bi osigurala usklađenost sa standardima za odgovorno poslovanje iz Smjernica OECD-a za multinacionalna poduzeća i Vodećim načelima UN-a o poslovanju i ljudskim pravima (vidjeti 2. pitanje). U oba je teksta opširno opisana izrada i provedba načela dužne pažnje.

Osnovni je zahtjev iz članka 18. stavka 1. da poduzeće mora provesti odgovarajuće postupke, uključujući postupke za kontinuirano utvrđivanje, sprečavanje, ublažavanje ili saniranje relevantnih stvarnih i mogućih štetnih učinaka povezanih s njegovim poslovanjem, lancima vrijednosti i poslovnim odnosima kako bi se osiguralo da se njegove djelatnosti provode u skladu s tim standardima.

U nekim slučajevima, unatoč provedbi svih odgovarajućih postupaka, poduzeće ne može ukloniti određene rizike ili određene negativne učinke. To ne znači nužno da poduzeće ne poštuje minimalne zaštitne mjere, pod uvjetom da je poduzeće jasno objavilo te moguće učinke i objasnilo što je poduzelo kako bi ih utvrdilo, spriječilo, ublažilo i saniralo te zašto nije moglo ukloniti određene učinke. Štoviše, može biti da poduzeća, unatoč razumnim mjerama dužne pažnje, i dalje ne mogu spriječiti, zaustaviti ili ublažiti negativne učinke koji se pojave u lancu vrijednosti tog poduzeća.

U okviru tih postupaka dužne pažnje i sanacije, poduzeća su dužna, u skladu s člankom 18. stavkom 2., uzeti u obzir pokazatelje glavnih štetnih učinaka iz Uredbe o objavama povezanima s održivosti u sektoru financijskih usluga koji se odnose na socijalna i kadrovska pitanja, poštovanje ljudskih prava, pitanja suzbijanja korupcije i suzbijanja podmićivanja iz 2. pitanja (9).

Jedino pitanje koje je trenutačno obuhvaćeno člankom 18. stavkom 2., a nije izričito obuhvaćeno člankom 18. stavkom 1., glavni je štetni učinak povezan s izloženošću prema kontroverznom oružju kako je definirana u Delegiranoj uredbi o dopuni Uredbe o objavama povezanima s održivosti u sektoru financijskih usluga (10) (protupješačke mine, kazetno streljivo, kemijsko i biološko oružje). Stoga, na temelju članka 18. stavka 2., poduzeća su dužna osigurati da njihovi postupci dužne pažnje i sanacije omogućuju utvrđivanje, sprečavanje, ublažavanje ili saniranje svake stvarne ili moguće izloženosti prema proizvodnji ili prodaji kontroverznog oružja.

Osim gore opisanih odredaba članka 18. stavka 2., Uredba o taksonomiji ne sadržava daljnja razmatranja o oružju ili opremi i tehnologijama za obranu koja se uzimaju u obzir pri ocjeni minimalnih zaštitnih mjera. Kako je navedeno u Nacrtu obavijesti Komisije o tumačenju i provedbi određenih pravnih odredaba Delegiranog akta o EU-ovoj taksonomiji klimatski održivih djelatnosti (11), Komisija prepoznaje potrebu da se svim strateškim sektorima, posebno obrambenoj industriji, osigura pristup financiranju i ulaganjima, među ostalim iz privatnog sektora. Smatra se da obrambena industrija pruža ključni doprinos otpornosti i sigurnosti Unije, a time i miru i socijalnoj održivosti (12).

Popis pokazatelja iz Uredbe o objavama povezanima s održivosti u sektoru financijskih usluga koji se odnose na socijalna i kadrovska pitanja, poštovanje ljudskih prava, pitanja suzbijanja korupcije i suzbijanja podmićivanja mogao bi se promijeniti s mogućim revizijama Delegiranog akta o dopuni Uredbe o objavama povezanima s održivosti u sektoru financijskih usluga. Zbog toga će u skladu s člankom 18. stavkom 2. poduzeća trebati razmotriti svako pitanje koje bi se u budućnosti moglo riješiti negativnim pokazateljima iz Uredbe o objavama povezanima s održivosti u sektoru financijskih usluga.

Izvješćivanje u skladu s Direktivom o korporativnom izvješćivanju o održivosti (13) pomoći će poduzećima da ocijene svoju usklađenost sa zahtjevima iz članka 18., a ulagateljima da dobiju potrebne informacije od društava u koja se ulaže (14). Člankom 18. Uredbe o taksonomiji EU-a ne zahtijevaju se dodatne objave, tako da se ne udvostručavaju zahtjevi za izvješćivanje iz Direktive o korporativnom izvješćivanju o održivosti.

Dodatne neslužbene savjete o dobrim praksama korisnici mogu pronaći u Završnom izvješću o minimalnim zaštitnim mjerama platforme za održivo financiranje objavljenom u listopadu 2022.

Povezanost s Uredbom o objavama povezanima s održivosti u sektoru financijskih usluga

4.   Smatraju li se ulaganja usklađena s taksonomijom „održivim ulaganjima” u skladu s Uredbom o objavama povezanima s održivosti u sektoru financijskih usluga?

U uvodnoj izjavi 19. Uredbe o taksonomiji pojašnjava se da „održiva ulaganja” u skladu s Uredbom o objavama povezanima s održivosti u sektoru financijskih usluga obuhvaćaju ulaganja u „okolišno održive gospodarske djelatnosti” u smislu Uredbe o taksonomiji.

Kako bi se utvrdilo što je potrebno da bi se djelatnost smatrala „okolišno održivom”, u članku 18. stavku 2. Uredba o taksonomiji povezuje se s Uredbom o objavama povezanima s održivosti u sektoru financijskih usluga putem jednog od propisanih koraka iz Uredbe o taksonomiji: usklađenosti s minimalnim zaštitnim mjerama. U skladu s uputama iz 1. i 2. pitanja, socijalni elementi načela „nenanošenja bitne štete” moraju se poštivati na razini poduzeća koje je prijavilo djelatnosti koje su prema taksonomiji EU-a „okolišno održive”.

Nadalje, načelo „nenanošenja bitne štete” iz Uredbe o objavama povezanima s održivosti u sektoru financijskih usluga i zahtjev da društvo u koje se ulaže primjenjuje dobru praksu upravljanja smatraju se ispunjenima, u skladu s uputama iz 1. i 2. pitanja, kad je riječ o ulaganjima u gospodarske djelatnosti usklađene s taksonomijom jer su u skladu s taksonomskim minimalnim zaštitnim mjerama. Može se smatrati da su četiri aspekta dobrog upravljanja iz članka 2. točke 17. Uredbe o objavama povezanima s održivosti u sektoru financijskih usluga (osobito dobre upravljačke strukture, odnosi sa zaposlenicima, isplaćivanje naknada za osoblje i izvršavanje poreznih obveza) (15) ispunjeni prema odredbama iz članka 18. Uredbe (EU) 2020/852.

Stoga se takva ulaganja u „okolišno održive” gospodarske djelatnosti usklađene s taksonomijom mogu automatski smatrati „održivim ulaganjima” prema zahtjevima za objavu na razini proizvoda iz Uredbe o objavama povezanima s održivosti u sektoru financijskih usluga. To znači da se ulaganja u određene gospodarske djelatnosti mogu smatrati održivima.

Međutim, ako sudionik na financijskom tržištu ulaže u poduzeće s određenim stupnjem usklađenosti s taksonomijom putem financijskog instrumenta za koji nije utvrđena namjena sredstava, kao što je vlasnički kapital ili dug, taj bi sudionik i dalje trebao provjeriti dodatne elemente u okviru Uredbe o objavama povezanima s održivosti u sektoru financijskih usluga kako bi se cjelokupno ulaganje u to poduzeće moglo smatrati održivim ulaganjem. To znači da bi sudionik na financijskom tržištu ipak trebao: i. provjeriti jesu li ostale gospodarske djelatnosti poduzetnika usklađene s okolišnim elementima načela „nenanošenja bitne štete” iz Uredbe o objavama povezanima s održivosti u sektoru financijskih usluga; i ii. ocijeniti smatra li doprinos okolišnom cilju dostatnim.

---

(1)  Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (SL L 198, 22.6.2020., str. 13.).

(2)  Uredba (EU) 2019/2088 Europskog Parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o objavama povezanim s održivosti u sektoru financijskih usluga (SL L 317, 9.12.2019., str. 1.).

(3)  U četiri kriterija iz članka 3. Uredbe o taksonomiji utvrđeno je da gospodarska djelatnost: (a) znatno pridonosi jednom okolišnom cilju ili više njih koji su utvrđeni u članku 9. u skladu s člancima od 10. do 16.; (b) ne šteti bitno nijednom okolišnom cilju utvrđenom u članku 9. u skladu s člankom 17.; (c) provodi se u skladu s minimalnim zaštitnim mjerama utvrđenima u članku 18.; (d) usklađena je s kriterijima tehničke provjere koje je Komisija utvrdila u skladu s člankom 10. stavkom 3., člankom 11. stavkom 3., člankom 12. stavkom 2., člankom 13. stavkom 2., člankom 14. stavkom 2. ili člankom 15. stavkom 2.

(4)  Uredba (EU) 2019/2088 Europskog Parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o objavama povezanim s održivosti u sektoru financijskih usluga (SL L 317, 9.12.2019., str. 1.).

(5)  Temeljne konvencije Međunarodne organizacije rada su: Konvencija o slobodi udruživanja i zaštiti prava na organiziranje, 1948. (br. 87); Konvencija o pravu na organiziranje i kolektivno pregovaranje, 1949. (br. 98); Konvencija o prisilnom radu, 1930. (br. 29) i njezin Protokol iz 2014.; Konvencija o ukidanju prisilnog rada, 1957. (br. 105); Konvencija o najnižoj dobi za zapošljavanje, 1973. (br. 138); Konvencija o najgorim oblicima dječjeg rada, 1999. (br. 182); Konvencija o jednakosti plaća, 1951. (br. 100); Konvencija o diskriminaciji u odnosu na zaposlenje i zanimanje, 1958. (br. 111).

(6)  To uključuje: Opću deklaraciju o ljudskim pravima (1948.); Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima (1966.); i Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima (1966.)

(7)  Vidjeti i posebne Smjernice OECD-a o postupanju s dužnom pažnjom za odgovorno poslovno ponašanje (2018.) i OECD-ove sektorske smjernice, koje su dostupne na adresi https://mneguidelines.oecd.org/mneguidelines/, a koje poduzećima pružaju praktične informacije o provedbi Smjernica OECD-a za multinacionalna poduzeća.

(8)  Metodologija za izračun tih pokazatelja utvrđena je u Prilogu I. Delegiranoj Uredbi (EU) 2022/1288. Pojam „društva u koja se ulaže” iz tablice 1. Priloga I. Delegiranoj uredbi (EU) 2022/1288 odgovara upućivanjima na „poduzeća” iz Uredbe o taksonomiji.

(9)  Metodologija za izračun tih pokazatelja utvrđena je u tablicama 1. i 3. Priloga I. Delegiranoj Uredbi (EU) 2022/1288 (SL L 196, 25.7.2022., str. 1.).

(10)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/1288 оd 6. travnja 2022. o dopuni Uredbe (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda kojima se pobliže određuju sadržaj i prikaz informacija o načelu „ne nanosi bitnu štetu”, sadržaj, metodologije i prikaz informacija o pokazateljima održivosti i štetnim učincima na održivost te sadržaj i prikaz informacija o promicanju okolišnih ili socijalnih obilježja i ciljeva održivih ulaganja u predugovornoj dokumentaciji, na internetskim stranicama i u periodičnim izvještajima (SL L 196, 25.7.2022., str. 1.).

(11)  11. pitanje „Kako se okvir održivog financiranja primjenjuje na pristup privatnom financiranju za obrambenu industriju?”, str 16.

(12)  Vidjeti Komisijin Prijedlog Akta za podupiranje proizvodnje streljiva, COM(2023) 237 final.

(13)  Direktiva (EU) 2022/2464 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2022. o izmjeni Uredbe (EU) br. 537/2014, Direktive 2004/109/EZ, Direktive 2006/43/EZ i Direktive 2013/34/EU u pogledu korporativnog izvješćivanja o održivosti (SL L 322, 16.12.2022., str. 15.).

(14)  Direktivom o korporativnom izvješćivanju o održivosti zahtijeva se da standardi izvješćivanja o održivosti koje su poduzeća dužna primjenjivati kako bi ispunila svoje obveze objave sadržavaju informacije potrebne sudionicima na financijskom tržištu za ispunjavanje obveza objave u skladu s Uredbom o objavama povezanima s održivosti u sektoru financijskih usluga. To u praksi znači da će se od poduzeća zahtijevati da dostavljaju identične informacije o glavnim pokazateljima štetnog učinka koje zahtijeva Delegirana uredba o dopuni Uredbe o objavama povezanima s održivosti u sektoru financijskih usluga Članak 29.b stavak 5. točka (b) Direktive 2013/34/EU

5. Komisija pri donošenju delegiranih akata u skladu sa stavkom 1. u najvećoj mogućoj mjeri uzima u obzir: [...] (b) informacije koje sudionici na financijskom tržištu trebaju kako bi poštovali svoje obveze objavljivanja utvrđene Uredbom (EU) 2019/2088 i delegiranim aktima donesenima na temelju te uredbe.

(15)  EU-ov popis nekooperativnih jurisdikcija u porezne svrhe ažuriran je u veljači 2023. Sadržava korisne smjernice za utvrđivanje zemalja koje nisu u zadanom roku ispunile svoje obveze usklađenosti s kriterijima dobrog poreznog upravljanja i zemalja koje su odbile to učiniti.

---

| 16.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 211/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 211/6

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT)

(Tekst značajan za EGP)

(2023/C 211/02)

Dana 12. lipnja 2023. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32023M11107. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32023M11107. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 16.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 211/7 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 211/7

---

Tečajna lista eura (1)

15. lipnja 2023.

(2023/C 211/03)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0819 |
| JPY | japanski jen | 152,86 |
| DKK | danska kruna | 7,4523 |
| GBP | funta sterlinga | 0,85555 |
| SEK | švedska kruna | 11,6206 |
| CHF | švicarski franak | 0,9761 |
| ISK | islandska kruna | 149,30 |
| NOK | norveška kruna | 11,5025 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 23,751 |
| HUF | mađarska forinta | 376,03 |
| PLN | poljski zlot | 4,4693 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9578 |
| TRY | turska lira | 25,6112 |
| AUD | australski dolar | 1,5924 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4415 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,4661 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7559 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4543 |
| KRW | južnokorejski von | 1 387,60 |
| ZAR | južnoafrički rand | 19,9252 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,7491 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 208,51 |
| MYR | malezijski ringit | 5,0049 |
| PHP | filipinski pezo | 60,638 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 37,693 |
| BRL | brazilski real | 5,2244 |
| MXN | meksički pezo | 18,5832 |
| INR | indijska rupija | 88,9825 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0819

JPY

japanski jen

152,86

DKK

danska kruna

7,4523

GBP

funta sterlinga

0,85555

SEK

švedska kruna

11,6206

CHF

švicarski franak

0,9761

ISK

islandska kruna

149,30

NOK

norveška kruna

11,5025

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

23,751

HUF

mađarska forinta

376,03

PLN

poljski zlot

4,4693

RON

rumunjski novi leu

4,9578

TRY

turska lira

25,6112

AUD

australski dolar

1,5924

CAD

kanadski dolar

1,4415

HKD

hongkonški dolar

8,4661

NZD

novozelandski dolar

1,7559

SGD

singapurski dolar

1,4543

KRW

južnokorejski von

1 387,60

ZAR

južnoafrički rand

19,9252

CNY

kineski renminbi-juan

7,7491

IDR

indonezijska rupija

16 208,51

MYR

malezijski ringit

5,0049

PHP

filipinski pezo

60,638

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

37,693

BRL

brazilski real

5,2244

MXN

meksički pezo

18,5832

INR

indijska rupija

88,9825

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

| 16.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 211/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 211/8

---

Sažetak odluka Europske komisije o autorizacijama za stavljanje na tržište radi uporabe i/ili za uporabu tvari navedenih u Prilogu XIV. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH)

(Objavljeno na temelju članka 64. stavka 9. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 (1))

(Tekst značajan za EGP)

(2023/C 211/04)

Odluka o davanju autorizacije

| Upućivanje na odluku (2) | Datum odluke | Naziv tvari | Nositelj autorizacije | Broj autorizacije | Autorizirana uporaba | Datum isteka razdoblja preispitivanja | Obrazloženje odluke |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2023) 3646 | 9. lipnja 2023. | 4-(1,1,3,3- tetrametilbutil)fenol, etoksiliran („4-tert-OPnEO”)
  EZ br. –; CAS br. – | Alexion Pharma International Operations Unlimited Company, College Business & Technology Park, Blanchardstown, D15 R925, Dublin 15, Irska | REACH/23/18/0 | Industrijska uporaba za inaktivaciju virusa u proizvodnji andeksaneta alfe za liječenje odraslih bolesnika liječenih direktnim inhibitorom faktora Xa (FXa) kad je potrebna reverzija antikoagulacije zbog po život opasnog ili nekontroliranog krvarenja | 31. prosinca 2030. | U skladu s člankom 60. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 socioekonomske koristi nadilaze rizik za zdravlje ljudi i okoliš koji proizlazi iz uporabe te tvari i ne postoje prikladne alternativne tvari odnosno tehnologije. |

Upućivanje na odluku (2)

Datum odluke

Naziv tvari

Nositelj autorizacije

Broj autorizacije

Autorizirana uporaba

Datum isteka razdoblja preispitivanja

Obrazloženje odluke

C(2023) 3646

9. lipnja 2023.

4-(1,1,3,3- tetrametilbutil)fenol, etoksiliran („4-tert-OPnEO”)

EZ br. –; CAS br. –

Alexion Pharma International Operations Unlimited Company, College Business & Technology Park, Blanchardstown, D15 R925, Dublin 15, Irska

REACH/23/18/0

Industrijska uporaba za inaktivaciju virusa u proizvodnji andeksaneta alfe za liječenje odraslih bolesnika liječenih direktnim inhibitorom faktora Xa (FXa) kad je potrebna reverzija antikoagulacije zbog po život opasnog ili nekontroliranog krvarenja

31. prosinca 2030.

U skladu s člankom 60. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 socioekonomske koristi nadilaze rizik za zdravlje ljudi i okoliš koji proizlazi iz uporabe te tvari i ne postoje prikladne alternativne tvari odnosno tehnologije.

---

(1)  SL L 396, 30.12.2006., str. 1.

(2)  Odluka je dostupna na internetskim stranicama Europske komisije: Autorizacija (europa.eu).

---

V. Objave

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 16.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 211/9 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 211/9

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2023/C 211/05)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Gigondas”

PDO-FR-A0143-AM03

Datum obavijesti: 20.4.2023.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Izmjena teksta opisa zemljopisnog područja i područja u neposrednoj blizini

Odjeljak IV. „Zemljopisno područje i područje u neposrednoj blizini” – Poglavlje I. specifikacije proizvoda dopunjuje se bez izmjene upućivanjem na službeni zemljopisni šifrarnik kojim se priznaje i utvrđuje popis općina po departmanima na nacionalnoj razini. Tom izmjenom teksta uvodi se upućivanje na zemljopisno područje iz verzije službenog zemljopisnog šifrarnika koja je bila na snazi 2022., koji objavljuje INSEE, kao i pravna sigurnost razgraničenja zemljopisnog područja.

Jedinstveni dokument dopunjuje se tim upućivanjem na točku „Zemljopisno područje” kao i na točku „Dodatni uvjeti – Područje u neposrednoj blizini”.

2.   Uvjeti proizvodnje bijelih vina

Oznaka se proširuje na proizvodnju bijelih vina od sorti grožđa koje su već navedene u specifikaciji proizvoda za bijele sorte predviđene za proizvodnju crnih i ružičastih vina. U brojnim tekstovima o povijesti Gigondasa i arhivima navodi se da vinogradari oduvijek proizvode bijela vina.

Opis proizvedenog vina i uvjeti proizvodnje uključeni su u specifikaciju proizvoda i jedinstveni dokument.

Nadopunjene su sljedeće točke specifikacije:

| — | točka V. „Sorte vinove loze”: naveden je popis sorti grožđa za proizvodnju bijelih vina.
  sorte clairette blanc B, bourboulenc B, clairette Rose Rs, grenache blanc B, grenache Gris, marsanne B, piquepoul blanc B, roussanne B, prenesene su u jedinstveni dokument u odjeljak „Sorte vinove loze”.
  Sorte viognier B i ugni blanc B prenesene su u odjeljak „Sekundarne sorte” jedinstvenog dokumenta. |
| --- | --- |

—

točka V. „Sorte vinove loze”: naveden je popis sorti grožđa za proizvodnju bijelih vina.

sorte clairette blanc B, bourboulenc B, clairette Rose Rs, grenache blanc B, grenache Gris, marsanne B, piquepoul blanc B, roussanne B, prenesene su u jedinstveni dokument u odjeljak „Sorte vinove loze”.

Sorte viognier B i ugni blanc B prenesene su u odjeljak „Sekundarne sorte” jedinstvenog dokumenta.

| — | točka IX. podtočka 1. – Mješavina sorti u vinima – udio sorte clairette blanc iznosi najmanje 70 %. Ta je odredba prenesena u odjeljak „Opis vina” jedinstvenog dokumenta. |
| --- | --- |

—

točka IX. podtočka 1. – Mješavina sorti u vinima – udio sorte clairette blanc iznosi najmanje 70 %. Ta je odredba prenesena u odjeljak „Opis vina” jedinstvenog dokumenta.

| — | točka X. – Povezanost sa zemljopisnim područjem – organoleptički opis bijelih vina – dodan je u odjeljak 2. – Informacije o kvaliteti proizvoda. Taj je opis uključen u jedinstveni dokument u odjeljak „Opis vina”. |
| --- | --- |

—

točka X. – Povezanost sa zemljopisnim područjem – organoleptički opis bijelih vina – dodan je u odjeljak 2. – Informacije o kvaliteti proizvoda. Taj je opis uključen u jedinstveni dokument u odjeljak „Opis vina”.

| — | točka VII. – Berba, prijevoz i zrelost grožđa – najmanji udio šećera bijelih sorti za proizvodnju bijelih vina iznosi 196 g/l. Ta odredba ne utječe na jedinstveni dokument. |
| --- | --- |

—

točka VII. – Berba, prijevoz i zrelost grožđa – najmanji udio šećera bijelih sorti za proizvodnju bijelih vina iznosi 196 g/l. Ta odredba ne utječe na jedinstveni dokument.

| — | najmanja prirodna volumna alkoholna jakost bijelih vina utvrđena je na 12 % vol. u istom odjeljku VII. specifikacije proizvoda i ta se odredba premješta u točku „Opis vina” jedinstvenog dokumenta. |
| --- | --- |

—

najmanja prirodna volumna alkoholna jakost bijelih vina utvrđena je na 12 % vol. u istom odjeljku VII. specifikacije proizvoda i ta se odredba premješta u točku „Opis vina” jedinstvenog dokumenta.

| — | udio hlapljivih kiselina bijelih vina manji je ili jednak 17,30 meq po litri, kako je utvrđeno u poglavlju I. specifikacije proizvoda, odjeljku IX. – „Prerada, priprema”. Taj je kriterij premješten u jedinstveni dokument u odjeljak „Opis vina”. |
| --- | --- |

—

udio hlapljivih kiselina bijelih vina manji je ili jednak 17,30 meq po litri, kako je utvrđeno u poglavlju I. specifikacije proizvoda, odjeljku IX. – „Prerada, priprema”. Taj je kriterij premješten u jedinstveni dokument u odjeljak „Opis vina”.

| — | točka VIII. – Prinos – naveden je prinos bijelih vina, tj. najveći prinos od 44 hl/ha. Ta je odredba premještena u odjeljak „Najveći prinosi” jedinstvenog dokumenta. |
| --- | --- |

—

točka VIII. – Prinos – naveden je prinos bijelih vina, tj. najveći prinos od 44 hl/ha. Ta je odredba premještena u odjeljak „Najveći prinosi” jedinstvenog dokumenta.

3.   Izmjena uvjeta proizvodnje crnih vina

| — | Pravila o rezidbi:
  Poglavlje I. odjeljak VI. točka 1. specifikacije proizvoda „Način uzgoja vinove loze” izmijenjena je kako bi se dopunila pravila o rezidbi i omogućili uzgojni oblici jednostavni guyot i dvostruki guyot za sorte syrah i viognier.
  Te su odredbe premještene u jedinstveni dokument u odjeljak „Postupci proizvodnje vina”. |
| --- | --- |

—

Pravila o rezidbi:

Poglavlje I. odjeljak VI. točka 1. specifikacije proizvoda „Način uzgoja vinove loze” izmijenjena je kako bi se dopunila pravila o rezidbi i omogućili uzgojni oblici jednostavni guyot i dvostruki guyot za sorte syrah i viognier.

Te su odredbe premještene u jedinstveni dokument u odjeljak „Postupci proizvodnje vina”.

| — | Popis glavnih sorti grožđa:
  Poglavlje I. specifikacije proizvoda, odjeljak V. „Sorte vinove loze” – sorta cinsaut prenosi se s popisa sekundarnih sorti na popis glavnih sorti. Proizvođači smatraju da je ta sorta dobra jer zahvaljujući njoj vina postaju lagana i profinjena, a ne mijenja njihov organoleptički profil. Ta je izmjena prenesena u jedinstveni dokument u točku „Sorte vinove loze”. |
| --- | --- |

—

Popis glavnih sorti grožđa:

Poglavlje I. specifikacije proizvoda, odjeljak V. „Sorte vinove loze” – sorta cinsaut prenosi se s popisa sekundarnih sorti na popis glavnih sorti. Proizvođači smatraju da je ta sorta dobra jer zahvaljujući njoj vina postaju lagana i profinjena, a ne mijenja njihov organoleptički profil. Ta je izmjena prenesena u jedinstveni dokument u točku „Sorte vinove loze”.

| — | Izmjena pravila o mješanju sorti:
  Poglavlje I. specifikacije proizvoda – odjeljak IX. točka 1. – „Mješavina sorti vinove loze” – izmijenjeno je jer udruženje želi povećati udio drugih sorti u crnim i ružičastim vinima smanjenjem udjela sorte grenache na najmanje 50 %.
  Udio sorte clairette blanc u bijelim vinima iznosi najmanje 70 %. Te su odredbe prenesene u točku „Opis vina” jedinstvenog dokumenta. |
| --- | --- |

—

Izmjena pravila o mješanju sorti:

Poglavlje I. specifikacije proizvoda – odjeljak IX. točka 1. – „Mješavina sorti vinove loze” – izmijenjeno je jer udruženje želi povećati udio drugih sorti u crnim i ružičastim vinima smanjenjem udjela sorte grenache na najmanje 50 %.

Udio sorte clairette blanc u bijelim vinima iznosi najmanje 70 %. Te su odredbe prenesene u točku „Opis vina” jedinstvenog dokumenta.

| — | Smanjenje najvećeg udjela jabučne kiseline u crnim vinima s 0,4 na 0,3 g/l.
  Ta vrijednost omogućuje bolje utvrđivanje završetka malolaktične fermentacije. Poglavlje I. specifikacije proizvoda, odjeljak IX. – Prerada i priprema, izmijenjena je rubrika „Opis crnih vina” jedinstvenog dokumenta. |
| --- | --- |

—

Smanjenje najvećeg udjela jabučne kiseline u crnim vinima s 0,4 na 0,3 g/l.

Ta vrijednost omogućuje bolje utvrđivanje završetka malolaktične fermentacije. Poglavlje I. specifikacije proizvoda, odjeljak IX. – Prerada i priprema, izmijenjena je rubrika „Opis crnih vina” jedinstvenog dokumenta.

| — | Brisanje zahtjeva za dozrijevanje ružičastih i crnih vina:
  Poglavlje I. specifikacije proizvoda – odjeljak IX. točka 2. –„Odredbe po proizvodu” izmijenjena je kako bi se izbrisali datumi dozrijevanja predviđeni za 1. siječnja nakon berbe ružičastih vina i 15. siječnja nakon berbe za crna vina. Udruženje želi izbrisati taj uvjet dozrijevanja jer nije opravdan za proizvodnju vina obuhvaćenih tom oznakom izvornosti i time izbjeći diskriminaciju prodavača vina. Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument. |
| --- | --- |

—

Brisanje zahtjeva za dozrijevanje ružičastih i crnih vina:

Poglavlje I. specifikacije proizvoda – odjeljak IX. točka 2. –„Odredbe po proizvodu” izmijenjena je kako bi se izbrisali datumi dozrijevanja predviđeni za 1. siječnja nakon berbe ružičastih vina i 15. siječnja nakon berbe za crna vina. Udruženje želi izbrisati taj uvjet dozrijevanja jer nije opravdan za proizvodnju vina obuhvaćenih tom oznakom izvornosti i time izbjeći diskriminaciju prodavača vina. Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

| — | Prilagodba datuma stavljanja na tržište za potrošače:
  Poglavlje I. specifikacije proizvoda - odjeljak IX., točka 5. – „Odredbe o kretanju proizvoda i stavljanju na tržište za potrošača” utvrđen je datum stavljanja na tržište 15. siječnja nakon berbe i 31. siječnja za crvene ružičaste proizvode. Budući da je obveza dozrijevanja izbrisana, udruženje želi datum stavljanja na tržište ružičastih vina za potrošače pomaknuti na 15. prosinca, a zadržati datum stavljanja na tržište crnih vina. Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument. |
| --- | --- |

—

Prilagodba datuma stavljanja na tržište za potrošače:

Poglavlje I. specifikacije proizvoda - odjeljak IX., točka 5. – „Odredbe o kretanju proizvoda i stavljanju na tržište za potrošača” utvrđen je datum stavljanja na tržište 15. siječnja nakon berbe i 31. siječnja za crvene ružičaste proizvode. Budući da je obveza dozrijevanja izbrisana, udruženje želi datum stavljanja na tržište ružičastih vina za potrošače pomaknuti na 15. prosinca, a zadržati datum stavljanja na tržište crnih vina. Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

4.   Obveze podnošenja izjava

Poglavlje II. specifikacije proizvoda – odjeljak I. – „Zahtjevi u pogledu izjave” mijenja se kako slijedi:

| — | izjava o pakiranju prilagođena je planu inspekcije i može se poslati izravno nadzornom tijelu do tri radna dana nakon pakiranja. |
| --- | --- |

—

izjava o pakiranju prilagođena je planu inspekcije i može se poslati izravno nadzornom tijelu do tri radna dana nakon pakiranja.

| — | izjava o povlačenju nije potrebna. Briše se jer se zbog različitih uvjeta proizvodnje vina ne mogu navoditi pod općenitijom oznakom „Côtes du Rhône”. |
| --- | --- |

—

izjava o povlačenju nije potrebna. Briše se jer se zbog različitih uvjeta proizvodnje vina ne mogu navoditi pod općenitijom oznakom „Côtes du Rhône”.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv

Gigondas

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

4.   Opis vina

1.   Mirna ružičasta vina

KRATAK OPIS

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina iznosi 12,5 %.

U fazi pakiranja: — Udio fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) iznosi najviše 3 grama po litri,

Ostali analitički kriteriji u skladu su s europskim propisima.

Crna i ružičasta vina uglavnom se proizvode od sorti grenache N, syrah N i mourvèdre N. Udio sorte grenache N u vinima iznosi najmanje 50 %.

Sorta grenache N mješavinama daje tanine i zaokruženost. Poštujući karakter vina, sorta syrah N u umjerenim količinama pojačava boju, aromatski intenzitet i mogućnost dozrijevanja. Sorta mourvèdre N, koja ima veliku antioksidativnu sposobnost, savršeno nadopunjuje sortu grenache N. Poboljšava aromatsku složenost, daje pikantne note i savršeno odgovara uzgoju u drvenim bačvama. Ružičasto vino zauzima vrlo mali udio u proizvodnji, ali zaslužuje veći interes, posebno zbog svoje punoće okusa. Boja mu je intenzivna, ružičasta s ljubičastim tonovima. Miris mu se ističe po aromi badema i kuhanog bobičastog voća. Okus mu je istodobno snažan i uravnotežen.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena) | 14,5 |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja ukupna kiselost | u miliekvivalentima po litri |
| Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 14,28 |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena)

14,5

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja ukupna kiselost

u miliekvivalentima po litri

Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

14,28

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

2.   Mirna crna vina

KRATAK OPIS

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina iznosi 12,5 %.

U fazi pakiranja:

| — | udio jabučne kiseline iznosi najviše 0,3 grama po litri u fazi pakiranja, |
| --- | --- |

—

udio jabučne kiseline iznosi najviše 0,3 grama po litri u fazi pakiranja,

| — | indeks ukupnih polifenola iznosi najmanje 45, |
| --- | --- |

—

indeks ukupnih polifenola iznosi najmanje 45,

| — | udio fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) iznosi najviše 3 grama po litri, |
| --- | --- |

—

udio fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) iznosi najviše 3 grama po litri,

Ostali analitički kriteriji u skladu su s europskim propisima.

Crna i ružičasta vina uglavnom se proizvode od sorti grenache N, syrah N i mourvèdre N. Udio sorte grenache N u vinima iznosi najmanje 50 %.

Sorta grenache N mješavinama daje tanine i zaokruženost. Poštujući karakter vina, sorta syrah N u umjerenim količinama pojačava boju, aromatski intenzitet i mogućnost dozrijevanja. Sorta mourvèdre N, koja ima veliku antioksidativnu sposobnost, savršeno nadopunjuje sortu grenache N. Poboljšava aromatsku složenost, daje pikantne note i savršeno odgovara uzgoju u drvenim bačvama. Crno vino starenjem postaje sve bolje te je svjetlucave, rubin crvene do granat tamnocrvene boje. Punog je i bogatog okusa te ima aromu mladog, vrlo zrelog šumskog voća crvenih i crnih plodova. Razvija note šumskog raslinja i tartufa.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena) | 14,5 |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja ukupna kiselost | u miliekvivalentima po litri |
| Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 17,30 |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena)

14,5

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja ukupna kiselost

u miliekvivalentima po litri

Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

17,30

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

3.   Mirna bijela vina

KRATAK OPIS

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost bijelih vina iznosi 12 %.

udio fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) iznosi najviše 3 grama po litri.

Ostali analitički kriteriji u skladu su s europskim propisima.

Bijela vina proizvode se od grožđa ili vina koja sadržavaju najmanje 70 % sorte clairette blanc.

Bijela vina proizvode se u trima zonama. Mineralna su i uravnotežena te imaju sjajnu, blijedu boju sa zelenim nijansama, koje odležavanjem mogu postati nešto intenzivnije i zlatnije.

Na uzvisinama bijele sorte, uglavnom Clairette, sporije sazrijevaju i dobivaju na svježini. Mineralnost je, pak, dobivena zahvaljujući vapnenačkim stijenama. Ta dva elementa vinima daju prozračnost.

Na koluvijima sorte bijelog grožđa poprimaju gustiju strukturu, no i dalje se može osjetiti vapnenac koji se može pronaći svugdje u Gigondasu.

Iz pijeska iz razdoblja miocena bijele sorte, osobito Clairette, dobivaju salinitet i aromatsku složenost.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena) | 14,5 |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 17,30 |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena)

14,5

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja ukupna kiselost

Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

17,30

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Postupci proizvodnje vina

5.1.   Posebni enološki postupci

1.   Uzgoj vinove loze

Postupak uzgoja

| — | Razmak između redova ne smije biti veći od 2,50 metara. |
| --- | --- |

—

Razmak između redova ne smije biti veći od 2,50 metara.

| — | Za svaki trs namijenjena je površina od najviše 2,50 četvornih metara. Ta je površina dobivena množenjem udaljenosti između redova s razmakom između trsova u istom redu. |
| --- | --- |

—

Za svaki trs namijenjena je površina od najviše 2,50 četvornih metara. Ta je površina dobivena množenjem udaljenosti između redova s razmakom između trsova u istom redu.

| — | Razmak između trsova u istom redu iznosi od 0,80 do 1,25 metara. |
| --- | --- |

—

Razmak između trsova u istom redu iznosi od 0,80 do 1,25 metara.

| — | Vinova loza reže se kratkom rezidbom (račvasti uzgojni oblik ili kordonac Royat) s najviše šest reznika. Svaki reznik ima najviše dva pupa. |
| --- | --- |

—

Vinova loza reže se kratkom rezidbom (račvasti uzgojni oblik ili kordonac Royat) s najviše šest reznika. Svaki reznik ima najviše dva pupa.

| — | Razdoblje oblikovanja ili pomlađivanja kordonca Royat ograničeno je na dvije godine. Tijekom tog razdoblja odobren je uzgojni oblik jednostruki Guyot s najviše osam pupova na kraku i jednim reznikom s najviše dva pupa ili uzgojni oblik dvostruki Guyot s dva kraka na pet pupova i dva zamjenska reznika na dva pupa. |
| --- | --- |

—

Razdoblje oblikovanja ili pomlađivanja kordonca Royat ograničeno je na dvije godine. Tijekom tog razdoblja odobren je uzgojni oblik jednostruki Guyot s najviše osam pupova na kraku i jednim reznikom s najviše dva pupa ili uzgojni oblik dvostruki Guyot s dva kraka na pet pupova i dva zamjenska reznika na dva pupa.

| — | Sorte Syrah N i Viognier B mogu se uzgajati u obliku jednostavni Guyot s najviše 8 pupova na kraku i najviše 1 ili 2 reznika na dva pupa. |
| --- | --- |

—

Sorte Syrah N i Viognier B mogu se uzgajati u obliku jednostavni Guyot s najviše 8 pupova na kraku i najviše 1 ili 2 reznika na dva pupa.

Navodnjavanje se može odobriti.

2.   Enološki postupci

Poseban enološki postupak

| — | Zabranjena je termička obrada berbe na temperaturi višoj od 40 °C, |
| --- | --- |

—

Zabranjena je termička obrada berbe na temperaturi višoj od 40 °C,

| — | Zabranjena je upotreba komada drva, |
| --- | --- |

—

Zabranjena je upotreba komada drva,

| — | Za proizvodnju ružičastih vina zabranjena je upotreba enološkog ugljena, čistog ili umiješanog u pripravke. |
| --- | --- |

—

Za proizvodnju ružičastih vina zabranjena je upotreba enološkog ugljena, čistog ili umiješanog u pripravke.

Uz te odredbe, u pogledu enoloških postupaka vina moraju ispunjavati uvjete utvrđene na europskoj razini te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

5.2.   Najveći prinosi

| 1. | Crna i ružičasta vina
  40 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

1.

Crna i ružičasta vina

40 hektolitara po hektaru

| 2. | Bijela vina
  44 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

2.

Bijela vina

44 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja, razvoj i dozrijevanje vina odvijaju se na području općine Gigondas u departmanu Vaucluse na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2022.:

7.   Sorte vinove loze

| | Bourboulenc B - Doucillon blanc |
| --- | --- |

Bourboulenc B - Doucillon blanc

| | Cinsaut N - Cinsault |
| --- | --- |

Cinsaut N - Cinsault

| | Clairette B |
| --- | --- |

Clairette B

| | Clairette rose Rs |
| --- | --- |

Clairette rose Rs

| | Grenache N |
| --- | --- |

Grenache N

| | Grenache blanc B |
| --- | --- |

Grenache blanc B

| | Grenache gris G |
| --- | --- |

Grenache gris G

| | Marsanne B |
| --- | --- |

Marsanne B

| | Mourvèdre N - Monastrell |
| --- | --- |

Mourvèdre N - Monastrell

| | Piquepoul blanc B |
| --- | --- |

Piquepoul blanc B

| | Roussanne B |
| --- | --- |

Roussanne B

| | Syrah N - Shiraz |
| --- | --- |

Syrah N - Shiraz

8.   Opis povezanosti

8.1.   Opis prirodnih i ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti

U srcu južnih vinograda doline Rhône i priznato kao „Cru des Côtes du Rhône”, područje zaštićene oznake izvornosti „Gigondas” neraskidivo je povezano s izvanrednim vapnenačkim masivom Dentelles de Montmirail, koji je impozantan i izniman zbog posebne erozije. Zemljopisno područje ograničeno je na općinu Gigondas u departmanu Vaucluse. Vinogradi su zasađeni na nadmorskoj visini od 160 do 400 metara, na područjima koja ljeti nisu izložena prekomjernom broju sunčanih sati. Njihov položaj na brežuljcima štiti ih od magle i proljetnog mraza te svake godine osigurava redovitu berbu. Klima je u punom smislu riječi provansalska, odnosno promjenjiva pod utjecajem ljetnih mediteranskih vrućina i snažnog vjetra mistrala. Kao i na cijelom mediteranskom području, tijekom ravnodnevice su moguće obilne padaline.

Vinova loza već je dvije tisuće godina glavni izvor prihoda u selu Gigondas u podnožju masiva Dentelles de Montmirail. Stvaranje prvih vinogradarskih područja pripisuje se vojnicima iz druge rimske legije. Proizvodnja i prepoznatljivost vina „Gigondas” neprestano su se povećavale u 19. stoljeću. Ta su vina na temelju ugleda te Zakona od 6. svibnja 1919. od 1924. zaštićena oznakom izvornosti „Gigondas”.

Proizvodnja u općini „Gigondas”, koja je prvotno bila dio zemljopisnog područja kontrolirane oznake izvornosti „Côtes du Rhône” (dekret od 19. studenoga 1937.), brzo je postala poznata po svojoj kvaliteti i identitetu vina. Ime te općine stoga se od 1951. može prirodno povezati s kontroliranom oznakom izvornosti „Côtes du Rhône”, a kontrolirana oznaka izvornosti „Gigondas” priznata je dekretom od 6. siječnja 1971. te je tako postala dio obitelji „Crus des Côtes du Rhône”.

Vinogradi su 2009. obuhvaćali površinu od 1 230 hektara s prosječnom proizvodnjom od 32 500 hektolitara.

Vina su podijeljena u tri boje. Najzastupljenija su crna vina, koja čine 99 % proizvodnje, a zatim slijede ružičasta i bijela. U posebnim podrumima proizvodi se 80 % vina.

8.2.   Uzročna povezanost

Općina „Gigondas”, koja se nekoć zvala „jucunditas”, što na latinskom znači „radost i veselje”, s pravom se može smatrati posebno pogodnom za proizvodnju vina poznatog identiteta i već dugo priznate kvalitete.

Zajednica ljudi u toj općini u prošlosti je znala na najbolji mogući način iskoristiti prirodna svojstva tog područja i idealno tlo za vinovu lozu te poštovati originalnost sirovine koja proizlazi iz obrade tla.

U srcu raskošnog krajobraza koji je pogodan zbog mezoklime koju stvara, unutar područja hrasta crnike i maslina, vinogradi su zasađeni na propusnom tlu koje smanjuje eroziju povezanu s oborinskim vodama i omogućuje brzo sušenje pažljivo odabranih čestica. U tlima su općenito povezane pogodna glinovita matrica te kontrolirana vodna bilanca i velika kamenitost koja, s jedne strane, pridonosi sušenju i, s druge strane, ima vrlo pozitivan toplinski učinak tijekom faze sazrijevanja grožđa. Brežuljci koji se izdižu nad maglom doline Rhône zbog svoje nadmorske visine (160 do 400 metara) i nagiba (sjever-sjeverozapad) nisu izloženi prekomjernom broju sunčanih sati ni proljetnom mrazu.

Klima općine Gigondas stoga omogućuje iskorištavanje svih prednosti provansalske klime, odnosno broja sunčanih sati i mistrala, hladnog i suhog vjetra koji ograničava razvoj kriptogamnih bolesti i povoljno utječe na prirodne koncentracije bobica, a da pritom, zahvaljujući zaštiti koju nudi lanac Dentelles de Montmirail, nije izložena njezinim nepovoljnim posljedicama.

Taj skup čimbenika, zajedno s radom te znanjem i iskustvom vinogradara koji se osobito odražavaju u izboru sorti vinove loze i primjeni obveznog razvrstavanja prilikom berbe, već dvije tisuće godina omogućuju priznavanje i razvoj ugleda te osobito očuvanje identiteta vina proizvedenih sa zaštićenom oznakom izvornosti Gigondas.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini, za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu proizvodnje, razvoja i dozrijevanja vina, čini područje sljedećih općina u departmanu Vaucluse, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2022.:

Aubignan, Le Barroux, Beaumes-de-Venise, Beaumont-du-Ventoux, Bédarrides, Bollène, Buisson, Caderousse, Cairanne, Camaret-sur-Aigues, Caromb, Carpentras, Châteauneuf-du-Pape, Courthezon, Le Crestet, Entrechaux, Faucon, Jonquières, Lafare, Lagarde-Paréol, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Loriol-du-Comtat, Malaucène, Mazan, Mondragon, Mornas, Orange, Piolenc, Puymeras, Rasteau, Roaix, La Roque-Alric, Sablet, Sainte-Cécile-les-Vignes, Saint-Hippolyte-le-Graveyron, Saint-Léger-du-Ventoux, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Sarrians, Séguret, Sérignan-du-Comtat, Sorgues, Suzette, Travaillan, Uchaux, Vacqueyras, Vaison-la-Romaine, Vedène, Villedieu, Violès, Visan.

Dodatni podaci o označivanju

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

| (a) | Na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice:






  — | ako je riječ o registriranoj lokaciji, |
| --- | --- | --- |

(a)

Na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice:

—

ako je riječ o registriranoj lokaciji,

| — | ako je ta jedinica navedena u izjavi o berbi. |
| --- | --- |

—

ako je ta jedinica navedena u izjavi o berbi.

| (b) | Na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti veća zemljopisna jedinica „Cru des Côtes du Rhône” ili „Vignobles de la Vallée du Rhône”. Uvjeti upotrebe veće zemljopisne jedinice „Vignobles de la Vallée du Rhône” jasno su utvrđeni sporazumom koji su potpisala različita navedena tijela za zaštitu i upravljanje. |
| --- | --- |

(b)

Na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti veća zemljopisna jedinica „Cru des Côtes du Rhône” ili „Vignobles de la Vallée du Rhône”. Uvjeti upotrebe veće zemljopisne jedinice „Vignobles de la Vallée du Rhône” jasno su utvrđeni sporazumom koji su potpisala različita navedena tijela za zaštitu i upravljanje.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-ba4e714e-f1f5-476d-9097-07279359da1a

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---