# Jurnalul Oficial C 158/2023

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 158 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 664 mai 2023 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 158

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 664 mai 2023

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | RECOMANDĂRI |
| | Comitetul european pentru risc sistemic |
| 2023/C 158/01 | Recomandarea Comitetului european pentru risc sistemic din 6 martie 2023 de modificare a Recomandării CERS/2015/2 privind evaluarea efectelor transfrontaliere ale măsurilor de politică macroprudențială și aplicarea prin reciprocitate voluntară a acestor măsuri (CERS/2023/1) | 1 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Comitetul european pentru risc sistemic

2023/C 158/01

Recomandarea Comitetului european pentru risc sistemic din 6 martie 2023 de modificare a Recomandării CERS/2015/2 privind evaluarea efectelor transfrontaliere ale măsurilor de politică macroprudențială și aplicarea prin reciprocitate voluntară a acestor măsuri (CERS/2023/1)

1

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 158/02 | Rata de schimb a monedei euro – 3 mai 2023 | 7 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2023/C 158/02

Rata de schimb a monedei euro – 3 mai 2023

7

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI JURISDICȚIONALE |
| | Curtea de justiţie a AELS |
| 2023/C 158/03 | Cerere pentru un aviz consultativ al Curții de Justiție a AELS înaintată de Fürstliches Obergericht la 25 octombrie 2022 referitor la cauza Alexander Amann (Cauza E-14/22) | 8 |
| 2023/C 158/04 | Hotărârea Curții din 24 ianuarie 2023 în cauza E-1/22 – G. Modiano Limited și Standard Wool (UK) Limited / Autoritatea AELS de Supraveghere (Ajutor de stat – Schema norvegiană de subvenții pentru sectorul lânii – Acțiune în anulare a unei decizii a Autorității AELS de Supraveghere – Respingerea unei plângeri – Decizie adoptată la sfârșitul fazei preliminare de examinare – Motivare – Inexistența vreunei modificări substanțiale a ajutorului existent) | 9 |
| 2023/C 158/05 | Hotărârea Curții din 24 ianuarie 2023 în cauza E-5/22 Christian Maitz/Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, – Liechtensteinische Invalidenversicherung și Liechtensteinische Familienausgleichskasse
  [Securitate socială – Regulamentul (CE) nr. 883/2004 – Regulamentul (CE) nr. 987/2009 – Reședință într-o țară terță – Lucrător care desfășoară o activitate independentă – Aplicabilitatea dreptului SEE – Recomandarea Comisiei Administrative – Articolul 3 din Acordul privind SEE – Principiului cooperării loiale) | 10 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 158/06 | Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 11 |
| 2023/C 158/07 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 16 |
| 2023/C 158/08 | Comunicare în atenția lui Maulawi Rajab și a lui Sultan Aziz, ale căror nume au fost adăugate pe lista menționată la articolele 2, 3 și 7 din Regulamentul (CE) nr. 881/2002 al Consiliului din 27 mai 2002 de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități asociate cu ISIL (Da'esh) și cu organizația Al-Qaida, în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2023/908 al Comisiei | 23 |

V   Anunțuri

PROCEDURI JURISDICȚIONALE

Curtea de justiţie a AELS

2023/C 158/03

Cerere pentru un aviz consultativ al Curții de Justiție a AELS înaintată de Fürstliches Obergericht la 25 octombrie 2022 referitor la cauza Alexander Amann (Cauza E-14/22)

8

2023/C 158/04

Hotărârea Curții din 24 ianuarie 2023 în cauza E-1/22 – G. Modiano Limited și Standard Wool (UK) Limited / Autoritatea AELS de Supraveghere (Ajutor de stat – Schema norvegiană de subvenții pentru sectorul lânii – Acțiune în anulare a unei decizii a Autorității AELS de Supraveghere – Respingerea unei plângeri – Decizie adoptată la sfârșitul fazei preliminare de examinare – Motivare – Inexistența vreunei modificări substanțiale a ajutorului existent)

(Ajutor de stat – Schema norvegiană de subvenții pentru sectorul lânii – Acțiune în anulare a unei decizii a Autorității AELS de Supraveghere – Respingerea unei plângeri – Decizie adoptată la sfârșitul fazei preliminare de examinare – Motivare – Inexistența vreunei modificări substanțiale a ajutorului existent

9

2023/C 158/05

Hotărârea Curții din 24 ianuarie 2023 în cauza E-5/22 Christian Maitz/Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, – Liechtensteinische Invalidenversicherung și Liechtensteinische Familienausgleichskasse
  [Securitate socială – Regulamentul (CE) nr. 883/2004 – Regulamentul (CE) nr. 987/2009 – Reședință într-o țară terță – Lucrător care desfășoară o activitate independentă – Aplicabilitatea dreptului SEE – Recomandarea Comisiei Administrative – Articolul 3 din Acordul privind SEE – Principiului cooperării loiale)

[Securitate socială – Regulamentul (CE) nr. 883/2004 – Regulamentul (CE) nr. 987/2009 – Reședință într-o țară terță – Lucrător care desfășoară o activitate independentă – Aplicabilitatea dreptului SEE – Recomandarea Comisiei Administrative – Articolul 3 din Acordul privind SEE – Principiului cooperării loiale)

10

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2023/C 158/06

Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

11

2023/C 158/07

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

16

2023/C 158/08

Comunicare în atenția lui Maulawi Rajab și a lui Sultan Aziz, ale căror nume au fost adăugate pe lista menționată la articolele 2, 3 și 7 din Regulamentul (CE) nr. 881/2002 al Consiliului din 27 mai 2002 de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități asociate cu ISIL (Da'esh) și cu organizația Al-Qaida, în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2023/908 al Comisiei

23

---

| | Rectificări |
| --- | --- |
| | Rectificare la Decizia Consiliului din 21 martie 2023 de numire a unui supleant în Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă pentru Danemarca ( JO C 109, 24.3.2023 ) | 25 |

Rectificări

Rectificare la Decizia Consiliului din 21 martie 2023 de numire a unui supleant în Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă pentru Danemarca ( JO C 109, 24.3.2023 )

( JO C 109, 24.3.2023 )

25

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Comitetul european pentru risc sistemic

| 4.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 158/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 158/1

---

RECOMANDAREA COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC

din 6 martie 2023

de modificare a Recomandării CERS/2015/2 privind evaluarea efectelor transfrontaliere ale măsurilor de politică macroprudențială și aplicarea prin reciprocitate voluntară a acestor măsuri

(CERS/2023/1)

(2023/C 158/01)

CONSILIUL GENERAL AL COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European (1), în special anexa IX,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind supravegherea macroprudențială la nivelul Uniunii Europene a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru risc sistemic (2), în special articolele 3 și 16-18,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (3), în special articolul 458 alineatul (8),

având în vedere Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (4), în special capitolul 4 secțiunea II din titlul VII,

având în vedere Decizia CERS/2011/1 a Comitetului european pentru risc sistemic din 20 ianuarie 2011 de adoptare a Regulamentului de procedură al Comitetului european pentru risc sistemic (5), în special articolele 18-20,

întrucât:

| (1) | Pentru a asigura eficacitatea și consecvența măsurilor de politică macroprudențială naționale, este important ca recunoașterea prevăzută de dreptul Uniunii să fie completată de aplicarea prin reciprocitate voluntară. |
| --- | --- |

(1)

Pentru a asigura eficacitatea și consecvența măsurilor de politică macroprudențială naționale, este important ca recunoașterea prevăzută de dreptul Uniunii să fie completată de aplicarea prin reciprocitate voluntară.

| (2) | Cadrul pentru mecanismul de reciprocitate voluntară pentru măsurile de politică macroprudențială care este prevăzut de Recomandarea CERS/2015/2 a Comitetului european pentru risc sistemic (6) urmărește să asigure aplicarea prin reciprocitate în alte state membre a tuturor măsurilor de politică macroprudențială bazate pe expunere activate într-un stat membru. |
| --- | --- |

(2)

Cadrul pentru mecanismul de reciprocitate voluntară pentru măsurile de politică macroprudențială care este prevăzut de Recomandarea CERS/2015/2 a Comitetului european pentru risc sistemic (6) urmărește să asigure aplicarea prin reciprocitate în alte state membre a tuturor măsurilor de politică macroprudențială bazate pe expunere activate într-un stat membru.

| (3) | Recomandarea CERS/2017/4 a Comitetului european pentru risc sistemic (7) recomandă autorității de activare relevante să propună un prag maxim de semnificație atunci când prezintă Comitetului european pentru risc sistemic (CERS) o solicitare de reciprocitate, prag sub care expunerea unui furnizor individual de servicii financiare la riscul macroprudențial identificat în jurisdicția în care este aplicată măsura de politică macroprudențială de către autoritatea de activare poate fi considerată nesemnificativă. CERS poate recomanda un prag diferit dacă se consideră necesar. |
| --- | --- |

(3)

Recomandarea CERS/2017/4 a Comitetului european pentru risc sistemic (7) recomandă autorității de activare relevante să propună un prag maxim de semnificație atunci când prezintă Comitetului european pentru risc sistemic (CERS) o solicitare de reciprocitate, prag sub care expunerea unui furnizor individual de servicii financiare la riscul macroprudențial identificat în jurisdicția în care este aplicată măsura de politică macroprudențială de către autoritatea de activare poate fi considerată nesemnificativă. CERS poate recomanda un prag diferit dacă se consideră necesar.

| (4) | Decizia nr. 79/2019 a Comitetului mixt al SEE din 29 martie 2019 de modificare a anexei IX (Servicii financiare) la Acordul privind SEE [2019/2133] (8) a încorporat Directiva 2013/36/UE și Regulamentul (UE) nr. 575/2013 în Acordul privind Spațiul Economic European (Acordul privind SEE) cu efect de la 1 ianuarie 2020. Directiva (UE) 2019/878 a Parlamentului European și a Consiliului (9) și Regulamentul (UE) 2020/873 al Parlamentului European și al Consiliului (10), care au introdus modificări semnificative ale Directivei 2013/36/UE și ale Regulamentului (UE) nr. 575/2013, au fost încorporate în Acordul privind SEE prin Decizia nr. 383/2021 a Comitetului mixt al SEE din 10 decembrie 2021 de modificare a Anexei IX (Servicii financiare) la Acordul privind SEE (11) și, respectiv, prin Decizia nr. 301/2021 a Comitetului mixt al SEE din 29 octombrie 2021 de modificare a anexei IX (Servicii financiare) la Acordul privind SEE (12). Directiva (UE) 2019/878 și Regulamentul (UE) 2020/873 sunt în prezent aplicabile în Norvegia. |
| --- | --- |

(4)

Decizia nr. 79/2019 a Comitetului mixt al SEE din 29 martie 2019 de modificare a anexei IX (Servicii financiare) la Acordul privind SEE [2019/2133] (8) a încorporat Directiva 2013/36/UE și Regulamentul (UE) nr. 575/2013 în Acordul privind Spațiul Economic European (Acordul privind SEE) cu efect de la 1 ianuarie 2020. Directiva (UE) 2019/878 a Parlamentului European și a Consiliului (9) și Regulamentul (UE) 2020/873 al Parlamentului European și al Consiliului (10), care au introdus modificări semnificative ale Directivei 2013/36/UE și ale Regulamentului (UE) nr. 575/2013, au fost încorporate în Acordul privind SEE prin Decizia nr. 383/2021 a Comitetului mixt al SEE din 10 decembrie 2021 de modificare a Anexei IX (Servicii financiare) la Acordul privind SEE (11) și, respectiv, prin Decizia nr. 301/2021 a Comitetului mixt al SEE din 29 octombrie 2021 de modificare a anexei IX (Servicii financiare) la Acordul privind SEE (12). Directiva (UE) 2019/878 și Regulamentul (UE) 2020/873 sunt în prezent aplicabile în Norvegia.

| (5) | Cu efect de la 31 decembrie 2020, instituțiile de credit autorizate în Norvegia fac obiectul următoarelor: (i) un amortizor de risc sistemic pentru expunerile de pe teritoriul Norvegiei aplicat la o rată de 4,5 %, în conformitate cu articolul 133 din Directiva 2013/36/UE; (ii) un nivel minim al ponderilor de risc medii (ponderate în funcție de expuneri) de 20 % pentru expunerile față de bunuri imobile locative de pe teritoriul Norvegiei, în conformitate cu articolul 458 alineatul (2) litera (d) punctul (iv) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 [aplicabil instituțiilor de credit care utilizează abordarea bazată pe modele interne de rating (IRB)]; și (iii) un nivel minim al ponderilor de risc medii (ponderate în funcție de expuneri) de 35 % pentru expunerile față de bunuri imobile comerciale de pe teritoriul Norvegiei, în conformitate cu articolul 458 alineatul (2) litera (d) punctul (iv) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 (aplicabil instituțiilor de credit care utilizează abordarea IRB). Autoritățile norvegiene au prevăzut o perioadă de introducere treptată pentru aplicarea amortizorului de risc sistemic în ceea ce privește instituțiile de credit care nu utilizează abordarea IRB avansată. |
| --- | --- |

(5)

Cu efect de la 31 decembrie 2020, instituțiile de credit autorizate în Norvegia fac obiectul următoarelor: (i) un amortizor de risc sistemic pentru expunerile de pe teritoriul Norvegiei aplicat la o rată de 4,5 %, în conformitate cu articolul 133 din Directiva 2013/36/UE; (ii) un nivel minim al ponderilor de risc medii (ponderate în funcție de expuneri) de 20 % pentru expunerile față de bunuri imobile locative de pe teritoriul Norvegiei, în conformitate cu articolul 458 alineatul (2) litera (d) punctul (iv) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 [aplicabil instituțiilor de credit care utilizează abordarea bazată pe modele interne de rating (IRB)]; și (iii) un nivel minim al ponderilor de risc medii (ponderate în funcție de expuneri) de 35 % pentru expunerile față de bunuri imobile comerciale de pe teritoriul Norvegiei, în conformitate cu articolul 458 alineatul (2) litera (d) punctul (iv) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 (aplicabil instituțiilor de credit care utilizează abordarea IRB). Autoritățile norvegiene au prevăzut o perioadă de introducere treptată pentru aplicarea amortizorului de risc sistemic în ceea ce privește instituțiile de credit care nu utilizează abordarea IRB avansată.

| (6) | La 2 februarie 2021, Finansdepartementet (Ministerul de Finanțe din Norvegia), acționând în calitate de autoritate desemnată atât în sensul articolului 133 alineatul (1) din Directiva 2013/36/UE, cât și în sensul Articolului 458 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, a transmis CERS o solicitare de aplicare prin reciprocitate a ratei amortizorului de risc sistemic în conformitate cu articolul 134 alineatul (5) din Directiva 2013/36/UE, precum și a nivelurilor minime ale ponderilor de risc în conformitate cu articolul 458 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013. |
| --- | --- |

(6)

La 2 februarie 2021, Finansdepartementet (Ministerul de Finanțe din Norvegia), acționând în calitate de autoritate desemnată atât în sensul articolului 133 alineatul (1) din Directiva 2013/36/UE, cât și în sensul Articolului 458 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, a transmis CERS o solicitare de aplicare prin reciprocitate a ratei amortizorului de risc sistemic în conformitate cu articolul 134 alineatul (5) din Directiva 2013/36/UE, precum și a nivelurilor minime ale ponderilor de risc în conformitate cu articolul 458 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

| (7) | În urma solicitării Finansdepartementet către CERS, CERS a adoptat Recomandarea CERS/2021/3 a Comitetului european pentru risc sistemic (13), incluzând astfel aceste măsuri în lista de măsuri de politică macroprudențială a căror aplicare prin reciprocitate este recomandată în temeiul Recomandării CERS/2015/2. |
| --- | --- |

(7)

În urma solicitării Finansdepartementet către CERS, CERS a adoptat Recomandarea CERS/2021/3 a Comitetului european pentru risc sistemic (13), incluzând astfel aceste măsuri în lista de măsuri de politică macroprudențială a căror aplicare prin reciprocitate este recomandată în temeiul Recomandării CERS/2015/2.

| (8) | La 16 decembrie 2022, Finansdepartementet a notificat CERS cu privire la intenția sa (i) de a restabili rata amortizorului de risc sistemic pentru expunerile de pe teritoriul Norvegiei aplicabilă tuturor instituțiilor de credit autorizate în Norvegia și (ii) de a prelungi cu doi ani suplimentari nivelurile minime ale ponderilor de risc aplicabile expunerilor față de bunuri imobile locative și comerciale de pe teritoriul Norvegiei ale instituțiilor de credit autorizate în Norvegia care utilizează abordarea IRB. Restabilirea și prelungirea notificate ale măsurilor nu le afectează calibrarea și concepția. Cu toate acestea, Finansdepartementet a prelungit până la 30 decembrie 2023 perioada de introducere treptată pentru aplicarea ratei amortizorului de risc sistemic de 4,5 % în ceea ce privește instituțiile de credit care nu utilizează abordarea IRB avansată. Până la această dată, rata amortizorului de risc sistemic aplicabilă expunerilor de pe teritoriul Norvegiei este stabilită la 3 % pentru instituțiile care nu utilizează abordarea IRB avansată. Pentru aplicarea prin reciprocitate a acestei măsuri, ar trebui aplicată o perioadă similară de introducere treptată instituțiilor de credit străine care nu utilizează abordarea IRB avansată. |
| --- | --- |

(8)

La 16 decembrie 2022, Finansdepartementet a notificat CERS cu privire la intenția sa (i) de a restabili rata amortizorului de risc sistemic pentru expunerile de pe teritoriul Norvegiei aplicabilă tuturor instituțiilor de credit autorizate în Norvegia și (ii) de a prelungi cu doi ani suplimentari nivelurile minime ale ponderilor de risc aplicabile expunerilor față de bunuri imobile locative și comerciale de pe teritoriul Norvegiei ale instituțiilor de credit autorizate în Norvegia care utilizează abordarea IRB. Restabilirea și prelungirea notificate ale măsurilor nu le afectează calibrarea și concepția. Cu toate acestea, Finansdepartementet a prelungit până la 30 decembrie 2023 perioada de introducere treptată pentru aplicarea ratei amortizorului de risc sistemic de 4,5 % în ceea ce privește instituțiile de credit care nu utilizează abordarea IRB avansată. Până la această dată, rata amortizorului de risc sistemic aplicabilă expunerilor de pe teritoriul Norvegiei este stabilită la 3 % pentru instituțiile care nu utilizează abordarea IRB avansată. Pentru aplicarea prin reciprocitate a acestei măsuri, ar trebui aplicată o perioadă similară de introducere treptată instituțiilor de credit străine care nu utilizează abordarea IRB avansată.

| (9) | Notificările din 16 decembrie 2022 au inclus și o solicitare către CERS de a continua să recomande aplicarea prin reciprocitate a tuturor celor trei măsuri. În ceea ce privește aplicarea prin reciprocitate a amortizorului de risc sistemic, Finansdepartementet a propus scăderea pragului de semnificație și stabilirea acestuia la o valoare ponderată la risc a expunerii de 5 miliarde NOK, ceea ce corespunde unui procent de aproximativ 0,16 % din valoarea totală ponderată la risc a expunerilor instituțiilor de credit care raportează în Norvegia. |
| --- | --- |

(9)

Notificările din 16 decembrie 2022 au inclus și o solicitare către CERS de a continua să recomande aplicarea prin reciprocitate a tuturor celor trei măsuri. În ceea ce privește aplicarea prin reciprocitate a amortizorului de risc sistemic, Finansdepartementet a propus scăderea pragului de semnificație și stabilirea acestuia la o valoare ponderată la risc a expunerii de 5 miliarde NOK, ceea ce corespunde unui procent de aproximativ 0,16 % din valoarea totală ponderată la risc a expunerilor instituțiilor de credit care raportează în Norvegia.

| (10) | În urma solicitării transmise CERS de Finansdepartementet și pentru: (i) a preveni materializarea efectelor transfrontaliere negative sub forma unor pierderi și a arbitrajului de reglementare care ar putea rezulta din punerea în aplicare a măsurilor de politică macroprudențială aplicate în Norvegia; și (ii) a menține condiții de concurență echitabile între instituțiile de credit din SEE, Consiliul general al CERS a decis să continue să includă măsurile în lista de măsuri de politică macroprudențială a căror aplicare prin reciprocitate este recomandată în temeiul Recomandării CERS/2015/2 și să efectueze mici modificări ale parametrilor recomandării de aplicare prin reciprocitate a amortizorului de risc sistemic. |
| --- | --- |

(10)

În urma solicitării transmise CERS de Finansdepartementet și pentru: (i) a preveni materializarea efectelor transfrontaliere negative sub forma unor pierderi și a arbitrajului de reglementare care ar putea rezulta din punerea în aplicare a măsurilor de politică macroprudențială aplicate în Norvegia; și (ii) a menține condiții de concurență echitabile între instituțiile de credit din SEE, Consiliul general al CERS a decis să continue să includă măsurile în lista de măsuri de politică macroprudențială a căror aplicare prin reciprocitate este recomandată în temeiul Recomandării CERS/2015/2 și să efectueze mici modificări ale parametrilor recomandării de aplicare prin reciprocitate a amortizorului de risc sistemic.

| (11) | În conformitate cu solicitarea Finansdepartementet, pragul de semnificație pentru aplicarea prin reciprocitate a amortizorului de risc sistemic ar trebui scăzut și stabilit la o valoare ponderată la risc a expunerii de 5 miliarde NOK. Piața bancară norvegiană este strâns legată de piețele din alte țări nordice, precum Danemarca, Finlanda și Suedia. Într-o piață financiară integrată, un prag de semnificație scăzut previne potențiale pierderi și arbitrajul de reglementare, contribuind astfel la menținerea stabilității financiare și la condiții de concurență echitabile. În plus, sarcina administrativă care rezultă din aplicarea prin reciprocitate a amortizorului de risc sistemic este considerată a fi relativ scăzută, întrucât amortizorul de risc sistemic care urmează a fi aplicat de autoritățile norvegiene este o măsură simplă și standardizată, iar instituțiile de credit și autoritățile sunt deja capabile să identifice localizarea la nivel de țară a expunerilor. Întrucât scăderea pragului de semnificație ar putea necesita adoptarea unor noi măsuri naționale de reciprocitate sau modificarea celor existente, pentru punerea în aplicare a măsurilor de reciprocitate ar trebui să se aplice perioada de tranziție standard de trei luni de la publicarea prezentei recomandări în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. În ceea ce privește aplicarea prin reciprocitate a celorlalte măsuri menționate în notificările din 16 decembrie 2022 și pe care CERS continuă să le recomande pentru aplicare prin reciprocitate, nu este preconizată o perioadă de tranziție nouă, întrucât aplicarea prin reciprocitate este deja recomandată în temeiul Recomandării CERS/2021/3. |
| --- | --- |

(11)

În conformitate cu solicitarea Finansdepartementet, pragul de semnificație pentru aplicarea prin reciprocitate a amortizorului de risc sistemic ar trebui scăzut și stabilit la o valoare ponderată la risc a expunerii de 5 miliarde NOK. Piața bancară norvegiană este strâns legată de piețele din alte țări nordice, precum Danemarca, Finlanda și Suedia. Într-o piață financiară integrată, un prag de semnificație scăzut previne potențiale pierderi și arbitrajul de reglementare, contribuind astfel la menținerea stabilității financiare și la condiții de concurență echitabile. În plus, sarcina administrativă care rezultă din aplicarea prin reciprocitate a amortizorului de risc sistemic este considerată a fi relativ scăzută, întrucât amortizorul de risc sistemic care urmează a fi aplicat de autoritățile norvegiene este o măsură simplă și standardizată, iar instituțiile de credit și autoritățile sunt deja capabile să identifice localizarea la nivel de țară a expunerilor. Întrucât scăderea pragului de semnificație ar putea necesita adoptarea unor noi măsuri naționale de reciprocitate sau modificarea celor existente, pentru punerea în aplicare a măsurilor de reciprocitate ar trebui să se aplice perioada de tranziție standard de trei luni de la publicarea prezentei recomandări în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. În ceea ce privește aplicarea prin reciprocitate a celorlalte măsuri menționate în notificările din 16 decembrie 2022 și pe care CERS continuă să le recomande pentru aplicare prin reciprocitate, nu este preconizată o perioadă de tranziție nouă, întrucât aplicarea prin reciprocitate este deja recomandată în temeiul Recomandării CERS/2021/3.

| (12) | În plus, Recomandarea CERS/2021/3, care modifică Recomandarea CERS/2015/2 pentru a include măsurile norvegiene, a fost pusă în aplicare atunci când instituțiile de credit autorizate în Norvegia încă nu făceau obiectul Directivei (UE) 2019/878. Prin urmare, autoritățile relevante din statele membre care au transpus deja Directiva (UE) 2019/878 au putut aplica prin reciprocitate amortizorul de risc sistemic norvegian într-un mod și la un nivel care ținea seama de orice suprapunere sau diferență între cerințele de capital aplicabile în statul membru al acestora și în Norvegia. Directiva (UE) 2019/878 a fost între timp încorporată în Acordul privind SEE și în prezent este aplicabilă și în Norvegia. Prin urmare, din Recomandarea CERS/2015/2 ar trebui eliminată orice trimitere la Directiva (UE) 2019/878. De asemenea, CERS nu a găsit dovezi că rata amortizorului de risc sistemic, astfel cum a fost restabilită de autoritățile norvegiene, s-ar suprapune în întregime sau parțial cu funcționarea amortizorului pentru alte instituții de importanță sistemică (O-SII) prevăzut la articolul 131 din Directiva 2013/36/UE. |
| --- | --- |

(12)

În plus, Recomandarea CERS/2021/3, care modifică Recomandarea CERS/2015/2 pentru a include măsurile norvegiene, a fost pusă în aplicare atunci când instituțiile de credit autorizate în Norvegia încă nu făceau obiectul Directivei (UE) 2019/878. Prin urmare, autoritățile relevante din statele membre care au transpus deja Directiva (UE) 2019/878 au putut aplica prin reciprocitate amortizorul de risc sistemic norvegian într-un mod și la un nivel care ținea seama de orice suprapunere sau diferență între cerințele de capital aplicabile în statul membru al acestora și în Norvegia. Directiva (UE) 2019/878 a fost între timp încorporată în Acordul privind SEE și în prezent este aplicabilă și în Norvegia. Prin urmare, din Recomandarea CERS/2015/2 ar trebui eliminată orice trimitere la Directiva (UE) 2019/878. De asemenea, CERS nu a găsit dovezi că rata amortizorului de risc sistemic, astfel cum a fost restabilită de autoritățile norvegiene, s-ar suprapune în întregime sau parțial cu funcționarea amortizorului pentru alte instituții de importanță sistemică (O-SII) prevăzut la articolul 131 din Directiva 2013/36/UE.

| (13) | Prezenta modificare a Recomandării CERS/2015/2 nu afectează continuitatea recomandării aplicării prin reciprocitate a măsurilor macroprudențiale naționale activate de autoritățile norvegiene la 31 decembrie 2020, astfel cum se prevede în Recomandarea CERS/2021/3. Modificările actuale aduse Recomandării CERS/2015/2, cu excepția scăderii pragului de aplicare pentru mecanismul de reciprocitate voluntară al amortizorului de risc sistemic și a prelungirii perioadei de introducere treptată pentru amortizorul de risc sistemic pentru instituțiile de credit care nu utilizează abordarea IRB avansată, sunt de redactare. Prin urmare, nu este recomandată o nouă perioadă de tranziție pentru recunoașterea măsurilor norvegiene, astfel cum se descrie în Recomandarea CERS/2021/3. Perioada de tranziție standard de trei luni de la publicarea prezentei recomandări în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene este aplicabilă numai măsurilor sau modificărilor acestora care aplică prin reciprocitate amortizorul de risc sistemic pe care autoritățile naționale trebuie să îl adopte în urma scăderii pragului de semnificație. |
| --- | --- |

(13)

Prezenta modificare a Recomandării CERS/2015/2 nu afectează continuitatea recomandării aplicării prin reciprocitate a măsurilor macroprudențiale naționale activate de autoritățile norvegiene la 31 decembrie 2020, astfel cum se prevede în Recomandarea CERS/2021/3. Modificările actuale aduse Recomandării CERS/2015/2, cu excepția scăderii pragului de aplicare pentru mecanismul de reciprocitate voluntară al amortizorului de risc sistemic și a prelungirii perioadei de introducere treptată pentru amortizorul de risc sistemic pentru instituțiile de credit care nu utilizează abordarea IRB avansată, sunt de redactare. Prin urmare, nu este recomandată o nouă perioadă de tranziție pentru recunoașterea măsurilor norvegiene, astfel cum se descrie în Recomandarea CERS/2021/3. Perioada de tranziție standard de trei luni de la publicarea prezentei recomandări în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene este aplicabilă numai măsurilor sau modificărilor acestora care aplică prin reciprocitate amortizorul de risc sistemic pe care autoritățile naționale trebuie să îl adopte în urma scăderii pragului de semnificație.

| (14) | Prin urmare, Recomandarea CERS/2015/2 ar trebui modificată în mod corespunzător, |
| --- | --- |

(14)

Prin urmare, Recomandarea CERS/2015/2 ar trebui modificată în mod corespunzător,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

Modificări

Recomandarea CERS/2015/2 se modifică după cum urmează:

| 1. | în secțiunea 1, subrecomandarea C(1), măsurile prevăzute pentru Norvegia se înlocuiesc cu următorul text:






  „— | o rată a amortizorului de risc sistemic de 4,5 % pentru toate expunerile de pe teritoriul Norvegiei, aplicată în temeiul articolului 133 din Directiva 2013/36/UE, astfel cum era aplicabilă Norvegiei și în Norvegia la 31 decembrie 2022 în temeiul Acordului privind Spațiul Economic European (*1) (Acordul privind SEE) (denumită în continuare „CRD, astfel cum era aplicabilă Norvegiei și în Norvegia la 31 decembrie 2022”), în ceea ce privește toate instituțiile de credit autorizate în Norvegia; |
| --- | --- | --- |

1.

în secțiunea 1, subrecomandarea C(1), măsurile prevăzute pentru Norvegia se înlocuiesc cu următorul text:

„—

o rată a amortizorului de risc sistemic de 4,5 % pentru toate expunerile de pe teritoriul Norvegiei, aplicată în temeiul articolului 133 din Directiva 2013/36/UE, astfel cum era aplicabilă Norvegiei și în Norvegia la 31 decembrie 2022 în temeiul Acordului privind Spațiul Economic European (*1) (Acordul privind SEE) (denumită în continuare „CRD, astfel cum era aplicabilă Norvegiei și în Norvegia la 31 decembrie 2022”), în ceea ce privește toate instituțiile de credit autorizate în Norvegia;

| — | un nivel minim al ponderilor de risc medii (ponderate în funcție de expuneri) de 20 % pentru expunerile față de bunuri imobile locative de pe teritoriul Norvegiei, aplicat în conformitate cu articolul 458 alineatul (2) litera (d) punctul (iv) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, astfel cum era aplicabil Norvegiei și în Norvegia la 31 decembrie 2022, în temeiul Acordului privind SEE (denumit în continuare „CRR, astfel cum era aplicabil Norvegiei și în Norvegia la 31 decembrie 2022”), în ceea ce privește instituțiile de credit autorizate în Norvegia care utilizează abordarea bazată pe modele interne de rating (IRB) pentru calcularea cerințelor de capital reglementat; |
| --- | --- |

—

un nivel minim al ponderilor de risc medii (ponderate în funcție de expuneri) de 20 % pentru expunerile față de bunuri imobile locative de pe teritoriul Norvegiei, aplicat în conformitate cu articolul 458 alineatul (2) litera (d) punctul (iv) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, astfel cum era aplicabil Norvegiei și în Norvegia la 31 decembrie 2022, în temeiul Acordului privind SEE (denumit în continuare „CRR, astfel cum era aplicabil Norvegiei și în Norvegia la 31 decembrie 2022”), în ceea ce privește instituțiile de credit autorizate în Norvegia care utilizează abordarea bazată pe modele interne de rating (IRB) pentru calcularea cerințelor de capital reglementat;

| — | un nivel minim al ponderilor de risc medii (ponderate în funcție de expuneri) de 35 % pentru expunerile față de bunuri imobile comerciale de pe teritoriul Norvegiei, aplicat în conformitate cu articolul 458 alineatul (2) litera (d) punctul (iv) din CRR, astfel cum era aplicabil Norvegiei și în Norvegia la 31 decembrie 2022, în ceea ce privește instituțiile de credit autorizate în Norvegia care utilizează abordarea IRB pentru calcularea cerințelor de capital reglementat. |
| --- | --- |

—

un nivel minim al ponderilor de risc medii (ponderate în funcție de expuneri) de 35 % pentru expunerile față de bunuri imobile comerciale de pe teritoriul Norvegiei, aplicat în conformitate cu articolul 458 alineatul (2) litera (d) punctul (iv) din CRR, astfel cum era aplicabil Norvegiei și în Norvegia la 31 decembrie 2022, în ceea ce privește instituțiile de credit autorizate în Norvegia care utilizează abordarea IRB pentru calcularea cerințelor de capital reglementat.

(*1)  JO L 1, 3.1.1994, p. 3”;"

| 2. | anexa se modifică în conformitate cu anexa la prezenta recomandare. |
| --- | --- |

2.

anexa se modifică în conformitate cu anexa la prezenta recomandare.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 6 martie 2023.

Șeful secretariatului CERS,

în numele Consiliului general al CERS

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  JO L 1, 3.1.1994, p. 3.

1

(2)  JO L 331, 15.12.2010, p. 1.

2

(3)  JO L 176, 27.6.2013, p. 1.

3

(4)  JO L 176, 27.6.2013, p. 338.

4

(5)  JO C 58, 24.2.2011, p. 4.

5

(6)  Recomandarea CERS/2015/2 a Comitetului european pentru risc sistemic din 15 decembrie 2015 privind evaluarea efectelor transfrontaliere ale măsurilor de politică macroprudențială și aplicarea prin reciprocitate voluntară a acestor măsuri (JO C 97, 12.3.2016, p. 9).

6

(7)  Recomandarea CERS/2017/4 a Comitetului european pentru risc sistemic din 20 octombrie 2017 de modificare a Recomandării CERS/2015/2 privind evaluarea efectelor transfrontaliere ale măsurilor de politică macroprudențială și aplicarea prin reciprocitate voluntară a acestor măsuri (JO C 431, 15.12.2017, p. 1).

7

(8)  JO L 321, 12.12.2019, p. 170.

8

(9)  Directiva (UE) 2019/878 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2019 de modificare a Directivei 2013/36/UE în ceea ce privește entitățile exceptate, societățile financiare holding, societățile financiare holding mixte, remunerarea, măsurile și competențele de supraveghere și măsurile de conservare a capitalului (JO L 150, 7.6.2019, p. 253).

9

(10)  Regulamentul (UE) 2020/873 al Parlamentului European și a Consiliului din 24 iunie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 575/2013 și (UE) 2019/876 în ceea ce privește anumite ajustări ca răspuns la pandemia de COVID-19 (JO L 204, 26.6.2020, p. 4).

10

(11)  Decizia din 10 decembrie 2021 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial).

11

(12)  Decizia din 29 octombrie 2021 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial).

12

(13)  Recomandarea CERS/2021/3 a Comitetului european pentru risc sistemic din 30 aprilie 2021 de modificare a Recomandării CERS/2015/2 privind evaluarea efectelor transfrontaliere ale măsurilor de politică macroprudențială și aplicarea prin reciprocitate voluntară a acestor măsuri (JO C 222, 11.6.2021, p. 1).

13

---

ANEXĂ

Anexa la Recomandarea CERS/2015/2 se modifică după cum urmează:

| 1. | măsurile prevăzute pentru Norvegia se înlocuiesc cu următorul text:






  „— | o rată a amortizorului de risc sistemic de 4,5 % pentru expunerile de pe teritoriul Norvegiei, aplicată în temeiul articolului 133 din Directiva 2013/36/UE, astfel cum era aplicabilă Norvegiei și în Norvegia la 31 decembrie 2022 în temeiul Acordului privind Spațiul Economic European (Acordul privind SEE) (denumită în continuare «CRD, astfel cum era aplicabilă Norvegiei și în Norvegia la 31 decembrie 2022»), în ceea ce privește toate instituțiile de credit autorizate în Norvegia; |
| --- | --- | --- |

1.

măsurile prevăzute pentru Norvegia se înlocuiesc cu următorul text:

„—

o rată a amortizorului de risc sistemic de 4,5 % pentru expunerile de pe teritoriul Norvegiei, aplicată în temeiul articolului 133 din Directiva 2013/36/UE, astfel cum era aplicabilă Norvegiei și în Norvegia la 31 decembrie 2022 în temeiul Acordului privind Spațiul Economic European (Acordul privind SEE) (denumită în continuare «CRD, astfel cum era aplicabilă Norvegiei și în Norvegia la 31 decembrie 2022»), în ceea ce privește toate instituțiile de credit autorizate în Norvegia;

| — | un nivel minim al ponderilor de risc medii (ponderate în funcție de expuneri) de 20 % pentru expunerile față de bunuri imobile locative de pe teritoriul Norvegiei, aplicat în conformitate cu articolul 458 alineatul (2) litera (d) punctul (iv) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, astfel cum era aplicabil Norvegiei și în Norvegia la 31 decembrie 2022, în temeiul Acordului privind SEE (denumit în continuare «CRR, astfel cum era aplicabil Norvegiei și în Norvegia la 31 decembrie 2022»), în ceea ce privește instituțiile de credit autorizate în Norvegia care utilizează abordarea bazată pe modele interne de rating (IRB) pentru calcularea cerințelor de capital reglementat; |
| --- | --- |

—

un nivel minim al ponderilor de risc medii (ponderate în funcție de expuneri) de 20 % pentru expunerile față de bunuri imobile locative de pe teritoriul Norvegiei, aplicat în conformitate cu articolul 458 alineatul (2) litera (d) punctul (iv) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, astfel cum era aplicabil Norvegiei și în Norvegia la 31 decembrie 2022, în temeiul Acordului privind SEE (denumit în continuare «CRR, astfel cum era aplicabil Norvegiei și în Norvegia la 31 decembrie 2022»), în ceea ce privește instituțiile de credit autorizate în Norvegia care utilizează abordarea bazată pe modele interne de rating (IRB) pentru calcularea cerințelor de capital reglementat;

| — | un nivel minim al ponderilor de risc (ponderate în funcție de expuneri) de 35 % pentru expunerile față de bunuri imobile comerciale de pe teritoriul Norvegiei, aplicat în conformitate cu articolul 458 alineatul (2) litera (d) punctul (iv) din CRR, astfel cum era aplicabil Norvegiei și în Norvegia la 31 decembrie 2022, în ceea ce privește instituțiile de credit autorizate în Norvegia care utilizează abordarea IRB pentru calcularea cerințelor de capital reglementat.”; |
| --- | --- |

—

un nivel minim al ponderilor de risc (ponderate în funcție de expuneri) de 35 % pentru expunerile față de bunuri imobile comerciale de pe teritoriul Norvegiei, aplicat în conformitate cu articolul 458 alineatul (2) litera (d) punctul (iv) din CRR, astfel cum era aplicabil Norvegiei și în Norvegia la 31 decembrie 2022, în ceea ce privește instituțiile de credit autorizate în Norvegia care utilizează abordarea IRB pentru calcularea cerințelor de capital reglementat.”;

| 2. | secțiunea „I. Descrierea măsurilor” se modifică după cum urmează:






  (a) | punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:






  „1. | Cu efect de la 31 decembrie 2020, Finansdepartementet (Ministerul de Finanțe din Norvegia) a introdus trei măsuri macroprudențiale, și anume: (i) un amortizor de risc sistemic pentru expunerile de pe teritoriul Norvegiei, în temeiul articolului 133 din CRD, astfel cum era aplicabil Norvegiei și în Norvegia la 31 decembrie 2022; (ii) un nivel minim al ponderilor de risc pentru expunerile față de bunuri imobile locative de pe teritoriul Norvegiei, în temeiul articolului 458 alineatul (2) litera (d) punctul (iv) din CRR, astfel cum era aplicabil Norvegiei și în Norvegia la 31 decembrie 2022; și (iii) un nivel minim al ponderilor de risc pentru expunerile față de bunuri imobile comerciale de pe teritoriul Norvegiei, în temeiul articolului 458 alineatul (2) litera (d) punctul (iv) din CRR, astfel cum era aplicabil Norvegiei și în Norvegia la 31 decembrie 2022.”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

secțiunea „I. Descrierea măsurilor” se modifică după cum urmează:

(a)

punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„1.

| (b) | la punctul 2, „31 decembrie 2022” se înlocuiește cu „30 decembrie 2023”; |
| --- | --- |

(b)

la punctul 2, „31 decembrie 2022” se înlocuiește cu „30 decembrie 2023”;

| 3. | secțiunea „II. Aplicarea prin reciprocitate” se modifică după cum urmează:






  (a) | punctul 5 se înlocuiește cu următorul text:






  „5. | Autorităților relevante li se recomandă să aplice prin reciprocitate măsurile norvegiene pentru expunerile situate în Norvegia, în conformitate cu articolul 134 alineatul (1) din Directiva 2013/36/UE și, respectiv, cu articolul 458 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013. Autorităților relevante li se recomandă să aplice prin reciprocitate rata amortizorului de risc sistemic în termen de 18 luni de la publicarea Recomandării CERS/2021/3 a Comitetului european pentru risc sistemic (**) în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Nivelurile minime al ponderilor de risc pentru expunerile față de bunuri imobile locative și comerciale din Norvegia ar trebui aplicate prin reciprocitate în perioada de tranziție standard de trei luni de la publicarea Recomandării CERS/2021/3 în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

secțiunea „II. Aplicarea prin reciprocitate” se modifică după cum urmează:

(a)

punctul 5 se înlocuiește cu următorul text:

„5.

| (5b) | Întrucât scăderea pragului de semnificație prevăzută în Recomandarea CERS/2023/1 a Comitetului european pentru risc sistemic (***) ar putea impune ca o autoritate relevantă să adopte o nouă măsură națională de reciprocitate sau să modifice măsurile naționale existente de reciprocitate pentru măsura norvegiană privind amortizorul de risc sistemic, se aplică perioada de tranziție standard de trei luni de la publicarea Recomandării CERS/2023/1 în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene pentru punerea în aplicare a măsurilor de reciprocitate. |
| --- | --- |

(5b)

(**)  JO C 222, 11.6.2021, p. 1."

(***)  Nepublicată încă în Jurnalul Oficial.”;"

| (b) | punctul 6 se înlocuiește cu următorul text:






  „6. | În cazul în care în jurisdicția lor nu sunt disponibile aceleași măsuri de politică macroprudențială, în conformitate cu subrecomandarea C(2), autorităților relevante li se recomandă să aplice, după consultarea CERS, măsuri de politică macroprudențială disponibile în jurisdicția lor care au efectul cel mai apropiat de cel al măsurilor susmenționate recomandate în vederea aplicării prin reciprocitate. Autorităților relevante li se recomandă să adopte măsuri echivalente pentru aplicarea prin reciprocitate a nivelurilor minime ale ponderilor de risc medii pentru expunerile față de bunuri imobile locative și comerciale în termen de 12 luni și, respectiv, pentru aplicarea prin reciprocitate a ratei amortizorului de risc sistemic în termen de 18 luni de la publicarea Recomandării CERS/2021/3 în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. În măsura în care scăderea pragului de semnificație impune ca o autoritate relevantă să adopte o nouă măsură națională de reciprocitate, astfel cum se descrie în prezentul punct, sau să modifice măsurile naționale existente de reciprocitate pentru măsura norvegiană privind amortizorul de risc sistemic, se aplică perioada de tranziție standard de trei luni de la publicarea Recomandării CERS/2023/1 în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene pentru punerea în aplicare a măsurilor de reciprocitate.”; |
| --- | --- | --- |

(b)

punctul 6 se înlocuiește cu următorul text:

„6.

| (c) | punctul 7 se elimină; |
| --- | --- |

(c)

punctul 7 se elimină;

| 4. | în secțiunea „III. Prag de semnificație”, punctul 8 litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | pentru amortizorul de risc sistemic, pragul de semnificație este stabilit la o valoare ponderată la risc a expunerii de 5 miliarde NOK, ceea ce corespunde unui procent de aproximativ 0,16 % din valoarea totală ponderată la risc a expunerilor instituțiilor de credit care raportează în Norvegia;”; |
| --- | --- | --- |

4.

în secțiunea „III. Prag de semnificație”, punctul 8 litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

pentru amortizorul de risc sistemic, pragul de semnificație este stabilit la o valoare ponderată la risc a expunerii de 5 miliarde NOK, ceea ce corespunde unui procent de aproximativ 0,16 % din valoarea totală ponderată la risc a expunerilor instituțiilor de credit care raportează în Norvegia;”;

---

(**)  JO C 222, 11.6.2021, p. 1.

(***)  Nepublicată încă în Jurnalul Oficial.”;»

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 4.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 158/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 158/7

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

3 mai 2023

(2023/C 158/02)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,1043 |
| JPY | yen japonez | 149,66 |
| DKK | coroana daneză | 7,4514 |
| GBP | lira sterlină | 0,88265 |
| SEK | coroana suedeză | 11,3265 |
| CHF | franc elvețian | 0,9809 |
| ISK | coroana islandeză | 150,10 |
| NOK | coroana norvegiană | 11,8860 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 23,559 |
| HUF | forint maghiar | 375,63 |
| PLN | zlot polonez | 4,5820 |
| RON | leu românesc nou | 4,9302 |
| TRY | lira turcească | 21,5057 |
| AUD | dolar australian | 1,6564 |
| CAD | dolar canadian | 1,5045 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,6687 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7717 |
| SGD | dolar Singapore | 1,4704 |
| KRW | won sud-coreean | 1 472,70 |
| ZAR | rand sud-african | 20,1657 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,6330 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 211,37 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,9174 |
| PHP | peso Filipine | 61,083 |
| RUB | rubla rusească | |
| THB | baht thailandez | 37,524 |
| BRL | real brazilian | 5,5521 |
| MXN | peso mexican | 19,8311 |
| INR | rupie indiană | 90,3465 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,1043

JPY

yen japonez

149,66

DKK

coroana daneză

7,4514

GBP

lira sterlină

0,88265

SEK

coroana suedeză

11,3265

CHF

franc elvețian

0,9809

ISK

coroana islandeză

150,10

NOK

coroana norvegiană

11,8860

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

23,559

HUF

forint maghiar

375,63

PLN

zlot polonez

4,5820

RON

leu românesc nou

4,9302

TRY

lira turcească

21,5057

AUD

dolar australian

1,6564

CAD

dolar canadian

1,5045

HKD

dolar Hong Kong

8,6687

NZD

dolar neozeelandez

1,7717

SGD

dolar Singapore

1,4704

KRW

won sud-coreean

1 472,70

ZAR

rand sud-african

20,1657

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,6330

IDR

rupia indoneziană

16 211,37

MYR

ringgit Malaiezia

4,9174

PHP

peso Filipine

61,083

RUB

rubla rusească

THB

baht thailandez

37,524

BRL

real brazilian

5,5521

MXN

peso mexican

19,8311

INR

rupie indiană

90,3465

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

PROCEDURI JURISDICȚIONALE

Curtea de justiţie a AELS

| 4.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 158/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 158/8

---

Cerere pentru un aviz consultativ al Curții de Justiție a AELS înaintată de Fürstliches Obergericht la 25 octombrie 2022 referitor la cauza Alexander Amann

(Cauza E-14/22)

(2023/C 158/03)

La data de 25 octombrie 2022, Fürstliches Obergericht (Curtea de Apel Princiară) a adresat Curții de Justiție a AELS o cerere, înregistrată la grefa Curții la 16 noiembrie 2022, în vederea obținerii unui aviz consultativ referitor la cauza Alexander Amann. În cadrul cererii sunt adresate următoarele întrebări:

| 1. | Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne se opune unei dispoziții precum articolul 35 alineatul (1) litera (c) din Orientările profesionale ale Baroului Avocaților din Liechtenstein, care le interzice avocaților să ofere servicii profesionale unor categorii specifice de potențiali clienți și care trebuie interpretată, în conformitate cu interpretarea reținută de Staatsgerichtshof din Liechtenstein (Curtea Constituțională), în sensul că „le interzice avocaților să facă publicitate proactivă atunci când își oferă serviciile, în anumite situații, unor (grupuri de) persoane selectate care nu și-au exprimat ele însele interesul pentru aceste servicii”? |
| --- | --- |

1.

Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne se opune unei dispoziții precum articolul 35 alineatul (1) litera (c) din Orientările profesionale ale Baroului Avocaților din Liechtenstein, care le interzice avocaților să ofere servicii profesionale unor categorii specifice de potențiali clienți și care trebuie interpretată, în conformitate cu interpretarea reținută de Staatsgerichtshof din Liechtenstein (Curtea Constituțională), în sensul că „le interzice avocaților să facă publicitate proactivă atunci când își oferă serviciile, în anumite situații, unor (grupuri de) persoane selectate care nu și-au exprimat ele însele interesul pentru aceste servicii”?

| 2. | Articolul 24 alineatul (1) din Directiva 2006/123/CE trebuie interpretat în sensul că o dispoziție națională nu poate, în general, să le interzică avocaților să contacteze din proprie inițiativă, prin intermediul unei scrisori, potențiali clienți care nu erau anterior clienții lor, după ce au verificat adresele personale ale acestora, și să le ofere serviciile, în special prin introducerea unei acțiuni în despăgubire în cazul unui prejudiciu care îi afectează, în cel mai bun caz, numai în calitate de investitori? |
| --- | --- |

2.

Articolul 24 alineatul (1) din Directiva 2006/123/CE trebuie interpretat în sensul că o dispoziție națională nu poate, în general, să le interzică avocaților să contacteze din proprie inițiativă, prin intermediul unei scrisori, potențiali clienți care nu erau anterior clienții lor, după ce au verificat adresele personale ale acestora, și să le ofere serviciile, în special prin introducerea unei acțiuni în despăgubire în cazul unui prejudiciu care îi afectează, în cel mai bun caz, numai în calitate de investitori?

---

| 4.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 158/9 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 158/9

---

HOTĂRÂREA CURȚII

din 24 ianuarie 2023

în cauza E-1/22

G. Modiano Limited și Standard Wool (UK) Limited / Autoritatea AELS de Supraveghere

(Ajutor de stat – Schema norvegiană de subvenții pentru sectorul lânii – Acțiune în anulare a unei decizii a Autorității AELS de Supraveghere – Respingerea unei plângeri – Decizie adoptată la sfârșitul fazei preliminare de examinare – Motivare – Inexistența vreunei modificări substanțiale a ajutorului existent)

(2023/C 158/04)

În cauza E-1/22, G. Modiano Limited și Standard Wool (UK) Limited/Autoritatea AELS de Supraveghere – CERERE de anulare a deciziei Autorității AELS de Supraveghere în cauza nr. 84045 din 9 noiembrie 2021, schema norvegiană de subvenții pentru sectorul lânii, Curtea, compusă din Páll Hreinsson, președinte (judecător raportor), Bernd Hammermann și Ola Mestad (ad-hoc), judecători, a pronunțat, la 24 ianuarie 2023, hotărârea al cărei dispozitiv prevede următoarele:

Curtea:

| 1. | respinge acțiunea în totalitate; |
| --- | --- |

1.

respinge acțiunea în totalitate;

| 2. | dispune ca G. Modiano Limited și Standard Wool (UK) Limited să își suporte propriile cheltuieli de judecată, precum și să plătească în solidar cheltuielile suportate de Autoritatea AELS de Supraveghere. |
| --- | --- |

2.

dispune ca G. Modiano Limited și Standard Wool (UK) Limited să își suporte propriile cheltuieli de judecată, precum și să plătească în solidar cheltuielile suportate de Autoritatea AELS de Supraveghere.

---

| 4.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 158/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 158/10

---

HOTĂRÂREA CURȚII

din 24 ianuarie 2023

în cauza E-5/22 Christian Maitz/Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung,

Liechtensteinische Invalidenversicherung și Liechtensteinische Familienausgleichskasse

[Securitate socială – Regulamentul (CE) nr. 883/2004 – Regulamentul (CE) nr. 987/2009 – Reședință într-o țară terță – Lucrător care desfășoară o activitate independentă – Aplicabilitatea dreptului SEE – Recomandarea Comisiei Administrative – Articolul 3 din Acordul privind SEE – Principiului cooperării loiale)

(2023/C 158/05)

În cauza E-5/22, Christian Maitz/Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung și Liechtensteinische Familienausgleichskasse – CERERE adresată Curții, în temeiul articolului 34 din Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție de către Curtea de Apel Princiară (Fürstliches Obergericht), privind interpretarea Regulamentului (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială și a Regulamentului (CE) nr. 987/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 septembrie 2009 de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială, Curtea, compusă din Páll Hreinsson, președinte (judecător-raportor), Bernd Hammermann și Ola Mestad (ad-hoc), judecători, a pronunțat, la 24 ianuarie 2023, o hotărâre al cărei dispozitiv prevede următoarele:

| 1. | În temeiul articolului 2 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială, pentru a intra în domeniul de aplicare personal al regulamentului menționat nu este necesar ca resortisanții unui stat SEE să fie, de asemenea, rezidenți într-un stat SEE.
  Printr-un acord încheiat de un stat SEE cu o țară terță, care are scopul de a extinde domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 883/2004 la țara terță respectivă, nu se poate impune obligația privind reședința unei persoane drept condiție care se abate de la articolul 2 alineatul (1) și de la articolul 11 din regulamentul menționat. |
| --- | --- |

1.

În temeiul articolului 2 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială, pentru a intra în domeniul de aplicare personal al regulamentului menționat nu este necesar ca resortisanții unui stat SEE să fie, de asemenea, rezidenți într-un stat SEE.

Printr-un acord încheiat de un stat SEE cu o țară terță, care are scopul de a extinde domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 883/2004 la țara terță respectivă, nu se poate impune obligația privind reședința unei persoane drept condiție care se abate de la articolul 2 alineatul (1) și de la articolul 11 din regulamentul menționat.

| 2. | Dispozițiile de la articolul 19 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 987/2009 de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 trebuie interpretate în sensul că nu impun eliberarea unui atestat exclusiv sub forma unui document portabil A1 pentru a produce efectele juridice prevăzute la articolul 5 alineatul (1) din regulamentul menționat. |
| --- | --- |

2.

Dispozițiile de la articolul 19 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 987/2009 de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 trebuie interpretate în sensul că nu impun eliberarea unui atestat exclusiv sub forma unui document portabil A1 pentru a produce efectele juridice prevăzute la articolul 5 alineatul (1) din regulamentul menționat.

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 4.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 158/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 158/11

---

Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2023/C 158/06)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1) în termen de trei luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

„Ciliegia di Lari”

Nr. UE: PGI-IT-02855 - 30.6.2022

DOP ( ) IGP (X)

1.   Denumirea (denumirile) [a (ale) DOP sau IGP]

„Ciliegia di Lari”

2.   Statul membru sau țara terță

Italia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   
  Tipul de produs (a se vedea anexa XI)

Clasa 1.6. Fructe, legume și cereale în stare proaspătă sau prelucrate

3.2.   
  Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Indicația geografică protejată „Ciliegia di Lari” se referă la fructele cireșului dulce Prunus avium L, din familia Rosaceae. Aceasta acoperă o gamă largă de soiuri, de la cele cu pulpă delicată până la cele cu o textură fermă și crocantă, cu pieliță lucioasă, a cărei culoare variază de la roșu aprins până la roșu închis. Există, de asemenea, soiuri locale combinate, care extind gama disponibilă pentru consumatori și care oferă calități suplimentare. Soiurile sunt:

Adriana, Big star, Bigarreau Moreau, Bigarreau Burlat, Bigarreau Napoleon, Black star, Celeste, Durone di Vignola, Early bigi, Early Korvik, Early star, Folfer, Ferrovia, Giorgia, Grace star, Isabella, Kordia, Kossara, Lala star, Lapins, Lory strong, New star, Prime Giant, Regina, Rita, Rocket, Sabrina, Samba, Sandra, Sylvia, SMS 280, Stella, Summer charm, Sunburst, Sweet Early, Sweet Heart, Van, Vera, Frisco, Royal Helen, Red Pacific, Nimba, Marysa, Durone giallo, Bella di Pistoia și Durone nero I.

Cultivari locali și tradiționali: Crognolo, Cuore, Del Paretaio, Di Giardino, Di Nello, Di Guglielmo, Gambolungo, Marchiana, Morella, Papalina, Orlando, Precoce di Cevoli, Siso și Usigliano.

La momentul comercializării, indicația geografică protejată „Ciliegia di Lari” trebuie să prezinte următoarele caracteristici:

Caracteristici de calitate

gustul este dulce și fructat în mod natural;

| — | codițele sunt atașate fructului; |
| --- | --- |

—

codițele sunt atașate fructului;

| — | cel puțin 14°grade Brix. |
| --- | --- |

—

cel puțin 14°grade Brix.

Dimensiune

Fructele destinate consumului în stare proaspătă trebuie să aibă o dimensiune de cel puțin 22 mm, cu excepția fructelor din soiurile locale sau tradiționale, pentru care dimensiunea minimă este de 13 mm.

Caracteristicile legate de sănătatea și de estetica fructelor

| — | întregi și fără urme de lovire; |
| --- | --- |

—

întregi și fără urme de lovire;

| — | curate, fără materii străine vizibile; |
| --- | --- |

—

curate, fără materii străine vizibile;

| — | sănătoase, fără mucegai și fără reziduuri vizibile de produse de protecție a plantelor; |
| --- | --- |

—

sănătoase, fără mucegai și fără reziduuri vizibile de produse de protecție a plantelor;

| — | fără dăunători. |
| --- | --- |

—

fără dăunători.

3.3.   
  Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

–

3.4.   
  Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Cireșele „Ciliegia di Lari” trebuie cultivate în aria delimitată la punctul 4.

3.5.   
  Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

Cireșele „Ciliegia di Lari” pot fi comercializate în ambalaje sigilate astfel încât, după deschidere, acestea să nu poată fi reutilizate.

Cireșele destinate prelucrării, care nu pot fi puse la dispoziția consumatorului final sub formă de fructe proaspete, pot fi vândute în vrac.

3.6.   
  Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Toate ambalajele trebuie să poarte următoarele mențiuni:

| a) | CILIEGA DI LARI IGP; |
| --- | --- |

a)

CILIEGA DI LARI IGP;

| b) | Logoul „Ciliegia di Lari”, descris mai jos; |
| --- | --- |

b)

Logoul „Ciliegia di Lari”, descris mai jos;

| c) | Logoul european IGP situat în același câmp vizual cu logoul menționat mai sus, la litera (b); |
| --- | --- |

c)

Logoul european IGP situat în același câmp vizual cu logoul menționat mai sus, la litera (b);

| d) | denumirea (comercială) și adresa ambalatorului. |
| --- | --- |

d)

denumirea (comercială) și adresa ambalatorului.

Este de asemenea permis să se utilizeze mențiuni care fac referire la întreprinderi, nume, denumiri comerciale, mărci private și consorții, cu condiția ca acestea să nu aibă un scop laudativ și să nu inducă în eroare cumpărătorul sau consumatorul.

În cazul cireșelor destinate prelucrării, pe lângă informațiile solicitate prin lege, cel puțin o latură a ambalajului sau a recipientului trebuie să poarte mențiunea „Ciliegia di Lari IGP pentru prelucrare”, înscrisă cu caractere lizibile. Logoul „Ciliegia di Lari” este următorul:

Image 1

Dimensiunea logoului poate varia în funcție de ambalaj, dar dimensiunile standard trebuie să rămână proporționale.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria de producție a indicației geografice protejate „Ciliegia di Lari” cuprinde teritoriul administrativ al următoarelor comune: Casciana Terme – Lari, Terricciola și Crespina-Lorenzana.

5.   Legătura cu aria geografică

Cererea de recunoaștere a produsului „Ciliegia di Lari” se întemeiază pe reputația sa istorică, construită pe baza calității sale. Acest lucru se datorează unor aspecte specifice ale ariei geografice care sunt benefice pentru cultivarea cireșilor. Printre acestea se numără factorii pedoclimatici, agricoli, sociali, culturali și economici. Interacțiunea dintre acești factori a determinat stabilirea unei legături între reputația produsului și locul în care este obținut, astfel încât acesta a ajuns să fie identificat cu denumirea de Lari.

Istoria îndelungată a producției de „Ciliegia di Lari” a creat o relație strânsă cu consumatorii. Aceștia apreciază calitatea deosebită care conferă cireșelor un caracter distinctiv: dulceața lor naturală. Consumatorii acceptă faptul că, la punctul de vânzare, prețul acestora este mai mare decât cel al cireșelor din alte părți.

Aria geografică delimitată menționată la punctul 4 a fost dintotdeauna o zonă în care producția de cireșe a avut o importanță semnificativă, astfel cum se arată în studiile și sondajele mai vechi și mai recente (M. Basso, S. Natali, 1959; A. Funghi, 2004; diverși autori, editat de R. Massai, 2013).

Aria de producție a „Ciliegia di Lari” se caracterizează prin soluri și condiții climatice deosebit de propice pentru cultivarea cireșilor. Acești factori influențează în mod direct calitatea fructelor, care se datorează dulceții lor naturale (grade Brix).

Texturile solurilor împreună cu regimul temperaturilor și al precipitațiilor sunt cei doi factori care caracterizează aria de producție a „Ciliegia di Lari” și care pot influența calitatea fructelor: dulceața exprimată în grade Brix.

| — | Caracteristicile fizice ale solurilor agricole din zonă, alcătuite din nisip, mâl și argilă permit cultivatorilor, grație resurselor de apă pe care le pot stoca în mod obișnuit, să aibă pomi care se dezvoltă în mod echilibrat pe parcursul tuturor celor trei etape fenologice: înflorirea, formarea fructelor și coacerea. Aceste etape sunt esențiale pentru obținerea unor fructe cu o concentrație optimă de zahăr (grade Brix). |
| --- | --- |

—

Caracteristicile fizice ale solurilor agricole din zonă, alcătuite din nisip, mâl și argilă permit cultivatorilor, grație resurselor de apă pe care le pot stoca în mod obișnuit, să aibă pomi care se dezvoltă în mod echilibrat pe parcursul tuturor celor trei etape fenologice: înflorirea, formarea fructelor și coacerea. Aceste etape sunt esențiale pentru obținerea unor fructe cu o concentrație optimă de zahăr (grade Brix).

| — | Regimul tipic al temperaturii și al precipitațiilor în aria de producție este determinat de numeroși factori care sunt benefici pentru producția de cireșe dulci în mod natural, fără factori negativi. Aria nu este afectată în mod special de înghețurile târzii, care ar putea inhiba procesul de înflorire. Temperaturile blânde din primăvară sunt însoțite de precipitații moderate, care garantează înflorirea și formarea fructelor în condiții optime. În mod similar, precipitațiile rare care cad pe parcursul etapei finale a coacerii împiedică apariția oricărei probleme legate de crăparea cireșelor. |
| --- | --- |

—

Regimul tipic al temperaturii și al precipitațiilor în aria de producție este determinat de numeroși factori care sunt benefici pentru producția de cireșe dulci în mod natural, fără factori negativi. Aria nu este afectată în mod special de înghețurile târzii, care ar putea inhiba procesul de înflorire. Temperaturile blânde din primăvară sunt însoțite de precipitații moderate, care garantează înflorirea și formarea fructelor în condiții optime. În mod similar, precipitațiile rare care cad pe parcursul etapei finale a coacerii împiedică apariția oricărei probleme legate de crăparea cireșelor.

| — | Experiența pe care agricultorii din zonă au dobândit-o de-a lungul unei perioade îndelungate de cultivare a cireșilor le-a permis acestora să valorifice la maximum toate beneficiile derivate din corelarea caracteristicilor naturale ale terenurilor cu potențialul oferit de diferitele soiuri, combinația acestora fiind esențială pentru producerea unor fructe de calitate. |
| --- | --- |

—

Experiența pe care agricultorii din zonă au dobândit-o de-a lungul unei perioade îndelungate de cultivare a cireșilor le-a permis acestora să valorifice la maximum toate beneficiile derivate din corelarea caracteristicilor naturale ale terenurilor cu potențialul oferit de diferitele soiuri, combinația acestora fiind esențială pentru producerea unor fructe de calitate.

Gama soiurilor admise pentru „Ciliegia di Lari” este amplă și reprezintă rezultatul modului echilibrat în care producătorii au corelat capacitatea de adaptare la mediu și satisfacerea clienților, cu alte cuvinte: sinergia solidă și de succes dintre cireșe, mediu și resursele umane.

Gama soiurilor variază de la fructe cu pulpa ușor moale la fructe cu pulpa fermă la „mușcătură”, cu o culoare ce variază de la roșu aprins la roșu închis. Gama se caracterizează și prin faptul că sunt incluse diferite soiuri locale care se adaugă opțiunilor disponibile consumatorilor și oferă calități suplimentare (Roselli G., Mariotti P., Il germoplasma del ciliegio [Germoplasma cireșului] — 1. Provincia di Pisa, ARSIA e CNR Istituto sulla Propagazione delle Specie Legnose, Firenze, 1999).

„Ciliegia di Lari” în mass-media

Printre publicațiile în care se menționează „Ciliegia di Lari” se numără: L’Italia del biologico [Italia organică], 2002, pagina 86, Guida Touring Club italiano; Elena Tedeschi, Toscana inconsueta. Appunti ed itinerari per viaggiare oltre [Toscana mai puțin cunoscută, note și itinerarii pentru călătorii pe drumuri neumblate], 2017, goWare;

Frutta e Ortaggi in Italia [Fructe și legume proaspete în Italia], 2005, Guida Touring Club italiano.

Reputația în trecut și în prezent. Jurnalul de știri distribuit la nivel național în cinematografe – La settimana INCOM, nr. 01925, „Italia, Lari (Pisa): al patrulea festival al cireșelor”, 26 mai 1960, organizat de compania cinematografică INCOM, achiziționat ulterior de Instituto Luce. Episodul prezintă modul în care denumirea „Ciliegia di Lari” a început, de atunci, să facă parte din limbajul curent și din limbajul comercial.

Până în prezent, producția de cireșe în aria delimitată este sinonimă cu gustul bun și dulce. Prin urmare, fructele pot fi recunoscute și de consumatori la punctele de vânzare din cadrul marilor lanțuri de vânzare cu amănuntul, unde produsul este comercializat sub denumirea „Ciliegia di Lari”.

Toți acești factori reflectă faptul că consumatorii au identificat și continuă să identifice produsul din aria delimitată menționată la articolul 3 de mai sus ca fiind „Ciliegia di Lari”.

Contextul istoric

Potrivit afirmațiilor făcute de diverși autori, cultivarea „Ciliegia di Lari” pe dealurile din Pisa are rădăcini străvechi. Experiența fermierilor locali, transmisă din generație în generație și susținută de cercetările actuale și de utilizarea unor tehnici de cultivare specifice, a pregătit terenul pentru cultivarea cu succes a „Ciliegia di Lari” de-a lungul timpului, aceasta devenind parte a patrimoniului istoric, tradițional și cultural al unei zone în care Lari este principalul centru de conservare și de dezvoltare.

Din punct de vedere istoric, există diverse documente care evidențiază cultura și tradiția străveche a cultivării cireșelor în ariile delimitate menționate la articolul 3. Începând cu secolul al XVIII-lea, în piața de sub arcadele din Lari, care era una dintre cele mai mari și mai prestigioase piețe din provincia Pisa până în anii 1950, cireșele erau produsele privilegiate. Acestea erau foarte apreciate de angrosiști și de consumatori, atât pentru că aveau un gust delicios, cât și pentru că se coceau timpuriu, factori care au stimulat și mai mult producția, dar și pentru că aceste cireșe aveau un preț bun. [Tremolanti E., „Profilo storico delle cultivar di ciliegio con particolare riguardo al territorio larigiano” (Profilul istoric al cultivarilor de cireș cu referire specială la regiunea Lari), în Spunti di Natura economica: cenni di storia di cerealicoltura, panificazione, viticoltura e cultivar di ciliegio (Aspecte de natură economică: o scurtă istorie a cultivării cerealelor, a panificației, a viticulturii și a cultivarilor de cireș) CLD Libri, Calcinaia (Pi), 2010].

Având în vedere importanța economică și culturală a cireșului pentru Lari, în 1957 a fost organizat, la inițiativa unor localnici, primul „Festival al cireșelor” din Lari. Fără îndoială, acesta este unul dintre cele mai vechi evenimente de acest tip, fiind și cel mai cunoscut, la care participă sute de vizitatori. Începând din 1957, au fost organizate nu mai puțin de 66 de „Festivaluri ale cireșelor din Lari” fără întrerupere până în prezent. Pe lângă faptul că este menționată într-o serie de publicații, această continuitate demonstrează importanța economică și culturală pe care a avut-o de-a lungul timpului „Ciliegia di Lari” pentru aria sa de producție.

Aprecierea produsului ca ingredient este, de asemenea, evidentă în rețetele pentru deserturi care apar pe internet, de exemplu pe site-urile popcuisine.it și gazzettadelgusto.it. Există, de asemenea, rețete publicate în cărți de bucate, cum ar fi Il gelato a modo mio [Rețeta mea de înghețată], Simone Bonini, Giunti 2016.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

Textul consolidat al caietului de sarcini este disponibil la adresa:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

sau

accesând direct pagina principală a site-ului Ministerului Politicilor Agricole, Alimentare și Forestiere (www.politicheagricole.it), făcând clic pe „Qualità” (în partea superioară dreaptă a ecranului), apoi pe „Prodotti DOP IGP STG” (pe laterala stângă a ecranului) și apoi pe „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

---

| 4.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 158/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 158/16

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2023/C 158/07)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICAREA APROBĂRII UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„Vallée du Torgan”

PGI-FR-A1112-AM02

Data comunicării: 24.2.2023

DESCRIEREA ȘI MOTIVELE MODIFICĂRII APROBATE

1.   Zona situată în imediata vecinătate

Capitolul I punctul 4.2 („Zona situată în imediata vecinătate”) din caietul de sarcini al indicației geografice protejate „Vallée du Torgan” a fost modificat. A fost actualizată, fără modificare, în conformitate cu Codul geografic oficial din 2022, lista comunelor care alcătuiesc zona situată în imediata vecinătate.

Această modificare de redactare face posibile referirea la arealul geografic prin raportare la versiunea aflată în vigoare în 2022 a Codului geografic oficial, publicată de INSEE, și asigurarea delimitării arealului geografic din punct de vedere juridic.

Punctul referitor la „Condiții suplimentare - zona aflată în imediata vecinătate” din documentul unic a fost actualizat.

2.   Soiurile de viță-de-vie

Capitolul I punctul 5 („Soiurile de viță-de-vie”) din caietul de sarcini al indicației geografice protejate „Vallée du Torgan” a fost modificat. Lista soiurilor selectate pentru producerea vinurilor cu indicația geografică protejată „Vallée du Torgan” a fost modificată după cum urmează:

| — | Au fost introduse 13 soiuri așa-zis „rezistente” la bolile viței-de-vie:
  Artaban N, Cabernet blanc B, Cabernet cortis N, Floréal B, Monarch N, Muscaris B, Prior N, Saphira B, Soreli B, Souvignier gris Rs, Sauvignac B, Vidoc N și Voltis B. |
| --- | --- |

—

Au fost introduse 13 soiuri așa-zis „rezistente” la bolile viței-de-vie:

Artaban N, Cabernet blanc B, Cabernet cortis N, Floréal B, Monarch N, Muscaris B, Prior N, Saphira B, Soreli B, Souvignier gris Rs, Sauvignac B, Vidoc N și Voltis B.

| — | Au fost introduse 14 soiuri care prezintă o potențială capacitate de adaptare la schimbările climatice:
  Agiorgitiko N, Alvarinho B, Assyrtyko B, Calabrese N Carricante B, Fiano B, Montepulciano N, Moschofilero Rs, Parrellada B, Primitivo N, Roditis Rs, Touriga nacional N, Verdejo B, Xinomavro N.
  Aceste soiuri sunt rezistente la secetă și la bolile criptogamice. Ele permit utilizarea unei cantități mai reduse de produse de protecție a plantelor și sunt similare soiurilor utilizate pentru producția vinurilor care poartă această IGP, atât din punctul de vedere al caracteristicilor fiziologice, cât și din punctul de vedere al caracteristicilor oenologice. Soiurile respective nu schimbă caracteristicile vinurilor care poartă această IGP. |
| --- | --- |

—

Au fost introduse 14 soiuri care prezintă o potențială capacitate de adaptare la schimbările climatice:

Agiorgitiko N, Alvarinho B, Assyrtyko B, Calabrese N Carricante B, Fiano B, Montepulciano N, Moschofilero Rs, Parrellada B, Primitivo N, Roditis Rs, Touriga nacional N, Verdejo B, Xinomavro N.

Aceste soiuri sunt rezistente la secetă și la bolile criptogamice. Ele permit utilizarea unei cantități mai reduse de produse de protecție a plantelor și sunt similare soiurilor utilizate pentru producția vinurilor care poartă această IGP, atât din punctul de vedere al caracteristicilor fiziologice, cât și din punctul de vedere al caracteristicilor oenologice. Soiurile respective nu schimbă caracteristicile vinurilor care poartă această IGP.

| — | Eliminarea următoarelor soiuri: Altesse B, Mondeuse N.
  Aceste modificări sunt reflectate la punctul privind „Soiurile de struguri de vin” din documentul unic. |
| --- | --- |

—

Eliminarea următoarelor soiuri: Altesse B, Mondeuse N.

Aceste modificări sunt reflectate la punctul privind „Soiurile de struguri de vin” din documentul unic.

3.   Organismul de control

Capitolul III din caietul de sarcini al indicației geografice protejate „Vallée du Torgan” a fost modificat pentru a se simplifica punctul privind „Organismul de control” și pentru a se preciza că controalele referitoare la respectarea caietului de sarcini sunt efectuate pe baza unui plan de control aprobat, de către un organism terț care oferă garanții de competență, imparțialitate și independență, acesta fiind delegat de INAO.

Această simplificare nu are impact asupra documentului unic.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea (denumirile)

Vallée du Torgan

2.   Tipul indicației geografice

IGP – Indicație geografică protejată

3.   Categoriile de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

DESCRIERE TEXTUALĂ SUCCINTĂ

Indicația geografică protejată „Vallée du Torgan” este rezervată vinurilor liniștite roșii, roze, „gris”, „gris de gris” și albe.

Un vin „gris” este un vin roze cu o nuanță de roz foarte puțin intensă. Un vin „gris de gris” este un vin „gris” obținut doar din soiuri „gris”.

Vinurile care poartă indicația geografică protejată „Vallée du Torgan” și a căror fermentație malolactică este finalizată înainte de etapa ambalării prezintă un conținut maxim de aciditate volatilă de 13,26 mEq/l (0,65 g/l, exprimat în H2SO4) sau de 15,30 mEq/l (0,75 g/l, în H2SO4).

Valorile (minime sau maxime) ale tăriei alcoolice totale în volume, ale acidității totale și ale dioxidului de sulf sunt cele stabilite de normele europene.

Vinurile roșii prezintă culori mai mult sau mai puțin intense. Din punct de vedere atât olfactiv, cât și gustativ, au un caracter mediteraneean, îmbinând note de fructe roșii și de garigă care evoluează adesea spre note de mirodenii. Structura variază în funcție de vârstă și de profilurile de elaborare, dar, în general, vinurile prezintă taninuri coapte și fine.

Culorile vinurilor roze variază de la cel mai deschis gri, în cazul vinurilor „gris de gris”, la rozul cel mai intens, în funcție de soiurile utilizate și de tehnicile de macerare. Aceste vinuri prezintă prospețimea intensă caracteristică notelor fructate sau florale.

Cel mai adesea, vinurile albe au o culoare galben pal. Prezintă un echilibru între onctuos și proaspăt și evidențiază arome fructate, în general de fructe albe, de exemplu de piersică și caisă.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | 11 |
| Aciditatea totală minimă | |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

11

Aciditatea totală minimă

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

5.   Practici vitivinicole

5.1.   Practici oenologice specifice

În ceea ce privește practicile oenologice, vinurile trebuie să respecte obligațiile stabilite la nivelul Uniunii și în Codul rural și al pescuitului maritim.

5.2.   Randamente maxime

| 1. | Vinuri roșii
  80 de hectolitri per hectar |
| --- | --- |

1.

Vinuri roșii

80 de hectolitri per hectar

| 2. | Vinuri roze și albe
  90 de hectolitri per hectar |
| --- | --- |

2.

Vinuri roze și albe

90 de hectolitri per hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Recoltarea strugurilor, vinificarea și elaborarea vinurilor care poartă indicația geografică protejată „Vallée du Torgan” se efectuează pe teritoriul următoarelor comune din departamentul Aude: Paziols, Tuchan.

7.   Soiul/soiurile de struguri de vin

Agiorgitiko N

Alicante Henri Bouschet N

Alvarinho - Albariño

Artaban N

Assyrtiko B

Bourboulenc B - Doucillon blanc

Cabernet blanc B

Cabernet cortis N

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Calabrese N

Carignan N

Carignan blanc B

Carmenère N

Carricante

Chardonnay B

Chasan B

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N - Cinsault

Clairette B

Clairette rose Rs

Colombard B

Cot N - Malbec

Fiano

Floreal B

Gamay N

Gewurztraminer Rs

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gros Manseng B

Macabeu B - Macabeo

Marsanne B

Marselan N

Mauzac B

Merlot N

Monarch N

Montepulciano

Morrastel N - Minustellu, Graciano

Moschofilero Rs

Mourvèdre N - Monastrell

Muscaris B

Muscat d'Alexandrie B - Muscat, Moscato

Muscat de Hambourg N - Muscat, Moscato

Muscat à petits grains blancs B - Muscat, Moscato

Muscat à petits grains rouges Rg - Muscat, Moscato

Nielluccio N - Nielluciu

Négrette N

Parrellada B

Petit Manseng B

Petit Verdot N

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Piquepoul blanc B

Portan N

Primitivo N - Zinfandel

Prior N

Riesling B

Roditis Rs

Roussanne B

Saphira B

Sauvignac

Sauvignon B - Sauvignon blanc

Sauvignon gris G - Fié gris

Semillon B

Soreli B

Souvignier gris Rs

Sylvaner B

Syrah N - Shiraz

Tempranillo N

Terret blanc B

Touriga nacional N

Ugni blanc B

Verdejo B

Vermentino B - Rolle

Vidoc N

Viognier B

Voltis B

Xinomavro N

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

8.1.   Specificitatea arealului geografic și specificitatea produsului

La aproximativ treizeci de kilometri în linie dreaptă de Marea Mediterană și la est de Masivul Corbières, în departamentul Aude, situat în sudul Franței, în Languedoc-Roussillon, arealul geografic este format din comunele Tuchan și Paziols, aflate la poalele muntelui Tauch, care ajunge la o altitudine de 917 metri. Peisajul este format dintr-o zonă centrală, „ca o vale”, înconjurată de versanți abrupți. Vița-de-vie este cultura principală și acoperă peste 1 200 de hectare în aceste două comune.

La nord, limita este marcată de un pas îngust, după care drumul continuă spre Villeneuve. La est, platoul calcaros Serre d’en Mouysset se înalță formând o barieră în calea aerului dinspre mare. La sud, o șosea cu numeroase serpentine duce la limita departamentului Pyrénées-Orientales. În sfârșit, accesul spre vest se face printr-un defileu abrupt care urmează cursul râului Verdouble în direcția satului Cucugnan.

Pârâul Torgan, care a dat numele IGP „Vallée du Torgan”, este un curs de apă care coboară din Mont Tauch și se unește cu Verdouble.

Trecutul geologic al acestei zone este complex și a dat naștere unei foarte mari varietăți a solurilor. Printre cele aproximativ douăzeci de soluri astfel definite, cele mai reprezentate sunt șisturile, în zona de nord, coluviile calcaroase sau „grèzes” de la poalele muntelui Tauch, marnele din triasic, pudingurile sau conglomeratele formate din pietricele rotunjite de apă din zonele înalte din Paziols și de la est de Tuchan: toate aceste soluri conțin cantități semnificative de pietriș, iar profunzimea lor este scăzută spre medie. În sfârșit, zona centrală este formată din terase pietroase și din soluri argilo-calcaroase cu o profunzime mai mare.

Clima este de tip mediteraneean, caldă și uscată. Media anuală a precipitațiilor este de aproximativ 700 mm, ploile fiind concentrate într-un număr de zile limitat toamna și primăvara. Adesea, este vorba despre furtuni și averse violente. Nivelul de însorire este semnificativ. Un vânt puternic dinspre nord, numit Tramontana (sunt până la 200 de zile cu vânt pe an), poate sufla mai multe zile consecutive la peste 80 km/h. Acest vânt uscat este un aliat în lupta împotriva manei în perioada vegetativă și limitează riscurile unor atacuri de putregai nobil în timpul recoltării.

În secolul al XIX-lea, viticultura a ajuns să depășească alte activități agricole, în special cultivarea cerealelor și a măslinilor, aceste culturi având de suferit din cauza înghețurilor puternice din timpul unor ierni foarte aspre.

În urma crizei viticole din 1907, viticultorii-vinificatorii s-au organizat și au înființat crama cooperativă din Tuchan în 1913 și pe cea din Paziols în anul următor. Acest teritoriu este deosebit de propice pentru cultivarea viței-de-vie.

În februarie 1987, „vin de pays du Torgan” a fost recunoscut în 5 comune din departament. Din 1990, este limitat la cele două comune, Tuchan și Paziols, din motive dictate de coerența geografică și de caracteristicile produsului.

Soiurile de struguri utilizate pentru producția de „Vallée du Torgan” IGP sunt adaptate la condițiile de mediu ale teritoriului, în primul rând soiurile mediteraneene tradiționale, Carignan și Grenache Noir, care sunt perfect adaptate la o disponibilitate foarte redusă a apei în timpul verii și la solurile sărace și superficiale de pe pante. Gama este completată de alte soiuri tradiționale, precum soiurile Grenache albe și „gris”, Maccabeu, Cinsault, Muscat d’Alexandrie și Muscat à petit grain.

În urmă cu aproximativ cincisprezece ani, a început o muncă de replantare, fiind selecționate soiuri deosebit de bine adaptate la solurile și la clima zonei. În prezent, soiul Merlot are un rol preponderent și a fost plantat în solurile cele mai profunde, în special într-o zonă aluvionară din Paziols, de-a lungul râului Verdouble, permițând elaborarea unor vinuri care conferă flexibilitate și finețe în cadrul amestecului de soiuri. Soiul Marselan, plantat în solurile un pic mai sărace, și soiul Syrah conferă profilului vinurilor putere aromatică și complexitate.

Regulile de producție strict definite oferă o garanție referitoare la coacerea strugurilor și la calitatea produsului.

Datorită faptului că strugurii acestor soiuri sunt recoltați la maturitate deplină, vinul este concentrat, păstrând, totodată, flexibilitatea, prospețimea și intensitatea fructelor. Vinurile sunt prezentate fie ca vinuri dintr-un singur soi, fie ca vinuri obținute dintr-un amestec de soiuri.

Producția de vin din Torgan variază între 5 000 hl și 10 000 hl pe an și provine mai ales din crama cooperativă Tuchan-Paziols și dintr-o cramă particulară, volumele produse depinzând foarte mult de condițiile de secetă din timpul verii.

Producția cuprinde vinuri cu cele 3 culori, dar majoritatea vinurilor produse sunt roșii. Vinurile roze sunt în continuă dezvoltare, un element original fiind vinurile „gris de gris”, elaborate mai ales din struguri Grenache gris, soi foarte răspândit pe acest teritoriu.

8.2.   Legătura cauzală dintre specificitatea arealului geografic și specificitatea produsului

Vinurile cu IGP „Vallée du Torgan” au o identitate puternică, datorată caracteristicilor specifice ale arealului de producție. Profunzimea solurilor, între redusă și medie, clima mediteraneeană marcată și plantațiile de viță-de-vie aflate pe pante, la altitudini între 100 și 300 m, garantează controlul vigorii plantelor și un decalaj mediu anual de aproximativ zece zile al momentului coacerii strugurilor, față de plantațiile viticole din zona de coastă.

Clima strict mediteraneeană, caldă și uscată, cu un grad ridicat de însorire, favorizează coacerea perfectă a strugurilor din soiurile utilizate pentru IGP, permițând obținerea unor vinuri roșii cu arome de fructe roșii și de garigă, ce prezintă taninuri coapte și fine, precum și a unor vinuri roze, „gris” și albe ce prezintă un echilibru între onctuozitate, prospețime și expresie aromatică.

Această producție de vinuri „Vallée du Torgan” este avantajată și de dinamismul unor întreprinderi care dispun de o echipă de vânzări bine structurată ce promovează aceste vinuri pe piețele tradiționale franceze, către marii comercianți cu amănuntul și, deopotrivă, pe piețele de export.

Datorită acestei rețele de distribuție strâns legate de arealul de producție, vinurile „Vallée du Torgan” au dobândit în ultimii 20 de ani o reputație care le permite producătorilor să țintească spre o sporire a producției menită a răspunde cererii de pe piețele nou cucerite.

Vița-de-vie, aproape singura cultură a acestui teritoriu, marchează puternic peisajul și determină ritmul economiei celor două comune.

Plantația de viță-de-vie este un mozaic de mici parcele care contribuie mult la menținerea unor spații deschise într-un peisaj forestier vulnerabil la incendii, având, astfel, un rol esențial în conservarea biodiversității.

Îmbunătățirile aduse de viticultori-vinificatori de-a lungul generațiilor au permis promovarea turismului enologic, care, la rândul lui, sporește notorietatea produselor și le pune în valoare.

9.   Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Zona situată în imediata vecinătate

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Derogare de la producția în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Zona situată în imediata vecinătate, stabilită prin derogare pentru vinificarea și elaborarea vinurilor cu indicația geografică protejată „Vallée du Torgan”, este formată, pe baza Codului geografic oficial din data de 1 ianuarie 2022, din comunele limitrofe arealului geografic.

Departamentul Aude:

Albas, Albières, Auriac, Bouisse, Cascastel-des-Corbières, Coustouge, Cucugnan, Davejean, Dernacueillette, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Félines-Termenès, Fontjoncouse, Fraissé-des-Corbières, Jonquières, Lairière, Lanet, Laroque-de-Fa, Maisons, Massac, Montgaillard, Montjoi, Mouthoumet, Padern, Palairac, Quintillan, Rouffiac-des-Corbières, Saint-Jean-de-Barrou, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Salza, Soulatgé, Termes, Thézan-des-Corbières, Vignevieille, Villeneuve-les-Corbières, Villerouge-Termenès, Villesèque-des-Corbières.

Departamentul Pyrénées-Orientales:

Ansignan, Bélesta, Caramany, Cases-de-Pène, Cassagnes, Caudiès-de-Fenouillèdes, Espira-de-l'Agly, Estagel, Fenouillet, Fosse, Lansac, Latour-de-France, Lesquerde, Maury, Montner, Opoul-Périllos, Peyrestortes, Pia, Planèzes, Prugnanes, Rasiguères, Rivesaltes, Saint-Arnac, Saint-Martin-de-Fenouillet, Saint-Paul-de-Fenouillet, Salses-le-Château, Tautavel, Vingrau, Vira.

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

Indicația geografică protejată „Vallée du Torgan” poate fi completată cu denumirea unuia sau mai multor soiuri de struguri de vin.

Indicația geografică protejată „Vallée du Torgan” poate fi completată cu mențiunea „primeur” (vin tânăr) sau „nouveau” (vin nou).

Logoul IGP al Uniunii Europene figurează pe etichetă atunci când mențiunea „Indicație geografică protejată” este înlocuită cu mențiunea tradițională „Vin de pays”.

Link către caietul de sarcini al produsului

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5e316de2-332d-4137-9b0b-d3174f0bbdec

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---

| 4.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 158/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 158/23

---

Comunicare în atenția lui Maulawi Rajab și a lui Sultan Aziz, ale căror nume au fost adăugate pe lista menționată la articolele 2, 3 și 7 din Regulamentul (CE) nr. 881/2002 al Consiliului din 27 mai 2002 de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități asociate cu ISIL (Da'esh) și cu organizația Al-Qaida, în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2023/908 al Comisiei

(2023/C 158/08)

1.

Pe lista întocmită de acest comitet al ONU figurează:

| — | ISIL (Da'esh) și Al-Qaida; |
| --- | --- |

—

ISIL (Da'esh) și Al-Qaida;

| — | persoanele fizice sau juridice, entitățile, organismele și grupurile asociate cu ISIL (Da'esh) și Al-Qaida, precum și |
| --- | --- |

—

persoanele fizice sau juridice, entitățile, organismele și grupurile asociate cu ISIL (Da'esh) și Al-Qaida, precum și

| — | persoanele juridice, entitățile și organismele deținute sau controlate de oricare dintre aceste persoane, entități, organisme și grupuri sau care le sprijină în orice alt fel. |
| --- | --- |

—

persoanele juridice, entitățile și organismele deținute sau controlate de oricare dintre aceste persoane, entități, organisme și grupuri sau care le sprijină în orice alt fel.

Printre acțiunile sau activitățile care indică faptul că o persoană, un grup, o întreprindere sau o entitate „este asociat(ă) cu” ISIL (Da'esh) și Al-Qaida se numără:

| (a) | participarea la finanțarea, planificarea, facilitarea, pregătirea sau desfășurarea de acțiuni ori activități de către, împreună cu, sub numele, în numele sau în sprijinul ISIL (Da'esh) și al Al-Qaida ori ale oricărei celule, grupări afiliate, facțiuni disidente sau grupări derivate a acestora; |
| --- | --- |

(a)

participarea la finanțarea, planificarea, facilitarea, pregătirea sau desfășurarea de acțiuni ori activități de către, împreună cu, sub numele, în numele sau în sprijinul ISIL (Da'esh) și al Al-Qaida ori ale oricărei celule, grupări afiliate, facțiuni disidente sau grupări derivate a acestora;

| (b) | furnizarea, vânzarea sau transferul de arme sau de material militar conex oricăreia dintre acestea; |
| --- | --- |

(b)

furnizarea, vânzarea sau transferul de arme sau de material militar conex oricăreia dintre acestea;

| (c) | efectuarea de recrutări pentru oricare dintre acestea; sau |
| --- | --- |

(c)

efectuarea de recrutări pentru oricare dintre acestea; sau

| (d) | sprijinirea în alt fel a actelor sau activităților oricăreia dintre acestea. |
| --- | --- |

(d)

sprijinirea în alt fel a actelor sau activităților oricăreia dintre acestea.

2.

Maulawi Rajab și Sultan Aziz Azam pot adresa oricând Ombudsmanului ONU o cerere, însoțită de eventuale documente justificative, prin care să solicite reexaminarea deciziei de includere pe lista ONU menționată anterior. Cererile trebuie trimise la următoarea adresă:

| United Nations – Office of the Ombudsperson |
| --- |
| Room DC2-2206 |
| New York, NY 10017 |
| STATELE UNITE ALE AMERICII |

United Nations – Office of the Ombudsperson

Room DC2-2206

New York, NY 10017

STATELE UNITE ALE AMERICII

Tel. +1 2129632671

Fax +1 2129631300/3778

E-mail: ombudsperson@un.org

Pentru mai multe informații, a se vedea:

https://www.un.org/securitycouncil/sanctions/1267/aq_sanctions_list/procedures-for-delisting

3.

Persoanelor și entităților menționate în anexa I li se aplică următoarele măsuri prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 881/2002:

| (1) | înghețarea tuturor fondurilor și resurselor economice care aparțin, se află în proprietatea sau posesia ori sunt controlate, în mod direct sau indirect, de către persoanele și entitățile menționate în anexa I, inclusiv de către un terț care acționează în numele sau la ordinele acestora, precum și interdicția (pentru orice persoană sau entitate) de a pune fonduri și resurse economice, direct sau indirect, la dispoziția oricăreia dintre persoanele și entitățile incluse pe listă sau în beneficiul acestora (articolele 2 și 2a), precum și |
| --- | --- |

(1)

înghețarea tuturor fondurilor și resurselor economice care aparțin, se află în proprietatea sau posesia ori sunt controlate, în mod direct sau indirect, de către persoanele și entitățile menționate în anexa I, inclusiv de către un terț care acționează în numele sau la ordinele acestora, precum și interdicția (pentru orice persoană sau entitate) de a pune fonduri și resurse economice, direct sau indirect, la dispoziția oricăreia dintre persoanele și entitățile incluse pe listă sau în beneficiul acestora (articolele 2 și 2a), precum și

| (2) | interdicția de a furniza, în mod direct sau indirect, consiliere tehnică, asistență sau instruire în legătură cu activități militare, inclusiv, în special, formare și asistență legată de fabricarea, întreținerea și utilizarea de armament și materiale conexe de orice tip, oricăreia dintre persoanele sau entitățile menționate în anexa 1 (articolul 3). |
| --- | --- |

(2)

interdicția de a furniza, în mod direct sau indirect, consiliere tehnică, asistență sau instruire în legătură cu activități militare, inclusiv, în special, formare și asistență legată de fabricarea, întreținerea și utilizarea de armament și materiale conexe de orice tip, oricăreia dintre persoanele sau entitățile menționate în anexa 1 (articolul 3).

4.

| Comisia Europeană |
| --- |
| „Mesures restrictives” |
| Rue Joseph II 54 |
| 1049 Bruxelles/ Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Comisia Europeană

„Mesures restrictives”

Rue Joseph II 54

1049 Bruxelles/ Brussel

BELGIQUE/BELGIË

5.

De asemenea, li se atrage atenția persoanelor și entităților în cauză asupra posibilității de a contesta Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 2023/908 în fața Tribunalului Uniunii Europene, în conformitate cu condițiile prevăzute la articolul 263 al patrulea și al șaselea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

6.

În scopul unei bune administrări, se atrage atenția persoanelor și entităților incluse pe lista din anexa I asupra posibilității de a adresa o cerere autorităților competente ale statului (statelor) membru (membre) relevant(e) care figurează în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 881/2002, pentru a obține autorizarea de a utiliza, pentru nevoi esențiale sau plăți specifice, fonduri și resurse economice înghețate, în conformitate cu dispozițiile articolului 2a din regulamentul menționat.

---

(1)  JO L 255, 21.9.2016, p. 25.

1

(2)  JO L 116, 4.5.2023, p. 10.

2

(3)  JO L 139, 29.5.2002, p. 9.

3

---

Rectificări

| 4.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 158/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 158/25

---

Rectificare la Decizia Consiliului din 21 martie 2023 de numire a unui supleant în Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă pentru Danemarca

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europenen C 109 din 24 martie 2023
  )

(2023/C 158/09)

La pagina 71, articolul 1:

în loc de:

| „I. | REPREZENTANȚII GUVERNELOR”, |
| --- | --- |

„I.

se citește:

| „II. | ORGANIZAȚIILE SINDICALE ALE LUCRĂTORILOR”. |
| --- | --- |

„II.

---