# Euroopa Liidu C 188/30.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 188 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik30. mai 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 188

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik30. mai 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Regioonide komitee |
| | Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 154. istungjärk, 15.3.2023–16.3.2023 |
| 2023/C 188/01 | Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon teemal Talentide rakendamine Euroopa piirkondades | 1 |
| 2023/C 188/02 | Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon teemal Sotsiaaldialoogi tugevdamise algatus | 6 |
| | ARVAMUSED |
| | Regioonide komitee |
| | Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 154. istungjärk, 15.3.2023–16.3.2023 |
| 2023/C 188/03 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Idapartnerluse tulevik kohalikust ja piirkondlikust perspektiivist | 10 |
| 2023/C 188/04 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa arukaid maapiirkondi edendavad eesmärgid ja vahendid | 14 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Regioonide komitee

Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 154. istungjärk, 15.3.2023–16.3.2023

2023/C 188/01

Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon teemal Talentide rakendamine Euroopa piirkondades

1

2023/C 188/02

Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon teemal Sotsiaaldialoogi tugevdamise algatus

6

ARVAMUSED

Regioonide komitee

Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 154. istungjärk, 15.3.2023–16.3.2023

2023/C 188/03

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Idapartnerluse tulevik kohalikust ja piirkondlikust perspektiivist

10

2023/C 188/04

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa arukaid maapiirkondi edendavad eesmärgid ja vahendid

14

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Regioonide komitee |
| | Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 154. istungjärk, 15.3.2023–16.3.2023 |
| 2023/C 188/05 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Lühiajalise majutuse üüriteenused – kohalike kogukondade, ettevõtjate ja reisijate vajaduste tasakaalustamine | 19 |
| 2023/C 188/06 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Pestitsiidide säästev kasutamine | 43 |
| 2023/C 188/07 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Asbesti käsitleva direktiivi muutmine | 70 |
| 2023/C 188/08 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa meediavabaduse määrus | 79 |

III   Ettevalmistavad aktid

Regioonide komitee

Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 154. istungjärk, 15.3.2023–16.3.2023

2023/C 188/05

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Lühiajalise majutuse üüriteenused – kohalike kogukondade, ettevõtjate ja reisijate vajaduste tasakaalustamine

19

2023/C 188/06

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Pestitsiidide säästev kasutamine

43

2023/C 188/07

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Asbesti käsitleva direktiivi muutmine

70

2023/C 188/08

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa meediavabaduse määrus

79

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Regioonide komitee

Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 154. istungjärk, 15.3.2023–16.3.2023

| 30.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 188/1

---

Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon teemal „Talentide rakendamine Euroopa piirkondades“

(2023/C 188/01)

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE,

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Talentide rakendamine Euroopa piirkondades“;

Üldised märkused

| 1. | tervitab Euroopa Komisjoni teatist talentide rakendamise kohta Euroopa piirkondades ja toetab ettepaneku üldeesmärke, eelkõige seoses piirkondade ja linnade vaheliste erinevuste ja geograafilise lõhe ennetamisega nende suuruse ja tööealise elanikkonna oskuste alusel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab tõsiseid probleeme piirkondades, kus on oht langeda talentide arengulõksu – praegu on 82 sellist piirkonda 16 liikmesriigis (mis moodustavad peaaegu 30 % ELi elanikkonnast), mida mõjutab tõsiselt tööealise elanikkonna vähenemine, ülikoolilõpetajate ja kõrgkooli lõpetanute väike osakaal ning 15–39aastaste elanike negatiivne liikuvus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | avaldab tunnustust talendiotsingumehhanismile ning rõhutab oma ootusi selle kaheksa ettepaneku kiirele ja tõhusale rakendamisele Euroopa, kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tunnistab, et linnad ja piirkonnad peavad kiiresti ära kasutama nende strateegiate potentsiaali, et luua talentide ligimeelitamise ökosüsteemid, mis on kohandatud, koostalitlusvõimelised ja kohapõhised. See on eriti oluline piirkondade puhul, mis on langenud talentide arengulõksu ja mida eriti mõjutavad madal sündimus, tööealise elanikkonna vähenemine, ülikooli- ja kõrgharidusasutuste lõpetanute väike osakaal ning ajude äravool; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et demograafilisi muutusi, nende mitmetahulisi tagajärgi ja nende territoriaalset mõju on käsitletud mitmes Euroopa tuleviku konverentsi soovituses, mis nõuavad ELi institutsioonidelt järelmeetmeid (eelkõige ettepanek nr 47.7). Kodanikud soovisid saada konkreetseid poliitikameetmeid, et vältida ajude äravoolu teatavatest ELi piirkondadest ja riikidest ning vältida Euroopa talentide ja tööjõu äravoolu kolmandatesse riikidesse (ettepanek nr 47.7) ning tagada mahajäänud piirkondade kestlik areng ja demograafiline vastupanuvõime (ettepanek nr 15.9); |
| --- | --- |

5.

| 6. | on seisukohal, et rohe- ja digipöördest eriti mõjutatud piirkonnad, nagu söe- ja CO2-mahukad piirkonnad ning autotööstuspiirkonnad on talendiotsingumehhanismi peamised kandidaadid, kuna neil on märkimisväärne arv töötajaid, kes vajavad täiend- ja ümberõpet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles kasutama ära Euroopa oskuste aastat, kui nad rakendavad oma strateegiat talentide ligimeelitamiseks ja hoidmiseks oma territooriumil. Euroopa noortestrateegiaga edendatakse oskusi puudutavat poliitikat ja sotsiaalseid investeeringuid, et tegeleda paremate oskustega ja kohanemisvõimelise tööjõu nappusega. Noorteorganisatsioonid, sealhulgas kohaliku, piirkondliku, riikliku ja Euroopa tasandi erakondade noortekogud, peaksid samuti olema tihedalt kaasatud noorteküsimuste süvalaiendamisse ja Euroopa noorteaasta pärandisse; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab sellega seoses, kui oluline on töötada välja tõenditel põhinev poliitikakujundamine, sealhulgas vajadus viia läbi strateegilisi tulevikuanalüüse asjakohasel piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning kasutada juurdunud tulevikuanalüüsi metoodikat, et töötada välja kohapõhised stsenaariumid ja valmistuda erinevateks tulevikusuundadeks vastavalt erinevate pikaajaliste suundumuste ja tegurite koostoimele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab töö- ja eraelu tasakaalustamise algatustesse tehtavate sihtotstarbeliste investeeringute tähtsust ning julgustab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi jagama peresõbraliku poliitika parimate tavade näiteid; |
| --- | --- |

9.

Talentide arengu soodustamine kohapõhise poliitikaga

| 10. | rõhutab vajadust kasutada ära mentorluskavade potentsiaali ja edendada partnerlusi piirkondade vahel (linnad, maakogukonnad või terved piirkonnad), kaasates mitmetasandilise valitsemise koostöö põhimõtteid, et toetada alevite ja külade olulist rolli integreeritud territoriaalses arengus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | soovitab Euroopa Komisjonil suurendada jõupingutusi piirkondlike erinevuste vähendamiseks kohapõhise poliitikaga tugevdatud ühtekuuluvuspoliitika abil, mis tegeleks talentide rakendamise teemaga kõigis ELi piirkondades, tagades, et kõigil Euroopa Liidu piirkondadel on õiglane võimalus ühtsest turust kasu saada, avaldades positiivset mõju ELi konkurentsivõimele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pooldab seda, et territoriaalse mõju hindamine ja maapiirkondadele avalduva mõju hindamine muutuks tõhusaks vahendiks Euroopa Komisjoni kaheksandas ühtekuuluvusaruandes (1) esitatud ühtekuuluvuse mittekahjustamise põhimõtte rakendamisel, mille kohaselt ükski meede ei tohiks takistada lähenemisprotsessi ega suurendada piirkondlikke erinevusi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | soovitab põhjalikumalt analüüsida piirkondi, mis on sattunud talentide arengulõksu või sellest ohustatud, et selgitada välja piirkonnasisesed erinevused, probleemid ja võimalused. Poliitikameetmed peaksid hõlmama terviklikku meetmete kogumit, mis töötatakse välja ja mida rakendatakse kohandatud lähenemisviiside kaudu, mille puhul juhindutakse ühtekuuluvuspoliitikast ja mida täiendatakse valdkondlike strateegiatega; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kordab, et rohkem partnerlusele ja mitmetasandilisele valitsemisele keskenduval Euroopa poolaastal peaks olema aktiivne roll vajalike reformide edendamisel, eelkõige tööturul ning haridus- ja koolitussüsteemides, et stimuleerida talentide arengut; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et digi- ja rohepööre, mis nõuavad põhjalikku oskuste muutust, mõjutavad praegu ELi tööturu kvaliteeti ja kvantiteeti. Töötajate täiend- ja ümberõppe tähtsus, et valmistada neid ette uuteks töökohtadeks või uute ülesannete täitmiseks olemasolevatel kutsealadel koos uute tööviiside ja ettevõtete paindlikkusega kohaneda uute olude ja ühiskonna nõudmistega, on strateegilised eesmärgid, millega tegelevad ja mida toetavad ametiasutused kõigil valitsemistasanditel ning mis on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab vajadust jätkata õiglase ülemineku fondiga ja kavandada tulevane õiglase ülemineku fond (JTF 2.0) kestliku ülemineku vahendina, tuginedes kohalikule ja piirkondlikule perspektiivile ning õiglase ülemineku territoriaalsete kavade koostamisel ja rakendamisel saadud kogemustele. Vaja on üksikasjalikke analüüse, et teha kindlaks, millised piirkonnad ja sektorid ning nendega seotud tarneahelad ja tööjõud on kõige enam mõjutatud; |
| --- | --- |

16.

| 17. | peab vajalikuks rakendada maapiirkondade suhtes mitmesuguseid poliitikameetmeid, et võidelda rahvastikukaoga, mis põhjustab talentide lahkumist, eelkõige piirkondades, mida kliimamuutused kõige rohkem mõjutavad ning kus esineb raskeid ja püsivaid looduslikke või demograafilisi takistusi, nagu äärepoolseimad piirkonnad, saared ning kaugemad ja eraldatud piirkonnad, kus juurdepääs ressurssidele on sageli piiratum. Komitee kordab, et selliste piirkondade tulevik sõltub noorte talentide hoidmisest ja ligimeelitamisest, et nad saaksid seal saavutada oma elueesmärgid, ning noorte täielikust kaasamisest kohalikele probleemidele lahenduste otsimisel; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab, et haridus ja koolitus oleksid kättesaadavad igas vanuses inimestele ja kõigile sotsiaalsetele rühmadele nii füüsiliselt kohapeal kui ka kaugjuurdepääsu kaudu. Jagada tuleks ka teadmisi uuenduslike lähenemisviiside kohta oskuste omandamisel ja luua kogukonnakeskused, mis pakuvad mitmesuguseid teenuseid alates raamatukogudest kuni sotsiaaltööni. Samuti nõustub komitee sellega, kui oluline on laiendada töö- ja koolitusvõimalusi ning julgustada meetmeid töö- ja eraelu tasakaalustamiseks; |
| --- | --- |

18.

| 19. | peab hädavajalikuks edendada riiklikke poliitikameetmeid, millega toetatakse põllumajandusettevõtete moderniseerimist ja nende kohanemist kliimamuutustega ning julgustatakse noori spetsialiste põllumajandussektoris tegutsema, et lahendada põlvkondade vahetuse probleem. Selleks tuleb uuesti läbi mõelda ja toetada juurdepääsu sotsiaalse integratsiooni ja tööturule integreerimise programmidele, haridusele, kohalikul tasandil pakutavale oskuste täiendamisele ja ümberõppe võimalustele ning kultuuritegevusele; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tõstab esile, et arukad külad loovad uusi võimalusi maapiirkondade majanduse mitmekesistamiseks ja juurdepääsuks tööturule; nõuab intensiivset toetust maapiirkondadele, et täita 2030. aasta poliitikameetmete programmi, eelkõige et tugevdada digioskusi ja -haridust, turvalist ja kestlikku digitaristut, ettevõtete digipööret ja avalike teenuste digiüleminekut; väljendab heameelt, et maapiirkonnad on kaasatud Euroopa digiõiguste ja -põhimõtete deklaratsiooni digikümnendiks; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tunnistab naiste olulist rolli rahvastikukao ohus olevates piirkondades ning seetõttu edendab ja toetab meetmeid naistele võrdsete võimaluste loomiseks töökohtadel ja teenustes, mis on uuenduslikud, kestlikud ja loovad; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et liikmesriigid peavad kindlalt toetama poliitikat, mis soodustab tüdrukute ja naiste osalemist STEAM-hariduses (info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, teadus, tehnoloogia, inseneeria, kunst ja matemaatika), ning pakkuma stiimuleid töökohtade loomiseks sektorites, kus nende teadmisi saab rakendada; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et talentide arengulõksu sattunud piirkondade digiülemineku hoogustamine on oluline ka tugeva majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse huvides. Komitee teeb ettepaneku edendada digitaalset ühtekuuluvust kui Euroopa Liidu eesmärki, nii et saaks rajada asjakohase digitaalse taristu, mis tagaks, et kaugtöö, e-teenused ja digiõpe saaksid kõigile juurdepääsetavaks. Erilist tähelepanu tuleks pöörata ebasoodsas olukorras olevate ja haavatavate rühmade juurdepääsule digitaalsetele vahenditele; |
| --- | --- |

23.

| 24. | märgib, et Euroopa piirialade kodanikud ja ettevõtjad seisavad silmitsi arvukate õiguslike ja haldustakistustega, mis pärsivad majanduskasvu ja piiriülest koostööd, ning rõhutab vajadust piirideta Schengeni ala järele kõigi liikmesriikide jaoks, et hõlbustada üliõpilaste, töötajate ja ettevõtjate liikuvust, eriti piirialadel; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab sotsiaalse innovatsiooni rolli uute ideede, teenuste ja mudelite väljatöötamisel, et paremini lahendada ühiskondlikke probleeme, eelkõige tööhõive, hariduse, oskuste ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas, ning selle lisaväärtust kogukonna arengule ja sotsiaalteenuste parandamisele kohapeal. Sellega seoses rõhutab komitee sotsiaalmajanduse potentsiaali kutseõppes, ülikoolides ja kõigil haridustasanditel ning aktiivse tööhõivepoliitika valdkonnas, samuti oskuste ja pädevuste arendamisel; |
| --- | --- |

25.

| 26. | julgustab kasutama ESF+ fondi sotsiaalse innovatsiooni haru rahalisi vahendeid, et tugevdada innovatsioonisuutlikkust ning hõlbustada uuenduslike lahenduste ülekandmist ja täiustamist; |
| --- | --- |

26.

Hariduse tõhususe suurendamine ja tööturu vajadustele vastamine

| 27. | märgib, et kuigi olukord on ELis väga erinev, on hariduse ja koolituse uute standardite ja tavade väljatöötamisel ja rakendamisel üks peamisi probleeme see, mil määral need vastavad edukalt tööturu vajadustele. Oskuste nappus ja tööturu nõudlusele mittevastavus süvendavad territoriaalset ebavõrdsust ning sellega tuleb tegeleda hästi kavandatud, kohapõhiste ja piisavalt rahastatud meetmete abil; |
| --- | --- |

27.

| 28. | märgib, et kiired muutused tööturul seavad üha arvukamad inimesed ohtu kaotada töö aegunud või puudulike oskuste tõttu. Ajakohased oskused ja juurdepääs elukestvale õppele on olulisemad kui kunagi varem, eriti arvestades tehisintellekti kasvavat mõju Euroopa tööturule, mis tuleneb olemasolevate töökohtade ulatuslikust automatiseerimisest. Seetõttu tuleb erineva haridus- ja ametialase taustaga inimeste talentide arendamisel rakendada terviklikku ja tulevikku suunatud lähenemisviisi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | peab väga oluliseks, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused mõistaksid ülikoolide ning kutsehariduse ja -koolituse pakkujate tähtsust dünaamiliste innovatsiooni ökosüsteemide stimuleerimisel aruka spetsialiseerumise strateegiate ning tehnoloogilise ja sotsiaalse innovatsiooni kaudu. Kohalikud ülikoolid ja polütehnikumid saavad tõhusalt ära kasutada talente, arendada teadmusklastreid ja meelitada ettevõtteid oma piirkondadesse, tehes nendega koostööd programmide raames, mille eesmärk on koolitada töötajaid kohapeal vajalike uute oskuste omandamiseks. Samamoodi peavad ametiasutused arendama partnerlussuhteid ülikoolidega ning olema teadlikud vajadusest toetada ülikoole, sealhulgas investeerides kohalikku taristusse, näiteks digitaristusse; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab ka vajadust luua tingimused VKEdele ja mikroettevõtjatele innovatsiooni ökosüsteemides osalemiseks, et optimeerida nende piiratud eelarve- ja inimressursse. Sellega seoses toetab komitee komisjoni seisukohta, et VKEd saavad kasutada digitaalse innovatsiooni keskuse toetust uuendustele ja digiteerimisele; |
| --- | --- |

30.

Talentide ligimeelitamise, hoidmise ja liikuvuse sihipärane suurendamine

| 31. | märgib, et ELis tuleb ajude äravoolu ja sellega seotud nähtusi mõista ja hinnata mitmetasandilise valitsemise kontekstis. Juhib sellega seoses tähelepanu ohule, mida kujutab ajude äravool Euroopa projekti pikaajalisele jätkusuutlikkusele, eriti lähetavate ja vastuvõtvate piirkondade vaheliste erinevuste suurenemise korral; soovitab kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel luua kohalikud liidud, kaasates kõik sidusrühmad (ametiasutused, ettevõtjad, ülikoolid, valitsusvälised organisatsioonid jne), panustades sellise kohaliku poliitika kujundamisse ja rakendamisse, millega aidata leevendada ajude äravoolu ja kutsuda sotsiaalpartnereid etendama aktiivsemat rolli talentide väljaarendamises; |
| --- | --- |

31.

| 32. | julgustab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi korraldama kaugtöö üha suurenevaid võimalusi silmas pidades sihipäraseid teavituskampaaniaid, mille eesmärk on edendada elu väljaspool tiheasustusega linnu, keskendudes piirkondade paljudele atraktiivsetele omadustele; |
| --- | --- |

32.

| 33. | osutab demograafilistele suundumustele, mille tõttu on seaduslik ränne paljude Euroopa piirkondade jaoks ainus võimalus täita puudujääke oma tööturul; rõhutab, et kasvava tööjõupuuduse all kannatavad eriti uuenduslikud ettevõtted; kutsub seda silmas pidades intensiivistama dialooge piirkondlike ametiasutuste, ettevõtete, ülikoolide ja kõrgkoolide ning valitsusväliste organisatsioonide vahel, eelkõige piirialadel; toetab läbipaistvaid ja õiglasi sisserändesüsteeme, mis reageerivad tööjõupuudusele nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab, et piirkondades toimuv noorte osakaalu vähenemine, mida iseloomustab väljaränne ja sündimuse vähenemine, kujutab endast väiksemate omavalitsusüksuste jaoks äärmiselt ebasoodsat olukorda, sest neil on seetõttu raskem säilitada olulisi avalikke teenuseid ning hoogustada majandust, mis on hädavajalik elanikkonna alalhoidmiseks piirkonnas ja sinna meelitamiseks; |
| --- | --- |

34.

| 35. | nõuab, et rakendataks strateegilist lähenemisviisi kolmandate riikide kodanike integreerimisele ELi, kuna see võib hoogustada kohalikku majanduskasvu. Komitee tervitab oskuste ja talendi paketis esitatud meetmeid, sealhulgas uue veebipõhise tööotsingu vahendi käivitamist, ELi talendireservi katsealgatust eelkõige Ukrainast põgenevate inimeste jaoks, ning kava laiendada seda kolmandatest riikidest pärit kvalifitseeritud töötajatele, kes väljendavad huvi ELi kolimise vastu, sillutades sellega teed jätkusuutlikumale ja kaasavamale lähenemisviisile tööjõu liikuvuse ja kolmandate riikide lahenduste puhul; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab Euroopa tuleviku konverentsi käigus sõnastatud kodanike soovitusi, sealhulgas soovitust, et EL julgustaks liikmesriike lihtsustama sisserändajate vastuvõtmise ja integreerimise protsessi ning nende juurdepääsu ELi tööturule ning tagaks parema koostalitlusvõime erinevate pädevate asutuste vahel, parema teabevahetuse, kvalifikatsioonide lihtsama tunnustamise ja tõhusamad vahendid, nagu oskuste pakkumise ja nõudluse veebipõhine sobitamine; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nõuab kolmandate riikide kodanike puhul ELi pikaajalise elaniku staatuse ülekantavust, et tagada nende tõhus ELi-sisene liikuvus, mis võib parandada nende väljavaateid saada Euroopa ühiskonna väärtuslikuks liikmeks, võimaldada neil vältida ebakindlat tööd ja selle asemel asuda töökohtadele, kus neid vajatakse, aidates seeläbi tasakaalustada piirkondlikke erinevusi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | teeb komitee presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Komisjonile, Euroopa Parlamendile, ELi nõukogu eesistujariikidele Rootsile ja Hispaaniale ning Euroopa Ülemkogu eesistujale. |
| --- | --- |

38.

Brüssel, 16. märts 2023

Euroopa Regioonide Komitee president

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COM(2022) 34 final.

1

---

| 30.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 188/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 188/6

---

Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon teemal „Sotsiaaldialoogi tugevdamise algatus“

(2023/C 188/02)

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus sotsiaaldialoogi tugevdamise kohta Euroopa Liidus, (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus sotsiaaldialoogi tugevdamise kohta Euroopa Liidus, (1)

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Sotsiaaldialoogi tugevdamine Euroopa Liidus – selle täieliku potentsiaali ärakasutamine õiglasel üleminekul“, (2) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Sotsiaaldialoogi tugevdamine Euroopa Liidus – selle täieliku potentsiaali ärakasutamine õiglasel üleminekul“, (2)

1.

väljendab heameelt Euroopa Komisjoni sotsiaaldialoogi tugevdamise algatuse üle, sest selle eesmärk on seada sotsiaaldialoog otsuste tegemise keskmesse nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil, see käsitleb vajadust tugeva sotsiaaldialoogi järele kõigil tasanditel ning annab suuniseid selle kohta, kuidas kõige paremini tugevdada sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimisi;

2.

juhib tähelepanu sellele, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 152 aitab liit kaasa sotsiaalpartnerite vahelisele dialoogile, austades nende sõltumatust, ning komisjon vastutab vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 154 Euroopa sotsiaaldialoogi edendamise ja hõlbustamise eest. Komisjoni algatus kujutab endast ka Euroopa sotsiaalõiguste samba 8. põhimõtte rakendusmeedet. Selle põhimõtte kohaselt tuleb majandus-, tööhõive- ja sotsiaalpoliitika kujundamisel ja rakendamisel konsulteerida sotsiaalpartneritega. Seepärast tõstab komitee esile sellise koostoime tähtsust, rõhutades oma nõudmist suurendada Euroopa poolaasta protsessi läbipaistvust, mitmetasandilist osalust selles, selle demokratiseerimist ja sotsiaalpartnerite sisulist kaasamist protsessi;

3.

on seisukohal, et riikliku tasandi tööturureformid peavad aitama kaasa Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisele. Komitee ootab, et komisjon analüüsiks riiklike taaste- ja vastupidavuskavade tööjõureforme seoses nende konkreetsete aspektidega;

4.

rõhutab, et komisjoni algatus on kooskõlas Euroopa tuleviku konverentsi ettepanekutega, eelkõige ettepanekuga nr 13, milles käsitletakse sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimisi kui tööturgude kaasavaks muutmise viisi, ning ettepanekuga nr 39.5, mille kohaselt tuleks sobivad kodanikuühiskonna ja sotsiaaldialoogi mehhanismid ja protsessid tagada ELi otsustusprotsessi igas etapis;

5.

on veendunud, et sotsiaaldialoogi on vaja kiiresti tugevdada ELi, riiklikul, kohalikul ja valdkondlikul tasandil, sest üleminekud avaldavad suurt survet tööle ja kollektiivlepingutega hõlmatud töötajate osakaal on vähenenud (66 %-lt 2000. aastal 56 %-le 2019. aastal);

6.

rõhutab tõsiasja, et väiksemates ettevõtetes töötavad või ebatüüpilistes töösuhetes olevad töötajad ei ole tihti kaetud kollektiivlepingutega või on neis alaesindatud. Komitee märgib ka seda, et platvormitöötajad ei saa sageli kasutada ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste põhiõigusi, muu hulgas seetõttu, et puuduvad ühised suhtlusvahendid ja võimalus kohtuda veebis või isiklikult (3);

7.

märgib, et kui sotsiaaldialoogist peab saama ELi ja liikmesriikide jaoks tavapärane viis töötada välja töömaailma mõjutavat poliitikat, tuleb sotsiaaldialoogi edendada nii valdkondadevahelisel kui ka valdkondlikul tasandil. Selleks tuleks pidada kollektiivläbirääkimisi, toetada suutlikkuse suurendamist, arendada edasi kollektiivläbirääkimistega hõlmatuse tingimusi ja edendada aktiivselt sotsiaaldialoogi lisaväärtust;

8.

jagab komisjoni hinnangut, et sotsiaaldialoog annab olulise panuse sotsiaalse õigluse tagamisse, tõhusasse kriisiohjesse – eriti COVID-19 ajal – ja muutuste õiglasesse juhtimisse. Pandeemia ajal oli kohaliku ja piirkondliku tasandi sotsiaalpartneritel väga tähtis roll selles, et oluliste avalike teenuste osutamine jätkuks vaatamata keerulisele majandus- ja finantsolukorrale;

9.

jagab komisjoni arvamust, et sotsiaaldialoog ei ole kõikjal Euroopas kaugeltki piisaval tasemel. Komitee tuletab meelde, et valdkondlik sotsiaaldialoog, sealhulgas kohalikul ja piirkondlikul tasandil toimuv dialoog, on oluline eeltingimus kollektiivläbirääkimiste laiaulatusliku katvuse saavutamiseks;

10.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid piisava miinimumpalga direktiivi, (4) mille kohaselt nad peavad tagama, et ettevõtjad ja nende alltöövõtjad järgiksid riigihanke- või kontsessioonilepingute sõlmimisel ja täitmisel kohustusi, mis puudutavad palku, organiseerumisõigust ja kollektiivseid läbirääkimisi palgakujunduse üle;

11.

tunneb heameelt ettepaneku üle nimetada igas komisjoni peadirektoraadis ametisse sotsiaaldialoogi koordinaator ja pühenduda eri valdkondade sotsiaalpartnerite suuremale kaasamisele enne komisjoni tööprogrammi koostamist. See tagaks järjepidevama lähenemisviisi sotsiaalpartneritega konsulteerimisele ja kindlustaks, et nendega konsulteeritakse nõuetekohaselt vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 154;

12.

nõuab, et komisjoni algatusele järgneks püsiv haldusalane, rahaline, õiguslik ja poliitiline toetus Euroopa valdkondlikele sotsiaalpartneritele ja nende riikliku tasandi partneritele. Sellega suurendataks sotsiaalpartnerite suutlikkust nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil sotsiaaldialoogis osaleda, austades samal ajal nende sõltumatust ning järgides subsidiaarsuse põhimõtet ja liikmesriikide pädevusi;

13.

rõhutab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on otsustav roll sotsiaaldialoogi edendamisel, sest kohalikud ja piirkondlikud haldusasutused annavad tööd rohkem kui 12,3 miljonile töötajale, kes pakuvad mitmesuguseid avalikke teenuseid, (5) ning on oma piirkonna VKEdele ja kohalikule tööjõule kõige lähemal seisvad asutused. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, nagu ka töötajate organisatsioonid, tunnevad kohalikke olusid, mis on sotsiaaldialoogi ning kestlike ja paindlike kokkulepete parim eeltingimus. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama piisavate sotsiaaldialoogi struktuuride olemasolu, et soodustada kollektiivläbirääkimisi ja lahendada tööhõivega seotud asjaomaseid probleeme kohalikes ja piirkondlikes omavalitsustes;

14.

tõstab esile Euroopa valdkondliku sotsiaaldialoogi komitee (6) olulisust kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele kui tööandjatele, sest see komitee aitab tagada omavalitsuste ning nende töötajate vajaduste, huvide ja eripäradega arvestamist ELi õigusaktides, mis käsitlevad töökorraldust ja töötingimusi. Komitee rõhutab ka olulist tööd, mida see komitee on seni teinud sellistes olulistes küsimustes nagu restruktureerimine, digiüleminek, ränne ja võitlus diskrimineerimise vastu, töötervishoid ja tööohutus, võitlus kolmandate isikute poolse vägivallaga, sooline võrdõiguslikkus jne, ning kutsub sotsiaaldialoogi partnereid üles laiemalt kohustuma neid soovitusi rakendama;

15.

juhib tähelepanu sellele, et viidatakse hiljuti vastu võetud komisjoni teatisele „Talentide rakendamine Euroopa piirkondades“, milles märgitakse vajadust suurendada sotsiaalpartnerite kaasamist piirkondades, mis on sattunud või millel on oht sattuda talentide arengulõksu, sest see näib olevat otsustava tähtsusega kohapõhiste lahenduste väljatöötamiseks, et toetada paremaid töötingimusi ja piisavat palka ning tegeleda oskuste nappuse ja tööjõu puudusega;

16.

kutsub Euroopa sotsiaalpartnereid üles tegema koostööd komitee konsultatsiooniplatvormidega, näiteks piirkondlike keskuste võrgustikuga (RegHub), (7) mis pühendab 2023. aastal ühe oma konsultatsioonidest tööaja direktiivile, (8) mis on Euroopa sotsiaaldialoogi jaoks eriti oluline teema;

17.

märgib vajadust analüüsida, millist mõju avaldab tavapäraselt riiklike, piirkondlike või kohalike ametiasutuste osutatavate avalike teenuste (energia, vesi, transport, postiteenused jne) erastamine sotsiaaldialoogile ja kollektiivläbirääkimiste menetlusele. Komitee kordab vajadust säilitada sotsiaaldialoog ja kollektiivläbirääkimiste menetlus ning kehtestada meetmed, et vältida töötingimuste halvenemist pärast omandiõiguse muutumist;

18.

juhib tähelepanu asjaolule, et sagenenud on kolmandate isikute poolne vägivald eelkõige naiste vastu (9). Arvestades naiste suurt esindatust tavapäraselt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osutatavates teenustes (nt tervishoiu- ja sotsiaalteenused) ning kolmandate isikute poolse vägivalla toimepanijate ja ohvrite lähedust, mõjutab see ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste töötajaid;

19.

rõhutab sotsiaaldialoogi tähtsust seoses tööjõurände poliitika ja dialoogi parandamisega ning juhib selles kontekstis tähelepanu oma arvamusele „Seaduslik ränne. Oskustööliste ja andekate inimeste meelitamine ELi“ (10) ning ühissuunistele, mis käsitlevad rännet ja diskrimineerimisvastase võitluse tugevdamist kohalikes ja piirkondlikes omavalitsustes ning mis võeti vastu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste valdkondliku sotsiaaldialoogi komitees (11). Sellega seoses tõstab komitee esile ka Euroopa tuleviku konverentsi ettepanekut nr 41.1 käivitada kogu ELis teavituskampaania, mille eesmärk on suurendada kolmandate riikide kodanikke värbavate ELi ettevõtete teadlikkust selliste vahendite olemasolust nagu Euroopa tööturuasutuste võrgustik (EURES), ELi sisserändeportaal ja ELi vahend kolmandate riikide kodanike kutsekirjelduse koostamiseks. Lisaks peaks komisjon julgustama liikmesriike, et nad lihtsustaksid seaduslike rändajate vastuvõtmise ja integreerimise protsesse ning nende juurdepääsu ELi tööturule;

20.

kutsub üles parandama kolmandatest riikidest pärit töötajate võrdset kohtlemist, eelkõige seoses töötingimuste, ühinemis- ja liitumisvabaduse ning sotsiaalkindlustushüvitistega, võttes seejuures arvesse läbipõimunud ebasoodsate olude vorme nt soo, vanuse, seksuaalse sättumuse ja identiteedi, religiooni ja muu põhjal;

21.

juhib tähelepanu sellele, et Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO) pooldab seda, et tööturuasutused käsitleksid tööjõurännet koostöös sotsiaalpartneritega, eesmärgiga töötada välja usaldusväärne ja kestlik tööränne ning diskrimineerimisvastane poliitika, mis põhineb õigustel ja on järjepidev, võtab arvesse kohalikke ja piirkondlikke olusid ning võib sel moel aidata kaasa piirkondlikele kaasamisprotsessidele;

22.

väljendab heameelt oskuste ja talendi paketis esitatud lisameetmete üle, sealhulgas ELi talendireservi katseprojekti loomise üle, mis on konkreetselt suunatud inimestele, kes põgenevad Ukrainast Venemaa sissetungi eest, ning kavandatava ELi talendireservi üle, samuti kava üle laiendada seda ELis elavatele pagulastele. Komitee juhib tähelepanu sellele, et nende vahendite kavandamisel tuleb teha rohkem, et arvestada ka asjakohaste pehmete oskustega, mida tööotsijad saavad pakkuda, ning et töötada välja õiglased, juurdepääsetavad ja kasutajasõbralikud tööjõurände kavad, sest liiga bürokraatlikud menetlused võivad mõjutada pagulaste juurdepääsu tööturule, mis seab nad üha suuremasse ohtu, et nad peavad tegema ebakindlat tööd ning puutuvad kokku kuritarvitamise ja ärakasutamisega;

23.

tõstab esile Euroopa Tööjõuameti (ELA) rolli selle tagamisel, et tööjõu liikuvust ja sotsiaalkindlustuse koordineerimist käsitlevaid ELi eeskirju jõustatakse õiglasel, lihtsal ja tulemuslikul viisil. Selleks kasutatakse muu hulgas teavitamist, kooskõlastatud ja ühiseid kontrolle, tõhustatud halduskoostööd ning tööjõu liikuvuse edendamist eelkõige Euroopa tööturuasutuste võrgustiku (EURES) kaudu;

24.

väljendab heameelt selle üle, et ELi sotsiaalpartnerite tööprogrammi on lisatud küsimused, mis on seotud oskuste nappusega ja sellega, kuidas kõige paremini saavutada õiglast üleminekut. Komitee rõhutab piirkondade ja linnade rolli tööandjana nendes valdkondades ning nõuab seetõttu nende piisavat esindatust eri valdkondade sotsiaalpartnerite asjaomastel koosolekutel;

25.

väljendab heameelt nõukogu soovituse üle tagada õiglane üleminek kliimaneutraalsusele, sealhulgas vajadus integreerida õiglase ülemineku eesmärgid kõigil tasanditel poliitikakujundamisse ning julgustada piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi osalema aktiivselt õiglase ülemineku poliitika väljatöötamises, rakendamises ja järelevalves ning kaasama aktiivselt sotsiaalpartnereid riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, austades samal ajal nende sõltumatust;

26.

rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste keskset rolli tööandjana, et tagada sotsiaalpartnerite piisav kaasatus ja nende vajadustele kohandatud suutlikkuse suurendamine selliste poliitikameetmete elluviimises, mida toetatakse fondist Euroopa Sotsiaalfond+, ning julgustab omavalitsusi selles aktiivselt osalema. Komitee väljendab sellega seoses heameelt nõude üle, riigid, kellele on esitatud riigipõhine soovitus sotsiaaldialoogi kohta, kulutaksid vähemalt 0,25 % vahenditest sotsiaalpartnerite suutlikkuse suurendamise toetamiseks. Kui meetmeid võetakse üksnes liikmesriikide tasandil, jääb väärtuslik koostoime ära kasutamata;

27.

teeb komitee presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Komisjonile, Euroopa Parlamendile, ELi nõukogu eesistujariikidele Rootsile ja Hispaaniale ning Euroopa Ülemkogu eesistujale.

Brüssel, 16. märts 2023

Euroopa Regioonide Komitee president

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COM(2023) 38 final.

1

(2)  COM(2023) 40 final.

2

(3)  Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Platvormitöö tingimuste parandamine“ (ELT C 375, 30.9.2022, lk 45).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. oktoobri 2022. aasta direktiiv (EL) 2022/2041, mis käsitleb piisavat miinimumpalka Euroopa Liidus (ELT L 275, 25.10.2022, lk 33).

4

(5)  Eurofound, Representativeness of the European social partner organisations: Local and regional government sector and social services, 2020.

5

Representativeness of the European social partner organisations: Local and regional government sector and social services

(6)  Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste valdkondliku sotsiaaldialoogi komiteesse kuuluvad kaks teineteist vastastikku tunnustavat valdkondlikku sotsiaalpartnerit kohalike ja piirkondlike omavalitsuste sektoris – Euroopa Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Nõukogu (CEMR) ja Euroopa Avaliku Sektori Töötajate Ametiühingute Liit (EPSU).

6

(7)  https://portal.cor.europa.eu/reghub/Pages/default.aspx

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta (ELT L 299, 18.11.2003, lk 9).

8

(9)  https://www.etuc.org/en/document/safe-home-safe-work-final-report-national-country-studies

9

(10)  Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Seaduslik ränne. Oskustööliste ja andekate inimeste meelitamine ELi“ (ELT C 79, 2.3.2023, lk 59).

10

(11)  Sotsiaaldialoogi tekstide andmebaas – tööhõive, sotsiaalküsimused ja sotsiaalne kaasatus – Euroopa Komisjon (europa.eu).

11

---

ARVAMUSED

Regioonide komitee

Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 154. istungjärk, 15.3.2023–16.3.2023

| 30.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 188/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 188/10

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Idapartnerluse tulevik kohalikust ja piirkondlikust perspektiivist“

(2023/C 188/03)

| Raportöör: | Alin-Adrian NICA (RO/EPP) |
| --- | --- |
| Viitedokument: | omaalgatuslik arvamus |

Raportöör:

Alin-Adrian NICA (RO/EPP)

Viitedokument:

omaalgatuslik arvamus

I.   POLIITIKASOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | arvestades, et Venemaa sõda Ukrainas, mida toetab Valgevene, ning jätkuv oht Moldova ja Gruusia territoriaalsele terviklikkusele näitavad, et EL peab tugevamini toetama oma naabruses asuvate riikide vaba ja demokraatlikku teed; |
| --- | --- |

1.

| 2. | arvestades, et ELi liikmesriigid ja praegused Ida-Euroopa partnerriigid (Armeenia, Aserbaidžaan, Gruusia, Moldova Vabariik ja Ukraina) on võtnud kohustuse jätkata, uuendada ja tugevdada idapartnerlust, et see jääks ELi idapoolsete naaberriikidega tehtava koostöö juhtivaks platvormiks ja raamistikuks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | arvestades, et Euroopa kõige võimsam pikaajaline vastus Venemaa sissetungile on vabad ja demokraatlikud riigid Ida-Euroopas, Lõuna-Kaukaasias ja kaugemal oma tugevate kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, majanduslikult elujõuliste linnade ja Euroopa väärtustele pühendunud vastupanuvõimelise ühiskonnaga; |
| --- | --- |

3.

| 4. | arvestades, et kõigile partnerriikidele, kellele kehtivad kõik Helsingi kokkuleppes ja OSCE põhikirjas sätestatud õigused ja kohustused, on alati avatud Euroopa perspektiiv, tingimusel et nad täidavad ka Kopenhaageni kriteeriume; |
| --- | --- |

4.

II.   UUS IDAPARTNERLUSE MÄÄRATLUS

| 5. | väljendab heameelt Euroopa Ülemkogu 2022. aasta juuni otsuse üle anda Moldova Vabariigile ja Ukrainale ELi kandidaatriigi staatus ning tunnustada Gruusia edaspidist väljavaadet ühineda ELiga; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tunnustab kolme riigi – Gruusia, Moldova ja Ukraina (edaspidi „kolmik“) märkimisväärseid edusamme assotsieerimislepingute ning põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduslepingute rakendamisel; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väljendab heameelt selle üle, et 3. märtsil 2021 jõustunud ulatuslik ja laiendatud partnerlusleping Armeeniaga on ELi ja Armeenia suhetes oluline verstapost; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on seisukohal, et muuta ei tohiks idapartnerluse lähendamise ühist alust moodustavaid põhivaldkondi, st ühine pühendumine vabadusele, demokraatiale, õigusriigile ja inimõigustele, jätkates samal ajal tööd selliste ühiste eesmärkidega nagu soolise võrdõiguslikkuse edendamine, vähemuste ja keeleõiguste kaitse, kliimamuutuste vastu võitlemine, rohe- ja digipöörde edendamine, tugeva ja sõltumatu kodanikuühiskonna toetamine, vastupanuvõime ja jõukuse suurendamine ning majandussuhete süvendamine; rõhutab, et Valgevene riigis demokraatlike väärtuste edendamiseks on väga oluline jätkuvalt toetada Valgevene demokraatliku opositsiooni kõigil valitsustasanditel ja kodanikuühiskonda; |
| --- | --- |

8.

| 9. | juhib tähelepanu olulisele rollile, mis võib kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel olla põhivaldkondade kaitsmisel piirkondades ja kohalikes kogukondades ning ühiste eesmärkide saavutamisel, tagades samal ajal ELi subsidiaarsuse põhimõtte, lähendades kohalikke kodanikke Euroopa Liidule ja selle väärtustele; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab siiski, et idapartnerluse jätkuvaks eduks on vaja uuesti määratleda selle poliitilised eesmärgid ja mitmepoolne struktuur; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tunnistab, et pärast enam kui kümme aastat kestnud idapartnerluse koostööd võib täheldada idapartnerluse riikide riigipõhiste prioriteetide teisenemist, mis on tingitud erinevatest arenguvajadustest, riiklikest prioriteetidest ja integratsioonipüüdlustest, aga ka Venemaa agressioonipoliitikast, destabiliseerivast taktikast ja desinformatsioonist. Seepärast ootab komitee huviga Euroopa Komisjoni ettepanekut idapartnerluse tuleviku hindamiseks; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tõdeb, et idapartnerlus jääb asjakohaseks raamistikuks, mis ei ole oma täielikku piirkondlikku potentsiaali ammendanud ja võib jätkuvalt olla mõttekas kõigi partnerite jaoks, kui seda reformida, et määratleda riigipõhised eesmärgid ELi suhtes. Raamistiku paindlik formaat ja vahendid peaksid täiendama nii uute ELi kandidaatriikide kui ka teiste partnerite vajadusi, säilitades samal ajal ühised väärtused ja eeskirjad, vastastikused huvid ja kohustused; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tõstab esile, et idapartnerlus peaks olema rohkem tulemustele suunatud ning selle vahendeid ja töövorme tuleb kohandada vastavalt partnerite vajadustele, sealhulgas aidates kõige arenenumaid partnereid teel ELi liikmesuse poole; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub nii Euroopa Komisjoni kui ka partnerriikide valitsusi üles kaasama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi territoriaalse mõjuga koostööprioriteetide seadmisse (nt energiatõhusus, keskkond ja kliimamuutustega kohanemine, transpordiühendused, detsentraliseerimine ja avaliku halduse reform, kodanikuühiskonna toetamine) ning kaasama neid asjakohastesse idapartnerluse platvormidesse ja paneelaruteludesse, mida tuleks laiendada ka CORLEAPi esindajatele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib idapartnerluse koostöö positiivset mõju tavakodanike elule, kuid rõhutab asjaolu, et partnerluse nähtavust ja ELi panust tuleb varasemate saavutuste toel suurendada. Selleni on võimalik jõuda ka süstemaatilise koostöö kaudu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja nende kohalike liitudega; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tõdeb, et idapartnerluse eesmärkide saavutamiseks on vaja täiendavalt toetada kohalikku omavalitsust, mis on demokraatia alussammas ja nurgakivi, ning tervitab Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi tööd selles valdkonnas; |
| --- | --- |

16.

III.   POLIITIKASOOVITUSED

| 17. | pooldab kohandatud lähenemisviisi kasutamist idapartnerluse eesmärkide suhtes, et võtta arvesse ELi kandidaatriikide, potentsiaalsete kandidaatriikide ja teiste partnerite erinevaid vajadusi, kuna kõigile ei sobi ühesugune lähenemisviis. Riigipõhised vajadused tuleks kavandada nii, et arvesse võetaks ka piirkondade ja kohalike kogukondade erihuve; |
| --- | --- |

17.

| 18. | soovitab kujundada idapartnerluse geograafiline ulatus paindlikumalt, et võimaldada tihedamat koostööd teatavate riikidega, näiteks mõned Kesk-Aasia riigid, ning määratleda koostöövaldkonnad Lääne-Balkani riikidega; |
| --- | --- |

18.

| 19. | osutab, et uuendatud idapartnerluse raames tuleks poliitilise dialoogi (CORLEAP) ja territoriaalse koostöö kaudu üle kinnitada kohaliku ja piirkondliku võrgustumise aspekt. Sellega seoses võiksid Euroopa Regioonide Komitee ja CORLEAP oma liikmete ja partnerite kaudu anda panuse idapartnerluse territoriaalse tegevuskava rakendamisse vastastikuse koostöö ja vastastikuse õppimise mehhanismide kaudu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tunnistab, et partnerlus on aidanud luua raamistiku mitmele head valitsemistava edendavale projektile ja tugevdanud kodanikuühiskonda. Siiski on komitee seisukohal, et vastupanuvõime tugevdamiseks tuleks kõigil valitsustasanditel võtta meetmeid ja pakkuda uusi vahendeid; |
| --- | --- |

20.

| 21. | osutab, et idapartnerluse raames tuleks luua mitmetasandiline platvorm kestliku arengu eesmärkide viimiseks kohalikule tasandile. Kestliku arengu eesmärkide saavutamine piirkonnas soodustaks kohalike energiameetmete kasutuselevõttu ja alternatiivide juurutamist, et luua Venemaa energiaallikatest sõltumatud keskkonnasõbralikud süsteemid, parandades seega kohalike kogukondade ja kodanike toimetulekut ja vastupanuvõimet; |
| --- | --- |

21.

| 22. | soovitab luua idapartnerluse ühissekretariaadi, milles EL ja iga partner on nõuetekohaselt esindatud, sealhulgas kohaliku ja piirkondliku tasandi esindajad, ja mille eesmärk on võimendada rahalisi vahendeid ning määratleda ja kujundada projekte kooskõlas partnerluse peamiste poliitiliste eesmärkidega. Komitee on seisukohal, et ühine sekretariaat suurendaks nii liikmete vastutust projekti eest kui ka läbipaistvust, koordineerimist ja nähtavust; |
| --- | --- |

22.

| 23. | soovitab viivitamata ellu viia virtuaalse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste avaliku halduse akadeemia projekti, (1) et suurendada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkust idapartnerluses, edendada läbipaistvust ja head valitsemistava, võidelda korruptsiooni vastu ning abistada partnerriike detsentraliseerimisreformide läbiviimisel; |
| --- | --- |

23.

| 24. | toetab TAIEXi ja mestimisprogrammide laiendamist idapartnerluse riikide kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, et parandada nende haldussuutlikkust. Mestimisprojektide sidusrühmade võrgustiku laiendamine kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele avaldab kolmekordset mõju ning aitab lihtsustada projekti eesmärkide elluviimist; |
| --- | --- |

24.

| 25. | usub, et ELi ja idapartnerluse kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele suunatud sihtotstarbelised rahalised eraldised, mis määratakse 17 miljardi euro suuruse idapartnerluse majandus- ja investeerimiskava raames, aitaksid kaasa piiriülese ja territoriaalse koostöö laiendamisele, sealhulgas Euroopa territoriaalse koostöö rühmituste (ETKR) kaudu, ergutades seega parimate tavade jagamist ja kindlaksmääratud territoriaalsete eesmärkide vajadustele kohandatud projektide rakendamist; |
| --- | --- |

25.

| 26. | on seisukohal, et idapartnerlus võiks rohkem keskenduda praktilistele projektidele ja algatustele, mille eesmärk on suurendada idapartnerluse riikide ühendusi ELiga, eelkõige füüsilise taristu (maantee- ja raudteetransport, elektri- ja digitaalkaablid, mereteed, energiaühendused jne) valdkonnas, samuti nende integreerimiseks ELi digi- ja telekommunikatsiooniturule (nt rändlustasude kaotamine). Seepärast soovitab komitee pakkuda koheseid võimalusi majanduse valdkondlikuks integreerimiseks, sealhulgas sammud ELi siseturule integreerumiseks, ning rahalist abi enneolematul tasemel ja tempos, sealhulgas ka kohaliku ja piirkondliku ettevõtluse edendamise teel, eelkõige kolme riigi VKEde seas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub üles looma idapartnerluse raames investeerimisplatvormi, mis ühendaks rahvusvaheliste finantsasutuste jõupingutused ning annaks kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele võimaluse hõlbustada idapartnerluse raames projekte suutlikkuse suurendamise, tehnilise abi ja hea valitsemistava valdkonnas, et julgustada kestlikku territoriaalset arengut, hoida ära sotsiaalsed ja majanduslikud erinevused ning toetada kestliku arengu eesmärkide viimist kohalikule tasandile ja nende saavutamist asjaomases piirkonnas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | teeb seetõttu ettepaneku töötada Euroopa Nõukogu Arengupanga kogemuste põhjal välja idapartnerluse kohalike investeeringute mudel, et rahastada paljusid sotsiaalseid ja majanduslikke projekte, mida viivad ellu valitsustasandi, kohalikud ja piirkondlikud sidusrühmad ning avalik-õiguslikud asutused; |
| --- | --- |

28.

| 29. | on seisukohal, et partnerriikidele tuleks võimaldada paindlikkust nende jaoks kõige asjakohasemate programmide valimisel ning samal ajal ka kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele suunatud programmide prioriseerimisel, mis annaks Euroopa Regioonide Komiteele keskse rolli nende Euroopa partnerite kindlaksmääramisel, kes on valmis oma partneritega veelgi tihedamalt suhtlema; |
| --- | --- |

29.

| 30. | soovitab seada esikohale meetmed ja projektid, mille abil tegeletakse eelkõige rohe- ja digipöörde ning sotsiaal-majandusliku taastumise edendamisega, ning nõuab, et eelseisval idapartnerluse riikide riigipeade tippkohtumisel võetaks vastu majanduse taastamise, vastupanuvõime ja reformide tegevuskava; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab asjaolu, et partnerriigid on keskkonnaseisundi halvenemise vastu võitlemiseks sõlminud koostöölepingu, mille keskmes on eelkõige kliimameetmed, sealhulgas energeetika ja taristu, samuti jäätmete vähendamine ja elurikkuse säilitamine; |
| --- | --- |

31.

| 32. | toonitab, et halduslik detsentraliseerimine ja partnerriikide kohalike omavalitsuste hallatavate avalike küsimuste suurem osakaal on põhitegurid kõikehõlmava demokraatia tagamisel ja säilitamisel, et parandada inimeste osalemist, sealhulgas toetades uusi avalikkusega konsulteerimise meetodeid (kodanike paneelarutelud, osalusdemokraatia), korruptsioonivastaseid meetmeid, inimõiguste, sealhulgas vähemuste õiguste kaitset ning kohtusüsteemide parandamist, tuues samal ajal esile ELi põhiväärtused; |
| --- | --- |

32.

| 33. | soovitab idapartnerlusriikide kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel teha tihedamat koostööd kõigi partneritega (näiteks Euroopa Nõukogu ja Euroopa Poliitiline Ühendus), kelle eesmärk on edendada kohaliku arengu poliitikat, piirdumata pelgalt ELi laienemispoliitikaga. |
| --- | --- |

33.

Brüssel, 15. märts 2023

Euroopa Regioonide Komitee president

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kujundavad tulevast idapartnerlust“ (ELT C 79, 10.3.2020, lk 45).

1

---

| 30.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 188/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 188/14

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa arukaid maapiirkondi edendavad eesmärgid ja vahendid“

(2023/C 188/04)

| Raportöör: | Radim SRŠEŇ (CZ/EPP), Dolní Studénky vallavanem |
| --- | --- |

Raportöör:

Radim SRŠEŇ (CZ/EPP), Dolní Studénky vallavanem

POLIITIKASOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE,

Probleemid, millega me silmitsi seisame

| 1. | kordab oma toetust ELi maapiirkondade arengu pikaajalisele visioonile aastani 2040, (1) milles toetatakse territoriaalset ühtekuuluvust ja luuakse uusi võimalusi uuenduslike ettevõtete ligimeelitamiseks, kvaliteetsetele töökohtadele juurdepääsu tagamiseks, uute ja paremate oskuste edendamiseks, parema taristu ja teenuste tagamiseks ning kestliku põllumajanduse ja mitmekesise majandustegevuse rolli tugevdamiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et CO2-neutraalsuse saavutamine 2050. aastaks Euroopa rohelise kokkuleppe abil on hädavajalik Euroopa ühiskonna kasvava jõukuse, ELi heade elutingimuste säilitamise ja innovatsiooni toetamise jaoks, mis viib selle eesmärgi saavutamiseni ja tagab ELi konkurentsivõime ülemaailmsel tasandil; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tunnistab, et COVID-19 pandeemia ja Venemaa agressioon Ukraina vastu on toonud esile erakordse vajaduse vastupanuvõime järele kõigil ELi tasanditel – omavalitsustes, linnades, piirkondades ja liikmesriikides; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on seisukohal, et mitmete valdkondlike ja valdkondadevaheliste strateegiate ja poliitikameetmete (2) rakendamine rohe- ja digipöörde uues geopoliitilises kontekstis (3) on Euroopa peamiste eesmärkide saavutamise võti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on Lednice deklaratsiooni (4) silmas pidades veendunud, et kõik need kavad, tegevused ja toetus võivad viia ühise eesmärgini ainult siis, kui nendega tegeletakse terviklikult ja neid rakendatakse kõigi ELi elanike ja kogu ELi territooriumi hüvanguks, kasutades kõiki olemasolevaid ELi fonde, poliitikameetmeid ja vahendeid; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on veendunud, et maapiirkondi tuleb hinnata kui ruumi, milleta on võimatu saavutada ELi pikaajalist kestlikku arengut eespool nimetatud eesmärkide vaimus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et arukate külade kontseptsioon on uuenduslik ELi poliitikameede ja maaelu arengu vahend ja võib aidata kaasa maapiirkondade taaselustamisele, mis on ELi maapiirkondade arengupikaajalise visiooni peamine eesmärk; |
| --- | --- |

7.

Praegune olukord näitab meie haavatavust

| 8. | tunnistab, et EL on haavav kõigis kolmes kestliku arengu sambas – ühiskond, keskkond ja majandus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et maapiirkonnad moodustavad 80 % ELi territooriumist ja seal elab 30 % ELi elanikkonnast; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tunnistab, et elutingimused maa- ja linnapiirkondades on erinevad; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tajub riske, mis tulenevad väljastpoolt Euroopat pärineva energia võimalikust nappusest, mitmes ELi riigis esinevast suurest mullaerosioonist ja võimalikust veepuudusest; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et ELi territooriumi on vaja kohandada kliimamuutustest lähtuvalt, tuleb tagada elurikkus ning taastuvaid energiaallikaid tuleb kasutada laialdasemalt; |
| --- | --- |

12.

| 13. | juhib tähelepanu sellele, et paljusid neist ELi ees seisvatest põhiprobleemidest ei saa lahendada muul viisil kui maapiirkondade tõhusa toetamisega, kuna siiani ei ole seda tehtud piisavalt; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on mures selle pärast, et digiüleminek on väga aeglane ning taristu ja teenused puudulikud, mis piirab maapiirkondade majandusarengut. Elujõulise maakogukonna loomiseks on vaja tingimusi kaugtöö tegemiseks ja võimalusi ettevõtluse alustamiseks ja jätkamiseks samadel alustel linnapiirkondadega. Hõredalt asustatud aladel aitaks stabiilne ja kvaliteetne ühenduvus tegutseda nii kõrgtehnoloogilistel, andmemahukatel kui ka tööstusettevõtetel. Praegu on internetiühenduses suuri erinevusi – maakohad ja hõredalt asustatud piirkonnad on linnalistest piirkondadest kõvasti maha jäänud. Võimalus pakkuda sotsiaalteenuseid lairiba- või mobiilsidevõrkude kaudu on valdade ja piirkondade jaoks väga oluline. See nõuab aga paremat katvust ja võrkude kiiremat andmeedastust. Kehva ühenduvusega omavalitsuste kodanikud on digitaalse tõrjutuse ohus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kordab, et digiüleminek muudab tööturgu põhjalikult ning et 2040. aastal on 40 %-l ELi tööealisest elanikkonnast kõrgharidus, (5) kusjuures tööturul on ülekaalus nn digitaalsed põlvkonnad Y ja Z; |
| --- | --- |

15.

| 16. | on veendunud, et arukate külade kontseptsiooni rakendamise näited toovad esile, kui oluline on see uus muutuste vahend inimeste ja territooriumi tervikliku lähenemisviisi jaoks, (6) mis ühendab arukaid omavalitsusi, arukaid linnu ja arukaid piirkondi arukas ELis; |
| --- | --- |

16.

Üleskutse tegudele

| 17. | on veendunud, et ELi heaolu sõltub kogu liidu territooriumi olukorrast ja võrreldavate elutingimuste loomisest igas vanuses, igasuguse hariduse ja sotsiaalse staatusega elanike jaoks kõikjal ELis; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub seetõttu Euroopa Komisjoni ja kaasseadusandjaid üles koostama terviklikku ülevaadet ELi arengu kohta, milles tunnistatakse, et maapiirkondade areng on kõigi ELi kodanike jaoks eluliselt tähtis; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub ELi institutsioone, liikmesriike ja piirkondi üles kasutama ära arukate külade kontseptsiooni täielikku potentsiaali Euroopa poliitika ja maapiirkondade arengu uue ja uuendusliku vahendina. Digitaalsed ja tehnoloogilised muutused pakuvad uusi väljakutseid ja võimalusi ka maapiirkondade elukvaliteedi ja teenuste kvaliteedi parandamiseks. Need loovad uusi võimalusi maapiirkondade majanduse mitmekesistamiseks ja tööturule juurdepääsuks. See võib kokkuvõttes aidata lahendada maapiirkondade praegusi demograafilisi probleeme, hoida noori maapiirkondades ning pöörata ümber rahvastikukao ja ajude äravoolu suundumused; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub üles rohkem toetama maapiirkondi Euroopa ja liikmesriikide tasandil, et võimaldada arukate külade ning toimivate linna- ja maapiirkondade vaheliste sidemete arendamist – pöörates erilist tähelepanu mägipiirkondadele, piirialadele, äärepoolseimatele piirkondadele ning majanduslikult, sotsiaalselt ja demograafiliselt ohustatud maapiirkondadele ja saartele, mida kõiki tuleb käsitleda eriti haavatavatena –, luues maal elutingimused, mis on võimalikult lähedased linnapiirkondade omadele. Maapiirkondi tuleks vaadelda kui kultuurilist ala, mida juhitakse arukatest küladest, mille majandus on mitmekesine ja mille lahutamatu ja vaieldamatult oluline osa on põllumajandus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et ELi poliitika peaks edendama nende paikade ligitõmbavust ning kaitsma nende elukvaliteeti ja maaelanikkonda, tagades võrdse juurdepääsu teenustele ja võimalustele. See ei puuduta mitte ainult ühtekuuluvuspoliitikat, vaid ka ELi põllumajandus-, ühtset turu, konkurentsi-, keskkonna- ja energiapoliitikat ning seejuures peab arvestama muutuvaid tehnoloogilisi võimalusi ja muutusi ühiskonnas, mis on ajendatud üleeuroopaliste eesmärkide saavutamiseks tehtud jõupingutustest; |
| --- | --- |

21.

| 22. | soovitab arukate külade loomisel kohaldada seitset põhimõtet:






  — | suunamuutuse põhimõte, mille puhul muutuvad tehnoloogilised vahendid võimaldavad inimestel teha kaugtööd kodust või oma kogukonnast ning saada teenuseid kodus; |
| --- | --- | --- |

22.

—

suunamuutuse põhimõte, mille puhul muutuvad tehnoloogilised vahendid võimaldavad inimestel teha kaugtööd kodust või oma kogukonnast ning saada teenuseid kodus;

| — | lühikeste vahemaade põhimõte, mis viib kohaliku tootmise ja tarbimiseni, kasutades 3E põhimõtteid (7); |
| --- | --- |

—

lühikeste vahemaade põhimõte, mis viib kohaliku tootmise ja tarbimiseni, kasutades 3E põhimõtteid (7);

| — | inimeste ja kogukondade, kohaliku majanduse ja keskkonna vastupanuvõime põhimõte; |
| --- | --- |

—

inimeste ja kogukondade, kohaliku majanduse ja keskkonna vastupanuvõime põhimõte;

| — | ühe, samaaegselt mitme mõjuga lahenduse põhimõte, st terviklik lähenemisviis; |
| --- | --- |

—

ühe, samaaegselt mitme mõjuga lahenduse põhimõte, st terviklik lähenemisviis;

| — | tõhusate lahenduste leidmiseks tehtava koostöö põhimõte – omavalitsuste ühendamine, lahendamaks ühist huvi pakkuvaid küsimusi, mis ei ole seotud piirkondade halduspiiridega; |
| --- | --- |

—

tõhusate lahenduste leidmiseks tehtava koostöö põhimõte – omavalitsuste ühendamine, lahendamaks ühist huvi pakkuvaid küsimusi, mis ei ole seotud piirkondade halduspiiridega;

| — | ühtekuuluvuse ja täiendavuse põhimõte, kui arukaid külasid ja arukaid linnu arendatakse arukates piirkondades koostöö kaudu nii horisontaalselt kui ka vertikaalselt, ühtlustades võimalusi ja vähendades pingeid; |
| --- | --- |

—

ühtekuuluvuse ja täiendavuse põhimõte, kui arukaid külasid ja arukaid linnu arendatakse arukates piirkondades koostöö kaudu nii horisontaalselt kui ka vertikaalselt, ühtlustades võimalusi ja vähendades pingeid;

| — | nn tõenditel põhineva otsustusprotsessi põhimõte, mis tugineb avatud andmetele ja menetluste läbipaistvusele, kui avalikest allikatest saadud andmed on avaliku halduse asutustele, kodanikele ja ettevõtjatele kättesaadavad uute lahenduste jaoks, et luua inimeste, kogukondade ja ettevõtete jaoks head tingimused; |
| --- | --- |

—

nn tõenditel põhineva otsustusprotsessi põhimõte, mis tugineb avatud andmetele ja menetluste läbipaistvusele, kui avalikest allikatest saadud andmed on avaliku halduse asutustele, kodanikele ja ettevõtjatele kättesaadavad uute lahenduste jaoks, et luua inimeste, kogukondade ja ettevõtete jaoks head tingimused;

| 23. | on seisukohal, et see lähenemisviis nõuab mitmeid uusi lahendusi, mis on kohandatud eri piirkondadele ja konkreetsetele maakogukondadele, mis tähendab ka innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevuse märkimisväärset toetamist nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil; |
| --- | --- |

23.

| 24. | peab oluliseks, et kõigile elanikele igal pool ELis pakutaks teenuseid teatud tähtaja jooksul, mis määratakse kindlaks iga maapiirkonna konkreetsete olude põhjal; leiab, et muutuvas „arukas“ maakeskkonnas vajab teadus- ja arendustegevus toetust kõigis eluvaldkondades; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nõuab, et taristu ehitamisel arvestatakse selle kriteeriumiga; Arvesse tuleb võtta ka seda, et maantee- ja raudteetransporditaristu arendamine on sama oluline kui 5G-võrkude ja asjaomase digitaalse taristu arendamine; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nõuab intensiivset toetust maapiirkondadele, et täita 2030. aasta poliitikaprogrammi, (8) eelkõige et tugevdada digioskusi ja -haridust, turvalist ja kestlikku digitaristut, ettevõtete digipööret ja avalike teenuste digiüleminekut. Komitee väljendab heameelt selle üle, et maapiirkonnad lisati Euroopa deklaratsiooni digiõiguste ja -põhimõtete kohta digikümnendiks; (9) |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab vajadust vältida digitaalselt tõrjutud kogukondade ja digitaalselt tõrjutud paikkondade tekkimist, et mitte süvendada erinevusi ühiskonnas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nõuab kõigi piirkonnas reaalselt kättesaadavate taastuvate energiaallikate kasutamist ning kohaliku energiatootmise ja -tarbimise (tootvate tarbijate arendamine) ulatuslikku toetamist; |
| --- | --- |

28.

| 29. | nõuab, elamute energiatõhusa ehitamise ja renoveerimise toetamist maapiirkondades, et luua head tingimused praegustele elanikele ja soodustada uute inimeste saabumist; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub üles looma paremaid tingimusi mitmekesiste väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arendamiseks ning tagama, et idufirmadest saaks maapiirkondade arukate omavalitsuste arendamise loomulik osa; |
| --- | --- |

30.

| 31. | peab idufirmade külade algatust arukate külade arendamise oluliseks osaks, et panna neile majanduslik alus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, et aruka spetsialiseerumise strateegiate rakendamine on kogu ELis innovatsiooni jaoks ühesuguse tähtsusega, sealhulgas maapiirkondade jaoks; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kutsub üles arendama häid valitsemistavasid, sealhulgas digitaalset avalikku haldust, mis võimaldab maapiirkondades elavatele inimestele kaugjuurdepääsu munitsipaal-, piirkondlikele ja riiklikele teenustele. Sellega peab kaasas käima haldustoimingute lihtsustamine; |
| --- | --- |

33.

| 34. | nõuab, et haridus oleks kättesaadav igas vanuses inimestele nii füüsiliselt kohapeal kui ka kaugjuurdepääsu kaudu ning et loodaks kogukonnakeskused, mis pakuvad mitmesuguseid teenuseid alates raamatukogudest kuni sotsiaaltööni; |
| --- | --- |

34.

| 35. | nõuab, et kvaliteetne tervishoid ja sotsiaalhoolekanne oleksid detsentraliseeritud, omavahel ühendatud ja korraldatud nii, et inimesed saaksid elada oma kodudes kogu elu jooksul; |
| --- | --- |

35.

| 36. | märgib, et väga kasulik on arendada kaugmeditsiini, üldiselt e-tervise ja ka uute valdkondade (nt virtuaalreaalsus) võimalusi, mis võivad olla abiks mitmes valdkonnas alates kutsealasest haridusest kuni sotsiaalhoolekandeni; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nõuab, et integreeritud päästesüsteem toimiks mitte ainult üksikutes liikmesriikides, vaid ka vastastikuse piiriülese koostöö kaudu, eriti piirialadel, võimaldades seega hädaolukordadele kiiresti reageerida; |
| --- | --- |

37.

| 38. | soovib toetust kaasaegse põllumajanduse ja biomajanduse (rannikualadel ka meremajanduse) arendamiseks ning toorainete ja materjalide vastutustundlikuks käitamiseks ringmajanduse tähenduses; on veendunud, et agrometsandus, arukas põllumajandus, akvapoonika ning muud valdkonnad ja tavad lihtsustavad inimeste tööd põllumajanduses ning suurendavad ka Euroopa omavarustatust toiduga ning aitavad võidelda erosiooni vastu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palub, et võetaks arvesse kvalifitseeritud töökohtadel töötavate inimeste arvu eeldatavat suurenemist olenemata asukohast (nt loomevaldkonnas töötavad inimesed) ja nende maapiirkondadesse elama asumist; |
| --- | --- |

39.

| 40. | nõuab, et uusi lahendusi selles valdkonnas toetataks arusaamaga, et uut Euroopa Bauhausi ei kohaldata mitte ainult linnades, vaid ka sellise maastiku loomise suhtes, milles võetakse arvesse mitmekesisust, tuletades meelde vajadust säilitada ja arendada elurikkust; |
| --- | --- |

40.

| 41. | soovitab kaaluda finantsilisest perspektiivist, asjaolu,, et kliimamuutustega kohanemise võime, elurikkuse säilitamine ja metsade kvaliteedi säilitamine sõltuvad peamiselt maapiirkondade arukast arengust; juhib tähelepanu detsentraliseeritud veepuhastuse potentsiaalile väikestes omavalitsustes, et parandada vee säilitamist maastikul; |
| --- | --- |

41.

| 42. | nõuab, et loodaks tingimused aktiivseks liikuvuseks (taristu motoriseerimata transpordile), et tugevdada kohalike elanike tervislikke eluviise ja arendada veelgi kestlikku turismi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | rõhutab autonoomse puhta liikuvuse põhimõttelist panust arukate külade arendamisse; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kutsub üles tagama, et kogukonnatöö toetamine toimuks viisil, mis kaitseb haavatavaid elanikkonnarühmi, eelkõige naisi; sotsiaaltöö parandab maapiirkondades tõrjutud elanikkonnarühmade elutingimusi ja parandab tõrjutud kogukondadest pärit laste eluväljavaateid; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rõhutab, et arukad külad peaksid saama regionaalarengupoliitika lahutamatuks osaks ja looma sünergiat olemasolevate vahenditega, nt LEADER/kogukonna juhitud kohalik areng (CLLD). Selle töö käigus peaksid valitsused ja kõigi tasandite institutsioonid kaasama kohalikud algatusrühmad oma programmitöösse terviklikumalt. Arukad külad, mida võivad hallata kohalikud tegevusrühmad, võivad suurendada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

45.

| 46. | on veendunud, et maapiirkondade arengu toetamisega eespool nimetatud meetmete abil saavutatakse Euroopa vastupanuvõime märkimisväärne tugevdamine, tagatakse parem elukvaliteet mitte ainult nendes piirkondades, vaid ka maapiirkondade muutused mõjutavad ka linnu, suurendatakse ELi konkurentsivõimet, parandatakse keskkonna kvaliteeti ja tugevdatakse sotsiaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

46.

| 47. | juhib tähelepanu sellele, et probleemide ulatus nõuab rahaliste vahendite ja kõigi tegevuste tugevat koondamist maapiirkondadesse, sh linna- ja maapiirkondade vaheliste sidemete arendamist. Komitee peab vajalikuks ühendada arenguvahendid, vähendada nende killustatust ning tugevdada sünergiat LEADER/CLLD, arukate külade algatuste ja kohalike tegevusrühmade vahel, mida toetavad kõik Euroopa rahastud, sh Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond, ÜPP kavad ja taasterahastu „Next Generation EU“. Kõik need vahendid on maapiirkondade sidusa arengu edendamiseks väga tähtsad; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kutsub üles järk-järgult muutma ELi vahenditest antava toetuse jaotamise kriteeriume, et võtta arvesse ELi maapiirkondade territoriaalset osakaalu ja nende omavalitsuste arvu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | nõuab, et 2027. aasta järgne ühtekuuluvuspoliitika sisaldaks ELi tasandil vahendite piirkondlikku suunamist ja konkreetset eraldamist maapiirkondadele, ning mille jaoks on partnerluslepingutes ette nähtud miinimummäär. Maapiirkondadele avalduva mõju hindamise mõttes ja lähtuvalt ühtekuuluvuse mittekahjustamise põhimõttest peaks see kehtima ka ELi eelarve teiste territoriaalse mõõtmega poliitikavaldkondade, sealhulgas taasterahastu „Next Generation EU“ võimaliku järeltulija suhtes; |
| --- | --- |

49.

Järelevalvekord

| 50. | tervitab maapiirkondade arengu jälgimise näitajate kehtestamiseks maapiirkondade vaatluskeskuse loomist, arvestades, et andmete kättesaadavus vähemalt NUTS3 tasandil on kõigis ELi riikides väga oluline; peab oluliseks, et liikmesriigid esitaksid need andmed igal aastal üldsusele, sealhulgas teadusringkondadele kättesaadavas avatud andmevormingus; |
| --- | --- |

50.

| 51. | juhib tähelepanu tungivale vajadusele minna kaugemale uuest territoriaalsest tegevuskavast aastani 2030 ja ELi maapiirkondade arengu pikaajalisest visioonist, et luua Euroopa maaelu tegevuskava, mille abil saaks kasutada konkreetseid näitajaid, et kontrollida struktuurifondide kasutamist artiklis 174 nimetatud piirkondades. Need näitajad tuleks kehtestada nii põhinäitajatena kogu maapiirkondade territooriumi jaoks, nt digitaalse taristu valdkonnas, kui ka erinäitajatena, võttes arvesse konkreetset olukorda üksikutel territooriumidel – koos konkreetsete andmetega mägipiirkondade, saarte, maapiirkondade ning demograafilise ja tööstusliku taandarenguga piirkondade jne kohta. Need näitajad tuleks määratleda allpiirkondlikul tasandil (nt NUTS 3 ja LAU), kus esinevad suurimad erinevused arengus, ning neid tuleb kasutada maapiirkondadele avalduva mõju hindamiseks kõigis ELi poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kutsub komisjoni üles lisama ELi maapiirkondade arengu pikaajalise visiooni rakendamise hindamisaruandesse ettepanekuid eesmärkide ja näitajate kohta; palub komisjonil teha ettepanekuid selle kohta, kuidas integreerida need eesmärgid olemasolevatesse ELi järelevalvesüsteemidesse (nt Euroopa poolaastasse); |
| --- | --- |

52.

| 53. | kutsub liikmesriike ja piirkondi üles tegema koostööd nende näitajate loomisel ja rakendamisel, et mõõta muutusi maapiirkondades; |
| --- | --- |

53.

| 54. | tunnistab võimalusi, mida pakub süstemaatiline pidev andmete kogumine, nt satelliitide kaudu, ning nõuab nende asjakohast kasutamist; |
| --- | --- |

54.

| 55. | on teadlik, et elukvaliteeti ei saa hinnata ainult kvantitatiivselt. Soovib seetõttu ELi toetust teadusprojektidele, mis viivad muude, eelkõige kvalitatiivsete näitajate ja meetodite loomiseni, võimaldades analüüsida maapiirkondade olukorda ja arengudünaamikat, et saada terviklikku ülevaadet sellest arengust ning toetada kõige tõhusamaid meetmeid ELi territooriumi ja ühiskonna edasiseks arendamiseks. |
| --- | --- |

55.

Brüssel, 15. märts 2023

Euroopa Regioonide Komitee president

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COM(2021) 345 final.

1

(2)  Näiteks kaheksas keskkonnaalane tegevuskava, nullsaaste tegevuskava, elurikkuse strateegia aastani 2030, kava „REPowerEU“, „Digikompass 2030“, 2030. aasta poliitikaprogramm „Tee digikümnendisse“.

2

(3)  COM(2022) 289.

3

(4)  https://memportal.cor.europa.eu/Handlers/ViewDoc.ashx?doc=COR-2022-05357-00-00-DECL-TRA-ET.docx

4

(5)  Lutz, W., Goujon, A., Kc, S., Stonawski, M. and Stilianakis, N., Demographic and Human Capital Scenarios for the 21st Century: 2018 assessment for 201 countries, EUR 29113 EN, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2018, ISBN 978–92-79-78024-0 (veebis), JRC111148.

5

Demographic and Human Capital Scenarios for the 21st Century: 2018 assessment for 201 countries

(6)  Vt näiteid headest tavadest, mida tutvustati Euroopa Ülemkogu Tšehhi eesistumise raames 2022. aastal Jeseníkis toimunud konverentsil „Innovatiivne piirkond – võimalused ja probleemid“: https://mmr.cz/en/microsites/pres/akce/cz-pres-konference-inovativni-region-prilezitosti.

6

(7)  Economy, efficiency and effectiveness (kestlikkus, tõhusus, tulemuslikkus).

7

(8)  COM(2021) 574 final.

8

(9)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/european-declaration-digital-rights-and-principles

9

---

III Ettevalmistavad aktid

Regioonide komitee

Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 154. istungjärk, 15.3.2023–16.3.2023

| 30.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 188/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 188/19

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Lühiajalise majutuse üüriteenused – kohalike kogukondade, ettevõtjate ja reisijate vajaduste tasakaalustamine“

(2023/C 188/05)

| Raportöör: | Veneto maavolikogu esimees ja liige Roberto CIAMBETTI (IT/ECR) |
| --- | --- |
| Viitedokument: | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse lühiajalise majutuse üüriteenustega seotud andmete kogumist ja jagamist ning millega muudetakse määrust (EL) 2018/1724
  COM/2022/571 final |

Raportöör:

Veneto maavolikogu esimees ja liige Roberto CIAMBETTI (IT/ECR)

Viitedokument:

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse lühiajalise majutuse üüriteenustega seotud andmete kogumist ja jagamist ning millega muudetakse määrust (EL) 2018/1724

COM/2022/571 final

I.   MUUDATUSETTEPANEKUTE SOOVITUSED

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Majutajad on juba aastaid pakkunud lühiajalise majutuse üüriteenuseid, mis on täienduseks hotellide, hostelite või külalistemajade teenustele. Platvormimajanduse hoogustumise tulemusena suureneb lühiajalise majutuse üüriteenuste maht kogu liidus märkimisväärselt. Kuigi lühiajalise majutuse üüriteenused loovad külastajatele, majutajatele ja kogu turismi ökosüsteemile palju võimalusi, on nende kiire kasv tekitanud muresid ja probleeme eelkõige kohalikele kogukondadele ja ametiasutustele. Üks peamisi probleeme on usaldusväärse teabe puudumine lühiajalise majutuse üüriteenuste kohta, näiteks majutaja isiku, majutusteenuste osutamise koha ja kestuse kohta, mistõttu on ametiasutustel raske hinnata lühiajalise majutuse üüriteenuste mõju, töötada välja asjakohaseid ja proportsionaalseid poliitikameetmeid ning tagada nende täitmine. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(1)

Majutajad on juba aastaid pakkunud lühiajalise majutuse üüriteenuseid, mis on täienduseks hotellide, hostelite või külalistemajade teenustele. Platvormimajanduse hoogustumise tulemusena suureneb lühiajalise majutuse üüriteenuste maht kogu liidus märkimisväärselt. Kuigi lühiajalise majutuse üüriteenused loovad külastajatele, majutajatele ja kogu turismi ökosüsteemile palju võimalusi, on nende kiire kasv tekitanud muresid ja probleeme eelkõige kohalikele kogukondadele ja ametiasutustele. Üks peamisi probleeme on usaldusväärse teabe puudumine lühiajalise majutuse üüriteenuste kohta, näiteks majutaja isiku, majutusteenuste osutamise koha ja kestuse kohta, mistõttu on ametiasutustel raske hinnata lühiajalise majutuse üüriteenuste mõju, töötada välja asjakohaseid ja proportsionaalseid poliitikameetmeid ning tagada nende täitmine.

| (1) | Majutajad on juba aastaid pakkunud lühiajalise majutuse üüriteenuseid, mis on täienduseks hotellide, hostelite või külalistemajade teenustele. Platvormimajanduse hoogustumise tulemusena suureneb lühiajalise majutuse üüriteenuste maht kogu liidus märkimisväärselt.
  Osa platvorme on tegutsenud seadusi ja norme eirates ning koostööst hoidudes.
  Kuigi lühiajalise majutuse üüriteenused loovad külastajatele, majutajatele ja kogu turismi ökosüsteemile palju võimalusi, on nende kiire kasv tekitanud muresid ja probleeme eelkõige kohalikele kogukondadele ja ametiasutustele. Üks peamisi probleeme on usaldusväärse teabe puudumine lühiajalise majutuse üüriteenuste kohta, näiteks majutaja isiku, majutusteenuste osutamise koha ja kestuse kohta, mistõttu on ametiasutustel raske hinnata lühiajalise majutuse üüriteenuste mõju, töötada välja asjakohaseid ja proportsionaalseid poliitikameetmeid ning tagada nende täitmine. |
| --- | --- |

(1)

Majutajad on juba aastaid pakkunud lühiajalise majutuse üüriteenuseid, mis on täienduseks hotellide, hostelite või külalistemajade teenustele. Platvormimajanduse hoogustumise tulemusena suureneb lühiajalise majutuse üüriteenuste maht kogu liidus märkimisväärselt.
  Osa platvorme on tegutsenud seadusi ja norme eirates ning koostööst hoidudes.
  Kuigi lühiajalise majutuse üüriteenused loovad külastajatele, majutajatele ja kogu turismi ökosüsteemile palju võimalusi, on nende kiire kasv tekitanud muresid ja probleeme eelkõige kohalikele kogukondadele ja ametiasutustele. Üks peamisi probleeme on usaldusväärse teabe puudumine lühiajalise majutuse üüriteenuste kohta, näiteks majutaja isiku, majutusteenuste osutamise koha ja kestuse kohta, mistõttu on ametiasutustel raske hinnata lühiajalise majutuse üüriteenuste mõju, töötada välja asjakohaseid ja proportsionaalseid poliitikameetmeid ning tagada nende täitmine.

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 3

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Seega tuleks kehtestada ühtlustatud normid lühiajalise majutuse üüriteenuseid käsitlevate andmete genereerimise ja jagamise kohta, et parandada andmete kättesaadavust ja kvaliteeti avaliku sektori asutuste jaoks, mis võimaldaks neil kavandada ja rakendada kõnealuseid teenuseid käsitlevaid poliitikameetmeid tõhusalt ja proportsionaalselt. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(3)

Seega tuleks kehtestada ühtlustatud normid lühiajalise majutuse üüriteenuseid käsitlevate andmete genereerimise ja jagamise kohta, et parandada andmete kättesaadavust ja kvaliteeti avaliku sektori asutuste jaoks, mis võimaldaks neil kavandada ja rakendada kõnealuseid teenuseid käsitlevaid poliitikameetmeid tõhusalt ja proportsionaalselt.

| (3) | Seega tuleks kehtestada ühtlustatud normid lühiajalise majutuse üüriteenuseid käsitlevate andmete genereerimise ja jagamise kohta, et parandada andmete kättesaadavust ja kvaliteeti avaliku sektori asutuste jaoks, mis võimaldaks neil kavandada ja rakendada kõnealuseid teenuseid käsitlevaid poliitikameetmeid tõhusalt ja proportsionaalselt.
  See tähendab, et kuigi platvormidele tuleb säilitada nende võimalused, tuleb samal ajal järgida avaliku poliitika eesmärke, nagu kättesaadav ja taskukohane eluase, ning kaitsta linnakeskusi, eriti kui majandustingimused Euroopas halvenevad. Lühiajalise majutuse üüriteenuste pakkumine platvormide kaudu ja nende mõju ei tohi kahjustada turismi laialdast aktsepteerimist Euroopa piirkondades ja linnades ega halvendada linnaosade elukeskkonda. |
| --- | --- |

(3)

Seega tuleks kehtestada ühtlustatud normid lühiajalise majutuse üüriteenuseid käsitlevate andmete genereerimise ja jagamise kohta, et parandada andmete kättesaadavust ja kvaliteeti avaliku sektori asutuste jaoks, mis võimaldaks neil kavandada ja rakendada kõnealuseid teenuseid käsitlevaid poliitikameetmeid tõhusalt ja proportsionaalselt.
  See tähendab, et kuigi platvormidele tuleb säilitada nende võimalused, tuleb samal ajal järgida avaliku poliitika eesmärke, nagu kättesaadav ja taskukohane eluase, ning kaitsta linnakeskusi, eriti kui majandustingimused Euroopas halvenevad. Lühiajalise majutuse üüriteenuste pakkumine platvormide kaudu ja nende mõju ei tohi kahjustada turismi laialdast aktsepteerimist Euroopa piirkondades ja linnades ega halvendada linnaosade elukeskkonda.

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 5

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Määruse eesmärk ei ole tagada tolli- või maksueeskirjade järgimine ning see ei mõjuta liikmesriikide pädevust kuritegude valdkonnas. Seega ei mõjuta määrus liikmesriikide või liidu pädevust nendes valdkondades ega liikmesriigi või liidu õigusakte, mis on vastu võetud selle pädevuse alusel seoses andmetele juurdepääsu, nende jagamise ja kasutamisega kõnealustes valdkondades. Seetõttu tuleks välistada määruse alusel töödeldavate isikuandmete võimalik edasine kasutamine õiguskaitse eesmärgil või maksu- ja tollieesmärkidel. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(5)

Määruse eesmärk ei ole tagada tolli- või maksueeskirjade järgimine ning see ei mõjuta liikmesriikide pädevust kuritegude valdkonnas. Seega ei mõjuta määrus liikmesriikide või liidu pädevust nendes valdkondades ega liikmesriigi või liidu õigusakte, mis on vastu võetud selle pädevuse alusel seoses andmetele juurdepääsu, nende jagamise ja kasutamisega kõnealustes valdkondades. Seetõttu tuleks välistada määruse alusel töödeldavate isikuandmete võimalik edasine kasutamine õiguskaitse eesmärgil või maksu- ja tollieesmärkidel.

| (5) | Määruse eesmärk ei ole tagada tolli- või maksueeskirjade järgimine ning see ei mõjuta liikmesriikide pädevust kuritegude valdkonnas. Seega ei mõjuta määrus liikmesriikide või liidu pädevust nendes valdkondades ega liikmesriigi või liidu õigusakte, mis on vastu võetud selle pädevuse alusel seoses andmetele juurdepääsu, nende jagamise ja kasutamisega kõnealustes valdkondades. Seetõttu tuleks välistada määruse alusel töödeldavate isikuandmete võimalik edasine kasutamine õiguskaitse eesmärgil või maksu- ja tollieesmärkidel.
  Kõikides õigusloome ja nõuete täitmise tagamise valdkondades hõlmab mõiste „riiklik“ alati ka kohalikku ja piirkondlikku ning maapiirkondade tasandit. |
| --- | --- |

(5)

Määruse eesmärk ei ole tagada tolli- või maksueeskirjade järgimine ning see ei mõjuta liikmesriikide pädevust kuritegude valdkonnas. Seega ei mõjuta määrus liikmesriikide või liidu pädevust nendes valdkondades ega liikmesriigi või liidu õigusakte, mis on vastu võetud selle pädevuse alusel seoses andmetele juurdepääsu, nende jagamise ja kasutamisega kõnealustes valdkondades. Seetõttu tuleks välistada määruse alusel töödeldavate isikuandmete võimalik edasine kasutamine õiguskaitse eesmärgil või maksu- ja tollieesmärkidel.
  Kõikides õigusloome ja nõuete täitmise tagamise valdkondades hõlmab mõiste „riiklik“ alati ka kohalikku ja piirkondlikku ning maapiirkondade tasandit.

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 9

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Registreerimismenetlused võimaldavad pädevatel asutustel koguda teavet lühiajalise majutuse üüriteenustega tegelevate majutajate ja majutuskohtade kohta. Registreerimisnumber, mis on üüritava majutuskoha kordumatu tunnus, peaks tagama, et platvormide kogutud ja jagatud andmeid saab nõuetekohaselt seostada majutajate ja majutuskohtadega. Seepärast peaks pädevatel asutustel olema võimalik kehtestada või säilitada majutajate ja nende majutuskohtade registreerimismenetlus kas riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil, kui nad soovivad lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormidelt teavet saada. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(9)

Registreerimismenetlused võimaldavad pädevatel asutustel koguda teavet lühiajalise majutuse üüriteenustega tegelevate majutajate ja majutuskohtade kohta. Registreerimisnumber, mis on üüritava majutuskoha kordumatu tunnus, peaks tagama, et platvormide kogutud ja jagatud andmeid saab nõuetekohaselt seostada majutajate ja majutuskohtadega. Seepärast peaks pädevatel asutustel olema võimalik kehtestada või säilitada majutajate ja nende majutuskohtade registreerimismenetlus kas riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil, kui nad soovivad lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormidelt teavet saada.

| (9) | Registreerimismenetlused võimaldavad pädevatel asutustel koguda teavet lühiajalise majutuse üüriteenustega tegelevate majutajate ja majutuskohtade kohta. Registreerimisnumber, mis on üüritava majutuskoha kordumatu tunnus, peaks tagama, et platvormide kogutud ja jagatud andmeid saab nõuetekohaselt seostada majutajate ja majutuskohtadega. Seepärast peaks pädevatel asutustel olema võimalik kehtestada või säilitada majutajate ja nende majutuskohtade registreerimismenetlus kas riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil, kui nad soovivad lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormidelt teavet saada.
  Käesoleva määruse kohane registreerimismenetlus ei välista võimalikke muid aruandekohustusi, näiteks maksustamise, rahvastikuregistri ja statistika valdkonnas. |
| --- | --- |

(9)

Registreerimismenetlused võimaldavad pädevatel asutustel koguda teavet lühiajalise majutuse üüriteenustega tegelevate majutajate ja majutuskohtade kohta. Registreerimisnumber, mis on üüritava majutuskoha kordumatu tunnus, peaks tagama, et platvormide kogutud ja jagatud andmeid saab nõuetekohaselt seostada majutajate ja majutuskohtadega. Seepärast peaks pädevatel asutustel olema võimalik kehtestada või säilitada majutajate ja nende majutuskohtade registreerimismenetlus kas riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil, kui nad soovivad lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormidelt teavet saada.
  Käesoleva määruse kohane registreerimismenetlus ei välista võimalikke muid aruandekohustusi, näiteks maksustamise, rahvastikuregistri ja statistika valdkonnas.

Motivatsioon

Käesolev määrus ei tohiks mõjutada majutajatele ja platvormidele muude seaduste või õigusnormide alusel kehtestatud aruandluskohustusi, eeldusel et need on kooskõlas liidu õigusega.

Muudatusettepanek 5

Põhjendus 12

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Liikmesriigid peaksid saama nõuda, et majutajad esitaksid täiendavat teavet ja dokumente, mis tõendavad vastavust siseriiklike õigusaktidega kehtestatud nõuetele, nagu tervisekaitse-, ohutus- ja tarbijakaitsenõuded. Liikmesriigid võivad – eelkõige võrdse juurdepääsu ja kaasamise tagamiseks – nõuda, et majutajad esitaksid riiklikke või kohalikke ligipääsetavusnõudeid silmas pidades teabe selle kohta, milline on lühiajalises majutuses üürimiseks pakutavate majutuskohtade ligipääsetavus puuetega inimeste jaoks. Kõik nõuded peaksid aga olema kooskõlas mittediskrimineerimise ja proportsionaalsuse põhimõtetega, mis tähendab, et need peavad olema asjakohased ja vajalikud õiguspärase regulatiivse eesmärgi saavutamiseks, ning Euroopa Liidu toimimise lepinguga ja direktiiviga 2006/123/EÜ. Lisaks peaks liikmesriikidel olema võimalik kehtestada majutajatele liidu õiguse kohaseid teabenõudeid küsimustes, mida käesolev määrusega ei reguleerita, näiteks tasustamata viibimise kohta, sealhulgas juhul, kui majutatakse haavatavaid isikuid, näiteks pagulasi või ajutise kaitse saajaid. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(12)

Liikmesriigid peaksid saama nõuda, et majutajad esitaksid täiendavat teavet ja dokumente, mis tõendavad vastavust siseriiklike õigusaktidega kehtestatud nõuetele, nagu tervisekaitse-, ohutus- ja tarbijakaitsenõuded. Liikmesriigid võivad – eelkõige võrdse juurdepääsu ja kaasamise tagamiseks – nõuda, et majutajad esitaksid riiklikke või kohalikke ligipääsetavusnõudeid silmas pidades teabe selle kohta, milline on lühiajalises majutuses üürimiseks pakutavate majutuskohtade ligipääsetavus puuetega inimeste jaoks. Kõik nõuded peaksid aga olema kooskõlas mittediskrimineerimise ja proportsionaalsuse põhimõtetega, mis tähendab, et need peavad olema asjakohased ja vajalikud õiguspärase regulatiivse eesmärgi saavutamiseks, ning Euroopa Liidu toimimise lepinguga ja direktiiviga 2006/123/EÜ. Lisaks peaks liikmesriikidel olema võimalik kehtestada majutajatele liidu õiguse kohaseid teabenõudeid küsimustes, mida käesolev määrusega ei reguleerita, näiteks tasustamata viibimise kohta, sealhulgas juhul, kui majutatakse haavatavaid isikuid, näiteks pagulasi või ajutise kaitse saajaid.

| (12) | Liikmesriigid peaksid saama nõuda, et majutajad esitaksid täiendavat teavet ja dokumente, mis tõendavad vastavust siseriiklike õigusaktidega kehtestatud nõuetele, nagu
  maksu-,
  tervisekaitse-, ohutus- ja tarbijakaitsenõuded. Liikmesriigid võivad – eelkõige võrdse juurdepääsu ja kaasamise tagamiseks – nõuda, et majutajad esitaksid riiklikke või kohalikke ligipääsetavusnõudeid silmas pidades teabe selle kohta, milline on lühiajalises majutuses üürimiseks pakutavate majutuskohtade ligipääsetavus puuetega inimeste jaoks. Kõik nõuded peaksid aga olema kooskõlas mittediskrimineerimise ja proportsionaalsuse põhimõtetega, mis tähendab, et need peavad olema asjakohased ja vajalikud õiguspärase regulatiivse eesmärgi saavutamiseks, ning Euroopa Liidu toimimise lepinguga ja direktiiviga 2006/123/EÜ. Lisaks peaks liikmesriikidel olema võimalik kehtestada majutajatele liidu õiguse kohaseid teabenõudeid küsimustes, mida käesolev määrusega ei reguleerita, näiteks tasustamata viibimise kohta, sealhulgas juhul, kui majutatakse haavatavaid isikuid, näiteks pagulasi või ajutise kaitse saajaid. |
| --- | --- |

(12)

Liikmesriigid peaksid saama nõuda, et majutajad esitaksid täiendavat teavet ja dokumente, mis tõendavad vastavust siseriiklike õigusaktidega kehtestatud nõuetele, nagu
  maksu-,
  tervisekaitse-, ohutus- ja tarbijakaitsenõuded. Liikmesriigid võivad – eelkõige võrdse juurdepääsu ja kaasamise tagamiseks – nõuda, et majutajad esitaksid riiklikke või kohalikke ligipääsetavusnõudeid silmas pidades teabe selle kohta, milline on lühiajalises majutuses üürimiseks pakutavate majutuskohtade ligipääsetavus puuetega inimeste jaoks. Kõik nõuded peaksid aga olema kooskõlas mittediskrimineerimise ja proportsionaalsuse põhimõtetega, mis tähendab, et need peavad olema asjakohased ja vajalikud õiguspärase regulatiivse eesmärgi saavutamiseks, ning Euroopa Liidu toimimise lepinguga ja direktiiviga 2006/123/EÜ. Lisaks peaks liikmesriikidel olema võimalik kehtestada majutajatele liidu õiguse kohaseid teabenõudeid küsimustes, mida käesolev määrusega ei reguleerita, näiteks tasustamata viibimise kohta, sealhulgas juhul, kui majutatakse haavatavaid isikuid, näiteks pagulasi või ajutise kaitse saajaid.

Muudatusettepanek 6

Põhjendus 16

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Määruse (EL) 2022/2065 artiklis 31 on sätestatud teatavad hoolsuskohustuse nõuded digiplatvormidele, mille kaudu saavad tarbijad sõlmida kauplejatega kauglepinguid. Neid nõudeid kohaldatakse lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormide suhtes seoses lühiajalise majutuse üüriteenustega, mida osutavad majutajad, keda saab käsitada kauplejatena. Lühiajalise majutuse üüri sektorit iseloomustab aga asjaolu, et majutajad on sageli eraisikud, kes aeg-ajalt pakuvad lühiajalise majutuse üüriteenuseid kasutajalt kasutajale ning kes tingimata ei vasta kauplejateks liigitamise tingimustele liidu õiguse kohaselt. Seepärast on kooskõlas määruse (EL) 2022/2065 artiklis 31 sätestatud integreeritud nõuetelevastavuse mõiste ja eesmärgiga ning selleks, et pädevad asutused saaksid kontrollida, kas kohaldatavad registreerimiskohustused on täidetud, asjakohane kohaldada lühiajalise majutuse üüriteenuste, sealhulgas selliste teenuste puhul, mille pakkujaid ei saa liidu õiguse kohaselt käsitada kauplejatena, integreeritud nõuetelevastavuse eritingimusi. Lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormid peaksid tagama, et teenuseid ei pakuta, kui registreerimisnumbrit ei ole esitatud, kuid majutaja kinnitab, et selline registreerimisnumber on olemas. See
  ei tohiks tähendada
  lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormidele
  kohustust jälgida üldiselt teenuseid, mida majutajad platvormi kaudu pakuvad, ega üldist teabekogumiskohustust
  , et hinnata registreerimisnumbri õigsust enne, kui avaldatakse lühiajalise majutuse üüriteenuse pakkumine. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(16)

Määruse (EL) 2022/2065 artiklis 31 on sätestatud teatavad hoolsuskohustuse nõuded digiplatvormidele, mille kaudu saavad tarbijad sõlmida kauplejatega kauglepinguid. Neid nõudeid kohaldatakse lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormide suhtes seoses lühiajalise majutuse üüriteenustega, mida osutavad majutajad, keda saab käsitada kauplejatena. Lühiajalise majutuse üüri sektorit iseloomustab aga asjaolu, et majutajad on sageli eraisikud, kes aeg-ajalt pakuvad lühiajalise majutuse üüriteenuseid kasutajalt kasutajale ning kes tingimata ei vasta kauplejateks liigitamise tingimustele liidu õiguse kohaselt. Seepärast on kooskõlas määruse (EL) 2022/2065 artiklis 31 sätestatud integreeritud nõuetelevastavuse mõiste ja eesmärgiga ning selleks, et pädevad asutused saaksid kontrollida, kas kohaldatavad registreerimiskohustused on täidetud, asjakohane kohaldada lühiajalise majutuse üüriteenuste, sealhulgas selliste teenuste puhul, mille pakkujaid ei saa liidu õiguse kohaselt käsitada kauplejatena, integreeritud nõuetelevastavuse eritingimusi. Lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormid peaksid tagama, et teenuseid ei pakuta, kui registreerimisnumbrit ei ole esitatud, kuid majutaja kinnitab, et selline registreerimisnumber on olemas. See
  ei tohiks tähendada
  lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormidele
  kohustust jälgida üldiselt teenuseid, mida majutajad platvormi kaudu pakuvad, ega üldist teabekogumiskohustust
  , et hinnata registreerimisnumbri õigsust enne, kui avaldatakse lühiajalise majutuse üüriteenuse pakkumine.

| (16) | Määruse (EL) 2022/2065 artiklis 31 on sätestatud teatavad hoolsuskohustuse nõuded digiplatvormidele, mille kaudu saavad tarbijad sõlmida kauplejatega kauglepinguid. Neid nõudeid kohaldatakse lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormide suhtes seoses lühiajalise majutuse üüriteenustega, mida osutavad majutajad, keda saab käsitada kauplejatena. Lühiajalise majutuse üüri sektorit iseloomustab aga asjaolu, et majutajad on sageli eraisikud, kes aeg-ajalt pakuvad lühiajalise majutuse üüriteenuseid kasutajalt kasutajale ning kes tingimata ei vasta kauplejateks liigitamise tingimustele liidu õiguse kohaselt. Seepärast on kooskõlas määruse (EL) 2022/2065 artiklis 31 sätestatud integreeritud nõuetelevastavuse mõiste ja eesmärgiga ning selleks, et pädevad asutused saaksid kontrollida, kas kohaldatavad registreerimiskohustused on täidetud, asjakohane kohaldada lühiajalise majutuse üüriteenuste, sealhulgas selliste teenuste puhul, mille pakkujaid ei saa liidu õiguse kohaselt käsitada kauplejatena, integreeritud nõuetelevastavuse eritingimusi. Lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormid peaksid tagama, et teenuseid ei pakuta, kui registreerimisnumbrit ei ole esitatud, kuid majutaja kinnitab, et selline registreerimisnumber on olemas. See
  peaks kehtestama
  lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormidele
  üldise teabekogumiskohustuse
  , et hinnata registreerimisnumbri õigsust enne, kui avaldatakse lühiajalise majutuse üüriteenuse pakkumine. |
| --- | --- |

(16)

Määruse (EL) 2022/2065 artiklis 31 on sätestatud teatavad hoolsuskohustuse nõuded digiplatvormidele, mille kaudu saavad tarbijad sõlmida kauplejatega kauglepinguid. Neid nõudeid kohaldatakse lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormide suhtes seoses lühiajalise majutuse üüriteenustega, mida osutavad majutajad, keda saab käsitada kauplejatena. Lühiajalise majutuse üüri sektorit iseloomustab aga asjaolu, et majutajad on sageli eraisikud, kes aeg-ajalt pakuvad lühiajalise majutuse üüriteenuseid kasutajalt kasutajale ning kes tingimata ei vasta kauplejateks liigitamise tingimustele liidu õiguse kohaselt. Seepärast on kooskõlas määruse (EL) 2022/2065 artiklis 31 sätestatud integreeritud nõuetelevastavuse mõiste ja eesmärgiga ning selleks, et pädevad asutused saaksid kontrollida, kas kohaldatavad registreerimiskohustused on täidetud, asjakohane kohaldada lühiajalise majutuse üüriteenuste, sealhulgas selliste teenuste puhul, mille pakkujaid ei saa liidu õiguse kohaselt käsitada kauplejatena, integreeritud nõuetelevastavuse eritingimusi. Lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormid peaksid tagama, et teenuseid ei pakuta, kui registreerimisnumbrit ei ole esitatud, kuid majutaja kinnitab, et selline registreerimisnumber on olemas. See
  peaks kehtestama
  lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormidele
  üldise teabekogumiskohustuse
  , et hinnata registreerimisnumbri õigsust enne, kui avaldatakse lühiajalise majutuse üüriteenuse pakkumine.

Motivatsioon

Platvormid peaksid olema kohustatud kontrollima registreerimisnumbri õigsust.

Muudatusettepanek 7

Põhjendus 18

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Pädevatel asutustel, kes soovivad saada lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormidelt teavet majutaja tegevuse kohta ja kellel on olemas registreerimissüsteemid, peaks olema võimalik saada veebiplatvormidelt korrapäraselt tegevusandmeid. Selliste andmete liigid peaksid olema täielikult ühtlustatud ja sisaldama teavet registreeritud majutuskoha väljaüüritud ööde arvu kohta,
  selles viibinud
  külastajate arvu kohta ööde lõikes, majutuskoha registreerimisnumbrit ja kuulutuse URLi, mida on vaja selleks, et
  hõlbustada
  majutaja ja lühiajalise majutuse üüriteenusena pakutava majutuskoha tuvastamist
  juhul, kui registreerimisnumber puudub või on vale
  . Kohustus esitada tegevusandmeid, registreerimisnumber ja majutuskoha kuulutuse URL hõlmab üksnes neid veebiplatvorme, mis on tegelikult hõlbustanud otsetehingute sõlmimist majutajate ja külastajate vahel, kuna ainult need platvormid saavad koguda andmeid nii majutuskohas üüritud ööde arvu kui ka selles viibinud külastajate arvu kohta ööde lõikes. Liikmesriigid ei tohiks säilitada ega kehtestada meetmeid, millega nõutakse platvormidelt aruande esitamist lühiajaliste majutusteenuste osutajate ja nende tegevuse kohta, ning mis kalduvad kõrvale käesolevas määruses sätestatud meetmetest, välja arvatud juhul, kui liidu õiguses on sätestatud teisiti. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(18)

Pädevatel asutustel, kes soovivad saada lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormidelt teavet majutaja tegevuse kohta ja kellel on olemas registreerimissüsteemid, peaks olema võimalik saada veebiplatvormidelt korrapäraselt tegevusandmeid. Selliste andmete liigid peaksid olema täielikult ühtlustatud ja sisaldama teavet registreeritud majutuskoha väljaüüritud ööde arvu kohta,
  selles viibinud
  külastajate arvu kohta ööde lõikes, majutuskoha registreerimisnumbrit ja kuulutuse URLi, mida on vaja selleks, et
  hõlbustada
  majutaja ja lühiajalise majutuse üüriteenusena pakutava majutuskoha tuvastamist
  juhul, kui registreerimisnumber puudub või on vale
  . Kohustus esitada tegevusandmeid, registreerimisnumber ja majutuskoha kuulutuse URL hõlmab üksnes neid veebiplatvorme, mis on tegelikult hõlbustanud otsetehingute sõlmimist majutajate ja külastajate vahel, kuna ainult need platvormid saavad koguda andmeid nii majutuskohas üüritud ööde arvu kui ka selles viibinud külastajate arvu kohta ööde lõikes. Liikmesriigid ei tohiks säilitada ega kehtestada meetmeid, millega nõutakse platvormidelt aruande esitamist lühiajaliste majutusteenuste osutajate ja nende tegevuse kohta, ning mis kalduvad kõrvale käesolevas määruses sätestatud meetmetest, välja arvatud juhul, kui liidu õiguses on sätestatud teisiti.

| (18) | Pädevatel asutustel, kes soovivad saada lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormidelt teavet majutaja tegevuse kohta ja kellel on olemas registreerimissüsteemid, peaks olema võimalik saada veebiplatvormidelt korrapäraselt tegevusandmeid. Selliste andmete liigid peaksid olema täielikult ühtlustatud ja sisaldama teavet registreeritud majutuskoha väljaüüritud ööde arvu kohta,
  majutuskoha üürinud
  külastajate arvu kohta ööde lõikes, majutuskoha registreerimisnumbrit ja kuulutuse URLi
  . Kui registreerimisnumber puudub või on vale, peaksid andmed sisaldama ka majutuskoha aadressi, sealhulgas täpset korterinumbrit
  , mida on vaja selleks, et
  võimaldada
  majutaja ja lühiajalise majutuse üüriteenusena pakutava majutuskoha tuvastamist. Kohustus esitada tegevusandmeid, registreerimisnumber ja majutuskoha kuulutuse URL hõlmab üksnes neid veebiplatvorme, mis on tegelikult hõlbustanud otsetehingute sõlmimist majutajate ja külastajate vahel, kuna ainult need platvormid saavad koguda andmeid nii majutuskohas üüritud ööde arvu kui ka selles viibinud külastajate arvu kohta ööde lõikes. Liikmesriigid ei tohiks säilitada ega kehtestada meetmeid, millega nõutakse platvormidelt aruande esitamist lühiajaliste majutusteenuste osutajate ja nende tegevuse kohta, ning mis kalduvad kõrvale käesolevas määruses sätestatud meetmetest, välja arvatud juhul, kui liidu õiguses on sätestatud teisiti. |
| --- | --- |

(18)

Pädevatel asutustel, kes soovivad saada lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormidelt teavet majutaja tegevuse kohta ja kellel on olemas registreerimissüsteemid, peaks olema võimalik saada veebiplatvormidelt korrapäraselt tegevusandmeid. Selliste andmete liigid peaksid olema täielikult ühtlustatud ja sisaldama teavet registreeritud majutuskoha väljaüüritud ööde arvu kohta,
  majutuskoha üürinud
  külastajate arvu kohta ööde lõikes, majutuskoha registreerimisnumbrit ja kuulutuse URLi
  . Kui registreerimisnumber puudub või on vale, peaksid andmed sisaldama ka majutuskoha aadressi, sealhulgas täpset korterinumbrit
  , mida on vaja selleks, et
  võimaldada
  majutaja ja lühiajalise majutuse üüriteenusena pakutava majutuskoha tuvastamist. Kohustus esitada tegevusandmeid, registreerimisnumber ja majutuskoha kuulutuse URL hõlmab üksnes neid veebiplatvorme, mis on tegelikult hõlbustanud otsetehingute sõlmimist majutajate ja külastajate vahel, kuna ainult need platvormid saavad koguda andmeid nii majutuskohas üüritud ööde arvu kui ka selles viibinud külastajate arvu kohta ööde lõikes. Liikmesriigid ei tohiks säilitada ega kehtestada meetmeid, millega nõutakse platvormidelt aruande esitamist lühiajaliste majutusteenuste osutajate ja nende tegevuse kohta, ning mis kalduvad kõrvale käesolevas määruses sätestatud meetmetest, välja arvatud juhul, kui liidu õiguses on sätestatud teisiti.

Motivatsioon

Kui registreerimisnumber puudub või on vale, ei aita URL tuvastada majutajat ja majutuskohta. Vaja on täpset aadressi, sealhulgas korterinumbrit.

Muudatusettepanek 8

Põhjendus 23

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (23) | Ühtsed digitaalsed juurdepääsupunktid peaksid hõlbustama lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormide suutlikkust kontrollida
  pisteliselt
  registreerimisnumbri kehtivust või deklareeritud teabe õigsust, et vähendada vigu ja vastuolusid andmete edastamisel ning nõuete täitmisega seotud koormust. Kuigi ühtne digitaalne juurdepääsupunkt ei tohiks nõuda registreerimisnumbri tegelikku salvestamist, peaks see võimaldama teha pistelisi kontrolle kas automaatselt rakendusliidese abil, mis võimaldab kontrollida registreerimisnumbri vastavust ühtse digitaalse juurdepääsupunktiga ühendatud liikmesriigi vastavale registrile, või käsitsi, näiteks sisestades registreerimisnumbri internetipõhisesse kasutajaliidesesse ja saades kinnituse selle kehtivuse kohta. Lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormidel peaks olema õigus teha täiendavaid kontrolle ühtse digitaalse juurdepääsupunkti kaudu. Liikmesriigid peaksid jätkama registreerimiskohustuste täitmise tagamist, kasutades juba olemasolevaid vahendeid. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(23)

Ühtsed digitaalsed juurdepääsupunktid peaksid hõlbustama lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormide suutlikkust kontrollida
  pisteliselt
  registreerimisnumbri kehtivust või deklareeritud teabe õigsust, et vähendada vigu ja vastuolusid andmete edastamisel ning nõuete täitmisega seotud koormust. Kuigi ühtne digitaalne juurdepääsupunkt ei tohiks nõuda registreerimisnumbri tegelikku salvestamist, peaks see võimaldama teha pistelisi kontrolle kas automaatselt rakendusliidese abil, mis võimaldab kontrollida registreerimisnumbri vastavust ühtse digitaalse juurdepääsupunktiga ühendatud liikmesriigi vastavale registrile, või käsitsi, näiteks sisestades registreerimisnumbri internetipõhisesse kasutajaliidesesse ja saades kinnituse selle kehtivuse kohta. Lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormidel peaks olema õigus teha täiendavaid kontrolle ühtse digitaalse juurdepääsupunkti kaudu. Liikmesriigid peaksid jätkama registreerimiskohustuste täitmise tagamist, kasutades juba olemasolevaid vahendeid.

| (23) | Ühtsed digitaalsed juurdepääsupunktid peaksid hõlbustama lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormide suutlikkust kontrollida registreerimisnumbri kehtivust või deklareeritud teabe õigsust, et vähendada vigu ja vastuolusid andmete edastamisel ning nõuete täitmisega seotud koormust. Kuigi ühtne digitaalne juurdepääsupunkt ei tohiks nõuda registreerimisnumbri tegelikku salvestamist, peaks see võimaldama teha pistelisi kontrolle kas automaatselt rakendusliidese abil, mis võimaldab kontrollida registreerimisnumbri vastavust ühtse digitaalse juurdepääsupunktiga ühendatud liikmesriigi vastavale registrile, või käsitsi, näiteks sisestades registreerimisnumbri internetipõhisesse kasutajaliidesesse ja saades kinnituse selle kehtivuse kohta. Lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormidel peaks olema õigus teha täiendavaid kontrolle ühtse digitaalse juurdepääsupunkti kaudu. Liikmesriigid peaksid jätkama registreerimiskohustuste täitmise tagamist, kasutades juba olemasolevaid vahendeid. |
| --- | --- |

(23)

Ühtsed digitaalsed juurdepääsupunktid peaksid hõlbustama lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormide suutlikkust kontrollida registreerimisnumbri kehtivust või deklareeritud teabe õigsust, et vähendada vigu ja vastuolusid andmete edastamisel ning nõuete täitmisega seotud koormust. Kuigi ühtne digitaalne juurdepääsupunkt ei tohiks nõuda registreerimisnumbri tegelikku salvestamist, peaks see võimaldama teha pistelisi kontrolle kas automaatselt rakendusliidese abil, mis võimaldab kontrollida registreerimisnumbri vastavust ühtse digitaalse juurdepääsupunktiga ühendatud liikmesriigi vastavale registrile, või käsitsi, näiteks sisestades registreerimisnumbri internetipõhisesse kasutajaliidesesse ja saades kinnituse selle kehtivuse kohta. Lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormidel peaks olema õigus teha täiendavaid kontrolle ühtse digitaalse juurdepääsupunkti kaudu. Liikmesriigid peaksid jätkama registreerimiskohustuste täitmise tagamist, kasutades juba olemasolevaid vahendeid.

Motivatsioon

Pistelistest kontrollidest ei piisa. Registreerimisnumbrid on kindla vorminguga ning neid saab automaatselt kontrollida, vähendades seeläbi koormust.

Muudatusettepanek 9

Põhjendus 26

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (26) | Tegevusandmete ja registreerimisnumbrite läbipaistev jagamine nõuab proportsionaalset, piiratud ja prognoositavat liidu tasandi raamistikku, mis vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 (31) nõuetele. Selleks peaksid liikmesriigid loetlema riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi pädevad asutused, kes on kehtestanud või säilitanud registreerimismenetluse, et taotleda nende territooriumil asuvate majutuskohtade tegevusandmeid. Selliseid andmeid tuleks töödelda üksnes selleks, et kontrollida vastavust registreerimismenetlustele või rakenduseeskirjadele, mis käsitlevad lühiajalise majutuse üüriteenustele juurdepääsu ja nende osutamist. Viimasel juhul peaks selline töötlemine olema lubatud üksnes siis, kui need eeskirjad on mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja kooskõlas liidu õigusega, sealhulgas teenuste vaba liikumist ja asutamisvabadust käsitlevate eeskirjadega, ning direktiiviga 2006/123/EÜ. Andmekaitset käsitleva liidu õiguse järgimiseks tuleks kõigis lühiajalise majutuse üüriteenustele juurdepääsu ja nende teenuste osutamist käsitlevates normides täpsustada andmete töötlemise eesmärk kooskõlas määruse (EÜ) 2016/679 nõuetega. Tegevusandmed (ilma isikuandmeteta) on olulised ka avaliku sektori asutustele, kes kavandavad selliseid norme osana jõupingutustest edendada tasakaalustatud turismiökosüsteemi, sealhulgas tõhusaid ja proportsionaalseid norme lühiajalise majutuse üüriteenuste kättesaadavuse ja osutamise kohta. Maksimaalne üheaastane säilitamisaeg peaks võimaldama pädevatel asutustel tagada majutajate või üüritud majutuskohtade suhtes kohaldatavate normide järgimise ning poliitika kujundamise. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(26)

Tegevusandmete ja registreerimisnumbrite läbipaistev jagamine nõuab proportsionaalset, piiratud ja prognoositavat liidu tasandi raamistikku, mis vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 (31) nõuetele. Selleks peaksid liikmesriigid loetlema riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi pädevad asutused, kes on kehtestanud või säilitanud registreerimismenetluse, et taotleda nende territooriumil asuvate majutuskohtade tegevusandmeid. Selliseid andmeid tuleks töödelda üksnes selleks, et kontrollida vastavust registreerimismenetlustele või rakenduseeskirjadele, mis käsitlevad lühiajalise majutuse üüriteenustele juurdepääsu ja nende osutamist. Viimasel juhul peaks selline töötlemine olema lubatud üksnes siis, kui need eeskirjad on mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja kooskõlas liidu õigusega, sealhulgas teenuste vaba liikumist ja asutamisvabadust käsitlevate eeskirjadega, ning direktiiviga 2006/123/EÜ. Andmekaitset käsitleva liidu õiguse järgimiseks tuleks kõigis lühiajalise majutuse üüriteenustele juurdepääsu ja nende teenuste osutamist käsitlevates normides täpsustada andmete töötlemise eesmärk kooskõlas määruse (EÜ) 2016/679 nõuetega. Tegevusandmed (ilma isikuandmeteta) on olulised ka avaliku sektori asutustele, kes kavandavad selliseid norme osana jõupingutustest edendada tasakaalustatud turismiökosüsteemi, sealhulgas tõhusaid ja proportsionaalseid norme lühiajalise majutuse üüriteenuste kättesaadavuse ja osutamise kohta. Maksimaalne üheaastane säilitamisaeg peaks võimaldama pädevatel asutustel tagada majutajate või üüritud majutuskohtade suhtes kohaldatavate normide järgimise ning poliitika kujundamise.

| (26) | Tegevusandmete ja registreerimisnumbrite läbipaistev jagamine nõuab proportsionaalset, piiratud ja prognoositavat liidu tasandi raamistikku, mis vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 (31) nõuetele. Selleks peaksid liikmesriigid loetlema riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi pädevad asutused, kes on kehtestanud või säilitanud registreerimismenetluse, et taotleda nende territooriumil asuvate majutuskohtade tegevusandmeid. Selliseid andmeid tuleks töödelda üksnes selleks, et kontrollida vastavust registreerimismenetlustele või rakenduseeskirjadele, mis käsitlevad lühiajalise majutuse üüriteenustele juurdepääsu ja nende osutamist. Viimasel juhul peaks selline töötlemine olema lubatud üksnes siis, kui need eeskirjad on mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja kooskõlas liidu õigusega, sealhulgas teenuste vaba liikumist ja asutamisvabadust käsitlevate eeskirjadega, ning direktiiviga 2006/123/EÜ.
  Nende sätete rikkumisega on tegemist üksnes juhul, kui kõnealune rikkumine on kohtus lõplikult tuvastatud.
  Andmekaitset käsitleva liidu õiguse järgimiseks tuleks kõigis lühiajalise majutuse üüriteenustele juurdepääsu ja nende teenuste osutamist käsitlevates normides täpsustada andmete töötlemise eesmärk kooskõlas määruse (EÜ) 2016/679 nõuetega. Tegevusandmed (ilma isikuandmeteta) on olulised ka avaliku sektori asutustele, kes kavandavad selliseid norme osana jõupingutustest edendada tasakaalustatud turismiökosüsteemi, sealhulgas tõhusaid ja proportsionaalseid norme lühiajalise majutuse üüriteenuste kättesaadavuse ja osutamise kohta. Maksimaalne üheaastane säilitamisaeg peaks võimaldama pädevatel asutustel tagada majutajate või üüritud majutuskohtade suhtes kohaldatavate normide järgimise ning poliitika kujundamise. |
| --- | --- |

(26)

Tegevusandmete ja registreerimisnumbrite läbipaistev jagamine nõuab proportsionaalset, piiratud ja prognoositavat liidu tasandi raamistikku, mis vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 (31) nõuetele. Selleks peaksid liikmesriigid loetlema riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi pädevad asutused, kes on kehtestanud või säilitanud registreerimismenetluse, et taotleda nende territooriumil asuvate majutuskohtade tegevusandmeid. Selliseid andmeid tuleks töödelda üksnes selleks, et kontrollida vastavust registreerimismenetlustele või rakenduseeskirjadele, mis käsitlevad lühiajalise majutuse üüriteenustele juurdepääsu ja nende osutamist. Viimasel juhul peaks selline töötlemine olema lubatud üksnes siis, kui need eeskirjad on mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja kooskõlas liidu õigusega, sealhulgas teenuste vaba liikumist ja asutamisvabadust käsitlevate eeskirjadega, ning direktiiviga 2006/123/EÜ.
  Nende sätete rikkumisega on tegemist üksnes juhul, kui kõnealune rikkumine on kohtus lõplikult tuvastatud.
  Andmekaitset käsitleva liidu õiguse järgimiseks tuleks kõigis lühiajalise majutuse üüriteenustele juurdepääsu ja nende teenuste osutamist käsitlevates normides täpsustada andmete töötlemise eesmärk kooskõlas määruse (EÜ) 2016/679 nõuetega. Tegevusandmed (ilma isikuandmeteta) on olulised ka avaliku sektori asutustele, kes kavandavad selliseid norme osana jõupingutustest edendada tasakaalustatud turismiökosüsteemi, sealhulgas tõhusaid ja proportsionaalseid norme lühiajalise majutuse üüriteenuste kättesaadavuse ja osutamise kohta. Maksimaalne üheaastane säilitamisaeg peaks võimaldama pädevatel asutustel tagada majutajate või üüritud majutuskohtade suhtes kohaldatavate normide järgimise ning poliitika kujundamise.

Muudatusettepanek 10

Põhjendus 34

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (34) | Komisjon peaks käesolevat määrust korrapäraselt hindama ja jälgima selle mõju lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormide kaudu osutatavatele lühiajalise majutuse üüriteenustele liidus. Hindamine peaks hõlmama mõju lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormide pakkujatele ning andmete suurema kättesaadavuse mõju
  lühiajalise majutuse üüriteenuste osutamist käsitlevate riiklike, piirkondlike ja kohalike eeskirjade sisule ja proportsionaalsusele
  . Sektori arengusuundadest laiapõhjalise ülevaate saamiseks tuleks hindamisel arvesse võtta liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmade kogemusi. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(34)

Komisjon peaks käesolevat määrust korrapäraselt hindama ja jälgima selle mõju lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormide kaudu osutatavatele lühiajalise majutuse üüriteenustele liidus. Hindamine peaks hõlmama mõju lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormide pakkujatele ning andmete suurema kättesaadavuse mõju
  lühiajalise majutuse üüriteenuste osutamist käsitlevate riiklike, piirkondlike ja kohalike eeskirjade sisule ja proportsionaalsusele
  . Sektori arengusuundadest laiapõhjalise ülevaate saamiseks tuleks hindamisel arvesse võtta liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmade kogemusi.

| (34) | Komisjon peaks käesolevat määrust korrapäraselt hindama ja jälgima selle mõju lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormide kaudu osutatavatele lühiajalise majutuse üüriteenustele liidus. Hindamine peaks hõlmama mõju lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormide pakkujatele ning andmete suurema kättesaadavuse
  , kasutatavuse ja kvaliteedi
  mõju. Sektori arengusuundadest laiapõhjalise ülevaate saamiseks tuleks hindamisel arvesse võtta liikmesriikide
  pädevate asutuste
  ja asjaomaste sidusrühmade kogemusi. |
| --- | --- |

(34)

Komisjon peaks käesolevat määrust korrapäraselt hindama ja jälgima selle mõju lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormide kaudu osutatavatele lühiajalise majutuse üüriteenustele liidus. Hindamine peaks hõlmama mõju lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormide pakkujatele ning andmete suurema kättesaadavuse
  , kasutatavuse ja kvaliteedi
  mõju. Sektori arengusuundadest laiapõhjalise ülevaate saamiseks tuleks hindamisel arvesse võtta liikmesriikide
  pädevate asutuste
  ja asjaomaste sidusrühmade kogemusi.

Motivatsioon

Õigusnormide proportsionaalsus on tagatud teenuste direktiivi raames riiklikest, piirkondlikest ja kohalikest normidest teatamise korraga.

Muudatusettepanek 11

Artikli 2 lõiked 2 ja 3

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Käesolev määrus ei piira seda, kuidas kohaldatakse | 2.   Käesolev määrus ei piira seda, kuidas kohaldatakse |
| a) | riiklikke, piirkondlikke või kohalikke norme, millega reguleeritakse majutajate puhul lühiajalise majutuse üüriteenustele juurdepääsu või nende osutamist, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

2.   Käesolev määrus ei piira seda, kuidas kohaldatakse

2.   Käesolev määrus ei piira seda, kuidas kohaldatakse

a)

riiklikke, piirkondlikke või kohalikke norme, millega reguleeritakse majutajate puhul lühiajalise majutuse üüriteenustele juurdepääsu või nende osutamist, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti;

| a) | riiklikke, piirkondlikke või kohalikke norme, millega reguleeritakse majutajate puhul lühiajalise majutuse üüriteenustele juurdepääsu või nende osutamist, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti; |
| --- | --- |

a)

riiklikke, piirkondlikke või kohalikke norme, millega reguleeritakse majutajate puhul lühiajalise majutuse üüriteenustele juurdepääsu või nende osutamist, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti;

| b) | riiklikke, piirkondlikke või kohalikke norme, millega reguleeritakse kinnisvaraarendust või maakasutust, asulaplaneerimist
  või
  ehitusstandardeid; |
| --- | --- |

b)

riiklikke, piirkondlikke või kohalikke norme, millega reguleeritakse kinnisvaraarendust või maakasutust, asulaplaneerimist
  või
  ehitusstandardeid;

või

| b) | riiklikke, piirkondlikke või kohalikke norme, millega reguleeritakse kinnisvaraarendust või maakasutust, asulaplaneerimist, ehitusstandardeid
  või elamuõigust
  ; |
| --- | --- |

b)

riiklikke, piirkondlikke või kohalikke norme, millega reguleeritakse kinnisvaraarendust või maakasutust, asulaplaneerimist, ehitusstandardeid
  või elamuõigust
  ;

või elamuõigust

| c) | liidu või siseriiklikku õigust, millega reguleeritakse kuritegude tõkestamist, uurimist, avastamist või nende eest vastutusele võtmist või kriminaalkaristuste täitmisele pööramist; |
| --- | --- |

c)

liidu või siseriiklikku õigust, millega reguleeritakse kuritegude tõkestamist, uurimist, avastamist või nende eest vastutusele võtmist või kriminaalkaristuste täitmisele pööramist;

| c) | liidu või siseriiklikku õigust, millega reguleeritakse kuritegude tõkestamist, uurimist, avastamist või nende eest vastutusele võtmist või kriminaalkaristuste täitmisele pööramist; |
| --- | --- |

c)

liidu või siseriiklikku õigust, millega reguleeritakse kuritegude tõkestamist, uurimist, avastamist või nende eest vastutusele võtmist või kriminaalkaristuste täitmisele pööramist;

| d) | liidu või siseriiklikku õigust, millega reguleeritakse maksude, tollimaksu ja muude lõivude haldamist, kogumist, sundtäitmist ja sissenõudmist. |
| --- | --- |

d)

liidu või siseriiklikku õigust, millega reguleeritakse maksude, tollimaksu ja muude lõivude haldamist, kogumist, sundtäitmist ja sissenõudmist.

| d) | liidu või siseriiklikku õigust, millega reguleeritakse maksude, tollimaksu ja muude lõivude haldamist, kogumist, sundtäitmist ja sissenõudmist. |
| --- | --- |

d)

liidu või siseriiklikku õigust, millega reguleeritakse maksude, tollimaksu ja muude lõivude haldamist, kogumist, sundtäitmist ja sissenõudmist.

3.   Käesolev määrus ei piira selliste normide kohaldamist, mis on sätestatud muudes liidu õigusaktides, millega reguleeritakse lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormide osutatavate teenuste muid aspekte ja lühiajalise majutuse üüriteenuste osutamist sealhulgas eelkõige järgmistes liidu õigusaktides:

3.   Käesolev määrus ei piira selliste normide kohaldamist, mis on sätestatud muudes liidu õigusaktides, millega reguleeritakse lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormide osutatavate teenuste muid aspekte ja lühiajalise majutuse üüriteenuste osutamist sealhulgas eelkõige järgmistes liidu õigusaktides:

| a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/1150 (37), |
| --- | --- |

a)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/1150 (37),

37

| b) | määrus (EL) 2022/2065, |
| --- | --- |

b)

määrus (EL) 2022/2065,

| c) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/1925 (38), |
| --- | --- |

c)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/1925 (38),

38

| d) | direktiiv 2000/31/EÜ, |
| --- | --- |

d)

direktiiv 2000/31/EÜ,

| e) | direktiiv 2006/123/EÜ, |
| --- | --- |

e)

direktiiv 2006/123/EÜ,

| f) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/1535 (39), |
| --- | --- |

f)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/1535 (39),

39

| g) | nõukogu direktiiv 2010/24/EL (40)

  ning |
| --- | --- |

g)

nõukogu direktiiv 2010/24/EL (40)

  ning

40

ning

| h) | nõukogu direktiiv 2011/16/EL (41). |
| --- | --- |

h)

nõukogu direktiiv 2011/16/EL (41).

41

| a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/1150 (37), |
| --- | --- |

a)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/1150 (37),

37

| b) | määrus (EL) 2022/2065, |
| --- | --- |

b)

määrus (EL) 2022/2065,

| c) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/1925 (38), |
| --- | --- |

c)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/1925 (38),

38

| d) | direktiiv 2000/31/EÜ, |
| --- | --- |

d)

direktiiv 2000/31/EÜ,

| e) | direktiiv 2006/123/EÜ (39), |
| --- | --- |

e)

direktiiv 2006/123/EÜ (39),

39

| f) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/1535, |
| --- | --- |

f)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/1535,

| g) | nõukogu direktiiv 2010/24/EL (40), |
| --- | --- |

g)

nõukogu direktiiv 2010/24/EL (40),

40

| h) | nõukogu direktiiv 2011/16/EL (41)

  ning |
| --- | --- |

h)

nõukogu direktiiv 2011/16/EL (41)

  ning

41

ning

| i) | määrus (EL) nr 692/2011
  . |
| --- | --- |

i)

i)

määrus (EL) nr 692/2011
  .

määrus (EL) nr 692/2011

Motivatsioon

Motivatsioon

Artiklis puuduvad elamumajandust reguleerivad õigusnormid, näiteks üüri- ja sotsiaalkortereid käsitlevad õigusnormid, samuti puudub viide olulisele ELi määrusele üksikasjalike statistikanormide kohta.

Muudatusettepanek 12

Muudatusettepanek 12

Artikli 3 punktid 2, 10 ja 11

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2) | „majutaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes osutab või kavatseb kutsetegevuse raames või väljaspool seda osutada lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormi kaudu tasu eest lühiajalise majutuse üüriteenust; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

2)

„majutaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes osutab või kavatseb kutsetegevuse raames või väljaspool seda osutada lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormi kaudu tasu eest lühiajalise majutuse üüriteenust;

| 2) | „majutaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes osutab või kavatseb kutsetegevuse raames või väljaspool seda osutada lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormi kaudu tasu eest lühiajalise majutuse üüriteenust
  kas alaliselt või ajutiselt ning sõltumata sellest, kas kõnealust üüriteenust osutatakse otse või turismiteenuste haldamise või turustamise ettevõtte või muu sarnase ettevõtte kaudu
  ; |
| --- | --- |

2)

„majutaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes osutab või kavatseb kutsetegevuse raames või väljaspool seda osutada lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormi kaudu tasu eest lühiajalise majutuse üüriteenust
  kas alaliselt või ajutiselt ning sõltumata sellest, kas kõnealust üüriteenust osutatakse otse või turismiteenuste haldamise või turustamise ettevõtte või muu sarnase ettevõtte kaudu
  ;

kas alaliselt või ajutiselt ning sõltumata sellest, kas kõnealust üüriteenust osutatakse otse või turismiteenuste haldamise või turustamise ettevõtte või muu sarnase ettevõtte kaudu

| [...] | |
| --- | --- |

[...]

| [...] | |
| --- | --- |

[...]

| 10) | „pädev asutus“ – liikmesriigi riiklik, piirkondlik või kohalik asutus, kes on pädev registreerimismenetlusi haldama ja nende täitmist tagama ja/või koguma andmeid lühiajalise majutuse üüriteenuste kohta; |
| --- | --- |

10)

„pädev asutus“ – liikmesriigi riiklik, piirkondlik või kohalik asutus, kes on pädev registreerimismenetlusi haldama ja nende täitmist tagama ja/või koguma andmeid lühiajalise majutuse üüriteenuste kohta;

| 10) | „pädev asutus“ – liikmesriigi riiklik, piirkondlik või kohalik asutus, kes on pädev registreerimismenetlusi haldama ja nende täitmist tagama ja/või koguma andmeid lühiajalise majutuse üüriteenuste kohta
  , ja/või asutus, kes vastutab majutuskohti ja majutajaid käsitlevate riiklike õigusnormide, nt ruumilise planeerimise või ehitusnormide täitmise kontrollimise eest
  ; |
| --- | --- |

10)

„pädev asutus“ – liikmesriigi riiklik, piirkondlik või kohalik asutus, kes on pädev registreerimismenetlusi haldama ja nende täitmist tagama ja/või koguma andmeid lühiajalise majutuse üüriteenuste kohta
  , ja/või asutus, kes vastutab majutuskohti ja majutajaid käsitlevate riiklike õigusnormide, nt ruumilise planeerimise või ehitusnormide täitmise kontrollimise eest
  ;

, ja/või asutus, kes vastutab majutuskohti ja majutajaid käsitlevate riiklike õigusnormide, nt ruumilise planeerimise või ehitusnormide täitmise kontrollimise eest

| 11) | „tegevusandmed“ – majutuskoha väljaüüritud ööde arv ja majutuskohas viibinud külastajate arv
  öö kohta
  ; |
| --- | --- |

11)

„tegevusandmed“ – majutuskoha väljaüüritud ööde arv ja majutuskohas viibinud külastajate arv
  öö kohta
  ;

öö kohta

| 11) | „tegevusandmed“ – majutuskoha väljaüüritud ööde arv ja majutuskohas viibinud külastajate arv
  öö kohta
  ; |
| --- | --- |

11)

„tegevusandmed“ – majutuskoha väljaüüritud ööde arv ja majutuskohas viibinud külastajate arv
  öö kohta
  ;

öö kohta

Motivatsioon

Motivatsioon

Direktiivi 2006/123/EÜ artikli 4 lõike 1 kohaselt tähendab mõiste „teenus“ mis tahes iseseisvat majandustegevust, mida tavaliselt osutatakse tasu eest. Lühiajalise majutuse üüriteenused on teenused teenuste direktiivi tähenduses ja kuuluvad seetõttu selle kohaldamisalasse.

Muudatusettepanek 13

Muudatusettepanek 13

Artikli 4 lõiked 2 ja 5 (uus lõige)

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liikmesriigid peavad tagama, et | 2.   Liikmesriigid peavad tagama, et |
| a) | registreerimismenetlus põhineb majutajate deklaratsioonidel; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

2.   Liikmesriigid peavad tagama, et

2.   Liikmesriigid peavad tagama, et

a)

registreerimismenetlus põhineb majutajate deklaratsioonidel;

| a) | registreerimismenetlus põhineb majutajate deklaratsioonidel; |
| --- | --- |

a)

registreerimismenetlus põhineb majutajate deklaratsioonidel;

| b) | registreerimismenetlus võimaldab automaatselt ja viivitamata anda konkreetsele majutuskohale välja registreerimisnumbri, kui majutaja esitab artikli 5 lõikes 1 osutatud teabe ja vajaduse korral artikli 5 lõike 2 kohaselt nõutavad tõendavad dokumendid; |
| --- | --- |

b)

registreerimismenetlus võimaldab automaatselt ja viivitamata anda konkreetsele majutuskohale välja registreerimisnumbri, kui majutaja esitab artikli 5 lõikes 1 osutatud teabe ja vajaduse korral artikli 5 lõike 2 kohaselt nõutavad tõendavad dokumendid;

| b) | registreerimismenetlus võimaldab automaatselt ja viivitamata anda konkreetsele majutuskohale välja registreerimisnumbri, kui majutaja esitab artikli 5 lõikes 1 osutatud teabe ja vajaduse korral artikli 5 lõike 2 kohaselt nõutavad tõendavad dokumendid; |
| --- | --- |

b)

registreerimismenetlus võimaldab automaatselt ja viivitamata anda konkreetsele majutuskohale välja registreerimisnumbri, kui majutaja esitab artikli 5 lõikes 1 osutatud teabe ja vajaduse korral artikli 5 lõike 2 kohaselt nõutavad tõendavad dokumendid;

| c) | majutuskohta ei esine rohkem kui ühes registreerimismenetluses; |
| --- | --- |

c)

majutuskohta ei esine rohkem kui ühes registreerimismenetluses;

| c) | majutuskohta ei esine rohkem kui ühes registreerimismenetluses
  käesoleva määruse tähenduses. See ei välista võimalikke muid liidu õigusega kooskõlas olevaid aruandekohustusi, näiteks maksustamise, rahvastikuregistri ja statistika valdkonnas
  ; |
| --- | --- |

c)

majutuskohta ei esine rohkem kui ühes registreerimismenetluses
  käesoleva määruse tähenduses. See ei välista võimalikke muid liidu õigusega kooskõlas olevaid aruandekohustusi, näiteks maksustamise, rahvastikuregistri ja statistika valdkonnas
  ;

käesoleva määruse tähenduses. See ei välista võimalikke muid liidu õigusega kooskõlas olevaid aruandekohustusi, näiteks maksustamise, rahvastikuregistri ja statistika valdkonnas

| d) | kasutusel on tehnilised vahendid, mis võimaldavad majutajal teavet ja dokumente ajakohastada; |
| --- | --- |

d)

kasutusel on tehnilised vahendid, mis võimaldavad majutajal teavet ja dokumente ajakohastada;

| d) | kasutusel on tehnilised vahendid, mis võimaldavad majutajal teavet ja dokumente ajakohastada; |
| --- | --- |

d)

kasutusel on tehnilised vahendid, mis võimaldavad majutajal teavet ja dokumente ajakohastada;

| e) | kasutusel on tehnilised vahendid, millega saab hinnata registreerimisnumbrite kehtivust; |
| --- | --- |

e)

kasutusel on tehnilised vahendid, millega saab hinnata registreerimisnumbrite kehtivust;

| e) | kasutusel on tehnilised vahendid, millega saab hinnata registreerimisnumbrite kehtivust
  , mille jaoks kehtestatakse artikli 11 alusel registreerimisnumbrite ühine struktuur
  ; |
| --- | --- |

e)

kasutusel on tehnilised vahendid, millega saab hinnata registreerimisnumbrite kehtivust
  , mille jaoks kehtestatakse artikli 11 alusel registreerimisnumbrite ühine struktuur
  ;

, mille jaoks kehtestatakse artikli 11 alusel registreerimisnumbrite ühine struktuur

| f) | kasutusel on tehnilised vahendid, mis võimaldavad majutajal eemaldada majutuskoha lõikes 3 osutatud registrist; |
| --- | --- |

f)

kasutusel on tehnilised vahendid, mis võimaldavad majutajal eemaldada majutuskoha lõikes 3 osutatud registrist;

| f) | kasutusel on tehnilised vahendid, mis võimaldavad majutajal eemaldada majutuskoha lõikes 3 osutatud registrist; |
| --- | --- |

f)

kasutusel on tehnilised vahendid, mis võimaldavad majutajal eemaldada majutuskoha lõikes 3 osutatud registrist;

| g) | lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormi kaudu lühiajalise majutuse üüriteenuse pakkumisel peavad majutajad deklareerima, kas pakutav majutuskoht asub piirkonnas, kus on kehtestatud registreerimismenetlus või kus seda kohaldatakse, ning kui jah, siis esitama registreerimisnumbri. |
| --- | --- |

g)

lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormi kaudu lühiajalise majutuse üüriteenuse pakkumisel peavad majutajad deklareerima, kas pakutav majutuskoht asub piirkonnas, kus on kehtestatud registreerimismenetlus või kus seda kohaldatakse, ning kui jah, siis esitama registreerimisnumbri.

| g) | lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormi kaudu lühiajalise majutuse üüriteenuse pakkumisel peavad majutajad deklareerima, kas pakutav majutuskoht asub piirkonnas, kus on kehtestatud registreerimismenetlus või kus seda kohaldatakse, ning kui jah, siis esitama registreerimisnumbri. |
| --- | --- |

g)

lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormi kaudu lühiajalise majutuse üüriteenuse pakkumisel peavad majutajad deklareerima, kas pakutav majutuskoht asub piirkonnas, kus on kehtestatud registreerimismenetlus või kus seda kohaldatakse, ning kui jah, siis esitama registreerimisnumbri.

[...]

[...]

5.
     
  Kui kohaldatakse loasüsteemi (loetelu artikli 13 lõike 1 punktis c), ei tohi välja antud registreerimisnumbrit kasutada majutusüksuse kuulutuse avaldamiseks üürimise veebiplatvormil enne, kui loamenetlus on lõppenud ja pädev asutus on andnud majutajale loa osutada lühiajalise majutuse üüriteenust.

Muudatusettepanek 14

Muudatusettepanek 14

Artikli 5 lõiked 1 ja 2

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Teave, mille majutajad peavad esitama | Teave, mille majutajad peavad esitama |
| 1.   Artiklis 4 osutatud registreerimismenetluse kohasel registreerimisel esitab majutaja deklaratsioonis järgmise teabe: | 1.   Artiklis 4 osutatud registreerimismenetluse kohasel registreerimisel esitab majutaja deklaratsioonis järgmise teabe: |
| a) | iga majutuskoha kohta: |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Teave, mille majutajad peavad esitama

Teave, mille majutajad peavad esitama

1.   Artiklis 4 osutatud registreerimismenetluse kohasel registreerimisel esitab majutaja deklaratsioonis järgmise teabe:

1.   Artiklis 4 osutatud registreerimismenetluse kohasel registreerimisel esitab majutaja deklaratsioonis järgmise teabe:

a)

iga majutuskoha kohta:

| a) | iga majutuskoha kohta: |
| --- | --- |

a)

iga majutuskoha kohta:

| | 1) | majutuskoha aadress; |
| --- | --- | --- |

1)

majutuskoha aadress;

| 2) | majutuskoha liik; |
| --- | --- |

2)

majutuskoha liik;

| 3) | kas pakutav majutuskoht on osaliselt või täielikult majutaja esmane või teisene elukoht või täidab see muud eesmärki; |
| --- | --- |

3)

kas pakutav majutuskoht on osaliselt või täielikult majutaja esmane või teisene elukoht või täidab see muud eesmärki;

| 4) | maksimaalne külastajate arv, mida majutuskoht mahutab; |
| --- | --- |

4)

maksimaalne külastajate arv, mida majutuskoht mahutab;

| | 1) | majutuskoha aadress; |
| --- | --- | --- |

1)

majutuskoha aadress;

| 2) | majutuskoha liik; |
| --- | --- |

2)

majutuskoha liik;

| 3) | kas pakutav majutuskoht on osaliselt või täielikult majutaja esmane või teisene elukoht või täidab see muud eesmärki; |
| --- | --- |

3)

kas pakutav majutuskoht on osaliselt või täielikult majutaja esmane või teisene elukoht või täidab see muud eesmärki;

| 4) | maksimaalne külastajate arv, mida majutuskoht mahutab; |
| --- | --- |

4)

maksimaalne külastajate arv, mida majutuskoht mahutab;

| 5) | kas majutuskohal on lühiajalise majutuse üüriteenuste pakkumiseks vaja asjaomaselt asutuselt saada luba ning kui jah, siis kas majutaja on selle loa saanud, kui selline loanõue on kooskõlas liidu õigusega; |
| --- | --- |

5)

5)

kas majutuskohal on lühiajalise majutuse üüriteenuste pakkumiseks vaja asjaomaselt asutuselt saada luba ning kui jah, siis kas majutaja on selle loa saanud, kui selline loanõue on kooskõlas liidu õigusega;

kas majutuskohal on lühiajalise majutuse üüriteenuste pakkumiseks vaja asjaomaselt asutuselt saada luba ning kui jah, siis kas majutaja on selle loa saanud, kui selline loanõue on kooskõlas liidu õigusega;

| b) | kui majutaja on füüsiline isik: |
| --- | --- |

b)

kui majutaja on füüsiline isik:

| b) | kui majutaja on füüsiline isik: |
| --- | --- |

b)

kui majutaja on füüsiline isik:

| | 1) | nimi; |
| --- | --- | --- |

1)

nimi;

| 2) | riiklik isikukood, või kui seda ei saa kasutada, siis muu teave, mille järgi saab isiku tuvastada; |
| --- | --- |

2)

riiklik isikukood, või kui seda ei saa kasutada, siis muu teave, mille järgi saab isiku tuvastada;

| 3) | aadress; |
| --- | --- |

3)

aadress;

| 4) | kontakttelefon; |
| --- | --- |

4)

kontakttelefon;

| 5) | e-posti aadress, kuhu pädev asutus saab teabevahetuseks kirjutada; |
| --- | --- |

5)

e-posti aadress, kuhu pädev asutus saab teabevahetuseks kirjutada;

| | 1) | nimi; |
| --- | --- | --- |

1)

nimi;

| 2) | riiklik isikukood, või kui seda ei saa kasutada, siis muu teave, mille järgi saab isiku tuvastada; |
| --- | --- |

2)

riiklik isikukood, või kui seda ei saa kasutada, siis muu teave, mille järgi saab isiku tuvastada;

| 3) | aadress; |
| --- | --- |

3)

aadress;

| 4) | kontakttelefon; |
| --- | --- |

4)

kontakttelefon;

| 5) | e-posti aadress, kuhu pädev asutus saab teabevahetuseks kirjutada; |
| --- | --- |

5)

e-posti aadress, kuhu pädev asutus saab teabevahetuseks kirjutada;

| c) | kui majutaja on juriidiline isik: |
| --- | --- |

c)

kui majutaja on juriidiline isik:

| c) | kui majutaja on juriidiline isik: |
| --- | --- |

c)

kui majutaja on juriidiline isik:

| | 1) | nimi; |
| --- | --- | --- |

1)

nimi;

| 2) | riiklik äriregistrikood; |
| --- | --- |

2)

riiklik äriregistrikood;

| 3) | kõigi esindajate nimed; |
| --- | --- |

3)

kõigi esindajate nimed;

| 4) | registreeritud aadress; |
| --- | --- |

4)

registreeritud aadress;

| 5) | kõnealuse juriidilise isiku esindaja kontakttelefon; |
| --- | --- |

5)

kõnealuse juriidilise isiku esindaja kontakttelefon;

| 6) | e-posti aadress, kuhu pädev asutus saab teabevahetuseks kirjutada. |
| --- | --- |

6)

e-posti aadress, kuhu pädev asutus saab teabevahetuseks kirjutada.

| | 1) | nimi; |
| --- | --- | --- |

1)

nimi;

| 2) | riiklik äriregistrikood; |
| --- | --- |

2)

riiklik äriregistrikood;

| 3) | kõigi esindajate nimed; |
| --- | --- |

3)

kõigi esindajate nimed;

| 4) | registreeritud aadress; |
| --- | --- |

4)

registreeritud aadress;

| 5) | kõnealuse juriidilise isiku esindaja kontakttelefon; |
| --- | --- |

5)

kõnealuse juriidilise isiku esindaja kontakttelefon;

| 6) | e-posti aadress, kuhu pädev asutus saab teabevahetuseks kirjutada. |
| --- | --- |

6)

e-posti aadress, kuhu pädev asutus saab teabevahetuseks kirjutada.

2.   Liikmesriigid võivad nõuda, et lõike 1 kohaselt esitatud teabele lisataks asjakohased tõendavad dokumendid.

2.   Liikmesriigid võivad nõuda, et lõike 1
  punkti a alapunktide 1–4 ning punktide b ja c
  kohaselt esitatud teabele lisataks asjakohased tõendavad dokumendid.
  Lõike 1 punkti a alapunktis 5 osutatud teabe puhul, kui majutaja deklareerib, et majutuskohal on vaja luba, või kui lõikes 1 osutatud muu teave võimaldab automaatselt kindlaks teha, et kohaldatakse loanõuet, võivad liikmesriigid nõuda loa koopiat või selle viiteandmeid.

Motivatsioon

Motivatsioon

Peaks olema selgelt ebaseaduslik avaldada üürikuulutus enne loamenetluse lõpetamist. Vastasel juhul kahjustataks loasüsteemide eesmärki. Piirkondades, kus kohaldatakse loasüsteemi, võib nõuda loa koopiat või selle viiteandmeid.

Muudatusettepanek 15

Muudatusettepanek 15

Artikli 6 lõige 5 (uus lõige)

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5.
     
  Kui pädev asutus leiab pärast lõike 1 kohast kontrollimist, et lühiajalise majutuse pakkumine konkreetses majutuskohas on vastuolus liikmesriigis kohaldatavate õigusnormidega, mis käsitlevad juurdepääsu lühiajalisele majutusele ja selle pakkumist, on tal õigus peatada asjaomaste registreerimisnumbrite kehtivus ja esitada lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormidele korraldus eemaldada põhjendamatu viivituseta selle majutuskoha kuulutus või peatada sellele juurdepääs. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

5.
     
  Kui pädev asutus leiab pärast lõike 1 kohast kontrollimist, et lühiajalise majutuse pakkumine konkreetses majutuskohas on vastuolus liikmesriigis kohaldatavate õigusnormidega, mis käsitlevad juurdepääsu lühiajalisele majutusele ja selle pakkumist, on tal õigus peatada asjaomaste registreerimisnumbrite kehtivus ja esitada lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormidele korraldus eemaldada põhjendamatu viivituseta selle majutuskoha kuulutus või peatada sellele juurdepääs.

Motivatsioon

Motivatsioon

Meetmeid peaks olema võimalik võtta ka juhul, kui tuvastatakse riiklike õigusnormide rikkumisi.

Muudatusettepanek 16

Muudatusettepanek 16

Artikkel 7

Artikkel 7

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Integreeritud nõuetelevastavus | Integreeritud nõuetelevastavus |
| 1.   Lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormid | 1.   Lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormid |
| a) | projekteerivad ja korraldavad oma veebiliidese selliselt, et
  majutajad peavad ise märkima, kas lühiajalise majutuse üüriteenusena pakutav majutuskoht
  asub piirkonnas, kus on kehtestatud registreerimismenetlus või kus seda kohaldatakse; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Integreeritud nõuetelevastavus

Integreeritud nõuetelevastavus

1.   Lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormid

1.   Lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormid

a)

projekteerivad ja korraldavad oma veebiliidese selliselt, et
  majutajad peavad ise märkima, kas lühiajalise majutuse üüriteenusena pakutav majutuskoht
  asub piirkonnas, kus on kehtestatud registreerimismenetlus või kus seda kohaldatakse;

majutajad peavad ise märkima, kas lühiajalise majutuse üüriteenusena pakutav majutuskoht

| a) | projekteerivad ja korraldavad oma veebiliidese
  ning ajakohastavad seda pidevalt
  selliselt, et
  registreerimisnumbri sisestamine on kohustuslik juhul, kui konkreetse majutuskoha aadress
  asub piirkonnas, kus on kehtestatud registreerimismenetlus või kus seda kohaldatakse
  (loetelu artiklis 13)
  ; |
| --- | --- |

a)

projekteerivad ja korraldavad oma veebiliidese
  ning ajakohastavad seda pidevalt
  selliselt, et
  registreerimisnumbri sisestamine on kohustuslik juhul, kui konkreetse majutuskoha aadress
  asub piirkonnas, kus on kehtestatud registreerimismenetlus või kus seda kohaldatakse
  (loetelu artiklis 13)
  ;

ning ajakohastavad seda pidevalt

registreerimisnumbri sisestamine on kohustuslik juhul, kui konkreetse majutuskoha aadress

(loetelu artiklis 13)

| b) | kui majutaja kinnitab, et lühiajalise majutuse üüriteenusena pakutav majutuskoht asub piirkonnas, kus on kehtestatud registreerimismenetlus või kus seda kohaldatakse, projekteerivad ja korraldavad nad oma veebiliidese selliselt, et kasutajatel
  on võimalik
  majutuskohta tuvastada registreerimisnumbri järgi, ning tagavad, et majutajad esitavad registreerimisnumbri enne, kui neil lubatakse pakkuda selle majutuskohaga seotud lühiajalise majutuse üüriteenuseid; |
| --- | --- |

b)

kui majutaja kinnitab, et lühiajalise majutuse üüriteenusena pakutav majutuskoht asub piirkonnas, kus on kehtestatud registreerimismenetlus või kus seda kohaldatakse, projekteerivad ja korraldavad nad oma veebiliidese selliselt, et kasutajatel
  on võimalik
  majutuskohta tuvastada registreerimisnumbri järgi, ning tagavad, et majutajad esitavad registreerimisnumbri enne, kui neil lubatakse pakkuda selle majutuskohaga seotud lühiajalise majutuse üüriteenuseid;

on võimalik

| b) | kui majutaja kinnitab, et lühiajalise majutuse üüriteenusena pakutav majutuskoht asub piirkonnas, kus on kehtestatud registreerimismenetlus või kus seda kohaldatakse, projekteerivad ja korraldavad nad oma veebiliidese selliselt, et
  majutajatel on kohustus võimaldada
  kasutajatel tuvastada majutuskohta registreerimisnumbri järgi, ning tagavad, et majutajad esitavad registreerimisnumbri enne, kui neil lubatakse pakkuda selle majutuskohaga seotud lühiajalise majutuse üüriteenuseid; |
| --- | --- |

b)

kui majutaja kinnitab, et lühiajalise majutuse üüriteenusena pakutav majutuskoht asub piirkonnas, kus on kehtestatud registreerimismenetlus või kus seda kohaldatakse, projekteerivad ja korraldavad nad oma veebiliidese selliselt, et
  majutajatel on kohustus võimaldada
  kasutajatel tuvastada majutuskohta registreerimisnumbri järgi, ning tagavad, et majutajad esitavad registreerimisnumbri enne, kui neil lubatakse pakkuda selle majutuskohaga seotud lühiajalise majutuse üüriteenuseid;

majutajatel on kohustus võimaldada

| c) | teevad mõistlikke jõupingutusi, et pärast seda, kui nad on lubanud majutajal pakkuda lühiajalise majutuse üüriteenuseid, pisteliselt – sealhulgas ühtsete digitaalsete juurdepääsupunktide võimaldatavate artikli 10 lõike 2 punktis b osutatud funktsioonide abil – kontrollida
  majutajate deklaratsioonides
  registreerimismenetluse olemasolu või puudumise kohta esitatud teavet, võttes arvesse artikli 13 lõike 1 punkti a kohaselt kättesaadavaks tehtud loetelu, ja sellise menetluse olemasolu korral ka majutaja esitatud registreerimisnumbri kehtivust. |
| --- | --- |

c)

teevad mõistlikke jõupingutusi, et pärast seda, kui nad on lubanud majutajal pakkuda lühiajalise majutuse üüriteenuseid, pisteliselt – sealhulgas ühtsete digitaalsete juurdepääsupunktide võimaldatavate artikli 10 lõike 2 punktis b osutatud funktsioonide abil – kontrollida
  majutajate deklaratsioonides
  registreerimismenetluse olemasolu või puudumise kohta esitatud teavet, võttes arvesse artikli 13 lõike 1 punkti a kohaselt kättesaadavaks tehtud loetelu, ja sellise menetluse olemasolu korral ka majutaja esitatud registreerimisnumbri kehtivust.

majutajate deklaratsioonides

| c) | teevad mõistlikke jõupingutusi, et pärast seda, kui nad on lubanud majutajal pakkuda lühiajalise majutuse üüriteenuseid, pisteliselt – sealhulgas ühtsete digitaalsete juurdepääsupunktide võimaldatavate artikli 10 lõike 2 punktis b osutatud funktsioonide abil – kontrollida
  vähemalt 20 % kuulutuste puhul, mis on platvormil avaldatud,
  registreerimismenetluse olemasolu või puudumise kohta esitatud teavet, võttes arvesse artikli 13 lõike 1 punkti a kohaselt kättesaadavaks tehtud loetelu, ja sellise menetluse olemasolu korral ka majutaja esitatud registreerimisnumbri kehtivust
  ; platvormid peaksid pädevate asutuste taotlusel tegema ka sihipäraseid lisakontrolle
  . |
| --- | --- |

c)

teevad mõistlikke jõupingutusi, et pärast seda, kui nad on lubanud majutajal pakkuda lühiajalise majutuse üüriteenuseid, pisteliselt – sealhulgas ühtsete digitaalsete juurdepääsupunktide võimaldatavate artikli 10 lõike 2 punktis b osutatud funktsioonide abil – kontrollida
  vähemalt 20 % kuulutuste puhul, mis on platvormil avaldatud,
  registreerimismenetluse olemasolu või puudumise kohta esitatud teavet, võttes arvesse artikli 13 lõike 1 punkti a kohaselt kättesaadavaks tehtud loetelu, ja sellise menetluse olemasolu korral ka majutaja esitatud registreerimisnumbri kehtivust
  ; platvormid peaksid pädevate asutuste taotlusel tegema ka sihipäraseid lisakontrolle
  .

vähemalt 20 % kuulutuste puhul, mis on platvormil avaldatud,

; platvormid peaksid pädevate asutuste taotlusel tegema ka sihipäraseid lisakontrolle

2.   Lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormid teavitavad viivitamata pädevaid asutusi ja majutajaid lõike 1 punktis c osutatud pisteliste kontrollide tulemustest, kui ilmneb, et majutajad on esitanud ebaõigeid deklaratsioone või kehtetuid registreerimisnumbreid.

2.   Lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormid teavitavad viivitamata pädevaid asutusi
  , artiklis 14 osutatud asutust
  ja majutajaid lõike 1 punktis c osutatud pisteliste kontrollide tulemustest, kui ilmneb, et majutajad on esitanud ebaõigeid deklaratsioone või kehtetuid registreerimisnumbreid
  , ning samuti nõuetele vastavate kuulutuste arvust
  .

3.   Lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormid lisavad veebiliideses selleks ette nähtud kohta, mis on otse ja kergelt kättesaadav, viite teabele, mille liikmesriigid peavad artikli 17 lõike 1 kohaselt kättesaadavaks tegema.

3.   Lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormid lisavad veebiliideses selleks ette nähtud kohta, mis on otse ja kergelt kättesaadav, viite teabele, mille liikmesriigid peavad
  artikli 13 lõigete 1 ja 2 ning
  artikli 17 lõike 1 kohaselt kättesaadavaks tegema.

Muudatusettepanek 17

Muudatusettepanek 17

Artikli 9 lõiked 1 ja 3 (uus lõige)

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormide kohustus edastada tegevusandmeid ja registreerimisnumbreid | Lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormide kohustus edastada tegevusandmeid ja registreerimisnumbreid |
| 1.   Kui kuulutus puudutab majutuskohta, mis asub artikli 13 lõike 1 punktis b osutatud loetellu kantud piirkonnas, siis koguvad lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormide pakkujad majutuskoha kohta tegevusandmeid ja edastavad need kord kuus majutuskoha asukohaliikmesriigi ühtsele digitaalsele juurdepääsupunktile koos vastava registreerimisnumbriga, mille on esitanud majutaja, ja kuulutuse URLiga. Edastamine toimub masinaside kaudu. | 1.   Kui kuulutus puudutab majutuskohta, mis asub artikli 13 lõike 1 punktis b osutatud loetellu kantud piirkonnas, siis koguvad lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormide pakkujad majutuskoha kohta tegevusandmeid ja edastavad need kord kuus majutuskoha asukohaliikmesriigi ühtsele digitaalsele juurdepääsupunktile koos
  majutuskoha aadressi, sh täpse korterinumbriga, ja
  vastava registreerimisnumbriga, mille on esitanud majutaja, ja kuulutuse URLiga. Edastamine toimub masinaside kaudu.
  [...] |
| | 3.
     
  Kui pädev asutus leiab pärast kontrollimist, et on ilmseid ja tõsiseid kahtlusi esitatud andmete õigsuse ja täielikkuse suhtes, on tal õigus teha lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormidele korraldus parandada vead andmetes pädeva asutuse määratud mõistliku tähtaja jooksul. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormide kohustus edastada tegevusandmeid ja registreerimisnumbreid

Lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormide kohustus edastada tegevusandmeid ja registreerimisnumbreid

1.   Kui kuulutus puudutab majutuskohta, mis asub artikli 13 lõike 1 punktis b osutatud loetellu kantud piirkonnas, siis koguvad lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormide pakkujad majutuskoha kohta tegevusandmeid ja edastavad need kord kuus majutuskoha asukohaliikmesriigi ühtsele digitaalsele juurdepääsupunktile koos vastava registreerimisnumbriga, mille on esitanud majutaja, ja kuulutuse URLiga. Edastamine toimub masinaside kaudu.

1.   Kui kuulutus puudutab majutuskohta, mis asub artikli 13 lõike 1 punktis b osutatud loetellu kantud piirkonnas, siis koguvad lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormide pakkujad majutuskoha kohta tegevusandmeid ja edastavad need kord kuus majutuskoha asukohaliikmesriigi ühtsele digitaalsele juurdepääsupunktile koos
  majutuskoha aadressi, sh täpse korterinumbriga, ja
  vastava registreerimisnumbriga, mille on esitanud majutaja, ja kuulutuse URLiga. Edastamine toimub masinaside kaudu.

[...]

3.
     
  Kui pädev asutus leiab pärast kontrollimist, et on ilmseid ja tõsiseid kahtlusi esitatud andmete õigsuse ja täielikkuse suhtes, on tal õigus teha lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormidele korraldus parandada vead andmetes pädeva asutuse määratud mõistliku tähtaja jooksul.

Muudatusettepanek 18

Muudatusettepanek 18

Artikli 12 lõige
  2

2

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Juurdepääs artikli 9 kohaselt edastatud teabele antakse pädevale asutusele üksnes juhul, kui töötlemise kavandatud eesmärk on üks järgmistest: | 2.   Juurdepääs artikli 9 kohaselt edastatud teabele antakse pädevale asutusele üksnes juhul, kui töötlemise kavandatud eesmärk on üks järgmistest: |
| a) | jälgida vastavust artiklis 8 osutatud registreerimismenetlustele; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

2.   Juurdepääs artikli 9 kohaselt edastatud teabele antakse pädevale asutusele üksnes juhul, kui töötlemise kavandatud eesmärk on üks järgmistest:

2.   Juurdepääs artikli 9 kohaselt edastatud teabele antakse pädevale asutusele üksnes juhul, kui töötlemise kavandatud eesmärk on üks järgmistest:

a)

jälgida vastavust artiklis 8 osutatud registreerimismenetlustele;

| a) | jälgida vastavust artiklis 8 osutatud registreerimismenetlustele; |
| --- | --- |

a)

jälgida vastavust artiklis 8 osutatud registreerimismenetlustele;

| b) | rakenduseeskirjad, millega reguleeritakse lühiajalise majutuse üüriteenustele juurdepääsu ja nende osutamist
  , tingimusel et need eeskirjad on mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja kooskõlas liidu õigusega
  . |
| --- | --- |

b)

rakenduseeskirjad, millega reguleeritakse lühiajalise majutuse üüriteenustele juurdepääsu ja nende osutamist
  , tingimusel et need eeskirjad on mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja kooskõlas liidu õigusega
  .

, tingimusel et need eeskirjad on mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja kooskõlas liidu õigusega

| b) | rakenduseeskirjad, millega reguleeritakse lühiajalise majutuse üüriteenustele juurdepääsu ja nende osutamist; |
| --- | --- |

b)

rakenduseeskirjad, millega reguleeritakse lühiajalise majutuse üüriteenustele juurdepääsu ja nende osutamist;

| c) | teabe kasutamine muudele riiklikele õigusnormidele vastavuse kontrollimiseks ning vajalikus ulatuses täielikul ja mitteanonüümsel kujul edastamiseks asutustele, kes vastutavad kõnealuste õigusnormide jõustamise eest (nt riiklikud ruumilise planeerimise või ehitusstandardid)
  . |
| --- | --- |

c)

c)

teabe kasutamine muudele riiklikele õigusnormidele vastavuse kontrollimiseks ning vajalikus ulatuses täielikul ja mitteanonüümsel kujul edastamiseks asutustele, kes vastutavad kõnealuste õigusnormide jõustamise eest (nt riiklikud ruumilise planeerimise või ehitusstandardid)
  .

teabe kasutamine muudele riiklikele õigusnormidele vastavuse kontrollimiseks ning vajalikus ulatuses täielikul ja mitteanonüümsel kujul edastamiseks asutustele, kes vastutavad kõnealuste õigusnormide jõustamise eest (nt riiklikud ruumilise planeerimise või ehitusstandardid)

Motivatsioon

Motivatsioon

| b) | Vt muudatusettepanek põhjenduse 26 kohta. |
| --- | --- |

b)

Vt muudatusettepanek põhjenduse 26 kohta.

| c) | Artikli 12 lõike 3 kohaselt võib andmeid edastada teistele asutustele üksnes selliselt, et ei oleks võimalik tuvastada üksikuid majutuskohti või majutajaid. Normide jõustamiseks on vaja individuaalseid andmeid. |
| --- | --- |

c)

Artikli 12 lõike 3 kohaselt võib andmeid edastada teistele asutustele üksnes selliselt, et ei oleks võimalik tuvastada üksikuid majutuskohti või majutajaid. Normide jõustamiseks on vaja individuaalseid andmeid.

Muudatusettepanek 19

Muudatusettepanek 19

Artikli 12 lõige 4

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Liikmesriigid koondavad artikli 9 kohaselt saadud tegevusandmed ja edastavad need kord kuus riiklikele statistikaametitele ja Eurostatile statistika koostamiseks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 223/2009 (1). Tegevusandmed koondatakse riiklikul, piirkondlikul ja kohaliku omavalitsuse tasandil ning need sisaldavad teavet majutuskohtade koguarvu ja majutuskohas majutatavate külastajate maksimaalse arvu kohta igas geograafilises alapiirkonnas. Need andmed jaotatakse majutuskohtade liikide kaupa, nagu on kirjeldatud käesoleva määruse artikli 5 lõike 1 punktis a. Liikmesriigid määravad riikliku asutuse, kes vastutab tegevusandmete koondamise ning nende riiklikele statistikaametitele ja Eurostatile edastamise eest. | 4.   Liikmesriigid koondavad artikli 9 kohaselt saadud tegevusandmed ja edastavad need kord kuus riiklikele
  ja asjakohasel juhul piirkondlikele
  statistikaametitele ja Eurostatile statistika koostamiseks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 223/2009 (1). Tegevusandmed koondatakse riiklikul, piirkondlikul ja kohaliku omavalitsuse tasandil ning need sisaldavad teavet majutuskohtade koguarvu ja majutuskohas majutatavate külastajate maksimaalse arvu kohta igas geograafilises alapiirkonnas. Need andmed jaotatakse majutuskohtade liikide kaupa, nagu on kirjeldatud käesoleva määruse artikli 5 lõike 1 punktis a. 
  Andmed tuleks teha kättesaadavaks kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, et anda teavet poliitika kujundamiseks ning toetada kohalike normide kavandamist, rakendamist ja jõustamist.
  Liikmesriigid määravad riikliku asutuse, kes vastutab tegevusandmete koondamise ning nende riiklikele statistikaametitele ja Eurostatile edastamise eest. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

4.   Liikmesriigid koondavad artikli 9 kohaselt saadud tegevusandmed ja edastavad need kord kuus riiklikele statistikaametitele ja Eurostatile statistika koostamiseks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 223/2009 (1). Tegevusandmed koondatakse riiklikul, piirkondlikul ja kohaliku omavalitsuse tasandil ning need sisaldavad teavet majutuskohtade koguarvu ja majutuskohas majutatavate külastajate maksimaalse arvu kohta igas geograafilises alapiirkonnas. Need andmed jaotatakse majutuskohtade liikide kaupa, nagu on kirjeldatud käesoleva määruse artikli 5 lõike 1 punktis a. Liikmesriigid määravad riikliku asutuse, kes vastutab tegevusandmete koondamise ning nende riiklikele statistikaametitele ja Eurostatile edastamise eest.

4.   Liikmesriigid koondavad artikli 9 kohaselt saadud tegevusandmed ja edastavad need kord kuus riiklikele
  ja asjakohasel juhul piirkondlikele
  statistikaametitele ja Eurostatile statistika koostamiseks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 223/2009 (1). Tegevusandmed koondatakse riiklikul, piirkondlikul ja kohaliku omavalitsuse tasandil ning need sisaldavad teavet majutuskohtade koguarvu ja majutuskohas majutatavate külastajate maksimaalse arvu kohta igas geograafilises alapiirkonnas. Need andmed jaotatakse majutuskohtade liikide kaupa, nagu on kirjeldatud käesoleva määruse artikli 5 lõike 1 punktis a. 
  Andmed tuleks teha kättesaadavaks kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, et anda teavet poliitika kujundamiseks ning toetada kohalike normide kavandamist, rakendamist ja jõustamist.
  Liikmesriigid määravad riikliku asutuse, kes vastutab tegevusandmete koondamise ning nende riiklikele statistikaametitele ja Eurostatile edastamise eest.

Motivatsioon

Motivatsioon

Oluline on lisada viide piirkondlikule statistikale ning nõuda, et ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused näeksid andmeid.

Muudatusettepanek 20

Muudatusettepanek 20

Artikli 13 lõige 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Teavitamiskohustused | Teavitamiskohustused |
| 1.   Liikmesriigid koostavad ja teevad tasuta kättesaadavaks järgmised loetelud: | 1.   Liikmesriigid koostavad ja teevad tasuta kättesaadavaks järgmised loetelud: |
| a) | loetelu piirkondadest, kus nende territooriumil kohaldatakse registreerimismenetlust; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Teavitamiskohustused

Teavitamiskohustused

1.   Liikmesriigid koostavad ja teevad tasuta kättesaadavaks järgmised loetelud:

1.   Liikmesriigid koostavad ja teevad tasuta kättesaadavaks järgmised loetelud:

a)

loetelu piirkondadest, kus nende territooriumil kohaldatakse registreerimismenetlust;

| a) | loetelu piirkondadest, kus nende territooriumil kohaldatakse registreerimismenetlust; |
| --- | --- |

a)

loetelu piirkondadest, kus nende territooriumil kohaldatakse registreerimismenetlust;

| b) | loetelu piirkondadest, mille puhul pädevad asutused on nõudnud lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormide pakkujatelt andmete esitamist. |
| --- | --- |

b)

loetelu piirkondadest, mille puhul pädevad asutused on nõudnud lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormide pakkujatelt andmete esitamist.

| b) | loetelu piirkondadest, mille puhul pädevad asutused on nõudnud lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormide pakkujatelt andmete esitamist; |
| --- | --- |

b)

loetelu piirkondadest, mille puhul pädevad asutused on nõudnud lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormide pakkujatelt andmete esitamist;

| c) | loetelu piirkondadest, kus nende territooriumil kohaldatakse loasüsteemi
  . |
| --- | --- |

c)

c)

loetelu piirkondadest, kus nende territooriumil kohaldatakse loasüsteemi
  .

loetelu piirkondadest, kus nende territooriumil kohaldatakse loasüsteemi

Motivatsioon

Motivatsioon

On võimalik, et nende territooriumil kohaldatakse loasüsteemi. Sellist piirkondade loetelu on liikmesriikidel lihtne koostada ja see annab kasulikku teavet eelkõige majutajatele. Samuti on see kasulik ebaseaduslike teenusepakkumiste vältimiseks.

Muudatusettepanek 21

Muudatusettepanek 21

Artikli 15 lõige 3

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Liikmesriigid kehtestavad karistusnormid, mida kohaldatakse, kui lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormid rikuvad artikli 7 lõikeid 2 ja 3 või artiklit 9. Liikmesriigid tagavad, et kõnealused karistused oleksid mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. | 3.   Liikmesriigid kehtestavad karistusnormid, mida kohaldatakse, kui lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormid
  ja majutajad
  rikuvad
  artiklit 6,
  artikli 7 lõikeid 1, 2 ja 3 või artiklit 9. Liikmesriigid tagavad, et kõnealused karistused oleksid mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

3.   Liikmesriigid kehtestavad karistusnormid, mida kohaldatakse, kui lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormid rikuvad artikli 7 lõikeid 2 ja 3 või artiklit 9. Liikmesriigid tagavad, et kõnealused karistused oleksid mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

3.   Liikmesriigid kehtestavad karistusnormid, mida kohaldatakse, kui lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormid
  ja majutajad
  rikuvad
  artiklit 6,
  artikli 7 lõikeid 1, 2 ja 3 või artiklit 9. Liikmesriigid tagavad, et kõnealused karistused oleksid mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Motivatsioon

Motivatsioon

Rikkumisi võivad toime panna ka majutajad. Kohustusi loovate artiklite rikkumist tuleks karistada. Mõjuhinnangus ja seletuskirjas rõhutatakse tõhusa jõustatava raamistiku puudumist.

Muudatusettepanek 22

Muudatusettepanek 22

Artikkel 16

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komitee | Komitee |
| 1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. | 1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. |
| 2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. | 2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Komitee

Komitee

1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Motivatsioon

Motivatsioon

Tehtavate otsuste olulisuse tõttu tuleks rakendusaktide suhtes kohaldada kontrollimenetlust.

Muudatusettepanek 23

Muudatusettepanek 23

Artikkel 18

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Hindamine ja läbivaatamine | Hindamine ja läbivaatamine |
| 1.   Hiljemalt viis aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva hindab komisjon käesolevat määrust ning esitab peamiste järelduste kohta aruande Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. Kõnealune aruanne põhineb riiklike järelevalveasutuste poolt artikli 14 kohaselt esitatud hinnangutel. | 1.   Hiljemalt viis aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva hindab komisjon käesolevat määrust ning esitab peamiste järelduste kohta aruande Euroopa Parlamendile, nõukogule
  , Euroopa Regioonide Komiteele
  ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. Kõnealune aruanne põhineb riiklike järelevalveasutuste poolt artikli 14 kohaselt esitatud hinnangutel. |
| 2.   Lõike 1 kohasel hindamisel hinnatakse eelkõige järgmist: | 2.   Lõike 1 kohasel hindamisel hinnatakse eelkõige järgmist: |
| a) | määruse mõju lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormidele kehtestatud kohustustele; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Hindamine ja läbivaatamine

Hindamine ja läbivaatamine

1.   Hiljemalt viis aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva hindab komisjon käesolevat määrust ning esitab peamiste järelduste kohta aruande Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. Kõnealune aruanne põhineb riiklike järelevalveasutuste poolt artikli 14 kohaselt esitatud hinnangutel.

1.   Hiljemalt viis aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva hindab komisjon käesolevat määrust ning esitab peamiste järelduste kohta aruande Euroopa Parlamendile, nõukogule
  , Euroopa Regioonide Komiteele
  ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. Kõnealune aruanne põhineb riiklike järelevalveasutuste poolt artikli 14 kohaselt esitatud hinnangutel.

2.   Lõike 1 kohasel hindamisel hinnatakse eelkõige järgmist:

2.   Lõike 1 kohasel hindamisel hinnatakse eelkõige järgmist:

a)

määruse mõju lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormidele kehtestatud kohustustele;

| a) | määruse mõju lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormidele kehtestatud kohustustele; |
| --- | --- |

a)

määruse mõju lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormidele kehtestatud kohustustele;

| b) | määruse mõju selliste andmete kättesaadavusele, mis käsitlevad liidus lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormide kaudu majutajate pakutavate lühiajalise majutuse üüriteenuste osutamist, ning |
| --- | --- |

b)

määruse mõju selliste andmete kättesaadavusele, mis käsitlevad liidus lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormide kaudu majutajate pakutavate lühiajalise majutuse üüriteenuste osutamist, ning

| b) | määruse mõju selliste andmete kättesaadavusele, mis käsitlevad liidus lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormide kaudu majutajate pakutavate lühiajalise majutuse üüriteenuste osutamist, ning |
| --- | --- |

b)

määruse mõju selliste andmete kättesaadavusele, mis käsitlevad liidus lühiajalise väljaüürimise veebiplatvormide kaudu majutajate pakutavate lühiajalise majutuse üüriteenuste osutamist, ning

| c) | niivõrd kui võimalik, määruse mõju lühiajalise majutuse üüriteenustele juurdepääsu ja nende osutamisega seotud siseriiklike õigus- ja haldusnormide sisule ja proportsionaalsusele, sealhulgas juhul, kui selliseid teenuseid osutatakse piiriüleselt. |
| --- | --- |

c)

niivõrd kui võimalik, määruse mõju lühiajalise majutuse üüriteenustele juurdepääsu ja nende osutamisega seotud siseriiklike õigus- ja haldusnormide sisule ja proportsionaalsusele, sealhulgas juhul, kui selliseid teenuseid osutatakse piiriüleselt.

| c) | niivõrd kui võimalik, määruse mõju lühiajalise majutuse üüriteenustele juurdepääsu ja nende osutamisega seotud siseriiklike õigus- ja haldusnormide sisule ja proportsionaalsusele, sealhulgas juhul, kui selliseid teenuseid osutatakse piiriüleselt
  ; ning |
| --- | --- |

c)

niivõrd kui võimalik, määruse mõju lühiajalise majutuse üüriteenustele juurdepääsu ja nende osutamisega seotud siseriiklike õigus- ja haldusnormide sisule ja proportsionaalsusele, sealhulgas juhul, kui selliseid teenuseid osutatakse piiriüleselt
  ; ning

; ning

| d) | määruse mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ning nende võimele töötada välja poliitikameetmeid, mis põhinevad andmetel, mida platvormid jagavad pädevate ametiasutustega. Samuti tuleks lisada andmete kättesaadavus, kvaliteet ja kasutatavus ning piiriülese jõustamise ja halduskoostöö toimimine
  . |
| --- | --- |

d)

d)

määruse mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ning nende võimele töötada välja poliitikameetmeid, mis põhinevad andmetel, mida platvormid jagavad pädevate ametiasutustega. Samuti tuleks lisada andmete kättesaadavus, kvaliteet ja kasutatavus ning piiriülese jõustamise ja halduskoostöö toimimine
  .

määruse mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ning nende võimele töötada välja poliitikameetmeid, mis põhinevad andmetel, mida platvormid jagavad pädevate ametiasutustega. Samuti tuleks lisada andmete kättesaadavus, kvaliteet ja kasutatavus ning piiriülese jõustamise ja halduskoostöö toimimine

Motivatsioon

Motivatsioon

Viite lisamine Euroopa Regioonide Komiteele on enesestmõistetav ning viimase osa lisamise eesmärk on tagada kooskõla punktiga 56.

II.   POLIITIKASOOVITUSED

POLIITIKASOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | väljendab heameelt ettepaneku avaldamise üle võtta vastu määrus, milles käsitletakse lühiajalise majutuse üüriteenustega seotud andmete kogumist ja jagamist ning millega muudetakse määrust (EL) 2018/1724, (1) ning selle peamise eesmärgi üle ühtlustada ja tõhustada andmete genereerimise ja jagamise raamistikku ning suurendada sektori läbipaistvust, tagades parema jälgimise ja vastutuse; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt ettepaneku avaldamise üle võtta vastu määrus, milles käsitletakse lühiajalise majutuse üüriteenustega seotud andmete kogumist ja jagamist ning millega muudetakse määrust (EL) 2018/1724, (1

| 2. | kiidab heaks selle ettepaneku, mille eesmärk on suurendada läbipaistvust andmete kogumise ja jagamise abil, samas kui ELi liikmesriigid säilitavad kontrolli lühiajalise majutuse sektori reguleerimise üle, sealhulgas tervishoiu- ja ohutusstandardite, eluasemepoliitika ja maksuküsimuste üle; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks selle ettepaneku, mille eesmärk on suurendada läbipaistvust andmete kogumise ja jagamise abil, samas kui ELi liikmesriigid säilitavad kontrolli lühiajalise majutuse sektori reguleerimise üle, sealhulgas tervishoiu- ja ohutusstandardite, eluasemepoliitika ja maksuküsimuste üle;

| 3. | rõhutab hästi toimiva ühtse turu, sealhulgas selle digitaalse mõõtme tähtsust liidu majanduskasvu nurgakivina, mis loob vajalikud tingimused Euroopa turismi edukaks arenguks, ning kordab nõukogu 2019. aasta mai järeldusi 9707/19, milles kutsutakse üles tagama suurem selgus seoses normidega, mida kohaldatakse uutele ärimudelitele, sealhulgas seoses lühiajalise majutuse renditeenusega ELis; |
| --- | --- |

3.

rõhutab hästi toimiva ühtse turu, sealhulgas selle digitaalse mõõtme tähtsust liidu majanduskasvu nurgakivina, mis loob vajalikud tingimused Euroopa turismi edukaks arenguks, ning kordab nõukogu 2019. aasta mai järeldusi 9707/19, milles kutsutakse üles tagama suurem selgus seoses normidega, mida kohaldatakse uutele ärimudelitele, sealhulgas seoses lühiajalise majutuse renditeenusega ELis;

| 4. | on seisukohal, et kohalike omavalitsuste õigus reguleerida avalikku huvi pakkuvaid eesmärke nende pädevusse kuuluvates valdkondades (nt eluase ja planeerimine) on esmatähtis ühtekuuluvuse saavutamise jaoks ja kujutab endast subsidiaarsuse küsimust; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et kohalike omavalitsuste õigus reguleerida avalikku huvi pakkuvaid eesmärke nende pädevusse kuuluvates valdkondades (nt eluase ja planeerimine) on esmatähtis ühtekuuluvuse saavutamise jaoks ja kujutab endast subsidiaarsuse küsimust;

| 5. | leiab, et Euroopa õigusraamistik on kooskõlas kohalike ja piirkondlike iseärasuste arvestamisega; |
| --- | --- |

5.

leiab, et Euroopa õigusraamistik on kooskõlas kohalike ja piirkondlike iseärasuste arvestamisega;

| 6. | loodab, et määrusega nähakse ühelt poolt ette selged eeskirjad ja kohustused Euroopa tasandil ning teiselt poolt tehakse kättesaadavaks mitmesugused vahendid ja võimalused, mida linnad ja piirkonnad saavad kasutada, et jälgida olukorda kohapeal ja teha poliitilisi valikuid, mis on paremini kohandatud nende konkreetsetele vajadustele; |
| --- | --- |

6.

loodab, et määrusega nähakse ühelt poolt ette selged eeskirjad ja kohustused Euroopa tasandil ning teiselt poolt tehakse kättesaadavaks mitmesugused vahendid ja võimalused, mida linnad ja piirkonnad saavad kasutada, et jälgida olukorda kohapeal ja teha poliitilisi valikuid, mis on paremini kohandatud nende konkreetsetele vajadustele;

Jagamismajanduse platvormide roll turismis

Jagamismajanduse platvormide roll turismis

| 7. | rõhutab, et turism on strateegiline sektor, integratsioonivahend ning üks olulisi sotsiaalset ja majanduslikku taastumist hoogustavaid tegureid: see annab üle 10 % ELi sisemajanduse koguproduktist, annab tööd 26 miljonile inimesele ja moodustab 6 % ELi koguekspordist; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et turism on strateegiline sektor, integratsioonivahend ning üks olulisi sotsiaalset ja majanduslikku taastumist hoogustavaid tegureid: see annab üle 10 % ELi sisemajanduse koguproduktist, annab tööd 26 miljonile inimesele ja moodustab 6 % ELi koguekspordist;

| 8. | tuletab meelde, et turism on COVID-19 pandeemia tõttu tohutult palju kannatanud ja et sektor ei ole veel taastunud 2020. aasta eelsele tasemele, kuigi 2022. aasta andmed näitavad, et taastumine jätkub ja Euroopa kodanikel on suur soov külastada teisi riike; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, et turism on COVID-19 pandeemia tõttu tohutult palju kannatanud ja et sektor ei ole veel taastunud 2020. aasta eelsele tasemele, kuigi 2022. aasta andmed näitavad, et taastumine jätkub ja Euroopa kodanikel on suur soov külastada teisi riike;

| 9. | tunnistab, et lühiajalise majutuse üüriteenused on ELi turismimaastiku oluline osa. Seda näitab asjaolu, et asjaomaste platvormide kaudu broneeritakse praegu 29 % ööbimistest ja see arv muudkui kasvab; |
| --- | --- |

9.

tunnistab, et lühiajalise majutuse üüriteenused on ELi turismimaastiku oluline osa. Seda näitab asjaolu, et asjaomaste platvormide kaudu broneeritakse praegu 29 % ööbimistest ja see arv muudkui kasvab;

| 10. | tunnistab, et lühiajaline majutus on paljudel juhtudel positiivseks liikumapanevaks jõuks linnade ja külade elamufondi renoveerimisel ja taastamisel, ka kestlikkusest lähtudes. Seeläbi võetakse kasutusele suur hulk eluruume, mis ei oleks muidu turul kättesaadavad, ja hooneid, mis oleksid muidu mahajäetud; |
| --- | --- |

10.

tunnistab, et lühiajaline majutus on paljudel juhtudel positiivseks liikumapanevaks jõuks linnade ja külade elamufondi renoveerimisel ja taastamisel, ka kestlikkusest lähtudes. Seeläbi võetakse kasutusele suur hulk eluruume, mis ei oleks muidu turul kättesaadavad, ja hooneid, mis oleksid muidu mahajäetud;

| 11. | juhib tähelepanu sellele, et 2019. aastal broneeriti üle 512 miljoni ELis veedetud öö, kasutades ühte sektori neljast peamisest platvormist, mis tähendab keskmiselt 1,4 miljonit külalist päevas. See tähendab, et iga minut broneeriti umbes 90 majutust ja iga päev peaaegu 130 000 majutust; (2) |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu sellele, et 2019. aastal broneeriti üle 512 miljoni ELis veedetud öö, kasutades ühte sektori neljast peamisest platvormist, mis tähendab keskmiselt 1,4 miljonit külalist päevas. See tähendab, et iga minut broneeriti umbes 90 majutust ja iga päev peaaegu 130 000 majutust; (2

| 12. | märgib, et platvormide mõju on ELis piirkondlikul tasandil ebaühtlane; |
| --- | --- |

12.

märgib, et platvormide mõju on ELis piirkondlikul tasandil ebaühtlane;

| 13. | juhib tähelepanu lisandväärtusest ilmajäämisele, sest paljude platvormide peakorter asub väljaspool ELi; |
| --- | --- |

13.

juhib tähelepanu lisandväärtusest ilmajäämisele, sest paljude platvormide peakorter asub väljaspool ELi;

| 14. | võttes arvesse, et vähem arenenud piirkondades on lühiajalise majutuse üüriteenused peamiselt seotud maapiirkondadega, peaks EL tagama toetuse lühiajalise majutuse ettevõtjatele, arendades nende digivõimekust, võõrkeeleoskust ja muid turismiga seotud oskusi, et teha koostööd kohalike omavalitsustega. Sellega seoses tuleks kohalikke omavalitsusi toetada, et edendada lühiajalise majutuse ettevõtjate suutlikkuse suurendamist, tugevdada nendevahelist usaldust ning seeläbi aidata tugevdada maaturismi, mis pärast COVID-19 pandeemiat annab lisaväärtust kohalikule ja piirkondlikule majandusarengule; |
| --- | --- |

14.

võttes arvesse, et vähem arenenud piirkondades on lühiajalise majutuse üüriteenused peamiselt seotud maapiirkondadega, peaks EL tagama toetuse lühiajalise majutuse ettevõtjatele, arendades nende digivõimekust, võõrkeeleoskust ja muid turismiga seotud oskusi, et teha koostööd kohalike omavalitsustega. Sellega seoses tuleks kohalikke omavalitsusi toetada, et edendada lühiajalise majutuse ettevõtjate suutlikkuse suurendamist, tugevdada nendevahelist usaldust ning seeläbi aidata tugevdada maaturismi, mis pärast COVID-19 pandeemiat annab lisaväärtust kohalikule ja piirkondlikule majandusarengule;

| 15. | juhib tähelepanu asjaolule, et 2019. aastal, enne pandeemia puhkemist, registreeriti 42 ELi linnas rohkem kui üks miljon ööbimist, kusjuures Pariisis, Barcelonas, Lissabonis ja Roomas ületati 10 miljonit ööbimist. Aastatel 2020–2021 tabaski COVID-19 kõige rängemalt just linna- ja kunstiturismi ning päikeselisi rannapuhkuse sihtkohti; |
| --- | --- |

15.

juhib tähelepanu asjaolule, et 2019. aastal, enne pandeemia puhkemist, registreeriti 42 ELi linnas rohkem kui üks miljon ööbimist, kusjuures Pariisis, Barcelonas, Lissabonis ja Roomas ületati 10 miljonit ööbimist. Aastatel 2020–2021 tabaski COVID-19 kõige rängemalt just linna- ja kunstiturismi ning päikeselisi rannapuhkuse sihtkohti;

| 16. | peab positiivseks seda, et reisijate huvi on nihkunud väiksematesse linnadesse ja maapiirkondadesse, ning väljendab heameelt asjaolu üle, et külastajad loobuvad üha enam „traditsioonilistest“ turismimarsruutidest. Komitee toetab sellega seoses kindlalt ELi aruka liikuvuse strateegia (3) eesmärki kahekordistada kiirraudteeliiklust kogu Euroopas. Ta on veendunud, et tänapäevased ja jätkusuutlikud reisimisviisid tugevdavad maaturismi veelgi enam; |
| --- | --- |

16.

peab positiivseks seda, et reisijate huvi on nihkunud väiksematesse linnadesse ja maapiirkondadesse, ning väljendab heameelt asjaolu üle, et külastajad loobuvad üha enam „traditsioonilistest“ turismimarsruutidest. Komitee toetab sellega seoses kindlalt ELi aruka liikuvuse strateegia (3

| 17. | rõhutab, et kuigi EL esitleb end maailmas parima turismisihtkohana, on ELi turismi taastumine viimasel kahel aastal toimunud peamiselt tänu riigi- ja Euroopa-sisesele turismile. Selleks, et veelgi enam toetada ELi piires reisivaid Euroopa kodanikke, kutsub komitee üles tegema uusi jõupingutusi olemasolevate piiriüleste raudteeühenduste parandamiseks (265 piiriülesest ühendusest 149 ei ole töökorras) (4), et edendada heitevaba transporti, elavdada ELi raudteevõrku ja muuta see 21. sajandi vajadustele vastavaks, kasutades selleks kõige uuemaid raudteetransporditehnoloogiaid; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et kuigi EL esitleb end maailmas parima turismisihtkohana, on ELi turismi taastumine viimasel kahel aastal toimunud peamiselt tänu riigi- ja Euroopa-sisesele turismile. Selleks, et veelgi enam toetada ELi piires reisivaid Euroopa kodanikke, kutsub komitee üles tegema uusi jõupingutusi olemasolevate piiriüleste raudteeühenduste parandamiseks (265 piiriülesest ühendusest 149 ei ole töökorras) (4

Mõju eluasemesektorile

Mõju eluasemesektorile

| 18. | tunnistab, et eelkõige suurte Euroopa linnade omavalitsused seisavad silmitsi kasvava nõudlusega taskukohase eluaseme järele, et võtta vastu kodanikke, kes soovivad neis linnades õppida, töötada ja elada. Taskukohase eluaseme tagamine on avaliku huvi küsimus, millega peavad tegelema kohalikud omavalitsused, leides parimad võimalikud lahendused, et vältida konflikte nendega, kes on huvitatud oma eluaseme turistidele väljaüürimisest; |
| --- | --- |

18.

tunnistab, et eelkõige suurte Euroopa linnade omavalitsused seisavad silmitsi kasvava nõudlusega taskukohase eluaseme järele, et võtta vastu kodanikke, kes soovivad neis linnades õppida, töötada ja elada. Taskukohase eluaseme tagamine on avaliku huvi küsimus, millega peavad tegelema kohalikud omavalitsused, leides parimad võimalikud lahendused, et vältida konflikte nendega, kes on huvitatud oma eluaseme turistidele väljaüürimisest;

| 19. | juhib tähelepanu sellele, et lühiajalise majutuse üüriteenused ühendavad kahte eraldi turgu – eluaseme- ja turismiturgu. Selle tagajärjel võivad hoonete renoveerimiseks antavad rahalised või maksusoodustused soodustada üüriruumide muutmist eluruumidest turismimajutuseks, mis annab võimaluse nende äriliseks ärakasutamiseks elanike, üliõpilaste ja töötajate kahjuks; |
| --- | --- |

19.

juhib tähelepanu sellele, et lühiajalise majutuse üüriteenused ühendavad kahte eraldi turgu – eluaseme- ja turismiturgu. Selle tagajärjel võivad hoonete renoveerimiseks antavad rahalised või maksusoodustused soodustada üüriruumide muutmist eluruumidest turismimajutuseks, mis annab võimaluse nende äriliseks ärakasutamiseks elanike, üliõpilaste ja töötajate kahjuks;

| 20. | märgib, et iga pädev asutus peaks otsustama, kas sotsiaaleluruumides võiks lubada lühiajalist majutust; |
| --- | --- |

20.

märgib, et iga pädev asutus peaks otsustama, kas sotsiaaleluruumides võiks lubada lühiajalist majutust;

| 21. | rõhutab, et piirkondades, kus veebiplatvormid tegutsevad väga aktiivselt, on mõju kinnisvaraturule märkimisväärne (5). See toob kaasa üüri- ja kinnisvarahindade tõusu, mis vähendab hoonefondi kättesaadavust kohalikule elanikkonnale; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et piirkondades, kus veebiplatvormid tegutsevad väga aktiivselt, on mõju kinnisvaraturule märkimisväärne (5

| 22. | rõhutab, et platvormidele võimaluste pakkumisel on oluline järgida ka avaliku poliitika eesmärke, nagu kättesaadav ja taskukohane eluase, ning kaitsta linnakeskusi, eriti kui majandustingimused Euroopas halvenevad. Lühiajalise majutuse üüriteenuste pakkumine platvormide kaudu ja nende mõju ei tohi kahjustada turismi laialdast aktsepteerimist Euroopa piirkondades ja linnades ega halvendada linnaosade elukeskkonda; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et platvormidele võimaluste pakkumisel on oluline järgida ka avaliku poliitika eesmärke, nagu kättesaadav ja taskukohane eluase, ning kaitsta linnakeskusi, eriti kui majandustingimused Euroopas halvenevad. Lühiajalise majutuse üüriteenuste pakkumine platvormide kaudu ja nende mõju ei tohi kahjustada turismi laialdast aktsepteerimist Euroopa piirkondades ja linnades ega halvendada linnaosade elukeskkonda;

Andmete jagamine

Andmete jagamine

| 23. | on seetõttu seisukohal, et kooskõlas andmekaitse-eeskirjadega on lühiajalise majutuse üüriteenuste platvormide kohustuslikud teabejagamisnõuded siduvad, kuna selline juurdepääs teabele on ametiasutuste jaoks oluline, et tagada taskukohase eluaseme kättesaadavus; |
| --- | --- |

23.

on seetõttu seisukohal, et kooskõlas andmekaitse-eeskirjadega on lühiajalise majutuse üüriteenuste platvormide kohustuslikud teabejagamisnõuded siduvad, kuna selline juurdepääs teabele on ametiasutuste jaoks oluline, et tagada taskukohase eluaseme kättesaadavus;

| 24. | on mures selle pärast, et platvormidel on raske jagada ametiasutustega elutähtsat teavet, kuigi on näha märke nende valmisolekust aidata kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel teha teadlikke poliitilisi otsuseid ning hõlbustada kohalike normide rakendamist ja mõistmist; |
| --- | --- |

24.

on mures selle pärast, et platvormidel on raske jagada ametiasutustega elutähtsat teavet, kuigi on näha märke nende valmisolekust aidata kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel teha teadlikke poliitilisi otsuseid ning hõlbustada kohalike normide rakendamist ja mõistmist;

| 25. | rõhutab ametiasutustel lasuvat halduskoormust, sest nad seisavad silmitsi üha suurema hulga kaebustega oma kodanikelt ja on sunnitud uurima teateid ebaseaduslikust lühiajalise majutuse üüritegevusest, et kehtestada sanktsioone. Komitee mõistab hukka asjaolu, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad kohtu kaudu ebaseadusliku tegevusega võitlema, et tagada kehtivate eeskirjade järgimine; |
| --- | --- |

25.

rõhutab ametiasutustel lasuvat halduskoormust, sest nad seisavad silmitsi üha suurema hulga kaebustega oma kodanikelt ja on sunnitud uurima teateid ebaseaduslikust lühiajalise majutuse üüritegevusest, et kehtestada sanktsioone. Komitee mõistab hukka asjaolu, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad kohtu kaudu ebaseadusliku tegevusega võitlema, et tagada kehtivate eeskirjade järgimine;

| 26. | tuletab meelde Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-674/20, (6) mille kohaselt ei ole ELi õigusega vastuolus nõuda, et kinnisvaravahendusteenuste pakkujad ja eelkõige elektroonilise majutusplatvormi käitajad edastaksid pädevatele maksuhalduritele teatavaid andmeid turistide majutamisega seotud tehingute kohta; |
| --- | --- |

26.

tuletab meelde Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-674/20, (6

| 27. | selgitab, et ELi e-kaubanduse õigusakt – direktiiv 2000/31/EÜ (7) –, mis tagab platvormidele õiguse osutada teenuseid tervikuna, ei vabasta neid kohalikest ja piirkondlikest maksuandmete kogumise eeskirjadest; |
| --- | --- |

27.

selgitab, et ELi e-kaubanduse õigusakt – direktiiv 2000/31/EÜ (7

| 28. | tuletab aga meelde Euroopa Kohtu otsust (kohtuasjas C-390/18) (8), milles liigitatakse platvormid pigem vahendusteenuse pakkujateks kui majutusteenuse pakkujateks, ning hoiatab, et neid ei saa käsitada veebipõhiste kinnisvaraagentuuridena; |
| --- | --- |

28.

tuletab aga meelde Euroopa Kohtu otsust (kohtuasjas C-390/18) (8

| 29. | rõhutab asjaolu, et alates jaanuarist 2023 peavad platvormid hakkama maksuhalduritele esitama teatavat teavet nende kaudu majutuse üüriteenuseid pakkuvate isikute saadud tulude kohta (direktiiv (EL) 2021/514) (9). Komitee loodab, et see kohustus suurendab maksukuulekust ja võimaldab ametiasutustel paremini vastutusele võtta ebaseaduslikke ettevõtjaid. Ta rõhutab sellega seoses, kui oluline on järjepidevus eri õigusaktide vahel; |
| --- | --- |

29.

rõhutab asjaolu, et alates jaanuarist 2023 peavad platvormid hakkama maksuhalduritele esitama teatavat teavet nende kaudu majutuse üüriteenuseid pakkuvate isikute saadud tulude kohta (direktiiv (EL) 2021/514) (9

| 30. | loodab, et määruse ettepanekus sätestatud norme kohaldatakse ka selliste lühiajalise majutuse üüriteenuste suhtes, mida osutatakse ilma veebiplatvormide vahenduseta, et vältida majutajate võimalikku erinevat kohtlemist, arvestades seda, et lühiajalise majutuse üüriteenustele, mida osutatakse ilma selliseid platvorme kasutamata, ei kohaldata registreerimismenetlusega seotud kohustusi ja need võivad avaliku sektori asutuse andmetest välja jääda; |
| --- | --- |

30.

loodab, et määruse ettepanekus sätestatud norme kohaldatakse ka selliste lühiajalise majutuse üüriteenuste suhtes, mida osutatakse ilma veebiplatvormide vahenduseta, et vältida majutajate võimalikku erinevat kohtlemist, arvestades seda, et lühiajalise majutuse üüriteenustele, mida osutatakse ilma selliseid platvorme kasutamata, ei kohaldata registreerimismenetlusega seotud kohustusi ja need võivad avaliku sektori asutuse andmetest välja jääda;

| 31. | eeldab, et platvormid kehtestavad kokkuleppel riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutustega menetlused ebaseaduslike kuulutuste eemaldamiseks oma veebisaitidelt; |
| --- | --- |

31.

eeldab, et platvormid kehtestavad kokkuleppel riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutustega menetlused ebaseaduslike kuulutuste eemaldamiseks oma veebisaitidelt;

| 32. | rõhutab kohalike omavalitsustega tehtava koostöö huvides vajadust tagada toetus maapiirkondadest ja vähem arenenud piirkondadest pärit lühiajalise majutuse ettevõtjate suutlikkuse suurendamisele, digipädevuse arendamisele ja võimaluste edendamisele; |
| --- | --- |

32.

rõhutab kohalike omavalitsustega tehtava koostöö huvides vajadust tagada toetus maapiirkondadest ja vähem arenenud piirkondadest pärit lühiajalise majutuse ettevõtjate suutlikkuse suurendamisele, digipädevuse arendamisele ja võimaluste edendamisele;

| 33. | on mures selle pärast, et määruse ettepaneku artikli 12 lõikes 3 määratud maksimaalne andmete säilitamise aeg – „mitte kauem kui üks aasta“ – võib osutuda ebapiisavaks, ning nõuab selle pikendamist vähemalt kahe aastani; |
| --- | --- |

33.

on mures selle pärast, et määruse ettepaneku artikli 12 lõikes 3 määratud maksimaalne andmete säilitamise aeg – „mitte kauem kui üks aasta“ – võib osutuda ebapiisavaks, ning nõuab selle pikendamist vähemalt kahe aastani;

Kohalikud ja piirkondlikud lahendused

Kohalikud ja piirkondlikud lahendused

| 34. | rõhutab, et märkimisväärne arv ELi linnu ja piirkondi on võtnud konkreetseid meetmeid, et jälgida või piirata lühiajalise majutuse üüriteenuste osutamist eri linnaosades. Sellised meetmed hõlmavad muu hulgas teatava kinnisvaraobjekti väljaüürimise päevade piiramist, maksude kogumist ja lühiajalise majutuse üüriteenuste osutamise keelustamist teatavat liiki hoonete puhul või teatavatel aladel; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et märkimisväärne arv ELi linnu ja piirkondi on võtnud konkreetseid meetmeid, et jälgida või piirata lühiajalise majutuse üüriteenuste osutamist eri linnaosades. Sellised meetmed hõlmavad muu hulgas teatava kinnisvaraobjekti väljaüürimise päevade piiramist, maksude kogumist ja lühiajalise majutuse üüriteenuste osutamise keelustamist teatavat liiki hoonete puhul või teatavatel aladel;

| 35. | kordab vajadust anda riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele ametiasutustele laialdane otsustusõigus majutusteenuste asjakohaste eeskirjade kindlaksmääramiseks, muu hulgas kohustuslik registreerimine, lubade piiramine ja konkreetsed tsoneerimispoliitika meetmed, lühiajalise majutuse üüriteenuste ajalised piirangud ning eeskirjad, millega välditakse turismi liigset kasvu ja sellest tingitud linnakeskuste tühjenemist ja sealset elukvaliteedi langust elanike kahjuks; |
| --- | --- |

35.

kordab vajadust anda riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele ametiasutustele laialdane otsustusõigus majutusteenuste asjakohaste eeskirjade kindlaksmääramiseks, muu hulgas kohustuslik registreerimine, lubade piiramine ja konkreetsed tsoneerimispoliitika meetmed, lühiajalise majutuse üüriteenuste ajalised piirangud ning eeskirjad, millega välditakse turismi liigset kasvu ja sellest tingitud linnakeskuste tühjenemist ja sealset elukvaliteedi langust elanike kahjuks;

| 36. | hoiatab, et mis tahes sekkumine ei tohiks turgu moonutada ega eelistada ühte majutusvormi teisele; Samuti tuleks arvesse võtta majutusturgude mitmekesisust ja mitte keskenduda üksnes linnadele, sest platvormid tegutsevad ka maapiirkondades ning päikeselistes rannapuhkuse sihtkohtades; |
| --- | --- |

36.

hoiatab, et mis tahes sekkumine ei tohiks turgu moonutada ega eelistada ühte majutusvormi teisele; Samuti tuleks arvesse võtta majutusturgude mitmekesisust ja mitte keskenduda üksnes linnadele, sest platvormid tegutsevad ka maapiirkondades ning päikeselistes rannapuhkuse sihtkohtades;

Lühiajalise majutuse üüriteenuste reguleerimine

Lühiajalise majutuse üüriteenuste reguleerimine

| 37. | on seisukohal, et praegust olukorda iseloomustab selguse puudumine lühiajalise majutuse üüriteenuste pakkujate ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suhtes kohaldatavate eeskirjade osas. Komitee väljendab sellega seoses heameelt ettepaneku üle võtta vastu määrus, mille eesmärk on parandada teabe kogumist ja jagamist platvormide ja ametiasutuste vahel; |
| --- | --- |

37.

on seisukohal, et praegust olukorda iseloomustab selguse puudumine lühiajalise majutuse üüriteenuste pakkujate ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suhtes kohaldatavate eeskirjade osas. Komitee väljendab sellega seoses heameelt ettepaneku üle võtta vastu määrus, mille eesmärk on parandada teabe kogumist ja jagamist platvormide ja ametiasutuste vahel;

| 38. | märgib, et enne ettepaneku avaldamist püüdsid mitmed linnad, piirkonnad ja liikmesriigid seda uut sektorit reguleerida mitmesuguste eri nõuetega, nagu ööbimiste arvu piiramine, registreerimise ja lubade andmise kord, tsoonideks jaotamise ja litsentsimisnõuded; |
| --- | --- |

38.

märgib, et enne ettepaneku avaldamist püüdsid mitmed linnad, piirkonnad ja liikmesriigid seda uut sektorit reguleerida mitmesuguste eri nõuetega, nagu ööbimiste arvu piiramine, registreerimise ja lubade andmise kord, tsoonideks jaotamise ja litsentsimisnõuded;

| 39. | rõhutab kõnealuste meetmete piiratud edu, mida on takistanud jagamismajanduse platvormide vähene koostöö ametiasutuste esitatud teabejagamistaotlustele vastamisel. Komitee peab seetõttu määrust sobivaks õiguslikuks vahendiks, et suurendada läbipaistvust ja muuta andmevood sujuvamaks; |
| --- | --- |

39.

rõhutab kõnealuste meetmete piiratud edu, mida on takistanud jagamismajanduse platvormide vähene koostöö ametiasutuste esitatud teabejagamistaotlustele vastamisel. Komitee peab seetõttu määrust sobivaks õiguslikuks vahendiks, et suurendada läbipaistvust ja muuta andmevood sujuvamaks;

| 40. | mõistab teravalt hukka asjaolu, et Euroopa Komisjon on leidnud, et kohalikud ja piirkondlikud registreerimissüsteemid ja eeskirjad on „koormavad“, „ebatõhusad ja üksteisest erinevad“; |
| --- | --- |

40.

mõistab teravalt hukka asjaolu, et Euroopa Komisjon on leidnud, et kohalikud ja piirkondlikud registreerimissüsteemid ja eeskirjad on „koormavad“, „ebatõhusad ja üksteisest erinevad“;

| 41. | rõhutab, et 22 liikmesriigis on kasutusel registreerimissüsteem. Nende süsteemide ulatus, menetlused, nõuded ja jõustamismehhanismid, sealhulgas platvormide nõutava koostöö tase, on erinevad; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et 22 liikmesriigis on kasutusel registreerimissüsteem. Nende süsteemide ulatus, menetlused, nõuded ja jõustamismehhanismid, sealhulgas platvormide nõutava koostöö tase, on erinevad;

| 42. | tuletab meelde, et liikmesriigid ja pädevad asutused peavad otsustama, kas luua registreerimissüsteem vastavalt määruse ettepanekule. Kui nad selle loovad, saavad nad juurdepääsu andmetele; |
| --- | --- |

42.

tuletab meelde, et liikmesriigid ja pädevad asutused peavad otsustama, kas luua registreerimissüsteem vastavalt määruse ettepanekule. Kui nad selle loovad, saavad nad juurdepääsu andmetele;

| 43. | pooldab Euroopa Komisjoni ettepanekut toetada sarnaste ja koostalitlusvõimeliste registreerimissüsteemide väljatöötamist ELis, et majutajad ja platvormid kogu ELis järgiksid ühtseid registreerimiseeskirju. See võib vähendada ka ametiasutuste halduskulusid. Komitee arvates saab registreerimisprotsessiga liita mehhanismi, millega tagatakse integreeritud nõuetelevastavus; |
| --- | --- |

43.

pooldab Euroopa Komisjoni ettepanekut toetada sarnaste ja koostalitlusvõimeliste registreerimissüsteemide väljatöötamist ELis, et majutajad ja platvormid kogu ELis järgiksid ühtseid registreerimiseeskirju. See võib vähendada ka ametiasutuste halduskulusid. Komitee arvates saab registreerimisprotsessiga liita mehhanismi, millega tagatakse integreeritud nõuetelevastavus;

| 44. | eeldab, et tänu määrusele saavad ametiasutused ka paremini määrata lühiajalise majutuse üüriteenuste haldamise poliitikat, soodustades sihipärasemate ja asjakohasemate standardite kehtestamist ning sellest tulenevalt nende standardite paremat jõustatavust; |
| --- | --- |

44.

eeldab, et tänu määrusele saavad ametiasutused ka paremini määrata lühiajalise majutuse üüriteenuste haldamise poliitikat, soodustades sihipärasemate ja asjakohasemate standardite kehtestamist ning sellest tulenevalt nende standardite paremat jõustatavust;

| 45. | tunneb siiski muret ametiasutuste eeldatavate halduskulude pärast registreerimissüsteemide ja ühtsete juurdepääsupunktide loomisel; |
| --- | --- |

45.

tunneb siiski muret ametiasutuste eeldatavate halduskulude pärast registreerimissüsteemide ja ühtsete juurdepääsupunktide loomisel;

| 46. | hoiatab, et registreerimissüsteemi kulud ja riikliku ühtse juurdepääsupunktiga ühenduse loomise kulud jäävad piirkonna pädevate kohalike omavalitsuste kanda. Komitee rõhutab, et uue süsteemiga kohanemine võib nõuda rohkem aega; |
| --- | --- |

46.

hoiatab, et registreerimissüsteemi kulud ja riikliku ühtse juurdepääsupunktiga ühenduse loomise kulud jäävad piirkonna pädevate kohalike omavalitsuste kanda. Komitee rõhutab, et uue süsteemiga kohanemine võib nõuda rohkem aega;

| 47. | rõhutab asjaolu, et lühiajalise majutuse üüriteenustele juurdepääsu või nende osutamist reguleerivate normide kehtestamine kuulub liikmesriikide (keskvalitsuse, piirkondliku või kohaliku tasandi) pädevusse. Lühiajalisele majutusele juurdepääsu ja nende osutamisega seotud lubade andmise korra kehtestamine on siiski võimalik; |
| --- | --- |

47.

rõhutab asjaolu, et lühiajalise majutuse üüriteenustele juurdepääsu või nende osutamist reguleerivate normide kehtestamine kuulub liikmesriikide (keskvalitsuse, piirkondliku või kohaliku tasandi) pädevusse. Lühiajalisele majutusele juurdepääsu ja nende osutamisega seotud lubade andmise korra kehtestamine on siiski võimalik;

Turuosad ja majutajad

Turuosad ja majutajad

| 48. | kutsub üles põhjalikumalt uurima määratlusi ja ootab ühtseid kriteeriume, et eristada mitut liiki omanikke (kutsetegevuse raames majutajad, aeg-ajalt üüriteenuseid pakkuvad majutajad ja omanikud, kes on andnud oma kinnisvara haldamise üle kinnisvarahaldurile), et tagada tõhus turulepääs ja kõrvaldada tarbetud tõkked turulepääsul, eelkõige väikeettevõtjate jaoks; |
| --- | --- |

48.

kutsub üles põhjalikumalt uurima määratlusi ja ootab ühtseid kriteeriume, et eristada mitut liiki omanikke (kutsetegevuse raames majutajad, aeg-ajalt üüriteenuseid pakkuvad majutajad ja omanikud, kes on andnud oma kinnisvara haldamise üle kinnisvarahaldurile), et tagada tõhus turulepääs ja kõrvaldada tarbetud tõkked turulepääsul, eelkõige väikeettevõtjate jaoks;

| 49. | rõhutab, et Euroopa Komisjoni ettepanek on täielikult kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega. See annab pädevatele asutustele mitmesuguseid võimalusi, annab neile õiguse otsustada registreerimissüsteemi loomise üle ega mõjuta muid avalikes huvides olevaid õigusnorme; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, et Euroopa Komisjoni ettepanek on täielikult kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega. See annab pädevatele asutustele mitmesuguseid võimalusi, annab neile õiguse otsustada registreerimissüsteemi loomise üle ega mõjuta muid avalikes huvides olevaid õigusnorme;

| 50. | nõuab turu hindamist, et hinnata majutust pakkuva kogukonna kutselisuse astet; |
| --- | --- |

50.

nõuab turu hindamist, et hinnata majutust pakkuva kogukonna kutselisuse astet;

| 51. | loodab, et kordumatust registreerimisnumbrist piisab, et hinnata füüsiliste või juriidiliste isikute hallatavate kinnisvaraobjektide/majutuskohtade arvu; |
| --- | --- |

51.

loodab, et kordumatust registreerimisnumbrist piisab, et hinnata füüsiliste või juriidiliste isikute hallatavate kinnisvaraobjektide/majutuskohtade arvu;

| 52. | kutsub Euroopa Komisjoni üles avaldama koostöös liikmesriikidega aruande, milles kirjeldatakse turgu ja esitatakse hinnangud eri ettevõtjate turuosa kohta, muu hulgas selliste konkreetsete segmentide turuosa kohta nagu kutsetegevuse raames majutajad ja aeg-ajalt kasutajalt kasutajale üüriteenuseid pakkuvad majutajad, majutajad maapiirkondades või väikelinnades võrreldes majutajatega turismikeskustes, piiriüleseid teenuseid pakkuvad ettevõtjad ja vahendajad võrreldes nendega, kes pakuvad kohalikke teenuseid. Komitee nõuab mõjuhinnangus sisalduva teabe ajakohastamist; |
| --- | --- |

52.

kutsub Euroopa Komisjoni üles avaldama koostöös liikmesriikidega aruande, milles kirjeldatakse turgu ja esitatakse hinnangud eri ettevõtjate turuosa kohta, muu hulgas selliste konkreetsete segmentide turuosa kohta nagu kutsetegevuse raames majutajad ja aeg-ajalt kasutajalt kasutajale üüriteenuseid pakkuvad majutajad, majutajad maapiirkondades või väikelinnades võrreldes majutajatega turismikeskustes, piiriüleseid teenuseid pakkuvad ettevõtjad ja vahendajad võrreldes nendega, kes pakuvad kohalikke teenuseid. Komitee nõuab mõjuhinnangus sisalduva teabe ajakohastamist;

| 53. | on seisukohal, et rangemaid eeskirju tuleks kohaldada pigem lühiajaliselt üürile antavate kinnisvaraobjektide kutseliste haldurite (kauplejad), mitte aeg-ajalt kasutajalt kasutajale üüriteenuseid pakkuvate majutajate suhtes; |
| --- | --- |

53.

on seisukohal, et rangemaid eeskirju tuleks kohaldada pigem lühiajaliselt üürile antavate kinnisvaraobjektide kutseliste haldurite (kauplejad), mitte aeg-ajalt kasutajalt kasutajale üüriteenuseid pakkuvate majutajate suhtes;

Registreerimine

Registreerimine

| 54. | palub selgitust selle kohta, kas registreerimissüsteemi (ja ühtse digivärava) loomise otsus on riigi ainupädevuses või võivad soovi korral selle käivitada ka asjaomase liikmesriigi kohalikud või piirkondlikud omavalitsused; |
| --- | --- |

54.

palub selgitust selle kohta, kas registreerimissüsteemi (ja ühtse digivärava) loomise otsus on riigi ainupädevuses või võivad soovi korral selle käivitada ka asjaomase liikmesriigi kohalikud või piirkondlikud omavalitsused;

| 55. | hindab kõrgelt asjaolu, et ettepanekus on sätestatud registreerimismenetluste ühtlustatud käsitlus, mille kohaselt antakse igale majutuskohale kordumatu registreerimisnumber, et tagada suurem läbipaistvus ja jälgitavus; |
| --- | --- |

55.

hindab kõrgelt asjaolu, et ettepanekus on sätestatud registreerimismenetluste ühtlustatud käsitlus, mille kohaselt antakse igale majutuskohale kordumatu registreerimisnumber, et tagada suurem läbipaistvus ja jälgitavus;

| 56. | tunneb muret selle pärast, et kavandatud eeskirjad võimaldavad anda registreerimisnumbri välja automaatselt ja viivitamata ning majuta saab kohe alustada tegevust. Komitee mõistab, et registreerimine ei tähenda kontrollimist, kuid ootab täpsustusi selle kohta, kuidas pädevad asutused saavad piirata registreerimisnumbrite väljaandmist piirkondades või majutusüksuste kohta, mis on hõlmatud kohalike eeskirjadega, millega keelatakse lühiajalise majutuse üüriteenused. Juba registreerimisel tuleks nõuda vähemalt tõendit majutuskoha käsutamise õiguse kohta; |
| --- | --- |

56.

tunneb muret selle pärast, et kavandatud eeskirjad võimaldavad anda registreerimisnumbri välja automaatselt ja viivitamata ning majuta saab kohe alustada tegevust. Komitee mõistab, et registreerimine ei tähenda kontrollimist, kuid ootab täpsustusi selle kohta, kuidas pädevad asutused saavad piirata registreerimisnumbrite väljaandmist piirkondades või majutusüksuste kohta, mis on hõlmatud kohalike eeskirjadega, millega keelatakse lühiajalise majutuse üüriteenused. Juba registreerimisel tuleks nõuda vähemalt tõendit majutuskoha käsutamise õiguse kohta;

| 57. | ootab artiklis 6 suuremat selgust seoses karistustega, mida kohaldatakse juhul, kui platvormid ei täida ebaseaduslikele kuulutustele juurdepääsu peatamise või selliste kuulustuste eemaldamise korraldust. Komitee arvates tuleks määruses sõnaselgelt sätestada, et liikmesriikide pädevatel asutustel on õigus karistada platvorme, kes ei täida kehtivaid eeskirju; |
| --- | --- |

57.

ootab artiklis 6 suuremat selgust seoses karistustega, mida kohaldatakse juhul, kui platvormid ei täida ebaseaduslikele kuulutustele juurdepääsu peatamise või selliste kuulustuste eemaldamise korraldust. Komitee arvates tuleks määruses sõnaselgelt sätestada, et liikmesriikide pädevatel asutustel on õigus karistada platvorme, kes ei täida kehtivaid eeskirju;

Kontrollimine ja hindamine

Kontrollimine ja hindamine

| 58. | nõuab lisaselgitusi artikli 7 lõike 1 punkti c kohta, milles nõutakse, et platvormid teeksid „mõistlikke jõupingutusi, et [...] pisteliselt [...] kontrollida majutajate deklaratsioon[i]“; Komitee on seisukohal, et sellised mõisted nagu „mõistlikud jõupingutused“ ja „pistelised kontrollid“ võivad olla liiga ebamäärased ja mitmeti tõlgendatavad. Komitee on samuti veendunud, et neid pistelise kontrolli ja tulemustest pädevatele asutustele teatamise ülesandeid tuleks täita vähemalt kord kvartalis; |
| --- | --- |

58.

nõuab lisaselgitusi artikli 7 lõike 1 punkti c kohta, milles nõutakse, et platvormid teeksid „mõistlikke jõupingutusi, et [...] pisteliselt [...] kontrollida majutajate deklaratsioon[i]“; Komitee on seisukohal, et sellised mõisted nagu „mõistlikud jõupingutused“ ja „pistelised kontrollid“ võivad olla liiga ebamäärased ja mitmeti tõlgendatavad. Komitee on samuti veendunud, et neid pistelise kontrolli ja tulemustest pädevatele asutustele teatamise ülesandeid tuleks täita vähemalt kord kvartalis;

| 59. | rõhutab, et kõnealuse määruse kohane registreerimismenetlus ei välista võimalikke muid aruandluskohustusi, näiteks maksustamise, rahvastikuregistri ja statistika valdkonnas; |
| --- | --- |

59.

rõhutab, et kõnealuse määruse kohane registreerimismenetlus ei välista võimalikke muid aruandluskohustusi, näiteks maksustamise, rahvastikuregistri ja statistika valdkonnas;

| 60. | leiab, et kolm aastat pärast määruse jõustumist toimuva hindamise käigus tuleb hinnata ka selle mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ning nende võimele töötada välja poliitikameetmeid, mis põhinevad andmetel, mida platvormid jagavad pädevate ametiasutustega. Samuti tuleks lisada andmete kättesaadavus, kvaliteet ja kasutatavus ning piiriülese jõustamise ja halduskoostöö toimimine; |
| --- | --- |

60.

leiab, et kolm aastat pärast määruse jõustumist toimuva hindamise käigus tuleb hinnata ka selle mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ning nende võimele töötada välja poliitikameetmeid, mis põhinevad andmetel, mida platvormid jagavad pädevate ametiasutustega. Samuti tuleks lisada andmete kättesaadavus, kvaliteet ja kasutatavus ning piiriülese jõustamise ja halduskoostöö toimimine;

| 61. | on seisukohal, et määruse artiklis 7, mis käsitleb integreeritud nõuetelevastavust, tuleks liidese kujundusega tagada sellise kohustusliku lahtri ilmumine, kuhu märgitakse platvormidel avaldatud lühiajalise majutuse üüriteenuste kuulutustes majutuskoha registreerimisnumber, ning leiab, et selline kohustuslik lahter peaks ilmuma automaatselt, kui majutaja püüab avaldada üürikuulutust piirkonnas, kus kohaldatakse registreerimismenetlust, mitte jätta deklareerimine majutaja jaoks vabatahtlikuks. Komitee märgib samuti, et kuna artikli 13 lõike 1 punkt a kohustab liikmesriike pidama ajakohastatud loetelusid piirkondadest, kus kohaldatakse registreerimismenetlust, on platvormidel tehnilised vahendid, et seda kontrolli automaatselt ja ilma märkimisväärsete kuludeta teostada; |
| --- | --- |

61.

on seisukohal, et määruse artiklis 7, mis käsitleb integreeritud nõuetelevastavust, tuleks liidese kujundusega tagada sellise kohustusliku lahtri ilmumine, kuhu märgitakse platvormidel avaldatud lühiajalise majutuse üüriteenuste kuulutustes majutuskoha registreerimisnumber, ning leiab, et selline kohustuslik lahter peaks ilmuma automaatselt, kui majutaja püüab avaldada üürikuulutust piirkonnas, kus kohaldatakse registreerimismenetlust, mitte jätta deklareerimine majutaja jaoks vabatahtlikuks. Komitee märgib samuti, et kuna artikli 13 lõike 1 punkt a kohustab liikmesriike pidama ajakohastatud loetelusid piirkondadest, kus kohaldatakse registreerimismenetlust, on platvormidel tehnilised vahendid, et seda kontrolli automaatselt ja ilma märkimisväärsete kuludeta teostada;

| 62. | väljendab kahtlust, kas piisab sellest, et majutajad ise märgivad, kas lühiajaliseks väljaüürimiseks pakutav majutuskoht asub piirkonnas, kus on kehtestatud registreerimismenetlus või kus seda kohaldatakse. Komitee soovitab, et liides oleks kujundatud nii, et registreerimisnumbri sisestamine oleks sellisel juhul kohustuslik. |
| --- | --- |

62.

väljendab kahtlust, kas piisab sellest, et majutajad ise märgivad, kas lühiajaliseks väljaüürimiseks pakutav majutuskoht asub piirkonnas, kus on kehtestatud registreerimismenetlus või kus seda kohaldatakse. Komitee soovitab, et liides oleks kujundatud nii, et registreerimisnumbri sisestamine oleks sellisel juhul kohustuslik.

Brüssel, 15. märts 2023

Euroopa Regioonide Komitee president

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(31)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

31

(31)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

31

(37)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1150, mis käsitleb õigluse ja läbipaistvuse edendamist veebipõhiste vahendusteenuste ärikasutajate jaoks (ELT L 186, 11.7.2019, lk 57).

37

(38)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2022. aasta määrus (EL) 2022/1925, mis käsitleb konkurentsile avatud ja õiglaseid turge digisektoris ning millega muudetakse direktiive (EL) 2019/1937 ja (EL) 2020/1828 (ELT L 265, 12.10.2022, lk 1).

38

(39)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. septembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/1535, millega nähakse ette tehnilistest eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord (kodifitseeritud tekst) (ELT L 241, 17.9.2015, lk 1).

39

(40)  Nõukogu 16. märtsi 2010. aasta direktiiv 2010/24/EL vastastikuse abi kohta maksude, maksete ja teiste meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel (ELT L 84, 31.3.2010, lk 1).

40

(41)  Nõukogu 15. veebruari 2011. aasta direktiiv 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta ja direktiivi 77/799/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 64, 11.3.2011, lk 1).

41

(37)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1150, mis käsitleb õigluse ja läbipaistvuse edendamist veebipõhiste vahendusteenuste ärikasutajate jaoks (ELT L 186, 11.7.2019, lk 57).

37

(38)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2022. aasta määrus (EL) 2022/1925, mis käsitleb konkurentsile avatud ja õiglaseid turge digisektoris ning millega muudetakse direktiive (EL) 2019/1937 ja (EL) 2020/1828 (ELT L 265, 12.10.2022, lk 1).

38

(39)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. septembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/1535, millega nähakse ette tehnilistest eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord (kodifitseeritud tekst) (ELT L 241, 17.9.2015, lk 1).

39

(40)  Nõukogu 16. märtsi 2010. aasta direktiiv 2010/24/EL vastastikuse abi kohta maksude, maksete ja teiste meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel (ELT L 84, 31.3.2010, lk 1).

40

(41)  Nõukogu 15. veebruari 2011. aasta direktiiv 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta ja direktiivi 77/799/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 64, 11.3.2011, lk 1).

41

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).

1

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).

1

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1724, millega luuakse ühtne digivärav teabele ja menetlustele ning abi- ja probleemilahendamisteenustele juurdepääsu pakkumiseks ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1024/2012 (ELT L 295, 21.11.2018, lk 1).

1

(2)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Short-stay_accommodation_offered_via_online_collaborative_economy_platforms

2

(3)  https://transport.ec.europa.eu/transport-themes/mobility-strategy_en

3

(4)  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/information/publications/reports/2018/comprehensive-analysis-of-the-existing-cross-border-rail-transport-connections-and-missing-links-on-the-internal-eu-borders

4

(5)  https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0094119020300498

5

(6)  Kohtuasi C-674/20: Euroopa Kohtu (teine koda) 27. aprilli 2022. aasta otsus (Cour constitutionnelle’i eelotsusetaotlus – Belgia) – Airbnb Ireland UC versus Région de Bruxelles-Capitale (ELT C 237, 20.6.2022, lk 13), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX%3A62020CA0674.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (ELT L 178, 17.7.2000, lk 1) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/ALL/?uri=CELEX:32000L0031.

7

(8)  Kohtuasi C-390/18: Euroopa Kohtu (suurkoda) 19. detsembri 2019. aasta otsus (Juge d’instruction du tribunal de grande instance de Paris’ eelotsusetaotlus- Prantsusmaa) – kriminaalmenetlus X vastu (ELT C 61, 24.2.2020, lk 8).

8

(9)  Nõukogu 22. märtsi 2021. aasta direktiiv (EL) 2021/514, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta (ELT L 104, 25.3.2021, lk 1).

9

---

| 30.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 188/43 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 188/43

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Pestitsiidide säästev kasutamine“

(2023/C 188/06)

| Raportöör: | Heinz-Joachim HÖFER (DE/PES), Altenkircheni (Westerwald) linnavolikogu liige |
| --- | --- |
| Viitedokument: | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse taimekaitsevahendite säästvat kasutamist ja millega muudetakse määrust (EL) 2021/2115
  COM(2022) 305 final |

Raportöör:

Heinz-Joachim HÖFER (DE/PES), Altenkircheni (Westerwald) linnavolikogu liige

Viitedokument:

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse taimekaitsevahendite säästvat kasutamist ja millega muudetakse määrust (EL) 2021/2115

COM(2022) 305 final

I.   MUUDATUSETTEPANEKUTE SOOVITUSED

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 5

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Selleks et tagada taimekaitsevahendite säästvat kasutamist käsitleva liidu õigusraamistiku eesmärkide täielik saavutamine, tuleb seda kohandada ning sätestada ettevõtjatele selgemad ja vahetult kohaldatavad eeskirjad. Lisaks tuleks selgitada mitmeid eeskirju, sh integreeritud kahjuritõrje rakendamise eeskirju, taimekaitsevahendite kasutamise piiranguid ja taimekaitsetööks kasutatavate seadmete ülevaatust. Seepärast on asjakohane tunnistada direktiiv 2009/128/EÜ kehtetuks ja asendada see määrusega. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(5)

Selleks et tagada taimekaitsevahendite säästvat kasutamist käsitleva liidu õigusraamistiku eesmärkide täielik saavutamine, tuleb seda kohandada ning sätestada ettevõtjatele selgemad ja vahetult kohaldatavad eeskirjad. Lisaks tuleks selgitada mitmeid eeskirju, sh integreeritud kahjuritõrje rakendamise eeskirju, taimekaitsevahendite kasutamise piiranguid ja taimekaitsetööks kasutatavate seadmete ülevaatust. Seepärast on asjakohane tunnistada direktiiv 2009/128/EÜ kehtetuks ja asendada see määrusega.

| (5) | Selleks et tagada taimekaitsevahendite säästvat kasutamist käsitleva liidu õigusraamistiku eesmärkide täielik saavutamine, tuleb seda kohandada ning sätestada ettevõtjatele selgemad ja vahetult kohaldatavad eeskirjad
  , samuti tuleb tugevdada piirikontrolli, et import vastaks samadele kriteeriumidele, mida nõutakse ELis, et ELi territooriumile ei siseneks ükski ELis keelatud taimekaitsevahenditega (pestitsiidid, fungitsiidid jne) töödeldud toiduaine, taim ega lill
  . Lisaks tuleks selgitada mitmeid eeskirju, sh integreeritud kahjuritõrje rakendamise eeskirju, taimekaitsevahendite kasutamise piiranguid ja taimekaitsetööks kasutatavate seadmete ülevaatust. Seepärast on asjakohane tunnistada direktiiv 2009/128/EÜ kehtetuks ja asendada see määrusega. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et tagada taimekaitsevahendite säästvat kasutamist käsitleva liidu õigusraamistiku eesmärkide täielik saavutamine, tuleb seda kohandada ning sätestada ettevõtjatele selgemad ja vahetult kohaldatavad eeskirjad
  , samuti tuleb tugevdada piirikontrolli, et import vastaks samadele kriteeriumidele, mida nõutakse ELis, et ELi territooriumile ei siseneks ükski ELis keelatud taimekaitsevahenditega (pestitsiidid, fungitsiidid jne) töödeldud toiduaine, taim ega lill
  . Lisaks tuleks selgitada mitmeid eeskirju, sh integreeritud kahjuritõrje rakendamise eeskirju, taimekaitsevahendite kasutamise piiranguid ja taimekaitsetööks kasutatavate seadmete ülevaatust. Seepärast on asjakohane tunnistada direktiiv 2009/128/EÜ kehtetuks ja asendada see määrusega.

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 9

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | 9. mail 2022 avaldatud Euroopa tuleviku konverentsi lõpparuandes esitatud ettepanekutes põllumajanduse, toidutootmise, elurikkuse, ökosüsteemide ja reostuse kohta paluvad kodanikud liidul eelkõige oluliselt vähendada keemiliste pestitsiidide ja väetiste kasutamist kooskõlas kehtivate eesmärkidega, tagades samal ajal toiduga kindlustatuse, ning toetada teadusuuringuid säästvamate ja looduspõhiste alternatiivide väljatöötamiseks. Kodanikud nõuavad rohkem teadusuuringuid ja innovatsiooni sh kestliku tootmise, taimeresistentsuse ja täppispõllumajanduse tehniliste lahenduste valdkonnas, ning rohkem teavitus- ja nõustamissüsteeme ning põllumajandustootjatele suunatud või nende poolt pakutavat koolitust, samuti paluvad nad, et liit kaitseks putukaid, eriti omamaiseid ja tolmeldavaid putukaid. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(9)

9. mail 2022 avaldatud Euroopa tuleviku konverentsi lõpparuandes esitatud ettepanekutes põllumajanduse, toidutootmise, elurikkuse, ökosüsteemide ja reostuse kohta paluvad kodanikud liidul eelkõige oluliselt vähendada keemiliste pestitsiidide ja väetiste kasutamist kooskõlas kehtivate eesmärkidega, tagades samal ajal toiduga kindlustatuse, ning toetada teadusuuringuid säästvamate ja looduspõhiste alternatiivide väljatöötamiseks. Kodanikud nõuavad rohkem teadusuuringuid ja innovatsiooni sh kestliku tootmise, taimeresistentsuse ja täppispõllumajanduse tehniliste lahenduste valdkonnas, ning rohkem teavitus- ja nõustamissüsteeme ning põllumajandustootjatele suunatud või nende poolt pakutavat koolitust, samuti paluvad nad, et liit kaitseks putukaid, eriti omamaiseid ja tolmeldavaid putukaid.

| (9) | 9. mail 2022 avaldatud Euroopa tuleviku konverentsi lõpparuandes esitatud ettepanekutes põllumajanduse, toidutootmise, elurikkuse, ökosüsteemide ja reostuse kohta paluvad kodanikud liidul eelkõige oluliselt vähendada keemiliste pestitsiidide ja väetiste kasutamist kooskõlas kehtivate eesmärkidega, tagades samal ajal toiduga kindlustatuse, ning toetada teadusuuringuid säästvamate ja looduspõhiste alternatiivide väljatöötamiseks. Kodanikud nõuavad rohkem teadusuuringuid ja innovatsiooni sh kestliku tootmise, taimeresistentsuse ja täppispõllumajanduse tehniliste lahenduste valdkonnas, ning rohkem teavitus- ja nõustamissüsteeme ning põllumajandustootjatele suunatud või nende poolt pakutavat koolitust, samuti paluvad nad, et liit kaitseks putukaid, eriti omamaiseid ja tolmeldavaid putukaid.
  Lisaks soovitavad kodanikud kohaldada põhimõtet, et saastaja maksab, mis tuleks lisada ka maksumeetmetesse. |
| --- | --- |

(9)

9. mail 2022 avaldatud Euroopa tuleviku konverentsi lõpparuandes esitatud ettepanekutes põllumajanduse, toidutootmise, elurikkuse, ökosüsteemide ja reostuse kohta paluvad kodanikud liidul eelkõige oluliselt vähendada keemiliste pestitsiidide ja väetiste kasutamist kooskõlas kehtivate eesmärkidega, tagades samal ajal toiduga kindlustatuse, ning toetada teadusuuringuid säästvamate ja looduspõhiste alternatiivide väljatöötamiseks. Kodanikud nõuavad rohkem teadusuuringuid ja innovatsiooni sh kestliku tootmise, taimeresistentsuse ja täppispõllumajanduse tehniliste lahenduste valdkonnas, ning rohkem teavitus- ja nõustamissüsteeme ning põllumajandustootjatele suunatud või nende poolt pakutavat koolitust, samuti paluvad nad, et liit kaitseks putukaid, eriti omamaiseid ja tolmeldavaid putukaid.
  Lisaks soovitavad kodanikud kohaldada põhimõtet, et saastaja maksab, mis tuleks lisada ka maksumeetmetesse.

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 12

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Strateegia „Talust taldrikule“ eesmärk on teha märkimisväärseid edusamme keemiliste taimekaitsevahendite kasutamise vähendamisel majanduslikult tasuval viisil. Selle saavutamiseks on vaja liidu ja liikmesriikide tasandil kehtestada edusammude jälgimist võimaldavad kvantitatiivsed eesmärgid keemiliste taimekaitsevahendite kasutamise ja nendega seotud riskide vähendamiseks ning ohtlikumate taimekaitsevahendite kasutamise vähendamiseks. Selleks et tagada nende osas piisav edasiminek ja vastutus, tuleks siseriikliku õigusega kehtestada riiklikud eesmärgid. Liikmesriigid peaksid need siduvad riiklikud eesmärgid saavutama samuti 2030. aastaks. Keemiliste taimekaitsevahendite kasutamise vähendamine vähendab eeldatavasti märkimisväärselt professionaalsete kasutajate tööohutuse ja töötervishoiu riske. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(12)

Strateegia „Talust taldrikule“ eesmärk on teha märkimisväärseid edusamme keemiliste taimekaitsevahendite kasutamise vähendamisel majanduslikult tasuval viisil. Selle saavutamiseks on vaja liidu ja liikmesriikide tasandil kehtestada edusammude jälgimist võimaldavad kvantitatiivsed eesmärgid keemiliste taimekaitsevahendite kasutamise ja nendega seotud riskide vähendamiseks ning ohtlikumate taimekaitsevahendite kasutamise vähendamiseks. Selleks et tagada nende osas piisav edasiminek ja vastutus, tuleks siseriikliku õigusega kehtestada riiklikud eesmärgid. Liikmesriigid peaksid need siduvad riiklikud eesmärgid saavutama samuti 2030. aastaks. Keemiliste taimekaitsevahendite kasutamise vähendamine vähendab eeldatavasti märkimisväärselt professionaalsete kasutajate tööohutuse ja töötervishoiu riske.

| (12) | Strateegia „Talust taldrikule“ eesmärk on teha märkimisväärseid edusamme keemiliste taimekaitsevahendite kasutamise vähendamisel majanduslikult tasuval viisil. Selle saavutamiseks on vaja liidu ja liikmesriikide tasandil kehtestada edusammude jälgimist võimaldavad kvantitatiivsed eesmärgid keemiliste taimekaitsevahendite kasutamise ja nendega seotud riskide vähendamiseks ning ohtlikumate taimekaitsevahendite kasutamise vähendamiseks. Selleks et tagada nende osas piisav edasiminek ja vastutus, tuleks siseriikliku õigusega kehtestada riiklikud eesmärgid. Liikmesriigid peaksid need siduvad riiklikud eesmärgid saavutama samuti 2030. aastaks. Keemiliste taimekaitsevahendite kasutamise vähendamine vähendab eeldatavasti märkimisväärselt professionaalsete kasutajate
  , aga ka kodanike/tarbijate ja eeskätt haavatavate rühmade
  tööohutuse ja töötervishoiu riske. |
| --- | --- |

(12)

Strateegia „Talust taldrikule“ eesmärk on teha märkimisväärseid edusamme keemiliste taimekaitsevahendite kasutamise vähendamisel majanduslikult tasuval viisil. Selle saavutamiseks on vaja liidu ja liikmesriikide tasandil kehtestada edusammude jälgimist võimaldavad kvantitatiivsed eesmärgid keemiliste taimekaitsevahendite kasutamise ja nendega seotud riskide vähendamiseks ning ohtlikumate taimekaitsevahendite kasutamise vähendamiseks. Selleks et tagada nende osas piisav edasiminek ja vastutus, tuleks siseriikliku õigusega kehtestada riiklikud eesmärgid. Liikmesriigid peaksid need siduvad riiklikud eesmärgid saavutama samuti 2030. aastaks. Keemiliste taimekaitsevahendite kasutamise vähendamine vähendab eeldatavasti märkimisväärselt professionaalsete kasutajate
  , aga ka kodanike/tarbijate ja eeskätt haavatavate rühmade
  tööohutuse ja töötervishoiu riske.

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 13a (uus põhjendus)

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13a) | Euroopa Komisjon tunnistab oma talituste töödokumendis „Drivers of Food Security“ („Toiduga kindlustatuse tegurid“), et muld, vesi, elurikkus ja õhk on põhinõuded toidu tootmiseks, järeldab, et praegune suure sisendiga intensiivse põllumajanduse mudel, mis põhineb keemilistel pestitsiididel, kujutab endast tõenäoliselt ohtu toiduga kindlustatusele keskpikas perspektiivis põllumajandusliku tootmise jaoks üliolulise elurikkuse vähenemise, tõenäolise kahjurite suurema leviku, mulla seisundi halvenemise ja tolmeldajate vähenemise tõttu, ja rõhutab ka vajadust viia ellu pestitsiidide kasutamise vähendamise eesmärgid pikaajalise toiduga kindlustatuse tagamiseks Euroopa Liidus. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(13a)

Euroopa Komisjon tunnistab oma talituste töödokumendis „Drivers of Food Security“ („Toiduga kindlustatuse tegurid“), et muld, vesi, elurikkus ja õhk on põhinõuded toidu tootmiseks, järeldab, et praegune suure sisendiga intensiivse põllumajanduse mudel, mis põhineb keemilistel pestitsiididel, kujutab endast tõenäoliselt ohtu toiduga kindlustatusele keskpikas perspektiivis põllumajandusliku tootmise jaoks üliolulise elurikkuse vähenemise, tõenäolise kahjurite suurema leviku, mulla seisundi halvenemise ja tolmeldajate vähenemise tõttu, ja rõhutab ka vajadust viia ellu pestitsiidide kasutamise vähendamise eesmärgid pikaajalise toiduga kindlustatuse tagamiseks Euroopa Liidus.

Motivatsioon

Pestitsiidide vähendamine on vajalik toiduga kindlustatuse tagamiseks.

Muudatusettepanek 5

Põhjendus 14

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Liikmesriigid peaksid koostama ja avaldama riiklikud tegevuskavad. Selleks et liikmesriikide riiklikud tegevuskavad oleksid tulemuslikud, peaksid need sisaldama kvantitatiivseid eesmärke ja viiteid siseriiklikus õiguses sätestatud siduvatele riiklikele 2030. aasta vähendamiseesmärkidele koos riiklikes tegevuskavades esitatud soovituslike eesmärkidega, meetmeid, ajakavasid ja näitajaid pestitsiidide kasutamisest tulenevate riskide ja mõju vähendamiseks inimeste tervisele ja keskkonnale. See võimaldab struktureeritud lähenemisviisi riiklike 2030. aasta vähendamiseesmärkidega seotud kvantitatiivsete eesmärkide ja sihtide seadmisele. Selleks et jälgida käesoleva määruse sätete järgimist, tuleks liikmesriikidelt nõuda ka iga-aastast aruandlust eesmärkide ja kasutamist, koolitust, taimekaitseseadmeid ja integreeritud taimekaitset käsitlevate sätete järgimisega seotud täpsete kvantitatiivsete andmete kohta. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(14)

Liikmesriigid peaksid koostama ja avaldama riiklikud tegevuskavad. Selleks et liikmesriikide riiklikud tegevuskavad oleksid tulemuslikud, peaksid need sisaldama kvantitatiivseid eesmärke ja viiteid siseriiklikus õiguses sätestatud siduvatele riiklikele 2030. aasta vähendamiseesmärkidele koos riiklikes tegevuskavades esitatud soovituslike eesmärkidega, meetmeid, ajakavasid ja näitajaid pestitsiidide kasutamisest tulenevate riskide ja mõju vähendamiseks inimeste tervisele ja keskkonnale. See võimaldab struktureeritud lähenemisviisi riiklike 2030. aasta vähendamiseesmärkidega seotud kvantitatiivsete eesmärkide ja sihtide seadmisele. Selleks et jälgida käesoleva määruse sätete järgimist, tuleks liikmesriikidelt nõuda ka iga-aastast aruandlust eesmärkide ja kasutamist, koolitust, taimekaitseseadmeid ja integreeritud taimekaitset käsitlevate sätete järgimisega seotud täpsete kvantitatiivsete andmete kohta.

| (14) | Liikmesriigid peaksid koostama ja avaldama riiklikud tegevuskavad. Selleks et liikmesriikide riiklikud tegevuskavad oleksid tulemuslikud, peaksid need sisaldama kvantitatiivseid eesmärke ja viiteid siseriiklikus õiguses sätestatud siduvatele riiklikele 2030. aasta vähendamiseesmärkidele koos riiklikes tegevuskavades esitatud soovituslike eesmärkidega, meetmeid, ajakavasid ja näitajaid pestitsiidide kasutamisest tulenevate riskide ja mõju vähendamiseks inimeste tervisele ja keskkonnale. See võimaldab struktureeritud lähenemisviisi riiklike 2030. aasta vähendamiseesmärkidega seotud kvantitatiivsete eesmärkide ja sihtide seadmisele. Selleks et jälgida käesoleva määruse sätete järgimist, tuleks liikmesriikidelt nõuda ka iga-aastast aruandlust eesmärkide ja kasutamist, koolitust, taimekaitseseadmeid ja integreeritud taimekaitset käsitlevate sätete järgimisega seotud täpsete kvantitatiivsete andmete kohta.
  Euroopa Komisjon võib keskkonnateadlastest ja kodanikuühiskonna liikmetest koosneva eksperdirühma abiga teostada kõnealuste riiklike tegevuskavade järelkontrolli, et tagada arvamuste läbipaistvus. |
| --- | --- |

(14)

Liikmesriigid peaksid koostama ja avaldama riiklikud tegevuskavad. Selleks et liikmesriikide riiklikud tegevuskavad oleksid tulemuslikud, peaksid need sisaldama kvantitatiivseid eesmärke ja viiteid siseriiklikus õiguses sätestatud siduvatele riiklikele 2030. aasta vähendamiseesmärkidele koos riiklikes tegevuskavades esitatud soovituslike eesmärkidega, meetmeid, ajakavasid ja näitajaid pestitsiidide kasutamisest tulenevate riskide ja mõju vähendamiseks inimeste tervisele ja keskkonnale. See võimaldab struktureeritud lähenemisviisi riiklike 2030. aasta vähendamiseesmärkidega seotud kvantitatiivsete eesmärkide ja sihtide seadmisele. Selleks et jälgida käesoleva määruse sätete järgimist, tuleks liikmesriikidelt nõuda ka iga-aastast aruandlust eesmärkide ja kasutamist, koolitust, taimekaitseseadmeid ja integreeritud taimekaitset käsitlevate sätete järgimisega seotud täpsete kvantitatiivsete andmete kohta.
  Euroopa Komisjon võib keskkonnateadlastest ja kodanikuühiskonna liikmetest koosneva eksperdirühma abiga teostada kõnealuste riiklike tegevuskavade järelkontrolli, et tagada arvamuste läbipaistvus.

Muudatusettepanek 6

Põhjendus 16

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Taimekaitsevahendite säästva kasutamise poliitika ja meetmete rakendamine avaldab mõju keskkonnale, inimeste tervisele ja töötingimustele. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et üldsusele ja sotsiaalpartneritele antakse piisavad võimalused liikmesriikide tegevuskavade koostamises osalemiseks ja selle üle arutlemiseks, tehes seda vajaduse korral vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/42/EÜ (24). |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(14)

Taimekaitsevahendite säästva kasutamise poliitika ja meetmete rakendamine avaldab mõju keskkonnale, inimeste tervisele ja töötingimustele. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et üldsusele ja sotsiaalpartneritele antakse piisavad võimalused liikmesriikide tegevuskavade koostamises osalemiseks ja selle üle arutlemiseks, tehes seda vajaduse korral vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/42/EÜ (24).

| (16) | Taimekaitsevahendite säästva kasutamise poliitika ja meetmete rakendamine avaldab mõju keskkonnale, inimeste tervisele ja töötingimustele. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et
  omavalitsustele nende pädevuse raames,
  üldsusele ja sotsiaalpartneritele antakse piisavad võimalused liikmesriikide tegevuskavade koostamises osalemiseks ja selle üle arutlemiseks, tehes seda vajaduse korral vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/42/EÜ (24). |
| --- | --- |

(16)

Taimekaitsevahendite säästva kasutamise poliitika ja meetmete rakendamine avaldab mõju keskkonnale, inimeste tervisele ja töötingimustele. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et
  omavalitsustele nende pädevuse raames,
  üldsusele ja sotsiaalpartneritele antakse piisavad võimalused liikmesriikide tegevuskavade koostamises osalemiseks ja selle üle arutlemiseks, tehes seda vajaduse korral vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/42/EÜ (24).

Muudatusettepanek 7

Põhjendus 24

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (22) | Tagamaks et taimekaitsevahendeid ja nendega seotud taimekaitseseadmeid kasutatakse inimeste tervist ja keskkonda kaitsval viisil, on professionaalsetele kasutajatele vaja ette näha üldnõuded seoses teatavate taimekaitsevahendite või -seadmete kasutamiseks nõutava koolitusega, ohtlikumate taimekaitsevahendite kasutamisega ning vajadusega järgida professionaalseks kasutamiseks ette nähtud taimekaitseseadmete ülevaatuse nõudeid. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(22)

Tagamaks et taimekaitsevahendeid ja nendega seotud taimekaitseseadmeid kasutatakse inimeste tervist ja keskkonda kaitsval viisil, on professionaalsetele kasutajatele vaja ette näha üldnõuded seoses teatavate taimekaitsevahendite või -seadmete kasutamiseks nõutava koolitusega, ohtlikumate taimekaitsevahendite kasutamisega ning vajadusega järgida professionaalseks kasutamiseks ette nähtud taimekaitseseadmete ülevaatuse nõudeid.

| (24) | Tagamaks et taimekaitsevahendeid ja nendega seotud taimekaitseseadmeid kasutatakse inimeste tervist ja keskkonda kaitsval viisil, on professionaalsetele kasutajatele vaja ette näha üldnõuded seoses teatavate taimekaitsevahendite või -seadmete kasutamiseks nõutava koolitusega, ohtlikumate taimekaitsevahendite kasutamisega ning vajadusega järgida professionaalseks kasutamiseks ette nähtud taimekaitseseadmete ülevaatuse nõudeid.
  Samal ajal tuleks koolitamata mitteprofessionaalsetel kasutajatel keemiliste taimekaitsevahendite kasutamine keelata, et vältida olukordi, kus inimeste või keskkonna ohutus oleks ohus. |
| --- | --- |

(24)

Tagamaks et taimekaitsevahendeid ja nendega seotud taimekaitseseadmeid kasutatakse inimeste tervist ja keskkonda kaitsval viisil, on professionaalsetele kasutajatele vaja ette näha üldnõuded seoses teatavate taimekaitsevahendite või -seadmete kasutamiseks nõutava koolitusega, ohtlikumate taimekaitsevahendite kasutamisega ning vajadusega järgida professionaalseks kasutamiseks ette nähtud taimekaitseseadmete ülevaatuse nõudeid.
  Samal ajal tuleks koolitamata mitteprofessionaalsetel kasutajatel keemiliste taimekaitsevahendite kasutamine keelata, et vältida olukordi, kus inimeste või keskkonna ohutus oleks ohus.

Muudatusettepanek 8

Põhjendus 24a (uus põhjendus)

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (24a) | Keskkonnaseire on nõutav selleks, et uurida taimekaitsevahendite kasutamisest tingitud võimalikku mõju inimeste tervisele ja keskkonnale. ELi seirenõuetes keskendutakse praegu ainult veele. Et täpselt hinnata, kas käesoleva määruse taimekaitsevahendite riski vähendamise eesmärgid on täidetud, peavad liikmesriigid looma kõikehõlmavad programmid eesmärgiga seirata toimeainete jääkide ja nende metaboliitide esinemist keskkonnas, vees, loomadel ja inimestel. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(24a)

Keskkonnaseire on nõutav selleks, et uurida taimekaitsevahendite kasutamisest tingitud võimalikku mõju inimeste tervisele ja keskkonnale. ELi seirenõuetes keskendutakse praegu ainult veele. Et täpselt hinnata, kas käesoleva määruse taimekaitsevahendite riski vähendamise eesmärgid on täidetud, peavad liikmesriigid looma kõikehõlmavad programmid eesmärgiga seirata toimeainete jääkide ja nende metaboliitide esinemist keskkonnas, vees, loomadel ja inimestel.

Muudatusettepanek 9

Põhjendus 24b (uus põhjendus)

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (24b) | Euroopa Komisjoni missiooni „Euroopa mullakokkulepe“ rakenduskavas märgitakse, et 83 % Euroopa Liidu põllumajandusmaast on saastunud pestitsiidijääkidega, samas kui põllumajanduse intensiivistumine ja pestitsiidide ülemäärane kasutamine halvendavad tõenäoliselt olukorda tulevikus veelgi. Sõnaselgelt väidetakse, et pestitsiidide suur püsivus mullas ja toksilisus mittesihtliikidele ohustavad mulla seisundit. Mullakaitse tähtsust tuleks seetõttu käesoleva määruse sätete rakendamisel nõuetekohaselt arvesse võtta. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(24b)

Euroopa Komisjoni missiooni „Euroopa mullakokkulepe“ rakenduskavas märgitakse, et 83 % Euroopa Liidu põllumajandusmaast on saastunud pestitsiidijääkidega, samas kui põllumajanduse intensiivistumine ja pestitsiidide ülemäärane kasutamine halvendavad tõenäoliselt olukorda tulevikus veelgi. Sõnaselgelt väidetakse, et pestitsiidide suur püsivus mullas ja toksilisus mittesihtliikidele ohustavad mulla seisundit. Mullakaitse tähtsust tuleks seetõttu käesoleva määruse sätete rakendamisel nõuetekohaselt arvesse võtta.

Muudatusettepanek 10

Põhjendus 25

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (23) | Taimekaitsevahendite kasutamisel võib olla eriti negatiivne mõju teatavatel aladel, mida kasutavad tihti üldsus või haavatavad rühmad, kogukondades, kus inimesed elavad ja töötavad, ning ökoloogiliselt tundlikel aladel, nt Natura 2000 aladel, mida kaitstakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ (33) ja nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ (34) alusel. Kui taimekaitsevahendeid kasutatakse üldsuse kasutuses olevatel aladel, on inimeste võimalus selliste taimekaitsevahenditega kokku puutuda suur. Inimeste tervise ja keskkonna kaitsmiseks tuleks taimekaitsevahendite kasutamine tundlikel aladel ja sellistest aladest 3 meetri ulatuses seetõttu keelata. Erandeid keelust tuleks lubada ainult teatavatel tingimustel ja igal üksikjuhul eraldi. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(23)

Taimekaitsevahendite kasutamisel võib olla eriti negatiivne mõju teatavatel aladel, mida kasutavad tihti üldsus või haavatavad rühmad, kogukondades, kus inimesed elavad ja töötavad, ning ökoloogiliselt tundlikel aladel, nt Natura 2000 aladel, mida kaitstakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ (33) ja nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ (34) alusel. Kui taimekaitsevahendeid kasutatakse üldsuse kasutuses olevatel aladel, on inimeste võimalus selliste taimekaitsevahenditega kokku puutuda suur. Inimeste tervise ja keskkonna kaitsmiseks tuleks taimekaitsevahendite kasutamine tundlikel aladel ja sellistest aladest 3 meetri ulatuses seetõttu keelata. Erandeid keelust tuleks lubada ainult teatavatel tingimustel ja igal üksikjuhul eraldi.

| (25) | Taimekaitsevahendite kasutamisel võib olla eriti negatiivne mõju teatavatel aladel, mida kasutavad tihti üldsus või haavatavad rühmad, kogukondades, kus inimesed elavad ja töötavad, ning ökoloogiliselt tundlikel aladel, nt Natura 2000 aladel, mida kaitstakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ (33) ja nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ (34) alusel. Kui taimekaitsevahendeid kasutatakse üldsuse kasutuses olevatel aladel, on inimeste võimalus selliste taimekaitsevahenditega kokku puutuda suur. Inimeste tervise ja keskkonna kaitsmiseks tuleks taimekaitsevahendite kasutamine tundlikel aladel ja sellistest aladest 3 meetri ulatuses seetõttu keelata. Erandeid keelust tuleks lubada ainult teatavatel tingimustel ja igal üksikjuhul eraldi.
  Väga ohtlike taimekaitsevahendite kasutamisel ja eelkõige haavatavate elanikkonnarühmade külastatavatel aladel tuleks puhvervööndeid laiendada 50 meetrini. Erandeid keelust tuleks lubada ainult määruse (EL) 2018/848 kohaselt lubatud taimekaitsevahendite puhul olemasoleva põllumajandusliku tegevuse jätkamiseks või teatavatel rangetel tingimustel ja igal üksikjuhul eraldi. |
| --- | --- |

(25)

Taimekaitsevahendite kasutamisel võib olla eriti negatiivne mõju teatavatel aladel, mida kasutavad tihti üldsus või haavatavad rühmad, kogukondades, kus inimesed elavad ja töötavad, ning ökoloogiliselt tundlikel aladel, nt Natura 2000 aladel, mida kaitstakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ (33) ja nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ (34) alusel. Kui taimekaitsevahendeid kasutatakse üldsuse kasutuses olevatel aladel, on inimeste võimalus selliste taimekaitsevahenditega kokku puutuda suur. Inimeste tervise ja keskkonna kaitsmiseks tuleks taimekaitsevahendite kasutamine tundlikel aladel ja sellistest aladest 3 meetri ulatuses seetõttu keelata. Erandeid keelust tuleks lubada ainult teatavatel tingimustel ja igal üksikjuhul eraldi.
  Väga ohtlike taimekaitsevahendite kasutamisel ja eelkõige haavatavate elanikkonnarühmade külastatavatel aladel tuleks puhvervööndeid laiendada 50 meetrini. Erandeid keelust tuleks lubada ainult määruse (EL) 2018/848 kohaselt lubatud taimekaitsevahendite puhul olemasoleva põllumajandusliku tegevuse jätkamiseks või teatavatel rangetel tingimustel ja igal üksikjuhul eraldi.

Motivatsioon

Teadustulemustest ilmneb, et pestitsiidi alale jõudmise vältimiseks tõhus puhvervöönd peaks olema mitusada meetrit lai. Hiljutises uuringus, milles uuriti avalike mänguväljakute pestitsiididega saastumist, leiti, et peaaegu pooled mänguväljakutest on saastunud vähemalt ühe pestitsiidiga ja veerand neist enam kui ühega (sh endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalidega). Uuring näitab, et nullsaaste saavutamiseks oleks vaja isegi 100 meetri pikkust vahemaad. Järeluuringu kohaselt ei olnud komisjoni kavandatud 3 meetrist veelgi rangemad riskivähendusmeetmed piisavad, et ära hoida laste ja üldsuse kokkupuudet ohtlike pestitsiididega.

Muudatusettepanek 11

Põhjendus 26

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (24) | Veekeskkond ja joogiveevarud on taimekaitsevahendite suhtes eriti tundlikud. Veekeskkonna kaitsmiseks tuleks seetõttu keelata taimekaitsevahendite kasutamine pinnaveekogudes ja nende ümbruses. Liikmesriikidel peaksid olema asjakohased meetmed, et vältida pinna- ja põhjavee ning ranniku- ja merevee seisundi halvenemist, saavutada pinna- ja põhjavee hea seisund ning kaitsta veekeskkonda ja joogiveevarusid taimekaitsevahendite mõju eest. Lisaks on oluline, et professionaalsed kasutajad saaksid koolitust selle kohta, kuidas minimeerida või üldse mitte kasutada teatavaid taimekaitsevahendeid, mis on liigitatud kui veeorganismidele ohtlikud ja pikaajalise toimega, veeorganismidele väga mürgised ja pikaajalise toimega või veeorganismidele mürgised ja pikaajalise toimega. Samuti on tähtis, et professionaalseid kasutajaid koolitataks madala riskiastmega taimekaitsevahendite või mittekeemiliste alternatiivide eelistamise tähtsuse, triivi vähendavate tehnoloogiate kasutamise ja riskivähendusmeetmete osas. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(24)

Veekeskkond ja joogiveevarud on taimekaitsevahendite suhtes eriti tundlikud. Veekeskkonna kaitsmiseks tuleks seetõttu keelata taimekaitsevahendite kasutamine pinnaveekogudes ja nende ümbruses. Liikmesriikidel peaksid olema asjakohased meetmed, et vältida pinna- ja põhjavee ning ranniku- ja merevee seisundi halvenemist, saavutada pinna- ja põhjavee hea seisund ning kaitsta veekeskkonda ja joogiveevarusid taimekaitsevahendite mõju eest. Lisaks on oluline, et professionaalsed kasutajad saaksid koolitust selle kohta, kuidas minimeerida või üldse mitte kasutada teatavaid taimekaitsevahendeid, mis on liigitatud kui veeorganismidele ohtlikud ja pikaajalise toimega, veeorganismidele väga mürgised ja pikaajalise toimega või veeorganismidele mürgised ja pikaajalise toimega. Samuti on tähtis, et professionaalseid kasutajaid koolitataks madala riskiastmega taimekaitsevahendite või mittekeemiliste alternatiivide eelistamise tähtsuse, triivi vähendavate tehnoloogiate kasutamise ja riskivähendusmeetmete osas.

| (26) | Veekeskkond ja joogiveevarud on taimekaitsevahendite suhtes eriti tundlikud. Veekeskkonna kaitsmiseks tuleks seetõttu keelata taimekaitsevahendite kasutamine pinnaveekogudes ja nende ümbruses. Liikmesriikidel peaksid olema asjakohased meetmed, et
  tulevikus
  vältida
  keskkonnas regulaarselt lubamatus kontsentratsioonis pestitsiidide esinemist,
  pinna- ja põhjavee ning ranniku- ja merevee seisundi
  edasist
  halvenemist, saavutada pinna- ja põhjavee hea seisund ning kaitsta veekeskkonda ja joogiveevarusid taimekaitsevahendite mõju eest.
  Sellega seoses on vaja, et joogiveega varustajatel oleks korrapärane täielik juurdepääs ajaliselt ja ruumiliselt piisavalt liigendatud toimeainepõhistele andmetele pestitsiidide kasutamise kohta nende vastutusalasse kuuluvatel veekaitsealadel.
  Lisaks on oluline, et professionaalsed kasutajad saaksid koolitust selle kohta, kuidas minimeerida või üldse mitte kasutada teatavaid taimekaitsevahendeid, mis on liigitatud kui veeorganismidele ohtlikud ja pikaajalise toimega, veeorganismidele väga mürgised ja pikaajalise toimega või veeorganismidele mürgised ja pikaajalise toimega. Samuti on tähtis, et professionaalseid kasutajaid koolitataks madala riskiastmega taimekaitsevahendite või mittekeemiliste alternatiivide eelistamise tähtsuse, triivi vähendavate tehnoloogiate kasutamise ja riskivähendusmeetmete osas. |
| --- | --- |

(26)

Veekeskkond ja joogiveevarud on taimekaitsevahendite suhtes eriti tundlikud. Veekeskkonna kaitsmiseks tuleks seetõttu keelata taimekaitsevahendite kasutamine pinnaveekogudes ja nende ümbruses. Liikmesriikidel peaksid olema asjakohased meetmed, et
  tulevikus
  vältida
  keskkonnas regulaarselt lubamatus kontsentratsioonis pestitsiidide esinemist,
  pinna- ja põhjavee ning ranniku- ja merevee seisundi
  edasist
  halvenemist, saavutada pinna- ja põhjavee hea seisund ning kaitsta veekeskkonda ja joogiveevarusid taimekaitsevahendite mõju eest.
  Sellega seoses on vaja, et joogiveega varustajatel oleks korrapärane täielik juurdepääs ajaliselt ja ruumiliselt piisavalt liigendatud toimeainepõhistele andmetele pestitsiidide kasutamise kohta nende vastutusalasse kuuluvatel veekaitsealadel.
  Lisaks on oluline, et professionaalsed kasutajad saaksid koolitust selle kohta, kuidas minimeerida või üldse mitte kasutada teatavaid taimekaitsevahendeid, mis on liigitatud kui veeorganismidele ohtlikud ja pikaajalise toimega, veeorganismidele väga mürgised ja pikaajalise toimega või veeorganismidele mürgised ja pikaajalise toimega. Samuti on tähtis, et professionaalseid kasutajaid koolitataks madala riskiastmega taimekaitsevahendite või mittekeemiliste alternatiivide eelistamise tähtsuse, triivi vähendavate tehnoloogiate kasutamise ja riskivähendusmeetmete osas.

Motivatsioon

Pestitsiidide regulaarne ja laialdane esinemine vees kontsentratsioonides, mida ELi loamenetluse kohaselt sellisel tasemel ei tohiks üldse ette tulla ning millel on seega märkimisväärne negatiivne mõju elurikkusele ja looduslikule tasakaalule, rõhutab vajadust võtta meetmeid, et vastuvõetav status quo esmalt üldse saavutada.

Joogiveevarud on oluline üldine huvi ning joogiveega varustajatele tuleb anda kogu teave, mis on vajalik joogivee kvaliteedi järele valvamiseks ja selle tagamiseks.

Muudatusettepanek 12

Põhjendus 27

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (25) | Täppispõllumajanduse all mõeldakse põllumajandussüsteeme, mis kohandavad põllukultuuride majandamist vastavalt kohalikele tingimustele, nt maatükkide piires. Olemasoleva tehnoloogia, sh liidu kosmoseandmete ja -teenuste (Galileo ja Copernicus) kasutamine võib oluliselt vähendada pestitsiidikasutust. Seepärast on vaja ette näha õigusraamistik, mis stimuleeriks täppispõllumajanduse arendamist. Taimekaitsevahendite levitamine õhusõidukitelt, sh lennukitelt, helikopteritelt ja droonidelt, on harilikult vähem täpne kui muud kasutusviisid ning võib seepärast avaldada kahjulikku mõju inimeste tervisele ja keskkonnale. Seepärast tuleks õhust tehtav taimekaitsetöö keelata, kui välja arvata mõned üksikjuhtumipõhised erandid, kui sellel on inimeste tervisele ja keskkonnale väiksem negatiivne mõju kui mis tahes alternatiivsel kasutusmeetodil või kui elujõuline alternatiivne kasutusmeetod puudub. Samuti on vaja registreerida õhust taimekaitsetöö tegemiseks antud lubade alusel õhust tehtud levitamise kordade arv, et oleksid olemas selged andmed selle kohta, mitu korda tegelikult tehti õhust taimekaitsetööd, mille jaoks luba oli antud. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(25)

Täppispõllumajanduse all mõeldakse põllumajandussüsteeme, mis kohandavad põllukultuuride majandamist vastavalt kohalikele tingimustele, nt maatükkide piires. Olemasoleva tehnoloogia, sh liidu kosmoseandmete ja -teenuste (Galileo ja Copernicus) kasutamine võib oluliselt vähendada pestitsiidikasutust. Seepärast on vaja ette näha õigusraamistik, mis stimuleeriks täppispõllumajanduse arendamist. Taimekaitsevahendite levitamine õhusõidukitelt, sh lennukitelt, helikopteritelt ja droonidelt, on harilikult vähem täpne kui muud kasutusviisid ning võib seepärast avaldada kahjulikku mõju inimeste tervisele ja keskkonnale. Seepärast tuleks õhust tehtav taimekaitsetöö keelata, kui välja arvata mõned üksikjuhtumipõhised erandid, kui sellel on inimeste tervisele ja keskkonnale väiksem negatiivne mõju kui mis tahes alternatiivsel kasutusmeetodil või kui elujõuline alternatiivne kasutusmeetod puudub. Samuti on vaja registreerida õhust taimekaitsetöö tegemiseks antud lubade alusel õhust tehtud levitamise kordade arv, et oleksid olemas selged andmed selle kohta, mitu korda tegelikult tehti õhust taimekaitsetööd, mille jaoks luba oli antud.

| (27) | Täppispõllumajanduse all mõeldakse põllumajandussüsteeme, mis kohandavad põllukultuuride majandamist vastavalt kohalikele tingimustele, nt maatükkide piires. Olemasoleva tehnoloogia, sh liidu kosmoseandmete ja -teenuste (Galileo ja Copernicus) kasutamine võib oluliselt vähendada pestitsiidikasutust
  ja pestitsiididega seotud riske
  . Seepärast on vaja ette näha õigusraamistik, mis stimuleeriks täppispõllumajanduse arendamist. Taimekaitsevahendite levitamine õhusõidukitelt, sh lennukitelt, helikopteritelt ja droonidelt, on harilikult vähem täpne kui muud kasutusviisid ning võib seepärast avaldada kahjulikku mõju inimeste tervisele ja keskkonnale.
  Viimaste aastate tehnoloogiaarendus näitab aga suurt täpsust ning suurt potentsiaali tulevasteks uuendusteks ja rakendusteks.
  Seepärast tuleks õhust tehtav taimekaitsetöö keelata, kui välja arvata mõned üksikjuhtumipõhised erandid, kui sellel on inimeste tervisele ja keskkonnale väiksem negatiivne mõju kui mis tahes alternatiivsel kasutusmeetodil või kui elujõuline alternatiivne kasutusmeetod puudub
  , olles alati valmis neid keelde läbi vaatama ja hindama täppispõllumajanduse tehnoloogiliste uuenduste alusel
  . Samuti on vaja registreerida õhust taimekaitsetöö tegemiseks antud lubade alusel õhust tehtud levitamise kordade arv, et oleksid olemas selged andmed selle kohta, mitu korda tegelikult tehti õhust taimekaitsetööd, mille jaoks luba oli antud. |
| --- | --- |

(27)

Täppispõllumajanduse all mõeldakse põllumajandussüsteeme, mis kohandavad põllukultuuride majandamist vastavalt kohalikele tingimustele, nt maatükkide piires. Olemasoleva tehnoloogia, sh liidu kosmoseandmete ja -teenuste (Galileo ja Copernicus) kasutamine võib oluliselt vähendada pestitsiidikasutust
  ja pestitsiididega seotud riske
  . Seepärast on vaja ette näha õigusraamistik, mis stimuleeriks täppispõllumajanduse arendamist. Taimekaitsevahendite levitamine õhusõidukitelt, sh lennukitelt, helikopteritelt ja droonidelt, on harilikult vähem täpne kui muud kasutusviisid ning võib seepärast avaldada kahjulikku mõju inimeste tervisele ja keskkonnale.
  Viimaste aastate tehnoloogiaarendus näitab aga suurt täpsust ning suurt potentsiaali tulevasteks uuendusteks ja rakendusteks.
  Seepärast tuleks õhust tehtav taimekaitsetöö keelata, kui välja arvata mõned üksikjuhtumipõhised erandid, kui sellel on inimeste tervisele ja keskkonnale väiksem negatiivne mõju kui mis tahes alternatiivsel kasutusmeetodil või kui elujõuline alternatiivne kasutusmeetod puudub
  , olles alati valmis neid keelde läbi vaatama ja hindama täppispõllumajanduse tehnoloogiliste uuenduste alusel
  . Samuti on vaja registreerida õhust taimekaitsetöö tegemiseks antud lubade alusel õhust tehtud levitamise kordade arv, et oleksid olemas selged andmed selle kohta, mitu korda tegelikult tehti õhust taimekaitsetööd, mille jaoks luba oli antud.

Motivatsioon

Siin ei ole asjakohane keskenduda üksnes kasutusele.

Muudatusettepanek 13

Põhjendus 30

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (28) | Pidades silmas taimekaitsevahendite kasutamise alase nõustamise tähtsust vahendina, mis aitab toetada nende kasutamist inimeste tervist ja keskkonda kaitsval viisil kooskõlas integreeritud taimekaitsega, on tähtis, et nõustajad oleksid asjakohaselt koolitatud. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(28)

Pidades silmas taimekaitsevahendite kasutamise alase nõustamise tähtsust vahendina, mis aitab toetada nende kasutamist inimeste tervist ja keskkonda kaitsval viisil kooskõlas integreeritud taimekaitsega, on tähtis, et nõustajad oleksid asjakohaselt koolitatud.

| (30) | Pidades silmas taimekaitsevahendite kasutamise alase nõustamise tähtsust vahendina, mis aitab toetada nende kasutamist inimeste tervist ja keskkonda kaitsval viisil kooskõlas integreeritud taimekaitsega, on tähtis, et nõustajad oleksid asjakohaselt koolitatud
  ja sõltumatud ettevõtjatest, kes neid taimekaitsevahendeid toodavad (või turustavad)
  . |
| --- | --- |

(30)

Pidades silmas taimekaitsevahendite kasutamise alase nõustamise tähtsust vahendina, mis aitab toetada nende kasutamist inimeste tervist ja keskkonda kaitsval viisil kooskõlas integreeritud taimekaitsega, on tähtis, et nõustajad oleksid asjakohaselt koolitatud
  ja sõltumatud ettevõtjatest, kes neid taimekaitsevahendeid toodavad (või turustavad)
  .

Motivatsioon

Pestitsiidide tootjad ja turustajad.

Muudatusettepanek 14

Põhjendus 31

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (29) | Taimekaitsevahendi müük on turustusahela oluline osa, sest see võimaldab turustajatel esitada vajalikku teavet, et toetada selle nõuetekohast kasutamist. Konkreetsed soovitused inimeste tervise ja keskkonna ohutusjuhiste kohta peaksid ostjale või lõppkasutajale olema kättesaadavad müügi ajal, et oleks võimalik saada vastuseid küsimustele, mis hõlbustab asjaomase taimekaitsevahendi nõuetekohast kasutamist. Mitteprofessionaalsetele kasutajatele peaks müügikohas olema kättesaadav üldine teave taimekaitsevahendite ohutu kasutamise, käitlemise ja ladustamise ning selliste toodete pakendite kõrvaldamise kohta, sest neil kasutajatel ei ole üldjuhul samu praktilisi teadmisi nagu professionaalsetel kasutajatel. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(29)

Taimekaitsevahendi müük on turustusahela oluline osa, sest see võimaldab turustajatel esitada vajalikku teavet, et toetada selle nõuetekohast kasutamist. Konkreetsed soovitused inimeste tervise ja keskkonna ohutusjuhiste kohta peaksid ostjale või lõppkasutajale olema kättesaadavad müügi ajal, et oleks võimalik saada vastuseid küsimustele, mis hõlbustab asjaomase taimekaitsevahendi nõuetekohast kasutamist. Mitteprofessionaalsetele kasutajatele peaks müügikohas olema kättesaadav üldine teave taimekaitsevahendite ohutu kasutamise, käitlemise ja ladustamise ning selliste toodete pakendite kõrvaldamise kohta, sest neil kasutajatel ei ole üldjuhul samu praktilisi teadmisi nagu professionaalsetel kasutajatel.

| (31) | Taimekaitsevahendi müük on turustusahela oluline osa, sest see võimaldab turustajatel esitada vajalikku teavet, et toetada selle nõuetekohast kasutamist. Konkreetsed soovitused inimeste tervise ja keskkonna ohutusjuhiste kohta peaksid ostjale või lõppkasutajale olema kättesaadavad müügi ajal, et oleks võimalik saada vastuseid küsimustele, mis hõlbustab asjaomase taimekaitsevahendi nõuetekohast kasutamist. Mitteprofessionaalsetele kasutajatele peaks müügikohas olema kättesaadav üldine teave taimekaitsevahendite ohutu kasutamise, käitlemise ja ladustamise ning selliste toodete pakendite kõrvaldamise kohta, sest neil kasutajatel ei ole üldjuhul samu praktilisi teadmisi nagu professionaalsetel kasutajatel.
  Järjepidevuse tagamiseks tuleks määrusega (EÜ) nr 1107/2009 keelata Euroopa Liidus keelatud pestitsiidide ja pestitsiidide toimeainete eksport Euroopa Liidust. |
| --- | --- |

(31)

Taimekaitsevahendi müük on turustusahela oluline osa, sest see võimaldab turustajatel esitada vajalikku teavet, et toetada selle nõuetekohast kasutamist. Konkreetsed soovitused inimeste tervise ja keskkonna ohutusjuhiste kohta peaksid ostjale või lõppkasutajale olema kättesaadavad müügi ajal, et oleks võimalik saada vastuseid küsimustele, mis hõlbustab asjaomase taimekaitsevahendi nõuetekohast kasutamist. Mitteprofessionaalsetele kasutajatele peaks müügikohas olema kättesaadav üldine teave taimekaitsevahendite ohutu kasutamise, käitlemise ja ladustamise ning selliste toodete pakendite kõrvaldamise kohta, sest neil kasutajatel ei ole üldjuhul samu praktilisi teadmisi nagu professionaalsetel kasutajatel.
  Järjepidevuse tagamiseks tuleks määrusega (EÜ) nr 1107/2009 keelata Euroopa Liidus keelatud pestitsiidide ja pestitsiidide toimeainete eksport Euroopa Liidust.

Motivatsioon

On iseenesestmõistetav, et kemikaale, mida ELis ei või enam kasutada keskkonnale või inimeste tervisele avalduva kahjuliku mõju tõttu, ei või ka EList eksportida. See kehtib nii valmis kujul pestitsiidide kui ka nende toimeainete kui selliste kohta.

Muudatusettepanek 15

Põhjendus 33a (uus põhjendus)

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (33a) | Taimekaitsevahendite hindamise ja neile lubade andmise eest vastutavad asutused peaksid taimekaitsevahendite tõhusust korrapäraselt kontrollima. Pestitsiidide kasutamise vähendamiseks ja juhul, kui selliste kahjulike organismide populatsioonides, mille puhul toodet rakendatakse, on tekkinud resistentsus, tuleks kasutusluba rangelt piirata või see tühistada, et ebatõhusaks muutunud tooted ei jääks turule. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(33a)

Taimekaitsevahendite hindamise ja neile lubade andmise eest vastutavad asutused peaksid taimekaitsevahendite tõhusust korrapäraselt kontrollima. Pestitsiidide kasutamise vähendamiseks ja juhul, kui selliste kahjulike organismide populatsioonides, mille puhul toodet rakendatakse, on tekkinud resistentsus, tuleks kasutusluba rangelt piirata või see tühistada, et ebatõhusaks muutunud tooted ei jääks turule.

Motivatsioon

Põllumajanduses tuleks võtta kõik võimalikud meetmed, et piirata resistentsust ja selle negatiivset mõju. Samuti tuleks tagada, et resistentsuse tõttu ei asendata üht pestitsiidi mõne teisega, mis on inimeste või keskkonna seisukohast veelgi problemaatilisem.

Muudatusettepanek 16

Põhjendus 34

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (32) | Taimekaitsevahendite kasutamisest inimeste tervisele ja keskkonnale tulenevaid võimalikke riske arvesse võttes peaks üldsusel olema teadlikkuse parandamise programmide,
  turustajate
  kaudu edastatava teabe ja muude asjakohaste meetmete kaudu juurdepääs paremale teabele selliste toodete kasutamise
  üldise
  mõju
  kohta
  . |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(32)

Taimekaitsevahendite kasutamisest inimeste tervisele ja keskkonnale tulenevaid võimalikke riske arvesse võttes peaks üldsusel olema teadlikkuse parandamise programmide,
  turustajate
  kaudu edastatava teabe ja muude asjakohaste meetmete kaudu juurdepääs paremale teabele selliste toodete kasutamise
  üldise
  mõju
  kohta
  .

| (34) | Taimekaitsevahendite kasutamisest inimeste tervisele ja keskkonnale tulenevaid võimalikke riske arvesse võttes peaks üldsusel olema teadlikkuse parandamise programmide,
  sõltumatute ning keskkonna ja tervishoiuga tegelevate ametiasutuste
  kaudu edastatava teabe ja muude asjakohaste meetmete kaudu juurdepääs paremale teabele
  muu hulgas sellistes küsimustes nagu Euroopa loamenetlus, lubatud taimekaitsevahendite nõuetekohase kasutamise põhimõtteline ohutus keskkonnale ja tervisele
  ning selliste toodete kasutamise
  üldine
  mõju. |
| --- | --- |

(34)

Taimekaitsevahendite kasutamisest inimeste tervisele ja keskkonnale tulenevaid võimalikke riske arvesse võttes peaks üldsusel olema teadlikkuse parandamise programmide,
  sõltumatute ning keskkonna ja tervishoiuga tegelevate ametiasutuste
  kaudu edastatava teabe ja muude asjakohaste meetmete kaudu juurdepääs paremale teabele
  muu hulgas sellistes küsimustes nagu Euroopa loamenetlus, lubatud taimekaitsevahendite nõuetekohase kasutamise põhimõtteline ohutus keskkonnale ja tervisele
  ning selliste toodete kasutamise
  üldine
  mõju.

Motivatsioon

Ainult need asutused saavad tagada, et levitatakse asjakohast ja erapooletut teavet.

Muudatusettepanek 17

Põhjendus 35

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (33) | Selleks et paremini mõista inimeste kokkupuutest taimekaitsevahenditega tulenevate akuutsete mürgistuste ja kroonilise mürgistuse suundumusi, peaks iga liikmesriik selliste suundumuste kohta teavet koguma. Komisjon peaks jälgima ka üldisi suundumusi liidu tasandil. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(33)

Selleks et paremini mõista inimeste kokkupuutest taimekaitsevahenditega tulenevate akuutsete mürgistuste ja kroonilise mürgistuse suundumusi, peaks iga liikmesriik selliste suundumuste kohta teavet koguma. Komisjon peaks jälgima ka üldisi suundumusi liidu tasandil.

| (35) | Selleks et paremini mõista inimeste kokkupuutest taimekaitsevahenditega tulenevate akuutsete mürgistuste ja kroonilise mürgistuse suundumusi, peaks iga liikmesriik selliste suundumuste kohta teavet koguma. Komisjon peaks jälgima ka üldisi suundumusi liidu tasandil.
  Esmajoones tuleks ette näha eriti ohustatud rühmade (kasutajad) või haavatavate rühmade (nt rasedad ja lapsed) pikaajalised uuringud, mida mõnes liikmesriigis juba tehakse. |
| --- | --- |

(35)

Selleks et paremini mõista inimeste kokkupuutest taimekaitsevahenditega tulenevate akuutsete mürgistuste ja kroonilise mürgistuse suundumusi, peaks iga liikmesriik selliste suundumuste kohta teavet koguma. Komisjon peaks jälgima ka üldisi suundumusi liidu tasandil.
  Esmajoones tuleks ette näha eriti ohustatud rühmade (kasutajad) või haavatavate rühmade (nt rasedad ja lapsed) pikaajalised uuringud, mida mõnes liikmesriigis juba tehakse.

Motivatsioon

Oluline on kaitsta inimeste tervist ja et seda asjakohaselt teha, on vaja konkreetsemat teavet.

Muudatusettepanek 18

Põhjendus 35a (uus põhjendus)

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (35a) | Pestitsiidide kasutamise vähendamiseks tuleks uurida segudes sisalduvate pestitsiidide kombineeritud mõju keskkonnale ja inimeste tervisele ning see peaks senisest selgemalt kajastuma lubade andmise praktikas, et anda kodanikele asjakohast ja läbipaistvat teavet nende toodete kasutamise üldise mõju kohta. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(35a)

Pestitsiidide kasutamise vähendamiseks tuleks uurida segudes sisalduvate pestitsiidide kombineeritud mõju keskkonnale ja inimeste tervisele ning see peaks senisest selgemalt kajastuma lubade andmise praktikas, et anda kodanikele asjakohast ja läbipaistvat teavet nende toodete kasutamise üldise mõju kohta.

Motivatsioon

Kogu pestitsiididele loa andmise protsess on suunatud üksikutele toimeainetele või neid sisaldavatele valmististele. Paljud uuringud on näidanud, et kombineeritult esinevad toimeained võivad põhjustada keskkonnale ja inimeste tervisele riske, mida ei saa täielikult tuletada andmetest üksikute pestitsiidide kohta.

Muudatusettepanek 19

Põhjendus 43

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (41) | Käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmiseks peaksid liikmesriigid kehtestama eeskirjad käesoleva määruse rikkumise eest rakendatavate karistuste kohta ja tagama nende eeskirjade täitmise. Karistused peaksid olema mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Samuti on tähtis ette näha, et liikmesriigid kataksid käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmisega seotud kulud lõivude või tasude abil, et tagada pädevatele asutustele piisavad rahalised vahendid. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(41)

Käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmiseks peaksid liikmesriigid kehtestama eeskirjad käesoleva määruse rikkumise eest rakendatavate karistuste kohta ja tagama nende eeskirjade täitmise. Karistused peaksid olema mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Samuti on tähtis ette näha, et liikmesriigid kataksid käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmisega seotud kulud lõivude või tasude abil, et tagada pädevatele asutustele piisavad rahalised vahendid.

| (43) | Käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmiseks peaksid liikmesriigid kehtestama eeskirjad käesoleva määruse rikkumise eest rakendatavate karistuste kohta ja tagama nende eeskirjade täitmise. Karistused peaksid olema mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Samuti on tähtis ette näha, et liikmesriigid kataksid käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmisega seotud kulud lõivude või tasude abil
  või taimekaitsevahendite riskipõhise maksustamise kaudu
  , et tagada pädevatele asutustele piisavad rahalised vahendid. |
| --- | --- |

(43)

Käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmiseks peaksid liikmesriigid kehtestama eeskirjad käesoleva määruse rikkumise eest rakendatavate karistuste kohta ja tagama nende eeskirjade täitmise. Karistused peaksid olema mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Samuti on tähtis ette näha, et liikmesriigid kataksid käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmisega seotud kulud lõivude või tasude abil
  või taimekaitsevahendite riskipõhise maksustamise kaudu
  , et tagada pädevatele asutustele piisavad rahalised vahendid.

Muudatusettepanek 20

Põhjendus 43a (uus põhjendus)

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (43a) | Integreeritud taimekaitse rakendamiseks on vaja piisavalt rahalisi vahendeid. Riikliku fondi loomine võib aidata soodustada integreeritud taimekaitse rakendamist ja kasutuselevõttu ning muuta seonduvad meetmed põllumajandustootjate jaoks atraktiivsemaks, näiteks pakkudes hüvitist sissetuleku dokumenteeritud kaotuse korral. Selle fondi rahaliste vahendite allikate hulgas võiksid olla taimekaitsevahendite riskipõhine maksustamine, jaemüüjate osamaksed või rahatrahvid. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(43a)

Integreeritud taimekaitse rakendamiseks on vaja piisavalt rahalisi vahendeid. Riikliku fondi loomine võib aidata soodustada integreeritud taimekaitse rakendamist ja kasutuselevõttu ning muuta seonduvad meetmed põllumajandustootjate jaoks atraktiivsemaks, näiteks pakkudes hüvitist sissetuleku dokumenteeritud kaotuse korral. Selle fondi rahaliste vahendite allikate hulgas võiksid olla taimekaitsevahendite riskipõhine maksustamine, jaemüüjate osamaksed või rahatrahvid.

Muudatusettepanek 21

Artikkel 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesolevas määruses
  sätestatakse taimekaitsevahendite säästva kasutamise eeskirjad, millega nähakse ette keemiliste taimekaitsevahendite kasutamise ja nendega seonduvate riskide vähendamise eesmärkide kehtestamine ja nende saavutamine 2030. aastaks, kehtestatakse taimekaitsevahendite ja taimekaitseseadmete kasutamise, ladustamise, müügi ja kõrvaldamise nõuded, nähakse ette koolitus ja teadlikkuse suurendamine
  ning integreeritud taimekaitse rakendamine
  . | Käesoleva määruse eesmärk on vähendada pestitsiidide kasutamisest tulenevaid riske ja mõju inimeste tervisele ja keskkonnale ning vähendada sõltuvust pestitsiididest. Määruses
  sätestatakse taimekaitsevahendite säästva kasutamise eeskirjad, millega nähakse ette keemiliste taimekaitsevahendite kasutamise ja nendega seonduvate riskide vähendamise eesmärkide kehtestamine ja nende saavutamine 2030. aastaks,
  milleks edendatakse ja rakendatakse integreeritud taimekaitset, mis tugineb mittekeemilistele ennetavatele ja alternatiivsetele meetoditele ja tehnikatele, soodustatakse üleminekut vähese sisendiga põllumajandustootmisele,
  kehtestatakse taimekaitsevahendite ja taimekaitseseadmete kasutamise, ladustamise, müügi ja kõrvaldamise nõuded, nähakse ette
  töötajate kaitse ja
  koolitus
  , sõltumatu nõustamine
  ja teadlikkuse suurendamine. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Käesolevas määruses
  sätestatakse taimekaitsevahendite säästva kasutamise eeskirjad, millega nähakse ette keemiliste taimekaitsevahendite kasutamise ja nendega seonduvate riskide vähendamise eesmärkide kehtestamine ja nende saavutamine 2030. aastaks, kehtestatakse taimekaitsevahendite ja taimekaitseseadmete kasutamise, ladustamise, müügi ja kõrvaldamise nõuded, nähakse ette koolitus ja teadlikkuse suurendamine
  ning integreeritud taimekaitse rakendamine
  .

Käesoleva määruse eesmärk on vähendada pestitsiidide kasutamisest tulenevaid riske ja mõju inimeste tervisele ja keskkonnale ning vähendada sõltuvust pestitsiididest. Määruses
  sätestatakse taimekaitsevahendite säästva kasutamise eeskirjad, millega nähakse ette keemiliste taimekaitsevahendite kasutamise ja nendega seonduvate riskide vähendamise eesmärkide kehtestamine ja nende saavutamine 2030. aastaks,
  milleks edendatakse ja rakendatakse integreeritud taimekaitset, mis tugineb mittekeemilistele ennetavatele ja alternatiivsetele meetoditele ja tehnikatele, soodustatakse üleminekut vähese sisendiga põllumajandustootmisele,
  kehtestatakse taimekaitsevahendite ja taimekaitseseadmete kasutamise, ladustamise, müügi ja kõrvaldamise nõuded, nähakse ette
  töötajate kaitse ja
  koolitus
  , sõltumatu nõustamine
  ja teadlikkuse suurendamine.

Motivatsioon

See väljendab käesoleva määruse sihte ja eesmärke täpsemalt, keskendudes riskide vähendamisele ja alternatiivsete tavade rakendamisele põllumajanduses, lõppeesmärgiga saavutada kestlik toidusüsteem.

Muudatusettepanek 22

Artikli 3 lõike 16 punkt a

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | üldsuse kasutatav ala, nt avalik park või aed, spordi- või puhkeala
  või
  avalik rada; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

a)

üldsuse kasutatav ala, nt avalik park või aed, spordi- või puhkeala
  või
  avalik rada;

| a) | üldsuse kasutatav ala, nt avalik park või aed, spordi- või puhkeala, avalik rada
  ja kõik elamupiirkonnad
  ; |
| --- | --- |

a)

üldsuse kasutatav ala, nt avalik park või aed, spordi- või puhkeala, avalik rada
  ja kõik elamupiirkonnad
  ;

Muudatusettepanek 23

Artikli 3 lõike 16 punkti f alapunkt i

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i) | direktiivi 2000/60/EÜ kohane kaitseala, sh võimalikud kaitsevööndid ja nende alade muudatused pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2020/2184 (47) kohase joogiveevõtukohtade riskihindamise tulemusi; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

i)

direktiivi 2000/60/EÜ kohane kaitseala, sh võimalikud kaitsevööndid ja nende alade muudatused pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2020/2184 (47) kohase joogiveevõtukohtade riskihindamise tulemusi;

| i) | direktiivi 2000/60/EÜ kohane kaitseala, sh võimalikud kaitsevööndid ja nende alade muudatused pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2020/2184 (47) kohase joogiveevõtukohtade riskihindamise tulemusi
  , välja arvatud nitraadi-, toitainete- ja asulareoveetundlikud alad, mis ei kuulu tundlike alade määratluse alla ja mille suhtes ei kohaldata kavandatud piiranguid
  ; |
| --- | --- |

i)

direktiivi 2000/60/EÜ kohane kaitseala, sh võimalikud kaitsevööndid ja nende alade muudatused pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2020/2184 (47) kohase joogiveevõtukohtade riskihindamise tulemusi
  , välja arvatud nitraadi-, toitainete- ja asulareoveetundlikud alad, mis ei kuulu tundlike alade määratluse alla ja mille suhtes ei kohaldata kavandatud piiranguid
  ;

Muudatusettepanek 24

Artikli 3 lõike 16 punkti f alapunkt ii

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ii) | direktiivi 92/43/EMÜ artikli 4 lõikes 2 osutatud loetellu kantud ühenduse tähtsusega alad ja kõnealuse direktiivi artikli 4 lõike 4 kohaselt klassifitseeritud erikaitsealad ning direktiivi 2009/147/EÜ artikli 4 kohaselt klassifitseeritud linnualad ning kõik muud riiklikud, piirkondlikud või kohalikud kaitsealad, millest liikmesriigid on riiklikult määratud kaitsealade andmebaasi (CDDA) kaudu teada andnud; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

ii)

direktiivi 92/43/EMÜ artikli 4 lõikes 2 osutatud loetellu kantud ühenduse tähtsusega alad ja kõnealuse direktiivi artikli 4 lõike 4 kohaselt klassifitseeritud erikaitsealad ning direktiivi 2009/147/EÜ artikli 4 kohaselt klassifitseeritud linnualad ning kõik muud riiklikud, piirkondlikud või kohalikud kaitsealad, millest liikmesriigid on riiklikult määratud kaitsealade andmebaasi (CDDA) kaudu teada andnud;

| ii) | direktiivi 92/43/EMÜ artikli 4 lõikes 2 osutatud loetellu kantud ühenduse tähtsusega alad ja kõnealuse direktiivi artikli 4 lõike 4 kohaselt klassifitseeritud erikaitsealad ning direktiivi 2009/147/EÜ artikli 4 kohaselt klassifitseeritud linnualad ning kõik muud riiklikud, piirkondlikud või kohalikud kaitsealad, millest liikmesriigid on riiklikult määratud kaitsealade andmebaasi (CDDA) kaudu teada andnud
  ja mida asjaomane liikmesriik soovib lisada kõnealuse kaitsetasemega alade rühma; |
| --- | --- |

ii)

direktiivi 92/43/EMÜ artikli 4 lõikes 2 osutatud loetellu kantud ühenduse tähtsusega alad ja kõnealuse direktiivi artikli 4 lõike 4 kohaselt klassifitseeritud erikaitsealad ning direktiivi 2009/147/EÜ artikli 4 kohaselt klassifitseeritud linnualad ning kõik muud riiklikud, piirkondlikud või kohalikud kaitsealad, millest liikmesriigid on riiklikult määratud kaitsealade andmebaasi (CDDA) kaudu teada andnud
  ja mida asjaomane liikmesriik soovib lisada kõnealuse kaitsetasemega alade rühma;

Motivatsioon

Selleks et keskendada kaitse kõige olulisematele tundlikele aladele, võivad liikmesriigid kaaluda nendele aladele viitamise eemaldamist pestitsiidide säästva kasutamise määruse tundlike alade määratlusest.

Muudatusettepanek 25

Artikli 8 lõige 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   [väljaannete talitus, palun sisestada kuupäev – 18 kuud pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva] koostab iga liikmesriik järgmist teavet sisaldava riikliku tegevuskava ning avaldab selle veebisaidil: | 1.   [väljaannete talitus, palun sisestada kuupäev – 18 kuud pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva] koostab iga liikmesriik järgmist teavet sisaldava riikliku tegevuskava ning avaldab selle veebisaidil: |
| a) | riiklikud 2030. aasta vähendamiseesmärgid, mis on vastu võetud kooskõlas II peatükiga; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

1.   [väljaannete talitus, palun sisestada kuupäev – 18 kuud pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva] koostab iga liikmesriik järgmist teavet sisaldava riikliku tegevuskava ning avaldab selle veebisaidil:

1.   [väljaannete talitus, palun sisestada kuupäev – 18 kuud pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva] koostab iga liikmesriik järgmist teavet sisaldava riikliku tegevuskava ning avaldab selle veebisaidil:

a)

riiklikud 2030. aasta vähendamiseesmärgid, mis on vastu võetud kooskõlas II peatükiga;

| a) | põllukultuuridele kahjulike organismide fütosanitaarne seisund ning arengusuundumused, iseäranis resistentsuse omandamine, tuues välja võimalike uute organismide esinemise; |
| --- | --- |

a)

põllukultuuridele kahjulike organismide fütosanitaarne seisund ning arengusuundumused, iseäranis resistentsuse omandamine, tuues välja võimalike uute organismide esinemise;

põllukultuuridele kahjulike organismide fütosanitaarne seisund ning arengusuundumused, iseäranis resistentsuse omandamine, tuues välja võimalike uute organismide esinemise;

| b) | riiklike 2030. aasta vähendamiseesmärkidega seotud teave, nagu on sätestatud artiklis 9; |
| --- | --- |

b)

riiklike 2030. aasta vähendamiseesmärkidega seotud teave, nagu on sätestatud artiklis 9;

| b) | riiklikud 2030. aasta vähendamiseesmärgid, mis on vastu võetud kooskõlas II peatükiga; |
| --- | --- |

b)

b)

riiklikud 2030. aasta vähendamiseesmärgid, mis on vastu võetud kooskõlas II peatükiga;

| c) | üksikasjad kavandatud edusammude kohta seoses käesoleva määruse rakendamiseks oluliste elementidega, mis on esitatud II lisa 2. osas; |
| --- | --- |

c)

üksikasjad kavandatud edusammude kohta seoses käesoleva määruse rakendamiseks oluliste elementidega, mis on esitatud II lisa 2. osas;

| c) | riiklike 2030. aasta vähendamiseesmärkidega seotud teave, nagu on sätestatud artiklis 9; |
| --- | --- |

c)

c)

riiklike 2030. aasta vähendamiseesmärkidega seotud teave, nagu on sätestatud artiklis 9;

| d) | seos määruse (EL) 2021/2115 kohaselt koostatud ÜPP strateegiakavade asjaomaste osadega, kus on esitatud kavad mahepõllumajanduses kasutatava põllumajandusmaa suurendamiseks ja põhjendus, kuidas need kavad aitavad saavutada komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (1) esitatud eesmärki, et mahepõllumajandusmaa moodustaks 2030. aastaks 25 % kasutatavast põllumajandusmaast; |
| --- | --- |

d)

seos määruse (EL) 2021/2115 kohaselt koostatud ÜPP strateegiakavade asjaomaste osadega, kus on esitatud kavad mahepõllumajanduses kasutatava põllumajandusmaa suurendamiseks ja põhjendus, kuidas need kavad aitavad saavutada komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (1) esitatud eesmärki, et mahepõllumajandusmaa moodustaks 2030. aastaks 25 % kasutatavast põllumajandusmaast;

1

| d) | üksikasjad kavandatud edusammude kohta seoses käesoleva määruse rakendamiseks oluliste elementidega, mis on esitatud II lisa 2. osas; |
| --- | --- |

d)

d)

üksikasjad kavandatud edusammude kohta seoses käesoleva määruse rakendamiseks oluliste elementidega, mis on esitatud II lisa 2. osas;

| e) | loetelu professionaalses kasutuses olevatest taimekaitseseadmetest, mille suhtes liikmesriik kohaldab teistsuguseid ülevaatuse nõudeid vastavalt artikli 32 lõikele 1; |
| --- | --- |

e)

loetelu professionaalses kasutuses olevatest taimekaitseseadmetest, mille suhtes liikmesriik kohaldab teistsuguseid ülevaatuse nõudeid vastavalt artikli 32 lõikele 1;

| e) | seos määruse (EL) 2021/2115 kohaselt koostatud ÜPP strateegiakavade asjaomaste osadega, kus on esitatud kavad mahepõllumajanduses kasutatava põllumajandusmaa suurendamiseks ja põhjendus, kuidas need kavad aitavad saavutada komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (1) esitatud eesmärki, et mahepõllumajandusmaa moodustaks 2030. aastaks 25 % kasutatavast põllumajandusmaast; |
| --- | --- |

e)

e)

seos määruse (EL) 2021/2115 kohaselt koostatud ÜPP strateegiakavade asjaomaste osadega, kus on esitatud kavad mahepõllumajanduses kasutatava põllumajandusmaa suurendamiseks ja põhjendus, kuidas need kavad aitavad saavutada komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (1) esitatud eesmärki, et mahepõllumajandusmaa moodustaks 2030. aastaks 25 % kasutatavast põllumajandusmaast;

1

| f) | teave ebaseaduslikult kasutatud või pettusevastaste operatsioonide käigus konfiskeeritud taimekaitsevahendite hinnangulise aastase koguse kohta viimase kolme aasta jooksul ning kavandatud seotud meetmed; |
| --- | --- |

f)

teave ebaseaduslikult kasutatud või pettusevastaste operatsioonide käigus konfiskeeritud taimekaitsevahendite hinnangulise aastase koguse kohta viimase kolme aasta jooksul ning kavandatud seotud meetmed;

| f) | loetelu professionaalses kasutuses olevatest taimekaitseseadmetest, mille suhtes liikmesriik kohaldab teistsuguseid ülevaatuse nõudeid vastavalt artikli 32 lõikele 1; |
| --- | --- |

f)

f)

loetelu professionaalses kasutuses olevatest taimekaitseseadmetest, mille suhtes liikmesriik kohaldab teistsuguseid ülevaatuse nõudeid vastavalt artikli 32 lõikele 1;

| g) | riiklikud meetmed, millega kooskõlas riigiabi käsitlevate liidu õigusaktidega ärgitatakse rahaliste stiimulite kaudu professionaalseid kasutajaid kasutama mittekeemilisi meetodeid; |
| --- | --- |

g)

riiklikud meetmed, millega kooskõlas riigiabi käsitlevate liidu õigusaktidega ärgitatakse rahaliste stiimulite kaudu professionaalseid kasutajaid kasutama mittekeemilisi meetodeid;

| g) | teave ebaseaduslikult kasutatud või pettusevastaste operatsioonide käigus konfiskeeritud taimekaitsevahendite hinnangulise aastase koguse kohta viimase kolme aasta jooksul ning kavandatud seotud meetmed; |
| --- | --- |

g)

g)

teave ebaseaduslikult kasutatud või pettusevastaste operatsioonide käigus konfiskeeritud taimekaitsevahendite hinnangulise aastase koguse kohta viimase kolme aasta jooksul ning kavandatud seotud meetmed;

| h) | kavandatud ja vastu võetud meetmed, millega toetatakse innovatsiooni ja mittekeemilise taimekahjustajate tõrje meetodite arendamist ja kasutamist või tagatakse see siseriiklikus õiguses sätestatud siduvate nõuete abil; |
| --- | --- |

h)

kavandatud ja vastu võetud meetmed, millega toetatakse innovatsiooni ja mittekeemilise taimekahjustajate tõrje meetodite arendamist ja kasutamist või tagatakse see siseriiklikus õiguses sätestatud siduvate nõuete abil;

| h) | riiklikud meetmed, millega kooskõlas riigiabi käsitlevate liidu õigusaktidega ärgitatakse rahaliste stiimulite kaudu professionaalseid kasutajaid kasutama mittekeemilisi meetodeid; |
| --- | --- |

h)

h)

riiklikud meetmed, millega kooskõlas riigiabi käsitlevate liidu õigusaktidega ärgitatakse rahaliste stiimulite kaudu professionaalseid kasutajaid kasutama mittekeemilisi meetodeid;

| i) | muud kavandatud ja vastu võetud meetmed, millega toetatakse integreeritud taimekaitse põhimõtetele, sh artikli 15 lõikes 1 sätestatud põllukultuuripõhistes eeskirjades sisalduvatele põhimõtetele vastava taimekaitsevahendite säästvat kasutamist või tagatakse see siseriiklikus õiguses sätestatud siduvate nõuete abil. |
| --- | --- |

i)

muud kavandatud ja vastu võetud meetmed, millega toetatakse integreeritud taimekaitse põhimõtetele, sh artikli 15 lõikes 1 sätestatud põllukultuuripõhistes eeskirjades sisalduvatele põhimõtetele vastava taimekaitsevahendite säästvat kasutamist või tagatakse see siseriiklikus õiguses sätestatud siduvate nõuete abil.

| i) | kavandatud ja vastu võetud meetmed, millega toetatakse innovatsiooni ja mittekeemilise taimekahjustajate tõrje meetodite arendamist ja kasutamist või tagatakse see siseriiklikus õiguses sätestatud siduvate nõuete abil; |
| --- | --- |

i)

i)

kavandatud ja vastu võetud meetmed, millega toetatakse innovatsiooni ja mittekeemilise taimekahjustajate tõrje meetodite arendamist ja kasutamist või tagatakse see siseriiklikus õiguses sätestatud siduvate nõuete abil;

| j) | muud kavandatud ja vastu võetud meetmed, millega toetatakse integreeritud taimekaitse põhimõtetele, sh artikli 15 lõikes 1 sätestatud põllukultuuripõhistes eeskirjades sisalduvatele põhimõtetele vastava taimekaitsevahendite säästvat kasutamist või tagatakse see siseriiklikus õiguses sätestatud siduvate nõuete abil. |
| --- | --- |

j)

j)

muud kavandatud ja vastu võetud meetmed, millega toetatakse integreeritud taimekaitse põhimõtetele, sh artikli 15 lõikes 1 sätestatud põllukultuuripõhistes eeskirjades sisalduvatele põhimõtetele vastava taimekaitsevahendite säästvat kasutamist või tagatakse see siseriiklikus õiguses sätestatud siduvate nõuete abil.

Iga liikmesriik teavitab komisjoni viivitamata oma riikliku tegevuskava esmakordsest avaldamisest.

Iga liikmesriik teavitab komisjoni viivitamata oma riikliku tegevuskava esmakordsest avaldamisest
  , et Euroopa Komisjon saaks teostada kõnealuste riiklike tegevuskavade järelkontrolli
  .

, et Euroopa Komisjon saaks teostada kõnealuste riiklike tegevuskavade järelkontrolli

Muudatusettepanek 26

Muudatusettepanek 26

Artikli 9 lõike 1 punkt a

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | loetelu vähemalt viiest toimeainest, mis mõjutavad kõige
  rohkem
  keemiliste taimekaitsevahendite kasutamise ja nendega seotud riskide ning ohtlikumate taimekaitsevahendite kasutamise vähendamise suundumust kolme aasta jooksul enne riikliku tegevuskava vastuvõtmist, määratuna I lisas sätestatud metoodikat kohaldades; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

a)

loetelu vähemalt viiest toimeainest, mis mõjutavad kõige
  rohkem
  keemiliste taimekaitsevahendite kasutamise ja nendega seotud riskide ning ohtlikumate taimekaitsevahendite kasutamise vähendamise suundumust kolme aasta jooksul enne riikliku tegevuskava vastuvõtmist, määratuna I lisas sätestatud metoodikat kohaldades;

rohkem

| a) | loetelu vähemalt viiest toimeainest, mis mõjutavad kõige
  negatiivsemalt
  keemiliste taimekaitsevahendite kasutamise ja nendega seotud riskide ning ohtlikumate taimekaitsevahendite kasutamise vähendamise suundumust kolme aasta jooksul enne riikliku tegevuskava vastuvõtmist, määratuna I lisas sätestatud metoodikat kohaldades; |
| --- | --- |

a)

loetelu vähemalt viiest toimeainest, mis mõjutavad kõige
  negatiivsemalt
  keemiliste taimekaitsevahendite kasutamise ja nendega seotud riskide ning ohtlikumate taimekaitsevahendite kasutamise vähendamise suundumust kolme aasta jooksul enne riikliku tegevuskava vastuvõtmist, määratuna I lisas sätestatud metoodikat kohaldades;

negatiivsemalt

Motivatsioon

Motivatsioon

Sõnastus on ebaselge. Siinkohal pakuvad erilist huvi need toimeained, millel on kõige suurem osa selles, et taotletud riskivähendus ei ole nähtavam.

Muudatusettepanek 27

Muudatusettepanek 27

Artikli 13 lõige 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Professionaalsete kasutajate ja nõustajate kohustused seoses integreeritud taimekaitsega | Professionaalsete kasutajate ja nõustajate kohustused seoses integreeritud taimekaitsega |
| 1.   
  Enne keemiliste taimekaitsevahendite kasutamist
  kohaldavad professionaalsed kasutajad kahjulike organismide
  ennetamiseks
  või tõrjeks kõigepealt meetmeid, mis ei nõua keemiliste taimekaitsevahendite kasutamist. | 1.   
  Professionaalsed kasutajad rakendavad alati mittekeemilisi ennetusmeetmeid, näiteks asjakohaseid agronoomilisi tavasid. Kui sekkumine on vajalik,
  kohaldavad professionaalsed kasutajad kahjulike organismide tõrjeks kõigepealt meetmeid, mis ei nõua keemiliste taimekaitsevahendite kasutamist
  , järgides integreeritud taimekaitse hierarhiat
  .
  Keemilisi taimekaitsevahendeid tohib kasutada ainult juhul, kui ükski muu mittekeemiline ennetusmeede ega nende meetmete kombinatsioon ei ole osutunud edukaks. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Professionaalsete kasutajate ja nõustajate kohustused seoses integreeritud taimekaitsega

Professionaalsete kasutajate ja nõustajate kohustused seoses integreeritud taimekaitsega

1.   
  Enne keemiliste taimekaitsevahendite kasutamist
  kohaldavad professionaalsed kasutajad kahjulike organismide
  ennetamiseks
  või tõrjeks kõigepealt meetmeid, mis ei nõua keemiliste taimekaitsevahendite kasutamist.

1.   
  Professionaalsed kasutajad rakendavad alati mittekeemilisi ennetusmeetmeid, näiteks asjakohaseid agronoomilisi tavasid. Kui sekkumine on vajalik,
  kohaldavad professionaalsed kasutajad kahjulike organismide tõrjeks kõigepealt meetmeid, mis ei nõua keemiliste taimekaitsevahendite kasutamist
  , järgides integreeritud taimekaitse hierarhiat
  .
  Keemilisi taimekaitsevahendeid tohib kasutada ainult juhul, kui ükski muu mittekeemiline ennetusmeede ega nende meetmete kombinatsioon ei ole osutunud edukaks.

Muudatusettepanek 28

Muudatusettepanek 28

Artikli 13 lõige 2

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Artikli 14 lõikes 1 osutatud professionaalse kasutaja andmed tõendavad, et ta on
  kaalunud
  kõiki
  järgmisi
  võimalusi: | 2.   Artikli 14 lõikes 1 osutatud professionaalse kasutaja andmed tõendavad, et ta on
  enne keemiliste pestitsiidide tarvitamist kasutanud
  kõiki
  järgnevas nimekirjas esitatud kohaldatavaid
  võimalusi: |
| — | külvikorrad, |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

2.   Artikli 14 lõikes 1 osutatud professionaalse kasutaja andmed tõendavad, et ta on
  kaalunud
  kõiki
  järgmisi
  võimalusi:

2.   Artikli 14 lõikes 1 osutatud professionaalse kasutaja andmed tõendavad, et ta on
  enne keemiliste pestitsiidide tarvitamist kasutanud
  kõiki
  järgnevas nimekirjas esitatud kohaldatavaid
  võimalusi:

—

külvikorrad,

| — | vähemalt nelja-aastaste külvikordade laialdane kasutamine, |
| --- | --- |

—

vähemalt nelja-aastaste külvikordade laialdane kasutamine,

vähemalt nelja-aastaste külvikordade laialdane kasutamine,

| — | tänapäevaste viljelusmeetodite kasutamine (sh tahke mulla külviks ettevalmistamise tehnika, külviaeg ja -tihedus, allakülv, segakultuuride kasvatamine, säästev maaharimine, niitmine ja otsekülv, |
| --- | --- |

—

tänapäevaste viljelusmeetodite kasutamine (sh tahke mulla külviks ettevalmistamise tehnika, külviaeg ja -tihedus, allakülv, segakultuuride kasvatamine, säästev maaharimine, niitmine ja otsekülv,

| — | põllukultuuride suurem mitmekesisus (sh eri sortide segamine ja segakultuuride või polükultuuride kasvatamine)
  , |
| --- | --- |

—

põllukultuuride suurem mitmekesisus (sh eri sortide segamine ja segakultuuride või polükultuuride kasvatamine)
  ,

põllukultuuride suurem mitmekesisus (sh eri sortide segamine ja segakultuuride või polükultuuride kasvatamine)

| — | resistentsete või vastupanuvõimeliste sortide ning kvaliteetse või sertifitseeritud seemne ja istutusmaterjali kasutamine, |
| --- | --- |

—

resistentsete või vastupanuvõimeliste sortide ning kvaliteetse või sertifitseeritud seemne ja istutusmaterjali kasutamine,

| — | tänapäevaste viljelusmeetodite kasutamine (sh tahke mulla külviks ettevalmistamise tehnika, külviaeg ja -tihedus, allakülv, segakultuuride kasvatamine, säästev
  mittekeemiline
  maaharimine, niitmine ja otsekülv, |
| --- | --- |

—

tänapäevaste viljelusmeetodite kasutamine (sh tahke mulla külviks ettevalmistamise tehnika, külviaeg ja -tihedus, allakülv, segakultuuride kasvatamine, säästev
  mittekeemiline
  maaharimine, niitmine ja otsekülv,

mittekeemiline

| — | tasakaalustatud
  väetamise, lupjamise
  ja
  niisutus- või kuivendustavade kasutamine, |
| --- | --- |

—

tasakaalustatud
  väetamise, lupjamise
  ja
  niisutus- või kuivendustavade kasutamine,

tasakaalustatud

ja

| — | resistentsete või vastupanuvõimeliste sortide ning kvaliteetse või sertifitseeritud seemne ja istutusmaterjali kasutamine, |
| --- | --- |

—

resistentsete või vastupanuvõimeliste sortide ning kvaliteetse või sertifitseeritud seemne ja istutusmaterjali kasutamine,

| — | kahjulike organismide leviku ärahoidmine hügieenimeetmete abil (sh masinate ja seadmete korrapärane puhastamine), |
| --- | --- |

—

kahjulike organismide leviku ärahoidmine hügieenimeetmete abil (sh masinate ja seadmete korrapärane puhastamine),

| — | taastav mullaharimine (sh haljasväetiste kasutamine, orgaanilise materjaliga väetamine või multšimine), |
| --- | --- |

—

taastav mullaharimine (sh haljasväetiste kasutamine, orgaanilise materjaliga väetamine või multšimine),

taastav mullaharimine (sh haljasväetiste kasutamine, orgaanilise materjaliga väetamine või multšimine),

| — | oluliste kasulike organismide kaitsmine ja leviku soodustamine, sh kasulike taimekaitsemeetmete või ökoloogiliste infrastruktuuride kasutamise abil tootmiskohtades ja väljaspool neid, |
| --- | --- |

—

oluliste kasulike organismide kaitsmine ja leviku soodustamine, sh kasulike taimekaitsemeetmete või ökoloogiliste infrastruktuuride kasutamise abil tootmiskohtades ja väljaspool neid,

| — | liigse
  väetamise
  ja
  lupjamise
  vältimine ning piiratud
  niisutus- või kuivendustavade kasutamine, |
| --- | --- |

—

liigse
  väetamise
  ja
  lupjamise
  vältimine ning piiratud
  niisutus- või kuivendustavade kasutamine,

liigse

ja

vältimine ning piiratud

| — | taimekahjustajate eemalhoidmine kaitsestruktuuride, võrkude ja muude füüsiliste tõkete abil. |
| --- | --- |

—

taimekahjustajate eemalhoidmine kaitsestruktuuride, võrkude ja muude füüsiliste tõkete abil.

| — | kahjulike organismide leviku ärahoidmine hügieenimeetmete abil (sh masinate ja seadmete korrapärane puhastamine), |
| --- | --- |

—

kahjulike organismide leviku ärahoidmine hügieenimeetmete abil (sh masinate ja seadmete korrapärane puhastamine),

| — | oluliste kasulike organismide kaitsmine ja leviku soodustamine, sh kasulike taimekaitsemeetmete või ökoloogiliste infrastruktuuride kasutamise abil tootmiskohtades ja väljaspool neid, |
| --- | --- |

—

oluliste kasulike organismide kaitsmine ja leviku soodustamine, sh kasulike taimekaitsemeetmete või ökoloogiliste infrastruktuuride kasutamise abil tootmiskohtades ja väljaspool neid,

| — | taimekahjustajate eemalhoidmine kaitsestruktuuride, võrkude ja muude füüsiliste tõkete abil. |
| --- | --- |

—

taimekahjustajate eemalhoidmine kaitsestruktuuride, võrkude ja muude füüsiliste tõkete abil.

Muudatusettepanek 29

Muudatusettepanek 29

Artikli 13 lõike 3 punkt c

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | ametialaselt kvalifitseeritud nõustajate soovituste kasutamine. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

c)

ametialaselt kvalifitseeritud nõustajate soovituste kasutamine.

| c) | ametialaselt kvalifitseeritud
  sõltumatute
  nõustajate soovituste kasutamine. |
| --- | --- |

c)

ametialaselt kvalifitseeritud
  sõltumatute
  nõustajate soovituste kasutamine.

sõltumatute

Motivatsioon

Motivatsioon

Selles kontekstis peab nõuanne olema neutraalne.

Muudatusettepanek 30

Muudatusettepanek 30

Artikkel 14

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Andmed professionaalsete kasutajate poolt põllukultuuride kaitseks võetavate ennetusmeetmete ja sekkumiste ning taimekaitsevahendite kasutamist käsitlevate nõuannete kohta | Andmed professionaalsete kasutajate poolt põllukultuuride kaitseks võetavate ennetusmeetmete ja sekkumiste ning taimekaitsevahendite kasutamist käsitlevate nõuannete kohta |
| 1.   Kui professionaalne kasutaja
  võtab ennetusmeetme või
  sekkub, kannab ta artiklis 16 osutatud integreeritud taimekaitse ja taimekaitsevahendite kasutamise elektroonilisse registrisse järgmise teabe, mis kehtib maa-ala kohta, kus professionaalne kasutaja tegutseb: | 1.   Kui professionaalne kasutaja sekkub
  (ennetavalt või parandaval eesmärgil)
  , kannab ta artiklis 16 osutatud integreeritud taimekaitse ja taimekaitsevahendite kasutamise elektroonilisse registrisse järgmise teabe, mis kehtib maa-ala kohta, kus professionaalne kasutaja tegutseb: |
| a) | ennetusmeede või sekkumine ja selle põhjus, sh taimekahjustajate esinemise taseme kindlaksmääramine ja hindamine
  , kui liikmesriik, mille asjakohasel alal professionaalne kasutaja tegutseb, ei ole asjaomase põllukultuuri kohta vastu võtnud põllukultuuripõhiseid eeskirju; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Andmed professionaalsete kasutajate poolt põllukultuuride kaitseks võetavate ennetusmeetmete ja sekkumiste ning taimekaitsevahendite kasutamist käsitlevate nõuannete kohta

Andmed professionaalsete kasutajate poolt põllukultuuride kaitseks võetavate ennetusmeetmete ja sekkumiste ning taimekaitsevahendite kasutamist käsitlevate nõuannete kohta

1.   Kui professionaalne kasutaja
  võtab ennetusmeetme või
  sekkub, kannab ta artiklis 16 osutatud integreeritud taimekaitse ja taimekaitsevahendite kasutamise elektroonilisse registrisse järgmise teabe, mis kehtib maa-ala kohta, kus professionaalne kasutaja tegutseb:

1.   Kui professionaalne kasutaja sekkub
  (ennetavalt või parandaval eesmärgil)
  , kannab ta artiklis 16 osutatud integreeritud taimekaitse ja taimekaitsevahendite kasutamise elektroonilisse registrisse järgmise teabe, mis kehtib maa-ala kohta, kus professionaalne kasutaja tegutseb:

a)

ennetusmeede või sekkumine ja selle põhjus, sh taimekahjustajate esinemise taseme kindlaksmääramine ja hindamine
  , kui liikmesriik, mille asjakohasel alal professionaalne kasutaja tegutseb, ei ole asjaomase põllukultuuri kohta vastu võtnud põllukultuuripõhiseid eeskirju;

ennetusmeede või sekkumine ja selle põhjus, sh taimekahjustajate esinemise taseme kindlaksmääramine ja hindamine

| a) | (ennetavat laadi või parandaval eesmärgil võetav) meede või meetmete kombinatsioon
  , kui liikmesriik, mille asjakohasel alal professionaalne kasutaja tegutseb, ei ole asjaomase põllukultuuri kohta vastu võtnud põllukultuuripõhiseid eeskirju; |
| --- | --- |

a)

(ennetavat laadi või parandaval eesmärgil võetav) meede või meetmete kombinatsioon
  , kui liikmesriik, mille asjakohasel alal professionaalne kasutaja tegutseb, ei ole asjaomase põllukultuuri kohta vastu võtnud põllukultuuripõhiseid eeskirju;

(ennetavat laadi või parandaval eesmärgil võetav) meede või meetmete kombinatsioon

| b) | ennetusmeede või sekkumine ja selle põhjus, sh taimekahjustajate esinemise taseme kindlaksmääramine ja hindamine,
  viitega mõõdetavatele kriteeriumidele, mis on sätestatud kohaldatavates põllukultuuripõhistes eeskirjades, kui liikmesriik, mille asjakohasel alal professionaalne kasutaja tegutseb, on asjaomase põllukultuuri kohta vastu võtnud põllukultuuripõhised eeskirjad; |
| --- | --- |

b)

ennetusmeede või sekkumine ja selle põhjus, sh taimekahjustajate esinemise taseme kindlaksmääramine ja hindamine,
  viitega mõõdetavatele kriteeriumidele, mis on sätestatud kohaldatavates põllukultuuripõhistes eeskirjades, kui liikmesriik, mille asjakohasel alal professionaalne kasutaja tegutseb, on asjaomase põllukultuuri kohta vastu võtnud põllukultuuripõhised eeskirjad;

ennetusmeede või sekkumine ja selle põhjus, sh taimekahjustajate esinemise taseme kindlaksmääramine ja hindamine,

| b) | (ennetavat laadi või parandaval eesmärgil võetav) meede või meetmete kombinatsioon
  , viitega mõõdetavatele kriteeriumidele, mis on sätestatud kohaldatavates põllukultuuripõhistes eeskirjades, kui liikmesriik, mille asjakohasel alal professionaalne kasutaja tegutseb, on asjaomase põllukultuuri kohta vastu võtnud põllukultuuripõhised eeskirjad; |
| --- | --- |

b)

(ennetavat laadi või parandaval eesmärgil võetav) meede või meetmete kombinatsioon
  , viitega mõõdetavatele kriteeriumidele, mis on sätestatud kohaldatavates põllukultuuripõhistes eeskirjades, kui liikmesriik, mille asjakohasel alal professionaalne kasutaja tegutseb, on asjaomase põllukultuuri kohta vastu võtnud põllukultuuripõhised eeskirjad;

(ennetavat laadi või parandaval eesmärgil võetav) meede või meetmete kombinatsioon

2.   Professionaalne kasutaja sisestab artiklis 16 osutatud integreeritud taimekaitse ja taimekaitsevahendite kasutamise elektroonilisesse registrisse elektroonilise teabe oma nõustaja nime ning artikli 26 lõike 3 kohaselt temalt saadud nõuannete kuupäevade ja sisu kohta. Professionaalne kasutaja teeb need andmed artikli 15 lõikes 2 osutatud pädevale asutusele taotluse korral kättesaadavaks.

2.   Professionaalne kasutaja sisestab artiklis 16 osutatud integreeritud taimekaitse ja taimekaitsevahendite kasutamise elektroonilisesse registrisse elektroonilise teabe oma nõustaja nime ning artikli 26 lõike 3 kohaselt temalt saadud nõuannete kuupäevade ja sisu kohta. Professionaalne kasutaja teeb need andmed artikli 15 lõikes 2 osutatud pädevale asutusele taotluse korral kättesaadavaks.

3.   Professionaalne kasutaja sisestab artiklis 16 osutatud elektroonilisse integreeritud taimekaitse ja taimekaitsevahendite kasutamise registrisse elektroonilise teabe iga määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 67 kohase taimekaitsevahendi kasutamise kohta. Samuti sisestab professionaalne kasutaja elektrooniliselt andmed, milles täpsustatakse kas taimekaitsetööd tehti õhus või maapinnal kasutatavate seadmetega. Õhust tehtud taimekaitsetöö korral märgib professionaalne kasutaja kasutatud seadme tüübi.

3.   Professionaalne kasutaja sisestab artiklis 16 osutatud elektroonilisse integreeritud taimekaitse ja taimekaitsevahendite kasutamise registrisse elektroonilise teabe iga määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 67 kohase taimekaitsevahendi kasutamise kohta. Samuti sisestab professionaalne kasutaja elektrooniliselt andmed, milles täpsustatakse kas taimekaitsetööd tehti õhus või maapinnal kasutatavate seadmetega. Õhust tehtud taimekaitsetöö korral märgib professionaalne kasutaja kasutatud seadme tüübi.

4.   
  Taimekaitsevahendite kasutamisest inimeste tervisele ja keskkonnale tulenevate riskide ja kahjuliku mõju vähendamisel tehtud edusammude jälgimiseks on vaja direktiiviga (EL) 2009/128/EÜ kehtestatud ühtlustatud riskinäitajate süsteem läbi vaadata nii, et see suudaks tõepoolest täita mõlemat kavandatud eesmärki: vähendada taimekaitsevahendite kogust ja nendega seotud riske
  .
  Ühtlustatud riskinäitajate süsteem vaadatakse läbi käesoleva määruse artikli 35 raames.

4.   Selleks et tagada kooskõlas lõigetega 1, 2 ja 3 professionaalsete kasutajate poolt integreeritud taimekaitse ja taimekaitsevahendite kasutamise elektroonilisse registrisse tehtavate kannete ühesugune ülesehitus, võib komisjon rakendusaktidega vastu võtta selliste kannete standardvormi. Iga selline vorm sisaldab väljasid selliste andmete sisestamiseks, mida tuleb säilitada vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklile 67, ning selles nõutakse äratuntava identifitseerimistunnuse kasutamist. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 41 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

5.   Selleks et tagada kooskõlas lõigetega 1, 2 ja 3 professionaalsete kasutajate poolt integreeritud taimekaitse ja taimekaitsevahendite kasutamise elektroonilisse registrisse tehtavate kannete ühesugune ülesehitus, võib komisjon rakendusaktidega vastu võtta selliste kannete standardvormi. Iga selline vorm sisaldab väljasid selliste andmete sisestamiseks, mida tuleb säilitada vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklile 67, ning selles nõutakse äratuntava identifitseerimistunnuse kasutamist. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 41 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Motivatsioon

Motivatsioon

Lühikeses plaanis toob praegune ettepanek ühtlustatud riskinäitajate osas kaasa järgmised tõsised probleemid.

| — | Kõik heakskiidetud toimeained saavad sama teguri (käesoleval juhul 8) ja nende tohutud erinevused toksilisuses jäetakse hiljem täielikult tähelepanuta. |
| --- | --- |

—

Kõik heakskiidetud toimeained saavad sama teguri (käesoleval juhul 8) ja nende tohutud erinevused toksilisuses jäetakse hiljem täielikult tähelepanuta.

| — | Seega mõjutab sama kaaluteguriga ainete rühmas jällegi kasutatud kogus äärmiselt olulisel määral seda, kuidas selle rühma ained hõlmatakse ühtlustatud riskinäitajaga. |
| --- | --- |

—

Seega mõjutab sama kaaluteguriga ainete rühmas jällegi kasutatud kogus äärmiselt olulisel määral seda, kuidas selle rühma ained hõlmatakse ühtlustatud riskinäitajaga.

| — | Rühmade puhul, kuhu pestitsiid kuulub, on loomulik ajaline järgnevus selline: praegu heakskiidetud aine -> asendust vajav aine -> aine, mille kasutamine ei ole enam lubatud, mistõttu selle põllumajanduses kasutatud kogus üha väheneb. Kui seada kaalutegurid eespool kirjeldatud järjekorda, tuleb vältimatult tõdeda, et nende kaalutegurite abil arvutatud ühtlustatud riskinäitaja saab vaid väheneda ja et suurenevad kaalutegurid isegi kiirendavad selle vähenemist. |
| --- | --- |

—

Rühmade puhul, kuhu pestitsiid kuulub, on loomulik ajaline järgnevus selline: praegu heakskiidetud aine -> asendust vajav aine -> aine, mille kasutamine ei ole enam lubatud, mistõttu selle põllumajanduses kasutatud kogus üha väheneb. Kui seada kaalutegurid eespool kirjeldatud järjekorda, tuleb vältimatult tõdeda, et nende kaalutegurite abil arvutatud ühtlustatud riskinäitaja saab vaid väheneda ja et suurenevad kaalutegurid isegi kiirendavad selle vähenemist.

Seega näitab ühtlustatud riskinäitaja sageli, nagu riskid väheneksid, kuid see on tingitud üksnes näitaja ülesehitusest. Risk näib vähenevat, ent seda riski tegelikult üldse ei olegi või vähemalt ei peaks olema. See ei ole vähimalgi määral kooskõlas ka läbipaistva ELi kemikaalipoliitika ja Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidega.

Muudatusettepanek 31

Muudatusettepanek 31

Artikli 15 lõige 7

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   Iga liikmesriik vaatab igal aastal läbi oma põllukultuuripõhised eeskirjad ja ajakohastab neid vajaduse korral, sh siis, kui seda on vaja selleks, et kajastada muutusi kahjulike organismide tõrjevahendite kättesaadavuses. | 7.   Iga liikmesriik vaatab igal aastal läbi oma põllukultuuripõhised eeskirjad ja ajakohastab neid vajaduse korral, sh siis, kui seda on vaja selleks, et kajastada muutusi kahjulike organismide tõrjevahendite kättesaadavuses
  , ning vaatab iga viie aasta tagant läbi asjaomastes kahjuripopulatsioonides tõrje suhtes resistentsuse kujunemise
  . |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

7.   Iga liikmesriik vaatab igal aastal läbi oma põllukultuuripõhised eeskirjad ja ajakohastab neid vajaduse korral, sh siis, kui seda on vaja selleks, et kajastada muutusi kahjulike organismide tõrjevahendite kättesaadavuses.

7.   Iga liikmesriik vaatab igal aastal läbi oma põllukultuuripõhised eeskirjad ja ajakohastab neid vajaduse korral, sh siis, kui seda on vaja selleks, et kajastada muutusi kahjulike organismide tõrjevahendite kättesaadavuses
  , ning vaatab iga viie aasta tagant läbi asjaomastes kahjuripopulatsioonides tõrje suhtes resistentsuse kujunemise
  .

Muudatusettepanek 32

Muudatusettepanek 32

Artikli 16 lõige 8 (uus lõige)

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 8.
     
  Arvestuse pidamist tuleks laiendada mittepõllumajanduslikele aladele, näiteks pestitsiidide kasutamisele metsades ja avalikus ruumis, teedel ja raudteedel. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

8.
     
  Arvestuse pidamist tuleks laiendada mittepõllumajanduslikele aladele, näiteks pestitsiidide kasutamisele metsades ja avalikus ruumis, teedel ja raudteedel.

Muudatusettepanek 33

Muudatusettepanek 33

Artikli 16 lõige 9 (uus lõige)

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9.
     
  Registrid tuleks teha üldsusele kättesaadavaks, tagades isikuandmete kaitse, kuna keskkonnaheite puhul on üldine huvi andmete konfidentsiaalsuse suhtes ülimuslik. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

9.
     
  Registrid tuleks teha üldsusele kättesaadavaks, tagades isikuandmete kaitse, kuna keskkonnaheite puhul on üldine huvi andmete konfidentsiaalsuse suhtes ülimuslik.

Muudatusettepanek 34

Muudatusettepanek 34

Artikli 18 lõige 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Taimekaitsevahendite kasutamine tundlikel aladel | Taimekaitsevahendite kasutamine tundlikel aladel |
| 1.   Igasuguste taimekaitsevahendite kasutamine on keelatud kõigil tundlikel aladel ja neist 3 meetri raadiuses. Seda kolmemeetrist puhvervööndit ei vähendata alternatiivsete riskivähendusmeetmete kasutamise korral. | 1.   Igasuguste taimekaitsevahendite kasutamine on keelatud kõigil tundlikel aladel ja neist 3 meetri raadiuses. Seda kolmemeetrist puhvervööndit ei vähendata alternatiivsete riskivähendusmeetmete kasutamise korral.
  Haavatavate rühmade kasutatavatel tundlikel aladel on puhvervöönd 50 meetrit. 50 meetrist puhvervööndit tuleb järgida ka ohtlikumate kemikaalide kasutamise korral
  . |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Taimekaitsevahendite kasutamine tundlikel aladel

Taimekaitsevahendite kasutamine tundlikel aladel

1.   Igasuguste taimekaitsevahendite kasutamine on keelatud kõigil tundlikel aladel ja neist 3 meetri raadiuses. Seda kolmemeetrist puhvervööndit ei vähendata alternatiivsete riskivähendusmeetmete kasutamise korral.

1.   Igasuguste taimekaitsevahendite kasutamine on keelatud kõigil tundlikel aladel ja neist 3 meetri raadiuses. Seda kolmemeetrist puhvervööndit ei vähendata alternatiivsete riskivähendusmeetmete kasutamise korral.
  Haavatavate rühmade kasutatavatel tundlikel aladel on puhvervöönd 50 meetrit. 50 meetrist puhvervööndit tuleb järgida ka ohtlikumate kemikaalide kasutamise korral
  .

Motivatsioon

Motivatsioon

Teadustulemustest ilmneb, et pestitsiidi alale jõudmise vältimiseks tõhus puhvervöönd peaks olema mitusada meetrit lai. Hiljutises uuringus, milles uuriti avalike mänguväljakute pestitsiididega saastumist, leiti, et peaaegu pooled mänguväljakutest on saastunud vähemalt ühe pestitsiidiga ja veerand neist enam kui ühega (sh endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalidega). Uuring näitab, et nullsaaste saavutamiseks oleks vaja isegi 100 meetri pikkust vahemaad. Järeluuringu kohaselt ei olnud komisjoni kavandatud 3 meetrist veelgi rangemad meetmed piisavad, et ära hoida laste ja üldsuse kokkupuudet ohtlike pestitsiididega.

Muudatusettepanek 35

Muudatusettepanek 35

Artikli 18 lõige 2a (uus lõige)

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.   
  Liikmesriigid määravad tundlikel aladel taimekahjustaja esinemise probleemi lahendamiseks selge korra ja selged meetodid ning kättesaadavad alternatiivsed mittekeemilised lahendused alates ennetamisest, seirest, füüsikalistest ja mehaanilistest meetoditest ja bioloogilisest kahjuritõrjest. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

2a.   
  Liikmesriigid määravad tundlikel aladel taimekahjustaja esinemise probleemi lahendamiseks selge korra ja selged meetodid ning kättesaadavad alternatiivsed mittekeemilised lahendused alates ennetamisest, seirest, füüsikalistest ja mehaanilistest meetoditest ja bioloogilisest kahjuritõrjest.

Muudatusettepanek 36

Muudatusettepanek 36

Artikli 18 lõige 3

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Erandina lõikest 1 võib liikmesriigi määratud pädev asutus lubada professionaalsel kasutajal kasutada tundlikul alal taimekaitsevahendit piiratud ajavahemiku jooksul, mille algus- ja lõppkuupäev on täpselt määratud ja mis on nii lühike kui võimalik ning mitte üle
  60
  päeva, eeldusel et täidetud on kõik järgmised tingimused: | 3.   Erandina lõikest 1 võib liikmesriigi määratud pädev asutus lubada professionaalsel kasutajal kasutada tundlikul alal taimekaitsevahendit piiratud ajavahemiku jooksul, mille algus- ja lõppkuupäev on täpselt määratud ja mis on nii lühike kui võimalik ning mitte üle
  90
  päeva, eeldusel et täidetud on kõik järgmised tingimused: |
| a) | on olemas tõendatud suur ja erakordne
  karantiinsete
  taimekahjustajate või invasiivsete võõrliikide leviku risk; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

3.   Erandina lõikest 1 võib liikmesriigi määratud pädev asutus lubada professionaalsel kasutajal kasutada tundlikul alal taimekaitsevahendit piiratud ajavahemiku jooksul, mille algus- ja lõppkuupäev on täpselt määratud ja mis on nii lühike kui võimalik ning mitte üle
  60
  päeva, eeldusel et täidetud on kõik järgmised tingimused:

3.   Erandina lõikest 1 võib liikmesriigi määratud pädev asutus lubada professionaalsel kasutajal kasutada tundlikul alal taimekaitsevahendit piiratud ajavahemiku jooksul, mille algus- ja lõppkuupäev on täpselt määratud ja mis on nii lühike kui võimalik ning mitte üle
  90
  päeva, eeldusel et täidetud on kõik järgmised tingimused:

a)

on olemas tõendatud suur ja erakordne
  karantiinsete
  taimekahjustajate või invasiivsete võõrliikide leviku risk;

karantiinsete

| a) | on olemas tõendatud suur ja erakordne taimekahjustajate või invasiivsete võõrliikide leviku risk; |
| --- | --- |

a)

on olemas tõendatud suur ja erakordne taimekahjustajate või invasiivsete võõrliikide leviku risk;

| b) | karantiinsete
  taimekahjustajate või invasiivsete võõrliikide leviku piiramiseks puudub tehniliselt teostatav väiksema riskiga alternatiivne tõrjemeetod. |
| --- | --- |

b)

karantiinsete
  taimekahjustajate või invasiivsete võõrliikide leviku piiramiseks puudub tehniliselt teostatav väiksema riskiga alternatiivne tõrjemeetod.

karantiinsete

| b) | taimekahjustajate või invasiivsete võõrliikide leviku piiramiseks puudub tehniliselt teostatav väiksema riskiga alternatiivne tõrjemeetod. |
| --- | --- |

b)

taimekahjustajate või invasiivsete võõrliikide leviku piiramiseks puudub tehniliselt teostatav väiksema riskiga alternatiivne tõrjemeetod.

Muudatusettepanek 37

Muudatusettepanek 37

Artikkel 19

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Meetmed veekeskkonna ja joogivee kaitseks | Meetmed veekeskkonna ja joogivee kaitseks |
| 1.   Igasuguste taimekaitsevahendite kasutamine on keelatud kõigis pinnaveekogudes ja neist 3 meetri raadiuses. Seda kolmemeetrist puhvervööndit ei vähendata alternatiivsete riskivähendusmeetmete kasutamise korral. | 1.   Igasuguste taimekaitsevahendite kasutamine on keelatud kõigis pinnaveekogudes ja neist 3 meetri raadiuses. Seda kolmemeetrist puhvervööndit ei vähendata alternatiivsete riskivähendusmeetmete kasutamise korral. |
| 2.   Liikmesriigid võivad pinnaveekogudele kehtestada suuremad kohustuslikud puhvervööndid. | 2.   Liikmesriigid võivad pinnaveekogudele kehtestada suuremad kohustuslikud puhvervööndid. |
| 3.   ... [väljaannete talitus, palun lisada käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäev] peavad liikmesriikidel olema asjakohased meetmed pinna- ja põhjavee ning ranniku- ja merevee seisundi halvenemise vältimiseks ning pinna- ja põhjavee hea seisundi saavutamiseks ning veekeskkonna ja joogiveevarude kaitsmiseks taimekaitsevahendite mõju eest, et saavutada vähemalt direktiivides 2000/60/EÜ, 2006/118/EÜ, 2008/105/EÜ, 2008/56/EÜ ja (EL) 2020/2184 sätestatud eesmärgid. | 3.   [väljaannete talitus, palun lisada käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäev] peavad liikmesriikidel olema asjakohased meetmed
  lubamatuid keskkonnakontsentratsioone põhjustavate juba olemasolevate pestitsiidikoguste viivitamatuks kõrvaldamiseks
  , pinna- ja põhjavee ning ranniku- ja merevee seisundi
  edasise
  halvenemise vältimiseks ning pinna- ja põhjavee hea seisundi saavutamiseks ning veekeskkonna ja joogiveevarude kaitsmiseks taimekaitsevahendite mõju eest, et saavutada vähemalt direktiivides 2000/60/EÜ, 2006/118/EÜ, 2008/105/EÜ, 2008/56/EÜ ja (EL) 2020/2184 sätestatud eesmärgid. |
| | 4.
     
  Sellega seoses on vaja, et joogiveega varustajatel oleks korrapärane täielik juurdepääs ajaliselt ja ruumiliselt piisavalt liigendatud toimeainepõhistele andmetele pestitsiidide kasutamise kohta nende vastutusalasse kuuluvatel veekaitsealadel. Asjaomased andmed tuleks sobivas vormis teha kättesaadavaks ka üldsusele.






  5.
     
  Keemiliste taimekaitsevahendite kasutamine peaks olema keelatud väga läbilaskval pinnal või muul pinna- või põhjavee lähedasel taristul või suletud pinnal, kus on suur vee- või kanalisatsioonisüsteemi valgumise oht.






  6.
     
  Liikmesriigid määravad kindlaks joogivee võtmiseks kasutatava pinna- ja põhjavee kaitsealad, kus pestitsiidide kasutamine või ladustamine on keelatud. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Meetmed veekeskkonna ja joogivee kaitseks

Meetmed veekeskkonna ja joogivee kaitseks

1.   Igasuguste taimekaitsevahendite kasutamine on keelatud kõigis pinnaveekogudes ja neist 3 meetri raadiuses. Seda kolmemeetrist puhvervööndit ei vähendata alternatiivsete riskivähendusmeetmete kasutamise korral.

1.   Igasuguste taimekaitsevahendite kasutamine on keelatud kõigis pinnaveekogudes ja neist 3 meetri raadiuses. Seda kolmemeetrist puhvervööndit ei vähendata alternatiivsete riskivähendusmeetmete kasutamise korral.

2.   Liikmesriigid võivad pinnaveekogudele kehtestada suuremad kohustuslikud puhvervööndid.

2.   Liikmesriigid võivad pinnaveekogudele kehtestada suuremad kohustuslikud puhvervööndid.

3.   ... [väljaannete talitus, palun lisada käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäev] peavad liikmesriikidel olema asjakohased meetmed pinna- ja põhjavee ning ranniku- ja merevee seisundi halvenemise vältimiseks ning pinna- ja põhjavee hea seisundi saavutamiseks ning veekeskkonna ja joogiveevarude kaitsmiseks taimekaitsevahendite mõju eest, et saavutada vähemalt direktiivides 2000/60/EÜ, 2006/118/EÜ, 2008/105/EÜ, 2008/56/EÜ ja (EL) 2020/2184 sätestatud eesmärgid.

3.   [väljaannete talitus, palun lisada käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäev] peavad liikmesriikidel olema asjakohased meetmed
  lubamatuid keskkonnakontsentratsioone põhjustavate juba olemasolevate pestitsiidikoguste viivitamatuks kõrvaldamiseks
  , pinna- ja põhjavee ning ranniku- ja merevee seisundi
  edasise
  halvenemise vältimiseks ning pinna- ja põhjavee hea seisundi saavutamiseks ning veekeskkonna ja joogiveevarude kaitsmiseks taimekaitsevahendite mõju eest, et saavutada vähemalt direktiivides 2000/60/EÜ, 2006/118/EÜ, 2008/105/EÜ, 2008/56/EÜ ja (EL) 2020/2184 sätestatud eesmärgid.

4.
     
  Sellega seoses on vaja, et joogiveega varustajatel oleks korrapärane täielik juurdepääs ajaliselt ja ruumiliselt piisavalt liigendatud toimeainepõhistele andmetele pestitsiidide kasutamise kohta nende vastutusalasse kuuluvatel veekaitsealadel. Asjaomased andmed tuleks sobivas vormis teha kättesaadavaks ka üldsusele.

5.
     
  Keemiliste taimekaitsevahendite kasutamine peaks olema keelatud väga läbilaskval pinnal või muul pinna- või põhjavee lähedasel taristul või suletud pinnal, kus on suur vee- või kanalisatsioonisüsteemi valgumise oht.

6.
     
  Liikmesriigid määravad kindlaks joogivee võtmiseks kasutatava pinna- ja põhjavee kaitsealad, kus pestitsiidide kasutamine või ladustamine on keelatud.

Motivatsioon

Motivatsioon

Pestitsiidide regulaarne ja laialdane esinemine vees kontsentratsioonides, mida ELi loamenetluse kohaselt sellisel tasemel ei tohiks üldse ette tulla ning millel on seega märkimisväärne negatiivne mõju elurikkusele ja looduslikule tasakaalule, rõhutab vajadust võtta meetmeid, et vastuvõetav status quo esmalt üldse saavutada.

status quo

Joogiveevarud on oluline üldine huvi ning joogiveega varustajatele tuleb anda kogu teave, mis on vajalik joogivee kvaliteedi järele valvamiseks ja selle tagamiseks.

Muudatusettepanek 38

Muudatusettepanek 38

Artikkel 19a (uus artikkel)

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Laiendatud tootjavastutus |
| | 1.
     
  Liikmesriigid võtavad meetmeid tagamaks, et tootjatel, kes lasevad turule taimekaitsevahendeid, on laiendatud tootjavastutus. |
| | 2.
     
  Liikmesriigid tagavad laiendatud tootjavastutuse süsteemide kehtestamise kõigi taimekaitsevahendite, sealhulgas nende metaboliitide jaoks vastavalt direktiivi 2008/98/EÜ artiklitele 8 ja 8a. |
| | 3.
     
  Liikmesriigid tagavad, et taimekaitsevahendite tootjad kannavad direktiivi 2008/98/EÜ laiendatud tootjavastutust käsitlevatest sätetest tulenevad kulud ja juhul, kui need ei ole juba hõlmatud, järgmised kulud: |
| | a) | joogiveekäitlejate kantavad investeeringu- ja käitamiskulud, et tagada vastavus direktiivi (EL) 2020/2184 I lisa B osas määratud pestitsiidide ja nende metaboliitide parameetritele; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Laiendatud tootjavastutus

Laiendatud tootjavastutus

1.
     
  Liikmesriigid võtavad meetmeid tagamaks, et tootjatel, kes lasevad turule taimekaitsevahendeid, on laiendatud tootjavastutus.

2.
     
  Liikmesriigid tagavad laiendatud tootjavastutuse süsteemide kehtestamise kõigi taimekaitsevahendite, sealhulgas nende metaboliitide jaoks vastavalt direktiivi 2008/98/EÜ artiklitele 8 ja 8a.

3.
     
  Liikmesriigid tagavad, et taimekaitsevahendite tootjad kannavad direktiivi 2008/98/EÜ laiendatud tootjavastutust käsitlevatest sätetest tulenevad kulud ja juhul, kui need ei ole juba hõlmatud, järgmised kulud:

a)

a)

joogiveekäitlejate kantavad investeeringu- ja käitamiskulud, et tagada vastavus direktiivi (EL) 2020/2184 I lisa B osas määratud pestitsiidide ja nende metaboliitide parameetritele;

joogiveekäitlejate kantavad investeeringu- ja käitamiskulud, et tagada vastavus direktiivi (EL) 2020/2184 I lisa B osas määratud pestitsiidide ja nende metaboliitide parameetritele;

| b) | turule lastavaid tooteid käsitlevate andmete kogumise ja kontrollimise kulud. |
| --- | --- |

b)

b)

turule lastavaid tooteid käsitlevate andmete kogumise ja kontrollimise kulud.

turule lastavaid tooteid käsitlevate andmete kogumise ja kontrollimise kulud.

4.
     
  Lõikes 3 osutatud kulud, mis tuleb katta, ei tohi ületada kulusid, mis on vajalikud nimetatud lõikes osutatud teenuste kulutõhusaks osutamiseks, ja need määratakse kindlaks läbipaistval viisil asjaomaste osalejate vahel.

5.
     
  Liikmesriigid tagavad, et iga lõikes 3 osutatud tootja panus määratakse kindlaks turule viidavate taimekaitsevahendite keskkonna- ja terviseriski alusel.

6.
     
  Liikmesriigid määravad selgelt kindlaks kõigi asjaomaste osalejate ülesanded ja vastutusalad.

7.
     
  Liikmesriik lubab tootjatel, kelle asukoht on teises liikmesriigis ja kes lasevad tooteid turule tema territooriumil, määrata tema territooriumil asuv juriidiline või füüsiline isik tegutsema volitatud esindajana, et tootjal oleks võimalik täita kohustusi, mis tal on tema territooriumil seoses laiendatud tootjavastutuse süsteemidega.

Muudatusettepanek 39

Muudatusettepanek 39

Artikli 27 lõike 3 punkt a

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | taimekaitsevahendite kasutamisest tingitud riskid ning võimalikud ägedad või kroonilised mõjud inimeste tervisele ja keskkonnale; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

a)

taimekaitsevahendite kasutamisest tingitud riskid ning võimalikud ägedad või kroonilised mõjud inimeste tervisele ja keskkonnale;

| a) | taimekaitsevahendite kasutamisest tingitud riskid ning võimalikud ägedad või kroonilised mõjud inimeste tervisele ja keskkonnale; |
| --- | --- |

a)

taimekaitsevahendite kasutamisest tingitud riskid ning võimalikud ägedad või kroonilised mõjud inimeste tervisele ja keskkonnale;

| (aa) | taimekaitsevahendite kombineeritud kasutamisest tulenevad võimalikud riskid inimeste tervisele ja keskkonnale ning andmete puudumine kombineeritud taimekaitsevahendite mõju kohta, mida ei hinnata; |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

taimekaitsevahendite kombineeritud kasutamisest tulenevad võimalikud riskid inimeste tervisele ja keskkonnale ning andmete puudumine kombineeritud taimekaitsevahendite mõju kohta, mida ei hinnata;

taimekaitsevahendite kombineeritud kasutamisest tulenevad võimalikud riskid inimeste tervisele ja keskkonnale ning andmete puudumine kombineeritud taimekaitsevahendite mõju kohta, mida ei hinnata;

Muudatusettepanek 40

Muudatusettepanek 40

Artikkel 28 lõiked 2 kuni 4 (uus lõige)

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Iga aasta 31. augustiks esitavad kõik liikmesriigid komisjonile järgmist teavet sisaldava aruande: | 2.   Iga aasta 31. augustiks esitavad kõik liikmesriigid komisjonile järgmist teavet sisaldava aruande: |
| a) | isikute kokkupuutest taimekaitsevahenditega tingitud ägeda ja kroonilise mürgistuse juhtumite arv eelnenud kalendriaasta jooksul; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

2.   Iga aasta 31. augustiks esitavad kõik liikmesriigid komisjonile järgmist teavet sisaldava aruande:

2.   Iga aasta 31. augustiks esitavad kõik liikmesriigid komisjonile järgmist teavet sisaldava aruande:

a)

isikute kokkupuutest taimekaitsevahenditega tingitud ägeda ja kroonilise mürgistuse juhtumite arv eelnenud kalendriaasta jooksul;

| a) | isikute kokkupuutest taimekaitsevahenditega tingitud ägeda ja kroonilise mürgistuse juhtumite arv eelnenud kalendriaasta jooksul; |
| --- | --- |

a)

isikute kokkupuutest taimekaitsevahenditega tingitud ägeda ja kroonilise mürgistuse juhtumite arv eelnenud kalendriaasta jooksul;

| b) | lõikes 1 osutatud teave iga mürgistusjuhtumi kohta. |
| --- | --- |

b)

lõikes 1 osutatud teave iga mürgistusjuhtumi kohta.

| b) | lõikes 1 osutatud teave iga mürgistusjuhtumi kohta; |
| --- | --- |

b)

lõikes 1 osutatud teave iga mürgistusjuhtumi kohta;

| c) | eelnenud aastal taimekaitsevahendite kasutamisest ja/või nendega kokkupuutest tingitud kutsehaiguste arv. |
| --- | --- |

c)

c)

eelnenud aastal taimekaitsevahendite kasutamisest ja/või nendega kokkupuutest tingitud kutsehaiguste arv.

eelnenud aastal taimekaitsevahendite kasutamisest ja/või nendega kokkupuutest tingitud kutsehaiguste arv.

3.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, et kehtestada käesoleva artikli lõikes 2 osutatud teabe ja andmete esitamise vorm. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 41 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

3.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, et kehtestada käesoleva artikli lõikes 2 osutatud teabe ja andmete esitamise vorm. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 41 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

4.
     
  eelnenud aastal taimekaitsevahendite kasutamisest ja/või nendega kokkupuutest tingitud kutsehaigused.

| a) | Iga liikmesriik määrab pädeva asutuse, kes vastutab taimekaitsevahendite kasutamisest ja/või nendega kokkupuutest tingitud kutsehaigustest teatamise, nende tunnustamise ja õiglase hüvitamise süsteemi loomise eest. |
| --- | --- |

a)

a)

Iga liikmesriik määrab pädeva asutuse, kes vastutab taimekaitsevahendite kasutamisest ja/või nendega kokkupuutest tingitud kutsehaigustest teatamise, nende tunnustamise ja õiglase hüvitamise süsteemi loomise eest.

Iga liikmesriik määrab pädeva asutuse, kes vastutab taimekaitsevahendite kasutamisest ja/või nendega kokkupuutest tingitud kutsehaigustest teatamise, nende tunnustamise ja õiglase hüvitamise süsteemi loomise eest.

| b) | Liikmesriigid tagavad, et määratud asutustel on oma ülesannete, sealhulgas tõhus kontrollimine, nõuetekohaseks täitmiseks piisavalt töötajaid ja vahendeid. |
| --- | --- |

b)

b)

Liikmesriigid tagavad, et määratud asutustel on oma ülesannete, sealhulgas tõhus kontrollimine, nõuetekohaseks täitmiseks piisavalt töötajaid ja vahendeid.

Liikmesriigid tagavad, et määratud asutustel on oma ülesannete, sealhulgas tõhus kontrollimine, nõuetekohaseks täitmiseks piisavalt töötajaid ja vahendeid.

| c) | Liikmesriigid tagavad, et taimekaitsevahendites sisalduvate toimeainete kasutamise ja/või nendega kokkupuute suhtes kohaldatavaid siduvaid riiklikke ohtlike ainete piirnorme töökeskkonnas (LEP[ES1]) jälgitakse, järgitakse ja kohaldatakse. |
| --- | --- |

c)

c)

Liikmesriigid tagavad, et taimekaitsevahendites sisalduvate toimeainete kasutamise ja/või nendega kokkupuute suhtes kohaldatavaid siduvaid riiklikke ohtlike ainete piirnorme töökeskkonnas (LEP[ES1]) jälgitakse, järgitakse ja kohaldatakse.

Liikmesriigid tagavad, et taimekaitsevahendites sisalduvate toimeainete kasutamise ja/või nendega kokkupuute suhtes kohaldatavaid siduvaid riiklikke ohtlike ainete piirnorme töökeskkonnas (LEP[ES1]) jälgitakse, järgitakse ja kohaldatakse.

| d) | Liikmesriigid tagavad, et igal professionaalsel kasutajal, sealhulgas töötajad, on juurdepääs ametlikele dokumentidele, mis näitavad tema kutsetegevuse käigus kasutatud taimekaitsevahendi laadi ja kokkupuuteperioodi. |
| --- | --- |

d)

d)

Liikmesriigid tagavad, et igal professionaalsel kasutajal, sealhulgas töötajad, on juurdepääs ametlikele dokumentidele, mis näitavad tema kutsetegevuse käigus kasutatud taimekaitsevahendi laadi ja kokkupuuteperioodi.

Liikmesriigid tagavad, et igal professionaalsel kasutajal, sealhulgas töötajad, on juurdepääs ametlikele dokumentidele, mis näitavad tema kutsetegevuse käigus kasutatud taimekaitsevahendi laadi ja kokkupuuteperioodi.

| e) | Tööandjad esitavad kõigile oma ettevõttes hõivatud töötajatele lõikes 4 osutatud ametlikud dokumendid. |
| --- | --- |

e)

e)

Tööandjad esitavad kõigile oma ettevõttes hõivatud töötajatele lõikes 4 osutatud ametlikud dokumendid.

Tööandjad esitavad kõigile oma ettevõttes hõivatud töötajatele lõikes 4 osutatud ametlikud dokumendid.

| f) | Liikmesriigid tagavad lõikes 5 osutatud kohustuse täitmise ning kohaldavad selle nõude rikkumise korral tõhusaid, hoiatavaid ja proportsionaalseid karistusi. |
| --- | --- |

f)

f)

Liikmesriigid tagavad lõikes 5 osutatud kohustuse täitmise ning kohaldavad selle nõude rikkumise korral tõhusaid, hoiatavaid ja proportsionaalseid karistusi.

Liikmesriigid tagavad lõikes 5 osutatud kohustuse täitmise ning kohaldavad selle nõude rikkumise korral tõhusaid, hoiatavaid ja proportsionaalseid karistusi.

| g) | Liikmesriigid hõlbustavad taimekaitsevahendite kasutamisega ja/või nendega kokkupuutega seotud kutsehaigustest teatamist, luues juurdepääsetavad ja tõhusad aruandlusmehhanismid. |
| --- | --- |

g)

g)

Liikmesriigid hõlbustavad taimekaitsevahendite kasutamisega ja/või nendega kokkupuutega seotud kutsehaigustest teatamist, luues juurdepääsetavad ja tõhusad aruandlusmehhanismid.

Liikmesriigid hõlbustavad taimekaitsevahendite kasutamisega ja/või nendega kokkupuutega seotud kutsehaigustest teatamist, luues juurdepääsetavad ja tõhusad aruandlusmehhanismid.

| h) | Liikmesriigid on kohustatud tagama nende haiguste tunnustamise ja asjakohase hüvitamise. |
| --- | --- |

h)

h)

Liikmesriigid on kohustatud tagama nende haiguste tunnustamise ja asjakohase hüvitamise.

Liikmesriigid on kohustatud tagama nende haiguste tunnustamise ja asjakohase hüvitamise.

Muudatusettepanek 41

Muudatusettepanek 41

Artikkel 33a (uus artikkel)

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Pestitsiidide jääkide seire





  1.
     
  Liikmesriigid kehtestavad standardmeetmed, et viia ellu representatiivseid programme toimeainete jääkide ja nende metaboliitide seireks veevarudes, põhjavees, mullas, õhus/tolmus/sademetes, elustikus ja inimestes.






  2.
     
  Olemasolevaid seireprogramme ja -näitajaid hinnatakse ja vajaduse korral kohandatakse, ja kui see on asjakohane, töötatakse välja uued kohased programmid, et tagada sobivate seireandmete kogumine. Vajaduse korral rakendavad liikmesriigid lisameetmeid, et tagada taimekaitsevahendite kasutamise vastavus määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklite 4 ja 29 sätetele.






  3.
     
  Seireprogrammide tulemused esitatakse komisjonile ja avaldatakse artiklis 8 osutatud veebisaidil. Komisjon analüüsib tulemusi ja kaalub regulatiivsete muudatuste vajadust. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Muudatusettepanek

Pestitsiidide jääkide seire

Pestitsiidide jääkide seire

1.
     
  Liikmesriigid kehtestavad standardmeetmed, et viia ellu representatiivseid programme toimeainete jääkide ja nende metaboliitide seireks veevarudes, põhjavees, mullas, õhus/tolmus/sademetes, elustikus ja inimestes.

2.
     
  Olemasolevaid seireprogramme ja -näitajaid hinnatakse ja vajaduse korral kohandatakse, ja kui see on asjakohane, töötatakse välja uued kohased programmid, et tagada sobivate seireandmete kogumine. Vajaduse korral rakendavad liikmesriigid lisameetmeid, et tagada taimekaitsevahendite kasutamise vastavus määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklite 4 ja 29 sätetele.

3.
     
  Seireprogrammide tulemused esitatakse komisjonile ja avaldatakse artiklis 8 osutatud veebisaidil. Komisjon analüüsib tulemusi ja kaalub regulatiivsete muudatuste vajadust.

Muudatusettepanek 42

Muudatusettepanek 42

Artikli 36 lõike 2 punkt a

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | tehakse kindlaks viis toimeainet, mis tulemust kõige
  rohkem
  mõjutavad; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

a)

tehakse kindlaks viis toimeainet, mis tulemust kõige
  rohkem
  mõjutavad;

rohkem

| a) | tehakse kindlaks viis toimeainet, mis tulemust kõige
  negatiivsemalt
  mõjutavad; |
| --- | --- |

a)

tehakse kindlaks viis toimeainet, mis tulemust kõige
  negatiivsemalt
  mõjutavad;

negatiivsemalt

Motivatsioon

Motivatsioon

Sõnastust muudetakse selgemaks.

II.   POLIITIKASOOVITUSED

POLIITIKASOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | toetab kindlalt meetmeid keemiliste taimekaitsevahendite kasutamise ja nendega seotud riskide vähendamiseks ning kestlike toidusüsteemide tagamiseks. Siiski tuleb hoolitseda selle eest, et õigusaktis kehtestatud kohustused ei põhjustaks ülemäärast halduskoormust; |
| --- | --- |

1.

toetab kindlalt meetmeid keemiliste taimekaitsevahendite kasutamise ja nendega seotud riskide vähendamiseks ning kestlike toidusüsteemide tagamiseks. Siiski tuleb hoolitseda selle eest, et õigusaktis kehtestatud kohustused ei põhjustaks ülemäärast halduskoormust;

| 2. | tuletab meelde, et nõudis oma arvamuses ÜPP reformi kohta, et 2027. aastaks lisataks ÜPP määrusesse (1) ühised, kvantifitseeritud, mõõdetavad ja saavutatavad Euroopa eesmärgid riiklike strateegiakavade jaoks, mis vähendaksid pestitsiidide kasutamist liikmesriikides 2017. aastaga võrreldes vähemalt 30 %; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et nõudis oma arvamuses ÜPP reformi kohta, et 2027. aastaks lisataks ÜPP määrusesse (1

| 3. | on seisukohal, et Euroopa Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide abil ja vastavalt kõnealuse määruse artiklile 35 pidevalt ja nõuetekohaselt läbi vaatama näitajad, et võimaldada toksilisust käsitleda pestitsiidide kogusest piisavalt eraldi. Seejuures tuleb diferentseeritult arvesse võtta laias ulatuses erinevat toksilisust, mida seni käsitleti nt sama kaaluteguriga ühtlustatud riskinäitaja rühmas; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et Euroopa Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide abil ja vastavalt kõnealuse määruse artiklile 35 pidevalt ja nõuetekohaselt läbi vaatama näitajad, et võimaldada toksilisust käsitleda pestitsiidide kogusest piisavalt eraldi. Seejuures tuleb diferentseeritult arvesse võtta laias ulatuses erinevat toksilisust, mida seni käsitleti nt sama kaaluteguriga ühtlustatud riskinäitaja rühmas;

| 4. | nõuab, et need riiklikud tegevuskavad edastataks Euroopa Komisjonile, et ta saaks teostada kõnealuste riiklike tegevuskavade järelkontrolli, toetatuna sõltumatust eksperdirühmast, kuhu kuulub kodanikuühiskonna esindajaid, eesmärgiga tagada menetluste läbipaistvus; |
| --- | --- |

4.

nõuab, et need riiklikud tegevuskavad edastataks Euroopa Komisjonile, et ta saaks teostada kõnealuste riiklike tegevuskavade järelkontrolli, toetatuna sõltumatust eksperdirühmast, kuhu kuulub kodanikuühiskonna esindajaid, eesmärgiga tagada menetluste läbipaistvus;

| 5. | kutsub Euroopa Toiduohutusametit üles väga korrapäraselt kontrollima heakskiidetud pestitsiidide tõhusust ja vaatama nende load läbi niipea, kui kahjuripopulatsioonides, mida asjaomane toode puudutab, on tekkinud resistentsus, et vältida toote ebatõhusat ja seega tarbetut paljundamist; |
| --- | --- |

5.

kutsub Euroopa Toiduohutusametit üles väga korrapäraselt kontrollima heakskiidetud pestitsiidide tõhusust ja vaatama nende load läbi niipea, kui kahjuripopulatsioonides, mida asjaomane toode puudutab, on tekkinud resistentsus, et vältida toote ebatõhusat ja seega tarbetut paljundamist;

| 6. | kutsub ELi üles rahastama projekte, mis uuriksid pestitsiidide kombineeritud mõju inimeste tervisele ja elurikkusele, mis ei ole veel teada; |
| --- | --- |

6.

kutsub ELi üles rahastama projekte, mis uuriksid pestitsiidide kombineeritud mõju inimeste tervisele ja elurikkusele, mis ei ole veel teada;

| 7. | märgib, et era- ja avaliku sektori teadusuuringutes bioloogilise tõrje ja integreeritud taimekaitse valdkonnas on viimase kümne aasta jooksul tehtud märkimisväärseid edusamme ning nüüd pakutakse alternatiive 40 % sünteetiliste pestitsiidide kasutamisele. Komitee soovib, et ELi teadusprogrammis suurendataks veelgi toetust nendele programmidele, et saavutada vähemalt eesmärk vähendada 2030. aastaks pestitsiidide kasutamist poole võrra; |
| --- | --- |

7.

märgib, et era- ja avaliku sektori teadusuuringutes bioloogilise tõrje ja integreeritud taimekaitse valdkonnas on viimase kümne aasta jooksul tehtud märkimisväärseid edusamme ning nüüd pakutakse alternatiive 40 % sünteetiliste pestitsiidide kasutamisele. Komitee soovib, et ELi teadusprogrammis suurendataks veelgi toetust nendele programmidele, et saavutada vähemalt eesmärk vähendada 2030. aastaks pestitsiidide kasutamist poole võrra;

| 8. | kutsub ELi üles vaatama põhjalikult läbi ühtlustatud riskinäitajal põhineva lähenemisviisi, nii et lisaks kogusele võetaks konkreetselt arvesse ka toksilisust. Komitee kutsub ELi üles põhjalikult valideerima ühtlustatud riskinäitajal põhineva või alternatiivse lähenemisviisi prognoosivat mõju ning tagama, et arvutatud riskitaseme vähenemine vähendab ka tegelikkuses pestitsiidide negatiivset mõju keskkonnas või inimeste tervisele. Komitee kutsub Euroopa Komisjon üles viima läbi nõuetekohase läbivaatamise, et tagada olemasolevate näitajate abil usaldusväärsed tulemused; |
| --- | --- |

8.

kutsub ELi üles vaatama põhjalikult läbi ühtlustatud riskinäitajal põhineva lähenemisviisi, nii et lisaks kogusele võetaks konkreetselt arvesse ka toksilisust. Komitee kutsub ELi üles põhjalikult valideerima ühtlustatud riskinäitajal põhineva või alternatiivse lähenemisviisi prognoosivat mõju ning tagama, et arvutatud riskitaseme vähenemine vähendab ka tegelikkuses pestitsiidide negatiivset mõju keskkonnas või inimeste tervisele. Komitee kutsub Euroopa Komisjon üles viima läbi nõuetekohase läbivaatamise, et tagada olemasolevate näitajate abil usaldusväärsed tulemused;

| 9. | kutsub ELi üles kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu 1. oktoobri 2019. aasta otsusega rahastama eksperimentaalsete uuringute läbiviimist pestitsiidide täieliku koostise pikaajalise toksilisuse kohta enne nende Euroopa turule lubamist; |
| --- | --- |

9.

kutsub ELi üles kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu 1. oktoobri 2019. aasta otsusega rahastama eksperimentaalsete uuringute läbiviimist pestitsiidide täieliku koostise pikaajalise toksilisuse kohta enne nende Euroopa turule lubamist;

| 10. | juhib tähelepanu sellele, et praeguses kriisiolukorras ei tohi liiga kiire kohandamisprotsessi tõttu ohtu seada toiduga kindlustatust; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu sellele, et praeguses kriisiolukorras ei tohi liiga kiire kohandamisprotsessi tõttu ohtu seada toiduga kindlustatust;

| 11. | juhib tähelepanu sellele, et pestitsiidide kasutamise ja toksilisuse vähendamine pigem parandab põllumajandusettevõtete vastupanuvõimet majandus-, energia- ja keskkonnakriisidele; |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu sellele, et pestitsiidide kasutamise ja toksilisuse vähendamine pigem parandab põllumajandusettevõtete vastupanuvõimet majandus-, energia- ja keskkonnakriisidele;

| 12. | juhib lisaks tähelepanu sellele, et kestliku toidutootmise standardite alandamine praeguse kriisi kontekstis võib lisaks keskkonnakuludele põhjustada ka suuremat hinnakõikumist; |
| --- | --- |

12.

juhib lisaks tähelepanu sellele, et kestliku toidutootmise standardite alandamine praeguse kriisi kontekstis võib lisaks keskkonnakuludele põhjustada ka suuremat hinnakõikumist;

| 13. | kutsub liikmesriike üles tugevdama oma ÜPP strateegiakavades meetmeid, mille abil toetada põllumajandustootjaid pestitsiidide kasutamise ja nendega seotud riskide vähendamisel; |
| --- | --- |

13.

kutsub liikmesriike üles tugevdama oma ÜPP strateegiakavades meetmeid, mille abil toetada põllumajandustootjaid pestitsiidide kasutamise ja nendega seotud riskide vähendamisel;

| 14. | peab kahetsusväärseks Euroopa Komisjoni ettepanekut, et vajalikud rahalised vahendid tuleksid viie aasta jooksul ühisest põllumajanduspoliitikast, kuid seejuures ei lisata fondi uusi rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

14.

peab kahetsusväärseks Euroopa Komisjoni ettepanekut, et vajalikud rahalised vahendid tuleksid viie aasta jooksul ühisest põllumajanduspoliitikast, kuid seejuures ei lisata fondi uusi rahalisi vahendeid;

| 15. | peab kahetsusväärseks, et riiklikud strateegiakavad, mille komisjon on heaks kiitnud, on pestitsiidide koguste ja eelkõige nendega seotud riskide vähendamise osas väga vähe ambitsioonikad ning seega jäävad Euroopa seatud eesmärgid saavutamata; |
| --- | --- |

15.

peab kahetsusväärseks, et riiklikud strateegiakavad, mille komisjon on heaks kiitnud, on pestitsiidide koguste ja eelkõige nendega seotud riskide vähendamise osas väga vähe ambitsioonikad ning seega jäävad Euroopa seatud eesmärgid saavutamata;

| 16. | kutsub meie tootjatele ausa konkurentsi loomiseks ELi üles keelustama selliste toiduainete impordi, mida töödeldakse Euroopas heakskiitmata pestitsiididega ja mis ohustavad kodanike tervist ja keskkonda; |
| --- | --- |

16.

kutsub meie tootjatele ausa konkurentsi loomiseks ELi üles keelustama selliste toiduainete impordi, mida töödeldakse Euroopas heakskiitmata pestitsiididega ja mis ohustavad kodanike tervist ja keskkonda;

| 17. | kutsub komisjoni üles keelustama määrusega (EÜ) nr 1107/2009 (2) kooskõla tagamiseks heakskiitmata pestitsiidide või toimeainete ekspordi Euroopast kolmandatesse riikidesse; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni üles keelustama määrusega (EÜ) nr 1107/2009 (2

| 18. | tuletab ELi institutsioonidele meelde, et Euroopa tuleviku konverentsi raames palusid kodanikud ELi institutsioonidel võtta otsustavaid meetmeid ökoloogilisema ja rohkem kliimale orienteeritud põllumajanduse edendamiseks ja tagamiseks; |
| --- | --- |

18.

tuletab ELi institutsioonidele meelde, et Euroopa tuleviku konverentsi raames palusid kodanikud ELi institutsioonidel võtta otsustavaid meetmeid ökoloogilisema ja rohkem kliimale orienteeritud põllumajanduse edendamiseks ja tagamiseks;

| 19. | tuletab meelde rolli, mida täidavad Euroopa piirkonnad ja kohalikud omavalitsused Euroopa rohelise kokkuleppe rakendamisel, eelkõige nende rolli kaudu ÜPP rakendamisel ja järelevalves; |
| --- | --- |

19.

tuletab meelde rolli, mida täidavad Euroopa piirkonnad ja kohalikud omavalitsused Euroopa rohelise kokkuleppe rakendamisel, eelkõige nende rolli kaudu ÜPP rakendamisel ja järelevalves;

| 20. | kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles teavitama oma kaaskodanikke pestitsiidide kasutamise ohtudest; |
| --- | --- |

20.

kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles teavitama oma kaaskodanikke pestitsiidide kasutamise ohtudest;

| 21. | kutsub üles keelustama kõige ohtlikumate keemiliste taimekaitsevahendite müügi mitteäriklientidele; |
| --- | --- |

21.

kutsub üles keelustama kõige ohtlikumate keemiliste taimekaitsevahendite müügi mitteäriklientidele;

| 22. | kutsub üles keelustama mitteäriklientidele keemiliste taimekaitsevahendite kasutamise; |
| --- | --- |

22.

kutsub üles keelustama mitteäriklientidele keemiliste taimekaitsevahendite kasutamise;

| 23. | rõhutab Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste õigust oma territooriumil planeeringuid muuta, järgides samas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

23.

rõhutab Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste õigust oma territooriumil planeeringuid muuta, järgides samas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet.

Brüssel, 15. märts 2023

Euroopa Regioonide Komitee president

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta direktiiv 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta (EÜT L 197, 21.7.2001, lk 30).

24

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta direktiiv 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta (EÜT L 197, 21.7.2001, lk 30).

24

(33)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

33

(34)  Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

34

(33)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

33

(34)  Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

34

(47)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta direktiiv (EL) 2020/2184 olmevee kvaliteedi kohta (ELT L 435, 23.12.2020, lk 1).

47

(47)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta direktiiv (EL) 2020/2184 olmevee kvaliteedi kohta (ELT L 435, 23.12.2020, lk 1).

47

(1)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (COM(2020) 381 final).

1

(1)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (COM(2020) 381 final).

1

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrus (EL) 2021/2116, mis käsitleb ühise põllumajanduspoliitika rahastamist, haldamist ja seiret ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1306/2013 (ELT L 435, 6.12.2021, lk 187).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

2

---

| 30.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 188/70 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 188/70

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Asbesti käsitleva direktiivi muutmine“

(2023/C 188/07)

| Raportöör: | Hanna ZDANOWSKA (PL/EPP), Łodźi linnapea |
| --- | --- |
| Viitedokument: | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/148/EÜ töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl“
  COM(2022) 489 final |

Raportöör:

Hanna ZDANOWSKA (PL/EPP), Łodźi linnapea

Viitedokument:

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/148/EÜ töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl“

COM(2022) 489 final

I.   MUUDATUSETTEPANEKUTE SOOVITUSED

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 3

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Asbest on väga ohtlik kantserogeenne aine, mis endiselt mõjutab erinevaid majandussektoreid, nagu ehitus ja renoveerimine, maavarade kaevandamine, jäätmekäitlus ja tuletõrje, kus töötajatel on suur oht sellega kokku puutuda. Asbestikiud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 65 kohaselt klassifitseeritud 1A kategooria kantserogeenideks. Sissehingamisel võivad õhu kaudu levivad asbestikiud põhjustada raskeid haigusi, nagu mesotelioom ja kopsuvähk, ning esimesed haigusnähud võivad ilmneda alles siis, kui kokkupuutest asbestiga on möödunud keskmiselt 30 aastat, ja lõppeda tööga seotud surmaga. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(3)

Asbest on väga ohtlik kantserogeenne aine, mis endiselt mõjutab erinevaid majandussektoreid, nagu ehitus ja renoveerimine, maavarade kaevandamine, jäätmekäitlus ja tuletõrje, kus töötajatel on suur oht sellega kokku puutuda. Asbestikiud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 65 kohaselt klassifitseeritud 1A kategooria kantserogeenideks. Sissehingamisel võivad õhu kaudu levivad asbestikiud põhjustada raskeid haigusi, nagu mesotelioom ja kopsuvähk, ning esimesed haigusnähud võivad ilmneda alles siis, kui kokkupuutest asbestiga on möödunud keskmiselt 30 aastat, ja lõppeda tööga seotud surmaga.

| (3) | Asbest on väga ohtlik kantserogeenne aine, mis endiselt mõjutab erinevaid majandussektoreid, nagu ehitus ja renoveerimine, maavarade kaevandamine,
  energiatööstus, keemiatööstus, transport,
  jäätmekäitlus ja tuletõrje, kus töötajatel on suur oht sellega kokku puutuda. Asbestikiud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 65 kohaselt klassifitseeritud 1A kategooria kantserogeenideks. Sissehingamisel võivad õhu kaudu levivad asbestikiud põhjustada raskeid haigusi, nagu mesotelioom ja kopsuvähk, ning esimesed haigusnähud võivad ilmneda alles siis, kui kokkupuutest asbestiga on möödunud keskmiselt 30 aastat, ja lõppeda tööga seotud surmaga. |
| --- | --- |

(3)

Asbest on väga ohtlik kantserogeenne aine, mis endiselt mõjutab erinevaid majandussektoreid, nagu ehitus ja renoveerimine, maavarade kaevandamine,
  energiatööstus, keemiatööstus, transport,
  jäätmekäitlus ja tuletõrje, kus töötajatel on suur oht sellega kokku puutuda. Asbestikiud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 65 kohaselt klassifitseeritud 1A kategooria kantserogeenideks. Sissehingamisel võivad õhu kaudu levivad asbestikiud põhjustada raskeid haigusi, nagu mesotelioom ja kopsuvähk, ning esimesed haigusnähud võivad ilmneda alles siis, kui kokkupuutest asbestiga on möödunud keskmiselt 30 aastat, ja lõppeda tööga seotud surmaga.

Motivatsioon

Loetellu lisatakse sektorid, kus asbest on olnud sageli kasutusel ning võib ohustada töötajate ja elanike tervist.

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 5

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Euroopa vähktõvevastase võitluse kavas (1) toetatakse vajadust võtta meetmeid töötajate kaitsmiseks kantserogeensete ainete eest. Asbestiga kokku puutuvate töötajate parem kaitse on oluline ka rohepöörde ja Euroopa rohelise kokkuleppe rakendamise, sealhulgas eelkõige Euroopa renoveerimislaine (2) kontekstis. Õiglaste töötingimuste, eelkõige direktiivi 2009/148/EÜ läbivaatamise tähtsust rõhutati ka kodanike poolt Euroopa tuleviku konverentsi (3) raames esitatud soovitustes. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(5)

Euroopa vähktõvevastase võitluse kavas (1) toetatakse vajadust võtta meetmeid töötajate kaitsmiseks kantserogeensete ainete eest. Asbestiga kokku puutuvate töötajate parem kaitse on oluline ka rohepöörde ja Euroopa rohelise kokkuleppe rakendamise, sealhulgas eelkõige Euroopa renoveerimislaine (2) kontekstis. Õiglaste töötingimuste, eelkõige direktiivi 2009/148/EÜ läbivaatamise tähtsust rõhutati ka kodanike poolt Euroopa tuleviku konverentsi (3) raames esitatud soovitustes.

| (5) | Euroopa vähktõvevastase võitluse kavas (1) toetatakse vajadust võtta meetmeid töötajate kaitsmiseks kantserogeensete ainete eest. Asbestiga kokku puutuvate töötajate
  ning kolmandate isikute kutsealase tegevuse tagajärjel iseäranis uuendamis-, renoveerimis-, demonteerimis- ja lammutuspaikades või asbesti ladestuspaikades asbestiga otse ja kaudselt kokkupuutuvate inimeste
  parem kaitse on oluline ka rohepöörde ja Euroopa rohelise kokkuleppe rakendamise, sealhulgas eelkõige Euroopa renoveerimislaine (2) kontekstis. Õiglaste töötingimuste, eelkõige direktiivi 2009/148/EÜ läbivaatamise tähtsust rõhutati ka kodanike poolt Euroopa tuleviku konverentsi (3) raames esitatud soovitustes. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa vähktõvevastase võitluse kavas (1) toetatakse vajadust võtta meetmeid töötajate kaitsmiseks kantserogeensete ainete eest. Asbestiga kokku puutuvate töötajate
  ning kolmandate isikute kutsealase tegevuse tagajärjel iseäranis uuendamis-, renoveerimis-, demonteerimis- ja lammutuspaikades või asbesti ladestuspaikades asbestiga otse ja kaudselt kokkupuutuvate inimeste
  parem kaitse on oluline ka rohepöörde ja Euroopa rohelise kokkuleppe rakendamise, sealhulgas eelkõige Euroopa renoveerimislaine (2) kontekstis. Õiglaste töötingimuste, eelkõige direktiivi 2009/148/EÜ läbivaatamise tähtsust rõhutati ka kodanike poolt Euroopa tuleviku konverentsi (3) raames esitatud soovitustes.

Motivatsioon

Kõigi soovitud rohepöörde ja ELi eesmärgi tõttu suurendada renoveerimislaine raames hoonete renoveerimise määra võib samal ajal suureneda mitte ainult ehitustöötajate, vaid ka töödes mitteosalevate inimeste (naaberhoonete elanikud, lähedalviibijad) kokkupuude asbestiga.

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 8

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Käesolevas direktiivis tuleks sätestada muudetud piirnorm, võttes arvesse kättesaadavat teavet, sealhulgas viimaseid teaduslikke tõendeid ja tehnilisi andmeid, ning see peaks põhinema sotsiaal-majandusliku mõju põhjalikul hindamisel ning tööalase kokkupuute mõõtmise protokollide ja meetodite kättesaadavusel. See teave peaks põhinema määrusega (EÜ) nr 1907/2006 asutatud Euroopa Kemikaaliameti riskihindamise komitee ning nõukogu 22. juuli 2003. aasta otsusega (1) loodud tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee
  arvamustel
  . |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(8)

Käesolevas direktiivis tuleks sätestada muudetud piirnorm, võttes arvesse kättesaadavat teavet, sealhulgas viimaseid teaduslikke tõendeid ja tehnilisi andmeid, ning see peaks põhinema sotsiaal-majandusliku mõju põhjalikul hindamisel ning tööalase kokkupuute mõõtmise protokollide ja meetodite kättesaadavusel. See teave peaks põhinema määrusega (EÜ) nr 1907/2006 asutatud Euroopa Kemikaaliameti riskihindamise komitee ning nõukogu 22. juuli 2003. aasta otsusega (1) loodud tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee
  arvamustel
  .

| (8) | Käesolevas direktiivis tuleks sätestada muudetud piirnorm, võttes arvesse kättesaadavat teavet, sealhulgas viimaseid teaduslikke tõendeid ja tehnilisi andmeid, ning see peaks põhinema sotsiaal-majandusliku mõju põhjalikul hindamisel ning tööalase kokkupuute mõõtmise protokollide ja meetodite kättesaadavusel. See teave peaks põhinema määrusega (EÜ) nr 1907/2006 asutatud Euroopa Kemikaaliameti riskihindamise komitee ning nõukogu 22. juuli 2003. aasta otsusega (1) loodud tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee
  arvamustes esitatud erinevatel võimalustel
  . |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas direktiivis tuleks sätestada muudetud piirnorm, võttes arvesse kättesaadavat teavet, sealhulgas viimaseid teaduslikke tõendeid ja tehnilisi andmeid, ning see peaks põhinema sotsiaal-majandusliku mõju põhjalikul hindamisel ning tööalase kokkupuute mõõtmise protokollide ja meetodite kättesaadavusel. See teave peaks põhinema määrusega (EÜ) nr 1907/2006 asutatud Euroopa Kemikaaliameti riskihindamise komitee ning nõukogu 22. juuli 2003. aasta otsusega (1) loodud tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee
  arvamustes esitatud erinevatel võimalustel
  .

Motivatsioon

Eespool nimetatud organite arvamustes on esitatud erinevaid võimalusi seoses asbestiga tööalase kokkupuute piirnormidega ning kokkupuute ja riski suhtega.

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 9

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Võttes arvesse asjakohaseid teaduslikke eksperditeadmisi ja tasakaalustatud lähenemist, millega tagatakse töötajate piisav kaitse liidu tasandil
  ning välditakse asjaomaste ettevõtjate (sealhulgas VKEde) sattumist ebaproportsionaalselt ebasoodsasse majanduslikku olukorda ja nende täiendavat koormamist
  , tuleks kehtestada tööalase kokkupuute piirnorm 0,01 kiudu/cm3, mis on mõõdetud kaheksatunnise vaatlusperioodi kaalutud keskmisena. Seda tasakaalustatud lähenemisviisi toetab rahvatervise eesmärk, mille siht on asbesti ohutu kõrvaldamine. Uue tööalase kokkupuute piirnormi väljatöötamisel võeti arvesse ka majanduslikke ja tehnilisi kaalutlusi, mis võimaldaksid asbesti tõhusalt kõrvaldada. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(9)

Võttes arvesse asjakohaseid teaduslikke eksperditeadmisi ja tasakaalustatud lähenemist, millega tagatakse töötajate piisav kaitse liidu tasandil
  ning välditakse asjaomaste ettevõtjate (sealhulgas VKEde) sattumist ebaproportsionaalselt ebasoodsasse majanduslikku olukorda ja nende täiendavat koormamist
  , tuleks kehtestada tööalase kokkupuute piirnorm 0,01 kiudu/cm3, mis on mõõdetud kaheksatunnise vaatlusperioodi kaalutud keskmisena. Seda tasakaalustatud lähenemisviisi toetab rahvatervise eesmärk, mille siht on asbesti ohutu kõrvaldamine. Uue tööalase kokkupuute piirnormi väljatöötamisel võeti arvesse ka majanduslikke ja tehnilisi kaalutlusi, mis võimaldaksid asbesti tõhusalt kõrvaldada.

| (9) | Võttes arvesse asjakohaseid teaduslikke eksperditeadmisi ja tasakaalustatud lähenemist, millega tagatakse töötajate piisav kaitse liidu tasandil, ning
  võttes arvesse mõnes ELi liikmesriigis juba rakendatavaid meetmeid, mis kinnitavad uue tööalase kokkupuute piirnormi kohaldamise teostatavust
  , tuleks kehtestada tööalase kokkupuute piirnorm 0,01 kiudu/cm3, mis on mõõdetud kaheksatunnise vaatlusperioodi kaalutud keskmisena
  , ning kolme aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist tuleb hakata kohaldama tööalase kokkupuute piirnormi 0,002 kiudu/cm3

  . Seda tasakaalustatud lähenemisviisi toetab rahvatervise eesmärk, mille siht on asbesti ohutu kõrvaldamine. Uue tööalase kokkupuute piirnormi
  järkjärgulise vähendamise
  väljatöötamisel võeti arvesse ka majanduslikke ja tehnilisi kaalutlusi, mis võimaldaksid asbesti tõhusalt kõrvaldada. |
| --- | --- |

(9)

Võttes arvesse asjakohaseid teaduslikke eksperditeadmisi ja tasakaalustatud lähenemist, millega tagatakse töötajate piisav kaitse liidu tasandil, ning
  võttes arvesse mõnes ELi liikmesriigis juba rakendatavaid meetmeid, mis kinnitavad uue tööalase kokkupuute piirnormi kohaldamise teostatavust
  , tuleks kehtestada tööalase kokkupuute piirnorm 0,01 kiudu/cm3, mis on mõõdetud kaheksatunnise vaatlusperioodi kaalutud keskmisena
  , ning kolme aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist tuleb hakata kohaldama tööalase kokkupuute piirnormi 0,002 kiudu/cm3

  . Seda tasakaalustatud lähenemisviisi toetab rahvatervise eesmärk, mille siht on asbesti ohutu kõrvaldamine. Uue tööalase kokkupuute piirnormi
  järkjärgulise vähendamise
  väljatöötamisel võeti arvesse ka majanduslikke ja tehnilisi kaalutlusi, mis võimaldaksid asbesti tõhusalt kõrvaldada.

Motivatsioon

Madalmaades kehtib alates 2016. aastast riiklik asbestiga tööalase kokkupuute piirnorm 0,002 kiudu/cm3 (mõõdetud skaneeriva elektronmikroskoopia (SEM)/energiat hajutava röntgenspektroskoopia analüüsi (EDXA) abil). See siduv piirnorm põhineb Madalmaade tervishoiunõukogu 2010. aasta aruandel, mis on Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) peamine allikas oma kokkupuute ja riski suhte tuletamiseks.

Muudatusettepanek 5

Põhjendus 11

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Kuigi optilise
  mikroskoopia abil ei saa loendada väikseimaid tervisele kahjulikke kiude
  , on see praegu kõige sagedamini kasutatav meetod asbestisisalduse korrapärasel mõõtmisel. Kuna
  faasikontrastmikroskoobiga
  on
  võimalik mõõta tööalase kokkupuute piirnormi 0,01 kiudu/cm3

  , ei ole muudetud tööalase kokkupuute piirnormi rakendamiseks vaja üleminekuperioodi
  . Kooskõlas tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee arvamusega tuleks
  kasutada tänapäevasemat ja tundlikumat elektronmikroskoopial põhinevat metoodikat
  , võttes samal ajal arvesse, et on vaja
  piisavat kohanemisaega
  ja elektronmikroskoopia eri meetodite suuremat ühtlustamist ELi tasandil. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(11)

Kuigi optilise
  mikroskoopia abil ei saa loendada väikseimaid tervisele kahjulikke kiude
  , on see praegu kõige sagedamini kasutatav meetod asbestisisalduse korrapärasel mõõtmisel. Kuna
  faasikontrastmikroskoobiga
  on
  võimalik mõõta tööalase kokkupuute piirnormi 0,01 kiudu/cm3

  , ei ole muudetud tööalase kokkupuute piirnormi rakendamiseks vaja üleminekuperioodi
  . Kooskõlas tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee arvamusega tuleks
  kasutada tänapäevasemat ja tundlikumat elektronmikroskoopial põhinevat metoodikat
  , võttes samal ajal arvesse, et on vaja
  piisavat kohanemisaega
  ja elektronmikroskoopia eri meetodite suuremat ühtlustamist ELi tasandil.

| (11) | Optilise
  mikroskoopia abil ei saa loendada väikseimaid tervisele kahjulikke kiude
  ja
  faasikontrastmikroskoobiga
  ei ole
  võimalik mõõta tööalase kokkupuute piirnormi
  , mis on madalam kui
  0,01 kiudu/cm3. Kooskõlas tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee arvamusega tuleks
  järk-järgult kasutusele võtta tänapäevasem ja tundlikum elektronmikroskoopial põhinev metoodika
  , võttes samal ajal arvesse, et on vaja kohanemist ja elektronmikroskoopia eri meetodite suuremat ühtlustamist ELi tasandil. |
| --- | --- |

(11)

Optilise
  mikroskoopia abil ei saa loendada väikseimaid tervisele kahjulikke kiude
  ja
  faasikontrastmikroskoobiga
  ei ole
  võimalik mõõta tööalase kokkupuute piirnormi
  , mis on madalam kui
  0,01 kiudu/cm3. Kooskõlas tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee arvamusega tuleks
  järk-järgult kasutusele võtta tänapäevasem ja tundlikum elektronmikroskoopial põhinev metoodika
  , võttes samal ajal arvesse, et on vaja kohanemist ja elektronmikroskoopia eri meetodite suuremat ühtlustamist ELi tasandil.

Motivatsioon

Vastavalt riskihindamise komitee 21. juuni 2021. aasta arvamusele asbestiga tööalase kokkupuute piirnormide teadusliku hindamise kohta töökeskkonnas ei peeta faasikontrastmikroskoopi enam tehnika tasemele vastavaks töökeskkonnas asbesti mõõtmise meetodiks.

Muudatusettepanek 6

Põhjendus 14 (uus)

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (14a) | Liikmesriike kutsutakse üles ühtlustama asbestiga seotud haiguste tuvastamise riiklikke standardeid ja menetlusi ning looma asbestiga seotud haiguste registri. Oluline on kehtestada kõigi töötajate jaoks, kes töötavad või on töötanud sektorites, kus on oht asbestiga kokku puutuda, ning nende pereliikmete ja teiste selle keskkonnaga kokkupuutuvate inimeste jaoks spetsiaalne süsteem asbestist tingitud haiguste raviks. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(14a)

Liikmesriike kutsutakse üles ühtlustama asbestiga seotud haiguste tuvastamise riiklikke standardeid ja menetlusi ning looma asbestiga seotud haiguste registri. Oluline on kehtestada kõigi töötajate jaoks, kes töötavad või on töötanud sektorites, kus on oht asbestiga kokku puutuda, ning nende pereliikmete ja teiste selle keskkonnaga kokkupuutuvate inimeste jaoks spetsiaalne süsteem asbestist tingitud haiguste raviks.

Motivatsioon

Praegu peetakse arvestust ainult asbestiga seotud kutsehaiguste üle – kuna puudub põhjalik ja võrreldav teave liikmesriikidelt, ei ole võimalik usaldusväärselt prognoosida suremust, mille on põhjustanud näiteks pleura mesotelioom, ega nõuetekohaselt hinnata asbestiga seotud riske. See suurendab ka riiklike hüvitussüsteemide erinevusi. Seepärast on oluline täiendada asbesti käsitlevat tervisepoliitikat, pidades asbestiga seotud haiguste registrit (enamasti põhineb teave asbestiga seotud haiguste arvu kohta asbestiga seotud kutsehaigustel).

Muudatusettepanek 7

Põhjendus 16 (uus)

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16a) | Kuna asbestiga seotud haigustel on pikk latentsusaeg ja teadlikkus asbestiga kokkupuutest tulenevatest ohtudest on väike, korraldab Euroopa Komisjon koos liikmesriikidega kohe pärast direktiivi jõustumist korrapäraseid, intensiivseid ja sihipäraseid teavitus- ja koolituskampaaniaid asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude ja asjakohaste kaitsevormide kohta. Nende meetmete sihtrühm peaksid olema







  — | töötajad ja nende perekonnad; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(16a)

—

töötajad ja nende perekonnad;

| — | tööandjad; |
| --- | --- |

—

tööandjad;

| — | hoonete omanikud ja haldajad; |
| --- | --- |

—

hoonete omanikud ja haldajad;

| — | kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused; |
| --- | --- |

—

kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused;

| — | nende piirkondade elanikud, kus on ülekaalus vanad hooned; |
| --- | --- |

—

nende piirkondade elanikud, kus on ülekaalus vanad hooned;

| — | tervishoiuteenistused, et suurendada radioloogide ja üldarstide teadlikkust ja oskusi asbestiga seotud haiguste äratundmisel ja ravimisel. |
| --- | --- |

—

tervishoiuteenistused, et suurendada radioloogide ja üldarstide teadlikkust ja oskusi asbestiga seotud haiguste äratundmisel ja ravimisel.

Motivatsioon

Kuigi asbest keelustati ELis 2005. aastal ja asbestiga seotud ohud tunduvad olevat üldiselt teada, on nii töötajatel kui ka tööandjatel (eriti ehitussektoris) ja elanikel endil ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste või elamukooperatiivide/-ühistute töötajatel praktikas vähe sellekohaseid teadmisi.

Muudatusettepanek 8

Artikli 1 lõige 4

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4) | Artikli 7 lõike 6 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Asbestikiude loendatakse faasikontrastmikroskoobi (PCM) abil Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) 1997. aastal soovitatud meetodil (*1)

  või võimaluse korral muul meetodil, mis annab samaväärseid või paremaid tulemusi, näiteks elektronmikroskoopial põhinev meetod.“ |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

4)

Artikli 7 lõike 6 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Asbestikiude loendatakse faasikontrastmikroskoobi (PCM) abil Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) 1997. aastal soovitatud meetodil (*1)

  või võimaluse korral muul meetodil, mis annab samaväärseid või paremaid tulemusi, näiteks elektronmikroskoopial põhinev meetod.“

| 4) | Artikli 7 lõike 6 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Asbestikiude loendatakse
  üleminekuperioodil
  faasikontrastmikroskoobi (PCM) abil Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) 1997. aastal soovitatud meetodil (*2),
  samas kui tööalase kokkupuute piirnormi 0,002 kiudu/cm3 kehtestamisel tuleb kasutada elektronmikroskoopial põhinevat meetodit.“ |
| --- | --- |

4)

Artikli 7 lõike 6 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Asbestikiude loendatakse
  üleminekuperioodil
  faasikontrastmikroskoobi (PCM) abil Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) 1997. aastal soovitatud meetodil (*2),
  samas kui tööalase kokkupuute piirnormi 0,002 kiudu/cm3 kehtestamisel tuleb kasutada elektronmikroskoopial põhinevat meetodit.“

Motivatsioon

Kuna optilise mikroskoopia abil ei saa faasikontrastmikroskoobiga mõõta tööalase kokkupuute piirnormi, mis on madalam kui 0,01 kiudu/cm3, tuleks kooskõlas tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee arvamusega kasutada tänapäevasemat ja tundlikumat elektronmikroskoopial põhinevat metoodikat.

Muudatusettepanek 9

Artikli 1 punkt 4a (uus)

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a
  ) | Artiklisse 7 lisatakse uus lõige 7:




  „7.
     
  Arvestades asbestikiudude uurimiseks kasutatavate kvaliteetsete laboriseadmete maksumust, soovitab komitee luua suuremates linnakeskustes sertifitseerimiskeskused, mis tegutsevad sidusrühmade ülesandel ja järelevalve eesmärgil. Asbestianalüüse tegevad laborid peavad olema akrediteeritud vastavalt katselaborite suhtes kohaldatavale kvaliteedijuhtimissüsteemi standardile.“ |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

4a
  )

„7.
     
  Arvestades asbestikiudude uurimiseks kasutatavate kvaliteetsete laboriseadmete maksumust, soovitab komitee luua suuremates linnakeskustes sertifitseerimiskeskused, mis tegutsevad sidusrühmade ülesandel ja järelevalve eesmärgil. Asbestianalüüse tegevad laborid peavad olema akrediteeritud vastavalt katselaborite suhtes kohaldatavale kvaliteedijuhtimissüsteemi standardile.“

Motivatsioon

Motivatsioon

Tuleb tagada selliste sertifitseeritud laborite toimimine (ja kaasrahastamine), mis on varustatud asjakohaste seadmetega proovide testimiseks. Lisaks teadusuuringute usaldusväärsuse tagamisele vähendab see tööandjate finantskoormust. Laborite akrediteerimine vastavalt kvaliteedijuhtimissüsteemi standardile tagab nende pädevuse teha usaldusväärseid analüüse. Samuti tagab see laboratooriumide ühetaolise kontrollimise kõigis ELi riikides.

Muudatusettepanek 10

Muudatusettepanek 10

Artikli 1 lõige 5

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5) | Artikkel 8 asendatakse järgmisega:


  „Artikkel 8

  Tööandjad tagavad, et mitte ükski töötaja ei puutu kokku õhuga, mis sisaldab asbesti rohkem kui 0,01 kiudu cm3 kohta, mis on mõõdetud kaheksatunnise vaatlusperioodi kaalutud keskmisena.“ |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

5)

Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

Tööandjad tagavad, et mitte ükski töötaja ei puutu kokku õhuga, mis sisaldab asbesti rohkem kui 0,01 kiudu cm3 kohta, mis on mõõdetud kaheksatunnise vaatlusperioodi kaalutud keskmisena.“

| 5) | Artikkel 8 asendatakse järgmisega:


  „Artikkel 8

  Tööandjad tagavad, et mitte ükski töötaja ei puutu kokku õhuga, mis sisaldab asbesti rohkem kui 0,01 kiudu cm3 kohta, mis on mõõdetud kaheksatunnise vaatlusperioodi kaalutud keskmisena
  , ning kolme aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist tuleb hakata kohaldama tööalase kokkupuute piirnormi 0,002 kiudu/cm3

  .“ |
| --- | --- |

5)

Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

Tööandjad tagavad, et mitte ükski töötaja ei puutu kokku õhuga, mis sisaldab asbesti rohkem kui 0,01 kiudu cm3 kohta, mis on mõõdetud kaheksatunnise vaatlusperioodi kaalutud keskmisena
  , ning kolme aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist tuleb hakata kohaldama tööalase kokkupuute piirnormi 0,002 kiudu/cm3

  .“

Motivatsioon

Motivatsioon

Muutes siduvat piirnormi kahes etapis, võetakse arvesse vajadust üleminekuaja järele. Lisaks kohaldatakse rangemat tööalase kokkupuute piirnormi Madalmaades alates 2016. aastast ja see põhineb Madalmaade tervishoiunõukogu 2010. aasta aruandel, mis on Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) peamine allikas oma kokkupuute ja riski suhte tuletamiseks.

Muudatusettepanek 11

Muudatusettepanek 11

Artikli 1 punkt 6a (uus)

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a) | Artikkel 15 asendatakse järgmisega:




  „Artikkel 15




  Enne lammutamist või asbesti kõrvaldamist peavad ettevõtjad tõestama enda ja oma töötajate ametlikult kinnitatud pädevust selles valdkonnas (seotud ka korrapärase koolitusega). Pädevus määratakse kindlaks kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja/või tavadega ning kooskõlas ELi suunistega, mille töötab välja Euroopa Komisjon koostöös kolmepoolse tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomiteega.“ |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

6a)

6a)

Artikkel 15 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 15

Enne lammutamist või asbesti kõrvaldamist peavad ettevõtjad tõestama enda ja oma töötajate ametlikult kinnitatud pädevust selles valdkonnas (seotud ka korrapärase koolitusega). Pädevus määratakse kindlaks kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja/või tavadega ning kooskõlas ELi suunistega, mille töötab välja Euroopa Komisjon koostöös kolmepoolse tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomiteega.“

Motivatsioon

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

II.   POLIITIKASOOVITUSED

POLIITIKASOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | peab tervitatavaks Euroopa Komisjoni tööd direktiivi (töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl) läbivaatamisel, mille eesmärk on muu hulgas hoida ära uus asbestiohvrite laine ja rakendada samal ajal renoveerimislaine kaugeleulatuvaid eesmärke. Samal ajal kutsub komitee üles võtma lisameetmeid, et tõhusalt ja terviklikult ennetada töökeskkonnast põhjustatud vähktõbe; |
| --- | --- |

1.

peab tervitatavaks Euroopa Komisjoni tööd direktiivi (töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl) läbivaatamisel, mille eesmärk on muu hulgas hoida ära uus asbestiohvrite laine ja rakendada samal ajal renoveerimislaine kaugeleulatuvaid eesmärke. Samal ajal kutsub komitee üles võtma lisameetmeid, et tõhusalt ja terviklikult ennetada töökeskkonnast põhjustatud vähktõbe;

| 2. | märgib, et direktiivis käsitletakse asbesti väga killustatud viisil, piiritledes probleemi üksnes töötajate kaitsmisega nende tervist ja ohutust ähvardavate ohtude eest, mis tulenevad asbestiga kokkupuutest töökohal; |
| --- | --- |

2.

märgib, et direktiivis käsitletakse asbesti väga killustatud viisil, piiritledes probleemi üksnes töötajate kaitsmisega nende tervist ja ohutust ähvardavate ohtude eest, mis tulenevad asbestiga kokkupuutest töökohal;

| 3. | juhib tähelepanu järgmisele:






  — | 80 % asbestist kasutati ehitusmaterjalide valmistamiseks, |
| --- | --- | --- |

3.

juhib tähelepanu järgmisele:

—

80 % asbestist kasutati ehitusmaterjalide valmistamiseks,

| — | ammu enne asbesti keelustamist ehitati üle 220 miljoni hoone või rajatise (märkimisväärne kogus neist võib endiselt sisaldada asbesti), |
| --- | --- |

—

ammu enne asbesti keelustamist ehitati üle 220 miljoni hoone või rajatise (märkimisväärne kogus neist võib endiselt sisaldada asbesti),

| — | 78 % ELis töökeskkonnast tulenevaks tunnistatud vähijuhtudest on seotud asbestiga, |
| --- | --- |

—

78 % ELis töökeskkonnast tulenevaks tunnistatud vähijuhtudest on seotud asbestiga,

| — | keskmiselt ilmnevad esimesed haigustunnused 30 aastat pärast kokkupuudet, |
| --- | --- |

—

keskmiselt ilmnevad esimesed haigustunnused 30 aastat pärast kokkupuudet,

| — | asbestikiudude kahjuliku mõjuga puutub praegu kokku hinnanguliselt 4,1–7,3 miljonit töötajat; |
| --- | --- |

—

asbestikiudude kahjuliku mõjuga puutub praegu kokku hinnanguliselt 4,1–7,3 miljonit töötajat;

| 4. | soovitab kaheetapilist lähenemisviisi, mille kohaselt kehtestatakse kolm aastat pärast siduva piirnormi 0,01 kiudu/cm3 kehtestamist ambitsioonikam tööalase kokkupuute piirnorm 0,002 kiudu/cm3. Samuti kutsub komitee üles järk-järgult asendama optilise mikroskoopia täpsema elektronmikroskoopiaga, mis sobib asbesti avastamiseks, kui kohaldatakse tööalase kokkupuute piirnorme, mis on madalamad kui 0,01 kiudu/cm3; |
| --- | --- |

4.

soovitab kaheetapilist lähenemisviisi, mille kohaselt kehtestatakse kolm aastat pärast siduva piirnormi 0,01 kiudu/cm3

3

3

| 5. | märgib murega, et praegune asbesti kõrvaldamise määr ELis ei ole kaugeltki rahuldav ja erineb liikmesriigiti, nagu ka tegevusstrateegiate, inventuuri- ja seiremeetodite ning asbesti kõrvaldamiseks kasutatavate meetodite kohaldamine; |
| --- | --- |

5.

märgib murega, et praegune asbesti kõrvaldamise määr ELis ei ole kaugeltki rahuldav ja erineb liikmesriigiti, nagu ka tegevusstrateegiate, inventuuri- ja seiremeetodite ning asbesti kõrvaldamiseks kasutatavate meetodite kohaldamine;

| 6. | nõuab tungivalt, et Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) või asjakohasel juhul muu Euroopa pädev asutus töötaks välja ühtse lähenemisviisi asbesti sisaldavate toodete avastamiseks. Soovitatav oleks koostada asbesti sisaldada võivate toodete register, et lihtsustada liikmesriikidel nende toodete varajast avastamist. Komitee väljendab samuti heameelt Euroopa Komisjoni ettepaneku üle võtta vastu seadusandlik algatus asbesti kontrollimise, registreerimine ja seire kohta, mille eesmärk on vähendada erinevusi selles valdkonnas võetavate riiklike meetmete vahel. Hoonete puhul asbesti kontrollimise ja registreerimise kohustuse kehtestamine ning asbesti eemaldamise riiklike strateegiate väljatöötamine peaks viima kooskõlastatud ja võrreldava lähenemisviisi rakendamiseni kogu ELis, luues seeläbi ohutuma keskkonna ja tuues kaasa ELi kodanike parema kaitse. Direktiivis tuleks käsitleda ka vajadust kaitsta hädaabiteenistusi (sealhulgas tuletõrjujad, politseinikud, arstid ja päästetöötajad) asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest, luues ajakohase ja juurdepääsetava andmebaasi, mis sisaldab usaldusväärseid andmeid taristu kohta, kus kindlasti või tõenäoliselt leidub asbesti; |
| --- | --- |

6.

nõuab tungivalt, et Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) või asjakohasel juhul muu Euroopa pädev asutus töötaks välja ühtse lähenemisviisi asbesti sisaldavate toodete avastamiseks. Soovitatav oleks koostada asbesti sisaldada võivate toodete register, et lihtsustada liikmesriikidel nende toodete varajast avastamist. Komitee väljendab samuti heameelt Euroopa Komisjoni ettepaneku üle võtta vastu seadusandlik algatus asbesti kontrollimise, registreerimine ja seire kohta, mille eesmärk on vähendada erinevusi selles valdkonnas võetavate riiklike meetmete vahel. Hoonete puhul asbesti kontrollimise ja registreerimise kohustuse kehtestamine ning asbesti eemaldamise riiklike strateegiate väljatöötamine peaks viima kooskõlastatud ja võrreldava lähenemisviisi rakendamiseni kogu ELis, luues seeläbi ohutuma keskkonna ja tuues kaasa ELi kodanike parema kaitse. Direktiivis tuleks käsitleda ka vajadust kaitsta hädaabiteenistusi (sealhulgas tuletõrjujad, politseinikud, arstid ja päästetöötajad) asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest, luues ajakohase ja juurdepääsetava andmebaasi, mis sisaldab usaldusväärseid andmeid taristu kohta, kus kindlasti või tõenäoliselt leidub asbesti;

| 7. | märgib, et direktiivi edukaks osutumiseks peaksid liikmesriigid ja ELi institutsioonid aktiivselt kaasama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi läbivaadatud direktiivi koordineerimise ja rakendamise kõikidesse etappidesse; |
| --- | --- |

7.

märgib, et direktiivi edukaks osutumiseks peaksid liikmesriigid ja ELi institutsioonid aktiivselt kaasama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi läbivaadatud direktiivi koordineerimise ja rakendamise kõikidesse etappidesse;

| 8. | toetab ühise ELi raamistiku kehtestamist, et lihtsustada ELis asbesti tuvastamist ja seejärel ohutut kõrvaldamist hoonetest. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja ühise, süsteemse ja süstemaatilise lähenemisviisi asbestiprobleemiga tegelemiseks (alates inventuurimeetodist, teavitus- ja koolituskampaaniatest, programmidest elanike, töövõtjate ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste toetamiseks asbesti kõrvaldamisel kuni tervisekaitse ja asbesti ladustamise lahendusteni välja) ja innustama seda lähenemisviisi kasutama; |
| --- | --- |

8.

toetab ühise ELi raamistiku kehtestamist, et lihtsustada ELis asbesti tuvastamist ja seejärel ohutut kõrvaldamist hoonetest. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja ühise, süsteemse ja süstemaatilise lähenemisviisi asbestiprobleemiga tegelemiseks (alates inventuurimeetodist, teavitus- ja koolituskampaaniatest, programmidest elanike, töövõtjate ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste toetamiseks asbesti kõrvaldamisel kuni tervisekaitse ja asbesti ladustamise lahendusteni välja) ja innustama seda lähenemisviisi kasutama;

| 9. | märgib murega, et mõnes ELi liikmesriigis on lubatud asbesti sisaldavaid tooteid ise demonteerida. Komitee juhib tähelepanu sellele, et kuna asbestiga tööalase kokkupuutega seotud ohtude vältimiseks on oluline töötajaid koolitada, on vaja Euroopa suuniseid nõutavate oskuste sertifitseerimise kohta, et tagada samade standardite kohaldamine kogu ELis. Seepärast nõuab komitee tungivalt, et töötataks välja Euroopa suunised nende oskuste sertifitseerimise kohta, mida nõutakse töötajatelt asbesti sisaldavate komponentide ohutuks eemaldamiseks; |
| --- | --- |

9.

märgib murega, et mõnes ELi liikmesriigis on lubatud asbesti sisaldavaid tooteid ise demonteerida. Komitee juhib tähelepanu sellele, et kuna asbestiga tööalase kokkupuutega seotud ohtude vältimiseks on oluline töötajaid koolitada, on vaja Euroopa suuniseid nõutavate oskuste sertifitseerimise kohta, et tagada samade standardite kohaldamine kogu ELis. Seepärast nõuab komitee tungivalt, et töötataks välja Euroopa suunised nende oskuste sertifitseerimise kohta, mida nõutakse töötajatelt asbesti sisaldavate komponentide ohutuks eemaldamiseks;

| 10. | kutsub komisjoni üles looma mehhanisme asbesti likvideerimise ohutuks kiirendamiseks. Selleks tuleb suurendada teadlikkust ning pakkuda tõhusate, atraktiivsete ja sihipäraste haridus- ja teabeprogrammide kaudu töötajatele ja elanikele (sealhulgas kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning tervishoiutöötajatele) tõhusamat haridust ja kaitset; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni üles looma mehhanisme asbesti likvideerimise ohutuks kiirendamiseks. Selleks tuleb suurendada teadlikkust ning pakkuda tõhusate, atraktiivsete ja sihipäraste haridus- ja teabeprogrammide kaudu töötajatele ja elanikele (sealhulgas kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning tervishoiutöötajatele) tõhusamat haridust ja kaitset;

| 11. | märgib, et kõigi soovitud rohepöörde ja ELi eesmärgi tõttu suurendada renoveerimislaine raames hoonete renoveerimise määra võib samal ajal suureneda iseäranis ehitustöötajate kokkupuude asbestiga. Seepärast on oluline näha ette lahendused asbesti kõrvaldamise tõhusamaks jälgimiseks ning luua töötajatele, kes töötavad või on töötanud sektorites, kus on kokkupuude asbestiga, spetsiaalne süsteem asbestiga seotud haiguste raviks; |
| --- | --- |

11.

märgib, et kõigi soovitud rohepöörde ja ELi eesmärgi tõttu suurendada renoveerimislaine raames hoonete renoveerimise määra võib samal ajal suureneda iseäranis ehitustöötajate kokkupuude asbestiga. Seepärast on oluline näha ette lahendused asbesti kõrvaldamise tõhusamaks jälgimiseks ning luua töötajatele, kes töötavad või on töötanud sektorites, kus on kokkupuude asbestiga, spetsiaalne süsteem asbestiga seotud haiguste raviks;

| 12. | juhib tähelepanu vajadusele algatada ja rahaliselt toetada teadus- ja arenduskeskuste uuenduslikke tegevusi asbesti ohutuks kõrvaldamiseks, säilitamiseks ja ladustamiseks (nt programmi „Horisont“ raames). Enamikus riikides ladustatakse asbesti endiselt ohtlike jäätmete prügilates või spetsiaalsetes asbestijäätmete hoidlates. Kui suureneb asbesti eemaldamise määr, tähendab see, et ühtlasi suureneb märkimisväärselt selle ohtliku mineraali ladustamisala. Samas soovitab komitee luua võrgustik linnadele ja piirkondadele, mis seisavad silmitsi asbesti probleemi ja selle mõjuga oma territooriumil. Selle eesmärk on arendada koostööd, mis hõlmab tavade vahetamist ja partnerluste loomist ühiste riikidevaheliste teadusprojektide elluviimiseks, mida kaasrahastab Euroopa Liit; |
| --- | --- |

12.

juhib tähelepanu vajadusele algatada ja rahaliselt toetada teadus- ja arenduskeskuste uuenduslikke tegevusi asbesti ohutuks kõrvaldamiseks, säilitamiseks ja ladustamiseks (nt programmi „Horisont“ raames). Enamikus riikides ladustatakse asbesti endiselt ohtlike jäätmete prügilates või spetsiaalsetes asbestijäätmete hoidlates. Kui suureneb asbesti eemaldamise määr, tähendab see, et ühtlasi suureneb märkimisväärselt selle ohtliku mineraali ladustamisala. Samas soovitab komitee luua võrgustik linnadele ja piirkondadele, mis seisavad silmitsi asbesti probleemi ja selle mõjuga oma territooriumil. Selle eesmärk on arendada koostööd, mis hõlmab tavade vahetamist ja partnerluste loomist ühiste riikidevaheliste teadusprojektide elluviimiseks, mida kaasrahastab Euroopa Liit;

| 13. | märgib peamise põhjusena, miks asbesti kõrvaldamise määr nii aeglaselt kasvab, asjaolu, et rahastatakse üksnes asbestitoodete (eelkõige eterniitkatuste) demonteerimist ja kõrvaldamist. Elanikel pole sageli piisavalt raha, et maksta katuse asendamiseks vajalike ehitusmaterjalide ja -teenuste eest, ning seetõttu hoiduvad nad selliste investeeringute tegemisest. Kasutusele tuleb võtta uued toetusmehhanismid ja stiimulid (nt maksuvähendused, toetused); |
| --- | --- |

13.

märgib peamise põhjusena, miks asbesti kõrvaldamise määr nii aeglaselt kasvab, asjaolu, et rahastatakse üksnes asbestitoodete (eelkõige eterniitkatuste) demonteerimist ja kõrvaldamist. Elanikel pole sageli piisavalt raha, et maksta katuse asendamiseks vajalike ehitusmaterjalide ja -teenuste eest, ning seetõttu hoiduvad nad selliste investeeringute tegemisest. Kasutusele tuleb võtta uued toetusmehhanismid ja stiimulid (nt maksuvähendused, toetused);

| 14. | märgib, et kaitsmaks asbestiga kokkupuutuvaid töötajaid ja minimeerimaks asbesti mõju keskkonnale ühineb komitee üleskutsega koostada asbesti eemaldamise Euroopa strateegia, mis tagaks eri poliitikavaldkondade integreeritud lähenemisviisi ning mille raames rakendataks kõigis liikmesriikides süsteemseid ja tõhusaid lahendusi inventuuri, seire, ohutu kõrvaldamise, ladustamise ja hariduse (koolituse) meetodite osas; |
| --- | --- |

14.

märgib, et kaitsmaks asbestiga kokkupuutuvaid töötajaid ja minimeerimaks asbesti mõju keskkonnale ühineb komitee üleskutsega koostada asbesti eemaldamise Euroopa strateegia, mis tagaks eri poliitikavaldkondade integreeritud lähenemisviisi ning mille raames rakendataks kõigis liikmesriikides süsteemseid ja tõhusaid lahendusi inventuuri, seire, ohutu kõrvaldamise, ladustamise ja hariduse (koolituse) meetodite osas;

| 15. | toonitab, et kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele tuleb asbesti ohutu kõrvaldamise kavade elluviimiseks anda otsejuurdepääs Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidele – kohaliku omavalitsuste üksusi ja piirkondi otse rahastamata ei ole tuntavat mõju võimalik saavutada; |
| --- | --- |

15.

toonitab, et kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele tuleb asbesti ohutu kõrvaldamise kavade elluviimiseks anda otsejuurdepääs Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidele – kohaliku omavalitsuste üksusi ja piirkondi otse rahastamata ei ole tuntavat mõju võimalik saavutada;

| 16. | kutsub üles looma rahastamisraamistiku, et eraldada hoonete omanikele (Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide) rahalisi vahendeid ning seega siduda asbesti ohutu kõrvaldamine muude riiklike poliitikameetmete ja programmidega (nt energiatõhusus, elutingimuste parandamine, sotsiaaleluasemed, haiguste ennetamine). |
| --- | --- |

16.

kutsub üles looma rahastamisraamistiku, et eraldada hoonete omanikele (Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide) rahalisi vahendeid ning seega siduda asbesti ohutu kõrvaldamine muude riiklike poliitikameetmete ja programmidega (nt energiatõhusus, elutingimuste parandamine, sotsiaaleluasemed, haiguste ennetamine).

Brüssel, 16. märts 2023

Euroopa Regioonide Komitee president

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/XT/?uri=CELEX%3A52021DC0044

1

(2)  Renoveerimislaine: hoonete renoveerimise määra kahekordistatakse, et kärpida heitkoguseid, hoogustada majanduse taastumist ning vähendada energiaostuvõimetust (COM(2020) 662 final).

2

(3)  Euroopa tuleviku konverents. Aruanne lõpptulemuste kohta (mai 2022) – https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/new-push-european-democracy/conference-future-europe_et

3

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/XT/?uri=CELEX%3A52021DC0044

1

(2)  Renoveerimislaine: hoonete renoveerimise määra kahekordistatakse, et kärpida heitkoguseid, hoogustada majanduse taastumist ning vähendada energiaostuvõimetust (COM(2020) 662 final).

2

(3)  Euroopa tuleviku konverents. Aruanne lõpptulemuste kohta (mai 2022) – https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/new-push-european-democracy/conference-future-europe_et

3

(1)  Nõukogu 22. juuli 2003. aasta otsus tööohutuse ja -tervishoiu nõuandekomitee loomise kohta (ELT C 218, 13.9.2003, lk 1).

1

(1)  Nõukogu 22. juuli 2003. aasta otsus tööohutuse ja -tervishoiu nõuandekomitee loomise kohta (ELT C 218, 13.9.2003, lk 1).

1

(*1)  Õhus sisalduvate kiudude kontsentratsiooni määramine. Soovitatav meetod, milles kasutatakse optilist faasikontrastmikroskoopi (membraanfiltri meetod), WHO, Genf, 1997 (ISBN 92 4 154496 1).“;

*1

(*2)  Õhus sisalduvate kiudude kontsentratsiooni määramine. Soovitatav meetod, milles kasutatakse optilist faasikontrastmikroskoopi (membraanfiltri meetod), WHO, Genf, 1997 (ISBN 92 4 154496 1).“;

*2

---

| 30.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 188/79 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 188/79

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa meediavabaduse määrus“

(2023/C 188/08)

| Raportöör: | Mark SPEICH (DE/EPP), föderaal- ja Euroopa asjade ning rahvusvaheliste suhete ja meedia riigisekretär (Nordrhein-Westfaleni liidumaa) |
| --- | --- |
| Viited: | ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse siseturul meediateenuste ühine raamistik (Euroopa meediavabaduse määrus) ning muudetakse direktiivi 2010/13/EL
  COM(2022) 457 final
  komisjoni soovitus toimetuse sõltumatuse ja omandisuhete läbipaistvuse kaitse sisemeetmete kohta meediasektoris
  C(2022) 6536 final |

Raportöör:

Mark SPEICH (DE/EPP), föderaal- ja Euroopa asjade ning rahvusvaheliste suhete ja meedia riigisekretär (Nordrhein-Westfaleni liidumaa)

Viited:

ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse siseturul meediateenuste ühine raamistik (Euroopa meediavabaduse määrus) ning muudetakse direktiivi 2010/13/EL

COM(2022) 457 final

komisjoni soovitus toimetuse sõltumatuse ja omandisuhete läbipaistvuse kaitse sisemeetmete kohta meediasektoris

C(2022) 6536 final

I.   MUUDATUSETTEPANEKUTE SOOVITUSED

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse siseturul meediateenuste ühine raamistik (Euroopa meediavabaduse määrus) ning muudetakse direktiivi 2010/13/EL

COM(2022) 457 final

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 2

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Meediavabaduse ja mitmekesisuse kaitse on nende teenuste ainulaadse rolli tõttu hästi toimiva meediateenuste siseturu (ehk meedia siseturu) oluline osa. See turg on alates uue sajandi algusest paljuski muutunud ning on üha digitaalsem ja rahvusvahelisem.
  See pakub palju majanduslikke võimalusi, kuid seal on ka mitmeid probleeme.
  Liit peaks aitama meediasektoril neid võimalusi siseturul ära kasutada, kaitstes samal ajal liidu ja selle liikmesriikide ühiseid väärtusi, nagu põhiõiguste kaitse. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(2)

Meediavabaduse ja mitmekesisuse kaitse on nende teenuste ainulaadse rolli tõttu hästi toimiva meediateenuste siseturu (ehk meedia siseturu) oluline osa. See turg on alates uue sajandi algusest paljuski muutunud ning on üha digitaalsem ja rahvusvahelisem.
  See pakub palju majanduslikke võimalusi, kuid seal on ka mitmeid probleeme.
  Liit peaks aitama meediasektoril neid võimalusi siseturul ära kasutada, kaitstes samal ajal liidu ja selle liikmesriikide ühiseid väärtusi, nagu põhiõiguste kaitse.

| (2) | Siseturul tuleb meediateenuste puhul nende ainulaadse rolli tõttu eritähelepanu pöörata meediavabaduse ja meedia mitmekesisuse kaitsele. Siseturg on meediateenuste vallas viimastel aastakümnetel põhjalikult muutunud ning on üha digitaalsem ja rahvusvahelisem.
  See pakub palju majanduslikke võimalusi, kuid seal on ka mitmeid probleeme.
  Liit peaks toetama meediasektorit nende võimaluste kasutamisel siseturul, töötades samal ajal selle nimel, et tagada liidu ja liikmesriikide ühiste väärtuste, nagu põhiõiguste kaitse. |
| --- | --- |

(2)

Siseturul tuleb meediateenuste puhul nende ainulaadse rolli tõttu eritähelepanu pöörata meediavabaduse ja meedia mitmekesisuse kaitsele. Siseturg on meediateenuste vallas viimastel aastakümnetel põhjalikult muutunud ning on üha digitaalsem ja rahvusvahelisem.
  See pakub palju majanduslikke võimalusi, kuid seal on ka mitmeid probleeme.
  Liit peaks toetama meediasektorit nende võimaluste kasutamisel siseturul, töötades samal ajal selle nimel, et tagada liidu ja liikmesriikide ühiste väärtuste, nagu põhiõiguste kaitse.

Motivatsioon

Arvesse tuleb võtta meedia erilist rolli majandusliku ja kultuurilise hüvena ning sellest rollist tulenevaid Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vastavaid pädevusvaldkondi.

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 3

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Digitaalmeediaruumis pääsevad kodanikud ja ettevõtted oma isiklikes seadmetes ligi kohe kättesaadavale meediasisule ja tarbivad seda üha enam piiriüleses keskkonnas. Ülemaailmsed digiplatvormid pakuvad juurdepääsu meediasisule ning nende ärimudelid kipuvad kaotama vaheastmed juurdepääsul meediateenustele ning võimendama polariseerivat sisu ja desinformatsiooni. Need platvormid on ka olulised internetireklaami pakkujad, mistõttu rahalisi vahendeid suunatakse meediasektorist kõrvale, mõjutades selle rahalist jätkusuutlikkust ja seega ka pakutava sisu mitmekesisust. Kuna meediateenused on teadmiste- ja kapitalimahukad, on nende konkurentsivõime säilitamiseks ja siseturul edu saavutamiseks vaja mastaapsust. Seepärast
  on
  eriti oluline võimalus pakkuda teenuseid piiriüleselt ja saada investeeringuid muu hulgas teistest liikmesriikidest või teistes liikmesriikides. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(3)

Digitaalmeediaruumis pääsevad kodanikud ja ettevõtted oma isiklikes seadmetes ligi kohe kättesaadavale meediasisule ja tarbivad seda üha enam piiriüleses keskkonnas. Ülemaailmsed digiplatvormid pakuvad juurdepääsu meediasisule ning nende ärimudelid kipuvad kaotama vaheastmed juurdepääsul meediateenustele ning võimendama polariseerivat sisu ja desinformatsiooni. Need platvormid on ka olulised internetireklaami pakkujad, mistõttu rahalisi vahendeid suunatakse meediasektorist kõrvale, mõjutades selle rahalist jätkusuutlikkust ja seega ka pakutava sisu mitmekesisust. Kuna meediateenused on teadmiste- ja kapitalimahukad, on nende konkurentsivõime säilitamiseks ja siseturul edu saavutamiseks vaja mastaapsust. Seepärast
  on
  eriti oluline võimalus pakkuda teenuseid piiriüleselt ja saada investeeringuid muu hulgas teistest liikmesriikidest või teistes liikmesriikides.

| (3) | Digitaalmeediaruumis pääsevad kodanikud ja ettevõtted oma isiklikes seadmetes ligi kohe kättesaadavale meediasisule ja tarbivad seda üha enam piiriüleses keskkonnas. Ülemaailmsed digiplatvormid
  ja otsingumootorid
  pakuvad juurdepääsu meediasisule ning nende ärimudelid kipuvad kaotama vaheastmed juurdepääsul meediateenustele ning võimendama polariseerivat sisu ja desinformatsiooni. Need platvormid on ka olulised internetireklaami pakkujad, mistõttu rahalisi vahendeid suunatakse meediasektorist kõrvale, mõjutades selle rahalist jätkusuutlikkust ja seega ka pakutava sisu mitmekesisust.
  Meedia sõltumatuse ja mitmekesisuse tagamiseks peavad need turuosalised seega olema asjakohaselt kaasatud.
  Kuna meediateenused on teadmiste- ja kapitalimahukad, on nende konkurentsivõime säilitamiseks ja siseturul edu saavutamiseks vaja mastaapsust. Seepärast
  võib
  eriti oluline
  olla
  võimalus pakkuda teenuseid piiriüleselt ja saada investeeringuid muu hulgas teistest liikmesriikidest või teistes liikmesriikides.


  Samal ajal võib ettevõtete kasv siiski piirata sisu ja pakkumiste mitmekesisust siseturul ning veelgi suurendada survet kohalikele või piirkondlikult aktiivsetele turuosalistele. |
| --- | --- |

(3)

Digitaalmeediaruumis pääsevad kodanikud ja ettevõtted oma isiklikes seadmetes ligi kohe kättesaadavale meediasisule ja tarbivad seda üha enam piiriüleses keskkonnas. Ülemaailmsed digiplatvormid
  ja otsingumootorid
  pakuvad juurdepääsu meediasisule ning nende ärimudelid kipuvad kaotama vaheastmed juurdepääsul meediateenustele ning võimendama polariseerivat sisu ja desinformatsiooni. Need platvormid on ka olulised internetireklaami pakkujad, mistõttu rahalisi vahendeid suunatakse meediasektorist kõrvale, mõjutades selle rahalist jätkusuutlikkust ja seega ka pakutava sisu mitmekesisust.
  Meedia sõltumatuse ja mitmekesisuse tagamiseks peavad need turuosalised seega olema asjakohaselt kaasatud.
  Kuna meediateenused on teadmiste- ja kapitalimahukad, on nende konkurentsivõime säilitamiseks ja siseturul edu saavutamiseks vaja mastaapsust. Seepärast
  võib
  eriti oluline
  olla
  võimalus pakkuda teenuseid piiriüleselt ja saada investeeringuid muu hulgas teistest liikmesriikidest või teistes liikmesriikides.

Samal ajal võib ettevõtete kasv siiski piirata sisu ja pakkumiste mitmekesisust siseturul ning veelgi suurendada survet kohalikele või piirkondlikult aktiivsetele turuosalistele.

Motivatsioon

Arvesse tuleb võtta kõiki asjakohaseid turusuundumusi.

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 4

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Meediateenuste siseturg ei ole aga piisavalt integreeritud. Vaba liikumist siseturul takistavad mitmed riiklikud piirangud.
  Meedia mitmekesisuse ja toimetuste sõltumatusega seotud
  erinevad siseriiklikud õigusnormid ja lähenemisviisid, ebapiisav koostöö
  liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite vahel
  ning avaliku
  ja erasektori majandusressursside läbipaistmatu ja ebaõiglane jaotamine
  raskendavad eelkõige meediaturu osaliste piiriülest tegutsemist ja laienemist ning
  toovad kaasa ebavõrdsed tingimused
  liidus
  . Meediateenuste siseturu terviklikkust võivad kahjustada ka teenuseosutajad, kes tegelevad süsteemselt desinformatsiooniga, muu hulgas infoga manipuleerimise ja sekkumisega, ning kuritarvitavad siseturu vabadusi, teiste seas riigi kontrolli all olevad meediateenuse osutajad, keda rahastavad teatavad kolmandad riigid. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(4)

Meediateenuste siseturg ei ole aga piisavalt integreeritud. Vaba liikumist siseturul takistavad mitmed riiklikud piirangud.
  Meedia mitmekesisuse ja toimetuste sõltumatusega seotud
  erinevad siseriiklikud õigusnormid ja lähenemisviisid, ebapiisav koostöö
  liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite vahel
  ning avaliku
  ja erasektori majandusressursside läbipaistmatu ja ebaõiglane jaotamine
  raskendavad eelkõige meediaturu osaliste piiriülest tegutsemist ja laienemist ning
  toovad kaasa ebavõrdsed tingimused
  liidus
  . Meediateenuste siseturu terviklikkust võivad kahjustada ka teenuseosutajad, kes tegelevad süsteemselt desinformatsiooniga, muu hulgas infoga manipuleerimise ja sekkumisega, ning kuritarvitavad siseturu vabadusi, teiste seas riigi kontrolli all olevad meediateenuse osutajad, keda rahastavad teatavad kolmandad riigid.

| (4) | Meedia mitmekesisuse ja toimetuste sõltumatusega seotud
  toimivates siseriiklikes õigusnormides ja lähenemisviisides võetakse arvesse riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi vajadusi kooskõlas liikmesriikide põhikohustusega võtta asjakohaseid meetmeid meedia mitmekesisuse tagamiseks
  .
  Ühised miinimumstandardid nende meetmete väljatöötamiseks, mis on kehtestatud liikmesriikide kultuurilist suveräänsust austades, edendavad tõenäoliselt siseturgu ja hoiavad ära sobimatud riiklikud piirangud vabale liikumisele siseturul. Sel eesmärgil tuleks parandada ka koostööd
  liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite vahel.
  Avaliku
  ja erasektori majandusressursside läbipaistmatu ja ebaõiglane jaotamine toovad kaasa ebavõrdsed tingimused
  , mis võivad kahjustada konkurentsi ka kirjastussektoris
  . Meediateenuste siseturu terviklikkust võivad kahjustada ka teenuseosutajad, kes tegelevad süsteemselt desinformatsiooniga, muu hulgas infoga manipuleerimise ja sekkumisega, ning kuritarvitavad siseturu vabadusi, teiste seas riigi kontrolli all olevad meediateenuse osutajad, keda rahastavad teatavad kolmandad riigid. |
| --- | --- |

(4)

Meedia mitmekesisuse ja toimetuste sõltumatusega seotud
  toimivates siseriiklikes õigusnormides ja lähenemisviisides võetakse arvesse riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi vajadusi kooskõlas liikmesriikide põhikohustusega võtta asjakohaseid meetmeid meedia mitmekesisuse tagamiseks
  .
  Ühised miinimumstandardid nende meetmete väljatöötamiseks, mis on kehtestatud liikmesriikide kultuurilist suveräänsust austades, edendavad tõenäoliselt siseturgu ja hoiavad ära sobimatud riiklikud piirangud vabale liikumisele siseturul. Sel eesmärgil tuleks parandada ka koostööd
  liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite vahel.
  Avaliku
  ja erasektori majandusressursside läbipaistmatu ja ebaõiglane jaotamine toovad kaasa ebavõrdsed tingimused
  , mis võivad kahjustada konkurentsi ka kirjastussektoris
  . Meediateenuste siseturu terviklikkust võivad kahjustada ka teenuseosutajad, kes tegelevad süsteemselt desinformatsiooniga, muu hulgas infoga manipuleerimise ja sekkumisega, ning kuritarvitavad siseturu vabadusi, teiste seas riigi kontrolli all olevad meediateenuse osutajad, keda rahastavad teatavad kolmandad riigid.

Motivatsioon

Tekstis tuleb järgida pädevusvaldkondade jaotust Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel.

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 5

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Lisaks on mõned liikmesriigid internetis meedia mitmekesisuse ja meediavabadusega seotud probleemide lahendamiseks võtnud reguleerivaid meetmeid ja teised liikmesriigid võivad seda samuti teha ning sellega kaasneb oht, et siseturul vaba liikumise suhtes kohaldatavad riiklikud lähenemisviisid ja piirangud muutuvad veel erinevamaks. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(5)

Lisaks on mõned liikmesriigid internetis meedia mitmekesisuse ja meediavabadusega seotud probleemide lahendamiseks võtnud reguleerivaid meetmeid ja teised liikmesriigid võivad seda samuti teha ning sellega kaasneb oht, et siseturul vaba liikumise suhtes kohaldatavad riiklikud lähenemisviisid ja piirangud muutuvad veel erinevamaks.

Motivatsioon

Tundub ebasobiv käsitleda siseturu takistusena meetmeid, mis on võetud kooskõlas riikliku vastutuse ja pädevusega kaitsta meedia mitmekesisust.

Muudatusettepanek 5

Põhjendus 6

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Meediateenuste saajatel (füüsilised isikud, kes on liikmesriikide kodanikud või kellele on liidu õigusega antud õigused, ning liidus asutatud juriidilised isikud) peaks liidus olema tegelik vabadus saada siseturul vabu ja mitmekesiseid meediateenuseid. Meediateenuste piiriülese liikumise edendamisel tuleks siseturul tagada teenusesaajate kaitse miinimumtase. See oleks kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikli 11 kohase õigusega saada ja edastada teavet. Seepärast on vaja ühtlustada meediateenustega seotud siseriiklike õigusnormide teatavaid aspekte. Euroopa tuleviku konverentsi lõpparuandes kutsusid kodanikud ELi üles veelgi edendama meedia sõltumatust ja mitmekesisust, eelkõige õigusaktiga, mis käsitleks kogu ELi hõlmavate miinimumstandardite abil meedia sõltumatust ähvardavaid ohte. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(6)

Meediateenuste saajatel (füüsilised isikud, kes on liikmesriikide kodanikud või kellele on liidu õigusega antud õigused, ning liidus asutatud juriidilised isikud) peaks liidus olema tegelik vabadus saada siseturul vabu ja mitmekesiseid meediateenuseid. Meediateenuste piiriülese liikumise edendamisel tuleks siseturul tagada teenusesaajate kaitse miinimumtase. See oleks kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikli 11 kohase õigusega saada ja edastada teavet. Seepärast on vaja ühtlustada meediateenustega seotud siseriiklike õigusnormide teatavaid aspekte. Euroopa tuleviku konverentsi lõpparuandes kutsusid kodanikud ELi üles veelgi edendama meedia sõltumatust ja mitmekesisust, eelkõige õigusaktiga, mis käsitleks kogu ELi hõlmavate miinimumstandardite abil meedia sõltumatust ähvardavaid ohte.

Motivatsioon

Määruses tuleks keskenduda Euroopa Liidu pädevusele.

Muudatusettepanek 6

Põhjendus 7

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Käesoleva määruse kohaldamisel peaks meediateenuse määratlus piirduma aluslepingus määratletud teenustega ja peaks seetõttu hõlmama kõiki majandustegevuse vorme. Sellest määratlusest peaks välja jääma kasutajate loodud sisu, mis on üles laaditud digiplatvormile, välja arvatud juhul, kui see kujutab endast tavaliselt (kas rahalise või muud laadi) tasu eest pakutavat kutsealast tegevust. Samuti peaks välja jääma puhtalt erakirjavahetus, näiteks e-kirjad, samuti kõik teenused, mille põhieesmärk ei ole audiovisuaalsete või audiosaadete või ajakirjandusväljaannete pakkumine, mis tähendab, et see sisu on üksnes teenusega seotud kõrvaline, mitte selle peamine eesmärk – näiteks reklaam või teave toote või teenuse kohta, mida pakuvad veebisaidid, kus meediateenuseid ei pakuta. Meediateenuse määratlus peaks hõlmama eelkõige tele- ja raadiosaateid, tellitavaid audiovisuaalmeedia teenuseid, taskuhäälingut ning ajakirjandusväljaandeid. Määratluse kohaldamisalast tuleks välja jätta organisatsioonide teabevahetus ning avalik-õiguslikele või eraõiguslikele üksustele suunatud teabe- või reklaammaterjalide edastamine ja levitamine. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(7)

Käesoleva määruse kohaldamisel peaks meediateenuse määratlus piirduma aluslepingus määratletud teenustega ja peaks seetõttu hõlmama kõiki majandustegevuse vorme. Sellest määratlusest peaks välja jääma kasutajate loodud sisu, mis on üles laaditud digiplatvormile, välja arvatud juhul, kui see kujutab endast tavaliselt (kas rahalise või muud laadi) tasu eest pakutavat kutsealast tegevust. Samuti peaks välja jääma puhtalt erakirjavahetus, näiteks e-kirjad, samuti kõik teenused, mille põhieesmärk ei ole audiovisuaalsete või audiosaadete või ajakirjandusväljaannete pakkumine, mis tähendab, et see sisu on üksnes teenusega seotud kõrvaline, mitte selle peamine eesmärk – näiteks reklaam või teave toote või teenuse kohta, mida pakuvad veebisaidid, kus meediateenuseid ei pakuta. Meediateenuse määratlus peaks hõlmama eelkõige tele- ja raadiosaateid, tellitavaid audiovisuaalmeedia teenuseid, taskuhäälingut ning ajakirjandusväljaandeid. Määratluse kohaldamisalast tuleks välja jätta organisatsioonide teabevahetus ning avalik-õiguslikele või eraõiguslikele üksustele suunatud teabe- või reklaammaterjalide edastamine ja levitamine.

| (7) | Käesoleva määruse kohaldamisel peaks meediateenuse määratlus piirduma aluslepingus määratletud teenustega ja peaks seetõttu hõlmama kõiki
  piiriülese
  majandustegevuse vorme. Sellest määratlusest peaks välja jääma kasutajate loodud sisu, mis on üles laaditud digiplatvormile, välja arvatud juhul, kui see kujutab endast tavaliselt (kas rahalise või muud laadi) tasu eest pakutavat kutsealast tegevust. Samuti peaks välja jääma puhtalt erakirjavahetus, näiteks e-kirjad, samuti kõik teenused, mille põhieesmärk ei ole audiovisuaalsete või audiosaadete või ajakirjandusväljaannete pakkumine, mis tähendab, et see sisu on üksnes teenusega seotud kõrvaline, mitte selle peamine eesmärk – näiteks reklaam või teave toote või teenuse kohta, mida pakuvad veebisaidid, kus meediateenuseid ei pakuta. Meediateenuse määratlus peaks hõlmama eelkõige tele- ja raadiosaateid, tellitavaid audiovisuaalmeedia teenuseid, taskuhäälingut ning ajakirjandusväljaandeid. Määratluse kohaldamisalast tuleks välja jätta organisatsioonide teabevahetus ning avalik-õiguslikele või eraõiguslikele üksustele suunatud teabe- või reklaammaterjalide edastamine ja levitamine. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määruse kohaldamisel peaks meediateenuse määratlus piirduma aluslepingus määratletud teenustega ja peaks seetõttu hõlmama kõiki
  piiriülese
  majandustegevuse vorme. Sellest määratlusest peaks välja jääma kasutajate loodud sisu, mis on üles laaditud digiplatvormile, välja arvatud juhul, kui see kujutab endast tavaliselt (kas rahalise või muud laadi) tasu eest pakutavat kutsealast tegevust. Samuti peaks välja jääma puhtalt erakirjavahetus, näiteks e-kirjad, samuti kõik teenused, mille põhieesmärk ei ole audiovisuaalsete või audiosaadete või ajakirjandusväljaannete pakkumine, mis tähendab, et see sisu on üksnes teenusega seotud kõrvaline, mitte selle peamine eesmärk – näiteks reklaam või teave toote või teenuse kohta, mida pakuvad veebisaidid, kus meediateenuseid ei pakuta. Meediateenuse määratlus peaks hõlmama eelkõige tele- ja raadiosaateid, tellitavaid audiovisuaalmeedia teenuseid, taskuhäälingut ning ajakirjandusväljaandeid. Määratluse kohaldamisalast tuleks välja jätta organisatsioonide teabevahetus ning avalik-õiguslikele või eraõiguslikele üksustele suunatud teabe- või reklaammaterjalide edastamine ja levitamine.

Motivatsioon

Määruses tuleks keskenduda Euroopa Liidu pädevusele.

Muudatusettepanek 7

Põhjendus 10

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Riiklikku reklaami tuleks mõista laiemas tähenduses kui reklaami- või enesetutvustustegevust, millega mitmesugused avaliku sektori asutused või üksused – sh valitsused, reguleerivad asutused või organid, samuti riigi omanduses olevad ettevõtted või muud riigi kontrolli all olevad riikliku või piirkondliku tasandi üksused eri sektorites või rohkem kui
  miljoni
  elanikuga territoriaalüksuse kohalikud omavalitsused – tegelevad ise või millega tegeletakse nende nimel. Riikliku reklaami määratlus ei tohiks aga hõlmata ametiasutuste hädaolukorra sõnumeid, mida on vaja näiteks loodusõnnetuste või tervishoiualaste hädaolukordade, õnnetusjuhtumite või muude selliste ootamatute intsidentide korral, mis võivad inimestele kahju tekitada. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(10)

Riiklikku reklaami tuleks mõista laiemas tähenduses kui reklaami- või enesetutvustustegevust, millega mitmesugused avaliku sektori asutused või üksused – sh valitsused, reguleerivad asutused või organid, samuti riigi omanduses olevad ettevõtted või muud riigi kontrolli all olevad riikliku või piirkondliku tasandi üksused eri sektorites või rohkem kui
  miljoni
  elanikuga territoriaalüksuse kohalikud omavalitsused – tegelevad ise või millega tegeletakse nende nimel. Riikliku reklaami määratlus ei tohiks aga hõlmata ametiasutuste hädaolukorra sõnumeid, mida on vaja näiteks loodusõnnetuste või tervishoiualaste hädaolukordade, õnnetusjuhtumite või muude selliste ootamatute intsidentide korral, mis võivad inimestele kahju tekitada.

| (10) | Riiklikku reklaami tuleks mõista laiemas tähenduses kui reklaami- või enesetutvustustegevust, millega mitmesugused avaliku sektori asutused või üksused – sh valitsused, reguleerivad asutused või organid, samuti riigi omanduses olevad ettevõtted või muud riigi kontrolli all olevad
  liidu,
  riikliku või piirkondliku tasandi üksused eri sektorites või rohkem kui
  100 000
  elanikuga territoriaalüksuse kohalikud omavalitsused
  , kusjuures rahvaarvu kriteeriumit tuleb käsitleda koos iga-aastase minimaalse kulukünnise määramisega
   – tegelevad ise või millega tegeletakse nende nimel. Riikliku reklaami määratlus ei tohiks aga hõlmata ametiasutuste hädaolukorra sõnumeid, mida on vaja näiteks loodusõnnetuste või tervishoiualaste hädaolukordade, õnnetusjuhtumite või muude selliste ootamatute intsidentide korral, mis võivad inimestele kahju tekitada
  , tingimusel et see ei hõlma muud kui meediateenuse osutaja kantud kulude hüvitamist
  . |
| --- | --- |

(10)

Riiklikku reklaami tuleks mõista laiemas tähenduses kui reklaami- või enesetutvustustegevust, millega mitmesugused avaliku sektori asutused või üksused – sh valitsused, reguleerivad asutused või organid, samuti riigi omanduses olevad ettevõtted või muud riigi kontrolli all olevad
  liidu,
  riikliku või piirkondliku tasandi üksused eri sektorites või rohkem kui
  100 000
  elanikuga territoriaalüksuse kohalikud omavalitsused
  , kusjuures rahvaarvu kriteeriumit tuleb käsitleda koos iga-aastase minimaalse kulukünnise määramisega
   – tegelevad ise või millega tegeletakse nende nimel. Riikliku reklaami määratlus ei tohiks aga hõlmata ametiasutuste hädaolukorra sõnumeid, mida on vaja näiteks loodusõnnetuste või tervishoiualaste hädaolukordade, õnnetusjuhtumite või muude selliste ootamatute intsidentide korral, mis võivad inimestele kahju tekitada
  , tingimusel et see ei hõlma muud kui meediateenuse osutaja kantud kulude hüvitamist
  .

Motivatsioon

Ka Euroopa Liit ise peaks järgima läbipaistvusnõudeid. Samal ajal on ühe miljoni elaniku suurune künnis väiksemate liikmesriikide jaoks ebarealistlik. Rahvaarvu künnise alandamine ja selle käsitlemine koos iga-aastase minimaalse kulukünnisega vähendab läbipaistvuse puudumise ohtu ja hoiab samal ajal ära aruandlusnõuetest tuleneva ebaproportsionaalse halduskoormuse tekke.

Muudatusettepanek 8

Põhjendus 11

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Selleks et ühiskond saaks kasu meedia siseturu eelistest, on oluline tagada mitte ainult aluslepingust tulenevad põhivabadused, vaid ka õiguskindlus, mida meediateenuste saajad vajavad nende eeliste kasutamiseks. Teenusesaajatel peaks olema juurdepääs kvaliteetsetele meediateenustele, mille ajakirjanikud ja toimetajad on tootnud sõltumatult ja kooskõlas ajakirjandusstandarditega ning mis peaksid seega pakkuma usaldusväärset teavet, sh uudiseid ja päevakajalist sisu. See õigus ei too ühelegi meediateenuse osutajale kaasa vastavat kohustust järgida nõudeid, mida ei ole seaduses sõnaselgelt sätestatud. Kvaliteetsed meediateenused aitavad võidelda ka desinformatsiooni, sh välisriigist lähtuva infoga manipuleerimine ja sekkumise vastu. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(11)

Selleks et ühiskond saaks kasu meedia siseturu eelistest, on oluline tagada mitte ainult aluslepingust tulenevad põhivabadused, vaid ka õiguskindlus, mida meediateenuste saajad vajavad nende eeliste kasutamiseks. Teenusesaajatel peaks olema juurdepääs kvaliteetsetele meediateenustele, mille ajakirjanikud ja toimetajad on tootnud sõltumatult ja kooskõlas ajakirjandusstandarditega ning mis peaksid seega pakkuma usaldusväärset teavet, sh uudiseid ja päevakajalist sisu. See õigus ei too ühelegi meediateenuse osutajale kaasa vastavat kohustust järgida nõudeid, mida ei ole seaduses sõnaselgelt sätestatud. Kvaliteetsed meediateenused aitavad võidelda ka desinformatsiooni, sh välisriigist lähtuva infoga manipuleerimine ja sekkumise vastu.

| (11) | Et võtta piisaval määral arvesse meediateenuste kui kultuuriväärtuste rolli siseturul, on oluline tagada aluslepingus sätestatud põhivabadused ja säilitada samal ajal liidu kultuuriline mitmekesisus, pidades silmas põhiõigusest tulenevat kohustust tagada meedia mitmekesisus ja kaitsta kasutajate teabevabadust. Seetõttu tuleb rõhutada liikmesriikide vastutust oma vastavate riiklike meediasüsteemide kujundamisel, milles peab juhinduma ühistest väärtustest, austades samal ajal liikmesriikide kultuurilist suveräänsust ja erinevaid põhiseaduslikke traditsioone. |
| --- | --- |

(11)

Et võtta piisaval määral arvesse meediateenuste kui kultuuriväärtuste rolli siseturul, on oluline tagada aluslepingus sätestatud põhivabadused ja säilitada samal ajal liidu kultuuriline mitmekesisus, pidades silmas põhiõigusest tulenevat kohustust tagada meedia mitmekesisus ja kaitsta kasutajate teabevabadust. Seetõttu tuleb rõhutada liikmesriikide vastutust oma vastavate riiklike meediasüsteemide kujundamisel, milles peab juhinduma ühistest väärtustest, austades samal ajal liikmesriikide kultuurilist suveräänsust ja erinevaid põhiseaduslikke traditsioone.

Motivatsioon

Tekstis tuleb järgida pädevusvaldkondade jaotust Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel.

Muudatusettepanek 9

Põhjendus 13

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Usaldusväärse teabe vaba liikumine
  on hästi toimival meediateenuste siseturul väga oluline. Seetõttu ei tohiks meediateenuste osutamise suhtes kohaldada piiranguid, mis on vastuolus käesoleva määruse või muude liidu õigusnormidega, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2010/13/EL, milles on sätestatud meetmed, mida on vaja kasutajate kaitsmiseks ebaseadusliku ja kahjuliku sisu eest.
  Piirangud võivad tuleneda ka meetmetest, mida liikmesriikide
  ametiasutused
  kohaldavad kooskõlas liidu õigusega. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(13)

Usaldusväärse teabe vaba liikumine
  on hästi toimival meediateenuste siseturul väga oluline. Seetõttu ei tohiks meediateenuste osutamise suhtes kohaldada piiranguid, mis on vastuolus käesoleva määruse või muude liidu õigusnormidega, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2010/13/EL, milles on sätestatud meetmed, mida on vaja kasutajate kaitsmiseks ebaseadusliku ja kahjuliku sisu eest.
  Piirangud võivad tuleneda ka meetmetest, mida liikmesriikide
  ametiasutused
  kohaldavad kooskõlas liidu õigusega.

| (13) | Usaldusväärse teabe vaba liikumine
  tuleks tagada nii palju kui võimalik
  .
  Vastavalt liikmesriikide põhiseadusele ning kooskõlas eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 11 ja hartas sätestatud teiste põhiõigustega, eelkõige väljendusvabaduse ja ettevõtlusvabadusega ning siseturu põhivabadusi austades, peab liikmesriikide ülesanne olema tagada asjakohane õigus- ja haldusraamistik, milles meedia mitmekesisus ja sõltumatus on tõhusalt ja asjakohaselt tagatud. Meediateenuste osutamisele ei tohiks kohaldada piiranguid, mis rikuvad neid aluspõhimõtteid ega ole kooskõlas liidu õigusega.
  Piirangud võivad tuleneda ka meetmetest, mida liikmesriikide
  asutused
  kohaldavad kooskõlas liidu õigusega. |
| --- | --- |

(13)

Usaldusväärse teabe vaba liikumine
  tuleks tagada nii palju kui võimalik
  .
  Vastavalt liikmesriikide põhiseadusele ning kooskõlas eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 11 ja hartas sätestatud teiste põhiõigustega, eelkõige väljendusvabaduse ja ettevõtlusvabadusega ning siseturu põhivabadusi austades, peab liikmesriikide ülesanne olema tagada asjakohane õigus- ja haldusraamistik, milles meedia mitmekesisus ja sõltumatus on tõhusalt ja asjakohaselt tagatud. Meediateenuste osutamisele ei tohiks kohaldada piiranguid, mis rikuvad neid aluspõhimõtteid ega ole kooskõlas liidu õigusega.
  Piirangud võivad tuleneda ka meetmetest, mida liikmesriikide
  asutused
  kohaldavad kooskõlas liidu õigusega.

Motivatsioon

Tekstis tuleb järgida pädevusvaldkondade jaotust Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel.

Muudatusettepanek 10

Põhjendus 14

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Toimetuste sõltumatuse kaitse on meediateenuse osutajate tegevuse ja ametialase usaldusväärsuse eeltingimus. Toimetuse sõltumatus on eriti oluline uudiseid ja päevakajalist sisu pakkuvatele meediateenuse osutajatele, arvestades nende ühiskondlikku rolli avaliku hüvena.
  Meediateenuse osutajad, kes tegutsevad üha enam internetikeskkonnas, kus teave liigub üle riigipiiride, peaksid saama vabalt siseturul majandustegevusega tegeleda ja võrdsetel alustel konkureerida. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(14)

Toimetuste sõltumatuse kaitse on meediateenuse osutajate tegevuse ja ametialase usaldusväärsuse eeltingimus. Toimetuse sõltumatus on eriti oluline uudiseid ja päevakajalist sisu pakkuvatele meediateenuse osutajatele, arvestades nende ühiskondlikku rolli avaliku hüvena.
  Meediateenuse osutajad, kes tegutsevad üha enam internetikeskkonnas, kus teave liigub üle riigipiiride, peaksid saama vabalt siseturul majandustegevusega tegeleda ja võrdsetel alustel konkureerida.

| (14) | Meediateenuse osutajad, kes tegutsevad üha enam internetikeskkonnas, kus teave liigub üle riigipiiride, peaksid saama
  võimalikult
  vabalt siseturul majandustegevusega tegeleda
  , säilitades sel eesmärgil toimetuse sõltumatuse,
  ja võrdsetel alustel konkureerida. |
| --- | --- |

(14)

Meediateenuse osutajad, kes tegutsevad üha enam internetikeskkonnas, kus teave liigub üle riigipiiride, peaksid saama
  võimalikult
  vabalt siseturul majandustegevusega tegeleda
  , säilitades sel eesmärgil toimetuse sõltumatuse,
  ja võrdsetel alustel konkureerida.

Motivatsioon

Tekstis tuleb järgida pädevusvaldkondade jaotust Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel. Lisaks tuleks meedia mitmekesisuse tagamise ühe elemendina arvesse võtta toimetusvabadust.

Muudatusettepanek 11

Põhjendus 18

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Liikmesriikide loodud avalik-õiguslikel meediakanalitel on meedia
  siseturul
  eriline ülesanne tagada kodanikele ja ettevõtetele juurdepääs kvaliteetsele teabele ja erapooletule meediakajastusele. Avalik-õiguslik meedia
  puhul võib aga sekkumise risk olla eriti suur, võttes arvesse sellise meedia institutsioonilist lähedust riigile ja riigipoolset rahastamist. Seda ohtu võivad suurendada sõltumatut juhtimist ja tasakaalustatud kajastamist käsitlevad ebaühtlased kaitsemeetmed liidu avalik-õiguslikus meedias. Selline olukord võib viia erapooliku või osalise meediakajastuseni, moonutada konkurentsi meedia siseturul ning raskendada juurdepääsu sõltumatutele ja erapooletutele meediateenustele. Seepärast on vaja kehtestada õiguslikud tagatised avalik-õigusliku meedia sõltumatuks toimimiseks kõikjal liidus, tuginedes Euroopa Nõukogu poolt selles valdkonnas välja töötatud rahvusvahelistele standarditele. Samuti on vaja ilma liidu riigiabi eeskirjade kohaldamist piiramata tagada, et avalik-õiguslikel meediateenuse osutajatel on oma ülesannete täitmiseks piisav ja stabiilne rahastus, mis võimaldab neile tegevuse kavandamisel prognoositavust. Eelistatavalt tuleks sellise rahastuse üle otsustada ja see eraldada mitmeaastases arvestuses kooskõlas avalik-õiguslike meediateenuse osutajate avaliku teenuse osutamise ülesandega, et vältida iga-aastaste eelarveläbirääkimiste võimalikku lubamatut mõju.
  Käesolevas määruses sätestatud nõuded ei mõjuta liikmesriikide pädevust rahastada avalik-õiguslikku meediat, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokollis nr 29 liikmesriikide avalik-õigusliku ringhäälingu kohta. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(18)

Liikmesriikide loodud avalik-õiguslikel meediakanalitel on meedia
  siseturul
  eriline ülesanne tagada kodanikele ja ettevõtetele juurdepääs kvaliteetsele teabele ja erapooletule meediakajastusele. Avalik-õiguslik meedia
  puhul võib aga sekkumise risk olla eriti suur, võttes arvesse sellise meedia institutsioonilist lähedust riigile ja riigipoolset rahastamist. Seda ohtu võivad suurendada sõltumatut juhtimist ja tasakaalustatud kajastamist käsitlevad ebaühtlased kaitsemeetmed liidu avalik-õiguslikus meedias. Selline olukord võib viia erapooliku või osalise meediakajastuseni, moonutada konkurentsi meedia siseturul ning raskendada juurdepääsu sõltumatutele ja erapooletutele meediateenustele. Seepärast on vaja kehtestada õiguslikud tagatised avalik-õigusliku meedia sõltumatuks toimimiseks kõikjal liidus, tuginedes Euroopa Nõukogu poolt selles valdkonnas välja töötatud rahvusvahelistele standarditele. Samuti on vaja ilma liidu riigiabi eeskirjade kohaldamist piiramata tagada, et avalik-õiguslikel meediateenuse osutajatel on oma ülesannete täitmiseks piisav ja stabiilne rahastus, mis võimaldab neile tegevuse kavandamisel prognoositavust. Eelistatavalt tuleks sellise rahastuse üle otsustada ja see eraldada mitmeaastases arvestuses kooskõlas avalik-õiguslike meediateenuse osutajate avaliku teenuse osutamise ülesandega, et vältida iga-aastaste eelarveläbirääkimiste võimalikku lubamatut mõju.
  Käesolevas määruses sätestatud nõuded ei mõjuta liikmesriikide pädevust rahastada avalik-õiguslikku meediat, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokollis nr 29 liikmesriikide avalik-õigusliku ringhäälingu kohta.

| (18) | Liikmesriikide loodud avalik-õiguslikel meediakanalitel on meedia
  mitmekesisuse kindlustamisel
  eriline ülesanne tagada kodanikele ja ettevõtetele juurdepääs kvaliteetsele teabele ja erapooletule meediakajastusele. Avalik-õiguslik meedia
  võib siiski mõjutada erameediateenuste osutamist siseturul oma institutsioonilise läheduse tõttu riigile ja saadava riikliku rahastamise tõttu. Võttes arvesse Euroopa Nõukogu sel eesmärgil välja töötatud rahvusvahelisi standardeid, on seetõttu vaja toetada avalik-õigusliku meedia loomist liikmesriikide poolt, kuid samal ajal määratleda sel eesmärgil ühised miinimumstandardid, milles võetakse arvesse siseturu põhimõtteid, järgides samal ajal Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 29.
  Käesolevas määruses sätestatud nõuded ei mõjuta liikmesriikide pädevust rahastada avalik-õiguslikku meediat, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokollis nr 29 liikmesriikide avalik-õigusliku ringhäälingu kohta. |
| --- | --- |

(18)

Liikmesriikide loodud avalik-õiguslikel meediakanalitel on meedia
  mitmekesisuse kindlustamisel
  eriline ülesanne tagada kodanikele ja ettevõtetele juurdepääs kvaliteetsele teabele ja erapooletule meediakajastusele. Avalik-õiguslik meedia
  võib siiski mõjutada erameediateenuste osutamist siseturul oma institutsioonilise läheduse tõttu riigile ja saadava riikliku rahastamise tõttu. Võttes arvesse Euroopa Nõukogu sel eesmärgil välja töötatud rahvusvahelisi standardeid, on seetõttu vaja toetada avalik-õigusliku meedia loomist liikmesriikide poolt, kuid samal ajal määratleda sel eesmärgil ühised miinimumstandardid, milles võetakse arvesse siseturu põhimõtteid, järgides samal ajal Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 29.
  Käesolevas määruses sätestatud nõuded ei mõjuta liikmesriikide pädevust rahastada avalik-õiguslikku meediat, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokollis nr 29 liikmesriikide avalik-õigusliku ringhäälingu kohta.

Motivatsioon

Amsterdami protokolli valguses tuleb austada avalik-õigusliku meedia erilist rolli.

Muudatusettepanek 12

Põhjendus 19

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (19) | On väga tähtis, et meediateenuste saajad teaksid kindlalt, kes on uudistemeedia omanik ja taustajõud, et nad saaksid tuvastada ja mõista võimalikke huvide konflikte, mis on hästi informeeritud arvamuse kujundamise eeltingimus, ning sellest tulenevalt osaleda aktiivselt demokraatias. Selline läbipaistvus on ka tõhus vahend toimetuse tegevusse sekkumise ohu vähendamiseks. Seega on vaja kehtestada kõigile asjaomastele meediateenuse osutajatele kogu liidus ühised teabele esitatavad nõuded, mis peaksid sisaldama proportsionaalseid nõudeid omandisuhetega seotud teabe avalikustamiseks.
  Liikmesriikide poolt direktiivi (EL) 2015/849 artikli 30 lõike 9 alusel võetud meetmeid ei tohiks see mõjutada.
  Asjaomased teenuseosutajad peaksid nõutava teabe avalikustama oma veebisaidil või muus kergesti ja vahetult juurdepääsetavas kohas. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(19)

On väga tähtis, et meediateenuste saajad teaksid kindlalt, kes on uudistemeedia omanik ja taustajõud, et nad saaksid tuvastada ja mõista võimalikke huvide konflikte, mis on hästi informeeritud arvamuse kujundamise eeltingimus, ning sellest tulenevalt osaleda aktiivselt demokraatias. Selline läbipaistvus on ka tõhus vahend toimetuse tegevusse sekkumise ohu vähendamiseks. Seega on vaja kehtestada kõigile asjaomastele meediateenuse osutajatele kogu liidus ühised teabele esitatavad nõuded, mis peaksid sisaldama proportsionaalseid nõudeid omandisuhetega seotud teabe avalikustamiseks.
  Liikmesriikide poolt direktiivi (EL) 2015/849 artikli 30 lõike 9 alusel võetud meetmeid ei tohiks see mõjutada.
  Asjaomased teenuseosutajad peaksid nõutava teabe avalikustama oma veebisaidil või muus kergesti ja vahetult juurdepääsetavas kohas.

| (19) | On väga tähtis, et meediateenuste saajad teaksid kindlalt, kes on uudistemeedia omanik ja taustajõud, et nad saaksid tuvastada ja mõista võimalikke huvide konflikte, mis on hästi informeeritud arvamuse kujundamise eeltingimus, ning sellest tulenevalt osaleda aktiivselt demokraatias. Selline läbipaistvus on ka tõhus vahend toimetuse tegevusse sekkumise ohu vähendamiseks. Seega on vaja kehtestada kõigile asjaomastele meediateenuse osutajatele kogu liidus ühised teabele esitatavad nõuded, mis peaksid sisaldama proportsionaalseid nõudeid omandisuhetega seotud teabe avalikustamiseks.
  See peaks olema kooskõlas direktiivi (EL) 2015/849 artikli 30 lõike 9 järgi audiovisuaalmeedia teenustele põhimõtteliselt kohaldatavate nõuetega, ilma et see piiraks liikmesriikide muudes aspektides võetud meetmeid.
  Asjaomased teenuseosutajad peaksid nõutava teabe avalikustama oma veebisaidil või muus kergesti ja vahetult juurdepääsetavas kohas. |
| --- | --- |

(19)

On väga tähtis, et meediateenuste saajad teaksid kindlalt, kes on uudistemeedia omanik ja taustajõud, et nad saaksid tuvastada ja mõista võimalikke huvide konflikte, mis on hästi informeeritud arvamuse kujundamise eeltingimus, ning sellest tulenevalt osaleda aktiivselt demokraatias. Selline läbipaistvus on ka tõhus vahend toimetuse tegevusse sekkumise ohu vähendamiseks. Seega on vaja kehtestada kõigile asjaomastele meediateenuse osutajatele kogu liidus ühised teabele esitatavad nõuded, mis peaksid sisaldama proportsionaalseid nõudeid omandisuhetega seotud teabe avalikustamiseks.
  See peaks olema kooskõlas direktiivi (EL) 2015/849 artikli 30 lõike 9 järgi audiovisuaalmeedia teenustele põhimõtteliselt kohaldatavate nõuetega, ilma et see piiraks liikmesriikide muudes aspektides võetud meetmeid.
  Asjaomased teenuseosutajad peaksid nõutava teabe avalikustama oma veebisaidil või muus kergesti ja vahetult juurdepääsetavas kohas.

Motivatsioon

Vastuolusid kohaldatava õigusega tuleks vältida.

Muudatusettepanek 13

Põhjendus 20

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (20) | Meedia usaldusväärsus nõuab ka ennetavat lähenemisviisi, et edendada uudistemeedia ettevõtete toimetuste sõltumatust, eelkõige sisemiste kaitsemeetmete abil.
  Meediateenuse osutajad peaksid võtma proportsionaalseid meetmeid, et tagada pärast seda, kui omanike ja toimetajate vahel on kokku lepitud toimetuse üldine suund, toimetajate vabadus teha oma kutsetegevuse käigus individuaalseid otsuseid. Eesmärk kaitsta toimetajaid põhjendamatu sekkumise eest otsustesse, mis on tehtud nende igapäevatöö käigus konkreetse sisu kohta, aitab tagada meediateenuste siseturul võrdsed tingimused ja selliste teenuste kvaliteedi. See eesmärk on kooskõlas ka harta artiklis 11 sätestatud põhiõigusega saada ja edastada teavet. Neid kaalutlusi silmas pidades peaksid meediateenuse osutajad tagama teenusesaajate jaoks ka oma tegelike ja võimalike huvide konfliktide läbipaistvuse. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(20)

Meedia usaldusväärsus nõuab ka ennetavat lähenemisviisi, et edendada uudistemeedia ettevõtete toimetuste sõltumatust, eelkõige sisemiste kaitsemeetmete abil.
  Meediateenuse osutajad peaksid võtma proportsionaalseid meetmeid, et tagada pärast seda, kui omanike ja toimetajate vahel on kokku lepitud toimetuse üldine suund, toimetajate vabadus teha oma kutsetegevuse käigus individuaalseid otsuseid. Eesmärk kaitsta toimetajaid põhjendamatu sekkumise eest otsustesse, mis on tehtud nende igapäevatöö käigus konkreetse sisu kohta, aitab tagada meediateenuste siseturul võrdsed tingimused ja selliste teenuste kvaliteedi. See eesmärk on kooskõlas ka harta artiklis 11 sätestatud põhiõigusega saada ja edastada teavet. Neid kaalutlusi silmas pidades peaksid meediateenuse osutajad tagama teenusesaajate jaoks ka oma tegelike ja võimalike huvide konfliktide läbipaistvuse.

| (20) | Meedia usaldusväärsus nõuab ka ennetavat lähenemisviisi, et edendada uudistemeedia ettevõtete toimetuste sõltumatust, eelkõige sisemiste kaitsemeetmete abil.
  Meediateenuse osutajad peaksid kaaluma meetmeid, mis võimaldavad toimetuse töötajatel asjakohasel viisil vabalt tegutseda. Need meetmed võivad aidata parandada konkurentsitingimusi siseturul ja teenuste kvaliteeti. See eesmärk on kooskõlas ka harta artiklis 11 sätestatud põhiõigusega saada ja levitada teavet. |
| --- | --- |

(20)

Meedia usaldusväärsus nõuab ka ennetavat lähenemisviisi, et edendada uudistemeedia ettevõtete toimetuste sõltumatust, eelkõige sisemiste kaitsemeetmete abil.
  Meediateenuse osutajad peaksid kaaluma meetmeid, mis võimaldavad toimetuse töötajatel asjakohasel viisil vabalt tegutseda. Need meetmed võivad aidata parandada konkurentsitingimusi siseturul ja teenuste kvaliteeti. See eesmärk on kooskõlas ka harta artiklis 11 sätestatud põhiõigusega saada ja levitada teavet.

Motivatsioon

Arvesse tuleb võtta diferentseeritud arusaama toimetusvabadusest.

Muudatusettepanek 14

Põhjendus 21

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | Regulatiivse koormuse leevendamiseks tuleks mikroettevõtjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (50) artikli 3 tähenduses vabastada toimetusotsuste sõltumatuse
  tagamiseks
  mõeldud teabe ja
  sisemiste kaitse
  meetmetega seotud nõuetest.
  Lisaks peaks meediateenuse osutajatel olema vabadus kohandada sisemisi kaitsemeetmeid vastavalt oma vajadustele, eelkõige juhul, kui nad on nimetatud artikli tähenduses väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad.
  Käesolevale määrusele lisatud soovituses on esitatud loetelu vabatahtlikest sisemistest kaitsemeetmetest, mida meediaettevõtted võivad sellega seoses vastu võtta. Käesolevat määrust ei tohiks tõlgendada nii, et sellega võetakse eraõiguslike meediateenuse osutajate omanikelt õigus seada strateegilisi või üldeesmärke ning edendada oma ettevõtete kasvu ja rahalist elujõulisust. Sellega seoses tunnistatakse käesolevas määruses, et toimetuse sõltumatuse edendamise eesmärk peab olema tasakaalus erameedia omanike seaduslike õiguste ja huvidega. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(21)

Regulatiivse koormuse leevendamiseks tuleks mikroettevõtjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (50) artikli 3 tähenduses vabastada toimetusotsuste sõltumatuse
  tagamiseks
  mõeldud teabe ja
  sisemiste kaitse
  meetmetega seotud nõuetest.
  Lisaks peaks meediateenuse osutajatel olema vabadus kohandada sisemisi kaitsemeetmeid vastavalt oma vajadustele, eelkõige juhul, kui nad on nimetatud artikli tähenduses väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad.
  Käesolevale määrusele lisatud soovituses on esitatud loetelu vabatahtlikest sisemistest kaitsemeetmetest, mida meediaettevõtted võivad sellega seoses vastu võtta. Käesolevat määrust ei tohiks tõlgendada nii, et sellega võetakse eraõiguslike meediateenuse osutajate omanikelt õigus seada strateegilisi või üldeesmärke ning edendada oma ettevõtete kasvu ja rahalist elujõulisust. Sellega seoses tunnistatakse käesolevas määruses, et toimetuse sõltumatuse edendamise eesmärk peab olema tasakaalus erameedia omanike seaduslike õiguste ja huvidega.

| (21) | Regulatiivse koormuse leevendamiseks tuleks mikroettevõtjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (50) artikli 3 tähenduses vabastada toimetusotsuste sõltumatuse
  edendamiseks
  mõeldud teabe ja meetmetega seotud nõuetest. Käesolevale määrusele lisatud soovituses on esitatud loetelu vabatahtlikest sisemistest kaitsemeetmetest, mida meediaettevõtted võivad sellega seoses vastu võtta. Käesolevat määrust ei tohiks tõlgendada nii, et sellega võetakse eraõiguslike meediateenuse osutajate omanikelt õigus seada strateegilisi või üldeesmärke ning edendada oma ettevõtete kasvu ja rahalist elujõulisust. Sellega seoses tunnistatakse käesolevas määruses, et toimetuse sõltumatuse edendamise eesmärk peab olema tasakaalus erameedia omanike seaduslike õiguste ja huvidega. |
| --- | --- |

(21)

Regulatiivse koormuse leevendamiseks tuleks mikroettevõtjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (50) artikli 3 tähenduses vabastada toimetusotsuste sõltumatuse
  edendamiseks
  mõeldud teabe ja meetmetega seotud nõuetest. Käesolevale määrusele lisatud soovituses on esitatud loetelu vabatahtlikest sisemistest kaitsemeetmetest, mida meediaettevõtted võivad sellega seoses vastu võtta. Käesolevat määrust ei tohiks tõlgendada nii, et sellega võetakse eraõiguslike meediateenuse osutajate omanikelt õigus seada strateegilisi või üldeesmärke ning edendada oma ettevõtete kasvu ja rahalist elujõulisust. Sellega seoses tunnistatakse käesolevas määruses, et toimetuse sõltumatuse edendamise eesmärk peab olema tasakaalus erameedia omanike seaduslike õiguste ja huvidega.

Motivatsioon

Arvesse tuleb võtta diferentseeritud arusaama toimetusvabadusest.

Muudatusettepanek 15

Põhjendus 22

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (22) | Liikmesriikide sõltumatud reguleerivad asutused või organid on keskse tähtsusega meediaõiguse nõuetekohaseks kohaldamiseks kogu liidus. Direktiivi 2010/13/EL artiklis 30 osutatud liikmesriikide reguleerivad asutused või organid on kõige sobivamad, et tagada käesoleva määruse III peatükis ette nähtud regulatiivse koostöö ja hästitoimiva meediateenuste turuga seotud nõuete korrektne kohaldamine. Selleks et tagada käesoleva määruse ja liidu muu meediaõiguse järjepidev kohaldamine, on vaja luua liidu tasandil sõltumatu nõuandeorgan, mis koondab selliseid asutusi või organeid ja koordineerib nende tegevust. Direktiiviga 2010/13/EL loodud audiovisuaalmeedia teenuste Euroopa regulaatorasutuste rühmal (ERGA) on olnud tähtis roll kõnealuse direktiivi järjepideva rakendamise edendamisel. Euroopa meediateenuste nõukoda (edaspidi „nõukoda“) peaks seetõttu põhinema ERGA-l ja selle asendama. See nõuab direktiivi 2010/13/EL sihipärast muutmist, et tunnistada kehtetuks selle artikkel 30b, millega luuakse ERGA, ning sellest tulenevalt asendada viited ERGA-le ja selle ülesannetele. Direktiivi 2010/13/EL muutmine käesoleva määrusega on käesoleval juhul põhjendatud, sest see piirdub sättega, mida liikmesriigid ei pea üle võtma ja mis on suunatud liidu institutsioonidele. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(22)

Liikmesriikide sõltumatud reguleerivad asutused või organid on keskse tähtsusega meediaõiguse nõuetekohaseks kohaldamiseks kogu liidus. Direktiivi 2010/13/EL artiklis 30 osutatud liikmesriikide reguleerivad asutused või organid on kõige sobivamad, et tagada käesoleva määruse III peatükis ette nähtud regulatiivse koostöö ja hästitoimiva meediateenuste turuga seotud nõuete korrektne kohaldamine. Selleks et tagada käesoleva määruse ja liidu muu meediaõiguse järjepidev kohaldamine, on vaja luua liidu tasandil sõltumatu nõuandeorgan, mis koondab selliseid asutusi või organeid ja koordineerib nende tegevust. Direktiiviga 2010/13/EL loodud audiovisuaalmeedia teenuste Euroopa regulaatorasutuste rühmal (ERGA) on olnud tähtis roll kõnealuse direktiivi järjepideva rakendamise edendamisel. Euroopa meediateenuste nõukoda (edaspidi „nõukoda“) peaks seetõttu põhinema ERGA-l ja selle asendama. See nõuab direktiivi 2010/13/EL sihipärast muutmist, et tunnistada kehtetuks selle artikkel 30b, millega luuakse ERGA, ning sellest tulenevalt asendada viited ERGA-le ja selle ülesannetele. Direktiivi 2010/13/EL muutmine käesoleva määrusega on käesoleval juhul põhjendatud, sest see piirdub sättega, mida liikmesriigid ei pea üle võtma ja mis on suunatud liidu institutsioonidele.

| (22) | Liikmesriikide sõltumatud reguleerivad asutused või organid on keskse tähtsusega meediaõiguse nõuetekohaseks kohaldamiseks kogu liidus. Direktiivi 2010/13/EL artiklis 30 osutatud liikmesriikide reguleerivad asutused või organid
  või muud reguleerivad asutused, mis liikmesriigid on määranud vastavalt direktiivi 2010/13/EL artiklis 30 sätestatud nõuetele,
  on kõige sobivamad, et tagada käesoleva määruse III peatükis ette nähtud regulatiivse koostöö ja hästitoimiva meediateenuste turuga seotud nõuete korrektne kohaldamine. Selleks et tagada käesoleva määruse ja liidu muu meediaõiguse järjepidev kohaldamine, on vaja luua liidu tasandil sõltumatu nõuandeorgan, mis koondab selliseid asutusi või organeid ja koordineerib nende tegevust. Direktiiviga 2010/13/EL loodud audiovisuaalmeedia teenuste Euroopa regulaatorasutuste rühmal (ERGA) on olnud tähtis roll kõnealuse direktiivi järjepideva rakendamise edendamisel. Euroopa meediateenuste nõukoda (edaspidi „nõukoda“) peaks seetõttu põhinema ERGA-l ja selle asendama. See nõuab direktiivi 2010/13/EL sihipärast muutmist, et tunnistada kehtetuks selle artikkel 30b, millega luuakse ERGA, ning sellest tulenevalt asendada viited ERGA-le ja selle ülesannetele. Direktiivi 2010/13/EL muutmine käesoleva määrusega on käesoleval juhul põhjendatud, sest see piirdub sättega, mida liikmesriigid ei pea üle võtma ja mis on suunatud liidu institutsioonidele. |
| --- | --- |

(22)

Liikmesriikide sõltumatud reguleerivad asutused või organid on keskse tähtsusega meediaõiguse nõuetekohaseks kohaldamiseks kogu liidus. Direktiivi 2010/13/EL artiklis 30 osutatud liikmesriikide reguleerivad asutused või organid
  või muud reguleerivad asutused, mis liikmesriigid on määranud vastavalt direktiivi 2010/13/EL artiklis 30 sätestatud nõuetele,
  on kõige sobivamad, et tagada käesoleva määruse III peatükis ette nähtud regulatiivse koostöö ja hästitoimiva meediateenuste turuga seotud nõuete korrektne kohaldamine. Selleks et tagada käesoleva määruse ja liidu muu meediaõiguse järjepidev kohaldamine, on vaja luua liidu tasandil sõltumatu nõuandeorgan, mis koondab selliseid asutusi või organeid ja koordineerib nende tegevust. Direktiiviga 2010/13/EL loodud audiovisuaalmeedia teenuste Euroopa regulaatorasutuste rühmal (ERGA) on olnud tähtis roll kõnealuse direktiivi järjepideva rakendamise edendamisel. Euroopa meediateenuste nõukoda (edaspidi „nõukoda“) peaks seetõttu põhinema ERGA-l ja selle asendama. See nõuab direktiivi 2010/13/EL sihipärast muutmist, et tunnistada kehtetuks selle artikkel 30b, millega luuakse ERGA, ning sellest tulenevalt asendada viited ERGA-le ja selle ülesannetele. Direktiivi 2010/13/EL muutmine käesoleva määrusega on käesoleval juhul põhjendatud, sest see piirdub sättega, mida liikmesriigid ei pea üle võtma ja mis on suunatud liidu institutsioonidele.

Motivatsioon

Arvesse tuleb võtta meedia järelevalve erinevaid struktuure.

Muudatusettepanek 16

Põhjendus 23

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (23) | Nõukoda peaks kokku tooma direktiivi 2010/13/EL artiklis 30 osutatud liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite juhtivad esindajad, kelle on määranud need asutused või organid. Juhul kui liikmesriigil on mitu asjassepuutuvat reguleerivat asutust või organit, sh piirkondlikul tasandil, tuleks sobiva menetluse teel valida ühine esindaja ja hääleõigus peaks olema ainult ühel esindajal liikmesriigi kohta.
  See ei tohiks mõjutada teiste liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite võimalust osaleda vajaduse korral nõukoja koosolekutel
  . Nõukojal peaks olema ka võimalus kutsuda
  kokkuleppel komisjoniga
  oma koosolekutele eksperte ja vaatlejaid, sh eelkõige kandidaatriikide, potentsiaalsete kandidaatriikide, EMP riikide reguleerivate asutuste või organite või muude pädevate riiklike asutuste ad hoc delegaate. Meediasektori tundlikkuse tõttu ja järgides ERGA otsuste tegemise tava kooskõlas tema kodukorraga, peaks nõukoda võtma otsused vastu kahekolmandikulise häälteenamusega. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(23)

Nõukoda peaks kokku tooma direktiivi 2010/13/EL artiklis 30 osutatud liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite juhtivad esindajad, kelle on määranud need asutused või organid. Juhul kui liikmesriigil on mitu asjassepuutuvat reguleerivat asutust või organit, sh piirkondlikul tasandil, tuleks sobiva menetluse teel valida ühine esindaja ja hääleõigus peaks olema ainult ühel esindajal liikmesriigi kohta.
  See ei tohiks mõjutada teiste liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite võimalust osaleda vajaduse korral nõukoja koosolekutel
  . Nõukojal peaks olema ka võimalus kutsuda
  kokkuleppel komisjoniga
  oma koosolekutele eksperte ja vaatlejaid, sh eelkõige kandidaatriikide, potentsiaalsete kandidaatriikide, EMP riikide reguleerivate asutuste või organite või muude pädevate riiklike asutuste ad hoc delegaate. Meediasektori tundlikkuse tõttu ja järgides ERGA otsuste tegemise tava kooskõlas tema kodukorraga, peaks nõukoda võtma otsused vastu kahekolmandikulise häälteenamusega.

| (23) | Nõukoda peaks kokku tooma direktiivi 2010/13/EL artiklis 30 osutatud liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite juhtivad esindajad, kelle on määranud need asutused või organid. Juhul kui liikmesriigil on mitu asjassepuutuvat reguleerivat asutust või organit, sh piirkondlikul tasandil,
  ning enese- või kaasreguleerimise süsteemid, tuleks sobiva menetluse teel valida ühine esindaja ning vajaduse korral tuleks kehtestada lisamenetlused reguleerivate asutuste, eelkõige enese- või kaasreguleerimise asutuste kaasamiseks. Määratud esindaja hääleõigus peaks piirduma ühe esindajaga liikmesriigi kohta
  . Nõukojal peaks olema ka võimalus kutsuda oma koosolekutele eksperte ja vaatlejaid, sh eelkõige kandidaatriikide, potentsiaalsete kandidaatriikide, EMP riikide reguleerivate asutuste või organite või muude pädevate riiklike asutuste ad hoc delegaate. Meediasektori tundlikkuse tõttu ja järgides ERGA otsuste tegemise tava kooskõlas tema kodukorraga, peaks nõukoda võtma otsused vastu kahekolmandikulise häälteenamusega. |
| --- | --- |

(23)

Nõukoda peaks kokku tooma direktiivi 2010/13/EL artiklis 30 osutatud liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite juhtivad esindajad, kelle on määranud need asutused või organid. Juhul kui liikmesriigil on mitu asjassepuutuvat reguleerivat asutust või organit, sh piirkondlikul tasandil,
  ning enese- või kaasreguleerimise süsteemid, tuleks sobiva menetluse teel valida ühine esindaja ning vajaduse korral tuleks kehtestada lisamenetlused reguleerivate asutuste, eelkõige enese- või kaasreguleerimise asutuste kaasamiseks. Määratud esindaja hääleõigus peaks piirduma ühe esindajaga liikmesriigi kohta
  . Nõukojal peaks olema ka võimalus kutsuda oma koosolekutele eksperte ja vaatlejaid, sh eelkõige kandidaatriikide, potentsiaalsete kandidaatriikide, EMP riikide reguleerivate asutuste või organite või muude pädevate riiklike asutuste ad hoc delegaate. Meediasektori tundlikkuse tõttu ja järgides ERGA otsuste tegemise tava kooskõlas tema kodukorraga, peaks nõukoda võtma otsused vastu kahekolmandikulise häälteenamusega.

Motivatsioon

Arvesse tuleb võtta meedia järelevalve erinevaid struktuure.

Muudatusettepanek 17

Põhjendus 24

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (24) | Ilma et see piiraks komisjonile aluslepingutega antud volitusi, on väga oluline, et komisjon ja nõukoda teeksid tihedat koostööd. Eelkõige peaks nõukoda aktiivselt toetama komisjoni tema ülesandes tagada, et käesolevat määrust ning direktiivi 2010/13/EL rakendavaid siseriiklikke õigusnorme kohaldatakse järjepidavalt. Selleks peaks nõukoda eelkõige nõustama ja abistama komisjoni regulatiivsetes, tehnilistes või praktilistes küsimustes, mis on seotud liidu õiguse kohaldamisega, edendama koostööd ning teabe, kogemuste ja parimate tavade tõhusat vahetamist ning koostama arvamusi kokkuleppel komisjoniga või tema taotlusel käesolevas määruses ettenähtud juhtudel. Oma ülesannete tõhusaks täitmiseks peaks nõukojal olema võimalik tugineda komisjoni juures asuva sekretariaadi eksperditeadmistele ja inimressurssidele. Komisjoni juures asuv sekretariaat peaks andma nõukojale haldus- ja korralduslikku tuge ning abistama nõukoda tema ülesannete täitmisel. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(24)

Ilma et see piiraks komisjonile aluslepingutega antud volitusi, on väga oluline, et komisjon ja nõukoda teeksid tihedat koostööd. Eelkõige peaks nõukoda aktiivselt toetama komisjoni tema ülesandes tagada, et käesolevat määrust ning direktiivi 2010/13/EL rakendavaid siseriiklikke õigusnorme kohaldatakse järjepidavalt. Selleks peaks nõukoda eelkõige nõustama ja abistama komisjoni regulatiivsetes, tehnilistes või praktilistes küsimustes, mis on seotud liidu õiguse kohaldamisega, edendama koostööd ning teabe, kogemuste ja parimate tavade tõhusat vahetamist ning koostama arvamusi kokkuleppel komisjoniga või tema taotlusel käesolevas määruses ettenähtud juhtudel. Oma ülesannete tõhusaks täitmiseks peaks nõukojal olema võimalik tugineda komisjoni juures asuva sekretariaadi eksperditeadmistele ja inimressurssidele. Komisjoni juures asuv sekretariaat peaks andma nõukojale haldus- ja korralduslikku tuge ning abistama nõukoda tema ülesannete täitmisel.

| (24) | Nõukoja töö peaks olema sõltumatu ja poliitiliselt mõjutamata. Seetõttu ei tohiks komisjonil olla mingit määravat mõju nõukoja tööle, välja arvatud tema volitused konsulteerida nõukojaga või täita oma rolli aluslepingute täitmise järelevalvajana. Nõukoda peaks aktiivselt toetama komisjoni tema ülesandes tagada käesoleva määruse järjepidev kohaldamine ning direktiivi 2010/13/EL rakendamine. Selleks peaks nõukoda nõustama ja abistama komisjoni eelkõige tehnilistes või praktilistes küsimustes, mis on seotud liidu õiguse kohaldamisega, edendama koostööd ning teabe, kogemuste ja parimate tavade tõhusat vahetamist ning koostama arvamusi käesolevas määruses ettenähtud juhtudel. Oma ülesannete tõhusaks täitmiseks peaks nõukojal olema võimalik tugineda komisjoni tagatava sekretariaadi eksperditeadmistele ja inimressurssidele. Komisjoni tagatav sekretariaat peaks toetama nõukoda nii halduslikult kui ka korralduslikult ning tema ülesannete täitmisel. Nõukoja töö sõltumatuse ja valitsusvälise iseloomu tagamiseks peaks sekretariaadil olema piisavalt rahalisi ja inimressursse. Oma sisulises töös peaks sekretariaat olema komisjonist sõltumatu ja alluma üksnes nõukoja, täpsemalt selle eesistuja või ase-eesistuja juhtimisele. |
| --- | --- |

(24)

Nõukoja töö peaks olema sõltumatu ja poliitiliselt mõjutamata. Seetõttu ei tohiks komisjonil olla mingit määravat mõju nõukoja tööle, välja arvatud tema volitused konsulteerida nõukojaga või täita oma rolli aluslepingute täitmise järelevalvajana. Nõukoda peaks aktiivselt toetama komisjoni tema ülesandes tagada käesoleva määruse järjepidev kohaldamine ning direktiivi 2010/13/EL rakendamine. Selleks peaks nõukoda nõustama ja abistama komisjoni eelkõige tehnilistes või praktilistes küsimustes, mis on seotud liidu õiguse kohaldamisega, edendama koostööd ning teabe, kogemuste ja parimate tavade tõhusat vahetamist ning koostama arvamusi käesolevas määruses ettenähtud juhtudel. Oma ülesannete tõhusaks täitmiseks peaks nõukojal olema võimalik tugineda komisjoni tagatava sekretariaadi eksperditeadmistele ja inimressurssidele. Komisjoni tagatav sekretariaat peaks toetama nõukoda nii halduslikult kui ka korralduslikult ning tema ülesannete täitmisel. Nõukoja töö sõltumatuse ja valitsusvälise iseloomu tagamiseks peaks sekretariaadil olema piisavalt rahalisi ja inimressursse. Oma sisulises töös peaks sekretariaat olema komisjonist sõltumatu ja alluma üksnes nõukoja, täpsemalt selle eesistuja või ase-eesistuja juhtimisele.

Motivatsioon

Tagada tuleb nõukoja töö sõltumatus.

Muudatusettepanek 18

Põhjendus 26

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (26) | Selleks et tagada liidu meediaõiguse tulemuslik jõustamine, vältida olukorda, kus petturlikud meediateenuse osutajad hoiduvad kohaldatavatest meediaeeskirjadest kõrvale, ning vältida täiendavate tõkete tekkimist meediateenuste siseturul, on oluline näha ette selge ja õiguslikult siduv raamistik, mille alusel liikmesriikide reguleerivad asutused või organid saaksid teha tulemuslikku ja tõhusat koostööd. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(26)

Selleks et tagada liidu meediaõiguse tulemuslik jõustamine, vältida olukorda, kus petturlikud meediateenuse osutajad hoiduvad kohaldatavatest meediaeeskirjadest kõrvale, ning vältida täiendavate tõkete tekkimist meediateenuste siseturul, on oluline näha ette selge ja õiguslikult siduv raamistik, mille alusel liikmesriikide reguleerivad asutused või organid saaksid teha tulemuslikku ja tõhusat koostööd.

| (26) | Selleks et tagada liidu meedialaste meetmete tulemuslik jõustamine ja vältida olukorda, kus petturlikud meediateenuse osutajad hoiduvad kohaldatavatest eeskirjadest kõrvale, ning ära hoida täiendavad tõkked meediateenuste osutamisel siseturul, on oluline tulemuslik ja tõhus koostöö liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite vahel. |
| --- | --- |

(26)

Selleks et tagada liidu meedialaste meetmete tulemuslik jõustamine ja vältida olukorda, kus petturlikud meediateenuse osutajad hoiduvad kohaldatavatest eeskirjadest kõrvale, ning ära hoida täiendavad tõkked meediateenuste osutamisel siseturul, on oluline tulemuslik ja tõhus koostöö liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite vahel.

Motivatsioon

Säilitada tuleb praegu kehtiv pädevusvaldkondade jaotus.

Muudatusettepanek 19

Põhjendus 30

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (30) | Direktiivi 2010/13/EL artiklis 30 osutatud reguleerivatel asutustel või organitel on praktilised eriteadmised, mis võimaldavad neil leida toimiva tasakaalu meediateenuse osutajate ja kasutajate huvide vahel, tagades samal ajal sõnavabaduse austamise. See on eriti oluline selleks, et kaitsta siseturgu selliste väljaspool liitu asutatud meediateenuse osutajate tegevuse eest, kelle teenused on suunatud liidu kasutajaskonnale ja kes võivad kahjustada või ohustada avalikku julgeolekut ja kaitset, võttes muu hulgas arvesse kontrolli, mida kolmandad riigid võivad nende üle teostada. Sellega seoses tuleb tugevdada liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite vahelist koordineerimist, et tulla ühiselt toime sellistest meediateenustest tulenevate võimalike ohtudega avalikule julgeolekule ja kaitsele
  , ning luua õigusraamistik, et tagada kooskõlas liidu meediaõigusega vastu võetud siseriiklike meetmete tulemuslikkus ja võimalik koordineerimine
  . Tagamaks, et teatavates liikmesriikides direktiivi 2010/13/EL artikli 3 lõigete 3 ja 5 kohaselt peatatud meediateenuseid ei osutataks nendes liikmesriikides satelliidi või muude vahendite kaudu, peaks olema võimalik kasutada ka kiirendatud vastastikuse koostöö ja abi mehhanismi, et tagada vastavate siseriiklike meetmete kasulik mõju kooskõlas liidu õigusega.
  Lisaks on vaja kooskõlastada siseriiklikke meetmeid, mida võidakse võtta selleks, et tõrjuda avalikku julgeolekut ja kaitset ähvardavaid ohte, mis tulenevad väljaspool liitu asutatud ja liidu kasutajaskonnale suunatud meediateenustest, kusjuures nõukoda võib vajaduse korral esitada kokkuleppel komisjoniga selliste meetmete kohta arvamusi. Sellega seoses tuleb hinnata ohtu avalikule julgeolekule ja kaitsele, pidades silmas kõiki asjakohaseid faktilisi ja õiguslikke asjaolusid nii liikmesriikide kui ka Euroopa tasandil. See ei piira Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 215 kohast liidu pädevust. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(30)

Direktiivi 2010/13/EL artiklis 30 osutatud reguleerivatel asutustel või organitel on praktilised eriteadmised, mis võimaldavad neil leida toimiva tasakaalu meediateenuse osutajate ja kasutajate huvide vahel, tagades samal ajal sõnavabaduse austamise. See on eriti oluline selleks, et kaitsta siseturgu selliste väljaspool liitu asutatud meediateenuse osutajate tegevuse eest, kelle teenused on suunatud liidu kasutajaskonnale ja kes võivad kahjustada või ohustada avalikku julgeolekut ja kaitset, võttes muu hulgas arvesse kontrolli, mida kolmandad riigid võivad nende üle teostada. Sellega seoses tuleb tugevdada liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite vahelist koordineerimist, et tulla ühiselt toime sellistest meediateenustest tulenevate võimalike ohtudega avalikule julgeolekule ja kaitsele
  , ning luua õigusraamistik, et tagada kooskõlas liidu meediaõigusega vastu võetud siseriiklike meetmete tulemuslikkus ja võimalik koordineerimine
  . Tagamaks, et teatavates liikmesriikides direktiivi 2010/13/EL artikli 3 lõigete 3 ja 5 kohaselt peatatud meediateenuseid ei osutataks nendes liikmesriikides satelliidi või muude vahendite kaudu, peaks olema võimalik kasutada ka kiirendatud vastastikuse koostöö ja abi mehhanismi, et tagada vastavate siseriiklike meetmete kasulik mõju kooskõlas liidu õigusega.
  Lisaks on vaja kooskõlastada siseriiklikke meetmeid, mida võidakse võtta selleks, et tõrjuda avalikku julgeolekut ja kaitset ähvardavaid ohte, mis tulenevad väljaspool liitu asutatud ja liidu kasutajaskonnale suunatud meediateenustest, kusjuures nõukoda võib vajaduse korral esitada kokkuleppel komisjoniga selliste meetmete kohta arvamusi. Sellega seoses tuleb hinnata ohtu avalikule julgeolekule ja kaitsele, pidades silmas kõiki asjakohaseid faktilisi ja õiguslikke asjaolusid nii liikmesriikide kui ka Euroopa tasandil. See ei piira Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 215 kohast liidu pädevust.

| (30) | Direktiivi 2010/13/EL artiklis 30 osutatud reguleerivatel asutustel või organitel on praktilised eriteadmised, mis võimaldavad neil leida toimiva tasakaalu meediateenuse osutajate ja kasutajate huvide vahel, tagades samal ajal sõnavabaduse austamise. See on eriti oluline selleks, et kaitsta siseturgu selliste väljaspool liitu asutatud meediateenuse osutajate tegevuse eest, kelle teenused on suunatud liidu kasutajaskonnale ja kes võivad kahjustada või ohustada avalikku julgeolekut ja kaitset, võttes muu hulgas arvesse kontrolli, mida kolmandad riigid võivad nende üle teostada. Sellega seoses tuleb tugevdada liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite vahelist koordineerimist, et tulla ühiselt toime sellistest meediateenustest tulenevate võimalike ohtudega avalikule julgeolekule ja kaitsele. Tagamaks, et teatavates liikmesriikides direktiivi 2010/13/EL artikli 3 lõigete 3 ja 5 kohaselt peatatud meediateenuseid ei osutataks nendes liikmesriikides satelliidi või muude vahendite kaudu, peaks olema võimalik kasutada ka kiirendatud vastastikuse koostöö ja abi mehhanismi, et tagada vastavate siseriiklike meetmete kasulik mõju kooskõlas liidu õigusega. |
| --- | --- |

(30)

Direktiivi 2010/13/EL artiklis 30 osutatud reguleerivatel asutustel või organitel on praktilised eriteadmised, mis võimaldavad neil leida toimiva tasakaalu meediateenuse osutajate ja kasutajate huvide vahel, tagades samal ajal sõnavabaduse austamise. See on eriti oluline selleks, et kaitsta siseturgu selliste väljaspool liitu asutatud meediateenuse osutajate tegevuse eest, kelle teenused on suunatud liidu kasutajaskonnale ja kes võivad kahjustada või ohustada avalikku julgeolekut ja kaitset, võttes muu hulgas arvesse kontrolli, mida kolmandad riigid võivad nende üle teostada. Sellega seoses tuleb tugevdada liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite vahelist koordineerimist, et tulla ühiselt toime sellistest meediateenustest tulenevate võimalike ohtudega avalikule julgeolekule ja kaitsele. Tagamaks, et teatavates liikmesriikides direktiivi 2010/13/EL artikli 3 lõigete 3 ja 5 kohaselt peatatud meediateenuseid ei osutataks nendes liikmesriikides satelliidi või muude vahendite kaudu, peaks olema võimalik kasutada ka kiirendatud vastastikuse koostöö ja abi mehhanismi, et tagada vastavate siseriiklike meetmete kasulik mõju kooskõlas liidu õigusega.

Motivatsioon

Nõukoja pädevus peaks keskenduma piiriülestele küsimustele.

Muudatusettepanek 20

Põhjendus 31

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (31) | Väga suured digiplatvormid võimaldavad paljudele kasutajatele juurdepääsu meediateenustele. Meediateenuse osutajatel, kellel on toimetusvastutus oma sisu eest, on oluline roll internetis teabe levitamisel ja teabevabaduse kasutamisel. Toimetusvastutuse teostamisel eeldatakse, et nad tegutsevad hoolikalt ning annavad usaldusväärset ja põhiõigusi austavat teavet kooskõlas regulatiivsete või enesereguleerimise nõuetega, mida nende suhtes liikmesriikides kohaldatakse.
  Pidades muu hulgas silmas kasutajate teabevabadust, peaksid väga suurte digiplatvormide pakkujad seega juhul, kui nad leiavad, et selliste meediateenuse osutajate pakutav sisu ei vasta nende tingimustele – kuigi see ei aita kaasa määruse (EL) 2022/XXX [digiteenuste õigusakt] artiklis 26 osutatud süsteemse riski tekkimisele –, võtma nõuetekohaselt arvesse meediavabadust ja mitmekesisust kooskõlas määrusega (EL) 2022/XXX [digiteenuste õigusakt] ning esitama meediateenuse osutajatele kui nende ärikasutajatele võimalikult varakult Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1150 kohastes põhjendustes vajalikud selgitused. Selleks et minimeerida sisu piirangute mõju kasutajate teabevabadusele, peaksid väga suured digiplatvormid püüdma esitada põhjendused enne piirangu jõustumist, ilma et see piiraks nende kohustusi, mis tulenevad määrusest (EL) 2022/XXX [digiteenuste õigusakt]. Eelkõige ei tohiks käesolev määrus takistada väga suure digiplatvormi pakkujat võtmast kiiresti meetmeid tema teenuse kaudu levitatava ebaseadusliku sisu suhtes või selleks, et maandada süsteemseid riske, mis tulenevad teatava sisu levitamisest tema teenuse kaudu, kooskõlas liidu õigusega ja eelkõige vastavalt määrusele (EL) 2022/XXX [digiteenuste õigusakt]. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(31)

Väga suured digiplatvormid võimaldavad paljudele kasutajatele juurdepääsu meediateenustele. Meediateenuse osutajatel, kellel on toimetusvastutus oma sisu eest, on oluline roll internetis teabe levitamisel ja teabevabaduse kasutamisel. Toimetusvastutuse teostamisel eeldatakse, et nad tegutsevad hoolikalt ning annavad usaldusväärset ja põhiõigusi austavat teavet kooskõlas regulatiivsete või enesereguleerimise nõuetega, mida nende suhtes liikmesriikides kohaldatakse.
  Pidades muu hulgas silmas kasutajate teabevabadust, peaksid väga suurte digiplatvormide pakkujad seega juhul, kui nad leiavad, et selliste meediateenuse osutajate pakutav sisu ei vasta nende tingimustele – kuigi see ei aita kaasa määruse (EL) 2022/XXX [digiteenuste õigusakt] artiklis 26 osutatud süsteemse riski tekkimisele –, võtma nõuetekohaselt arvesse meediavabadust ja mitmekesisust kooskõlas määrusega (EL) 2022/XXX [digiteenuste õigusakt] ning esitama meediateenuse osutajatele kui nende ärikasutajatele võimalikult varakult Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1150 kohastes põhjendustes vajalikud selgitused. Selleks et minimeerida sisu piirangute mõju kasutajate teabevabadusele, peaksid väga suured digiplatvormid püüdma esitada põhjendused enne piirangu jõustumist, ilma et see piiraks nende kohustusi, mis tulenevad määrusest (EL) 2022/XXX [digiteenuste õigusakt]. Eelkõige ei tohiks käesolev määrus takistada väga suure digiplatvormi pakkujat võtmast kiiresti meetmeid tema teenuse kaudu levitatava ebaseadusliku sisu suhtes või selleks, et maandada süsteemseid riske, mis tulenevad teatava sisu levitamisest tema teenuse kaudu, kooskõlas liidu õigusega ja eelkõige vastavalt määrusele (EL) 2022/XXX [digiteenuste õigusakt].

| (31) | Väga suured digiplatvormid
  ja väga suured otsingumootorid
  võimaldavad paljudele kasutajatele juurdepääsu meediateenustele. Meediateenuse osutajatel, kellel on toimetusvastutus oma sisu eest, on oluline roll internetis teabe levitamisel ja teabevabaduse kasutamisel. Toimetusvastutuse teostamisel eeldatakse, et nad tegutsevad hoolikalt ning annavad usaldusväärset ja põhiõigusi austavat teavet kooskõlas regulatiivsete või enesereguleerimise nõuetega, mida nende suhtes liikmesriikides kohaldatakse.
  Seetõttu peavad väga suurte digiplatvormide ja väga suurte otsingumootorite pakkujad võtma nõuetekohaselt arvesse kasutajate teabevabadust, meediavabadust ja meedia mitmekesisust kooskõlas määrusega (EL) 2022/2065 [digiteenuste määrus]. Käesolev määrus ei tohiks takistada väga suure digiplatvormi ja väga suure otsingumootori pakkujat võtmast kooskõlas liidu õigusega, eelkõige määrusega (EL) 2022/2065 [digiteenuste määrus] viivitamata meetmeid, et võidelda tema teenuse kaudu levitatava ebaseadusliku sisu vastu või maandada süsteemseid riske, mis tulenevad teatava sisu levitamisest tema teenuse kaudu. |
| --- | --- |

(31)

Väga suured digiplatvormid
  ja väga suured otsingumootorid
  võimaldavad paljudele kasutajatele juurdepääsu meediateenustele. Meediateenuse osutajatel, kellel on toimetusvastutus oma sisu eest, on oluline roll internetis teabe levitamisel ja teabevabaduse kasutamisel. Toimetusvastutuse teostamisel eeldatakse, et nad tegutsevad hoolikalt ning annavad usaldusväärset ja põhiõigusi austavat teavet kooskõlas regulatiivsete või enesereguleerimise nõuetega, mida nende suhtes liikmesriikides kohaldatakse.
  Seetõttu peavad väga suurte digiplatvormide ja väga suurte otsingumootorite pakkujad võtma nõuetekohaselt arvesse kasutajate teabevabadust, meediavabadust ja meedia mitmekesisust kooskõlas määrusega (EL) 2022/2065 [digiteenuste määrus]. Käesolev määrus ei tohiks takistada väga suure digiplatvormi ja väga suure otsingumootori pakkujat võtmast kooskõlas liidu õigusega, eelkõige määrusega (EL) 2022/2065 [digiteenuste määrus] viivitamata meetmeid, et võidelda tema teenuse kaudu levitatava ebaseadusliku sisu vastu või maandada süsteemseid riske, mis tulenevad teatava sisu levitamisest tema teenuse kaudu.

Motivatsioon

Arvesse tuleks võtta peamiste vahendusteenuste olulist rolli meediasisu kättesaadavuses.

Muudatusettepanek 21

Põhjendus 32

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (32) | Võttes arvesse eeldatavat positiivset mõju teenuste osutamise vabadusele ja sõnavabadusele, on lisaks õigustatud, et kui meediateenuse osutajad järgivad teatavaid regulatiivseid või enesereguleerimise nõudeid, käsitletakse nende kaebusi väga suurte digiplatvormide teenuseosutajate otsuste kohta eelisjärjekorras ja põhjendamatu viivituseta. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(32)

Võttes arvesse eeldatavat positiivset mõju teenuste osutamise vabadusele ja sõnavabadusele, on lisaks õigustatud, et kui meediateenuse osutajad järgivad teatavaid regulatiivseid või enesereguleerimise nõudeid, käsitletakse nende kaebusi väga suurte digiplatvormide teenuseosutajate otsuste kohta eelisjärjekorras ja põhjendamatu viivituseta.

| (32) | Võttes arvesse eeldatavat positiivset mõju teenuste osutamise vabadusele ja sõnavabadusele, on õigustatud ka see, et juhul, kui meediateenuse osutajad järgivad teatavaid regulatiivseid või enesereguleerimise standardeid, ei blokeeri ega kustuta platvormi pakkuja või otsingumootor kohe nende sisu või pakkumisi ega välista muul viisil viimaste levitamist või avaldamist. |
| --- | --- |

(32)

Võttes arvesse eeldatavat positiivset mõju teenuste osutamise vabadusele ja sõnavabadusele, on õigustatud ka see, et juhul, kui meediateenuse osutajad järgivad teatavaid regulatiivseid või enesereguleerimise standardeid, ei blokeeri ega kustuta platvormi pakkuja või otsingumootor kohe nende sisu või pakkumisi ega välista muul viisil viimaste levitamist või avaldamist.

Motivatsioon

Arvesse tuleks võtta peamiste vahendusteenuste olulist rolli meediasisu kättesaadavuses.

Muudatusettepanek 22

Põhjendus 33

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (33) | Selleks peaksid väga suurte digiplatvormide pakkujad lisama oma internetipõhisesse kasutajaliidesesse funktsiooni, mis võimaldab meediateenuse osutajatel deklareerida oma vastavust teatavatele nõuetele, kuid säilitama samal ajal võimaluse
  sellist ettevõtja deklaratsiooni mitte aktsepteerida
  , kui nad leiavad, et need tingimused ei ole täidetud. Väga suurte digiplatvormide pakkujad võivad tugineda teabele nende nõuete järgimise kohta, näiteks ajakirjanduse usaldusväärsuse algatuse (Journalism Trust Initiative) masinloetavale standardile või muudele asjakohastele käitumisjuhenditele. Komisjoni suunised võivad olla kasulikud sellise funktsiooni tõhusa rakendamise hõlbustamiseks, muu hulgas seoses asjassepuutuvate kodanikuühiskonna organisatsioonide deklaratsioonide läbivaatamisse kaasamise korra, vajaduse korral asukohariigi reguleeriva asutusega konsulteerimise ning funktsiooni võimaliku kuritarvitamise käsitlemisega. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(33)

Selleks peaksid väga suurte digiplatvormide pakkujad lisama oma internetipõhisesse kasutajaliidesesse funktsiooni, mis võimaldab meediateenuse osutajatel deklareerida oma vastavust teatavatele nõuetele, kuid säilitama samal ajal võimaluse
  sellist ettevõtja deklaratsiooni mitte aktsepteerida
  , kui nad leiavad, et need tingimused ei ole täidetud. Väga suurte digiplatvormide pakkujad võivad tugineda teabele nende nõuete järgimise kohta, näiteks ajakirjanduse usaldusväärsuse algatuse (Journalism Trust Initiative) masinloetavale standardile või muudele asjakohastele käitumisjuhenditele. Komisjoni suunised võivad olla kasulikud sellise funktsiooni tõhusa rakendamise hõlbustamiseks, muu hulgas seoses asjassepuutuvate kodanikuühiskonna organisatsioonide deklaratsioonide läbivaatamisse kaasamise korra, vajaduse korral asukohariigi reguleeriva asutusega konsulteerimise ning funktsiooni võimaliku kuritarvitamise käsitlemisega.

| (33) | Selleks peaksid väga suurte digiplatvormide
  ja väga suurte otsingumootorite
  pakkujad lisama oma internetipõhisesse kasutajaliidesesse funktsiooni, mis võimaldab meediateenuse osutajatel deklareerida oma vastavust teatavatele nõuetele
  ja teavitada, millise järelevalve alla nad kuuluvad
  , kuid säilitama samal ajal võimaluse
  lasta sellist ettevõtja deklaratsiooni kontrollida
  , kui nad leiavad, et need tingimused ei ole täidetud. Väga suurte digiplatvormide pakkujad võivad tugineda teabele nende nõuete järgimise kohta, näiteks ajakirjanduse usaldusväärsuse algatuse (Journalism Trust Initiative) masinloetavale standardile või muudele asjakohastele käitumisjuhenditele. Komisjoni suunised võivad olla kasulikud sellise funktsiooni tõhusa rakendamise hõlbustamiseks, muu hulgas seoses asjassepuutuvate kodanikuühiskonna organisatsioonide deklaratsioonide läbivaatamisse kaasamise korra, vajaduse korral asukohariigi reguleeriva asutusega konsulteerimise ning funktsiooni võimaliku kuritarvitamise käsitlemisega. |
| --- | --- |

(33)

Selleks peaksid väga suurte digiplatvormide
  ja väga suurte otsingumootorite
  pakkujad lisama oma internetipõhisesse kasutajaliidesesse funktsiooni, mis võimaldab meediateenuse osutajatel deklareerida oma vastavust teatavatele nõuetele
  ja teavitada, millise järelevalve alla nad kuuluvad
  , kuid säilitama samal ajal võimaluse
  lasta sellist ettevõtja deklaratsiooni kontrollida
  , kui nad leiavad, et need tingimused ei ole täidetud. Väga suurte digiplatvormide pakkujad võivad tugineda teabele nende nõuete järgimise kohta, näiteks ajakirjanduse usaldusväärsuse algatuse (Journalism Trust Initiative) masinloetavale standardile või muudele asjakohastele käitumisjuhenditele. Komisjoni suunised võivad olla kasulikud sellise funktsiooni tõhusa rakendamise hõlbustamiseks, muu hulgas seoses asjassepuutuvate kodanikuühiskonna organisatsioonide deklaratsioonide läbivaatamisse kaasamise korra, vajaduse korral asukohariigi reguleeriva asutusega konsulteerimise ning funktsiooni võimaliku kuritarvitamise käsitlemisega.

Motivatsioon

Arvesse tuleks võtta peamiste vahendusteenuste olulist rolli meediasisu kättesaadavuses, samas tuleks soodustada kõiki vahendeid, mis hõlbustavad konkreetsete nõuete täitmise kontrollimist.

Muudatusettepanek 23

Põhjendus 35

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (35) | Väga suurte digiplatvormide pakkujad peaksid suhtlema meediateenuse osutajatega, kes järgivad usaldusväärsuse ja läbipaistvuse standardeid ning leiavad, et väga suurte digiplatvormide pakkujad
  kehtestavad
  sageli ilma piisava põhjuseta nende
  sisule piiranguid
  , et jõuda kokkuleppele
  põhjendamatute piirangute lõpetamises ja nende edaspidises vältimises
  . Väga suurte digiplatvormide pakkujad peaksid osalema sellises teabevahetuses heas usus, pöörates erilist tähelepanu meedia- ja teabevabaduse kaitsmisele. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(35)

Väga suurte digiplatvormide pakkujad peaksid suhtlema meediateenuse osutajatega, kes järgivad usaldusväärsuse ja läbipaistvuse standardeid ning leiavad, et väga suurte digiplatvormide pakkujad
  kehtestavad
  sageli ilma piisava põhjuseta nende
  sisule piiranguid
  , et jõuda kokkuleppele
  põhjendamatute piirangute lõpetamises ja nende edaspidises vältimises
  . Väga suurte digiplatvormide pakkujad peaksid osalema sellises teabevahetuses heas usus, pöörates erilist tähelepanu meedia- ja teabevabaduse kaitsmisele.

| (35) | Väga suurte digiplatvormide pakkujad peaksid suhtlema meediateenuse osutajatega, kes järgivad usaldusväärsuse ja läbipaistvuse standardeid ning leiavad, et väga suurte digiplatvormide
  ja väga suurte otsingumootorite
  pakkujad
  on
  sageli ilma piisava põhjuseta nende
  sisule vastu
  , et jõuda kokkuleppele
  nõuete vältimiseks edaspidi
  . Väga suurte digiplatvormide pakkujad peaksid osalema sellises teabevahetuses heas usus, pöörates erilist tähelepanu meedia- ja teabevabaduse kaitsmisele. |
| --- | --- |

(35)

Väga suurte digiplatvormide pakkujad peaksid suhtlema meediateenuse osutajatega, kes järgivad usaldusväärsuse ja läbipaistvuse standardeid ning leiavad, et väga suurte digiplatvormide
  ja väga suurte otsingumootorite
  pakkujad
  on
  sageli ilma piisava põhjuseta nende
  sisule vastu
  , et jõuda kokkuleppele
  nõuete vältimiseks edaspidi
  . Väga suurte digiplatvormide pakkujad peaksid osalema sellises teabevahetuses heas usus, pöörates erilist tähelepanu meedia- ja teabevabaduse kaitsmisele.

Motivatsioon

Arvesse tuleks võtta peamiste vahendusteenuste olulist rolli meediasisu kättesaadavuses.

Muudatusettepanek 24

Põhjendus 37

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (37) | Audiovisuaalmeedia teenuste saajad peaksid saama vastavalt oma eelistustele tegelikult valida, millist audiovisuaalset sisu nad soovivad vaadata. Nende vabadust selles valdkonnas võivad siiski piirata meediasektori äritavad, nimelt audiovisuaalmeedia teenustele juurdepääsu ja nende kasutamist kontrollivate või haldavate seadmete (näiteks nutitelerite) tootjate või kasutajaliideste pakkujate ning meediateenuse osutajate vahelised kokkulepped sisu prioriseerimise kohta. Prioriseerimist saab rakendada näiteks seadme koduekraanil, riist- või tarkvara otseteede, rakenduste ja otsingualade kaudu, mis mõjutavad teenusesaajate vaatamiskäitumist, motiveerides neid põhjendamatult eelistama teatavaid audiovisuaalmeedia pakkumisi teistele. Teenusesaajatel peaks olema võimalik lihtsal ja kasutajasõbralikul viisil muuta sellise seadme või kasutajaliidese vaikeseadeid, mis kontrollib ja haldab juurdepääsu audiovisuaalmeedia teenustele ja nende kasutamist, ilma et see piiraks võimalusi võtta direktiivi 2010/13/EÜ artikli 7a alusel avaliku poliitikaga seotud kaalutlustel meetmeid, millega tagatakse üldist huvi pakkuvate audiovisuaalmeedia teenuste sobiv esiletoomine. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(37)

Audiovisuaalmeedia teenuste saajad peaksid saama vastavalt oma eelistustele tegelikult valida, millist audiovisuaalset sisu nad soovivad vaadata. Nende vabadust selles valdkonnas võivad siiski piirata meediasektori äritavad, nimelt audiovisuaalmeedia teenustele juurdepääsu ja nende kasutamist kontrollivate või haldavate seadmete (näiteks nutitelerite) tootjate või kasutajaliideste pakkujate ning meediateenuse osutajate vahelised kokkulepped sisu prioriseerimise kohta. Prioriseerimist saab rakendada näiteks seadme koduekraanil, riist- või tarkvara otseteede, rakenduste ja otsingualade kaudu, mis mõjutavad teenusesaajate vaatamiskäitumist, motiveerides neid põhjendamatult eelistama teatavaid audiovisuaalmeedia pakkumisi teistele. Teenusesaajatel peaks olema võimalik lihtsal ja kasutajasõbralikul viisil muuta sellise seadme või kasutajaliidese vaikeseadeid, mis kontrollib ja haldab juurdepääsu audiovisuaalmeedia teenustele ja nende kasutamist, ilma et see piiraks võimalusi võtta direktiivi 2010/13/EÜ artikli 7a alusel avaliku poliitikaga seotud kaalutlustel meetmeid, millega tagatakse üldist huvi pakkuvate audiovisuaalmeedia teenuste sobiv esiletoomine.

| (37) | Audiovisuaalmeedia teenuste saajad peaksid saama vastavalt oma eelistustele tegelikult valida, millist audiovisuaalset sisu nad soovivad vaadata. Nende vabadust selles valdkonnas võivad siiski piirata meediasektori äritavad, nimelt audiovisuaalmeedia teenustele juurdepääsu ja nende kasutamist kontrollivate või haldavate seadmete (näiteks nutitelerite) tootjate või kasutajaliideste pakkujate ning meediateenuse osutajate vahelised kokkulepped sisu prioriseerimise kohta. Prioriseerimist saab rakendada näiteks seadme koduekraanil, riist- või tarkvara otseteede, rakenduste ja otsingualade kaudu, mis mõjutavad teenusesaajate vaatamiskäitumist, motiveerides neid põhjendamatult eelistama teatavaid audiovisuaalmeedia pakkumisi teistele. Teenusesaajatel peaks olema võimalik lihtsal ja kasutajasõbralikul viisil muuta sellise seadme või kasutajaliidese vaikeseadeid, mis kontrollib ja haldab juurdepääsu audiovisuaalmeedia teenustele ja nende kasutamist, ilma et see piiraks võimalusi võtta
  iseäranis, aga mitte ainult
  direktiivi 2010/13/EÜ artikli 7a alusel avaliku poliitikaga seotud kaalutlustel meetmeid, millega tagatakse üldist huvi pakkuvate audiovisuaalmeedia teenuste sobiv esiletoomine. |
| --- | --- |

(37)

Audiovisuaalmeedia teenuste saajad peaksid saama vastavalt oma eelistustele tegelikult valida, millist audiovisuaalset sisu nad soovivad vaadata. Nende vabadust selles valdkonnas võivad siiski piirata meediasektori äritavad, nimelt audiovisuaalmeedia teenustele juurdepääsu ja nende kasutamist kontrollivate või haldavate seadmete (näiteks nutitelerite) tootjate või kasutajaliideste pakkujate ning meediateenuse osutajate vahelised kokkulepped sisu prioriseerimise kohta. Prioriseerimist saab rakendada näiteks seadme koduekraanil, riist- või tarkvara otseteede, rakenduste ja otsingualade kaudu, mis mõjutavad teenusesaajate vaatamiskäitumist, motiveerides neid põhjendamatult eelistama teatavaid audiovisuaalmeedia pakkumisi teistele. Teenusesaajatel peaks olema võimalik lihtsal ja kasutajasõbralikul viisil muuta sellise seadme või kasutajaliidese vaikeseadeid, mis kontrollib ja haldab juurdepääsu audiovisuaalmeedia teenustele ja nende kasutamist, ilma et see piiraks võimalusi võtta
  iseäranis, aga mitte ainult
  direktiivi 2010/13/EÜ artikli 7a alusel avaliku poliitikaga seotud kaalutlustel meetmeid, millega tagatakse üldist huvi pakkuvate audiovisuaalmeedia teenuste sobiv esiletoomine.

Motivatsioon

Liikmesriikide pädevust meedia mitmekesisuse tagamisel ei tohiks piirata.

Muudatusettepanek 25

Põhjendus 39

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (39) | Samuti peaks nõukojal olema õigus esitada
  komisjoni taotlusel
  arvamus, kui liikmesriigi meetmed mõjutavad tõenäoliselt
  meediateenuste
  siseturu toimimist. Nii on see näiteks juhul, kui liikmesriigi haldusmeede on suunatud meediateenuse osutajale, kes osutab teenuseid rohkem kui ühes liikmesriigis
  , või kui asjaomasel meediateenuse osutajal on oluline mõju avaliku arvamuse kujunemisele selles liikmesriigis
  . |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(39)

Samuti peaks nõukojal olema õigus esitada
  komisjoni taotlusel
  arvamus, kui liikmesriigi meetmed mõjutavad tõenäoliselt
  meediateenuste
  siseturu toimimist. Nii on see näiteks juhul, kui liikmesriigi haldusmeede on suunatud meediateenuse osutajale, kes osutab teenuseid rohkem kui ühes liikmesriigis
  , või kui asjaomasel meediateenuse osutajal on oluline mõju avaliku arvamuse kujunemisele selles liikmesriigis
  .

| (39) | Samuti peaks nõukojal olema õigus esitada arvamus, kui
  meediateenuseid käsitlevad
  liikmesriigi meetmed mõjutavad tõenäoliselt siseturu toimimist. Nii on see näiteks juhul, kui liikmesriigi haldusmeede on suunatud meediateenuse osutajale, kes osutab teenuseid rohkem kui ühes liikmesriigis. |
| --- | --- |

(39)

Samuti peaks nõukojal olema õigus esitada arvamus, kui
  meediateenuseid käsitlevad
  liikmesriigi meetmed mõjutavad tõenäoliselt siseturu toimimist. Nii on see näiteks juhul, kui liikmesriigi haldusmeede on suunatud meediateenuse osutajale, kes osutab teenuseid rohkem kui ühes liikmesriigis.

Motivatsioon

Keskenduda tuleks siseturu küsimustele.

Muudatusettepanek 26

Põhjendus 40

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (40) | Meedial on otsustav roll avaliku arvamuse kujundamisel ja kodanike abistamisel demokraatlikes protsessides. Seepärast peaksid liikmesriigid kehtestama oma õigussüsteemis normid ja menetlused, et tagada meediaturu sellise kontsentratsiooni hindamine, millel võib olla märkimisväärne mõju meedia mitmekesisusele
  või
  toimetuste sõltumatusele. Sellised normid ja menetlused võivad mõjutada meediateenuste osutamise vabadust siseturul ning peavad olema nõuetekohaselt piiritletud ning läbipaistvad, objektiivsed, proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad. Selliste normide kohaldamisalasse kuuluva meediaturu kontsentratsiooni all tuleks mõista kontsentratsiooni, mille tulemusel võib üks üksus kontrollida meediateenuseid või omada märkimisväärset osalust meediateenustes, millel on suur mõju avaliku arvamuse kujundamisele konkreetsel meediaturul, meedia allsektoris või eri meediasektorites ühes või mitmes liikmesriigis. Oluline kriteerium, mida tuleb arvesse võtta, on konkureerivate seisukohtade vähenemine kõnealusel turul kontsentratsiooni tulemusena. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(40)

Meedial on otsustav roll avaliku arvamuse kujundamisel ja kodanike abistamisel demokraatlikes protsessides. Seepärast peaksid liikmesriigid kehtestama oma õigussüsteemis normid ja menetlused, et tagada meediaturu sellise kontsentratsiooni hindamine, millel võib olla märkimisväärne mõju meedia mitmekesisusele
  või
  toimetuste sõltumatusele. Sellised normid ja menetlused võivad mõjutada meediateenuste osutamise vabadust siseturul ning peavad olema nõuetekohaselt piiritletud ning läbipaistvad, objektiivsed, proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad. Selliste normide kohaldamisalasse kuuluva meediaturu kontsentratsiooni all tuleks mõista kontsentratsiooni, mille tulemusel võib üks üksus kontrollida meediateenuseid või omada märkimisväärset osalust meediateenustes, millel on suur mõju avaliku arvamuse kujundamisele konkreetsel meediaturul, meedia allsektoris või eri meediasektorites ühes või mitmes liikmesriigis. Oluline kriteerium, mida tuleb arvesse võtta, on konkureerivate seisukohtade vähenemine kõnealusel turul kontsentratsiooni tulemusena.

| (40) | Meedial on otsustav roll avaliku arvamuse kujundamisel ja kodanike abistamisel demokraatlikes protsessides. Seepärast peaksid liikmesriigid kehtestama oma õigussüsteemis normid ja menetlused, et tagada meediaturu sellise kontsentratsiooni hindamine, millel võib olla märkimisväärne mõju meedia mitmekesisusele
  , sh
  toimetuste sõltumatusele. Sellised normid ja menetlused võivad mõjutada meediateenuste osutamise vabadust siseturul ning peavad olema nõuetekohaselt piiritletud ning läbipaistvad, objektiivsed, proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad. Selliste normide kohaldamisalasse kuuluva meediaturu kontsentratsiooni all tuleks mõista kontsentratsiooni, mille tulemusel võib üks üksus kontrollida meediateenuseid või omada märkimisväärset osalust meediateenustes, millel on suur mõju avaliku arvamuse kujundamisele konkreetsel meediaturul, meedia allsektoris või eri meediasektorites ühes või mitmes liikmesriigis. Oluline kriteerium, mida tuleb arvesse võtta, on konkureerivate seisukohtade vähenemine kõnealusel turul kontsentratsiooni tulemusena. |
| --- | --- |

(40)

Meedial on otsustav roll avaliku arvamuse kujundamisel ja kodanike abistamisel demokraatlikes protsessides. Seepärast peaksid liikmesriigid kehtestama oma õigussüsteemis normid ja menetlused, et tagada meediaturu sellise kontsentratsiooni hindamine, millel võib olla märkimisväärne mõju meedia mitmekesisusele
  , sh
  toimetuste sõltumatusele. Sellised normid ja menetlused võivad mõjutada meediateenuste osutamise vabadust siseturul ning peavad olema nõuetekohaselt piiritletud ning läbipaistvad, objektiivsed, proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad. Selliste normide kohaldamisalasse kuuluva meediaturu kontsentratsiooni all tuleks mõista kontsentratsiooni, mille tulemusel võib üks üksus kontrollida meediateenuseid või omada märkimisväärset osalust meediateenustes, millel on suur mõju avaliku arvamuse kujundamisele konkreetsel meediaturul, meedia allsektoris või eri meediasektorites ühes või mitmes liikmesriigis. Oluline kriteerium, mida tuleb arvesse võtta, on konkureerivate seisukohtade vähenemine kõnealusel turul kontsentratsiooni tulemusena.

Motivatsioon

Keskenduda tuleks siseturu küsimustele.

Muudatusettepanek 27

Põhjendus 41

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (41) | Liikmesriikide reguleerivad asutused või organid, kellel on eriteadmised meedia mitmekesisuse valdkonnas, peaksid
  olema kaasatud, kui hinnatakse
  meediaturu kontsentratsiooni mõju meedia mitmekesisusele
  ja toimetuste sõltumatusele
  , kui nad ise ei ole määratud asutused või organid.
  Selleks et suurendada õiguskindlust ning tagada, et normid ja menetlused on tõepoolest mõeldud meedia mitmekesisuse ja toimetuste sõltumatuse kaitsmiseks,
  tuleb eelnevalt sätestada objektiivsed, mittediskrimineerivad ja proportsionaalsed kriteeriumid, mille alusel tuleb teatada meediaturu kontsentratsioonist ja hinnata selle mõju meedia mitmekesisusele
  ja toimetuste sõltumatusele
  . |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(41)

Liikmesriikide reguleerivad asutused või organid, kellel on eriteadmised meedia mitmekesisuse valdkonnas, peaksid
  olema kaasatud, kui hinnatakse
  meediaturu kontsentratsiooni mõju meedia mitmekesisusele
  ja toimetuste sõltumatusele
  , kui nad ise ei ole määratud asutused või organid.
  Selleks et suurendada õiguskindlust ning tagada, et normid ja menetlused on tõepoolest mõeldud meedia mitmekesisuse ja toimetuste sõltumatuse kaitsmiseks,
  tuleb eelnevalt sätestada objektiivsed, mittediskrimineerivad ja proportsionaalsed kriteeriumid, mille alusel tuleb teatada meediaturu kontsentratsioonist ja hinnata selle mõju meedia mitmekesisusele
  ja toimetuste sõltumatusele
  .

| (41) | Liikmesriikide reguleerivad asutused või organid, kellel on eriteadmised meedia mitmekesisuse valdkonnas, peaksid
  hindama
  meediaturu kontsentratsiooni mõju meedia mitmekesisusele, kui nad ise ei ole määratud asutused või organid.
  Meedia mitmekesisuse tõeliseks kaitsmiseks
  tuleb eelnevalt sätestada objektiivsed, mittediskrimineerivad ja proportsionaalsed kriteeriumid, mille alusel tuleb teatada meediaturu kontsentratsioonist ja hinnata selle mõju meedia mitmekesisusele. |
| --- | --- |

(41)

Liikmesriikide reguleerivad asutused või organid, kellel on eriteadmised meedia mitmekesisuse valdkonnas, peaksid
  hindama
  meediaturu kontsentratsiooni mõju meedia mitmekesisusele, kui nad ise ei ole määratud asutused või organid.
  Meedia mitmekesisuse tõeliseks kaitsmiseks
  tuleb eelnevalt sätestada objektiivsed, mittediskrimineerivad ja proportsionaalsed kriteeriumid, mille alusel tuleb teatada meediaturu kontsentratsioonist ja hinnata selle mõju meedia mitmekesisusele.

Motivatsioon

Liikmesriikide reguleerivad asutused või organid vastutavad meedia kontsentratsiooni hindamise eest oma territooriumil.

Muudatusettepanek 28

Põhjendus 42

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (42) | Kui meediaturu kontsentratsioon kujutab endast kontsentratsiooni, mis kuulub nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (55) kohaldamisalasse, ei tohiks käesoleva määruse või käesoleva määruse alusel liikmesriikide poolt vastu võetud normide ja menetluste kohaldamine mõjutada määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 21 lõike 4 kohaldamist. Kõik liikmesriikide määratud või kaasatud reguleerivate asutuste või organite võetud meetmed, mis põhinevad nende hinnangul selle kohta, millist mõju avaldab meediaturu kontsentratsioon meedia mitmekesisusele
  ja toimetuste sõltumatusele
  , peaksid seega olema mõeldud õigustatud huvide kaitsmiseks määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 21 lõike 4 kolmanda lõigu tähenduses ning olema kooskõlas liidu õiguse üldpõhimõtete ja muude sätetega. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(42)

Kui meediaturu kontsentratsioon kujutab endast kontsentratsiooni, mis kuulub nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (55) kohaldamisalasse, ei tohiks käesoleva määruse või käesoleva määruse alusel liikmesriikide poolt vastu võetud normide ja menetluste kohaldamine mõjutada määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 21 lõike 4 kohaldamist. Kõik liikmesriikide määratud või kaasatud reguleerivate asutuste või organite võetud meetmed, mis põhinevad nende hinnangul selle kohta, millist mõju avaldab meediaturu kontsentratsioon meedia mitmekesisusele
  ja toimetuste sõltumatusele
  , peaksid seega olema mõeldud õigustatud huvide kaitsmiseks määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 21 lõike 4 kolmanda lõigu tähenduses ning olema kooskõlas liidu õiguse üldpõhimõtete ja muude sätetega.

| (42) | Kui meediaturu kontsentratsioon kujutab endast kontsentratsiooni, mis kuulub nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (55) kohaldamisalasse, ei tohiks käesoleva määruse või käesoleva määruse alusel liikmesriikide poolt vastu võetud normide ja menetluste kohaldamine mõjutada määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 21 lõike 4 kohaldamist. Kõik liikmesriikide määratud või kaasatud reguleerivate asutuste või organite võetud meetmed, mis põhinevad nende hinnangul selle kohta, millist mõju avaldab meediaturu kontsentratsioon meedia mitmekesisusele, peaksid seega olema mõeldud
  meediavabaduse ja meedia mitmekesisuse – võttes seejuures arvesse toimetuse sõltumatuse olulisust – kui
  õigustatud huvide kaitsmiseks määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 21 lõike 4 kolmanda lõigu tähenduses ning olema kooskõlas liidu õiguse üldpõhimõtete ja muude sätetega. |
| --- | --- |

(42)

Kui meediaturu kontsentratsioon kujutab endast kontsentratsiooni, mis kuulub nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (55) kohaldamisalasse, ei tohiks käesoleva määruse või käesoleva määruse alusel liikmesriikide poolt vastu võetud normide ja menetluste kohaldamine mõjutada määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 21 lõike 4 kohaldamist. Kõik liikmesriikide määratud või kaasatud reguleerivate asutuste või organite võetud meetmed, mis põhinevad nende hinnangul selle kohta, millist mõju avaldab meediaturu kontsentratsioon meedia mitmekesisusele, peaksid seega olema mõeldud
  meediavabaduse ja meedia mitmekesisuse – võttes seejuures arvesse toimetuse sõltumatuse olulisust – kui
  õigustatud huvide kaitsmiseks määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 21 lõike 4 kolmanda lõigu tähenduses ning olema kooskõlas liidu õiguse üldpõhimõtete ja muude sätetega.

Motivatsioon

Meediakanalite mitmekesisuse olulisus tuleks selgelt välja tuua.

Muudatusettepanek 29

Põhjendus 43

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (43) | Nõukojal peaks olema õigus esitada arvamusi liikmesriikide määratud või kaasatud reguleerivate asutuste või organite otsuste eelnõude või arvamuste kohta, kui teatamisele kuuluv kontsentratsioon võib mõjutada meedia siseturu toimimist. Nii oleks see näiteks juhul, kui kontsentratsiooniga on seotud vähemalt üks teises liikmesriigis asutatud või rohkem kui ühes liikmesriigis tegutsev ettevõte
  või kui kontsentratsiooni tulemusena oleks meediateenuse osutajatel märkimisväärne mõju avaliku arvamuse kujundamisele teataval meediaturul. Kui asjaomased riigi ametiasutused või organid ei ole hinnanud kontsentratsiooni mõju meedia mitmekesisusele ja toimetuste sõltumatusele või kui liikmesriikide reguleerivad asutused või organid ei ole konkreetse meediaturu kontsentratsiooni küsimuses nõukojaga konsulteerinud, kuid meediaturu kontsentratsioon mõjutab tõenäoliselt meediateenuste siseturu toimimist, peaks nõukojal olema võimalik esitada komisjoni taotlusel arvamus. Igal juhul jääb komisjonile võimalus esitada pärast nõukoja koostatud arvamust oma arvamus. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(43)

Nõukojal peaks olema õigus esitada arvamusi liikmesriikide määratud või kaasatud reguleerivate asutuste või organite otsuste eelnõude või arvamuste kohta, kui teatamisele kuuluv kontsentratsioon võib mõjutada meedia siseturu toimimist. Nii oleks see näiteks juhul, kui kontsentratsiooniga on seotud vähemalt üks teises liikmesriigis asutatud või rohkem kui ühes liikmesriigis tegutsev ettevõte
  või kui kontsentratsiooni tulemusena oleks meediateenuse osutajatel märkimisväärne mõju avaliku arvamuse kujundamisele teataval meediaturul. Kui asjaomased riigi ametiasutused või organid ei ole hinnanud kontsentratsiooni mõju meedia mitmekesisusele ja toimetuste sõltumatusele või kui liikmesriikide reguleerivad asutused või organid ei ole konkreetse meediaturu kontsentratsiooni küsimuses nõukojaga konsulteerinud, kuid meediaturu kontsentratsioon mõjutab tõenäoliselt meediateenuste siseturu toimimist, peaks nõukojal olema võimalik esitada komisjoni taotlusel arvamus. Igal juhul jääb komisjonile võimalus esitada pärast nõukoja koostatud arvamust oma arvamus.

| (43) | Nõukojal peaks olema õigus esitada arvamusi liikmesriikide määratud või kaasatud reguleerivate asutuste või organite otsuste eelnõude või arvamuste kohta, kui teatamisele kuuluv kontsentratsioon võib mõjutada meedia siseturu toimimist. Nii oleks see näiteks juhul, kui kontsentratsiooniga on seotud vähemalt üks teises liikmesriigis asutatud või rohkem kui ühes liikmesriigis tegutsev ettevõte.
  Komisjonil peaks olema võimalik pärast nõukoja arvamust esitada oma arvamus. |
| --- | --- |

(43)

Nõukojal peaks olema õigus esitada arvamusi liikmesriikide määratud või kaasatud reguleerivate asutuste või organite otsuste eelnõude või arvamuste kohta, kui teatamisele kuuluv kontsentratsioon võib mõjutada meedia siseturu toimimist. Nii oleks see näiteks juhul, kui kontsentratsiooniga on seotud vähemalt üks teises liikmesriigis asutatud või rohkem kui ühes liikmesriigis tegutsev ettevõte.
  Komisjonil peaks olema võimalik pärast nõukoja arvamust esitada oma arvamus.

Motivatsioon

Keskenduda tuleks siseturu küsimustele.

Muudatusettepanek 30

Põhjendus 44

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (44) | Mitmekesiste meediaturgude tagamiseks peaksid riigi ametiasutused või organid ja nõukoda võtma arvesse kriteeriumide kogumit.
  Eelkõige tuleks võtta arvesse mõju meedia mitmekesisusele, sh eriti mõju avaliku arvamuse kujundamisele, arvestades internetikeskkonda.
  Samal ajal tuleks kaaluda, kas teised meediakanalid, mis pakuvad teistsugust ja alternatiivset sisu, eksisteeriksid antud turul või turgudel ka pärast kõnealust meediaturu kontsentratsiooni. Toimetuse sõltumatuse kaitsemeetmete hindamise käigus tuleks hinnata võimalikku ohtu, et tulevane omanik, juhtkond või juhtimisstruktuur sekkub põhjendamatult omandatud või ühinenud üksuse toimetusotsustesse. Arvesse tuleks võtta ka olemasolevaid või kavandatavaid sisemisi kaitsemeetmeid, mille eesmärk on säilitada asjaomaste meediaettevõtete toimetusotsuste sõltumatus. Võimaliku mõju hindamisel tuleks arvesse võtta ka kõnealuse kontsentratsiooni mõju selle objektiks oleva üksuse või üksuste majanduslikule jätkusuutlikkusele ning seda, kas ilma kontsentratsioonita oleksid nad majanduslikult kestlikud, st suudaksid keskpikas perspektiivis jätkata turul majanduslikult elujõuliste, piisavate ressurssidega ja tehnoloogiliselt kohandatud kvaliteetsete meediateenuste osutamist ja arendamist. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(44)

Mitmekesiste meediaturgude tagamiseks peaksid riigi ametiasutused või organid ja nõukoda võtma arvesse kriteeriumide kogumit.
  Eelkõige tuleks võtta arvesse mõju meedia mitmekesisusele, sh eriti mõju avaliku arvamuse kujundamisele, arvestades internetikeskkonda.
  Samal ajal tuleks kaaluda, kas teised meediakanalid, mis pakuvad teistsugust ja alternatiivset sisu, eksisteeriksid antud turul või turgudel ka pärast kõnealust meediaturu kontsentratsiooni. Toimetuse sõltumatuse kaitsemeetmete hindamise käigus tuleks hinnata võimalikku ohtu, et tulevane omanik, juhtkond või juhtimisstruktuur sekkub põhjendamatult omandatud või ühinenud üksuse toimetusotsustesse. Arvesse tuleks võtta ka olemasolevaid või kavandatavaid sisemisi kaitsemeetmeid, mille eesmärk on säilitada asjaomaste meediaettevõtete toimetusotsuste sõltumatus. Võimaliku mõju hindamisel tuleks arvesse võtta ka kõnealuse kontsentratsiooni mõju selle objektiks oleva üksuse või üksuste majanduslikule jätkusuutlikkusele ning seda, kas ilma kontsentratsioonita oleksid nad majanduslikult kestlikud, st suudaksid keskpikas perspektiivis jätkata turul majanduslikult elujõuliste, piisavate ressurssidega ja tehnoloogiliselt kohandatud kvaliteetsete meediateenuste osutamist ja arendamist.

| (44) | Mitmekesiste meediaturgude tagamiseks peaksid liikmesriigid määratlema asjakohased kriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta.
  Eelkõige tuleks võtta arvesse mõju meedia mitmekesisusele, sh eriti mõju avaliku arvamuse kujundamisele, arvestades internetikeskkonda.
  Ühinemise lubatavuse üle otsustamisel tuleks arvesse võtta, kas omandav ja omandatav üksus jääksid ühinemiseta majanduslikult elujõuliseks, kas on olemas alternatiivid nende majandusliku elujõulisuse tagamiseks ning kas on võimalikke ja tõhusaid meetmeid, et tagada vaatamata ühinemisele jätkuvalt meediakanalite mitmekesisus. |
| --- | --- |

(44)

Mitmekesiste meediaturgude tagamiseks peaksid liikmesriigid määratlema asjakohased kriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta.
  Eelkõige tuleks võtta arvesse mõju meedia mitmekesisusele, sh eriti mõju avaliku arvamuse kujundamisele, arvestades internetikeskkonda.
  Ühinemise lubatavuse üle otsustamisel tuleks arvesse võtta, kas omandav ja omandatav üksus jääksid ühinemiseta majanduslikult elujõuliseks, kas on olemas alternatiivid nende majandusliku elujõulisuse tagamiseks ning kas on võimalikke ja tõhusaid meetmeid, et tagada vaatamata ühinemisele jätkuvalt meediakanalite mitmekesisus.

Motivatsioon

Peaks olema selge, et liikmesriikidel on õigus ja kohustus otsustada kriteeriumide üle, mis on kooskõlas kehtestatud põhimõtetega.

Muudatusettepanek 31

Põhjendus 50

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (50) | Meediateenuste siseturu toimimise parandamiseks tehtavate jõupingutuste raames tuleks korrapäraselt jälgida meedia siseturu toimimist ja vastupidavust ohustavaid riske. Sellise järelevalve eesmärk peaks olema anda üksikasjalikke andmeid ja kvalitatiivseid hinnanguid
  meediateenuste
  siseturu vastupidavuse kohta
  , muu hulgas turu kontsentratsiooni määra kohta riiklikul ja piirkondlikul tasandil ning välisriigist lähtuva infoga manipuleerimise ja sekkumise ohu kohta
  . Seda tuleks teha sõltumatult, tuginedes põhiliste tulemusnäitajate usaldusväärsele loetelule, mille komisjon on välja töötanud ja mida ta korrapäraselt ajakohastab, konsulteerides nõukojaga. Võttes arvesse riskide ja tehnoloogia kiiret arengut meedia siseturul, peaks järelevalve sisaldama tulevikku suunatud meetmeid, nagu stressitestid, et hinnata meedia siseturu vastupidavust
  , hoiatada meedia mitmekesisuse ja toimetuste sõltumatusega seotud nõrkuste eest
  ning aidata kaasa juhtimise, andmete kvaliteedi ja riskijuhtimise parandamiseks tehtavatele jõupingutustele. Järelevalve peaks hõlmama eelkõige piiriülese tegevuse ja investeeringute taset
  , regulatiivset koostööd ja meediavaldkonna õigusnormide lähendamist, meediateenuste osutamise takistusi, sh digikeskkonnas,
  ning majandusressursside jaotamise läbipaistvust ja õiglust meedia siseturul. Samuti tuleks arvesse võtta laiemaid suundumusi meedia siseturul
  ja riikide meediaturgudel ning meediateenuse osutajaid mõjutavaid siseriiklikke õigusakte
  .
  Lisaks peaks järelevalve andma ülevaate meetmetest, mida meediateenuse osutajad on võtnud toimetusotsuste sõltumatuse tagamiseks, sh lisatud soovituses nimetatud meetmetest
  . Järelevalve kõrgeimate standardite tagamiseks tuleks asjakohaselt kaasata nõukoda, sest sinna kuuluvad meediaturu eriteadmistega üksused. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(50)

Meediateenuste siseturu toimimise parandamiseks tehtavate jõupingutuste raames tuleks korrapäraselt jälgida meedia siseturu toimimist ja vastupidavust ohustavaid riske. Sellise järelevalve eesmärk peaks olema anda üksikasjalikke andmeid ja kvalitatiivseid hinnanguid
  meediateenuste
  siseturu vastupidavuse kohta
  , muu hulgas turu kontsentratsiooni määra kohta riiklikul ja piirkondlikul tasandil ning välisriigist lähtuva infoga manipuleerimise ja sekkumise ohu kohta
  . Seda tuleks teha sõltumatult, tuginedes põhiliste tulemusnäitajate usaldusväärsele loetelule, mille komisjon on välja töötanud ja mida ta korrapäraselt ajakohastab, konsulteerides nõukojaga. Võttes arvesse riskide ja tehnoloogia kiiret arengut meedia siseturul, peaks järelevalve sisaldama tulevikku suunatud meetmeid, nagu stressitestid, et hinnata meedia siseturu vastupidavust
  , hoiatada meedia mitmekesisuse ja toimetuste sõltumatusega seotud nõrkuste eest
  ning aidata kaasa juhtimise, andmete kvaliteedi ja riskijuhtimise parandamiseks tehtavatele jõupingutustele. Järelevalve peaks hõlmama eelkõige piiriülese tegevuse ja investeeringute taset
  , regulatiivset koostööd ja meediavaldkonna õigusnormide lähendamist, meediateenuste osutamise takistusi, sh digikeskkonnas,
  ning majandusressursside jaotamise läbipaistvust ja õiglust meedia siseturul. Samuti tuleks arvesse võtta laiemaid suundumusi meedia siseturul
  ja riikide meediaturgudel ning meediateenuse osutajaid mõjutavaid siseriiklikke õigusakte
  .
  Lisaks peaks järelevalve andma ülevaate meetmetest, mida meediateenuse osutajad on võtnud toimetusotsuste sõltumatuse tagamiseks, sh lisatud soovituses nimetatud meetmetest
  . Järelevalve kõrgeimate standardite tagamiseks tuleks asjakohaselt kaasata nõukoda, sest sinna kuuluvad meediaturu eriteadmistega üksused.

| (50) | Meediateenuste siseturu toimimise parandamiseks tehtavate jõupingutuste raames tuleks korrapäraselt jälgida meedia siseturu toimimist ja vastupidavust ohustavaid riske. Sellise järelevalve eesmärk peaks olema anda üksikasjalikke andmeid ja kvalitatiivseid hinnanguid siseturu vastupidavuse kohta
  meediateenuste osas
  .
  Samuti tuleks arvestada arengut liikmesriikide tasandil, eelkõige selleks, et võtta arvesse siseturu ja liikmesriikide turgude koostoimet ning mõju meediavabadusele ja meedia mitmekesisusele eri tasanditel.
  Seda tuleks teha sõltumatult, tuginedes põhiliste tulemusnäitajate usaldusväärsele loetelule, mille komisjon on välja töötanud ja mida ta korrapäraselt ajakohastab, konsulteerides nõukojaga. Võttes arvesse riskide ja tehnoloogia kiiret arengut meedia siseturul, peaks järelevalve sisaldama tulevikku suunatud meetmeid, nagu stressitestid, et hinnata meedia siseturu vastupidavust ning aidata kaasa juhtimise, andmete kvaliteedi ja riskijuhtimise parandamiseks tehtavatele jõupingutustele. Järelevalve peaks hõlmama eelkõige piiriülese tegevuse ja investeeringute taset ning majandusressursside jaotamise läbipaistvust ja õiglust meedia siseturul. Samuti tuleks arvesse võtta laiemaid suundumusi meedia siseturul
  ja liikmesriikide meediaturgudel
  . Järelevalve kõrgeimate standardite tagamiseks tuleks asjakohaselt kaasata nõukoda, sest sinna kuuluvad meediaturu eriteadmistega üksused. |
| --- | --- |

(50)

Meediateenuste siseturu toimimise parandamiseks tehtavate jõupingutuste raames tuleks korrapäraselt jälgida meedia siseturu toimimist ja vastupidavust ohustavaid riske. Sellise järelevalve eesmärk peaks olema anda üksikasjalikke andmeid ja kvalitatiivseid hinnanguid siseturu vastupidavuse kohta
  meediateenuste osas
  .
  Samuti tuleks arvestada arengut liikmesriikide tasandil, eelkõige selleks, et võtta arvesse siseturu ja liikmesriikide turgude koostoimet ning mõju meediavabadusele ja meedia mitmekesisusele eri tasanditel.
  Seda tuleks teha sõltumatult, tuginedes põhiliste tulemusnäitajate usaldusväärsele loetelule, mille komisjon on välja töötanud ja mida ta korrapäraselt ajakohastab, konsulteerides nõukojaga. Võttes arvesse riskide ja tehnoloogia kiiret arengut meedia siseturul, peaks järelevalve sisaldama tulevikku suunatud meetmeid, nagu stressitestid, et hinnata meedia siseturu vastupidavust ning aidata kaasa juhtimise, andmete kvaliteedi ja riskijuhtimise parandamiseks tehtavatele jõupingutustele. Järelevalve peaks hõlmama eelkõige piiriülese tegevuse ja investeeringute taset ning majandusressursside jaotamise läbipaistvust ja õiglust meedia siseturul. Samuti tuleks arvesse võtta laiemaid suundumusi meedia siseturul
  ja liikmesriikide meediaturgudel
  . Järelevalve kõrgeimate standardite tagamiseks tuleks asjakohaselt kaasata nõukoda, sest sinna kuuluvad meediaturu eriteadmistega üksused.

Motivatsioon

Komisjoni ülesanded peaksid keskenduma siseturuga seotud aspektidele. See peaks tingimata hõlmama liikmesriikide meediaturgude arengu arvessevõtmist, eelkõige seetõttu, et need võivad olla seotud ühtse turuga. Ülevaade võimalikest nõrkadest kohtadest ja nende eest hoiatamine võib samuti aidata välja töötada asjakohaseid meetmeid meediavabaduse ja meedia mitmekesisuse kaitsmiseks.

Muudatusettepanek 32

Põhjendus 51

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (51) | Selleks et valmistada ette käesoleva määruse nõuetekohast rakendamist, tuleks selle sätteid
  , mis käsitlevad sõltumatuid meediaasutusi, nõukoda ja direktiivi 2010/13/EL vajalikke muudatusi (määruse artiklid 7–12 ja 27),
  hakata kohaldama
  kolm
  kuud pärast määruse jõustumist
  , samas kui kõiki teisi määruse sätteid hakatakse kohaldama kuus kuud pärast määruse jõustumist
  .
  Seda on vaja eelkõige selleks, et tagada nõukoja õigeaegne loomine määruse eduka rakendamise eesmärgil. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(51)

Selleks et valmistada ette käesoleva määruse nõuetekohast rakendamist, tuleks selle sätteid
  , mis käsitlevad sõltumatuid meediaasutusi, nõukoda ja direktiivi 2010/13/EL vajalikke muudatusi (määruse artiklid 7–12 ja 27),
  hakata kohaldama
  kolm
  kuud pärast määruse jõustumist
  , samas kui kõiki teisi määruse sätteid hakatakse kohaldama kuus kuud pärast määruse jõustumist
  .
  Seda on vaja eelkõige selleks, et tagada nõukoja õigeaegne loomine määruse eduka rakendamise eesmärgil.

| (51) | Selleks et valmistada ette käesoleva määruse nõuetekohast rakendamist, tuleks
  põhimõtteliselt
  selle sätteid hakata kohaldama
  20
  kuud pärast määruse jõustumist |
| --- | --- |

(51)

Selleks et valmistada ette käesoleva määruse nõuetekohast rakendamist, tuleks
  põhimõtteliselt
  selle sätteid hakata kohaldama
  20
  kuud pärast määruse jõustumist

Motivatsioon

Kuna liikmesriikidel võib tekkida vajadus kohandada oma riiklikku õigusraamistikku, tuleks määruses sätestada asjakohane tähtaeg.

Muudatusettepanek 33

Artiklil 1 lõige 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse ühised normid
  meediateenuste
  siseturu nõuetekohaseks toimimiseks
  , säilitades samal ajal meediateenuste kvaliteedi,
  ning luuakse Euroopa meediateenuste nõukoda. | 1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse ühised normid siseturu nõuetekohaseks toimimiseks
  meediateenuste osas, püüdes samal ajal säilitada meediateenuste kvaliteeti,
  ning luuakse Euroopa meediateenuste nõukoda.




  2.
     
  Käesolevas määruses sätestatakse lõikes 1 nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikus ulatuses ühised aluspõhimõtted kui meediateenuste ja ajakirjanike tegevuse turvalise ja takistamatu toimimise miinimumstandardid, tagades samal ajal meedia sõltumatuse ja mitmekesisuse. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse ühised normid
  meediateenuste
  siseturu nõuetekohaseks toimimiseks
  , säilitades samal ajal meediateenuste kvaliteedi,
  ning luuakse Euroopa meediateenuste nõukoda.

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse ühised normid siseturu nõuetekohaseks toimimiseks
  meediateenuste osas, püüdes samal ajal säilitada meediateenuste kvaliteeti,
  ning luuakse Euroopa meediateenuste nõukoda.

2.
     
  Käesolevas määruses sätestatakse lõikes 1 nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikus ulatuses ühised aluspõhimõtted kui meediateenuste ja ajakirjanike tegevuse turvalise ja takistamatu toimimise miinimumstandardid, tagades samal ajal meedia sõltumatuse ja mitmekesisuse.

Motivatsioon

Motivatsioon

Määruse eesmärk ja kohaldamisala peaksid kajastama Euroopa Liidu pädevusvaldkonda ning viitama seega selgelt siseturu ühtlustamisele. Meediateenused on osa siseturust. Siiski ei tohiks iseenesestmõistetavana võtta ühtset meediateenuste siseturgu, seda enam, et vaatamata meediasektorite pidevale lähenemisele ei saa kõiki meediavorme kasutaja seisukohast omistada ühele ühtsele turule. Lisaks tuleks määruse kohaldamisala sisuliseks piiritlemiseks ja määruse eesmärkide täpsustamiseks selgitada, et õigusakti eesmärk on koostada ühised miinimumstandardid meediateenuse osutajate ja ajakirjanike tegevuse kohta ning edendada piiriülest tegevust, pidades silmas meedia sõltumatust ja mitmekesisust.

Muudatusettepanek 34

Muudatusettepanek 34

Artikli 1 lõige 2

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2
  .   Käesolev määrus ei mõjuta õigusnorme, mis on sätestatud järgmistes õigusaktides: | 3.
     Käesolev määrus ei mõjuta õigusnorme, mis on sätestatud järgmistes õigusaktides: |
| (a) | direktiiv 2000/31/EÜ; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

2
  .   Käesolev määrus ei mõjuta õigusnorme, mis on sätestatud järgmistes õigusaktides:

3.
     Käesolev määrus ei mõjuta õigusnorme, mis on sätestatud järgmistes õigusaktides:

(a)

direktiiv 2000/31/EÜ;

| (b) | direktiiv 2019/790/EL; |
| --- | --- |

(b)

direktiiv 2019/790/EL;

[...]

| (a) | direktiiv 2000/31/EÜ; |
| --- | --- |

(a)

direktiiv 2000/31/EÜ;

| (b) | direktiiv 2010/13/EL, välja arvatud käesoleva määruse artikliga 27 tehtud muudatused; |
| --- | --- |

(b)

(b)

direktiiv 2010/13/EL, välja arvatud käesoleva määruse artikliga 27 tehtud muudatused;

direktiiv 2010/13/EL, välja arvatud käesoleva määruse artikliga 27 tehtud muudatused;

| (c) | direktiiv 2019/790/EL; |
| --- | --- |

(c)

direktiiv 2019/790/EL;

[...]

Motivatsioon

Motivatsioon

Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivis (2010/13/EL) sätestatud standard tuleks säilitada. Muudatusega selgitatakse, et ka selle õigusakti lisasätted ei mõjuta direktiivi nõudeid.

Muudatusettepanek 35

Muudatusettepanek 35

Artikli 1 lõige 3

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.
     
  Käesolev määrus ei mõjuta liikmesriikide võimalust võtta vastu üksikasjalikumaid eeskirju II peatükis ja III peatüki 5. jaos käsitletud valdkondades, tingimusel et need eeskirjad on kooskõlas liidu õigusega. | 4.
     
  Liikmesriigid võivad oma jurisdiktsiooni alla kuuluvatelt meediateenustelt nõuda käesoleva määrusega hõlmatud valdkondades üksikasjalikumate või rangemate õigusnormide järgimist, tingimusel et need normid on kooskõlas liidu õigusega. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

3.
     
  Käesolev määrus ei mõjuta liikmesriikide võimalust võtta vastu üksikasjalikumaid eeskirju II peatükis ja III peatüki 5. jaos käsitletud valdkondades, tingimusel et need eeskirjad on kooskõlas liidu õigusega.

4.
     
  Liikmesriigid võivad oma jurisdiktsiooni alla kuuluvatelt meediateenustelt nõuda käesoleva määrusega hõlmatud valdkondades üksikasjalikumate või rangemate õigusnormide järgimist, tingimusel et need normid on kooskõlas liidu õigusega.

Motivatsioon

Motivatsioon

Euroopa aluslepingute kohaselt kuulub kultuuriline suveräänsus ja seega meedia reguleerimise pädevus liikmesriikidele. Euroopa Liit peab austama kultuuride mitmekesisust ning selles valdkonnas, mida kaitseb ELi toimimise lepingu artikkel 167 koostoimes artikli 6 punktiga c, on ELil üksnes täiendav ja toetav pädevus. Nagu ka audiovisuaalmeedia teenuste direktiivis, ei tohiks seetõttu olla ühtlustamist, mis läheks kaugemale miinimumstandarditest.

Muudatusettepanek 36

Muudatusettepanek 36

Artikli 2 punkt 3

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3) | „avalik-õiguslik meediateenuse osutaja“ – meediateenuse osutaja, kellele on
  siseriikliku õiguse alusel
  usaldatud avaliku teenuse osutamise ülesanne
  või
  kes saab sellise ülesande täitmiseks riigilt avaliku sektori vahendeid; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

3)

„avalik-õiguslik meediateenuse osutaja“ – meediateenuse osutaja, kellele on
  siseriikliku õiguse alusel
  usaldatud avaliku teenuse osutamise ülesanne
  või
  kes saab sellise ülesande täitmiseks riigilt avaliku sektori vahendeid;

siseriikliku õiguse alusel

või

| 3) | „avalik-õiguslik meediateenuse osutaja“ – meediateenuse osutaja, kellele on usaldatud avaliku teenuse osutamise ülesanne
  ja
  kes saab sellise ülesande täitmiseks riigilt avaliku sektori vahendeid; |
| --- | --- |

3)

„avalik-õiguslik meediateenuse osutaja“ – meediateenuse osutaja, kellele on usaldatud avaliku teenuse osutamise ülesanne
  ja
  kes saab sellise ülesande täitmiseks riigilt avaliku sektori vahendeid;

ja

Motivatsioon

Motivatsioon

Rahastamine on oluline tegur avaliku teenuse pakkumise asjakohasuse jaoks siseturu seisukohast ja avalik-õigusliku meedia oluline osa. Lisaks ei võimalda mõiste „ülesanne“ suur avatus kohaldamisala mõistlikult piirata. Näiteks võib see põhjendamatult hõlmata ka eraõiguslikke meediateenuse osutajaid, kellele kehtivad seadusega mitmekesisuse nõuded.

Muudatusettepanek 37

Muudatusettepanek 37

Artikli 2 punkt 10

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 10) | „väga suure digiplatvormi pakkuja“ – määruse (EL) 2022/
  XXX
  [digiteenuste õigusakt] artikli 2
  5
  lõike 4 kohaselt määratletud väga suure digiplatvormi pakkuja; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

10)

10)

„väga suure digiplatvormi pakkuja“ – määruse (EL) 2022/
  XXX
  [digiteenuste õigusakt] artikli 2
  5
  lõike 4 kohaselt määratletud väga suure digiplatvormi pakkuja;

XXX

5

| 10) | „väga suure digiplatvormi pakkuja“ – määruse (EL) 2022/
  2065
  [digiteenuste õigusakt] artikli 3
  3
  lõike 4 kohaselt määratletud väga suure digiplatvormi pakkuja; |
| --- | --- |

10)

10)

„väga suure digiplatvormi pakkuja“ – määruse (EL) 2022/
  2065
  [digiteenuste õigusakt] artikli 3
  3
  lõike 4 kohaselt määratletud väga suure digiplatvormi pakkuja;

2065

3

| 11) | „väga suure otsingumootori pakkuja“ – määruse (EL) 2022/2065 [digiteenuste õigusakt] artikli 33 lõike 4 kohaselt määratletud väga suure otsingumootori pakkuja; |
| --- | --- |

11)

11)

„väga suure otsingumootori pakkuja“ – määruse (EL) 2022/2065 [digiteenuste õigusakt] artikli 33 lõike 4 kohaselt määratletud väga suure otsingumootori pakkuja;

Motivatsioon

Motivatsioon

Siia lisatakse digiteenuste õigusaktis (1) esitatud määratlus, sest seda mõistet soovitakse lisada artiklisse 17.

1

Muudatusettepanek 38

Muudatusettepanek 38

Artikli 2 punkt 15

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 15) | „riiklik reklaam“ – reklaam- või enesetutvustussõnumi paigutamine, avaldamine või levitamine mis tahes meediateenuses, tavaliselt makse või muu tasu eest, kui seda teevad
  riiklikud või piirkondlikud
  ametiasutused, näiteks riiklikud, föderaalsed või piirkondlikud valitsused, reguleerivad asutused või organid, riigi omanduses olevad ettevõtted või muud riigi või piirkondliku tasandi kontrolli all olevad üksused või rohkem kui
  miljoni
  elanikuga territoriaalüksuse kohalikud omavalitsused, või kui seda tehakse nende jaoks või nimel; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

15)

15)

„riiklik reklaam“ – reklaam- või enesetutvustussõnumi paigutamine, avaldamine või levitamine mis tahes meediateenuses, tavaliselt makse või muu tasu eest, kui seda teevad
  riiklikud või piirkondlikud
  ametiasutused, näiteks riiklikud, föderaalsed või piirkondlikud valitsused, reguleerivad asutused või organid, riigi omanduses olevad ettevõtted või muud riigi või piirkondliku tasandi kontrolli all olevad üksused või rohkem kui
  miljoni
  elanikuga territoriaalüksuse kohalikud omavalitsused, või kui seda tehakse nende jaoks või nimel;

riiklikud või piirkondlikud

miljoni

| 15) | „riiklik reklaam“ – reklaam- või enesetutvustussõnumi paigutamine, avaldamine või levitamine mis tahes meediateenuses, tavaliselt makse või muu tasu eest, kui seda teevad ametiasutused, näiteks
  ELi,
  riiklikud, föderaalsed või piirkondlikud valitsused, reguleerivad asutused või organid, riigi omanduses olevad ettevõtted või muud riigi või piirkondliku tasandi kontrolli all olevad üksused või rohkem kui
  100 000
  elanikuga territoriaalüksuse kohalikud omavalitsused, kusjuures rahvaarvu kriteeriumit tuleb käsitleda koos iga-aastase minimaalse kulukünnise määramisega, või kui seda tehakse nende jaoks või nimel; |
| --- | --- |

15)

15)

„riiklik reklaam“ – reklaam- või enesetutvustussõnumi paigutamine, avaldamine või levitamine mis tahes meediateenuses, tavaliselt makse või muu tasu eest, kui seda teevad ametiasutused, näiteks
  ELi,
  riiklikud, föderaalsed või piirkondlikud valitsused, reguleerivad asutused või organid, riigi omanduses olevad ettevõtted või muud riigi või piirkondliku tasandi kontrolli all olevad üksused või rohkem kui
  100 000
  elanikuga territoriaalüksuse kohalikud omavalitsused, kusjuures rahvaarvu kriteeriumit tuleb käsitleda koos iga-aastase minimaalse kulukünnise määramisega, või kui seda tehakse nende jaoks või nimel;

ELi,

100 000

rahvaarvu kriteeriumit tuleb käsitleda koos iga-aastase minimaalse kulukünnise määramisega

Motivatsioon

Motivatsioon

Kui tegemist on riikliku reklaamiga, peaks see hõlmama ka ELi ennast. Samal ajal on ühe miljoni elaniku suurune künnis väiksemate liikmesriikide jaoks ebarealistlik. Rahvaarvu künnise alandamine ja selle kaalumine koos iga-aastase minimaalse kulukünnisega vähendab läbipaistvuse puudumise ohtu ja hoiab samal ajal ära aruandlusnõuetest tuleneva ebaproportsionaalse halduskoormuse tekke.

Muudatusettepanek 39

Muudatusettepanek 39

Artikkel 3

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Meediateenuse saajate õigused




  Liidu meediateenuse saajatel on õigus saada avaliku arutelu huvides mitmekesiseid uudiseid ja päevakajalist sisu, mis on toodetud meediateenuse osutajate toimetusvabadust austades. | Meediavabaduse ja meedia mitmekesisuse tagamine




  Meedia tõhusa mitmekesisuse ja sõltumatuse tagamiseks kindlustavad liikmesriigid asjakohase õigus- ja haldusraamistiku, piiramata sealjuures liikmesriikide põhiseaduse kohaldamist, järgides kooskõla Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 11 ja hartas sätestatud teiste põhiõigustega ning austades siseturu põhivabadusi, võttes arvesse ka kasutajate vaatenurka. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Meediateenuse saajate õigused

Meediateenuse saajate õigused

Liidu meediateenuse saajatel on õigus saada avaliku arutelu huvides mitmekesiseid uudiseid ja päevakajalist sisu, mis on toodetud meediateenuse osutajate toimetusvabadust austades.

Liidu meediateenuse saajatel on õigus saada avaliku arutelu huvides mitmekesiseid uudiseid ja päevakajalist sisu, mis on toodetud meediateenuse osutajate toimetusvabadust austades.

Meediavabaduse ja meedia mitmekesisuse tagamine

Meediavabaduse ja meedia mitmekesisuse tagamine

Meedia tõhusa mitmekesisuse ja sõltumatuse tagamiseks kindlustavad liikmesriigid asjakohase õigus- ja haldusraamistiku, piiramata sealjuures liikmesriikide põhiseaduse kohaldamist, järgides kooskõla Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 11 ja hartas sätestatud teiste põhiõigustega ning austades siseturu põhivabadusi, võttes arvesse ka kasutajate vaatenurka.

Meedia tõhusa mitmekesisuse ja sõltumatuse tagamiseks kindlustavad liikmesriigid asjakohase õigus- ja haldusraamistiku, piiramata sealjuures liikmesriikide põhiseaduse kohaldamist, järgides kooskõla Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 11 ja hartas sätestatud teiste põhiõigustega ning austades siseturu põhivabadusi, võttes arvesse ka kasutajate vaatenurka.

Motivatsioon

Motivatsioon

Teabevabadus on õiguslikult tunnustatud põhiõigus. Küll aga tuleb seda täpsemalt määratleda ja vaagida muude õiguslike huvide kontekstis. Seadusest tuleneva õiguse kohaldamisala on selles osas ebaselge ja seda tuleks täiendavalt õiguslikult määratleda. Kohalike ja piirkondlike pakkumiste puhul on standardi asjakohasus siseturu seisukohast küsitav.

Seevastu liikmesriikidel on õigus ja kohustus tagada arvamuste ja meedia mitmekesisus ning seega kujundada oma meediat käsitlevaid eeskirju. Meediat käsitlevate eeskirjade struktureerimisel on nad kohustatud austama siseturu põhivabadusi niivõrd, kuivõrd need on seotud meediateenuste piiriülese osutamisega. Nagu Euroopa Komisjon on oma õigusriigi olukorda käsitlevates aruannetes märkinud, on enamikul liikmesriikidel juba olemas tõhusad eeskirjad mitmekesise meediamaastiku jaoks koos sõltumatu meediaga, mis on kooskõlas Euroopa väärtuste, standardite ja eesmärkidega. See ei tohiks vähendada liikmesriikide jõupingutusi jätkata oma kohustuste täitmist suurima võimaliku pühendumusega. Eriti on see vajalik juhul, kui puudujäägid on ilmsed, pidades silmas ka tuvastatud puudujääke ning meedia sõltumatuse ja mitmekesisuse vähenemise suundumust.

Seepärast tuleks määruses seda kohustust rõhutada ja see õigusaktides sätestada, et liit ja selle liikmesriigid saaksid ühiselt kõrvaldada süsteemseid puudujääke, kahjustamata seejuures meediasüsteemide toimimist.

Muudatusettepanek 40

Muudatusettepanek 40

Artikli 4 lõige 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Meediateenuse osutajate õigused



  1.   
  Meediateenuse osutajatel on õigus tegeleda siseturul
  majandustegevusega ilma muude piiranguteta peale nende, mis on lubatud liidu õigusega. | Meedia sõltumatus



  1.   
  Liikmesriigid näevad ette asjakohased meetmed tagamaks, et meediateenuse osutajad saaksid siseturul tegeleda
  majandustegevusega ilma muude piiranguteta peale nende, mis on lubatud liidu õigusega. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Meediateenuse osutajate õigused

Meediateenuse osutajate õigused

1.   
  Meediateenuse osutajatel on õigus tegeleda siseturul
  majandustegevusega ilma muude piiranguteta peale nende, mis on lubatud liidu õigusega.

Meedia sõltumatus

Meedia sõltumatus

1.   
  Liikmesriigid näevad ette asjakohased meetmed tagamaks, et meediateenuse osutajad saaksid siseturul tegeleda
  majandustegevusega ilma muude piiranguteta peale nende, mis on lubatud liidu õigusega.

Motivatsioon

Motivatsioon

Kavandatavas määruses sätestatud õigus on ebamäärane ja seetõttu näib vaevalt, et see oleks jõustatav. Kui aga meediateenuse osutajate nõudeid saaks selle alusel esitada otse kohtus, saaks selle põhjal vaidlustada mis tahes meedet, mida liikmesriik on võtnud meediateenuse osutaja suhtes, sealhulgas reguleerivate asutuste võetud põhjendatud meetmed. Meediateenuse osutajate ja ajakirjanike õigusi, mis on tagatud põhiõiguste ja -vabadustega, tuleb täpsemalt määratleda ning need on osa liikmesriigi õigussüsteemist. Seepärast tuleks liikmesriikidelt nõuda, et nad austaksid neid õigusi asjakohasel viisil.

Muudatusettepanek 41

Muudatusettepanek 41

Artikli 4 lõike 2 punkt a

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | sekkuda meediateenuse osutajate toimetuspoliitikasse ja -otsustesse ega püüda neid mõjutada ühelgi viisil, otseselt ega kaudselt; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

a)

sekkuda meediateenuse osutajate toimetuspoliitikasse ja -otsustesse ega püüda neid mõjutada ühelgi viisil, otseselt ega kaudselt;

| a) | sekkuda meediateenuse osutajate toimetuspoliitikasse ja -otsustesse ega püüda neid mõjutada ühelgi viisil, otseselt ega kaudselt
  ; see ei piira selliseid õigusnõudeid ja nende jõustamist, mille eesmärk on saavutada üldist huvi pakkuvad eesmärgid, eelkõige mis puudutab mitmekesisust, ebaseaduslikku sisu või alaealiste kaitset meedias või avalik-õigusliku meedia avaliku teenuse osutamise ülesande määratlemist
  ; |
| --- | --- |

a)

sekkuda meediateenuse osutajate toimetuspoliitikasse ja -otsustesse ega püüda neid mõjutada ühelgi viisil, otseselt ega kaudselt
  ; see ei piira selliseid õigusnõudeid ja nende jõustamist, mille eesmärk on saavutada üldist huvi pakkuvad eesmärgid, eelkõige mis puudutab mitmekesisust, ebaseaduslikku sisu või alaealiste kaitset meedias või avalik-õigusliku meedia avaliku teenuse osutamise ülesande määratlemist
  ;

; see ei piira selliseid õigusnõudeid ja nende jõustamist, mille eesmärk on saavutada üldist huvi pakkuvad eesmärgid, eelkõige mis puudutab mitmekesisust, ebaseaduslikku sisu või alaealiste kaitset meedias või avalik-õigusliku meedia avaliku teenuse osutamise ülesande määratlemist

Motivatsioon

Motivatsioon

Tuleks selgitada, et keeld mõjutada meediateenuse osutajate toimetusstrateegiaid või -otsuseid ei hõlma riigi reguleerivate asutuste meetmeid, mille eesmärk on täita või jõustada õiguslikult kindlaks määratud nõudeid, eelkõige seoses meediateenuse osutajate pakkumisega.

Muudatusettepanek 42

Muudatusettepanek 42

Artikkel 5

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kaitsemeetmed avalik-õiguslike meediateenuse osutajate sõltumatuks toimimiseks | Avalik-õiguslik meedia |
| 1.
     
  Avalik-õiguslikud meediateenuse osutajad esitavad kooskõlas oma avaliku teenuse osutamise ülesandega oma kasutajaskonnale erapooletul viisil mitmekesist teavet ja arvamusi. | 1.
     
  Liikmesriigid võivad näha ette avalik-õigusliku meedia, mis vastab nende demokraatlikele, ühiskondlikele ja kultuurilistele vajadustele. |
| 2.
     
  Avalik-õigusliku meediateenuse osutaja juht ja nõukogu liikmed nimetatakse ametisse läbipaistva, avatud ja mittediskrimineeriva menetluse teel ning läbipaistvate, objektiivsete, mittediskrimineerivate ja proportsionaalsete kriteeriumide alusel, mis on eelnevalt sätestatud siseriiklikus õiguses. | 2.
     
  Avalik-õiguslike meediateenuste rahastamine teenib avaliku teenuse ülesannet ja võtab arvesse selle ülesande täitmise vajadusi. Selleks näevad liikmesriigid ette mehhanismid, millega tagatakse piisav rahastamine prognoositaval alusel ja kooskõla ülesandega, mis on kehtestatud seadusega või seaduse alusel määratud menetlustega. |
| Nende ametiaeg määratakse kindlaks siseriikliku õigusega ning see peab olema piisavalt pikk, et tagada avalik-õigusliku meediateenuse osutaja tegelik sõltumatus. Neid võib enne ametiaja lõppu ametist vabastada üksnes erandkorras, kui nad ei vasta enam eelnevalt kindlaks määratud tingimustele, mis on nende ülesannete täitmiseks siseriikliku õigusega ette nähtud, või ebaseadusliku käitumise või tõsise üleastumisega seotud konkreetsetel põhjustel, mis on eelnevalt siseriiklikus õiguses kindlaks määratud. | |
| Ametist vabastamise otsused peavad olema nõuetekohaselt põhjendatud, neist tuleb asjaomast isikut eelnevalt teavitada ja need peavad sisaldama kohtuliku kontrolli võimalust. Ametist vabastamise põhjused tehakse üldsusele kättesaadavaks. | |
| 3.
     
  Liikmesriigid tagavad, et avalik-õiguslikel meediateenuse osutajatel on piisavad ja stabiilsed rahalised vahendid oma avaliku teenuse osutamise ülesande täitmiseks. Need vahendid peavad olema sellised, et toimetuse sõltumatus oleks tagatud. | 3.
     
  Ilma et see piiraks liikmesriikide pädevust anda, määratleda ja korraldada avalike teenuste osutamise ülesannet, võtavad liikmesriigid meetmeid tagamaks, et avalik-õigusliku meedia teenuste puhul võetakse arvesse vajadust kaitsta mitmekesisust. Selleks tuleks eelkõige nõuda, et avalike teenuste osutajad esitaksid tasakaalustatud viisil võimalikult laia teemade- ja arvamusteringi ning järgiksid aruandluses objektiivsuse ja erapooletuse põhimõtteid. |
| 4.
     
  Liikmesriigid määravad ühe või mitu sõltumatut asutust või organit, et jälgida lõigete 1–3 täitmist. | 4.
     
  Liikmesriigid näevad oma avalik-õigusliku meedia määratlemisel ja korraldamisel ette asjakohased meetmed, et tagada toimetuse sõltumatus ning järelevalveasutuste või -organite sõltumatus. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Kaitsemeetmed avalik-õiguslike meediateenuse osutajate sõltumatuks toimimiseks

Kaitsemeetmed avalik-õiguslike meediateenuse osutajate sõltumatuks toimimiseks

Avalik-õiguslik meedia

Avalik-õiguslik meedia

1.
     
  Avalik-õiguslikud meediateenuse osutajad esitavad kooskõlas oma avaliku teenuse osutamise ülesandega oma kasutajaskonnale erapooletul viisil mitmekesist teavet ja arvamusi.

1.
     
  Liikmesriigid võivad näha ette avalik-õigusliku meedia, mis vastab nende demokraatlikele, ühiskondlikele ja kultuurilistele vajadustele.

2.
     
  Avalik-õigusliku meediateenuse osutaja juht ja nõukogu liikmed nimetatakse ametisse läbipaistva, avatud ja mittediskrimineeriva menetluse teel ning läbipaistvate, objektiivsete, mittediskrimineerivate ja proportsionaalsete kriteeriumide alusel, mis on eelnevalt sätestatud siseriiklikus õiguses.

2.
     
  Avalik-õiguslike meediateenuste rahastamine teenib avaliku teenuse ülesannet ja võtab arvesse selle ülesande täitmise vajadusi. Selleks näevad liikmesriigid ette mehhanismid, millega tagatakse piisav rahastamine prognoositaval alusel ja kooskõla ülesandega, mis on kehtestatud seadusega või seaduse alusel määratud menetlustega.

Nende ametiaeg määratakse kindlaks siseriikliku õigusega ning see peab olema piisavalt pikk, et tagada avalik-õigusliku meediateenuse osutaja tegelik sõltumatus. Neid võib enne ametiaja lõppu ametist vabastada üksnes erandkorras, kui nad ei vasta enam eelnevalt kindlaks määratud tingimustele, mis on nende ülesannete täitmiseks siseriikliku õigusega ette nähtud, või ebaseadusliku käitumise või tõsise üleastumisega seotud konkreetsetel põhjustel, mis on eelnevalt siseriiklikus õiguses kindlaks määratud.

Nende ametiaeg määratakse kindlaks siseriikliku õigusega ning see peab olema piisavalt pikk, et tagada avalik-õigusliku meediateenuse osutaja tegelik sõltumatus. Neid võib enne ametiaja lõppu ametist vabastada üksnes erandkorras, kui nad ei vasta enam eelnevalt kindlaks määratud tingimustele, mis on nende ülesannete täitmiseks siseriikliku õigusega ette nähtud, või ebaseadusliku käitumise või tõsise üleastumisega seotud konkreetsetel põhjustel, mis on eelnevalt siseriiklikus õiguses kindlaks määratud.

Ametist vabastamise otsused peavad olema nõuetekohaselt põhjendatud, neist tuleb asjaomast isikut eelnevalt teavitada ja need peavad sisaldama kohtuliku kontrolli võimalust. Ametist vabastamise põhjused tehakse üldsusele kättesaadavaks.

Ametist vabastamise otsused peavad olema nõuetekohaselt põhjendatud, neist tuleb asjaomast isikut eelnevalt teavitada ja need peavad sisaldama kohtuliku kontrolli võimalust. Ametist vabastamise põhjused tehakse üldsusele kättesaadavaks.

3.
     
  Liikmesriigid tagavad, et avalik-õiguslikel meediateenuse osutajatel on piisavad ja stabiilsed rahalised vahendid oma avaliku teenuse osutamise ülesande täitmiseks. Need vahendid peavad olema sellised, et toimetuse sõltumatus oleks tagatud.

3.
     
  Ilma et see piiraks liikmesriikide pädevust anda, määratleda ja korraldada avalike teenuste osutamise ülesannet, võtavad liikmesriigid meetmeid tagamaks, et avalik-õigusliku meedia teenuste puhul võetakse arvesse vajadust kaitsta mitmekesisust. Selleks tuleks eelkõige nõuda, et avalike teenuste osutajad esitaksid tasakaalustatud viisil võimalikult laia teemade- ja arvamusteringi ning järgiksid aruandluses objektiivsuse ja erapooletuse põhimõtteid.

4.
     
  Liikmesriigid määravad ühe või mitu sõltumatut asutust või organit, et jälgida lõigete 1–3 täitmist.

4.
     
  Liikmesriigid näevad oma avalik-õigusliku meedia määratlemisel ja korraldamisel ette asjakohased meetmed, et tagada toimetuse sõltumatus ning järelevalveasutuste või -organite sõltumatus.

Motivatsioon

Motivatsioon

Avalik-õiguslike meediakanalite tegevusel, mis oma olemuselt toimivad riiklikul tasandil ja on liikmesriikides osaliselt detsentraliseeritud, on siseturule vaid piiratud mõju. Nende sisemisel korraldusel ei ole sellega märgatavat seost.

Avalik-õigusliku meedia sektori kujundamine ja määratlemine on liikmesriikide ülesanne. Seega ei ole sätted kooskõlas Euroopa Liidu pädevusega ega piisavalt paindlikud, et vastata avaliku teenuse ülesandega meediateenuse osutajate võimalikele muutuvatele nõudmistele.

Liikmesriikidel on õigus otsustada ise oma avalik-õigusliku meedia struktuuri, korralduse ja rahastamise üle. Seepärast tuleks kinnistada sellised olulised nõuded avalik-õigusliku meedia integreerimiseks siseturule, mida Amsterdami protokolli kohaselt juba kohaldatakse avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes. Seejuures tuleks selgitada, et liikmesriikidel on vabadus luua ja rahastada avalik-õiguslikku meediat, võttes arvesse oma demokraatlikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi vajadusi.

Muudatusettepanek 43

Muudatusettepanek 43

Artikli 6 lõige 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Uudiseid ja päevakajalist sisu pakkuvate meediateenuse osutajate
  kohustused | Uudiseid ja päevakajalist sisu pakkuvate meediateenuse osutajate
  läbipaistvuskohustused |
| 1.   Uudiseid ja päevakajalist sisu pakkuvad meediateenuse osutajad teevad oma teenuse saajatele hõlpsasti ja vahetult kättesaadavaks järgmise teabe: | 1.   
  Liikmesriigid tagavad, et uudiseid
  ja päevakajalist sisu pakkuvad meediateenuse osutajad teevad oma teenuse saajatele hõlpsasti, vahetult
  ja püsivalt
  kättesaadavaks vähemalt järgmise teabe: |
| a) | nende juriidiline nimi ja kontaktandmed; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Uudiseid ja päevakajalist sisu pakkuvate meediateenuse osutajate
  kohustused

kohustused

Uudiseid ja päevakajalist sisu pakkuvate meediateenuse osutajate
  läbipaistvuskohustused

läbipaistvuskohustused

1.   Uudiseid ja päevakajalist sisu pakkuvad meediateenuse osutajad teevad oma teenuse saajatele hõlpsasti ja vahetult kättesaadavaks järgmise teabe:

1.   
  Liikmesriigid tagavad, et uudiseid
  ja päevakajalist sisu pakkuvad meediateenuse osutajad teevad oma teenuse saajatele hõlpsasti, vahetult
  ja püsivalt
  kättesaadavaks vähemalt järgmise teabe:

a)

nende juriidiline nimi ja kontaktandmed;

| a) | nende juriidiline nimi
  , geograafiline aadress, kus nad on asutatud,
  ja kontaktandmed
  , vähemalt nende e-posti aadress või veebisait, mis võimaldavad nendega otse ja tõhusalt kiiresti ühendust võtta
  ; |
| --- | --- |

a)

nende juriidiline nimi
  , geograafiline aadress, kus nad on asutatud,
  ja kontaktandmed
  , vähemalt nende e-posti aadress või veebisait, mis võimaldavad nendega otse ja tõhusalt kiiresti ühendust võtta
  ;

, geograafiline aadress, kus nad on asutatud,

, vähemalt nende e-posti aadress või veebisait, mis võimaldavad nendega otse ja tõhusalt kiiresti ühendust võtta

| b) | selliste otseste või kaudsete omanike nimed, kellel on osalus, mis võimaldab neil mõjutada teenuseosutaja tegevust ja strateegiliste otsuste tegemist; |
| --- | --- |

b)

selliste otseste või kaudsete omanike nimed, kellel on osalus, mis võimaldab neil mõjutada teenuseosutaja tegevust ja strateegiliste otsuste tegemist;

| b) | selliste otseste või kaudsete omanike nimed, kellel on osalus, mis võimaldab neil mõjutada teenuseosutaja tegevust ja strateegiliste otsuste tegemist; |
| --- | --- |

b)

selliste otseste või kaudsete omanike nimed, kellel on osalus, mis võimaldab neil mõjutada teenuseosutaja tegevust ja strateegiliste otsuste tegemist;

| c) | nende tegelike tulusaajate nimed Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 artikli 3 punkti 6 tähenduses. |
| --- | --- |

c)

nende tegelike tulusaajate nimed Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 artikli 3 punkti 6 tähenduses.

| c) | nende tegelike tulusaajate nimed direktiivi (EL) 2015/849 artikli 3 punkti 6 tähenduses. |
| --- | --- |

c)

nende tegelike tulusaajate nimed direktiivi (EL) 2015/849 artikli 3 punkti 6 tähenduses.

Käesolev säte ei piira direktiivi 2010/13/EL artikli 5 kohaste lisameetmete kohaldamist.

Käesolev säte ei piira direktiivi 2010/13/EL artikli 5 kohaste lisameetmete kohaldamist.

Motivatsioon

Motivatsioon

Liikmesriikide rolli tuleb nõuetekohaselt tunnustada.

Muudatusettepanek 44

Muudatusettepanek 44

Artikli 6 lõige 2

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Ilma et see piiraks hartaga kooskõlas olevate liikmesriikide põhiseaduste kohaldamist, võtavad uudiseid ja päevakajalist sisu pakkuvad meediateenuse osutajad meetmeid, mida nad peavad asjakohaseks, et tagada
  iga toimetusotsuse
  sõltumatus.
  Selliste meetmete eesmärk on eelkõige:










  a) | tagada, et toimetajatel on vabadus teha oma kutsetegevuse käigus konkreetseid toimetusotsuseid ning |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

2.   Ilma et see piiraks hartaga kooskõlas olevate liikmesriikide põhiseaduste kohaldamist, võtavad uudiseid ja päevakajalist sisu pakkuvad meediateenuse osutajad meetmeid, mida nad peavad asjakohaseks, et tagada
  iga toimetusotsuse
  sõltumatus.
  Selliste meetmete eesmärk on eelkõige:

a)

tagada, et toimetajatel on vabadus teha oma kutsetegevuse käigus konkreetseid toimetusotsuseid ning

| b) | tagada, et meediateenuse osutajates osalust omavad isikud avalikustavad kõik tegelikud või võimalikud huvide konfliktid, mis võivad mõjutada uudiste ja päevakajalise sisu pakkumist. |
| --- | --- |

b)

tagada, et meediateenuse osutajates osalust omavad isikud avalikustavad kõik tegelikud või võimalikud huvide konfliktid, mis võivad mõjutada uudiste ja päevakajalise sisu pakkumist.

2.   Ilma et see piiraks hartaga kooskõlas olevate liikmesriikide põhiseaduste kohaldamist, võtavad uudiseid ja päevakajalist sisu pakkuvad meediateenuse osutajad
  arvesse
  meetmeid, mida nad peavad asjakohaseks, et tagada
  toimetusotsuste
  sõltumatus.

Motivatsioon

Motivatsioon

Ettevõttesisese meediavabaduse tagamine toimetusvabaduse tähenduses ei ole põhiõigustest tulenev absoluutne nõue, isegi kui võtta arvesse riikide erinevaid põhiseaduslikke traditsioone. Mitmekesisuse tagamise vahendina tuleb toimetuse töötajate sõltumatust vaadelda diferentseeritud viisil ning see on teatud määral vastuolus ettevõtlusvabaduste ja meediavabaduste endiga. Seetõttu tuleks keskenduda läbipaistvuskohustustele, mis võimaldavad kasutajal ära tunda ja klassifitseerida teatavate suundumuste võimalikku tausta. Mis tahes lisameetmed seoses toimetusvabadustega tuleks jätta enesereguleerimise mehhanismide hooleks.

Muudatusettepanek 45

Muudatusettepanek 45

Artikli 7 lõige 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesoleva määruse III peatüki kohaldamise eest vastutavad direktiivi 2010/13/EL artiklis 30 osutatud liikmesriikide reguleerivad asutused või organid. | 1.   Käesoleva määruse III peatüki kohaldamise eest vastutavad direktiivi 2010/13/EL artiklis 30 osutatud liikmesriikide reguleerivad asutused või organid seoses direktiivi 2010/13/EL artikli 1 lõike 1 punktis a määratletud audiovisuaalmeedia teenuse või selle sisu pakkumisega.
  Esimeses lauses osutatud liikmesriikide reguleerivad asutused või organid vastutavad ka käesoleva määruse III peatüki kohaldamise eest muudes aspektides, välja arvatud juhul ja sellises ulatuses, kui liikmesriik on määranud muud riiklikud reguleerivad asutused või organid või kehtestanud enese- või kaasreguleerimise süsteemi. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

1.   Käesoleva määruse III peatüki kohaldamise eest vastutavad direktiivi 2010/13/EL artiklis 30 osutatud liikmesriikide reguleerivad asutused või organid.

1.   Käesoleva määruse III peatüki kohaldamise eest vastutavad direktiivi 2010/13/EL artiklis 30 osutatud liikmesriikide reguleerivad asutused või organid seoses direktiivi 2010/13/EL artikli 1 lõike 1 punktis a määratletud audiovisuaalmeedia teenuse või selle sisu pakkumisega.
  Esimeses lauses osutatud liikmesriikide reguleerivad asutused või organid vastutavad ka käesoleva määruse III peatüki kohaldamise eest muudes aspektides, välja arvatud juhul ja sellises ulatuses, kui liikmesriik on määranud muud riiklikud reguleerivad asutused või organid või kehtestanud enese- või kaasreguleerimise süsteemi.

Motivatsioon

Motivatsioon

Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi (2010/13/EL) (2) kohane pädevate asutuste pädevus peaks ulatuma kaugemale audiovisuaalmeedia teenuste ja kasutaja loodud video sisust või pakkumisest, nagu on määratletud direktiivis 2010/13/EL, ainult sel juhul ja sellises ulatuses, kui muid asutusi või organeid (sealhulgas enesereguleerimise süsteemi organeid, näiteks ajakirjanduses tavaliselt kasutatavaid organeid) ei ole riiklikul tasandil muude meediasektorite jaoks loodud. Artikli 7 lõikes 2 on sätestatud, et kõigile riiklikele järelevalveasutustele kohaldatakse sõltumatu meediajärelevalve direktiivi 2010/13/EL nõudeid ning piisava rahastamise põhimõtet.

2

Muudatusettepanek 46

Muudatusettepanek 46

Artikli 10 lõige 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Nõukoja ülesehitus

  1.   Nõukoda koosneb
  direktiivi 2010/13/EL artiklis 30
  osutatud liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite esindajatest. | Nõukoja ülesehitus

  1.   Nõukoda koosneb
  käesoleva määruse artikli 7 lõikes 1
  osutatud liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite esindajatest. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Nõukoja ülesehitus

1.   Nõukoda koosneb
  direktiivi 2010/13/EL artiklis 30
  osutatud liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite esindajatest.

Nõukoja ülesehitus

1.   Nõukoda koosneb
  käesoleva määruse artikli 7 lõikes 1
  osutatud liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite esindajatest.

Motivatsioon

Motivatsioon

See asutus koosneb riigi reguleerivate asutuste või organite esindajatest, kes liikmesriigi õiguse kohaselt vastutavad meediateenuse osutajate järelevalve eest. See tagab, et kaasatud ei ole mitte ainult audiovisuaalmeedia eest vastutavad asutused või organid. Samuti võetakse sel viisil arvesse riigi tasandi diferentseeritud ülesandeid, mis on mõnel juhul nii funktsionaalselt kui ka geograafiliselt jaotatud. Igal juhul võetakse avaliku sektori asutusi või organeid arvesse ainult siis, kui nad vastavad direktiivi 2010/13/EL artikli 30 nõuetele.

Muudatusettepanek 47

Muudatusettepanek 47

Artikli 10 lõige 3

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kui liikmesriigil on rohkem kui üks riiklik reguleeriv asutus või organ, koordineerivad need reguleerivad asutused või organid vajaduse korral oma tegevust ja nimetavad ühise esindaja, kes kasutab hääleõigust. | 3.   Kui liikmesriigil on rohkem kui üks riiklik reguleeriv asutus või organ, koordineerivad need reguleerivad asutused või organid,
  sh enese- ja kaasreguleerimise süsteemid,
  vajaduse korral oma tegevust ja nimetavad ühise esindaja, kes kasutab hääleõigust. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

3.   Kui liikmesriigil on rohkem kui üks riiklik reguleeriv asutus või organ, koordineerivad need reguleerivad asutused või organid vajaduse korral oma tegevust ja nimetavad ühise esindaja, kes kasutab hääleõigust.

3.   Kui liikmesriigil on rohkem kui üks riiklik reguleeriv asutus või organ, koordineerivad need reguleerivad asutused või organid,
  sh enese- ja kaasreguleerimise süsteemid,
  vajaduse korral oma tegevust ja nimetavad ühise esindaja, kes kasutab hääleõigust.

Motivatsioon

Motivatsioon

Enese- ja kaasreguleerimise süsteeme järgivad organid peaksid oma vastavate ülesannete piires olema kaasatud.

Muudatusettepanek 48

Muudatusettepanek 48

Artikli 10 lõige 4

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Nõukoda esindab eesistuja. Nõukoda valib oma liikmete hulgast eesistuja hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega. Eesistuja ametiaeg on
  kaks aastat
  . | 4.   Nõukoda esindab eesistuja. Nõukoda valib oma liikmete hulgast eesistuja
  ja ase-eesistuja
  hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega. Eesistuja
  ja ase-eesistuja
  ametiaeg on
  üks aasta
  .
  Eesistuja ja ase-eesistuja võib tagasi valida ühe korra maksimaalselt üheks aastaks.




  Kui eesistujal ei ole võimalik oma ülesandeid täita, täidab ase-eesistuja kõiki eesistuja volitusi. Nõukoda määrab üksikasjad oma kodukorras. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

4.   Nõukoda esindab eesistuja. Nõukoda valib oma liikmete hulgast eesistuja hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega. Eesistuja ametiaeg on
  kaks aastat
  .

4.   Nõukoda esindab eesistuja. Nõukoda valib oma liikmete hulgast eesistuja
  ja ase-eesistuja
  hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega. Eesistuja
  ja ase-eesistuja
  ametiaeg on
  üks aasta
  .
  Eesistuja ja ase-eesistuja võib tagasi valida ühe korra maksimaalselt üheks aastaks.

Kui eesistujal ei ole võimalik oma ülesandeid täita, täidab ase-eesistuja kõiki eesistuja volitusi. Nõukoda määrab üksikasjad oma kodukorras.

Motivatsioon

Motivatsioon

Sarnaselt audiovisuaalmeedia teenuste Euroopa regulaatorasutuste rühmaga (ERGA) peaks eesistuja ametiaeg olema üks aasta koos võimalusega teda üks kord tagasi valida. See võimaldab ka väiksematel liikmesriikide reguleerivatel asutustel eesistuja kaudu osaleda.

Et tagada nõukoja tegutsemisvõime, tuleks kehtestada ase-eesistuja määramine.

Muudatusettepanek 49

Muudatusettepanek 49

Artikli 10 lõige 5

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   
  Komisjon määrab nõukotta ühe esindaja. Komisjoni esindaja osaleb nõukoja kõigis tegevustes ja kõigil koosolekutel ilma hääleõiguseta.
  Nõukoja eesistuja teavitab komisjoni nõukoja käimasolevast ja kavandatavast tegevusest. Nõukoda
  konsulteerib oma
  tööprogrammi ja peamiste tulemuste
  ettevalmistamisel komisjoniga
  . | 5.   Nõukoja eesistuja teavitab komisjoni nõukoja käimasolevast ja kavandatavast tegevusest. Nõukoda
  annab komisjonile võimaluse anda panus nõukoja
  tööprogrammi ja peamiste tulemuste
  ettevalmistamisse
  .
  Nõukoda esitab igal aastal liikmesriikidele aruande. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

5.   
  Komisjon määrab nõukotta ühe esindaja. Komisjoni esindaja osaleb nõukoja kõigis tegevustes ja kõigil koosolekutel ilma hääleõiguseta.
  Nõukoja eesistuja teavitab komisjoni nõukoja käimasolevast ja kavandatavast tegevusest. Nõukoda
  konsulteerib oma
  tööprogrammi ja peamiste tulemuste
  ettevalmistamisel komisjoniga
  .

5.   Nõukoja eesistuja teavitab komisjoni nõukoja käimasolevast ja kavandatavast tegevusest. Nõukoda
  annab komisjonile võimaluse anda panus nõukoja
  tööprogrammi ja peamiste tulemuste
  ettevalmistamisse
  .
  Nõukoda esitab igal aastal liikmesriikidele aruande.

Motivatsioon

Motivatsioon

Nõukoja sõltumatuse tagamiseks ei pea komisjon tingimata osalema kõigil nõukoja koosolekutel. Küll aga tuleks komisjonile tagada põhiõigus teabele. Lisaks peaks komisjonil olema võimalus esitada märkusi ja ettepanekuid nõukoja tööprogrammi kohta. Teave nõukoja töö kohta tuleks teha kättesaadavaks ka liikmesriikidele, sest nõukoja töö ja järeldused võivad liikmesriikidele huvi pakkuda riiklike õigusraamistike edasiarendamisel.

Muudatusettepanek 50

Muudatusettepanek 50

Artikli 10 lõige 6

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Nõukoda võib
  kokkuleppel komisjoniga
  kutsuda oma koosolekutele eksperte ja vaatlejaid. | 6.   Nõukoda võib kutsuda oma koosolekutele eksperte
  , komisjoni esindajaid
  ja vaatlejaid. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

6.   Nõukoda võib
  kokkuleppel komisjoniga
  kutsuda oma koosolekutele eksperte ja vaatlejaid.

6.   Nõukoda võib kutsuda oma koosolekutele eksperte
  , komisjoni esindajaid
  ja vaatlejaid.

Motivatsioon

Motivatsioon

Nõukojal peaks olema võimalik pidada arutelusid kolmandate isikutega, eelkõige ekspertidega, ilma komisjoni nõusolekuta. Nõukoda peaks kaaluma ka komisjoni esindajate kutsumist oma koosolekutele.

Muudatusettepanek 51

Muudatusettepanek 51

Artikli 10 lõige 8

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.   Nõukoda võtab
  kokkuleppel komisjoniga ja
  hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega vastu oma kodukorra. | 8.   Nõukoda võtab hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega vastu oma kodukorra.


  Enne otsuse tegemist annab nõukoda komisjonile võimaluse esitada märkusi. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

8.   Nõukoda võtab
  kokkuleppel komisjoniga ja
  hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega vastu oma kodukorra.

8.   Nõukoda võtab hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega vastu oma kodukorra.

Enne otsuse tegemist annab nõukoda komisjonile võimaluse esitada märkusi.

Motivatsioon

Motivatsioon

Oma sõltumatuse tagamiseks võtab nõukoda vastu oma kodukorra, nagu teeb audiovisuaalmeedia teenuste Euroopa regulaatorasutuste rühm (ERGA). Kodukorra vastuvõtmine ei tohiks nõuda komisjoni heakskiitu. Siiski tundub mõistlik anda komisjonile võimalus esitada eelnevalt kodukorra kohta märkusi.

Muudatusettepanek 52

Muudatusettepanek 52

Artikli 11 lõige 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Nõukoja sekretariaat

  1.   Nõukojal on sekretariaat,
  mille
  tagab komisjon. | Nõukoja sekretariaat

  1.   Nõukojal on sekretariaat,
  millele
  tagab komisjon
  piisavalt töötajaid ja materiaalseid vahendeid
  .
  Sekretariaadi töötajad alluvad üksnes nõukoja eesistuja juhistele; komisjon võib neile anda teenistusjuhiseid ainult sel määral, mil see ei kahjusta nende sõltumatust oma ülesannete täitmisel. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Nõukoja sekretariaat

1.   Nõukojal on sekretariaat,
  mille
  tagab komisjon.

Nõukoja sekretariaat

1.   Nõukojal on sekretariaat,
  millele
  tagab komisjon
  piisavalt töötajaid ja materiaalseid vahendeid
  .
  Sekretariaadi töötajad alluvad üksnes nõukoja eesistuja juhistele; komisjon võib neile anda teenistusjuhiseid ainult sel määral, mil see ei kahjusta nende sõltumatust oma ülesannete täitmisel.

Motivatsioon

Motivatsioon

On tervitatav, et uut nõukoda toetab tema ülesannete täitmisel sekretariaat.

Selle toimimise saab kindlustada ainult siis, kui komisjon tagab sekretariaadile piisavad töötajad ja materiaalsed vahendid. Sõltumatu ja valitsusvälise järelevalve kindlustamiseks tuleb tagada, et sekretariaadi töötajad alluvad üksnes nõukoja eesistuja või tema puudumise korral ase-eesistuja juhistele. Teenistusküsimustes võib komisjon neile juhiseid anda ainult sel määral, mil see ei kahjusta nende sõltumatust oma ülesannete täitmisel.

Muudatusettepanek 53

Muudatusettepanek 53

Artikli 11 lõige 2

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Sekretariaadi peamine ülesanne on aidata täita nõukoja ülesandeid, mis on sätestatud käesolevas määruses ja direktiivis 2010/13/EL. | |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

2.   
  Sekretariaadi peamine ülesanne on aidata täita nõukoja ülesandeid, mis on sätestatud käesolevas määruses ja direktiivis 2010/13/EL.

Motivatsioon

Motivatsioon

Lõike 3 tõttu ei ole see tekst vajalik ja seda ei tohiks käsitada iseseisva ülesande laiendamisena.

Muudatusettepanek 54

Muudatusettepanek 54

Artikli 11 lõige 3

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.
     Sekretariaat pakub nõukoja tegevusele haldus- ja korralduslikku tuge. Lisaks abistab sekretariaat nõukoda tema ülesannete täitmisel. | 2.
     Sekretariaat pakub nõukoja tegevusele haldus- ja korralduslikku tuge. Lisaks abistab sekretariaat
  eesistuja korraldusel
  nõukoda tema ülesannete täitmisel. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

3.
     Sekretariaat pakub nõukoja tegevusele haldus- ja korralduslikku tuge. Lisaks abistab sekretariaat nõukoda tema ülesannete täitmisel.

2.
     Sekretariaat pakub nõukoja tegevusele haldus- ja korralduslikku tuge. Lisaks abistab sekretariaat
  eesistuja korraldusel
  nõukoda tema ülesannete täitmisel.

Motivatsioon

Motivatsioon

Tuleks täpsustada, et sekretariaadi ülesanne ja roll on üksnes nõukoja toetamine ja abistamine.

Muudatusettepanek 55

Muudatusettepanek 55

Artikli 12 esimene lõik

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Nõukoja ülesanded
  Ilma et see piiraks komisjonile aluslepingutega antud volitusi, edendab nõukoda käesoleva määruse
  ja direktiivi 2010/13/EL rakendavate siseriiklike õigusnormide
  tulemuslikku ja järjepidevat kohaldamist kogu liidus. Nõukoda: | Nõukoja ülesanded
  Ilma et see piiraks komisjonile aluslepingutega antud volitusi, edendab nõukoda käesoleva määruse tulemuslikku ja järjepidevat kohaldamist
  ja direktiivi 2010/13/EL järjepidevat rakendamist
  kogu liidus. Nõukoda: |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Nõukoja ülesanded

Ilma et see piiraks komisjonile aluslepingutega antud volitusi, edendab nõukoda käesoleva määruse
  ja direktiivi 2010/13/EL rakendavate siseriiklike õigusnormide
  tulemuslikku ja järjepidevat kohaldamist kogu liidus. Nõukoda:

ja direktiivi 2010/13/EL rakendavate siseriiklike õigusnormide

Nõukoja ülesanded

Ilma et see piiraks komisjonile aluslepingutega antud volitusi, edendab nõukoda käesoleva määruse tulemuslikku ja järjepidevat kohaldamist
  ja direktiivi 2010/13/EL järjepidevat rakendamist
  kogu liidus. Nõukoda:

ja direktiivi 2010/13/EL järjepidevat rakendamist

Motivatsioon

Motivatsioon

Et säilitada liikmesriikide pädevus ja kindlustada liikmesriikide poolt määratud põhimõtteliselt detsentraliseeritud järelevalve, ei tohiks ette näha nõukoja otsest järelevalvet liikmesriikide meetmete üle. Selliseks järelevalveks peaks nõukoda kohaldama ja tõlgendama liikmesriigi õigust. Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi (2010/13/EL) puhul peaks nõukoda piirduma pigem selle rakendamisega. See vastab direktiivi 2010/13/EL artikli 30b lõikele 3, milles on audiovisuaalmeedia teenuste Euroopa regulaatorasutuste rühma ülesandena ette nähtud asjaomase direktiivi järjepidev rakendamine. Sellist käsitlust tuleks jätkata ja sobivalt täpsustada.

Muudatusettepanek 56

Muudatusettepanek 56

Artikli 12 punkt b

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | edendab koostööd ning teabe, kogemuste ja parimate tavade tõhusat vahetamist liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite vahel seoses meediateenuste suhtes kohaldatavate liidu
  ja siseriiklike
  õigusnormide, sh käesoleva määruse ja direktiivi 2010/13/EL kohaldamisega, eelkõige seoses kõnealuse direktiivi artiklitega 3, 4 ja 7; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

b)

edendab koostööd ning teabe, kogemuste ja parimate tavade tõhusat vahetamist liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite vahel seoses meediateenuste suhtes kohaldatavate liidu
  ja siseriiklike
  õigusnormide, sh käesoleva määruse ja direktiivi 2010/13/EL kohaldamisega, eelkõige seoses kõnealuse direktiivi artiklitega 3, 4 ja 7;

ja siseriiklike

| b) | edendab koostööd ning teabe, kogemuste ja parimate tavade tõhusat vahetamist liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite vahel seoses meediateenuste suhtes kohaldatavate liidu õigusnormide, sh käesoleva määruse ja direktiivi 2010/13/EL kohaldamisega, eelkõige seoses kõnealuse direktiivi artiklitega 3, 4 ja 7; |
| --- | --- |

b)

edendab koostööd ning teabe, kogemuste ja parimate tavade tõhusat vahetamist liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite vahel seoses meediateenuste suhtes kohaldatavate liidu õigusnormide, sh käesoleva määruse ja direktiivi 2010/13/EL kohaldamisega, eelkõige seoses kõnealuse direktiivi artiklitega 3, 4 ja 7;

Motivatsioon

Motivatsioon

Nõukoja ülesanded peaksid piirduma ELi määrustega ja nende rakendamisega siseriiklikus õiguses, kuid ei tohiks hõlmata siseriikliku õiguse kohaldamise läbivaatamist. See peaks olema liikmesriikide reguleerivate asutuste ainus ülesanne.

Muudatusettepanek 57

Muudatusettepanek 57

Artikli 12 punkt c

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | nõustab
  taotluse korral
  komisjoni
  regulatiivsetes,
  tehnilistes ja praktilistes aspektides, mis on seotud käesoleva määruse järjepideva kohaldamise ja direktiivi 2010/13/EL rakendamisega, samuti kõigis muudes tema pädevusse kuuluvates meediateenustega seotud küsimustes. Kui komisjon küsib nõukojalt nõu või arvamust, võib ta esitada tähtaja, võttes arvesse küsimuse kiireloomulisust; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

c)

nõustab
  taotluse korral
  komisjoni
  regulatiivsetes,
  tehnilistes ja praktilistes aspektides, mis on seotud käesoleva määruse järjepideva kohaldamise ja direktiivi 2010/13/EL rakendamisega, samuti kõigis muudes tema pädevusse kuuluvates meediateenustega seotud küsimustes. Kui komisjon küsib nõukojalt nõu või arvamust, võib ta esitada tähtaja, võttes arvesse küsimuse kiireloomulisust;

taotluse korral

regulatiivsetes,

| c) | nõustab komisjoni tehnilistes ja praktilistes aspektides, mis on seotud käesoleva määruse järjepideva kohaldamise ja direktiivi 2010/13/EL rakendamisega, samuti kõigis muudes tema pädevusse kuuluvates meediateenustega seotud küsimustes. Kui komisjon küsib nõukojalt nõu või arvamust, võib ta esitada
  mõistliku
  tähtaja, võttes arvesse küsimuse kiireloomulisust
  . Kui nõukoja töö tulemused on üldist huvi pakkuvad, peaks nõukoda tegema need liikmesriikidele kättesaadavaks; |
| --- | --- |

c)

nõustab komisjoni tehnilistes ja praktilistes aspektides, mis on seotud käesoleva määruse järjepideva kohaldamise ja direktiivi 2010/13/EL rakendamisega, samuti kõigis muudes tema pädevusse kuuluvates meediateenustega seotud küsimustes. Kui komisjon küsib nõukojalt nõu või arvamust, võib ta esitada
  mõistliku
  tähtaja, võttes arvesse küsimuse kiireloomulisust
  . Kui nõukoja töö tulemused on üldist huvi pakkuvad, peaks nõukoda tegema need liikmesriikidele kättesaadavaks;

mõistliku

. Kui nõukoja töö tulemused on üldist huvi pakkuvad, peaks nõukoda tegema need liikmesriikidele kättesaadavaks;

Motivatsioon

Motivatsioon

Regulatiivsed küsimused kuuluvad seadusandja, mitte järelevalveasutuse pädevusse ning seetõttu ei tohiks neid lisada nõukoja ülesannete hulka. Lisaks tuleks nõukoja töö tulemused, mis pakuvad üldist huvi, teha kättesaadavaks ka liikmesriikidele, sest need võivad olla ka neile olulised.

Muudatusettepanek 58

Muudatusettepanek 58

Artikli 12 punkt e

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| e) | koostab
  kokkuleppel komisjoniga
  arvamusi: |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

e)

koostab
  kokkuleppel komisjoniga
  arvamusi:

kokkuleppel komisjoniga

| e) | koostab arvamusi: |
| --- | --- |

e)

koostab arvamusi:

| | i) | liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite vaheliste koostöö- ja vastastikuse abi taotluste kohta, vastavalt käesoleva määruse artikli 13 lõikele 7; |
| --- | --- | --- |

i)

liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite vaheliste koostöö- ja vastastikuse abi taotluste kohta, vastavalt käesoleva määruse artikli 13 lõikele 7;

| | i) | liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite vaheliste koostöö- ja vastastikuse abi taotluste kohta, vastavalt käesoleva määruse artikli 13 lõikele 7; |
| --- | --- | --- |

i)

liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite vaheliste koostöö- ja vastastikuse abi taotluste kohta, vastavalt käesoleva määruse artikli 13 lõikele 7;

| | ii) | täitemeetmete taotluste kohta juhul, kui taotluse esitanud asutus või organ ja taotluse saanud asutus või organ ei jõua
  soovitatud meetmete osas
  kokkuleppele, vastavalt käesoleva määruse artikli 14 lõikele 4; |
| --- | --- | --- |

ii)

täitemeetmete taotluste kohta juhul, kui taotluse esitanud asutus või organ ja taotluse saanud asutus või organ ei jõua
  soovitatud meetmete osas
  kokkuleppele, vastavalt käesoleva määruse artikli 14 lõikele 4;

soovitatud meetmete osas

| | ii) | liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite
  täitemeetmete taotluste kohta juhul, kui taotluse esitanud asutus või organ ja taotluse saanud asutus või organ ei jõua kokkuleppele, vastavalt käesoleva määruse artikli 14 lõikele 3; |
| --- | --- | --- |

ii)

liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite
  täitemeetmete taotluste kohta juhul, kui taotluse esitanud asutus või organ ja taotluse saanud asutus või organ ei jõua kokkuleppele, vastavalt käesoleva määruse artikli 14 lõikele 3;

liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite

| | iii) | siseriiklike meetmete kohta, mis käsitlevad väljaspool liitu asutatud meediateenuse osutajaid, vastavalt käesoleva määruse artikli 16 lõikele 2; |
| --- | --- | --- |

iii)

siseriiklike meetmete kohta, mis käsitlevad väljaspool liitu asutatud meediateenuse osutajaid, vastavalt käesoleva määruse artikli 16 lõikele 2;

| | iii) | liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite
  siseriiklike meetmete kohta, mis käsitlevad väljaspool liitu asutatud meediateenuse osutajaid, vastavalt käesoleva määruse artikli 16 lõikele 2; |
| --- | --- | --- |

iii)

liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite
  siseriiklike meetmete kohta, mis käsitlevad väljaspool liitu asutatud meediateenuse osutajaid, vastavalt käesoleva määruse artikli 16 lõikele 2;

liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite

| | iv) | käesoleva määruse artikli 21 lõike 3 järgsete tegurite kohta või liikmesriigi reguleeriva asutuse või organi taotlusel meediaturu kontsentratsiooni mõju kohta meedia mitmekesisusele ja siseturu toimimisele vastavalt käesoleva määruse artikli 21 lõikele 4. |
| --- | --- | --- |

iv)

iv)

käesoleva määruse artikli 21 lõike 3 järgsete tegurite kohta või liikmesriigi reguleeriva asutuse või organi taotlusel meediaturu kontsentratsiooni mõju kohta meedia mitmekesisusele ja siseturu toimimisele vastavalt käesoleva määruse artikli 21 lõikele 4.

käesoleva määruse artikli 21 lõike 3 järgsete tegurite kohta või liikmesriigi reguleeriva asutuse või organi taotlusel meediaturu kontsentratsiooni mõju kohta meedia mitmekesisusele ja siseturu toimimisele vastavalt käesoleva määruse artikli 21 lõikele 4.

Motivatsioon

Motivatsioon

Et tagada järelevalve sõltumatus ja poliitiline neutraalsus, peaks koostöö, täitemeetmete ja kolmandatest isikutest teenuseosutajate vallas olema nõukojal võimalik tegutseda omal algatusel, mitte komisjoniga konsulteerides. Samuti tuleks selgitada, et nõukoja ülesanne on nõustada liikmesriikide reguleerivaid asutusi või organeid praktilistes küsimustes.

Lisaks on käesoleva määruse artiklite 14 ja 21 muudatuste tõttu vaja teha järelkohandusi.

Muudatusettepanek 59

Muudatusettepanek 59

Artikli 12 punkt f

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| f) | koostab komisjoni nõudmisel arvamusi: |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

f)

koostab komisjoni nõudmisel arvamusi:

| f) | koostab komisjoni nõudmisel arvamusi
  liikmesriikide ametiasutuste või organite
  meetmete kohta, mis tõenäoliselt mõjutavad meediateenuste siseturu toimimist, vastavalt käesoleva määruse artikli 20 lõikele 2; |
| --- | --- |

f)

koostab komisjoni nõudmisel arvamusi
  liikmesriikide ametiasutuste või organite
  meetmete kohta, mis tõenäoliselt mõjutavad meediateenuste siseturu toimimist, vastavalt käesoleva määruse artikli 20 lõikele 2;

liikmesriikide ametiasutuste või organite

| | i) | riiklike
  meetmete kohta, mis tõenäoliselt mõjutavad meediateenuste siseturu toimimist, vastavalt käesoleva määruse artikli 20 lõikele 4; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

riiklike
  meetmete kohta, mis tõenäoliselt mõjutavad meediateenuste siseturu toimimist, vastavalt käesoleva määruse artikli 20 lõikele 4;

riiklike

| ii) | meediaturu kontsentratsiooni kohta, mis tõenäoliselt mõjutab meediateenuste siseturu toimimist, vastavalt käesoleva määruse artikli 22 lõikele 1; |
| --- | --- |

ii)

ii)

meediaturu kontsentratsiooni kohta, mis tõenäoliselt mõjutab meediateenuste siseturu toimimist, vastavalt käesoleva määruse artikli 22 lõikele 1;

meediaturu kontsentratsiooni kohta, mis tõenäoliselt mõjutab meediateenuste siseturu toimimist, vastavalt käesoleva määruse artikli 22 lõikele 1;

Motivatsioon

Motivatsioon

Vastavalt artikli 20 muudatusettepanekule tuleks selgitada, et läbivaatamine hõlmab üksnes liikmesriikide reguleerivate asutuste võetud meetmeid ja selles ei nähta seega ette seadusandlikke meetmeid.

Kooskõlas muudatusettepanekuga jätta välja artikkel 22 on punkti f alapunkti ii kohta vaja teha vastav muudatusettepanek.

Muudatusettepanek 60

Muudatusettepanek 60

Artikli 12 punkt h

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| h) | abistab komisjoni suuniste koostamisel: |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

h)

abistab komisjoni suuniste koostamisel:

| h) | abistab komisjoni suuniste koostamisel käesoleva määruse artikli 23 lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamise kohta, vastavalt käesoleva määruse artikli 23 lõikele 4. |
| --- | --- |

h)

abistab komisjoni suuniste koostamisel käesoleva määruse artikli 23 lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamise kohta, vastavalt käesoleva määruse artikli 23 lõikele 4.

| | i) | käesoleva määruse ja direktiivi 2010/13 rakendavate siseriiklike õigusnormide kohaldamise kohta, vastavalt käesoleva määruse artikli 15 lõikele 2. |
| --- | --- | --- |

i)

i)

käesoleva määruse ja direktiivi 2010/13 rakendavate siseriiklike õigusnormide kohaldamise kohta, vastavalt käesoleva määruse artikli 15 lõikele 2.

käesoleva määruse ja direktiivi 2010/13 rakendavate siseriiklike õigusnormide kohaldamise kohta, vastavalt käesoleva määruse artikli 15 lõikele 2.

| ii) | tegurite kohta, mida tuleb arvesse võtta meediaturu kontsentratsiooni mõju hindamise kriteeriumide kohaldamisel, vastavalt käesoleva määruse artikli 21 lõikele 3; |
| --- | --- |

ii)

ii)

tegurite kohta, mida tuleb arvesse võtta meediaturu kontsentratsiooni mõju hindamise kriteeriumide kohaldamisel, vastavalt käesoleva määruse artikli 21 lõikele 3;

tegurite kohta, mida tuleb arvesse võtta meediaturu kontsentratsiooni mõju hindamise kriteeriumide kohaldamisel, vastavalt käesoleva määruse artikli 21 lõikele 3;

| iii) | käesoleva määruse artikli 23 lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamise kohta, vastavalt käesoleva määruse artikli 23 lõikele 4. |
| --- | --- |

iii)

iii)

käesoleva määruse artikli 23 lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamise kohta, vastavalt käesoleva määruse artikli 23 lõikele 4.

Motivatsioon

Motivatsioon

Kooskõlas käesoleva määruse artikli 15 lõike 2 ja artikli 21 lõike 3 kohta esitatud muudatusettepanekutega jäetakse punkti h alapunktid i ja ii välja.

Muudatusettepanek 61

Muudatusettepanek 61

Artikli 13 lõige 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigi reguleeriv asutus või organ („taotluse esitanud asutus“) võib igal ajal taotleda ühelt või mitmelt liikmesriigi reguleerivalt asutuselt või organilt („taotluse saanud asutus“) koostööd või vastastikust abi, et vahetada teavet või võtta meetmeid, mis on olulised käesoleva määruse
  või direktiivi 2010/13/EL riiklike rakendusmeetmete
  järjekindlaks ja tulemuslikuks kohaldamiseks. | 1.   Liikmesriigi reguleeriv asutus või organ („taotluse esitanud asutus“) võib igal ajal taotleda ühelt või mitmelt liikmesriigi reguleerivalt asutuselt või organilt („taotluse saanud asutus“) koostööd või vastastikust abi, et vahetada teavet või võtta meetmeid, mis on olulised käesoleva määruse järjekindlaks ja tulemuslikuks kohaldamiseks
  või direktiivi 2010/13/EL rakendamiseks
  . |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

1.   Liikmesriigi reguleeriv asutus või organ („taotluse esitanud asutus“) võib igal ajal taotleda ühelt või mitmelt liikmesriigi reguleerivalt asutuselt või organilt („taotluse saanud asutus“) koostööd või vastastikust abi, et vahetada teavet või võtta meetmeid, mis on olulised käesoleva määruse
  või direktiivi 2010/13/EL riiklike rakendusmeetmete
  järjekindlaks ja tulemuslikuks kohaldamiseks.

1.   Liikmesriigi reguleeriv asutus või organ („taotluse esitanud asutus“) võib igal ajal taotleda ühelt või mitmelt liikmesriigi reguleerivalt asutuselt või organilt („taotluse saanud asutus“) koostööd või vastastikust abi, et vahetada teavet või võtta meetmeid, mis on olulised käesoleva määruse järjekindlaks ja tulemuslikuks kohaldamiseks
  või direktiivi 2010/13/EL rakendamiseks
  .

Motivatsioon

Motivatsioon

Nõukoja ülesanne peaks olema abistada taotluse korral audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi (2010/13/EL) rakendamisega seotud küsimustes, mitte direktiivi rakendavate riiklike õigusaktide kohaldamisel. Viimane saab olla üksnes liikmesriikide asutuste või organite ülesanne.

Muudatusettepanek 62

Muudatusettepanek 62

Artikli 13 lõige 4

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Taotluse saanud asutus võib taotluse käsitlemisest keelduda ainult järgmistel juhtudel: | 4.   Taotluse saanud asutus võib taotluse käsitlemisest keelduda ainult järgmistel juhtudel: |
| a) | ta ei ole taotluse sisu või temalt nõutavate meetmete rakendamise küsimuses pädev; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

4.   Taotluse saanud asutus võib taotluse käsitlemisest keelduda ainult järgmistel juhtudel:

4.   Taotluse saanud asutus võib taotluse käsitlemisest keelduda ainult järgmistel juhtudel:

a)

ta ei ole taotluse sisu või temalt nõutavate meetmete rakendamise küsimuses pädev;

| a) | ta ei ole taotluse sisu või temalt nõutavate meetmete rakendamise küsimuses pädev; |
| --- | --- |

a)

ta ei ole taotluse sisu või temalt nõutavate meetmete rakendamise küsimuses pädev;

| b) | taotluse täitmine rikuks käesolevat määrust, direktiivi 2010/13/EL või muid liidu õigusakte või liidu õigusega kooskõlas olevaid liikmesriigi õigusakte, mida taotluse saanud asutuse suhtes kohaldatakse. |
| --- | --- |

b)

taotluse täitmine rikuks käesolevat määrust, direktiivi 2010/13/EL või muid liidu õigusakte või liidu õigusega kooskõlas olevaid liikmesriigi õigusakte, mida taotluse saanud asutuse suhtes kohaldatakse.

| b) | taotluse täitmine rikuks käesolevat määrust, direktiivi 2010/13/EL või muid liidu õigusakte või liidu õigusega kooskõlas olevaid liikmesriigi õigusakte, mida taotluse saanud asutuse suhtes kohaldatakse. |
| --- | --- |

b)

taotluse täitmine rikuks käesolevat määrust, direktiivi 2010/13/EL või muid liidu õigusakte või liidu õigusega kooskõlas olevaid liikmesriigi õigusakte, mida taotluse saanud asutuse suhtes kohaldatakse.

Taotluse saanud asutus põhjendab taotluse käsitlemisest keeldumist.

Taotluse saanud asutus põhjendab taotluse käsitlemisest keeldumist
  ning annab vajaduse ja võimaluse korral teavet selle kohta, milline on antud juhul pädev asutus
  .

ning annab vajaduse ja võimaluse korral teavet selle kohta, milline on antud juhul pädev asutus

Motivatsioon

Motivatsioon

Pädevusega seotud keeldumise korral tuleks võimaluse korral nimetada ka asutus, mis keelduva asutuse seisukohast on pädev. See võimaldab taotleval asutusel oma taotluse suhtes viivitamata edasisi meetmeid võtta.

Muudatusettepanek 63

Muudatusettepanek 63

Artikli 13 lõige 5

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Taotluse saanud asutus teavitab taotluse esitanud asutust taotluse alusel võetud
  meetmete tulemustest või edusammudest
  . | 5.   Taotluse saanud asutus teavitab
  põhjendamatu viivituseta
  taotluse esitanud asutust
  taotluse käsitlemisest keeldumisest või
  taotluse alusel võetud
  meetmetest ning tehtud edusammudest ja saavutatud tulemustest
  . |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

5.   Taotluse saanud asutus teavitab taotluse esitanud asutust taotluse alusel võetud
  meetmete tulemustest või edusammudest
  .

5.   Taotluse saanud asutus teavitab
  põhjendamatu viivituseta
  taotluse esitanud asutust
  taotluse käsitlemisest keeldumisest või
  taotluse alusel võetud
  meetmetest ning tehtud edusammudest ja saavutatud tulemustest
  .

Motivatsioon

Motivatsioon

Tõhusa menetluse huvides tuleks selgitada, et taotluse saanud asutus peab taotluse tagasi lükkama samuti mõistliku aja jooksul. Kõigepealt tuleks teavitada taotluse saanud asutuse võetud meetmetest. Sellele võivad järgneda edasised sammud.

Muudatusettepanek 64

Muudatusettepanek 64

Artikli 13 lõige 6

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.
     
  Taotluse saanud asutus teeb kõik endast oleneva, et taotlust põhjendamatu viivituseta käsitleda ja sellele vastata. Taotluse saanud asutus esitab 14 kalendripäeva jooksul alates taotluse saamisest vahetulemused ja seejärel korrapäraselt ajakohastatud teavet taotluse täitmise edenemise kohta. Kiirendatud koostöö või vastastikuse abi taotluste korral käsitleb taotluse saanud asutus taotlust ja vastab sellele 14 kalendripäeva jooksul. | |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

6.
     
  Taotluse saanud asutus teeb kõik endast oleneva, et taotlust põhjendamatu viivituseta käsitleda ja sellele vastata. Taotluse saanud asutus esitab 14 kalendripäeva jooksul alates taotluse saamisest vahetulemused ja seejärel korrapäraselt ajakohastatud teavet taotluse täitmise edenemise kohta. Kiirendatud koostöö või vastastikuse abi taotluste korral käsitleb taotluse saanud asutus taotlust ja vastab sellele 14 kalendripäeva jooksul.

Motivatsioon

Motivatsioon

Lõike 6 säte näib olevat üleliigne ega anna lisaväärtust võrreldes lõikes 5 sätestatuga, mille kohaselt võib keelduda ainult kitsalt määratletud juhtudel. Ettenähtud kohustus teha kõik endast olenev ei ole selge ega näi olevat jõustatav. Tähtajad tunduvad samuti liiga jäigad ja niivõrd, kuivõrd need ületavad põhjendamatut viivitust, tarbetud. Seadmata kahtluse alla menetluse tõhususe nõuet ja taotluse läbivaatamise vajalikkust taotluse saanud asutuse või organi poolt, tuleks tagada, et eelkõige väiksema struktuuriga järelevalveasutused saaksid nõuetekohaselt täita oma ülesandeid.

Muudatusettepanek 65

Muudatusettepanek 65

Artikli 13 lõige 7

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.
     Kui taotluse esitanud asutus leiab, et taotluse saanud asutuse võetud meetmed ei ole taotluse käsitlemiseks ja sellele vastamiseks piisavad, teavitab ta sellest põhjendamatu viivituseta taotluse saanud asutust ja selgitab oma seisukoha põhjuseid. Kui taotluse saanud asutus selle seisukohaga ei nõustu või kui taotluse saanud asutus ei vasta, võib kumbki asutus suunata küsimuse nõukojale. 14 kalendripäeva jooksul alates küsimuse suunamisest
  esitab nõukoda kokkuleppel komisjoniga selles küsimuses arvamuse, sh soovitavad meetmed. Taotluse saanud asutus teeb kõik endast oleneva, et nõukoja arvamust arvesse võtta
  . | 6.
     Kui taotluse esitanud asutus leiab, et taotluse saanud asutuse võetud meetmed ei ole taotluse käsitlemiseks ja sellele vastamiseks piisavad, teavitab ta sellest põhjendamatu viivituseta taotluse saanud asutust ja selgitab oma seisukoha põhjuseid. Kui taotluse saanud asutus selle seisukohaga ei nõustu või kui taotluse saanud asutus ei vasta, võib kumbki asutus suunata küsimuse nõukojale. 14 kalendripäeva jooksul alates küsimuse suunamisest
  töötab nõukoda asjaomaste reguleerivate asutuste või organite osalusel rahumeelse lahenduse leidmise nimel. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

7.
     Kui taotluse esitanud asutus leiab, et taotluse saanud asutuse võetud meetmed ei ole taotluse käsitlemiseks ja sellele vastamiseks piisavad, teavitab ta sellest põhjendamatu viivituseta taotluse saanud asutust ja selgitab oma seisukoha põhjuseid. Kui taotluse saanud asutus selle seisukohaga ei nõustu või kui taotluse saanud asutus ei vasta, võib kumbki asutus suunata küsimuse nõukojale. 14 kalendripäeva jooksul alates küsimuse suunamisest
  esitab nõukoda kokkuleppel komisjoniga selles küsimuses arvamuse, sh soovitavad meetmed. Taotluse saanud asutus teeb kõik endast oleneva, et nõukoja arvamust arvesse võtta
  .

6.
     Kui taotluse esitanud asutus leiab, et taotluse saanud asutuse võetud meetmed ei ole taotluse käsitlemiseks ja sellele vastamiseks piisavad, teavitab ta sellest põhjendamatu viivituseta taotluse saanud asutust ja selgitab oma seisukoha põhjuseid. Kui taotluse saanud asutus selle seisukohaga ei nõustu või kui taotluse saanud asutus ei vasta, võib kumbki asutus suunata küsimuse nõukojale. 14 kalendripäeva jooksul alates küsimuse suunamisest
  töötab nõukoda asjaomaste reguleerivate asutuste või organite osalusel rahumeelse lahenduse leidmise nimel.

Motivatsioon

Motivatsioon

Nõukoja arvamuse mõju ei saa selgelt määratleda. Lisaks on võimalik, et nõukoda sekkuks menetlustesse, mille suhtes kohaldatakse vastavat siseriiklikku õigust. Nõukoja sekkumine lükkaks kõrvale liikmesriikide reguleerivate asutuste pädevuse. Seetõttu tundub vaidluste lahendamise mehhanism üldiselt asjakohasem ja tõhusam. Võrreldav mehhanism on juba ette nähtud kavandatava määruse artikli 14 lõikes 4.

Muudatusettepanek 66

Muudatusettepanek 66

Artikli 14 lõige 2

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Taotluse saanud asutus või organ teavitab põhjendamatu viivituseta
  ja 30 kalendripäeva jooksul
  taotluse esitanud asutust või organit lõike 1 kohaselt võetud või kavandatud meetmetest. | 2.   Taotluse saanud asutus või organ teavitab põhjendamatu viivituseta taotluse esitanud asutust või organit lõike 1 kohaselt võetud või kavandatud meetmetest. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

2.   Taotluse saanud asutus või organ teavitab põhjendamatu viivituseta
  ja 30 kalendripäeva jooksul
  taotluse esitanud asutust või organit lõike 1 kohaselt võetud või kavandatud meetmetest.

2.   Taotluse saanud asutus või organ teavitab põhjendamatu viivituseta taotluse esitanud asutust või organit lõike 1 kohaselt võetud või kavandatud meetmetest.

Motivatsioon

Motivatsioon

Ajanõue näib olevat liiga jäik. Võrreldes artiklis 13 sätestatud 14-päevase ajavahemikuga ei ole see lihtsalt põhjendatav, kui soovitakse tagada menetluse võimalikult kiire läbiviimine. Seetõttu tuleks ka siin loobuda kindla tähtaja seadmisest.

Muudatusettepanek 67

Muudatusettepanek 67

Artikli 14 lõige 4

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Kui nõukoja vahenduse tulemusel kokkuleppele ei jõuta, võib taotluse esitanud asutus või organ või taotluse saanud asutus või organ paluda nõukojal esitada selles küsimuses arvamuse. Nõukoda hindab oma arvamuses, kas taotluse saanud asutus või organ on täitnud lõikes 1 osutatud taotluse. Kui nõukoda leiab, et taotluse saanud asutus ei ole taotlust täitnud, soovitab nõukoda meetmeid taotluse täitmiseks. Nõukoda esitab
  kokkuleppel komisjoniga
  põhjendamatu viivituseta oma arvamuse. | 4.   Kui nõukoja vahenduse tulemusel kokkuleppele ei jõuta, võib taotluse esitanud asutus või organ või taotluse saanud asutus või organ paluda nõukojal esitada selles küsimuses arvamuse. Nõukoda hindab oma arvamuses, kas taotluse saanud asutus või organ on täitnud lõikes 1 osutatud taotluse. Kui nõukoda leiab, et taotluse saanud asutus ei ole taotlust täitnud, soovitab nõukoda meetmeid taotluse täitmiseks. Nõukoda esitab põhjendamatu viivituseta oma arvamuse. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

4.   Kui nõukoja vahenduse tulemusel kokkuleppele ei jõuta, võib taotluse esitanud asutus või organ või taotluse saanud asutus või organ paluda nõukojal esitada selles küsimuses arvamuse. Nõukoda hindab oma arvamuses, kas taotluse saanud asutus või organ on täitnud lõikes 1 osutatud taotluse. Kui nõukoda leiab, et taotluse saanud asutus ei ole taotlust täitnud, soovitab nõukoda meetmeid taotluse täitmiseks. Nõukoda esitab
  kokkuleppel komisjoniga
  põhjendamatu viivituseta oma arvamuse.

4.   Kui nõukoja vahenduse tulemusel kokkuleppele ei jõuta, võib taotluse esitanud asutus või organ või taotluse saanud asutus või organ paluda nõukojal esitada selles küsimuses arvamuse. Nõukoda hindab oma arvamuses, kas taotluse saanud asutus või organ on täitnud lõikes 1 osutatud taotluse. Kui nõukoda leiab, et taotluse saanud asutus ei ole taotlust täitnud, soovitab nõukoda meetmeid taotluse täitmiseks. Nõukoda esitab põhjendamatu viivituseta oma arvamuse.

Motivatsioon

Motivatsioon

Nõukoja neutraalsuse ja sõltumatuse tagamise nimel ei tohiks ette näha arvamuse kooskõlastamist komisjoniga. Selle asemel tuleks jätta nõukoja ülesandeks arendada edasi menetlust, mis viib rahumeelse kokkuleppeni. Lisaks peaks nõukojal olema kohustus teavitada komisjoni saavutatud tulemustest ja edasistest sammudest.

Muudatusettepanek 68

Muudatusettepanek 68

Artikli 14 lõige 5

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.
     
  Taotluse saanud asutus või organ teavitab põhjendamatu viivituseta ja hiljemalt 30 kalendripäeva jooksul alates lõikes 4 osutatud arvamuse saamisest nõukoda, komisjoni ja taotluse esitanud asutust või organit seoses arvamusega võetud või kavandatud meetmetest. | 5.
     
  Nõukoda teavitab komisjoni saavutatud tulemustest, eelkõige taotluse saanud asutuse või organi võetud või kavandatavatest meetmetest. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

5.
     
  Taotluse saanud asutus või organ teavitab põhjendamatu viivituseta ja hiljemalt 30 kalendripäeva jooksul alates lõikes 4 osutatud arvamuse saamisest nõukoda, komisjoni ja taotluse esitanud asutust või organit seoses arvamusega võetud või kavandatud meetmetest.

5.
     
  Nõukoda teavitab komisjoni saavutatud tulemustest, eelkõige taotluse saanud asutuse või organi võetud või kavandatavatest meetmetest.

Motivatsioon

Motivatsioon

Lisaks komisjoni üldistele osalemis- ja teabeõigustele peaks nõukoda komisjoni teavitama lepitusmenetluse tulemustest, eelkõige taotluse saanud asutuse võetud või kavandatavatest meetmetest. See tagab teabevoo komisjonile kooskõlas meedia järelevalve sõltumatuse ja riigi neutraalsuse põhimõtetega ning võimaldab komisjonil täita oma rolli aluslepingute täitmise järelevalvajana.

Muudatusettepanek 69

Muudatusettepanek 69

Artikli 15 lõige 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Nõukoda edendab parimate tavade vahetamist liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite vahel
  – konsulteerides vajaduse korral sidusrühmadega ja tihedas koostöös komisjoniga – regulatiivsetes,
  tehnilistes või praktilistes küsimustes, mis on olulised käesoleva määruse
  ja direktiivi 2010/13/EL rakendavate siseriiklike õigusnormide
  järjepideva ja tulemusliku kohaldamise seisukohast. | 1.   Nõukoda edendab parimate tavade vahetamist liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite vahel tehnilistes või praktilistes küsimustes, mis on olulised käesoleva määruse järjepideva ja tulemusliku kohaldamise seisukohast
  või direktiivi 2010/13/EL rakendamiseks
  . |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

1.   Nõukoda edendab parimate tavade vahetamist liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite vahel
  – konsulteerides vajaduse korral sidusrühmadega ja tihedas koostöös komisjoniga – regulatiivsetes,
  tehnilistes või praktilistes küsimustes, mis on olulised käesoleva määruse
  ja direktiivi 2010/13/EL rakendavate siseriiklike õigusnormide
  järjepideva ja tulemusliku kohaldamise seisukohast.

1.   Nõukoda edendab parimate tavade vahetamist liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite vahel tehnilistes või praktilistes küsimustes, mis on olulised käesoleva määruse järjepideva ja tulemusliku kohaldamise seisukohast
  või direktiivi 2010/13/EL rakendamiseks
  .

Motivatsioon

Motivatsioon

Nõukoja jaoks näib kasulik edendada teabevahetust liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite vahel. Komisjon võib selles teabevahetuses osaleda. Siiski ei tohiks tal olla (kaas)otsustusfunktsiooni. Nagu ka artiklis 12, peaksid nõukoja ülesanded seoses audiovisuaalmeedia teenuste direktiiviga (2010/13/EL) piirduma selle rakendamisega. Siseriikliku õiguse kohaldamine peaks jääma liikmesriikide reguleerivate asutuste ja organite hooleks.

Lisaks ei tundu olevat vajalik, et nõukoda viiks sellega seoses läbi sihipäraseid konsultatsioone sidusrühmadega. Nõukojal oleks käesoleva määruse ettepaneku artikli 10 lõike 6 kohaselt õigus konsulteerida oma aruteludes ekspertidega. Õigusaktide edasiarendamine ei peaks siiski olema nõukoja ülesanne meediat reguleeriva asutusena ja seega täitevvõimu enda reguleeritud osana.

Muudatusettepanek 70

Muudatusettepanek 70

Artikli 15 lõige 2

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui komisjon annab välja suuniseid käesoleva määruse või direktiivi 2010/13/EL rakendavate siseriiklike õigusnormide kohaldamise kohta, abistab nõukoda teda eriteadmistega
  regulatiivsetes,
  tehnilistes või praktilistes küsimustes
  , eelkõige seoses järgmisega: | 2.   Kui komisjon annab välja suuniseid käesoleva määruse või direktiivi 2010/13/EL rakendavate siseriiklike õigusnormide kohaldamise kohta, abistab nõukoda teda eriteadmistega tehnilistes või praktilistes küsimustes. |
| a) | üldist huvi pakkuvate audiovisuaalmeedia teenuste sobiv esiletoomine direktiivi 2010/13/EL artikli 7a kohaselt; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

2.   Kui komisjon annab välja suuniseid käesoleva määruse või direktiivi 2010/13/EL rakendavate siseriiklike õigusnormide kohaldamise kohta, abistab nõukoda teda eriteadmistega
  regulatiivsetes,
  tehnilistes või praktilistes küsimustes
  , eelkõige seoses järgmisega:

2.   Kui komisjon annab välja suuniseid käesoleva määruse või direktiivi 2010/13/EL rakendavate siseriiklike õigusnormide kohaldamise kohta, abistab nõukoda teda eriteadmistega tehnilistes või praktilistes küsimustes.

a)

a)

üldist huvi pakkuvate audiovisuaalmeedia teenuste sobiv esiletoomine direktiivi 2010/13/EL artikli 7a kohaselt;

üldist huvi pakkuvate audiovisuaalmeedia teenuste sobiv esiletoomine direktiivi 2010/13/EL artikli 7a kohaselt;

| b) | meediateenuse osutajate omandistruktuuri käsitleva teabe kättesaadavaks tegemine, nagu on sätestatud direktiivi 2010/13/EL artikli 5 lõikes 2. |
| --- | --- |

b)

b)

meediateenuse osutajate omandistruktuuri käsitleva teabe kättesaadavaks tegemine, nagu on sätestatud direktiivi 2010/13/EL artikli 5 lõikes 2.

meediateenuse osutajate omandistruktuuri käsitleva teabe kättesaadavaks tegemine, nagu on sätestatud direktiivi 2010/13/EL artikli 5 lõikes 2.

Motivatsioon

Motivatsioon

Nõukoja panus peaks olema seotud tehniliste ja praktiliste küsimustega, nagu direktiivi 2010/13/EL artiklis 30b on sätestatud audiovisuaalmeedia teenuste Euroopa regulaatorasutuste rühma puhul.

Direktiivi 2010/13/EL artikliga 7a nähakse liikmesriikidele ette suur paindlikkus üldist huvi pakkuva sisu avastamise – ja selles ulatuses – esiletoomisega seotud nõuete määratlemisel. Sellist käsitlust ja sellega taotletavat eesmärki ei tohiks kahjustada komisjoni suuniste andmise pädevus. Nõukojale võiks anda siiski vaid volituse avaldada liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite kaudu kogutud empiiriliste andmete kohta (mittesiduvaid) arvamusi, mida liikmesriigid võivad kasutada juhistena meetmete võtmisel.

Muudatusettepanek 71

Muudatusettepanek 71

Artikli 16 lõige 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Nõukoda koordineerib liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite meetmeid, mis on seotud väljaspool liitu asutatud meediateenuse osutajate pakutavate selliste meediateenuste levitamise või neile juurdepääsuga, mis on suunatud liidu kasutajaskonnale, kui sellised meediateenused kahjustavad avalikku julgeolekut ja kaitset või kujutavad endast tõsist ohtu, mis võib avalikku julgeolekut ja kaitset kahjustada, võttes muu hulgas arvesse kontrolli, mida kolmandad riigid võivad nende üle teostada. | 1.   Nõukoda koordineerib liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite meetmeid, mis on seotud väljaspool liitu asutatud
  , kuid direktiivi 2010/13/EL artikli 2 lõike 4 kohaselt liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate
  meediateenuse osutajate pakutavate selliste meediateenuste levitamise või neile juurdepääsuga, mis on suunatud liidu kasutajaskonnale, kui sellised meediateenused kahjustavad avalikku julgeolekut ja kaitset või kujutavad endast tõsist ohtu, mis võib avalikku julgeolekut ja kaitset kahjustada, võttes muu hulgas arvesse kontrolli, mida kolmandad riigid võivad nende üle teostada. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

1.   Nõukoda koordineerib liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite meetmeid, mis on seotud väljaspool liitu asutatud meediateenuse osutajate pakutavate selliste meediateenuste levitamise või neile juurdepääsuga, mis on suunatud liidu kasutajaskonnale, kui sellised meediateenused kahjustavad avalikku julgeolekut ja kaitset või kujutavad endast tõsist ohtu, mis võib avalikku julgeolekut ja kaitset kahjustada, võttes muu hulgas arvesse kontrolli, mida kolmandad riigid võivad nende üle teostada.

1.   Nõukoda koordineerib liikmesriikide reguleerivate asutuste või organite meetmeid, mis on seotud väljaspool liitu asutatud
  , kuid direktiivi 2010/13/EL artikli 2 lõike 4 kohaselt liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate
  meediateenuse osutajate pakutavate selliste meediateenuste levitamise või neile juurdepääsuga, mis on suunatud liidu kasutajaskonnale, kui sellised meediateenused kahjustavad avalikku julgeolekut ja kaitset või kujutavad endast tõsist ohtu, mis võib avalikku julgeolekut ja kaitset kahjustada, võttes muu hulgas arvesse kontrolli, mida kolmandad riigid võivad nende üle teostada.

Motivatsioon

Motivatsioon

Liikmesriikide reguleerivate asutuste parem koostöö juhtudel, kui on tõsine oht kahjustada avalikku julgeolekut ja kaitset, on tervitatav. Kavandatud uus mehhanism peaks tooma täiendavat kasu audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi (2010/13/EL) mehhanismidele, et parandada selle tõhusust. Näiteks tuleks mehhanismi kohaldada juhul, kui esineb piiriülene olukord, mis mõjutab mitut liikmesriiki.

Direktiivis 2010/13/EL on sätestatud liikmesriigi jurisdiktsioon mõnel juhul, kui ettevõtja ei ole asutatud Euroopa Liidus, näiteks juhul, kui kolmandate riikide signaale edastatakse ELi liikmesriigis asuva tehnilise üleslüli kaudu. Sellistel juhtudel on vaja asjakohast koordineerimist sihtliikmesriigi ja meediateenuse osutaja üle jurisdiktsiooni omava liikmesriigi vahel.

Siiski ei peaks nõukoda koordineerima puhtalt siseriiklikke küsimusi. Kui küsimuse all on selliste signaalide piiramine, mis suunatakse väljastpoolt ELi otse liikmesriiki, ei ole vaja kohustuslikke lisakoostöömehhanisme, sest liikmesriigid ise võivad võtta jõustamismeetmeid kooskõlas sel ajal kehtiva turupõhimõttega. Seejuures oleks koostöömehhanismi kohustuslik kasutamine jõustamisel üsna takistav ja piiraks ebakorrektselt liikmesriikide tegevuse suveräänsust.

Muudatusettepanek 72

Muudatusettepanek 72

Artikli 16 lõige 2

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Nõukoda võib
  kokkuleppel komisjoniga esitada arvamusi
  lõike 1 kohaste
  asjakohaste riiklike
  meetmete kohta.
  Kõik riikide pädevad ametiasutused, sh liikmesriikide reguleerivad asutused või organid, teevad kõik endast oleneva, et nõukoja arvamusi arvesse võtta. | 2.   Nõukoda võib
  vähemalt kahe asjaomase liikmesriigi reguleerivate asutuste või organite taotlusel esitada arvamusi
  lõike 1 kohaste
  sobivate
  meetmete kohta. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

2.   Nõukoda võib
  kokkuleppel komisjoniga esitada arvamusi
  lõike 1 kohaste
  asjakohaste riiklike
  meetmete kohta.
  Kõik riikide pädevad ametiasutused, sh liikmesriikide reguleerivad asutused või organid, teevad kõik endast oleneva, et nõukoja arvamusi arvesse võtta.

2.   Nõukoda võib
  vähemalt kahe asjaomase liikmesriigi reguleerivate asutuste või organite taotlusel esitada arvamusi
  lõike 1 kohaste
  sobivate
  meetmete kohta.

Motivatsioon

Motivatsioon

Nõukojal peaks olema võimalik anda soovitusi meetmete võtmiseks. Nende andmisel ei tohiks nõuda kooskõlastamist komisjoniga, et tagada meedia järelevalve sõltumatus ja valitsusväline iseloom. Liikmesriigi reguleeriv asutus või organ võib nõukoja soovitust arvesse võtta üksnes vastava õigusliku aluse olemasolul. Ilma selleta ei tohiks liikmesriigi reguleerivale asutusele või organile esitada rakendamise kohustust.

Muudatusettepanek 73

Muudatusettepanek 73

Artikkel 17

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Meediateenuse osutajate sisu väga suurtel digiplatvormidel | Meediateenuse osutajate sisu väga suurtel digiplatvormidel
  ja väga suurtes otsingumootorites |
| 1.
     Väga suurte digiplatvormide pakkujad tagavad funktsiooni, mis võimaldab nende teenusesaajatel deklareerida, et: | 1.
     
  Väga suurte digiplatvormide pakkujad ja väga suurte otsingumootorite pakkujad austavad õigust väljendusvabadusele ja meediavabadusele ning aitavad asjakohasel viisil kaasa meedia mitmekesisusele. |
| a) | ta on meediateenuse osutaja artikli 2 lõike 2 tähenduses; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Meediateenuse osutajate sisu väga suurtel digiplatvormidel

Meediateenuse osutajate sisu väga suurtel digiplatvormidel
  ja väga suurtes otsingumootorites

ja väga suurtes otsingumootorites

1.
     Väga suurte digiplatvormide pakkujad tagavad funktsiooni, mis võimaldab nende teenusesaajatel deklareerida, et:

1.
     
  Väga suurte digiplatvormide pakkujad ja väga suurte otsingumootorite pakkujad austavad õigust väljendusvabadusele ja meediavabadusele ning aitavad asjakohasel viisil kaasa meedia mitmekesisusele.

a)

ta on meediateenuse osutaja artikli 2 lõike 2 tähenduses;

| b) | tema toimetus on sõltumatu liikmesriikidest ja kolmandatest riikidest;
  ning |
| --- | --- |

b)

tema toimetus on sõltumatu liikmesriikidest ja kolmandatest riikidest;
  ning

ning

| c) | tema suhtes kohaldatakse ühes või mitmes liikmesriigis toimetusvastutuse teostamise regulatiivseid nõudeid või ta järgib toimetusstandardeid reguleerivat kaas- või enesereguleerimise mehhanismi, mis on asjaomases meediasektoris ühes või mitmes liikmesriigis laialdaselt tunnustatud. |
| --- | --- |

c)

tema suhtes kohaldatakse ühes või mitmes liikmesriigis toimetusvastutuse teostamise regulatiivseid nõudeid või ta järgib toimetusstandardeid reguleerivat kaas- või enesereguleerimise mehhanismi, mis on asjaomases meediasektoris ühes või mitmes liikmesriigis laialdaselt tunnustatud.

2.
     Kui väga suure digiplatvormi pakkuja otsustab
  peatada oma internetipõhiste vahendusteenuste pakkumise seoses
  käesoleva artikli lõike 1 kohase deklaratsiooni esitanud meediateenuse osutaja pakutava
  sisuga
  põhjusel, et see sisu ei ole tema tingimustega kooskõlas, ilma et see sisu suurendaks määruse (EL) 2022/
  XXX
  [digiteenuste õigusakt] artiklis 26 osutatud süsteemset riski, võtab ta
  enne peatamise jõustumist
  kõik võimalikud meetmed, mis on kooskõlas tema kohustustega tulenevalt liidu õigusest, muu hulgas määrusest (EL) 2022/
  XXX
  [digiteenuste õigusakt], et edastada asjaomasele meediateenuse osutajale otsusele lisatud põhjendused, nagu on nõutud määruse (EL) 2019/1150 artikli 4 lõikes 1.

2.   Väga suurte digiplatvormide
  ja väga suurte otsingumootorite
  pakkujad tagavad funktsiooni, mis võimaldab nende teenusesaajatel deklareerida, et:

| a) | ta on meediateenuse osutaja artikli 2 lõike 2 tähenduses; |
| --- | --- |

a)

ta on meediateenuse osutaja artikli 2 lõike 2 tähenduses;

| b) | tema toimetus on sõltumatu liikmesriikidest ja kolmandatest riikidest; |
| --- | --- |

b)

tema toimetus on sõltumatu liikmesriikidest ja kolmandatest riikidest;

| c) | tema suhtes kohaldatakse ühes või mitmes liikmesriigis toimetusvastutuse teostamise regulatiivseid nõudeid või ta järgib toimetusstandardeid reguleerivat kaas- või enesereguleerimise mehhanismi, mis on asjaomases meediasektoris ühes või mitmes liikmesriigis laialdaselt tunnustatud
  ; ning |
| --- | --- |

c)

tema suhtes kohaldatakse ühes või mitmes liikmesriigis toimetusvastutuse teostamise regulatiivseid nõudeid või ta järgib toimetusstandardeid reguleerivat kaas- või enesereguleerimise mehhanismi, mis on asjaomases meediasektoris ühes või mitmes liikmesriigis laialdaselt tunnustatud
  ; ning

; ning

| d) | tema üle teostab järelevalvet sõltumatu liikmesriigi reguleeriv asutus või organ või enese- või kaasreguleerimise mehhanism, märkides ära selle nime ja kontaktandmed. Väga suure digiplatvormi pakkuja või väga suure otsingumootori pakkuja võib paluda asjaomasel järelevalveasutusel kinnitada meediateenuse osutaja esitatud teave. |
| --- | --- |

d)

d)

tema üle teostab järelevalvet sõltumatu liikmesriigi reguleeriv asutus või organ või enese- või kaasreguleerimise mehhanism, märkides ära selle nime ja kontaktandmed. Väga suure digiplatvormi pakkuja või väga suure otsingumootori pakkuja võib paluda asjaomasel järelevalveasutusel kinnitada meediateenuse osutaja esitatud teave.

tema üle teostab järelevalvet sõltumatu liikmesriigi reguleeriv asutus või organ või enese- või kaasreguleerimise mehhanism, märkides ära selle nime ja kontaktandmed. Väga suure digiplatvormi pakkuja või väga suure otsingumootori pakkuja võib paluda asjaomasel järelevalveasutusel kinnitada meediateenuse osutaja esitatud teave.

3.
     Väga suurte digiplatvormide pakkujad võtavad kõik vajalikud tehnilised ja korralduslikud meetmed tagamaks, et määruse (EL) 2019/1150 artikli 11 kohaseid kaebusi, mille on esitanud käesoleva artikli lõike 1 kohase deklaratsiooni esitanud meediateenuse osutajad, menetletakse ja nende kohta tehakse otsus eelisjärjekorras ja põhjendamatu viivituseta.

3.
     Kui väga suure digiplatvormi pakkuja
  või väga suure otsingumootori pakkuja, kes võimaldab programmide või ajakirjandusväljaannete levitamist,
  otsustab käesoleva artikli lõike 2 kohase deklaratsiooni esitanud meediateenuse osutaja pakutava
  teenuse või sisu eemaldada, sellele juurdepääsu tõkestada või sellesse muul viisil sekkuda
  põhjusel, et see
  teenus või
  sisu ei ole tema tingimustega kooskõlas, ilma et see
  teenus või
  sisu suurendaks määruse (EL) 2022/
  2065
  [digiteenuste õigusakt] artiklis 26 osutatud süsteemset riski, võtab ta kõik võimalikud meetmed, mis on kooskõlas tema kohustustega tulenevalt liidu õigusest, muu hulgas määrusest (EL) 2022/
  2065
  (digiteenuste õigusakt), et edastada asjaomasele meediateenuse osutajale ning deklareeritud pädevale järelevalveasutusele või -organile otsusele lisatud põhjendused, nagu on nõutud määruse (EL) 2019/1150 artikli 4 lõikes 1.

4.
     Kui lõike 1 kohase deklaratsiooni esitanud meediateenuse osutaja leiab, et väga suure digiplatvormi pakkuja
  piirab või peatab
  sageli meediateenuse osutaja
  teenuste osutamise seoses tema pakutava sisuga ilma piisava põhjuseta
  , peab väga suure digiplatvormi pakkuja meediateenuse osutaja taotluse korral meediateenuse osutajaga heas usus sisulist ja tulemuslikku dialoogi, et jõuda kokkuleppele
  põhjendamatute piirangute või peatamiste lõpetamises ja nende edaspidises vältimises
  . Meediateenuse osutaja võib teavitada sellise teabevahetuse tulemustest nõukoda.

4.   
  Kui meediateenuse osutaja annab väga suurele digiplatvormile 24 tunni jooksul piisavalt alust arvata, et vastav teenus või sisu ei ole tema tingimustega vastuolus, ei tohi platvorm oma otsust rakendada. Kui väga suur digiplatvorm leiab pärast nõuetekohast kaalumist siiski, et asjaomane teenus või sisu ei ole tema tingimustega kooskõlas, on tal õigus suunata juhtum deklareeritud pädevale järelevalveasutusele või organile, kes otsustab põhjendamatu viivituseta, kas platvormi tingimustel põhinev sekkumine on kooskõlas sõna- ja meediavabadusega. Kuni sellise otsuse tegemiseni ei rakenda platvorm oma kavandatud otsust.

Väga suurte digiplatvormide pakkujad võtavad kõik vajalikud tehnilised ja korralduslikud meetmed tagamaks, et määruse (EL) 2019/1150 artikli 11 kohaseid kaebusi, mille on esitanud käesoleva artikli lõike 1 kohase deklaratsiooni esitanud meediateenuse osutajad, menetletakse ja nende kohta tehakse otsus eelisjärjekorras ja põhjendamatu viivituseta.

5.
     Väga suurte digiplatvormide pakkujad teevad igal aastal üldsusele kättesaadavaks teabe järgmise kohta:

| a) | selliste juhtumite arv, mille puhul nad piirasid või peatasid teenust põhjusel, et käesoleva artikli lõike 1 kohase deklaratsiooni esitanud meediateenuse osutaja pakutav sisu ei ole nende tingimustega kooskõlas; ning |
| --- | --- |

a)

selliste juhtumite arv, mille puhul nad piirasid või peatasid teenust põhjusel, et käesoleva artikli lõike 1 kohase deklaratsiooni esitanud meediateenuse osutaja pakutav sisu ei ole nende tingimustega kooskõlas; ning

| b) | selliste piirangute kehtestamise põhjused. |
| --- | --- |

b)

selliste piirangute kehtestamise põhjused.

5.
     Kui lõike 1 kohase deklaratsiooni esitanud meediateenuse osutaja leiab, et väga suure digiplatvormi pakkuja
  väidab
  sageli
  , et
  meediateenuse osutaja
  pakutav teenus või sisu ei ole tema tingimustega kooskõlas
  , peab väga suure digiplatvormi pakkuja meediateenuse osutaja taotluse korral meediateenuse osutajaga heas usus sisulist ja tulemuslikku dialoogi, et jõuda
  edaspidises
  kokkuleppele. Meediateenuse osutaja võib teavitada sellise teabevahetuse tulemustest nõukoda.

6.
     Käesoleva artikli järjepideva ja tulemusliku rakendamise hõlbustamiseks võib komisjon anda välja suunised lõikes 1 sätestatud deklaratsiooni vormi ja üksikasjade kehtestamiseks.

6.
     Väga suurte digiplatvormide pakkujad teevad igal aastal üldsusele kättesaadavaks teabe järgmise kohta:

| a) | selliste juhtumite arv, mille puhul nad piirasid või peatasid teenust põhjusel, et käesoleva artikli lõike 1 kohase deklaratsiooni esitanud meediateenuse osutaja pakutav
  teenus või
  sisu ei ole nende tingimustega kooskõlas; ning |
| --- | --- |

a)

selliste juhtumite arv, mille puhul nad piirasid või peatasid teenust põhjusel, et käesoleva artikli lõike 1 kohase deklaratsiooni esitanud meediateenuse osutaja pakutav
  teenus või
  sisu ei ole nende tingimustega kooskõlas; ning

teenus või

| b) | selliste piirangute kehtestamise põhjused. |
| --- | --- |

b)

selliste piirangute kehtestamise põhjused.

7.
     Käesoleva artikli järjepideva ja tulemusliku rakendamise hõlbustamiseks võib komisjon anda välja suunised lõikes 1 sätestatud deklaratsiooni vormi ja üksikasjade kehtestamiseks.

Motivatsioon

Motivatsioon

Vahendusteenustel on kasvav tähtsus meediasisu avastamisel ja sellele juurdepääsul ning eelkõige on need tähtsad piirkondlike ja kohalike meediateenuste osutajate pakkumiste ja sisu jaoks. Seepärast peaksid väga suured digiplatvormid ja väga suured otsingumootorid võtma sellega seoses konkreetsel viisil vastutuse.

Viimastel on õigus määrata kasutus, mis annab platvormile õiguse nõuda kasutajatelt pärast vastandlike põhiõiguste ja osaliste huvide ning kaasatavate kolmandate isikute huvide kaalumist, et nad järgiksid üldtingimuste osas teatavaid kommunikatsioonistandardeid, mis lähevad kaugemale kriminaalõiguse nõuetest. Tulenevalt väga suurte digiplatvormide ja väga suurte otsingumootorite silmapaistvast turupositsioonist, üldiselt avatud suunitlusest, kasutajate suurest sõltuvusest ning platvormihaldurite ja muude kolmandate isikute mõjutatud huvide kaasamisest, peab seda kasutuse määramise õigust, mis neil on, piirama. Selle piiramise aluseks peab lisaks võrdsuse põhimõttele, mis nõuab vähemalt kõigi pakkumiste võrdset kohtlemist, olema ka meediavabaduse ja mitmekesisuse tagamine.

Selleks tuleks kehtestada mehhanism, milles võetakse arvesse meediateenuste olulist rolli ja mis hõlmab juba olemasolevaid riiklikke järelevalveasutusi, et tagada vastavus õigusnormidele.

Muudatusettepanek 74

Muudatusettepanek 74

Artikli 19 lõige 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Audiovisuaalmeedia pakkumise kohandamise õigus

  1.   Kasutajatel on õigus hõlpsasti muuta mis tahes seadme või kasutajaliidese vaikeseadeid, mis kontrollivad või haldavad juurdepääsu audiovisuaalmeedia teenustele ja nende kasutamist, et kohandada audiovisuaalmeedia pakkumist vastavalt nende huvidele või eelistustele kooskõlas õigusaktidega. Käesolev säte ei mõjuta siseriiklikke meetmeid direktiivi 2010/13/EL artikli 7a rakendamiseks. | Audiovisuaalmeedia pakkumise kohandamise õigus

  1.   Kasutajatel on õigus hõlpsasti muuta mis tahes seadme või kasutajaliidese vaikeseadeid, mis kontrollivad või haldavad juurdepääsu audiovisuaalmeedia teenustele ja nende kasutamist, et kohandada audiovisuaalmeedia pakkumist vastavalt nende huvidele või eelistustele kooskõlas õigusaktidega. Käesolev säte ei mõjuta siseriiklikke meetmeid direktiivi 2010/13/EL artikli 7a rakendamiseks
  ega muid siseriiklikke meetmeid, mis käsitlevad meediateenuste või sisu leitavust meedia mitmekesisuse tagamiseks
  . |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Audiovisuaalmeedia pakkumise kohandamise õigus

1.   Kasutajatel on õigus hõlpsasti muuta mis tahes seadme või kasutajaliidese vaikeseadeid, mis kontrollivad või haldavad juurdepääsu audiovisuaalmeedia teenustele ja nende kasutamist, et kohandada audiovisuaalmeedia pakkumist vastavalt nende huvidele või eelistustele kooskõlas õigusaktidega. Käesolev säte ei mõjuta siseriiklikke meetmeid direktiivi 2010/13/EL artikli 7a rakendamiseks.

Audiovisuaalmeedia pakkumise kohandamise õigus

1.   Kasutajatel on õigus hõlpsasti muuta mis tahes seadme või kasutajaliidese vaikeseadeid, mis kontrollivad või haldavad juurdepääsu audiovisuaalmeedia teenustele ja nende kasutamist, et kohandada audiovisuaalmeedia pakkumist vastavalt nende huvidele või eelistustele kooskõlas õigusaktidega. Käesolev säte ei mõjuta siseriiklikke meetmeid direktiivi 2010/13/EL artikli 7a rakendamiseks
  ega muid siseriiklikke meetmeid, mis käsitlevad meediateenuste või sisu leitavust meedia mitmekesisuse tagamiseks
  .

Motivatsioon

Motivatsioon

Täienduse eesmärk on tagada, et kehtivad ka leitavuse eeskirjad ja et neid saab audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi 2010/13/EL artiklist 7a kaugemale arendada, sest need aitavad tagada mitmekesisust.

Muudatusettepanek 75

Muudatusettepanek 75

Artikli 20 lõige 2

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.
     
  Iga lõikes 1 osutatud regulatiivse või haldusmeetme ettevalmistamiseks või vastuvõtmiseks kasutatava siseriikliku menetluse suhtes kohaldatakse eelnevalt kindlaks määratud selget ajakava. | |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

2.
     
  Iga lõikes 1 osutatud regulatiivse või haldusmeetme ettevalmistamiseks või vastuvõtmiseks kasutatava siseriikliku menetluse suhtes kohaldatakse eelnevalt kindlaks määratud selget ajakava.

Motivatsioon

Motivatsioon

Sätte põhiidee on mõistetav, kuid see põhimõte ei tundu olevat kõikidel juhtudel asjakohane. Eelkõige lõike 1 tähenduses ametikohases menetluses õigusnormi või haldusakti koostamisel või väljastamisel ei saa lihtsalt nõuda juba eelnevalt kehtestatud konkreetset tähtaega.

Muudatusettepanek 76

Muudatusettepanek 76

Artikli 20 lõige 4

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.
     Nõukoda koostab komisjoni taotlusel arvamuse, kui
  siseriiklik seadusandlik, regulatiivne või haldusmeede
  mõjutab tõenäoliselt meediateenuste siseturu toimimist.
  Pärast nõukoja arvamuse saamist võib komisjon esitada selles küsimuses oma arvamuse, ilma et see piiraks talle aluslepingutega antud volitusi.
  Nõukoja
  ja asjakohasel juhul komisjoni
  arvamused tehakse üldsusele kättesaadavaks. | 4.
     Nõukoda koostab komisjoni taotlusel arvamuse, kui
  riigi reguleeriva asutuse või organi võetud meede
  mõjutab tõenäoliselt meediateenuste siseturu toimimist. Nõukoja arvamused tehakse üldsusele kättesaadavaks. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

4.
     Nõukoda koostab komisjoni taotlusel arvamuse, kui
  siseriiklik seadusandlik, regulatiivne või haldusmeede
  mõjutab tõenäoliselt meediateenuste siseturu toimimist.
  Pärast nõukoja arvamuse saamist võib komisjon esitada selles küsimuses oma arvamuse, ilma et see piiraks talle aluslepingutega antud volitusi.
  Nõukoja
  ja asjakohasel juhul komisjoni
  arvamused tehakse üldsusele kättesaadavaks.

4.
     Nõukoda koostab komisjoni taotlusel arvamuse, kui
  riigi reguleeriva asutuse või organi võetud meede
  mõjutab tõenäoliselt meediateenuste siseturu toimimist. Nõukoja arvamused tehakse üldsusele kättesaadavaks.

Motivatsioon

Motivatsioon

Jääb ebaselgeks, kuidas eristatakse seadusandlikke ja haldusmeetmeid regulatiivsetest meetmetest. Nõukoda, mis koosneb liikmesriikide täitevasutuste esindajatest, kelle suhtes kohaldatakse siseriiklikke õigusakte, ei näi olevat seadusandlike meetmete hindamiseks sobiv.

Komisjon peaks jääma aluslepingute täitmise järelevalvajaks ja konsulteerima nõukojaga vastavalt tehnilistes või muudes kutsealastes küsimustes. Seepärast peab nõukojal olema komisjoni taotlusel võimalus anda hinnang riikide reguleerivate asutuste võetud meetmetele, kui need mõjutavad siseturgu.

Muudatusettepanek 77

Muudatusettepanek 77

Artikli 21 lõige 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Meediaturu kontsentratsiooni hindamine

  1.   Liikmesriigid sätestavad oma õigussüsteemides materiaalõiguse ja menetlusnormid, millega tagatakse
  meediaturu sellise kontsentratsiooni hindamine, millel võib olla märkimisväärne mõju meedia mitmekesisusele ja toimetuste sõltumatusele
  . Need normid peavad: | Meediaturu kontsentratsiooni hindamine

  1.   Liikmesriigid sätestavad oma õigussüsteemides materiaalõiguse ja menetlusnormid, millega tagatakse
  , et meediaturu ühinemisi hinnatakse meedia mitmekesisuse kaitsmise alusel, ning mis sisaldavad asjakohaseid meetmeid meedia mitmekesisuse tagamiseks, säilitamiseks ja edendamiseks, võttes arvesse ka toimetuse sõltumatuse olulisust
  . Need normid peavad: |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Meediaturu kontsentratsiooni hindamine

1.   Liikmesriigid sätestavad oma õigussüsteemides materiaalõiguse ja menetlusnormid, millega tagatakse
  meediaturu sellise kontsentratsiooni hindamine, millel võib olla märkimisväärne mõju meedia mitmekesisusele ja toimetuste sõltumatusele
  . Need normid peavad:

Meediaturu kontsentratsiooni hindamine

1.   Liikmesriigid sätestavad oma õigussüsteemides materiaalõiguse ja menetlusnormid, millega tagatakse
  , et meediaturu ühinemisi hinnatakse meedia mitmekesisuse kaitsmise alusel, ning mis sisaldavad asjakohaseid meetmeid meedia mitmekesisuse tagamiseks, säilitamiseks ja edendamiseks, võttes arvesse ka toimetuse sõltumatuse olulisust
  . Need normid peavad:

Motivatsioon

Motivatsioon

Et vältida põhivabaduste ulatuse piiramist, tuleks täpsustada liikmesriikide ülesande juures seda, et nad võivad võtta (ja peavad võtma) meetmeid meediakanalite mitmekesisuse kaitsmiseks meedia kontsentratsiooni õigusaktide kontekstis.

Muudatusettepanek 78

Muudatusettepanek 78

Artikli 21 lõike 1 punkt b

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | nõudma, et meedia mitmekesisusele
  ja
  toimetuste sõltumatusele märkimisväärset mõju avaldada võiva meediaturu kontsentratsiooni osalised teataksid sellest kontsentratsioonist eelnevalt asjaomastele riigi ametiasutustele või organitele; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(b)

nõudma, et meedia mitmekesisusele
  ja
  toimetuste sõltumatusele märkimisväärset mõju avaldada võiva meediaturu kontsentratsiooni osalised teataksid sellest kontsentratsioonist eelnevalt asjaomastele riigi ametiasutustele või organitele;

ja

| (b) | nõudma, et meedia mitmekesisusele
  , sh
  toimetuste sõltumatusele märkimisväärset mõju avaldada võiva meediaturu kontsentratsiooni osalised teataksid sellest kontsentratsioonist eelnevalt asjaomastele riigi ametiasutustele või organitele; |
| --- | --- |

(b)

nõudma, et meedia mitmekesisusele
  , sh
  toimetuste sõltumatusele märkimisväärset mõju avaldada võiva meediaturu kontsentratsiooni osalised teataksid sellest kontsentratsioonist eelnevalt asjaomastele riigi ametiasutustele või organitele;

, sh

Motivatsioon

Motivatsioon

Toimetusvabadus võib olla osa meedia mitmekesisuse kaitsmisest.

Muudatusettepanek 79

Muudatusettepanek 79

Artikli 21 lõike 1 punkt d

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | kehtestama eelnevalt
  objektiivsed, mittediskrimineerivad ja proportsionaalsed
  kriteeriumid
  meedia mitmekesisusele ja toimetuste sõltumatusele märkimisväärset mõju avaldada võivast
  meediaturu
  kontsentratsioonist teatamiseks ning
  meedia mitmekesisusele
  ja
  toimetuste sõltumatusele
  avalduva mõju hindamiseks
  . |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(d)

kehtestama eelnevalt
  objektiivsed, mittediskrimineerivad ja proportsionaalsed
  kriteeriumid
  meedia mitmekesisusele ja toimetuste sõltumatusele märkimisväärset mõju avaldada võivast
  meediaturu
  kontsentratsioonist teatamiseks ning
  meedia mitmekesisusele
  ja
  toimetuste sõltumatusele
  avalduva mõju hindamiseks
  .

objektiivsed, mittediskrimineerivad ja proportsionaalsed

meedia mitmekesisusele ja toimetuste sõltumatusele märkimisväärset mõju avaldada võivast

kontsentratsioonist teatamiseks ning

ja

avalduva mõju hindamiseks

| (d) | kehtestama eelnevalt kriteeriumid,
  mille alusel hinnata
  meediaturu
  kontsentratsiooni mõju
  meedia mitmekesisusele
  , sh
  toimetuste sõltumatusele; |
| --- | --- |

(d)

kehtestama eelnevalt kriteeriumid,
  mille alusel hinnata
  meediaturu
  kontsentratsiooni mõju
  meedia mitmekesisusele
  , sh
  toimetuste sõltumatusele;

mille alusel hinnata

kontsentratsiooni mõju

, sh

Motivatsioon

Motivatsioon

Ühinemistest teatamine tuleneb juba punktist b, üldised nõuded (objektiivsed, mittediskrimineerivad ja proportsionaalsed kriteeriumid ning nende läbipaistvus) on juba sätestatud punktis a. Lisaks ei ole toimetusvabadus sõltumatu kriteerium, vaid võimalik element meedia mitmekesisuse tagamisel.

Muudatusettepanek 80

Muudatusettepanek 80

Artikli 21 lõike 1 punkt e (uus punkt)

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (e) | esitama eelnevalt ja kooskõlas artiklis 3 sätestatud põhimõtetega kriteeriumid või võrdlusalused, mille alusel liikmesriigi pädev reguleeriv asutus või organ määrab kindlaks ja kehtestab kriteeriumid, mille alusel hinnata ühinemise lubatavust. Ühinemise lubatavuse kindlaksmääramisel võetakse arvesse ka seda, kas omandav üksus ja omandatav üksus jääksid ühinemiseta majanduslikult elujõuliseks, kas nende majandusliku elujõulisuse tagamiseks on olemas alternatiivid ning kas punktis f nimetatud meetmed on võimalikud ja tõhusad; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(e)

(e)

esitama eelnevalt ja kooskõlas artiklis 3 sätestatud põhimõtetega kriteeriumid või võrdlusalused, mille alusel liikmesriigi pädev reguleeriv asutus või organ määrab kindlaks ja kehtestab kriteeriumid, mille alusel hinnata ühinemise lubatavust. Ühinemise lubatavuse kindlaksmääramisel võetakse arvesse ka seda, kas omandav üksus ja omandatav üksus jääksid ühinemiseta majanduslikult elujõuliseks, kas nende majandusliku elujõulisuse tagamiseks on olemas alternatiivid ning kas punktis f nimetatud meetmed on võimalikud ja tõhusad;

esitama eelnevalt ja kooskõlas artiklis 3 sätestatud põhimõtetega kriteeriumid või võrdlusalused, mille alusel liikmesriigi pädev reguleeriv asutus või organ määrab kindlaks ja kehtestab kriteeriumid, mille alusel hinnata ühinemise lubatavust. Ühinemise lubatavuse kindlaksmääramisel võetakse arvesse ka seda, kas omandav üksus ja omandatav üksus jääksid ühinemiseta majanduslikult elujõuliseks, kas nende majandusliku elujõulisuse tagamiseks on olemas alternatiivid ning kas punktis f nimetatud meetmed on võimalikud ja tõhusad;

Motivatsioon

Motivatsioon

Liikmesriigid peaksid eelnevalt ja kooskõlas artiklis 3 sätestatud põhimõtetega esitama kriteeriumid või võrdlusalused, mille alusel liikmesriigi pädev reguleeriv asutus või organ määrab kindlaks ja kehtestab kriteeriumid, mille alusel hinnata kontsentreerumise lubatavust.

Ühinemise lubatavuse üle otsustamisel tuleks arvesse võtta ka seda, kas omandav ja omandatav üksus jääksid ühinemiseta majanduslikult elujõuliseks, kas on olemas alternatiivid nende majandusliku elujõulisuse tagamiseks ning kas on mõistlik ja tõhus võtta punktis f nimetatud meetmeid.

Muudatusettepanek 81

Muudatusettepanek 81

Artikli 21 lõike 1 punkt f (uus punkt)

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (f) | eelnevalt ette nägema meetmed või võrdlusalused, et teha kindlaks ja määrata meetmed, mida võidakse artikli 3 kohaselt asjaomase üksuse suhtes kohaldada ühinemise korral meedia mitmekesisuse ja toimetuse sõltumatuse tagamiseks, säilitamiseks ja edendamiseks. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(f)

(f)

eelnevalt ette nägema meetmed või võrdlusalused, et teha kindlaks ja määrata meetmed, mida võidakse artikli 3 kohaselt asjaomase üksuse suhtes kohaldada ühinemise korral meedia mitmekesisuse ja toimetuse sõltumatuse tagamiseks, säilitamiseks ja edendamiseks.

eelnevalt ette nägema meetmed või võrdlusalused, et teha kindlaks ja määrata meetmed, mida võidakse artikli 3 kohaselt asjaomase üksuse suhtes kohaldada ühinemise korral meedia mitmekesisuse ja toimetuse sõltumatuse tagamiseks, säilitamiseks ja edendamiseks.

Motivatsioon

Motivatsioon

Samuti peaksid liikmesriigid ette nägema meetmed või kriteeriumid, et määrata meetmed, mida võidakse asjaomase üksuse suhtes kohaldada ühinemise korral vastavalt artiklile 3 meedia mitmekesisuse ja meedia sõltumatuse tagamiseks, säilitamiseks ja edendamiseks. Ühinemise lubatavuse üle otsustamisel tuleks arvesse võtta ka seda, kas omandav ja omandatav üksus jääksid ühinemiseta majanduslikult elujõuliseks ning kas nende majandusliku elujõulisuse tagamiseks on olemas alternatiivid.

Muudatusettepanek 82

Muudatusettepanek 82

Artikli 21 lõike 1 viimane lõik

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesolevas lõikes osutatud
  hindamine on eraldiseisev
  konkurentsiõiguse valdkonna hindamistest, sh ühinemiskontrolli eeskirjades sätestatud hindamistest.
  See
  ei piira vajaduse korral määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 21 lõike 4 kohaldamist. | Käesolevas lõikes osutatud
  hindamised ja meetmed lähevad kaugemale
  konkurentsiõiguse valdkonna hindamistest, sh ühinemiskontrolli eeskirjades sätestatud hindamistest.
  Need
  ei piira vajaduse korral määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 21 lõike 4 kohaldamist. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Käesolevas lõikes osutatud
  hindamine on eraldiseisev
  konkurentsiõiguse valdkonna hindamistest, sh ühinemiskontrolli eeskirjades sätestatud hindamistest.
  See
  ei piira vajaduse korral määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 21 lõike 4 kohaldamist.

hindamine on eraldiseisev

See

Käesolevas lõikes osutatud
  hindamised ja meetmed lähevad kaugemale
  konkurentsiõiguse valdkonna hindamistest, sh ühinemiskontrolli eeskirjades sätestatud hindamistest.
  Need
  ei piira vajaduse korral määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 21 lõike 4 kohaldamist.

hindamised ja meetmed lähevad kaugemale

Need

Motivatsioon

Motivatsioon

Seni ei ole selge, milline on erinevaks tunnistatud hindamiste seos. Pakutud muudatusega väljendatakse seda, et käesolevas asjas ette nähtud mitmekesisust tagavate elementidega hindamine läheb kaugemale konkurentsiõigusekohasest kontrollist ja võib seega vajaduse korral sellest kaugemale minna ka tulemuses.

Muudatusettepanek 83

Muudatusettepanek 83

Artikli 21 lõike 2 esimene lõik

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõikes 1 osutatud hindamise juures võetakse arvesse järgmisi elemente: | 2.   Lõikes 1 osutatud hindamise juures
  tuleks eelkõige
  arvesse
  võtta
  järgmisi elemente: |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

2.   Lõikes 1 osutatud hindamise juures võetakse arvesse järgmisi elemente:

2.   Lõikes 1 osutatud hindamise juures
  tuleks eelkõige
  arvesse
  võtta
  järgmisi elemente:

Motivatsioon

Motivatsioon

Artikliga 21 kehtestatud hindamiskriteeriumid peaksid keskenduma mitmekesisuse kaitsmise aspektidele. Hindamine peaks hõlmama ka seda, kas ja milliseid võimalusi on olemas, et võidelda lisakaitsemeetmete abil meedia mitmekesisuse piirangute või ohtude vastu, mis võivad tuleneda ühinemisest.

Muudatusettepanek 84

Muudatusettepanek 84

Artikli 21 lõike 2 punkt a

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | kontsentratsiooni mõju meedia mitmekesisusele
  , sh
  selle mõju avaliku arvamuse kujundamisele
  ja
  meediaturu osaliste mitmekesisusele, pidades silmas internetikeskkonda ning poolte huve, seoseid või tegevust teistes meedia- ja muudes ettevõtetes; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(a)

kontsentratsiooni mõju meedia mitmekesisusele
  , sh
  selle mõju avaliku arvamuse kujundamisele
  ja
  meediaturu osaliste mitmekesisusele, pidades silmas internetikeskkonda ning poolte huve, seoseid või tegevust teistes meedia- ja muudes ettevõtetes;

, sh

ja

| (a) | kontsentratsiooni mõju meedia mitmekesisusele
  Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, eelkõige
  selle mõju avaliku arvamuse
  vabale
  kujundamisele, meediaturu osaliste
  ja sisu
  mitmekesisusele,
  sealhulgas teenuseosutajate majanduslikule ja toimetusalasele sõltumatusele ja nende mitmekesisusele, ning teenuste ja sisu kättesaadavusele,
  pidades silmas internetikeskkonda ning poolte huve, seoseid või tegevust teistes meedia- ja muudes ettevõtetes; |
| --- | --- |

(a)

kontsentratsiooni mõju meedia mitmekesisusele
  Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, eelkõige
  selle mõju avaliku arvamuse
  vabale
  kujundamisele, meediaturu osaliste
  ja sisu
  mitmekesisusele,
  sealhulgas teenuseosutajate majanduslikule ja toimetusalasele sõltumatusele ja nende mitmekesisusele, ning teenuste ja sisu kättesaadavusele,
  pidades silmas internetikeskkonda ning poolte huve, seoseid või tegevust teistes meedia- ja muudes ettevõtetes;

Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, eelkõige

vabale

ja sisu

sealhulgas teenuseosutajate majanduslikule ja toimetusalasele sõltumatusele ja nende mitmekesisusele, ning teenuste ja sisu kättesaadavusele,

Motivatsioon

Motivatsioon

Tuleks selgitada, et arvesse tuleb võtta eri tasandeid (lisaks Euroopa tasandile). Tasandeid ei tohiks eelnevalt tähtsuse järgi ritta panna. Rõhutada tuleks arvamuste kujunemise vabadust. Tuleb lisada, et lisaks teenuste mitmekesisusele tuleb säilitada ka sisu mitmekesisus. Eritähelepanu tuleb pöörata juurdepääsule ja leitavusele kui mitmekesisuse tagamise erilisele väljakutsele, eriti seoses veebikeskkonnaga.

Muudatusettepanek 85

Muudatusettepanek 85

Artikli 21 lõike 2 punkt c

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | kas omandav ja omandatav üksus jääksid ilma kontsentratsioonita majanduslikult kestlikuks ning kas on alternatiivseid võimalusi nende majandusliku jätkusuutlikkuse tagamiseks. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(c)

(c)

kas omandav ja omandatav üksus jääksid ilma kontsentratsioonita majanduslikult kestlikuks ning kas on alternatiivseid võimalusi nende majandusliku jätkusuutlikkuse tagamiseks.

kas omandav ja omandatav üksus jääksid ilma kontsentratsioonita majanduslikult kestlikuks ning kas on alternatiivseid võimalusi nende majandusliku jätkusuutlikkuse tagamiseks.

Motivatsioon

Motivatsioon

Majanduslik kestlikkus ei ole küsimus, mis oleks ühinemise hindamisel mitmekesisuse kaitsmise seisukohast esikohal. Mitmekesisuse järjepideva tagamise eesmärgi saavutamiseks tuleb keskenduda ajakirjanduskonkurentsile ja küsimusele, kas või kuidas saab seda meedia mitmekesisuse kaitse meetmetega kaitsta või toetada. Mitmekesisuse tagamise seisukohast ei ole iga ühinemine tingimata õigustatud, kui asjaomase äriühingu majanduslik elujõulisus ühinemiseta kaoks, nii et selles mõttes puuduks alternatiiv. Ühinemine oleks siiski õigustatud, kui vastasel juhul kannataks (veelgi enam) turu mitmekesisus.

Muudatusettepanek 86

Muudatusettepanek 86

Artikli 21 lõige 3

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   
  Komisjon, keda abistab nõukoda,
  võib anda välja
  suuniseid
  tegurite kohta,
  mida tuleb arvesse võtta, kui liikmesriikide reguleerivad asutused või organid kohaldavad kriteeriume, mille alusel hinnatakse
  meediaturu kontsentratsiooni mõju meedia mitmekesisusele
  ja toimetuste sõltumatusele
  . | 3.   
  Nõukoda
  võib anda välja
  arvamusi
  tegurite kohta,
  mis võivad olla asjakohased lõikes 2 osutatud elementide kohaldamisel, et hinnata siseturu jaoks olulise
  meediaturu kontsentratsiooni mõju meedia mitmekesisusele. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

3.   
  Komisjon, keda abistab nõukoda,
  võib anda välja
  suuniseid
  tegurite kohta,
  mida tuleb arvesse võtta, kui liikmesriikide reguleerivad asutused või organid kohaldavad kriteeriume, mille alusel hinnatakse
  meediaturu kontsentratsiooni mõju meedia mitmekesisusele
  ja toimetuste sõltumatusele
  .

3.   
  Nõukoda
  võib anda välja
  arvamusi
  tegurite kohta,
  mis võivad olla asjakohased lõikes 2 osutatud elementide kohaldamisel, et hinnata siseturu jaoks olulise
  meediaturu kontsentratsiooni mõju meedia mitmekesisusele.

Motivatsioon

Motivatsioon

Komisjon ei tohiks teha täpsustusi, mis piiraksid liikmesriikide võimalusi reageerida riiklikele, piirkondlikele ja/või kohalikele vajadustele, kui nad tegureid kohaldavad ja kaaluvad.

Nõukoja arvamustes võiks anda liikmesriikide reguleerivatele asutustele suuniseid selle kohta, kuidas vastata riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi vajadustele oma pädevuse piires ja siseriiklike meetmete süsteemis. Peaks olema selge, et nõukoja arvamustes viidatakse üksnes lõikes 2 sisalduvatele elementidele ja need ei hõlma ammendavalt meediaturu kontsentratsiooni hindamist selles valdkonnas, et võimaldada riikide ametiasutustel teha vajalike lisakriteeriumide alusel oma hindamine.

Muudatusettepanek 87

Muudatusettepanek 87

Artikli 21 lõige 4

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Liikmesriigi reguleeriv asutus või organ
  konsulteerib eelnevalt nõukojaga iga arvamuse või otsuse üle, mille ta kavatseb vastu võtta ja milles hinnatakse teavitamisele kuuluva meediaturu kontsentratsiooni mõju meedia mitmekesisusele ja toimetuste sõltumatusele
  , kui selline kontsentratsioon võib mõjutada siseturu toimimist. | 4.   Liikmesriigi reguleeriv asutus või organ
  teavitab eelnevalt nõukoda teavitamisele kuuluvast meediaturu kontsentratsioonist
  , kui selline kontsentratsioon võib mõjutada siseturu toimimist.


  Liikmesriigi reguleeriv asutus või organ võib enne otsuse tegemist või meetme võtmist paluda nõukojalt arvamust teavitamisele kuuluva meediaturu kontsentratsiooni mõju kohta meedia mitmekesisusele ja siseturu toimimisele. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

4.   Liikmesriigi reguleeriv asutus või organ
  konsulteerib eelnevalt nõukojaga iga arvamuse või otsuse üle, mille ta kavatseb vastu võtta ja milles hinnatakse teavitamisele kuuluva meediaturu kontsentratsiooni mõju meedia mitmekesisusele ja toimetuste sõltumatusele
  , kui selline kontsentratsioon võib mõjutada siseturu toimimist.

4.   Liikmesriigi reguleeriv asutus või organ
  teavitab eelnevalt nõukoda teavitamisele kuuluvast meediaturu kontsentratsioonist
  , kui selline kontsentratsioon võib mõjutada siseturu toimimist.

Liikmesriigi reguleeriv asutus või organ võib enne otsuse tegemist või meetme võtmist paluda nõukojalt arvamust teavitamisele kuuluva meediaturu kontsentratsiooni mõju kohta meedia mitmekesisusele ja siseturu toimimisele.

Motivatsioon

Motivatsioon

Regulatiivset pädevust silmas pidades tuleks artikli 21 siduvatest nõuetest vabastada ainult selline ühinemine või kontsentratsioon, mis on siseturu seisukohast oluline. Kõigis muudes aspektides ei tohiks nõuded minna kaugemale soovitustest.

Liikmesriigi reguleerival asutusel või organil ei tohiks olla kohustust konsulteerida nõukojaga – ühelt poolt selleks, et säilitada liikmesriigi asutuse pädevus, ja teiselt poolt selleks, et vältida menetluste edasilükkamist riiklikul tasandil. Küll aga peaks liikmesriigi pädev reguleeriv asutus teavitama nõukoda asjakohastest juhtumitest, et nõukojal oleks vajalik teave. Samuti peaks nõukojal olema õigus võtta seisukoht kõigil juhtudel, mil ta leiab, et juhtum on siseturu jaoks oluline.

Muudatusettepanek 88

Muudatusettepanek 88

Artikli 21 lõige 5

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   
  14 kalendripäeva jooksul pärast lõikes 4 osutatud konsulteerimist koostab nõukoda
  arvamuse
  talle edastatud liikmesriigi arvamuse või otsuse eelnõu kohta
  , võttes arvesse lõikes 2 osutatud elemente, ning edastab selle arvamuse konsulteerivale asutusele ja komisjonile. | 5.   
  Kui nõukojalt küsitakse arvamust, koostab ta viivitamata
  arvamuse, võttes arvesse lõikes 2 osutatud elemente, ning edastab selle arvamuse konsulteerivale asutusele ja komisjonile. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

5.   
  14 kalendripäeva jooksul pärast lõikes 4 osutatud konsulteerimist koostab nõukoda
  arvamuse
  talle edastatud liikmesriigi arvamuse või otsuse eelnõu kohta
  , võttes arvesse lõikes 2 osutatud elemente, ning edastab selle arvamuse konsulteerivale asutusele ja komisjonile.

5.   
  Kui nõukojalt küsitakse arvamust, koostab ta viivitamata
  arvamuse, võttes arvesse lõikes 2 osutatud elemente, ning edastab selle arvamuse konsulteerivale asutusele ja komisjonile.

Motivatsioon

Motivatsioon

Tähtaeg tundub jäik ja võib keeruliste juhtumite puhul olla liiga lühike.

Muudatusettepanek 89

Muudatusettepanek 89

Artikli 21 lõige 6

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   
  Lõikes 4 osutatud liikmesriigi reguleeriv asutus või organ võtab lõikes 5 osutatud arvamust täiel määral arvesse. Kui asutus arvamust täielikult või osaliselt ei järgi, esitab ta 30 kalendripäeva jooksul alates arvamuse kättesaamisest nõukojale ja komisjonile põhjendatud selgituse oma seisukoha kohta.
  Komisjon võib esitada selles küsimuses arvamuse, ilma et see piiraks talle aluslepingutega antud volitusi. | 6.   Komisjon võib esitada selles küsimuses arvamuse, ilma et see piiraks talle aluslepingutega antud volitusi. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

6.   
  Lõikes 4 osutatud liikmesriigi reguleeriv asutus või organ võtab lõikes 5 osutatud arvamust täiel määral arvesse. Kui asutus arvamust täielikult või osaliselt ei järgi, esitab ta 30 kalendripäeva jooksul alates arvamuse kättesaamisest nõukojale ja komisjonile põhjendatud selgituse oma seisukoha kohta.
  Komisjon võib esitada selles küsimuses arvamuse, ilma et see piiraks talle aluslepingutega antud volitusi.

6.   Komisjon võib esitada selles küsimuses arvamuse, ilma et see piiraks talle aluslepingutega antud volitusi.

Motivatsioon

Motivatsioon

Komisjonil peaks olema võimalus arvamusele reageerida. Siduv mõju liikmesriigi pädevale asutusele ei tundu selles kontekstis asjakohane, sest ühinemist tuleb lõpuks hinnata siseriikliku õiguse kontekstis. Komisjonil kui aluslepingute täitmise järelevalvajal on vabadus kontrollida asjakohaste määruste olemasolu ja tagada nende kohaldamine liidu õigust silmas pidades.

Muudatusettepanek 90

Muudatusettepanek 90

Artikli 21 lõige 7 (uus lõige)

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 7.
     
  Nõukoja ja asjakohasel juhul komisjoni arvamused tehakse üldsusele kättesaadavaks. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

7.
     
  Nõukoja ja asjakohasel juhul komisjoni arvamused tehakse üldsusele kättesaadavaks.

Motivatsioon

Motivatsioon

Artikli 22 lõike 3 ülevõtmine artikli 22 kohta esitatud muudatusettepanekute tõttu.

Muudatusettepanek 91

Muudatusettepanek 91

Artikli 22 lõige 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Arvamused meediaturu kontsentratsiooni kohta

  1.   Kui artikli 21 kohast hindamist või konsulteerimist ei toimu, koostab nõukoda
  komisjoni taotlusel
  arvamuse meediaturu kontsentratsiooni mõju kohta meedia mitmekesisusele ja toimetuste sõltumatusele, kui meediaturu kontsentratsioon võib mõjutada meediateenuste siseturu toimimist. Nõukoda tugineb oma arvamuses artikli 21 lõikes 2 sätestatud elementidele. Nõukoda võib juhtida komisjoni tähelepanu meediaturu kontsentratsioonile, mis tõenäoliselt mõjutab meediateenuste siseturu toimimist. | Arvamused meediaturu kontsentratsiooni kohta

  1.   Kui artikli 21 kohast hindamist või konsulteerimist ei toimu, koostab nõukoda arvamuse meediaturu kontsentratsiooni mõju kohta meedia mitmekesisusele ja toimetuste sõltumatusele, kui meediaturu kontsentratsioon võib mõjutada meediateenuste siseturu toimimist. Nõukoda tugineb oma arvamuses artikli 21 lõikes 2 sätestatud elementidele. Nõukoda võib juhtida komisjoni tähelepanu meediaturu kontsentratsioonile, mis tõenäoliselt mõjutab meediateenuste siseturu toimimist. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Arvamused meediaturu kontsentratsiooni kohta

1.   Kui artikli 21 kohast hindamist või konsulteerimist ei toimu, koostab nõukoda
  komisjoni taotlusel
  arvamuse meediaturu kontsentratsiooni mõju kohta meedia mitmekesisusele ja toimetuste sõltumatusele, kui meediaturu kontsentratsioon võib mõjutada meediateenuste siseturu toimimist. Nõukoda tugineb oma arvamuses artikli 21 lõikes 2 sätestatud elementidele. Nõukoda võib juhtida komisjoni tähelepanu meediaturu kontsentratsioonile, mis tõenäoliselt mõjutab meediateenuste siseturu toimimist.

Arvamused meediaturu kontsentratsiooni kohta

1.   Kui artikli 21 kohast hindamist või konsulteerimist ei toimu, koostab nõukoda arvamuse meediaturu kontsentratsiooni mõju kohta meedia mitmekesisusele ja toimetuste sõltumatusele, kui meediaturu kontsentratsioon võib mõjutada meediateenuste siseturu toimimist. Nõukoda tugineb oma arvamuses artikli 21 lõikes 2 sätestatud elementidele. Nõukoda võib juhtida komisjoni tähelepanu meediaturu kontsentratsioonile, mis tõenäoliselt mõjutab meediateenuste siseturu toimimist.

Motivatsioon

Motivatsioon

Nõukojal peaks olema võimalik koostada arvamus sõltumatult, ilma et komisjon peaks seda temalt küsima.

Muudatusettepanek 92

Muudatusettepanek 92

Artikli 24 lõige 2

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Avaliku sektori asutused, sh riiklikud, föderaalsed või piirkondlikud valitsused, reguleerivad asutused või organid, riikliku või piirkondliku tasandi riigi omanduses olevad ettevõtted või muud riigi kontrolli all olevad üksused ning rohkem kui
  miljoni
  elanikuga territoriaalüksuse kohalikud omavalitsused teevad üldsusele igal aastal kättesaadavaks täpse, põhjaliku, arusaadava, üksikasjaliku teabe meediateenuse osutajatele eraldatud reklaamikulude kohta, sh vähemalt järgmised andmed: | 2.   Avaliku sektori asutused, sh
  ELi,
  riiklikud, föderaalsed või piirkondlikud valitsused, reguleerivad asutused või organid, riikliku või piirkondliku tasandi riigi omanduses olevad ettevõtted või muud riigi kontrolli all olevad üksused ning rohkem kui
  100 000
  elanikuga territoriaalüksuse kohalikud omavalitsused
  , kusjuures rahvaarvu kriteeriumit tuleb käsitleda koos iga-aastase minimaalse kulukünnise määramisega,
  teevad üldsusele igal aastal kättesaadavaks täpse, põhjaliku, arusaadava, üksikasjaliku teabe meediateenuse osutajatele eraldatud reklaamikulude kohta, sh vähemalt järgmised andmed: |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

2.   Avaliku sektori asutused, sh riiklikud, föderaalsed või piirkondlikud valitsused, reguleerivad asutused või organid, riikliku või piirkondliku tasandi riigi omanduses olevad ettevõtted või muud riigi kontrolli all olevad üksused ning rohkem kui
  miljoni
  elanikuga territoriaalüksuse kohalikud omavalitsused teevad üldsusele igal aastal kättesaadavaks täpse, põhjaliku, arusaadava, üksikasjaliku teabe meediateenuse osutajatele eraldatud reklaamikulude kohta, sh vähemalt järgmised andmed:

2.   Avaliku sektori asutused, sh
  ELi,
  riiklikud, föderaalsed või piirkondlikud valitsused, reguleerivad asutused või organid, riikliku või piirkondliku tasandi riigi omanduses olevad ettevõtted või muud riigi kontrolli all olevad üksused ning rohkem kui
  100 000
  elanikuga territoriaalüksuse kohalikud omavalitsused
  , kusjuures rahvaarvu kriteeriumit tuleb käsitleda koos iga-aastase minimaalse kulukünnise määramisega,
  teevad üldsusele igal aastal kättesaadavaks täpse, põhjaliku, arusaadava, üksikasjaliku teabe meediateenuse osutajatele eraldatud reklaamikulude kohta, sh vähemalt järgmised andmed:

Motivatsioon

Motivatsioon

Kavandatud muudatusettepanek vastab artiklis 2 esitatud mõiste „riiklik reklaam“ määratlusele.

Muudatusettepanek 93

Muudatusettepanek 93

Artikkel 25

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon tagab meediateenuste siseturu,
  sh
  selle toimimise ja vastupidavusega seotud riskide ning edusammude sõltumatu järelevalve. Järelevalve tulemuste üle konsulteeritakse nõukojaga. | 1.   Komisjon tagab meediateenuste
  osas
  siseturu, selle toimimise ja vastupidavusega seotud riskide ning edusammude sõltumatu järelevalve. Järelevalve tulemuste üle konsulteeritakse nõukojaga. |
| 2.   Komisjon määrab nõukojaga konsulteerides kindlaks põhilised tulemusnäitajad, mida kasutatakse lõikes 1 osutatud järelevalves. | 2.   Komisjon määrab nõukojaga konsulteerides kindlaks põhilised tulemusnäitajad, mida kasutatakse lõikes 1 osutatud järelevalves. |
| 3.   Järelevalve hõlmab järgmist: | 3.   Järelevalve hõlmab järgmist: |
| a) | kõigi liikmesriikide meediaturgude vastupidavuse üksikasjalik analüüs, muu hulgas seoses meedia kontsentratsiooni
  taseme ning välisriigist lähtuva infoga manipuleerimise ja sekkumisega; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

1.   Komisjon tagab meediateenuste siseturu,
  sh
  selle toimimise ja vastupidavusega seotud riskide ning edusammude sõltumatu järelevalve. Järelevalve tulemuste üle konsulteeritakse nõukojaga.

1.   Komisjon tagab meediateenuste
  osas
  siseturu, selle toimimise ja vastupidavusega seotud riskide ning edusammude sõltumatu järelevalve. Järelevalve tulemuste üle konsulteeritakse nõukojaga.

2.   Komisjon määrab nõukojaga konsulteerides kindlaks põhilised tulemusnäitajad, mida kasutatakse lõikes 1 osutatud järelevalves.

2.   Komisjon määrab nõukojaga konsulteerides kindlaks põhilised tulemusnäitajad, mida kasutatakse lõikes 1 osutatud järelevalves.

3.   Järelevalve hõlmab järgmist:

3.   Järelevalve hõlmab järgmist:

a)

kõigi liikmesriikide meediaturgude vastupidavuse üksikasjalik analüüs, muu hulgas seoses meedia kontsentratsiooni
  taseme ning välisriigist lähtuva infoga manipuleerimise ja sekkumisega;

taseme ning välisriigist lähtuva infoga manipuleerimise ja sekkumisega;

| (a) | kõigi liikmesriikide meediaturgude vastupidavuse üksikasjalik analüüs, muu hulgas seoses meedia kontsentratsiooni
  tasemega
  ; |
| --- | --- |

(a)

kõigi liikmesriikide meediaturgude vastupidavuse üksikasjalik analüüs, muu hulgas seoses meedia kontsentratsiooni
  tasemega
  ;

tasemega

| b) | ülevaade ja tulevikku suunatud hinnang meediateenuste siseturu kui terviku vastupidavuse kohta; |
| --- | --- |

b)

ülevaade ja tulevikku suunatud hinnang meediateenuste siseturu kui terviku vastupidavuse kohta;

| (b) | ülevaade ja tulevikku suunatud hinnang meediateenuste siseturu kui terviku vastupidavuse kohta |
| --- | --- |

(b)

ülevaade ja tulevikku suunatud hinnang meediateenuste siseturu kui terviku vastupidavuse kohta

| c) | ülevaade meetmetest, mida meediateenuse osutajad on võtnud konkreetsete toimetusotsuste sõltumatuse tagamiseks
  . |
| --- | --- |

c)

c)

ülevaade meetmetest, mida meediateenuse osutajad on võtnud konkreetsete toimetusotsuste sõltumatuse tagamiseks
  .

ülevaade meetmetest, mida meediateenuse osutajad on võtnud konkreetsete toimetusotsuste sõltumatuse tagamiseks

4.   Järelevalvet tehakse igal aastal ja selle tulemused tehakse üldsusele kättesaadavaks.

4.   Järelevalvet tehakse igal aastal ja selle tulemused tehakse üldsusele kättesaadavaks.

Motivatsioon

Motivatsioon

Komisjoni ülesanded tuleks vastavalt tema pädevusele suunata siseturu kui terviku aspektidele. Sellega seoses võib hindamise oluliseks elemendiks olla ka liikmesriikide turgude arvessevõtmine.

Muudatusettepanek 94

Muudatusettepanek 94

Artikli 28 lõige 2

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Käesolevat määrust kohaldatakse alates [
  6
  kuud pärast jõustumist]. | 2.   Käesolevat määrust kohaldatakse alates [
  20
  kuud pärast jõustumist]. |
| Artikleid 7–12 ja 27 kohaldatakse aga alates [3 kuud pärast jõustumist] ning artikli 1
  9 lõiget 2 alates [48 kuud pärast jõustumist]. | Artikli 1
  9 lõiget 2
  kohaldatakse aga
  alates [48 kuud pärast jõustumist]. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse alates [
  6
  kuud pärast jõustumist].

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse alates [
  20
  kuud pärast jõustumist].

Artikleid 7–12 ja 27 kohaldatakse aga alates [3 kuud pärast jõustumist] ning artikli 1
  9 lõiget 2 alates [48 kuud pärast jõustumist].

Artikleid 7–12 ja 27 kohaldatakse aga alates [3 kuud pärast jõustumist] ning artikli 1

Artikli 1
  9 lõiget 2
  kohaldatakse aga
  alates [48 kuud pärast jõustumist].

Artikli 1

kohaldatakse aga

Motivatsioon

Motivatsioon

Tuleks ette näha pikk periood jõustumiseks, kuna liikmesriigid peavad direktiivi omakorda üle võtma.

II.   POLIITIKASOOVITUSED

II.

POLIITIKASOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | toetab kindlalt jõupingutusi meediavabaduse, meedia mitmekesisuse ja sõltumatuse ning ajakirjanike turvalisuse kaitsmiseks. Need on olulised Euroopa inforuumi tervikluse säilitamiseks ja Euroopa demokraatia toimimise tagamiseks kõigil tasanditel – piirkondlikul, kohalikul, riiklikul ja Euroopa tasandil. Komitee võtab teadmiseks eesmärgid, mis on esitatud Euroopa Komisjoni algatuses võtta vastu määrus, millega luuakse siseturul meediateenuste ühine raamistik. Määrusega kaasneb soovitus toimetuse sõltumatuse ja omandisuhete läbipaistvuse kaitse sisemeetmete kohta meediasektoris; |
| --- | --- |

1.

toetab kindlalt jõupingutusi meediavabaduse, meedia mitmekesisuse ja sõltumatuse ning ajakirjanike turvalisuse kaitsmiseks. Need on olulised Euroopa inforuumi tervikluse säilitamiseks ja Euroopa demokraatia toimimise tagamiseks kõigil tasanditel – piirkondlikul, kohalikul, riiklikul ja Euroopa tasandil. Komitee võtab teadmiseks eesmärgid, mis on esitatud Euroopa Komisjoni algatuses võtta vastu määrus, millega luuakse siseturul meediateenuste ühine raamistik. Määrusega kaasneb soovitus toimetuse sõltumatuse ja omandisuhete läbipaistvuse kaitse sisemeetmete kohta meediasektoris;

| 2. | peab äärmiselt oluliseks tagada Euroopas tugev, mitmekesine, majanduslikult elujõuline, uuenduslik, sõltumatu ja usaldusväärne meediamaastik, mis suudab jõuda kõigi ühiskonnarühmadeni. See on väga oluline Euroopa Liidu, selle demokraatlike liikmesriikide, kodanike, tarbijate ja ettevõtjate jaoks; |
| --- | --- |

2.

peab äärmiselt oluliseks tagada Euroopas tugev, mitmekesine, majanduslikult elujõuline, uuenduslik, sõltumatu ja usaldusväärne meediamaastik, mis suudab jõuda kõigi ühiskonnarühmadeni. See on väga oluline Euroopa Liidu, selle demokraatlike liikmesriikide, kodanike, tarbijate ja ettevõtjate jaoks;

| 3. | rõhutab vajadust tugevate siduvate läbipaistvusnõuete järele riikliku reklaami jaotamisel. Siiski leiab komitee, et enam kui ühe miljoni elanikuga territoriaalüksuste vabastamine nõuetest ei ole kohaldatav mitme väiksema ELi liikmesriigi suhtes: nii tekiks faktiline lünk, mis võimaldaks läbipaistvust vältida. Seetõttu nõuab komitee, et seda künnist märkimisväärselt alandataks, nimelt 100 000 elanikuni. Lisaks kutsub komitee komisjoni üles käsitlema rahvaarvu kriteeriumi koos iga-aastase minimaalse kulukünnise määramisega; |
| --- | --- |

3.

rõhutab vajadust tugevate siduvate läbipaistvusnõuete järele riikliku reklaami jaotamisel. Siiski leiab komitee, et enam kui ühe miljoni elanikuga territoriaalüksuste vabastamine nõuetest ei ole kohaldatav mitme väiksema ELi liikmesriigi suhtes: nii tekiks faktiline lünk, mis võimaldaks läbipaistvust vältida. Seetõttu nõuab komitee, et seda künnist märkimisväärselt alandataks, nimelt 100 000 elanikuni. Lisaks kutsub komitee komisjoni üles käsitlema rahvaarvu kriteeriumi koos iga-aastase minimaalse kulukünnise määramisega;

| 4. | kordab kindlalt, et subsidiaarsus, proportsionaalsus ja mitmetasandiline valitsemine on ELi toimimise ja selle demokraatliku vastutuse peamised põhimõtted ja põhijooned. Komitee rõhutab, et õigusaktina teeniks neid põhimõtteid paremini direktiiv, saavutades samal ajal algatuse eesmärgid; |
| --- | --- |

4.

kordab kindlalt, et subsidiaarsus, proportsionaalsus ja mitmetasandiline valitsemine on ELi toimimise ja selle demokraatliku vastutuse peamised põhimõtted ja põhijooned. Komitee rõhutab, et õigusaktina teeniks neid põhimõtteid paremini direktiiv, saavutades samal ajal algatuse eesmärgid;

| 5. | toonitab, et paljudes liikmesriikides on piirkondadel oma roll meedia- ja kultuurisektori reguleerimisel ja toetamisel. Komitee peab kahetsusväärseks, et määruse ettepanekus seda pädevust sõnaselgelt ei tunnustata; |
| --- | --- |

5.

toonitab, et paljudes liikmesriikides on piirkondadel oma roll meedia- ja kultuurisektori reguleerimisel ja toetamisel. Komitee peab kahetsusväärseks, et määruse ettepanekus seda pädevust sõnaselgelt ei tunnustata;

| 6. | hoiatab ülereguleerimise võimaliku negatiivse mõju eest ELi liikmesriikide väljakujunenud meediasüsteemidele, kus on tagatud meediavabadus ja mitmekesisus. Algatus ei tohiks meedia mitmekesisuse ja sõltumatuse parandamiseks tehtavates jõupingutustes kahjustada enamikus ELi liikmesriikides toimivaid meediasüsteeme; |
| --- | --- |

6.

hoiatab ülereguleerimise võimaliku negatiivse mõju eest ELi liikmesriikide väljakujunenud meediasüsteemidele, kus on tagatud meediavabadus ja mitmekesisus. Algatus ei tohiks meedia mitmekesisuse ja sõltumatuse parandamiseks tehtavates jõupingutustes kahjustada enamikus ELi liikmesriikides toimivaid meediasüsteeme;

| 7. | nõuab sellega seoses ettevaatust algatustega, mille eesmärk on ühtlustada meedia reguleerimist ja seda tsentraliseerida Euroopa tasandil. See puudutab nii Euroopa pädevusvaldkondade jaotust kui ka kultuurilise mitmekesisuse säilitamist Euroopa Liidus. Samuti võib see mõjutada meedia mitmekesisust, eriti piirkondlikul ja kohalikul tasandil, mis võib juhtuda siis, kui piirdutakse üksnes siseturu mõõtmega; |
| --- | --- |

7.

nõuab sellega seoses ettevaatust algatustega, mille eesmärk on ühtlustada meedia reguleerimist ja seda tsentraliseerida Euroopa tasandil. See puudutab nii Euroopa pädevusvaldkondade jaotust kui ka kultuurilise mitmekesisuse säilitamist Euroopa Liidus. Samuti võib see mõjutada meedia mitmekesisust, eriti piirkondlikul ja kohalikul tasandil, mis võib juhtuda siis, kui piirdutakse üksnes siseturu mõõtmega;

| 8. | seab lisaks kahtluse alla, kas on sobiv reguleerida meediasüsteeme ELi toimimise lepingu artikli 114 kohase siseturu pädevuse ainsal õiguslikul alusel. Nimelt tuleb arvesse võtta, et lisaks turumõõtmele on meediateenustel oluline roll kultuurisektoris, hariduses, sotsiaalses kaasatuses ja sõnavabaduse kaitses; |
| --- | --- |

8.

seab lisaks kahtluse alla, kas on sobiv reguleerida meediasüsteeme ELi toimimise lepingu artikli 114 kohase siseturu pädevuse ainsal õiguslikul alusel. Nimelt tuleb arvesse võtta, et lisaks turumõõtmele on meediateenustel oluline roll kultuurisektoris, hariduses, sotsiaalses kaasatuses ja sõnavabaduse kaitses;

| 9. | nõuab, et just sellepärast tuleb selgelt väljendada seda, et meediavabaduse ja meedia mitmekesisuse kaitsmine on liikmesriikide ülesanne. Samuti tuleks tunnistada, et need eesmärgid lähevad üksnes siseturu edendamisest kaugemale; |
| --- | --- |

9.

nõuab, et just sellepärast tuleb selgelt väljendada seda, et meediavabaduse ja meedia mitmekesisuse kaitsmine on liikmesriikide ülesanne. Samuti tuleks tunnistada, et need eesmärgid lähevad üksnes siseturu edendamisest kaugemale;

| 10. | hoiatab selle eest, et ei kehtestataks piiranguid liikmesriikide suutlikkusele kohaldada määrusega hõlmatud valdkondades muid või rangemaid eeskirju. Tuleb jätta võimalus kehtestada ulatuslikumaid või üksikasjalikumaid sätteid meedia mitmekesisuse kaitsmiseks liikmesriikide vastavates põhiseaduslikes tavades, mis peaksid kahtluse korral olema ülimuslikud turumajandusega seotud kaalutluste suhtes; |
| --- | --- |

10.

hoiatab selle eest, et ei kehtestataks piiranguid liikmesriikide suutlikkusele kohaldada määrusega hõlmatud valdkondades muid või rangemaid eeskirju. Tuleb jätta võimalus kehtestada ulatuslikumaid või üksikasjalikumaid sätteid meedia mitmekesisuse kaitsmiseks liikmesriikide vastavates põhiseaduslikes tavades, mis peaksid kahtluse korral olema ülimuslikud turumajandusega seotud kaalutluste suhtes;

| 11. | rõhutab, et järelevalve meedia mitmekesisuse kaitsmise valdkonnas peab järgima pädevusvaldkondade struktuuri. Kui kõnealune järelevalve toimub valdkondades, mis ei puuduta üksnes siseturgu, tuleb piisavalt arvesse võtta liikmesriikide kultuurilist suveräänsust; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et järelevalve meedia mitmekesisuse kaitsmise valdkonnas peab järgima pädevusvaldkondade struktuuri. Kui kõnealune järelevalve toimub valdkondades, mis ei puuduta üksnes siseturgu, tuleb piisavalt arvesse võtta liikmesriikide kultuurilist suveräänsust;

| 12. | rõhutab lisaks, et meedia mitmekesisuse, sh toimetuse sõltumatuse kaitsmisel ei tohi Euroopa tasandil olla kattuvat järelevalvet meedia üle. Selle asemel tuleb tõhusalt rakendada liikmesriikide kohustust ja vastutust meedia mitmekesisuse tagamisel. Tuleb tagada poliitilisest mõjust vaba ja sõltumatu meediajärelevalve põhimõtete järgimine; |
| --- | --- |

12.

rõhutab lisaks, et meedia mitmekesisuse, sh toimetuse sõltumatuse kaitsmisel ei tohi Euroopa tasandil olla kattuvat järelevalvet meedia üle. Selle asemel tuleb tõhusalt rakendada liikmesriikide kohustust ja vastutust meedia mitmekesisuse tagamisel. Tuleb tagada poliitilisest mõjust vaba ja sõltumatu meediajärelevalve põhimõtete järgimine;

| 13. | tunnistab vajadust tihedama koostöö järele meediat reguleerivate asutuste vahel, kuid soovitab pöörata piisavat tähelepanu kavandatava Euroopa meediateenuste nõukoja sõltumatusele poliitilisest ja ärilisest mõjust. Lisaks nõuab komitee, et nõukoja koosseis kajastaks eri liikmesriikide regulatiivset struktuuri ja traditsioone; |
| --- | --- |

13.

tunnistab vajadust tihedama koostöö järele meediat reguleerivate asutuste vahel, kuid soovitab pöörata piisavat tähelepanu kavandatava Euroopa meediateenuste nõukoja sõltumatusele poliitilisest ja ärilisest mõjust. Lisaks nõuab komitee, et nõukoja koosseis kajastaks eri liikmesriikide regulatiivset struktuuri ja traditsioone;

| 14. | kutsub üles kehtestama väga suurtele digiplatvormidele konkreetsed kohustused, et kaitsta veebis ajakirjanduslikku ja toimetuslikku sisu. Need kohustused läheksid kaugemale sellest, et digiplatvormid peavad esitama põhjendused enne piirangu kehtestamist; |
| --- | --- |

14.

kutsub üles kehtestama väga suurtele digiplatvormidele konkreetsed kohustused, et kaitsta veebis ajakirjanduslikku ja toimetuslikku sisu. Need kohustused läheksid kaugemale sellest, et digiplatvormid peavad esitama põhjendused enne piirangu kehtestamist;

| 15. | kordab oma pühendumust jätkata jõupingutusi, et kaitsta demokraatlikku vastupanuvõimet, õigusriigi põhimõtet ja põhiõigusi. See on tähtis eelkõige kasvavate ohtude tõttu, mida kujutab endast sekkumine Euroopa demokraatlikku korda. Komitee toetab kindlalt kõiki jõupingutusi avatud, õiglase ja mitmekesise poliitilise arutelu tagamiseks. |
| --- | --- |

15.

kordab oma pühendumust jätkata jõupingutusi, et kaitsta demokraatlikku vastupanuvõimet, õigusriigi põhimõtet ja põhiõigusi. See on tähtis eelkõige kasvavate ohtude tõttu, mida kujutab endast sekkumine Euroopa demokraatlikku korda. Komitee toetab kindlalt kõiki jõupingutusi avatud, õiglase ja mitmekesise poliitilise arutelu tagamiseks.

Brüssel, 16. märts 2023

Euroopa Regioonide Komitee president

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(50)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/34/EL teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ (ELT L 182, 29.6.2013, lk 19).

50

(50)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/34/EL teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ (ELT L 182, 29.6.2013, lk 19).

50

(55)  Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

55

(55)  Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

55

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. oktoobri 2022. aasta määrus (EL) 2022/2065, mis käsitleb digiteenuste ühtset turgu ja millega muudetakse direktiivi 2000/31/EÜ (digiteenuste määrus) (ELT L 277, 27.10.2022, lk 1).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiiv 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (ELT L 95, 15.4.2010, lk 1).

2

---