# Europeiska unionens C 188/30 m

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 188 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 66 årgången30 maj 2023 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 188

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

66 årgången30 maj 2023

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Regionkommittén |
| | ReK:s 154:e plenarsession, 15.3.2023–16.3.2023 |
| 2023/C 188/01 | Resolution från Europeiska regionkommittén om Utnyttja talangen i Europas regioner | 1 |
| 2023/C 188/02 | Resolution från Europeiska regionkommittén om Initiativet för att stärka den sociala dialogen | 6 |
| | YTTRANDEN |
| | Regionkommittén |
| | ReK:s 154:e plenarsession, 15.3.2023–16.3.2023 |
| 2023/C 188/03 | Yttrande från Europeiska regionkommittén om Det östliga partnerskapets framtid ur ett lokalt och regionalt perspektiv | 10 |
| 2023/C 188/04 | Yttrande från Europeiska regionkommittén om Mål och verktyg för smarta landsbygdsområden i Europa | 14 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Regionkommittén

ReK:s 154:e plenarsession, 15.3.2023–16.3.2023

2023/C 188/01

Resolution från Europeiska regionkommittén om Utnyttja talangen i Europas regioner

1

2023/C 188/02

Resolution från Europeiska regionkommittén om Initiativet för att stärka den sociala dialogen

6

YTTRANDEN

Regionkommittén

ReK:s 154:e plenarsession, 15.3.2023–16.3.2023

2023/C 188/03

Yttrande från Europeiska regionkommittén om Det östliga partnerskapets framtid ur ett lokalt och regionalt perspektiv

10

2023/C 188/04

Yttrande från Europeiska regionkommittén om Mål och verktyg för smarta landsbygdsområden i Europa

14

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Regionkommittén |
| | ReK:s 154:e plenarsession, 15.3.2023–16.3.2023 |
| 2023/C 188/05 | Yttrande från Europeiska regionkommittén om Korttidsuthyrning av boende: att balansera lokalsamhällenas, företagens och resenärernas behov | 19 |
| 2023/C 188/06 | Yttrande från Europeiska regionkommittén om Hållbar användning av bekämpningsmedel | 43 |
| 2023/C 188/07 | Yttrande från Europeiska regionkommittén om förslaget till ett direktiv om asbest | 70 |
| 2023/C 188/08 | Yttrande från Europeiska regionkommittén om Europeiska mediefrihetsakten | 79 |

III   Förberedande akter

Regionkommittén

ReK:s 154:e plenarsession, 15.3.2023–16.3.2023

2023/C 188/05

Yttrande från Europeiska regionkommittén om Korttidsuthyrning av boende: att balansera lokalsamhällenas, företagens och resenärernas behov

19

2023/C 188/06

Yttrande från Europeiska regionkommittén om Hållbar användning av bekämpningsmedel

43

2023/C 188/07

Yttrande från Europeiska regionkommittén om förslaget till ett direktiv om asbest

70

2023/C 188/08

Yttrande från Europeiska regionkommittén om Europeiska mediefrihetsakten

79

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Regionkommittén

ReK:s 154:e plenarsession, 15.3.2023–16.3.2023

| 30.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 188/1

---

Resolution från Europeiska regionkommittén om Utnyttja talangen i Europas regioner

(2023/C 188/01)

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉN (ReK) HAR ANTAGIT DENNA RESOLUTION

Med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén ”Utnyttja talangen i Europas regioner”.

Allmänna kommentarer

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) välkomnar kommissionens meddelande ”Utnyttja talangen i Europas regioner” och stöder de övergripande målen i förslaget, särskilt när det gäller att förebygga skillnader och en geografisk klyfta mellan regioner och kommuner på grundval av deras storlek och kompetensen hos deras befolkning i arbetsför ålder. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kommittén understryker den allvarliga utmaningen i regioner som riskerar att hamna i en kompetensutvecklingsfälla, vilket för närvarande rör 82 regioner i 16 medlemsstater (som står för nästan 30 % av EU:s befolkning), som befinner sig i en särskilt utsatt situation på grund av denna minskning av befolkningen i arbetsför ålder, en låg andel universitets- och högskoleutbildade samt en negativ rörlighet bland befolkningen i åldern 15–39 år. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ReK uttrycker sin uppskattning för mekanismen för talangsatsningar och understryker sina förväntningar på ett snabbt och effektivt genomförande av dess åtta förslag på europeisk, lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kommittén är medveten om att kommuner och regioner snabbt måste ta tillvara dessa strategiers potential i syfte att skapa skräddarsydda, driftskompatibla och platsbaserade ekosystem för att locka talang. Detta är särskilt relevant för regioner som håller på att hamna i en kompetensutvecklingsfälla och som är särskilt drabbade av låga födelsetal, en minskande befolkning i arbetsför ålder, en låg andel universitets- och högskoleutbildade samt kompetensflykt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | ReK framhåller att de demografiska förändringarna, deras mångfasetterade konsekvenser och deras territoriella inverkan togs upp i flera rekommendationer från konferensen om Europas framtid, som ska följas upp av EU-institutionerna (särskilt förslag nr 47.7). Medborgarna efterlyste särskilda strategier för att undvika kompetensflykt från vissa regioner och länder inom EU och för att förhindra att europeisk talang och arbetskraft försvinner till tredjeländer (förslag nr 47.7) samt för att säkerställa hållbar utveckling och demografisk resiliens i de regioner som släpar efter (förslag nr 15.9). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Regioner som särskilt påverkas av den gröna och den digitala omställningen, såsom kol- och koldioxidintensiva regioner samt regioner med fordonsindustri, är de främsta kandidaterna till mekanismen för talangsatsningar, eftersom de kommer att ha ett betydande antal arbetstagare som behöver kompetenshöjning och omskolning. |
| --- | --- |

6.

| 7. | ReK uppmanar de lokala och regionala myndigheterna att dra nytta av Europaåret för kompetens när de genomför sin strategi för att locka och behålla talanger i sina territorier. Europaåret främjar politiska åtgärder för kompetens och sociala investeringar i syfte att åtgärda arbetskraftsbristen genom att få till stånd en mer anpassningsbar arbetskraft med bättre kompetens för framtiden. Ungdomsorganisationer, inbegripet de politiska partiernas ungdomsavdelningar på lokal, regional, nationell och europeisk nivå, bör också vara nära involverade så att man inlemmar ett ungdomsperspektiv och arvet från Europaåret för ungdomar. |
| --- | --- |

7.

| 8. | I detta sammanhang framhåller vi vikten av att utveckla evidensbaserat beslutsfattande, inbegripet behovet av att utföra strategisk framsynsverksamhet på lämplig regional och lokal nivå, samt att använda den etablerade framsynsmetoden, i syfte att skapa platsbaserade scenarier och förbereda sig för olika framtidsscenarier i enlighet med samspelet mellan olika långsiktiga tendenser och faktorer. |
| --- | --- |

8.

| 9. | ReK betonar vikten av särskilda investeringar i initiativ för balans mellan arbete och privatliv, och uppmuntrar de lokala och regionala myndigheterna att dela med sig av sin kunskap om exempel på bästa praxis när det gäller familjevänlig politik. |
| --- | --- |

9.

Tillvarata kompetensutveckling med stöd av platsbaserade politiska åtgärder

| 10. | Kommittén betonar behovet av att bygga vidare på potentialen hos mentorssystem och främja partnerskap mellan områden (oavsett om det rör sig om städer, landsbygdsområden eller hela regioner) genom att införliva principerna om flernivåsamarbete för att stödja de små städernas och byarnas viktiga roll i den integrerade territoriella utvecklingen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | ReK rekommenderar att kommissionen intensifierar sina insatser för att minska de regionala skillnaderna med stöd av platsbaserad politik genom en förstärkt sammanhållningspolitik som tar itu med utmaningen att utnyttja talangen i alla EU:s regioner, så att alla regioner i EU får en ärlig chans att dra nytta av fördelarna med den inre marknaden, vilket skulle påverka EU:s konkurrenskraft positivt. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kommittén förespråkar att territoriella konsekvensbedömningar och landsbygdssäkring ska bli effektiva verktyg för att genomföra den princip om att ”inte orsaka skada för sammanhållningen” som kommissionen införde i sin åttonde sammanhållningsrapport (1), enligt vilken ”ingen åtgärd får hindra konvergensprocessen eller bidra till regionala skillnader”. |
| --- | --- |

12.

| 13. | ReK föreslår att man fördjupar analysen av regioner som befinner sig, eller riskerar att hamna, i en kompetensutvecklingsfälla för att upptäcka skillnaderna, utmaningarna och möjligheterna inom regionerna. Det politiska svaret bör inbegripa en omfattande uppsättning åtgärder, som utarbetas och genomförs genom skräddarsydda strategier som styrs av sammanhållningspolitiken och kompletteras av sektorsstrategier. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Vi upprepar att den europeiska planeringsterminen, med ett starkare fokus på partnerskap och flernivåstyre, bör spela en aktiv roll genom att främja nödvändiga reformer, särskilt på arbetsmarknaden och i utbildningssystemen, för att stimulera utvecklingen av talanger. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Arbetsmarknaden i EU påverkas för närvarande i fråga om kvalitet och kvantitet av den digitala och den gröna omställningen, som förutsätter en grundläggande kompetensomställning. Vikten av kompetenshöjning och omskolning för arbetstagare för att förbereda dem för nya arbetstillfällen eller nya uppgifter inom befintliga yrken, i kombination med nya arbetsmetoder och företagens flexibilitet att anpassa sig till nya förhållanden och samhällskrav, är strategiska mål som måste hanteras och stödjas av de offentliga myndigheterna på alla förvaltningsnivåer och i enlighet med subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Kommittén framhåller behovet av att bibehålla Fonden för en rättvis omställning och av att utforma en framtida fond för en rättvis omställning (FRO 2.0) som ett instrument för en hållbar omställning som bygger på det lokala och regionala perspektivet och på erfarenheterna från utarbetandet och genomförandet av de territoriella planerna för en rättvis omställning. Det kommer att behövas detaljerade analyser för att fastställa vilka regioner och sektorer som påverkas mest, samt deras tillhörande leveranskedjor och arbetskraft. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Det är nödvändigt att införa en rad strategier för landsbygdsområden för att ta itu med avfolkning som leder till förlust av talang, särskilt i de områden som påverkas mest av klimatförändringarna och områden med allvarliga och permanenta naturliga eller demografiska nackdelar, såsom de yttersta randområdena, öar och mer avlägsna och isolerade regioner, där tillgången till resurser ofta är mer begränsad. Kommittén upprepar att dessa områdens framtid är beroende av att man behåller och lockar unga talanger som uppnår sina livsmål där och av att ungdomar fullt ut involveras i arbetet med att finna lösningar på lokala utmaningar. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Utbildning bör vara tillgänglig för alla åldrar och samhällsgrupper, både fysiskt på plats och på distans, och man bör sprida kunskap om innovativa strategier för tillägnande av kompetens samt utveckla medborgarcentrum med en rad olika tjänster, från bibliotek till socialt arbete. Vi håller också med om vikten av att bredda sysselsättnings- och utbildningsmöjligheterna och uppmuntra åtgärder för en bättre balans mellan arbete och privatliv. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Det är mycket viktigt att stärka den offentliga politik som främjar jordbruksföretagens modernisering och klimatanpassning samt att locka unga yrkesverksamma till jordbrukssektorn för att ta itu med problemet med generationsskifte. I detta syfte måste tillgången till program för social integration och integration på arbetsmarknaden, till utbildning, kompetenshöjning och omskolning som erbjuds på lokal nivå samt till kulturell verksamhet omprövas och stödjas. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Smarta byar skapar nya möjligheter till en diversifierad landsbygdsekonomi och tillträde till arbetsmarknaden, och ReK efterlyser intensivt stöd till landsbygdsområden för att genomföra policyprogrammet för 2030, särskilt stärkt digital kompetens och utbildning, säker och hållbar digital infrastruktur, företagens digitala omvandling samt digitalisering av offentliga tjänster. Vi välkomnar att landsbygdsområdena inkluderas i den europeiska förklaringen om digitala rättigheter och principer för det digitala decenniet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | ReK pekar på den viktiga roll som kvinnor spelar i områden som riskerar att avfolkas, och främjar och stöder därför åtgärder som syftar till att skapa lika möjligheter för kvinnor i innovativa, hållbara och kreativa arbeten och tjänster. |
| --- | --- |

21.

| 22. | ReK betonar att medlemsstaterna beslutsamt bör stödja strategier som främjar flickors och kvinnors deltagande i utbildning i informations- och kommunikationsteknik, naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap, humaniora och konstnärliga ämnen samt matematik (STEAM) och tillhandahålla incitament för att skapa arbetstillfällen i sektorer där deras kunskaper kommer till sin rätt. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Kommittén betonar att det är mycket viktigt – och även gynnar en stark ekonomisk, social och territoriell sammanhållning – att främja den digitala omställningen i regioner som fastnat i en kompetensutvecklingsfälla. Vi föreslår att man främjar digital sammanhållning som ett av EU:s mål så att lämplig digital infrastruktur kan införas för att se till att distansarbete, e-tjänster och digital utbildning är tillgängliga för alla. Särskild uppmärksamhet bör ägnas tillgången till digitala verktyg för mindre gynnade och utsatta grupper. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Invånare och företag i Europas gränsregioner möter många rättsliga och administrativa hinder som hämmar den ekonomiska tillväxten och det gränsöverskridande samarbetet, och vi betonar behovet av ett gränsfritt Schengenområde för alla medlemsstater för att underlätta rörligheten för studerande, arbetstagare och företag, särskilt i gränsregionerna. |
| --- | --- |

24.

| 25. | ReK framhåller den sociala innovationens roll när det gäller att utveckla nya idéer, tjänster och modeller för att bättre ta itu med samhällsutmaningar, särskilt i fråga om sysselsättning, utbildning, kompetens och social delaktighet, samt dess mervärde för samhällsutvecklingen och förbättrade sociala tjänster på fältet. I detta syfte framhåller kommittén den sociala ekonomins potential när det gäller yrkesutbildning, vid universitet och på alla utbildningsnivåer, samt aktiv sysselsättningspolitik och utveckling av färdigheter och kompetens. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Man bör utnyttja medlen inom initiativet ESF Social Innovation+ för att stärka innovationsförmågan och underlätta överföring och uppskalning av innovativa lösningar. |
| --- | --- |

26.

Öka utbildningssystemens kvalitet och tillgodose arbetsmarknadens behov

| 27. | Situationen varierar visserligen kraftigt inom EU, men en av de största utmaningarna när man utformar och genomför nya standarder och ny praxis för utbildning är i vilken utsträckning de framgångsrikt svarar mot arbetsmarknadens behov. Kompetensbrister och kompetensglapp förvärrar de territoriella skillnaderna, och detta måste åtgärdas genom väl utformade, platsbaserade och tillräckligt finansierade strategier. |
| --- | --- |

27.

| 28. | De snabba förändringarna på arbetsmarknaden gör att allt fler människor riskerar att förlora sitt arbete på grund av föråldrad kompetens eller brist på kompetens. Aktuell kompetens och tillgång till livslångt lärande är viktigare än någonsin, särskilt med tanke på den allt större inverkan som artificiell intelligens har på den europeiska arbetsmarknaden på grund av den storskaliga automatiseringen av befintliga arbetstillfällen. Därför måste man tillämpa en helhetsinriktad och framåtblickande strategi för kompetensutveckling för personer med olika utbildnings- och yrkesbakgrund. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Det är mycket viktigt att de lokala och regionala myndigheterna inser vilken betydelse universitet och yrkesutbildningsanordnare har för att stimulera dynamiska innovationsekosystem genom strategier för smart specialisering och genom teknisk och social innovation. Lokala universitet och yrkeshögskolor kan effektivt utnyttja talang, utveckla kunskapskluster och locka företag till sina områden genom att samarbeta med dem om program för att utbilda arbetstagare i den nya kompetens som behövs i området. På samma sätt måste offentliga myndigheter utveckla partnerskap med universitet och även inse hur viktigt det är att stödja dem, bl.a. genom investeringar i den lokala infrastrukturen, inklusive den digitala. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Kommittén betonar behovet av att även skapa förutsättningar för att små och medelstora företag och mikroföretag ska kunna bli en del av innovationsekosystemen i syfte att optimera deras begränsade budget- och personalresurser. I detta syfte ställer vi oss bakom kommissionens åsikt att små och medelstora företag kan dra nytta av stöd från digitala innovationsknutpunkter för innovation och digitalisering. |
| --- | --- |

30.

Riktade insatser för att locka och behålla talanger samt för att främja deras rörlighet

| 31. | Kompetensflykt och besläktade fenomen måste i EU förstås och bedömas mot bakgrund av flernivåstyre. I detta sammanhang fäster ReK uppmärksamheten på den risk som kompetensflykt innebär för det europeiska projektets långsiktiga hållbarhet, särskilt när skillnaderna mellan utsändande och mottagande regioner ökar. De lokala och regionala myndigheterna bör upprätta lokala allianser med deltagande av alla berörda parter (myndigheter, företag, universitet, icke-statliga organisationer osv.) som bidrar till utformningen och genomförandet av lokal politik för att minska kompetensflykten, samt uppmana arbetsmarknadens parter att spela en aktiv roll i kompetensutvecklingen. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Mot bakgrund av de ökande möjligheter som distansarbete erbjuder uppmuntrar vi de lokala och regionala myndigheterna att genomföra riktade informationskampanjer för att främja livet utanför tätbefolkade städer, med fokus på regionernas olika attraktiva egenskaper. |
| --- | --- |

32.

| 33. | På grund av den demografiska utvecklingen kommer många regioner i Europa endast att kunna fylla sina arbetsmarknadsluckor genom reguljär migration. Kommittén betonar att i synnerhet innovativa företag lider av den allt större bristen på arbetskraft. ReK uppmuntrar till en förstärkt dialog i denna fråga mellan regionala myndigheter, företag, universitet och högskolor och icke-statliga organisationer, inte minst i gränsregioner. Vi förespråkar öppna och rättvisa invandringssystem som också svarar mot bristen på arbetskraft på såväl nationell som europeisk nivå. |
| --- | --- |

33.

| 34. | ReK betonar att ett minskat antal unga människor i regioner som kännetecknas av utvandring och minskande födelsetal medför en mycket stor nackdel för mindre kommuner när det gäller att upprätthålla grundläggande offentliga tjänster och stimulera ekonomierna, vilket är nödvändiga förutsättningar för att de ska kunna behålla och locka talanger i området. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Kommittén efterlyser en strategisk syn på integrationen av tredjelandsmedborgare i EU som en potentiell drivkraft för lokal tillväxt. Vi välkomnar åtgärderna i paketet om kompetenser och talanger, däribland lanseringen av ett nytt onlineverktyg för arbetssökande, pilotinitiativet med en EU-talangreserv särskilt för människor som flytt från Ukraina, och planen på att utvidga den till att omfatta kvalificerade arbetstagare från länder utanför EU som uttrycker intresse för att migrera till EU, vilket banar väg för en mer hållbar och inkluderande strategi för arbetskraftens rörlighet och tredjelandslösningar. |
| --- | --- |

35.

| 36. | ReK lyfter fram de medborgarrekommendationer som formulerades under konferensen om Europas framtid, bl.a. rekommendationen att EU ska uppmuntra medlemsstaterna att förenkla processen för mottagande och integration av lagliga migranter och deras tillträde till EU:s arbetsmarknad, och säkerställa bättre interoperabilitet mellan de olika behöriga förvaltningarna, bättre kommunikation, enklare erkännande av kvalifikationer och effektivare verktyg, såsom matchning online mellan utbud av och efterfrågan på kompetens. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Vi efterlyser portabilitet för tredjelandsmedborgares ställning som varaktigt bosatta i EU för att säkerställa deras faktiska rörlighet inom EU, vilket kan förbättra deras utsikter att bli en värdefull del av det europeiska samhället, ge dem möjlighet att undvika osäkra anställningar och i stället ta jobb där det finns behov och därigenom bidra till att utjämna regionala obalanser. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Kommittén ger sin ordförande i uppdrag att översända denna resolution till Europeiska kommissionen, Europaparlamentet, de svenska och spanska ordförandeskapen för Europeiska unionens råd samt Europeiska rådets ordförande. |
| --- | --- |

38.

Bryssel den 16 mars 2023.

Vasco ALVES CORDEIRO

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  COM(2022) 34 final.

1

---

| 30.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 188/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 188/6

---

Resolution från Europeiska regionkommittén om Initiativet för att stärka den sociala dialogen

(2023/C 188/02)

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | med beaktande av förslaget till rådets rekommendation om stärkt dialog mellan arbetsmarknadens parter i Europeiska unionen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets rekommendation om stärkt dialog mellan arbetsmarknadens parter i Europeiska unionen (1),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Stärka den sociala dialogen i Europeiska unionen: ta vara på dess fulla potential för att hantera rättvisa omställningar (2). |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Stärka den sociala dialogen i Europeiska unionen: ta vara på dess fulla potential för att hantera rättvisa omställningar (2).

1.

Europeiska regionkommittén (ReK) välkomnar kommissionens initiativ om att stärka den sociala dialogen, eftersom det syftar till att sätta den sociala dialogen i centrum för beslutsfattandet på europeisk och nationell nivå. I initiativet pekar man på behovet av en stark social dialog på alla nivåer och ger vägledning kring hur den sociala dialogen och kollektivförhandlingarna kan stärkas på alla nivåer.

2.

ReK påpekar att unionen i enlighet med artikel 152 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska underlätta dialogen mellan arbetsmarknadens parter med respekt för deras självständighet, samtidigt som kommissionen ansvarar för att främja och underlätta den europeiska sociala dialogen i enlighet med artikel 154 i EUF-fördraget. Kommissionens initiativ utgör därtill en genomförandeåtgärd för princip 8 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, enligt vilken arbetsmarknadens parter ska höras om utformningen och genomförandet av den ekonomiska politiken och sysselsättnings- och socialpolitiken. ReK betonar därför betydelsen av sådana synergier och framhåller sin egen begäran om ökad öppenhet, deltagande på flera nivåer samt demokratisering av den europeiska planeringsterminen och ett meningsfullt deltagande av arbetsmarknadens parter i denna.

3.

Vi anser att arbetsmarknadsreformer på nationell nivå måste bidra till genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Kommittén förväntar sig att kommissionen analyserar arbetsmarknadsreformer i de nationella planerna för återhämtning och resiliens när det gäller dessa specifika aspekter.

4.

Kommissionens initiativ är förenligt med förslagen från konferensen om Europas framtid, särskilt med förslag 13 om social dialog och kollektivförhandlingar som ett sätt att göra arbetsmarknaderna mer inkluderande, och med förslag 39.5, enligt vilket lämpliga mekanismer och förfaranden för medborgardialog och social dialog bör garanteras i alla skeden av EU:s beslutsprocess.

5.

ReK anser att det finns ett akut behov av att stärka den sociala dialogen på EU-nivå, nationell nivå, lokal nivå och branschnivå, på grund av de många påfrestningarna till följd av omställningarnas inverkan på arbetet och minskningen av andelen arbetstagare som omfattas av kollektivavtal (från 66 % år 2000 till 56 % år 2019).

6.

Arbetstagare i mindre företag eller i atypiska anställningsförhållanden omfattas ofta inte av kollektivavtal eller är underrepresenterade i dem. Plattformsarbetare hindras ofta från att utöva sina grundläggande rättigheter till föreningsfrihet och kollektivförhandlingar, inte minst på grund av bristen på gemensamma kommunikationsmedel och möjligheter att träffas online eller fysiskt (3).

7.

För att social dialog ska bli gängse praxis när EU och medlemsstaterna utarbetar politik som påverkar arbetslivet måste den främjas på både branschövergripande nivå och branschnivå. Kollektivförhandlingar, stöd till kapacitetsuppbyggnad, förutsättningar för att öka kollektivförhandlingarnas täckning och ett aktivt främjande av den sociala dialogens mervärde bör ingå i detta.

8.

Vi delar kommissionens bedömning av den sociala dialogens relevanta bidrag till social rättvisa, effektiv krishantering – särskilt under covid-19-pandemin – och till rättvis hantering av förändringar. Under pandemin har arbetsmarknadens parter på lokal och regional nivå spelat en avgörande roll för det fortsatta tillhandahållandet av grundläggande offentliga tjänster, trots den svåra ekonomiska och finansiella situationen.

9.

ReK delar kommissionens uppfattning att den sociala dialogen är långt ifrån tillfredställande på alla håll i Europa. Kommittén påminner om att den branschvisa sociala dialogen, även på lokal och regional nivå, är en grundläggande förutsättning för att uppnå en hög kollektivavtalstäckning.

10.

ReK uppmanar med kraft medlemsstaterna att genomföra direktivet om tillräckliga minimilöner (4), enligt vilket medlemsstaterna ska säkerställa att ekonomiska aktörer och deras underleverantörer vid tilldelning och fullgörande av offentliga upphandlingskontrakt eller koncessionskontrakt uppfyller de skyldigheter som gäller i fråga om löner, organisationsrätt och kollektivförhandlingar om lönesättning.

11.

ReK välkomnar förslaget att utse en samordnare för den sociala dialogen i varje generaldirektorat inom kommissionen och åtagandet att ytterligare involvera branschövergripande arbetsmarknadsparter inför kommissionens arbetsprogram. På så sätt skulle man säkerställa en mer konsekvent strategi för samråd med arbetsmarknadens parter och se till att arbetsmarknadens parter hörs på lämpligt sätt i enlighet med artikel 154 i EUF-fördraget.

12.

Kommittén förordar starkt att kommissionens initiativ åtföljs av ett varaktigt administrativt, ekonomiskt, rättsligt och politiskt stöd till branschvisa europeiska arbetsmarknadsparter och deras nationella sammanslutningar för att stärka arbetsmarknadsparternas kapacitet att delta i den sociala dialogen på både nationell och europeisk nivå, samtidigt som deras självständighet samt subsidiaritetsprincipen och medlemsstaternas befogenheter respekteras.

13.

Lokala och regionala myndigheter spelar en central roll i främjandet av den sociala dialogen, eftersom lokala och regionala offentliga förvaltningar sysselsätter mer än 12,3 miljoner arbetstagare, tillhandahåller ett brett spektrum av offentliga tjänster (5) och befinner sig närmast de små och medelstora företagen och den lokala arbetskraften i regionerna. De lokala och regionala myndigheterna har, tillsammans med arbetstagarorganisationerna, kännedom om lokala förhållanden, vilket är den viktigaste förutsättningen för att kunna föra en social dialog och utarbeta hållbara och flexibla avtal. Medlemsstaterna bör därför se till att det finns lämpliga strukturer för social dialog i syfte att uppmuntra kollektivförhandlingar och ta itu med relevanta utmaningar kring sysselsättningen i lokala och regionala förvaltningar.

14.

Den europeiska branschvisa dialogkommittén för lokala och regionala myndigheter i egenskap av arbetsgivare (6) är viktig för att se till att de lokala och regionala myndigheternas och deras arbetstagares behov, intressen och särskilda förutsättningar beaktas i EU:s lagstiftning om organisation och arbetsvillkor. ReK framhåller också det viktiga arbete som hittills utförts av denna kommitté i viktiga frågor såsom omstrukturering, digitalisering, migration och antidiskriminering, hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, bekämpning av våld från tredje parts sida, jämställdhet osv., och efterlyser att arbetsmarknadsparterna i större utsträckning åtar sig att genomföra rekommendationerna.

15.

ReK lägger tonvikt vid hänvisningen till kommissionens nyligen antagna meddelande ”Utnyttja talangen i Europas regioner”, där det noteras att ett ökat deltagande av arbetsmarknadens parter i regioner som står inför eller riskerar att hamna i en kompetensutvecklingsfälla förefaller avgörande för utvecklingen av platsbaserade lösningar till stöd för bättre arbetsförhållanden och lämpliga löner, samt för att lösa problemen med brist på kompetens och arbetskraft.

16.

ReK uppmanar de europeiska arbetsmarknadsparterna att interagera med ReK:s samrådsplattformar, såsom nätverket av regionala nav (RegHubs) (7), som under 2023 kommer att ägna ett av sina samråd åt arbetstidsdirektivet (8), en fråga som är av särskild betydelse för den europeiska sociala dialogen.

17.

Kommittén noterar behovet av att analysera hur privatiseringen av offentliga tjänster som traditionellt tillhandahålls av nationella, regionala eller lokala myndigheter (energi, vatten, transporter, posttjänster osv.) påverkar den sociala dialogen och förfarandena för kollektivförhandlingar. Vi upprepar att den sociala dialogen och förfarandena för kollektivförhandlingar måste upprätthållas samt att åtgärder måste vidtas för att undvika försämring av arbetsvillkoren till följd av ägarbyten.

18.

ReK pekar på det ökande våldet från tredje part, särskilt mot kvinnor (9), som också drabbar arbetstagare som är anställda av lokala och regionala myndigheter med tanke på den höga andelen kvinnor i de tjänster som vanligtvis tillhandahålls av lokala och regionala myndigheter (såsom hälso- och sjukvård och sociala tjänster) och närheten mellan förövarna och de som utsätts för våld från tredje part.

19.

Kommittén betonar vikten av social dialog för att förbättra politiken och dialogen på området arbetskraftsmigration, och hänvisar i detta sammanhang till sitt yttrande ”Laglig migration – att locka kompetens och talang till EU” (10) och till de gemensamma riktlinjerna om migration och förstärkning av arbetet mot diskriminering i lokala och regionala myndigheter, som antagits av den branschvisa dialogkommittén för lokala och regionala myndigheter (11). I anknytning till detta hänvisar ReK också till förslag nr 41.1 från konferensen om Europas framtid, om att lansera en informationskampanj i hela EU i syfte att öka medvetenheten hos EU-företag som rekryterar tredjelandsmedborgare om att det finns ett europeiskt samarbetsnätverk för arbetsförmedlingar (Eures), om EU:s invandringsportal och om EU:s verktyg för kartläggning av kompetensen hos personer från länder utanför EU. Dessutom bör kommissionen uppmuntra medlemsstaterna att förenkla processen för mottagande och integrering av lagliga migranter och deras tillträde till EU:s arbetsmarknad.

20.

ReK efterlyser att likabehandlingen av arbetstagare från tredjeländer förstärks, särskilt när det gäller arbetsvillkor, föreningsfrihet och anslutningsfrihet samt socialförsäkringsförmåner, med beaktande av intersektionella former av diskriminering, såsom på grund av kön, ålder, sexuell läggning och identitet, religion med mera.

21.

Kommittén framhåller att Internationella arbetsorganisationen (ILO) förespråkar att arbetskraftsmigration ska hanteras av arbetsmarknadsmyndigheterna i samarbete med arbetsmarknadens parter i syfte att utveckla en trovärdig och hållbar politik för arbetskraftsmigration och antidiskriminering som är rättighetsbaserad och konsekvent, där man tar hänsyn till lokala och regionala omständigheter och som därmed kan bidra till regionala integrationsprocesser.

22.

ReK välkomnar de ytterligare åtgärder som beskrivs i paketet om kompetenser och talanger, bland annat lanseringen av en pilotversion av EU:s talangreserv som särskilt riktar sig till människor som flyr från Rysslands invasion av Ukraina, och den föreslagna EU-talangreserven, samt planen på att utvidga den till flyktingar som är bosatta i EU. ReK påpekar att man vid utformningen av dessa verktyg måste göra mer för att även beakta relevanta mjuka färdigheter som arbetssökande kan tillhandahålla, och för att utveckla rättvisa, tillgängliga och användarvänliga system för arbetskraftsmigration, eftersom alltför byråkratiska förfaranden kan påverka flyktingarnas tillträde till arbetsmarknaden, vilket ökar risken för att de söker sig till otrygga arbeten och utsätts för övergrepp och utnyttjas.

23.

ReK lyfter fram Europeiska arbetsmyndighetens roll när det gäller att se till att EU:s regler om arbetskraftens rörlighet och samordning av de sociala trygghetssystemen efterlevs på ett rättvist, enkelt och effektivt sätt, bland annat genom tillhandahållande av information, samordnade och gemensamma inspektioner, förstärkt administrativt samarbete samt främjande av arbetskraftens rörlighet, särskilt genom Eures.

24.

Kommittén välkomnar att frågor som rör kompetensbrist och hur man på bästa sätt kan uppnå en rättvis omställning har tagits med i arbetsprogrammet för de europeiska arbetsmarknadsparterna. ReK framhåller regionernas och kommunernas roll i egenskap av arbetsgivare på dessa områden och efterlyser därför att de ska vara representerade på lämpligt sätt vid relevanta möten med de branschövergripande arbetsmarknadsparterna.

25.

ReK välkomnar rådets rekommendation om säkerställande av en rättvis omställning till klimatneutralitet, inbegripet behovet av att integrera målen för en rättvis omställning i beslutsfattandet på alla nivåer och uppmuntra regionala och lokala myndigheter att spela en aktiv roll i utvecklingen, genomförandet och övervakningen av politiken för en rättvis omställning och aktivt involvera arbetsmarknadens parter på nationell, regional och lokal nivå, med respekt för deras autonomi.

26.

ReK framhåller de lokala och regionala myndigheternas nyckelroll i egenskap av arbetsgivare, och vill se att de involveras aktivt, för att säkerställa ett lämpligt deltagande av, och skräddarsydd kapacitetsuppbyggnad för, arbetsmarknadens parter i genomförandet av den politik som stöds av Europeiska socialfonden+. Kommittén välkomnar i detta sammanhang kravet på att minst 0,25 % av medlen ska användas till stöd för kapacitetsuppbyggnad av arbetsmarknadens parter i de länder som fått en landsspecifik rekommendation om social dialog. Om åtgärder vidtas enbart på medlemsstatsnivå går man miste om värdefulla synergier.

27.

Kommittén ger sin ordförande i uppdrag att översända denna resolution till Europeiska kommissionen, Europaparlamentet, de svenska och spanska ordförandeskapen för Europeiska unionens råd samt Europeiska rådets ordförande.

Bryssel den 16 mars 2023.

Vasco ALVES CORDEIRO

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  COM(2023) 38 final.

1

(2)  COM(2023) 40 final.

2

(3)  Yttrande från Europeiska regionkommittén – Bättre arbetsvillkor för plattformsarbete (EUT C 375, 30.9.2022, s. 45).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/2041 av den 19 oktober 2022 om tillräckliga minimilöner i Europeiska unionen (EUT L 275, 25.10.2022, s. 33).

4

(5)  Eurofound, ”Representativeness of the European social partner organisations: Local and regional government sector and social services”, 2020.

5

(6)  Den europeiska branschvisa dialogkommittén för lokala och regionala myndigheter omfattar de två ömsesidigt erkända branschvisa arbetsmarknadsparterna inom sektorn för lokala och regionala myndigheter: Europeiska kommuners och regioners råd (CEMR) och Europeiska federationen för offentliganställdas förbund (Epsu).

6

(7)  https://portal.cor.europa.eu/reghub/Pages/default.aspx

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/88/EG av den 4 november 2003 om arbetstidens förläggning i vissa avseenden (EUT L 299, 18.11.2003, s. 9).

8

(9)  https://www.etuc.org/en/document/safe-home-safe-work-final-report-national-country-studies

9

(10)  Yttrande från Europeiska regionkommittén om Laglig migration: Att locka kompetens och talang till EU (EUT C 79, 2.3.2023, s. 59).

10

(11)  Databas för texter som rör den sociala dialogen – GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering – Europeiska kommissionen (europa.eu)

11

---

YTTRANDEN

Regionkommittén

ReK:s 154:e plenarsession, 15.3.2023–16.3.2023

| 30.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 188/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 188/10

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén om Det östliga partnerskapets framtid ur ett lokalt och regionalt perspektiv

(2023/C 188/03)

| Föredragande: | Alin-Adrian NICA (RO–EPP) |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Yttrande på eget initiativ |

Föredragande:

Alin-Adrian NICA (RO–EPP)

Referensdokument:

Yttrande på eget initiativ

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS (ReK) STÅNDPUNKT

| 1. | Rysslands krig i Ukraina, med stöd av Belarus, och det fortsatta hotet mot Moldaviens och Georgiens territoriella integritet visar på det akuta behovet av att EU mer kraftfullt stöder det fria och demokratiska vägvalet av länderna i EU:s grannskap. |
| --- | --- |

1.

| 2. | EU:s medlemsstater och de nuvarande östliga partnerländerna (Armenien, Azerbajdzjan, Georgien, Moldavien och Ukraina) har åtagit sig att fortsätta, förnya och stärka det östliga partnerskapet så att det förblir det ledande forumet och ramverket för samarbete med grannländerna öster om EU. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Det mest kraftfulla långsiktiga europeiska svaret på den ryska invasionen kommer att vara fria och demokratiska stater i Östeuropa och Sydkaukasien och på andra håll, med starka regionala och lokala myndigheter, ekonomiskt livskraftiga städer och resilienta samhällen som ställer sig bakom de europeiska värdena. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Alla partnerskapsländer med alla de rättigheter och skyldigheter som ingår i Helsingforsslutakten och OSSE:s stadgar är fria att vidmakthålla ett europeiskt perspektiv, förutsatt att de också uppfyller Köpenhamnskriterierna. |
| --- | --- |

4.

II.   OMDEFINIERING AV DET ÖSTLIGA PARTNERSKAPET

| 5. | Europeiska regionkommittén välkomnar Europeiska rådets beslut i juni 2022 att bevilja Moldavien och Ukraina status som kandidatländer och att erkänna ett framtida europeiskt perspektiv för Georgien. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kommittén lovordar de betydande framsteg som gjorts av de tre länderna Georgien, Moldavien och Ukraina (”trion”) när det gäller genomförandet av deras associeringsavtal och djupgående och omfattande frihandelsavtal. |
| --- | --- |

6.

| 7. | ReK välkomnar ikraftträdandet av Armeniens omfattande och fördjupade partnerskapsavtal den 3 mars 2021 som en milstolpe för förbindelserna mellan EU och Armenien. |
| --- | --- |

7.

| 8. | De grundläggande principerna bör förbli den gemensamma grunden för att föra länderna i det östliga partnerskapet närmare varandra, dvs. ett gemensamt åtagande om frihet, demokrati, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter, samtidigt som man fortsätter att arbeta med gemensamma mål såsom att främja jämställdhet, skydda minoriteter och språkrättigheter, motverka klimatförändringarna, främja den gröna och den digitala omställningen, stödja ett starkt och självständigt civilt samhälle, öka resiliensen och välståndet samt fördjupa de ekonomiska förbindelserna. ReK understryker att fortsatt stöd till den belarusiska demokratiska oppositionen på alla förvaltningsnivåer samt stöd till det civila samhället är avgörande för att främja demokratiska värden i landet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kommittén pekar på den viktiga roll som de regionala och lokala myndigheterna kan spela när det gäller att försvara de grundläggande principerna i regionerna och lokalsamhällena samt uppnå de gemensamma målen, samtidigt som de tryggar EU:s subsidiaritetsprincip genom att föra lokalbefolkningen närmare EU och dess värden. |
| --- | --- |

9.

| 10. | ReK betonar dock att det östliga partnerskapets politiska mål och dess multilaterala struktur måste omdefinieras för att partnerskapet ska kunna fortsätta att blomstra. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Efter mer än ett årtionde av samarbete inom det östliga partnerskapet skiljer sig nu de östliga partnerländernas landsspecifika prioriteringar åt på grund av deras olika utvecklingsbehov, nationella prioriteringar och integrationssträvanden, men också på grund av Rysslands aggressionspolitik, destabiliserande taktik och desinformation. ReK ser därför fram emot kommissionens förslag om att bedöma det östliga partnerskapets framtid. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Det östliga partnerskapet är fortfarande en relevant ram vars fulla regionala potential inte har uttömts och som kan fortsätta att fylla ett syfte för alla partner, om det reformeras i avsikt att fastställa landsspecifika mål gentemot EU. Flexibla format och verktyg inom denna ram bör komplettera både de nya EU-kandidatländernas och övriga partner behov, samtidigt som gemensamma värden och regler, ömsesidiga intressen och åtaganden bibehålls. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Det östliga partnerskapet bör bli mer resultatinriktat genom att dess verktyg och operativa format anpassas för att tillgodose partnernas behov, bl.a. genom att de partner som kommit längst får hjälp på sin väg mot EU-medlemskap. |
| --- | --- |

13.

| 14. | ReK uppmanar både kommissionen och partnerregeringarna att göra de regionala och lokala myndigheterna delaktiga i fastställandet av samarbetsprioriteringar med territoriell inverkan (t.ex. när det gäller energieffektivitet, miljö och klimatanpassning, transportkonnektivitet, decentralisering och reform av den offentliga förvaltningen samt stöd till det civila samhället) och att engagera dem i relevanta plattformar och paneler inom det östliga partnerskapet, vilka bör utvidgas till att omfatta företrädare för Corleap. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Vi noterar de positiva effekterna av samarbetet inom det östliga partnerskapet på vanliga medborgares liv, men understryker att partnerskapets och EU-bidragets profil måste höjas på grundval av tidigare resultat. Detta skulle också kunna uppnås genom ett systematiskt samarbete med de lokala och regionala myndigheterna och deras sammanslutningar på fältet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Det lokala självstyret, som är en grundpelare och hörnsten i demokratin, måste stödjas ytterligare för att målen för det östliga partnerskapet ska kunna uppnås. ReK välkomnar Europarådets kongress arbete på detta område. |
| --- | --- |

16.

III.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

| 17. | Kommittén stöder antagandet av en skräddarsydd strategi för det östliga partnerskapets mål i syfte att återspegla de olika behoven hos EU-kandidatländerna, de potentiella kandidatländerna och övriga partner, eftersom en universalstrategi inte längre är motiverad. De landsspecifika behoven bör utformas på ett sätt som även tar hänsyn till de regionala och lokala samhällenas särskilda intressen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | ReK rekommenderar ett mer flexibelt geografiskt tillämpningsområde för det östliga partnerskapet som ger möjlighet att samarbeta närmare med länder såsom vissa länder i Centralasien, samt att man fastställer samarbetsområden med länderna på västra Balkan. |
| --- | --- |

18.

| 19. | En regional och lokal nätverksdimension bör bekräftas inom ramen för ett moderniserat östligt partnerskap genom politisk dialog (Corleap) och territoriellt samarbete. I detta sammanhang skulle Europeiska regionkommittén och Corleap, via sina ledamöter och partner, kunna bidra till genomförandet av en territoriell agenda för det östliga partnerskapet i form av mekanismer för kollegialt samarbete och ömsesidigt lärande. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Partnerskapet har fungerat väl när det gäller att tillhandahålla en ram för ett antal projekt som syftar till god samhällsstyrning samt stärka det civila samhället. Åtgärder för att stärka resiliensen bör dock integreras och nya verktyg för detta ändamål bör erbjudas alla förvaltningsnivåer. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Inom det östliga partnerskapet bör man inrätta en flernivåplattform för att lokalanpassa målen för hållbar utveckling. Uppnåendet av målen för hållbar utveckling i regionen skulle främja införandet av lokala energiåtgärder och installationen av alternativ för att skapa miljövänliga system som är oberoende av ryska energiresurser, och därmed förbättra lokalsamhällenas och invånarnas försörjningsmöjligheter och resiliens. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Kommittén föreslår att man inrättar ett gemensamt sekretariat för det östliga partnerskapet, där EU och varje partner är vederbörligen företrädda, inklusive representanter från den lokala och regionala nivån, och vars syfte är att mobilisera medel samt identifiera och utforma projekt i enlighet med partnerskapets viktigaste politiska mål. Ett gemensamt sekretariat skulle stärka medlemmarnas egenansvar för projektet samt öka öppenheten, samordningen och synligheten. |
| --- | --- |

22.

| 23. | ReK rekommenderar att man utan ytterligare dröjsmål genomför projektet för en virtuell akademi för lokal och regional offentlig förvaltning (1) i syfte att stärka kapacitetsuppbyggnaden hos de lokala och regionala myndigheterna inom det östliga partnerskapet, främja öppenhet och god samhällsstyrning, bekämpa korruption samt hjälpa partnermedlemmarna att genomföra decentraliseringsreformer. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Taiex- och partnersamverkansprogrammen bör utvidgas till att omfatta de regionala och lokala myndigheterna i länderna inom det östliga partnerskapet i syfte att förbättra deras administrativa kapacitet. Utvidgningen av nätverket av berörda parter för partnersamverkansprojekt till att omfatta regionala och lokala myndigheter kommer att ge en nedsippringseffekt och bidra till att underlätta genomförandet av projektmålen. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Särskilda ekonomiska anslag till lokala och regionala myndigheter i EU och det östliga partnerskapet, som ska fastställas inom ramen för den ekonomiska planen och investeringsplanen för det östliga partnerskapet på 17 miljarder euro, skulle bidra till ökat gränsöverskridande och territoriellt samarbete, bl.a. genom användning av europeiska grupperingar för territoriellt samarbete (EGTS), och på så sätt stimulera utbyte av bästa praxis och genomförande av projekt som är anpassade till behoven enligt de fastställda territoriella målen. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Det östliga partnerskapet skulle kunna inriktas mer på praktiska projekt och initiativ för att öka konnektiviteten mellan partnerna i det östliga partnerskapet och EU, särskilt på området fysisk infrastruktur (väg- och järnvägstransporter, elkablar och digitala kablar, sjövägar, sammanlänkningar av energinät osv.), samt för att integrera dem i EU:s digitala marknad och telekommarknad (t.ex. genom att roamingavgifter avskaffas). ReK föreslår därför att man erbjuder omedelbara möjligheter till integration av ekonomiska sektorer, inbegripet steg mot integration i EU:s inre marknad, och ekonomiskt stöd i en aldrig tidigare skådad omfattning och takt, bl.a. genom att man främjar lokalt och regionalt entreprenörskap, särskilt bland små och medelstora företag i trioländerna. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Kommittén efterlyser en investeringsplattform inom ramen för det östliga partnerskapet som skulle koppla samman de internationella finansinstitutens insatser och ge de lokala och regionala myndigheterna möjlighet att underlätta projekt inom det östliga partnerskapet när det gäller kapacitetsuppbyggnad, tekniskt bistånd och god samhällsstyrning, som ett sätt att stimulera hållbar territoriell utveckling, förebygga sociala och ekonomiska skillnader och stödja lokalanpassningen och uppnåendet av målen för hållbar utveckling i området. |
| --- | --- |

27.

| 28. | ReK föreslår därför att man utvecklar en modell för lokala investeringar i det östliga partnerskapet, i enlighet med erfarenheterna med Europarådets utvecklingsbank, i syfte att finansiera ett brett spektrum av sociala och ekonomiska projekt som genomförs av statliga, lokala och regionala aktörer samt offentliga institutioner. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Partnerskapsländerna bör ges flexibilitet att välja de program som är mest relevanta för dem och samtidigt prioritera program som riktar sig till lokala och regionala organ, vilket skulle ge Europeiska regionkommittén en central roll när det gäller att identifiera europeiska partner som är beredda att samarbeta ytterligare med sina motsvarigheter. |
| --- | --- |

29.

| 30. | ReK rekommenderar att man prioriterar åtgärder och projekt som särskilt syftar till att ta itu med den gröna och den digitala omställningen och främja socioekonomisk återhämtning, och efterlyser en agenda för återhämtning, resiliens och reformer som ska antas vid det kommande toppmötet mellan stats- och regeringscheferna inom det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Kommittén understryker att partnerländerna har undertecknat ett samarbetsavtal för att bekämpa miljöförstöringen, med särskild tonvikt på klimatåtgärder, inbegripet energi och infrastruktur, samt avfallsminskning och bevarande av den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Vi betonar att administrativ decentralisering, som innebär att en större andel av de offentliga angelägenheterna förvaltas av de lokala myndigheterna i partnerländerna, är en nyckelfaktor för att säkerställa och upprätthålla en allomfattande demokrati i syfte att förbättra människors delaktighet, inbegripet stöd till nya metoder för offentligt samråd (medborgarpaneler, deltagandedemokrati), korruptionsbekämpning, skydd av mänskliga rättigheter inklusive minoriteters rättigheter och förbättring av rättssystemen, samtidigt som EU:s grundläggande värden framhävs. |
| --- | --- |

32.

| 33. | ReK rekommenderar att de lokala och regionala myndigheterna i det östliga partnerskapet fördjupar sitt samarbete med alla partner som strävar efter att främja en politik för lokal utveckling som går utöver EU:s utvidgningspolitik, inbegripet Europarådet och den europeiska politiska gemenskapen. |
| --- | --- |

33.

Bryssel den 15 mars 2023.

Vasco ALVES CORDEIRO

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Yttrande från Europeiska regionkommittén – Lokala och regionala myndigheter som utformar det östliga partnerskapets framtid (EUT C 79, 10.3.2020, s. 45).

1

---

| 30.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 188/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 188/14

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén om Mål och verktyg för smarta landsbygdsområden i Europa

(2023/C 188/04)

| Föredragande: | Radim SRŠEŇ (CZ–EPP), borgmästare, Dolní Studénky |
| --- | --- |

Föredragande:

Radim SRŠEŇ (CZ–EPP), borgmästare, Dolní Studénky

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

De utmaningar vi står inför

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) upprepar sitt stöd för den långsiktiga visionen för EU:s landsbygdsområden 2040 (1), som kommer att stödja territoriell sammanhållning och skapa nya möjligheter att locka innovativa företag, säkerställa arbetstillfällen av god kvalitet, främja nya och bättre färdigheter, säkra bättre infrastruktur och tjänster samt stärka rollen för hållbart jordbruk och diversifierad ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ReK anser att uppnåendet av koldioxidneutralitet senast 2050 genom den europeiska gröna given är avgörande för att öka det europeiska samhällets välstånd, för att upprätthålla goda levnadsvillkor i EU och för att stödja innovation som kommer att leda till att detta mål uppnås och säkerställa EU:s konkurrenskraft i världen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Covid-19-pandemin och Rysslands invasion av Ukraina har visat på det extraordinära behovet av resiliens på alla nivåer inom EU – i kommuner, städer, regioner och medlemsstater. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Genomförandet av ett antal sektorsvisa och övergripande strategier och åtgärder (2) för samverkan mellan den gröna och den digitala omställningen i det nya geopolitiska sammanhanget (3) är avgörande för att uppnå viktiga europeiska mål. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kommittén är, i Ledniceförklaringens (4) anda, övertygad om att alla dessa planer, verksamheter och stödinsatser endast kan leda fram till det gemensamma målet om de hanteras på ett heltäckande sätt och genomförs till förmån för alla EU:s invånare och hela EU:s territorium med hjälp av alla tillgängliga EU-medel, EU-strategier och EU-verktyg. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kommittén är övertygad om att landsbygdsområdena måste ses som områden utan vilka det är omöjligt att uppnå en långsiktigt hållbar utveckling av EU i enlighet med ovannämnda mål. |
| --- | --- |

6.

| 7. | ReK understryker att konceptet smarta byar är en innovativ EU-politik och ett verktyg för landsbygdsutveckling som kan bidra till att blåsa nytt liv i landsbygdsområdena, vilket är det huvudsakliga målet i den långsiktiga visionen för EU:s landsbygdsområden. |
| --- | --- |

7.

Det aktuella läget blottlägger vår sårbarhet

| 8. | Kommittén är medveten om EU:s sårbarhet inom alla de tre pelarna för hållbar utveckling – samhället, miljön och ekonomin. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Landsbygdsområdena utgör 80 % av EU:s territorium och är hem för 30 % av EU:s befolkning. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kommittén är medveten om skillnaderna i levnadsvillkor mellan landsbygds- och stadsområden. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Vi noterar riskerna med den potentiella bristen på energi från icke-europeiska källor, den omfattande jorderosionen i ett antal EU-länder och den potentiella vattenbristen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | EU:s regioner måste anpassas till klimatförändringarna, den biologiska mångfalden värnas och förnybara energikällor användas i större utsträckning. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Många av dessa grundläggande utmaningar som EU står inför kan inte tas itu med på annat sätt än genom lämpligt stöd till landsbygdsområdena, ett stöd som alltjämt är otillräckligt. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kommittén är oroad över att den bristande digitaliseringen samt brister i infrastruktur och tjänster begränsar landsbygdsområdenas ekonomiska utveckling. En levande landsbygd behöver förutsättningar för arbete på distans och för företag att kunna etablera sig och drivas på samma villkor som i städerna. Med en stabil uppkoppling av hög kvalitet skulle såväl högteknologiska, datatunga företag som produktionsindustri kunna drivas i glesbygd. I dag förekommer stora skillnader i tillgången till uppkoppling, där lands- och glesbygd ligger långt efter tätorter och städer. Möjligheten att erbjuda välfärdstjänster via bredband eller mobilnäten är av stor betydelse för kommuner och regioner, och det ställer krav på bättre täckning och högre överföringshastigheter i näten. I kommuner där man saknar uppkoppling riskerar medborgarna att hamna i digitalt utanförskap. |
| --- | --- |

14.

| 15. | ReK upprepar att arbetsmarknaden håller på att förändras i grunden på grund av digitaliseringen och att 40 % av EU:s befolkning i arbetsför ålder kommer att ha en högre utbildning 2040 (5), samt att de ”digitala” generationerna Y och Z kommer att dominera på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Kommittén är övertygad om att exemplen på genomförandet av konceptet smarta byar visar hur viktigt detta nya instrument för förändring är för en helhetssyn på människor och områden (6), som kopplar samman smarta kommuner, smarta städer och smarta regioner i ett smart EU. |
| --- | --- |

16.

Uppmaning till handling

| 17. | Kommittén är övertygad om att EU:s välstånd är avhängigt av livskvaliteten i alla dess regioner och skapandet av jämförbara levnadsvillkor för medborgare i alla åldrar, oavsett utbildningsnivå och social ställning, överallt i EU. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Vi uppmanar därför kommissionen och medlagstiftarna att anamma en helhetssyn på EU:s utveckling, där man tar fasta på att landsbygdsområdenas utveckling är betydelsefull för alla EU-medborgare. |
| --- | --- |

18.

| 19. | EU-institutionerna, medlemsstaterna och regionerna uppmanas att utnyttja hela potentialen hos konceptet smarta byar som ett nytt, innovativt verktyg för EU:s politik och för landsbygdsområdenas utveckling. Digitala och tekniska omställningar för med sig nya utmaningar och möjligheter att också höja livskvaliteten och förbättra tjänsterna i landsbygdsområden. De ger också nya möjligheter till en breddad landsbygdsekonomi och tillgång till arbetsmarknaden. Därmed kan de bidra till att ta itu med rådande demografiska utmaningar i landsbygdsområden, få unga människor att stanna kvar på landsbygden och vända trenden med avfolkning och kompetensflykt. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Kommittén efterfrågar mer stöd till landsbygdsområden på EU-nivå och medlemsstatsnivå för att möjliggöra utvecklingen av smarta byar och fungerande förbindelser mellan stad och landsbygd – med särskilt fokus på bergsområden, gränsområden, de yttersta randområdena, ekonomiskt, socialt och demografiskt hotade landsbygdsområden samt öar, som alla måste betraktas som särskilt sårbara – varvid levnadsvillkoren i så stor utsträckning som möjligt ska vara jämförbara med dem i stadsområden, och landsbygdsområdena betraktas som ett kulturellt område som förvaltas av smarta byar med en diversifierad ekonomi, där jordbruket utgör en central och icke försumbar del. |
| --- | --- |

20.

| 21. | ReK framhåller att all EU-politik bör främja dessa områdens attraktionskraft och skydda deras livskvalitet och landsbygdsbefolkningen genom att säkerställa lika tillgång till grundläggande tjänster och möjligheter. Detta gäller inte bara sammanhållningspolitiken utan även EU:s jordbruks-, inremarknads-, konkurrens-, miljö- och energipolitik måste beaktas, liksom de föränderliga tekniska möjligheterna och förändringarna i samhället till följd av insatser för att uppnå alleuropeiska mål. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Vi föreslår att man tillämpar sju principer vid skapandet av smarta byar, nämligen






  — | principen om ändrad riktning, enligt vilken föränderliga tekniska verktyg gör det möjligt för människor att arbeta på distans från hemmet eller i närsamhället och motta tjänster i hemmet, |
| --- | --- | --- |

22.

—

principen om ändrad riktning, enligt vilken föränderliga tekniska verktyg gör det möjligt för människor att arbeta på distans från hemmet eller i närsamhället och motta tjänster i hemmet,

| — | principen om korta avstånd, som främjar lokal produktion och konsumtion, med hjälp av tre principer (7), |
| --- | --- |

—

principen om korta avstånd, som främjar lokal produktion och konsumtion, med hjälp av tre principer (7),

| — | principen om människors och samhällens, den lokala ekonomins och miljöns resiliens, |
| --- | --- |

—

principen om människors och samhällens, den lokala ekonomins och miljöns resiliens,

| — | principen om en lösning med flera likvärdiga effekter, dvs. ett helhetsperspektiv, |
| --- | --- |

—

principen om en lösning med flera likvärdiga effekter, dvs. ett helhetsperspektiv,

| — | principen om samarbete för att uppnå effektiva lösningar och koppla samman kommuner för att lösa frågor av gemensamt intresse; detta samarbete är inte bundet av regionernas administrativa gränser, |
| --- | --- |

—

principen om samarbete för att uppnå effektiva lösningar och koppla samman kommuner för att lösa frågor av gemensamt intresse; detta samarbete är inte bundet av regionernas administrativa gränser,

| — | principen om sammanhållning och komplementaritet, när smarta byar och smarta städer i smarta regioner utvecklas genom lokalt samarbete, både horisontellt och vertikalt, möjligheterna utjämnas och spänningarna minskas, |
| --- | --- |

—

principen om sammanhållning och komplementaritet, när smarta byar och smarta städer i smarta regioner utvecklas genom lokalt samarbete, både horisontellt och vertikalt, möjligheterna utjämnas och spänningarna minskas,

| — | principen om evidensbaserat beslutsfattande utifrån öppna data och insyn i förfarandena, där data som genereras med stöd från offentliga källor är tillgängliga för den offentliga förvaltningen, medborgare och entreprenörer i syfte att ta fram nya lösningar för att utveckla goda villkor för människors liv, närsamhället och företagen. |
| --- | --- |

—

principen om evidensbaserat beslutsfattande utifrån öppna data och insyn i förfarandena, där data som genereras med stöd från offentliga källor är tillgängliga för den offentliga förvaltningen, medborgare och entreprenörer i syfte att ta fram nya lösningar för att utveckla goda villkor för människors liv, närsamhället och företagen.

| 23. | Denna strategi kommer att kräva att ett antal nya lösningar tas fram, skräddarsydda för olika regioner och specifika landsbygdsområden, vilket också innebär ett betydande stöd till innovation, forskning och utveckling både på EU-nivå och på medlemsstatsnivå. |
| --- | --- |

23.

| 24. | ReK framhåller vikten av att tillhandahålla tjänster till alla medborgare överallt i EU inom en tidsfrist som ska fastställas på grundval av de enskilda landsbygdsområdenas särdrag. Stöd till forskning och utveckling inom alla livets områden i en föränderlig ”smart” landsbygdsmiljö kommer att behövas. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Infrastruktur bör byggas i enlighet med detta kriterium, med tanke på att infrastrukturen för väg- och järnvägstransporter är lika viktig som utvecklingen av 5G-nät och tillhörande digital infrastruktur. |
| --- | --- |

25.

| 26. | ReK efterlyser ett fördjupat stöd till landsbygdsområden för att uppfylla 2030 års policyprogram (8), särskilt för att stärka digitala färdigheter och digital utbildning, säkra och hållbara digitala infrastrukturer, digital omvandling av företag och digitalisering av offentliga tjänster. Kommittén välkomnar att landsbygdsområdena inkluderas i den europeiska förklaringen om digitala rättigheter och principer för det digitala decenniet (9). |
| --- | --- |

26.

| 27. | Vi måste förhindra att det uppstår digitalt utestängda samhällen och digitalt utestängda platser så att klyftorna i samhället inte fördjupas. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Alla realistiskt tillgängliga förnybara energikällor som potentiellt finns inom EU bör utnyttjas och energiproduktionens och energiförbrukningens lokala förankring bör massivt stödjas (utvecklingen av ”prosumenter”). |
| --- | --- |

28.

| 29. | Energieffektivt byggande och energieffektiv renovering av bostäder på landsbygden bör stödjas för att skapa goda förhållanden för befintliga invånare och för inflyttning av nya personer. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Det bör skapas bättre villkor för att utvecklingen av diversifierade små och medelstora företag och nystartade företag ska bli en naturlig del av smarta kommuners utveckling på landsbygden. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Vi betraktar initiativet om uppstartsbyar som en viktig del av utvecklingen av smarta byar i deras ekonomiska pelare. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Genomförandet av strategier för smart specialisering är lika viktigt för innovationen i hela EU, inklusive landsbygdsområden. |
| --- | --- |

32.

| 33. | En god förvaltning, inbegripet digital offentlig förvaltning, bör utvecklas, vilket kommer att göra det möjligt för människor på landsbygden att på distans få tillgång till kommunala, regionala och statliga tjänster. Detta måste åtföljas av administrativ förenkling. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Utbildning ska vara tillgänglig för alla åldrar, både fysiskt på plats och på distans, och det bör utvecklas lokala samhällscentrum med en rad olika tjänster, från bibliotek till socialt arbete. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Kommittén efterlyser hälso- och sjukvård och social omsorg av hög kvalitet som ska decentraliseras, sammankopplas och organiseras så att människor kan bo kvar i sitt hem under hela livet. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Det vore mycket användbart att utveckla möjligheterna med telemedicin, e-hälsa i allmänhet och även nya områden (t.ex. virtuell verklighet), som kan vara till hjälp på ett antal områden, från yrkesutbildning till social omsorg. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Vi efterlyser ett integrerat räddningssystem som ska verka inte bara inom enskilda medlemsstater utan även via ömsesidigt samarbete över gränserna, särskilt i gränsområden, för att på så sätt möjliggöra snabba insatser vid nödsituationer. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Kommittén efterlyser stöd till utvecklingen av ett modernt jordbruk och bioekonomin (i den blå ekonomins kustområden), för ansvarsfull förvaltning av råvaror och material i den cirkulära ekonomins anda. Kommittén är övertygad om att skogsjordbruk, smart jordbruk, akvaponik och andra områden och metoder kommer att underlätta arbetet för dem som arbetar inom jordbruket och även öka Europas självförsörjning av livsmedel och bidra till att bekämpa erosionen. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Man bör ta hänsyn till att det väntas ske en ökning av antalet personer med kvalificerade arbeten som kan arbeta överallt (t.ex. personer som arbetar inom kreativa områden) och som vill slå sig ned på landsbygden. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Kommittén anser att nya lösningar på området bör stödjas under premissen att Bauhausinitiativet omfattar inte bara städer utan också skapandet av ett landskap vars mångfald beaktas, med hänsyn tagen till behovet av att bevara och utveckla den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Man bör ekonomiskt begrunda att förmågan att anpassa sig till klimatförändringarna och bevara den biologiska mångfalden och skogarnas kvalitet i första hand är avhängig av en smart utveckling i landsbygdsområden. ReK framhåller potentialen hos decentraliserad vattenrening i små kommuner när det handlar om att förbättra vattenhållningen i landskapet. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Det bör skapas förutsättningar för aktiv mobilitet (infrastruktur för icke-motoriserade transporter) för att göra det möjligt att stärka en hälsosam livsstil hos lokalbefolkningen och ytterligare utveckla den hållbara turismen. |
| --- | --- |

42.

| 43. | ReK framhåller det grundläggande bidraget från en autonom ren mobilitet till utvecklingen av smarta byar. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Det bör ses till att stödet till det lokala samhällsarbetet genomförs på ett sådant sätt att utsatta befolkningsgrupper, särskilt kvinnor, skyddas. Socialt arbete leder till förbättrade levnadsvillkor för marginaliserade befolkningsgrupper på landsbygden och till förbättrade levnadsutsikter för barn från marginaliserade grupper. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Smarta byar bör bli en integrerad del av politiken för regional utveckling och skapa synergier med befintliga verktyg, såsom Leader/LLU. I detta arbete bör myndigheter och institutioner på alla nivåer inkludera lokala aktionsgrupper i sin programplanering på ett mer genomgripande sätt. Smarta byar, som eventuellt förvaltas av lokala aktionsgrupper, har potential att öka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Kommittén är övertygad om att man genom att stödja utvecklingen av landsbygdsområden med ovannämnda åtgärder avsevärt kommer att stärka Europas resiliens, säkerställa en högre livskvalitet inte bara i dessa områden utan även i städerna till följd av förändringarna i landsbygdsområdena, öka EU:s konkurrenskraft, förbättra miljön och stärka den sociala sammanhållningen. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Utmaningarnas omfattning kräver en stark koncentration av de ekonomiska resurserna och all verksamhet i landsbygdsområden, inbegripet utvecklingen av förbindelser mellan stad och landsbygd. Det är nödvändigt att koppla samman utvecklingsverktyg, minska deras uppsplittring och stärka synergierna mellan Leader/LLU, initiativ för smarta byar och lokala aktionsgrupper, som får medel från alla EU-fonder, bl.a. Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, planerna inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken och Next Generation EU. Samtliga dessa verktyg är centrala för att främja en sammanhållen utveckling av landsbygdsområden. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Vi efterlyser en gradvis ändring av kriterierna för fördelning av stöd från EU-källor så att hänsyn tas till landsbygdsområdenas andel av EU:s territorium och antalet kommuner i dessa områden. |
| --- | --- |

48.

| 49. | ReK anser att sammanhållningspolitiken efter 2027 bör inbegripa en särskild regional inriktning på och öronmärkning för landsbygdsområden på EU-nivå, med en minimitröskel för stöd i partnerskapsavtalen. När det gäller landsbygdssäkring och i enlighet med principen om att ”inte orsaka skada för sammanhållningen” bör denna även gälla andra politikområden i EU:s budget som har en territoriell dimension, inbegripet eventuella efterföljare till Next Generation EU. |
| --- | --- |

49.

Övervakningssystem

| 50. | Kommittén välkomnar inrättandet av observationsorganet för landsbygden med syftet att ta fram indikatorer för övervakning av landsbygdsområdenas utveckling, med tanke på att tillgång till uppgifter på åtminstone Nuts 3-nivå i alla EU-länder är av avgörande betydelse. ReK betonar vikten av att medlemsstaterna årligen tillhandahåller dessa uppgifter i ett öppet dataformat som är tillgängligt för allmänheten, inbegripet forskarsamhället. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Kommittén vill fästa uppmärksamheten på det akuta behovet av att gå längre än den nya territoriella agendan 2030 och den långsiktiga visionen för EU:s landsbygdsområden i syfte att inrätta en europeisk landsbygdsagenda som kan mobilisera särskilda indikatorer för att kontrollera användningen av strukturfonderna i artikel 174-regionerna. Indikatorer bör fastställas dels som grundläggande indikatorer för hela territoriet av landsbygdsområden, t.ex. på området för digital infrastruktur, dels som särskilda indikatorer, med beaktande av den specifika situationen i enskilda regioner – med särskilda uppgifter om bergsregioner, öar, landsbygdsområden, områden med demografisk och industriell tillbakagång osv. Dessa indikatorer bör fastställas på subregional nivå (t.ex. Nuts 3 och lokala administrativa enheter), där de största utvecklingsskillnaderna finns, och bör användas för landsbygdssäkring av all EU-politik. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Kommissionen uppmanas att inkludera förslag till mål och indikatorer i sin utvärderingsrapport om genomförandet av den långsiktiga visionen. Den uppmanas lägga fram förslag på hur dessa mål kan integreras i EU:s befintliga övervakningssystem (t.ex. den europeiska planeringsterminen). |
| --- | --- |

52.

| 53. | Medlemsstaterna och regionerna uppmanas att samarbeta för att ta fram och tillämpa dessa indikatorer i syfte att mäta förändringar i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

53.

| 54. | ReK inser vilka möjligheter som erbjuds genom systematisk kontinuerlig insamling av data, t.ex. via satelliter, och efterlyser en lämplig användning av dem. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Kommittén är medveten om att livskvalitet inte kan bedömas endast ur ett kvantitativt perspektiv. Vi efterlyser därför EU-stöd till forskningsprojekt som kommer att leda till skapandet av andra indikatorer, särskilt kvalitativa, och metoder som gör det möjligt att analysera läget och dynamiken när det gäller utvecklingen i landsbygdsområden, vilket kommer att möjliggöra en helhetssyn på denna utveckling och stöd till de mest effektiva insatserna för den fortsatta utvecklingen av EU:s regioner och samhälle. |
| --- | --- |

55.

Bryssel den 15 mars 2023.

Vasco ALVES CORDEIRO

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  COM(2021) 345 final.

1

(2)  Till exempel den 8:e miljöhandlingsplanen, handlingsplanen för nollförorening, strategin för biologisk mångfald 2030, REPowerEU, den digitala kompassen 2030 och policyprogrammet ”En färdväg för det digitala decenniet” 2030.

2

(3)  COM(2022) 289 final.

3

(4)  https://memportal.cor.europa.eu/Handlers/ViewDoc.ashx?doc=COR-2022-05357-00-00-DECL-TRA-SV.docx

4

(5)  Lutz, W., Goujon, A., Kc, S., Stonawski, M. och Stilianakis, N., Demographic and Human Capital Scenarios for the 21st Century: 2018 assessment for 201 countries, EUR 29113 EN, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, 2018, ISBN 978-92-79-78024-0 (online), JRC111148.

5

Demographic and Human Capital Scenarios for the 21st Century: 2018 assessment for 201 countries

(6)  Se de exempel på god praxis som presenterades vid konferensen ”Innovative Region – Opportunities and Challenges”, som hölls i Jeseník 2022 inom ramen för det tjeckiska ordförandeskapet för Europeiska unionens råd: https://mmr.cz/en/microsites/pres/akce/cz-pres-konference-inovativni-region-prilezitosti

6

(7)  Sparsamhet, effektivitet och ändamålsenlighet

7

(8)  COM(2021) 574 final.

8

(9)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/sv/library/european-declaration-digital-rights-and-principles

9

---

III Förberedande akter

Regionkommittén

ReK:s 154:e plenarsession, 15.3.2023–16.3.2023

| 30.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 188/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 188/19

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén om Korttidsuthyrning av boende: att balansera lokalsamhällenas, företagens och resenärernas behov

(2023/C 188/05)

| Föredragande: | Roberto CIAMBETTI (ECR–IT), ordförande och ledamot, regionfullmäktige, Veneto |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om datainsamling och datadelning avseende korttidsuthyrning av boende och om ändring av förordning (EU) 2018/1724
  COM(2022) 571 final |

Föredragande:

Roberto CIAMBETTI (ECR–IT), ordförande och ledamot, regionfullmäktige, Veneto

Referensdokument:

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om datainsamling och datadelning avseende korttidsuthyrning av boende och om ändring av förordning (EU) 2018/1724

COM(2022) 571 final

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsrekommendation 1

Skäl 1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (1) | Korttidsuthyrning av boende som erbjuds av värdar har förekommit i många år som ett komplement till andra boenden som hotell, vandrarhem, bed and breakfast osv. Antalet korttidsuthyrda boenden har ökat avsevärt i hela unionen till följd av plattformsekonomins tillväxt. Även om korttidsuthyrning av boende skapar många möjligheter för gäster, värdar och hela turismekosystemet, har den snabba tillväxten också gett upphov till oro och utmaningar, särskilt för lokalsamhällen och myndigheter. En av de främsta utmaningarna är bristen på tillförlitlig information om korttidsuthyrningstjänster, såsom värdens identitet, platsen där tjänsterna erbjuds och varaktigheten för dem, vilket gör det svårt för myndigheterna att bedöma tjänsternas påverkan och vidta lämpliga och proportionella politiska åtgärder och se till att dessa efterlevs. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(1)

Korttidsuthyrning av boende som erbjuds av värdar har förekommit i många år som ett komplement till andra boenden som hotell, vandrarhem, bed and breakfast osv. Antalet korttidsuthyrda boenden har ökat avsevärt i hela unionen till följd av plattformsekonomins tillväxt. Även om korttidsuthyrning av boende skapar många möjligheter för gäster, värdar och hela turismekosystemet, har den snabba tillväxten också gett upphov till oro och utmaningar, särskilt för lokalsamhällen och myndigheter. En av de främsta utmaningarna är bristen på tillförlitlig information om korttidsuthyrningstjänster, såsom värdens identitet, platsen där tjänsterna erbjuds och varaktigheten för dem, vilket gör det svårt för myndigheterna att bedöma tjänsternas påverkan och vidta lämpliga och proportionella politiska åtgärder och se till att dessa efterlevs.

| (1) | Korttidsuthyrning av boende som erbjuds av värdar har förekommit i många år som ett komplement till andra boenden som hotell, vandrarhem, bed and breakfast osv. Antalet korttidsuthyrda boenden har ökat avsevärt i hela unionen till följd av plattformsekonomins tillväxt.
  Vissa plattformar har agerat i en anda av bristande efterlevnad av och bristande samarbete med lagar och regler.
  Även om korttidsuthyrning av boende skapar många möjligheter för gäster, värdar och hela turismekosystemet, har den snabba tillväxten också gett upphov till oro och utmaningar, särskilt för lokalsamhällen och myndigheter. En av de främsta utmaningarna är bristen på tillförlitlig information om korttidsuthyrningstjänster, såsom värdens identitet, platsen där tjänsterna erbjuds och varaktigheten för dem, vilket gör det svårt för myndigheterna att bedöma tjänsternas påverkan och vidta lämpliga och proportionella politiska åtgärder och se till att dessa efterlevs. |
| --- | --- |

(1)

Korttidsuthyrning av boende som erbjuds av värdar har förekommit i många år som ett komplement till andra boenden som hotell, vandrarhem, bed and breakfast osv. Antalet korttidsuthyrda boenden har ökat avsevärt i hela unionen till följd av plattformsekonomins tillväxt.
  Vissa plattformar har agerat i en anda av bristande efterlevnad av och bristande samarbete med lagar och regler.
  Även om korttidsuthyrning av boende skapar många möjligheter för gäster, värdar och hela turismekosystemet, har den snabba tillväxten också gett upphov till oro och utmaningar, särskilt för lokalsamhällen och myndigheter. En av de främsta utmaningarna är bristen på tillförlitlig information om korttidsuthyrningstjänster, såsom värdens identitet, platsen där tjänsterna erbjuds och varaktigheten för dem, vilket gör det svårt för myndigheterna att bedöma tjänsternas påverkan och vidta lämpliga och proportionella politiska åtgärder och se till att dessa efterlevs.

Ändringsrekommendation 2

Skäl 3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (3) | Därför bör harmoniserade regler om generering och delning av data för korttidsuthyrning av boende fastställas, för att öka myndigheternas tillgång till och kvaliteten på data om korttidsuthyrningstjänster, vilket i sin tur skulle ge dem möjlighet att på ett ändamålsenligt och proportionellt sätt utforma och genomföra strategier för sådana tjänster. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(3)

Därför bör harmoniserade regler om generering och delning av data för korttidsuthyrning av boende fastställas, för att öka myndigheternas tillgång till och kvaliteten på data om korttidsuthyrningstjänster, vilket i sin tur skulle ge dem möjlighet att på ett ändamålsenligt och proportionellt sätt utforma och genomföra strategier för sådana tjänster.

| (3) | Därför bör harmoniserade regler om generering och delning av data för korttidsuthyrning av boende fastställas, för att öka myndigheternas tillgång till och kvaliteten på data om korttidsuthyrningstjänster, vilket i sin tur skulle ge dem möjlighet att på ett ändamålsenligt och proportionellt sätt utforma och genomföra strategier för sådana tjänster.
  Detta innebär att man bibehåller möjligheterna för plattformar och samtidigt respekterar mål för den offentliga politiken såsom tillgängliga och rimligt prissatta bostäder och skydd av stadskärnor, särskilt när de ekonomiska förhållandena i Europa försämras. Korttidsuthyrning av boende via plattformar och dess inverkan får inte undergräva den höga acceptansen för turism i Europas regioner och kommuner och försämra stadsdelars beboelighet. |
| --- | --- |

(3)

Därför bör harmoniserade regler om generering och delning av data för korttidsuthyrning av boende fastställas, för att öka myndigheternas tillgång till och kvaliteten på data om korttidsuthyrningstjänster, vilket i sin tur skulle ge dem möjlighet att på ett ändamålsenligt och proportionellt sätt utforma och genomföra strategier för sådana tjänster.
  Detta innebär att man bibehåller möjligheterna för plattformar och samtidigt respekterar mål för den offentliga politiken såsom tillgängliga och rimligt prissatta bostäder och skydd av stadskärnor, särskilt när de ekonomiska förhållandena i Europa försämras. Korttidsuthyrning av boende via plattformar och dess inverkan får inte undergräva den höga acceptansen för turism i Europas regioner och kommuner och försämra stadsdelars beboelighet.

Ändringsrekommendation 3

Skäl 5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (5) | Denna förordning är inte avsedd att säkerställa efterlevnad av tull- eller skatteregler och påverkar inte medlemsstaternas behörighet på brottsområdet. Den påverkar därför inte medlemsstaternas eller unionens behörighet på dessa områden eller något instrument i nationell lagstiftning eller unionslagstiftning som antagits i enlighet med en sådan befogenhet för tillgång till och delning och användning av data på dessa områden. Eventuell framtida användning av personuppgifter som behandlas i enlighet med förordningen för brottsbekämpning eller för skatte- och tulländamål bör därför uteslutas. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(5)

Denna förordning är inte avsedd att säkerställa efterlevnad av tull- eller skatteregler och påverkar inte medlemsstaternas behörighet på brottsområdet. Den påverkar därför inte medlemsstaternas eller unionens behörighet på dessa områden eller något instrument i nationell lagstiftning eller unionslagstiftning som antagits i enlighet med en sådan befogenhet för tillgång till och delning och användning av data på dessa områden. Eventuell framtida användning av personuppgifter som behandlas i enlighet med förordningen för brottsbekämpning eller för skatte- och tulländamål bör därför uteslutas.

| (5) | Denna förordning är inte avsedd att säkerställa efterlevnad av tull- eller skatteregler och påverkar inte medlemsstaternas behörighet på brottsområdet. Den påverkar därför inte medlemsstaternas eller unionens behörighet på dessa områden eller något instrument i nationell lagstiftning eller unionslagstiftning som antagits i enlighet med en sådan befogenhet för tillgång till och delning och användning av data på dessa områden. Eventuell framtida användning av personuppgifter som behandlas i enlighet med förordningen för brottsbekämpning eller för skatte- och tulländamål bör därför uteslutas.
  Inom alla lagstiftnings- och efterlevnadsområden omfattar begreppet ”nationell” alltid även regional och kommunal nivå samt landsbygdsnivå. |
| --- | --- |

(5)

Denna förordning är inte avsedd att säkerställa efterlevnad av tull- eller skatteregler och påverkar inte medlemsstaternas behörighet på brottsområdet. Den påverkar därför inte medlemsstaternas eller unionens behörighet på dessa områden eller något instrument i nationell lagstiftning eller unionslagstiftning som antagits i enlighet med en sådan befogenhet för tillgång till och delning och användning av data på dessa områden. Eventuell framtida användning av personuppgifter som behandlas i enlighet med förordningen för brottsbekämpning eller för skatte- och tulländamål bör därför uteslutas.
  Inom alla lagstiftnings- och efterlevnadsområden omfattar begreppet ”nationell” alltid även regional och kommunal nivå samt landsbygdsnivå.

Ändringsrekommendation 4

Skäl 9

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (9) | Registreringsförfaranden gör det möjligt för behöriga myndigheter att samla in information om värdar och enheter avseende korttidsuthyrning. Registreringsnumret, som är unikt för en uthyrd enhet, bör säkerställa att de uppgifter som samlas in och delas på plattformar kan kopplas till värdar och enheter på ett korrekt sätt. Det bör därför vara möjligt för behöriga myndigheter att, om de vill ha uppgifter från leverantörer av onlineplattformar för korttidsuthyrning, införa eller behålla registreringsförfaranden för värdar och deras enheter, på nationell, regional eller lokal nivå. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(9)

Registreringsförfaranden gör det möjligt för behöriga myndigheter att samla in information om värdar och enheter avseende korttidsuthyrning. Registreringsnumret, som är unikt för en uthyrd enhet, bör säkerställa att de uppgifter som samlas in och delas på plattformar kan kopplas till värdar och enheter på ett korrekt sätt. Det bör därför vara möjligt för behöriga myndigheter att, om de vill ha uppgifter från leverantörer av onlineplattformar för korttidsuthyrning, införa eller behålla registreringsförfaranden för värdar och deras enheter, på nationell, regional eller lokal nivå.

| (9) | Registreringsförfaranden gör det möjligt för behöriga myndigheter att samla in information om värdar och enheter avseende korttidsuthyrning. Registreringsnumret, som är unikt för en uthyrd enhet, bör säkerställa att de uppgifter som samlas in och delas på plattformar kan kopplas till värdar och enheter på ett korrekt sätt. Det bör därför vara möjligt för behöriga myndigheter att, om de vill ha uppgifter från leverantörer av onlineplattformar för korttidsuthyrning, införa eller behålla registreringsförfaranden för värdar och deras enheter, på nationell, regional eller lokal nivå.
  Registreringsförfarandet enligt denna förordning påverkar inte eventuella andra rapporteringsskyldigheter, t.ex. när det gäller beskattning, folkbokföring och statistik. |
| --- | --- |

(9)

Registreringsförfaranden gör det möjligt för behöriga myndigheter att samla in information om värdar och enheter avseende korttidsuthyrning. Registreringsnumret, som är unikt för en uthyrd enhet, bör säkerställa att de uppgifter som samlas in och delas på plattformar kan kopplas till värdar och enheter på ett korrekt sätt. Det bör därför vara möjligt för behöriga myndigheter att, om de vill ha uppgifter från leverantörer av onlineplattformar för korttidsuthyrning, införa eller behålla registreringsförfaranden för värdar och deras enheter, på nationell, regional eller lokal nivå.
  Registreringsförfarandet enligt denna förordning påverkar inte eventuella andra rapporteringsskyldigheter, t.ex. när det gäller beskattning, folkbokföring och statistik.

Motivering

Rapporteringsskyldigheter som fastställs för värdar och plattformar på grundval av andra lagar eller regler – i överensstämmelse med unionsrätten – bör inte påverkas av denna förordning.

Ändringsrekommendation 5

Skäl 12

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (12) | Medlemsstaten bör kunna begära att värdarna lämnar ytterligare uppgifter och handlingar som styrker överensstämmelse med krav som fastställs i nationell lag, såsom krav rörande hälsa och säkerhet och konsumentskydd. Medlemsstaterna kan i synnerhet, för att säkerställa lika tillgång och inkludering, kräva att värdarna tillhandahåller information om tillgängligheten för personer med funktionshinder i de enheter som erbjuds för korttidsuthyrning i förhållande till nationella eller lokala tillgänglighetskrav. Alla krav bör dock vara förenliga med principen om icke-diskriminering och proportionalitetsprincipen, vilket innebär att de måste vara lämpliga och nödvändiga för att ett legitimt regleringsmål ska uppnås och de måste även överensstämma med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG. Dessutom bör medlemsstaterna kunna införa informationskrav för värdar som är förenliga med unionsrätten i frågor som inte omfattas av denna förordning, såsom icke-betalda vistelser inbegripet sådana då inkvarteringsarrangemangen gäller utsatta personer som flyktingar eller personer som beviljats tillfälligt skydd. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(12)

Medlemsstaten bör kunna begära att värdarna lämnar ytterligare uppgifter och handlingar som styrker överensstämmelse med krav som fastställs i nationell lag, såsom krav rörande hälsa och säkerhet och konsumentskydd. Medlemsstaterna kan i synnerhet, för att säkerställa lika tillgång och inkludering, kräva att värdarna tillhandahåller information om tillgängligheten för personer med funktionshinder i de enheter som erbjuds för korttidsuthyrning i förhållande till nationella eller lokala tillgänglighetskrav. Alla krav bör dock vara förenliga med principen om icke-diskriminering och proportionalitetsprincipen, vilket innebär att de måste vara lämpliga och nödvändiga för att ett legitimt regleringsmål ska uppnås och de måste även överensstämma med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG. Dessutom bör medlemsstaterna kunna införa informationskrav för värdar som är förenliga med unionsrätten i frågor som inte omfattas av denna förordning, såsom icke-betalda vistelser inbegripet sådana då inkvarteringsarrangemangen gäller utsatta personer som flyktingar eller personer som beviljats tillfälligt skydd.

| (12) | Medlemsstaten bör kunna begära att värdarna lämnar ytterligare uppgifter och handlingar som styrker överensstämmelse med krav som fastställs i nationell lag, såsom krav rörande
  skatter,
  hälsa och säkerhet och konsumentskydd. Medlemsstaterna kan i synnerhet, för att säkerställa lika tillgång och inkludering, kräva att värdarna tillhandahåller information om tillgängligheten för personer med funktionshinder i de enheter som erbjuds för korttidsuthyrning i förhållande till nationella eller lokala tillgänglighetskrav. Alla krav bör dock vara förenliga med principen om icke-diskriminering och proportionalitetsprincipen, vilket innebär att de måste vara lämpliga och nödvändiga för att ett legitimt regleringsmål ska uppnås och de måste även överensstämma med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG. Dessutom bör medlemsstaterna kunna införa informationskrav för värdar som är förenliga med unionsrätten i frågor som inte omfattas av denna förordning, såsom icke-betalda vistelser inbegripet sådana då inkvarteringsarrangemangen gäller utsatta personer som flyktingar eller personer som beviljats tillfälligt skydd. |
| --- | --- |

(12)

Medlemsstaten bör kunna begära att värdarna lämnar ytterligare uppgifter och handlingar som styrker överensstämmelse med krav som fastställs i nationell lag, såsom krav rörande
  skatter,
  hälsa och säkerhet och konsumentskydd. Medlemsstaterna kan i synnerhet, för att säkerställa lika tillgång och inkludering, kräva att värdarna tillhandahåller information om tillgängligheten för personer med funktionshinder i de enheter som erbjuds för korttidsuthyrning i förhållande till nationella eller lokala tillgänglighetskrav. Alla krav bör dock vara förenliga med principen om icke-diskriminering och proportionalitetsprincipen, vilket innebär att de måste vara lämpliga och nödvändiga för att ett legitimt regleringsmål ska uppnås och de måste även överensstämma med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG. Dessutom bör medlemsstaterna kunna införa informationskrav för värdar som är förenliga med unionsrätten i frågor som inte omfattas av denna förordning, såsom icke-betalda vistelser inbegripet sådana då inkvarteringsarrangemangen gäller utsatta personer som flyktingar eller personer som beviljats tillfälligt skydd.

Ändringsrekommendation 6

Skäl 16

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (16) | I artikel 31 i förordning (EU) 2022/2065 fastställs vissa krav på tillbörlig aktsamhet för tillhandahållare av onlineplattformar som gör det möjligt för konsumenter att ingå distansavtal med näringsidkare. Dessa krav gäller för onlineplattformar för korttidsuthyrning beträffande korttidsuthyrning av boende som erbjuds av värdar som klassificeras som näringsidkare. Sektorn för korttidsuthyrning av boende kännetecknas dock av att värdarna ofta är privatpersoner som erbjuder korttidsuthyrning av boende till andra privatpersoner, och som inte nödvändigtvis uppfyller villkoren för att klassificeras som ”näringsidkare” enligt unionsrätten. I enlighet med konceptet och målet om ”inbyggd överensstämmelse” enligt artikel 31 i förordning (EU) 2022/2065, och för att göra det möjligt för de behöriga myndigheterna att kontrollera om tillämpliga registreringsskyldigheter har uppfyllts, är det lämpligt att tillämpa särskilda villkor för inbyggd överensstämmelse för tjänster för korttidsuthyrning av boende, inbegripet dem som tillhandahålls av värdar som inte klassificeras som näringsidkare enligt unionsrätten. Onlineplattformar för korttidsuthyrning bör säkerställa att tjänster inte erbjuds om inget registreringsnummer har lämnats, i de fall då en värd anger att ett sådant registreringsnummer är tillämpligt. Detta bör
  inte medföra en skyldighet
  för onlineplattformar för korttidsuthyrning
  att generellt övervaka de tjänster som erbjuds av värdar på plattformen, inte heller någon
  allmän undersökningsplikt som syftar till att bedöma registreringsnumrets riktighet innan erbjudandet om korttidsuthyrning offentliggörs. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(16)

I artikel 31 i förordning (EU) 2022/2065 fastställs vissa krav på tillbörlig aktsamhet för tillhandahållare av onlineplattformar som gör det möjligt för konsumenter att ingå distansavtal med näringsidkare. Dessa krav gäller för onlineplattformar för korttidsuthyrning beträffande korttidsuthyrning av boende som erbjuds av värdar som klassificeras som näringsidkare. Sektorn för korttidsuthyrning av boende kännetecknas dock av att värdarna ofta är privatpersoner som erbjuder korttidsuthyrning av boende till andra privatpersoner, och som inte nödvändigtvis uppfyller villkoren för att klassificeras som ”näringsidkare” enligt unionsrätten. I enlighet med konceptet och målet om ”inbyggd överensstämmelse” enligt artikel 31 i förordning (EU) 2022/2065, och för att göra det möjligt för de behöriga myndigheterna att kontrollera om tillämpliga registreringsskyldigheter har uppfyllts, är det lämpligt att tillämpa särskilda villkor för inbyggd överensstämmelse för tjänster för korttidsuthyrning av boende, inbegripet dem som tillhandahålls av värdar som inte klassificeras som näringsidkare enligt unionsrätten. Onlineplattformar för korttidsuthyrning bör säkerställa att tjänster inte erbjuds om inget registreringsnummer har lämnats, i de fall då en värd anger att ett sådant registreringsnummer är tillämpligt. Detta bör
  inte medföra en skyldighet
  för onlineplattformar för korttidsuthyrning
  att generellt övervaka de tjänster som erbjuds av värdar på plattformen, inte heller någon
  allmän undersökningsplikt som syftar till att bedöma registreringsnumrets riktighet innan erbjudandet om korttidsuthyrning offentliggörs.

| (16) | I artikel 31 i förordning (EU) 2022/2065 fastställs vissa krav på tillbörlig aktsamhet för tillhandahållare av onlineplattformar som gör det möjligt för konsumenter att ingå distansavtal med näringsidkare. Dessa krav gäller för onlineplattformar för korttidsuthyrning beträffande korttidsuthyrning av boende som erbjuds av värdar som klassificeras som näringsidkare. Sektorn för korttidsuthyrning av boende kännetecknas dock av att värdarna ofta är privatpersoner som erbjuder korttidsuthyrning av boende till andra privatpersoner, och som inte nödvändigtvis uppfyller villkoren för att klassificeras som ”näringsidkare” enligt unionsrätten. I enlighet med konceptet och målet om ”inbyggd överensstämmelse” enligt artikel 31 i förordning (EU) 2022/2065, och för att göra det möjligt för de behöriga myndigheterna att kontrollera om tillämpliga registreringsskyldigheter har uppfyllts, är det lämpligt att tillämpa särskilda villkor för inbyggd överensstämmelse för tjänster för korttidsuthyrning av boende, inbegripet dem som tillhandahålls av värdar som inte klassificeras som näringsidkare enligt unionsrätten. Onlineplattformar för korttidsuthyrning bör säkerställa att tjänster inte erbjuds om inget registreringsnummer har lämnats, i de fall då en värd anger att ett sådant registreringsnummer är tillämpligt. Detta bör för onlineplattformar för korttidsuthyrning
  medföra en
  allmän undersökningsplikt som syftar till att bedöma registreringsnumrets riktighet innan erbjudandet om korttidsuthyrning offentliggörs. |
| --- | --- |

(16)

I artikel 31 i förordning (EU) 2022/2065 fastställs vissa krav på tillbörlig aktsamhet för tillhandahållare av onlineplattformar som gör det möjligt för konsumenter att ingå distansavtal med näringsidkare. Dessa krav gäller för onlineplattformar för korttidsuthyrning beträffande korttidsuthyrning av boende som erbjuds av värdar som klassificeras som näringsidkare. Sektorn för korttidsuthyrning av boende kännetecknas dock av att värdarna ofta är privatpersoner som erbjuder korttidsuthyrning av boende till andra privatpersoner, och som inte nödvändigtvis uppfyller villkoren för att klassificeras som ”näringsidkare” enligt unionsrätten. I enlighet med konceptet och målet om ”inbyggd överensstämmelse” enligt artikel 31 i förordning (EU) 2022/2065, och för att göra det möjligt för de behöriga myndigheterna att kontrollera om tillämpliga registreringsskyldigheter har uppfyllts, är det lämpligt att tillämpa särskilda villkor för inbyggd överensstämmelse för tjänster för korttidsuthyrning av boende, inbegripet dem som tillhandahålls av värdar som inte klassificeras som näringsidkare enligt unionsrätten. Onlineplattformar för korttidsuthyrning bör säkerställa att tjänster inte erbjuds om inget registreringsnummer har lämnats, i de fall då en värd anger att ett sådant registreringsnummer är tillämpligt. Detta bör för onlineplattformar för korttidsuthyrning
  medföra en
  allmän undersökningsplikt som syftar till att bedöma registreringsnumrets riktighet innan erbjudandet om korttidsuthyrning offentliggörs.

Motivering

Plattformarna bör vara skyldiga att kontrollera registreringsnumrets riktighet.

Ändringsrekommendation 7

Skäl 18

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (18) | Behöriga myndigheter som vill ha information från onlineplattformar för korttidsuthyrning om värdars verksamhet och har inrättat registreringssystem bör regelbundet kunna få aktivitetsdata från digitala plattformar. Den typ av uppgifter som kan erhållas bör vara helt harmoniserad och omfatta information om antalet nätter som en registrerad enhet har varit uthyrd, antalet gäster som
  bott i
  enheten per natt, registreringsnumret och webbadressen för enhetens post, vilket är nödvändigt för att
  underlätta
  identifieringen av värden och den enhet som erbjuds för korttidsuthyrning
  i de fall då registreringsnumret saknas eller är felaktigt
  . Det är endast onlineplattformar som på ett ändamålsenligt sätt har underlättat genomförandet av direkta transaktioner mellan värdar och gäster som omfattas av denna skyldighet att tillhandahålla aktivitetsdata, registreringsnummer och enhetsposternas webbadresser, eftersom det bara är dessa plattformar kan samla in uppgifter, såsom antalet nätter som en enhet är uthyrd och antalet gäster som bott i enheten per natt. Medlemsstaterna bör inte upprätthålla eller införa åtgärder som kräver att plattformarna rapporterar om leverantörer av korttidsuthyrningstjänster och deras verksamhet om dessa åtgärder avviker från dem som fastställts i denna förordning, utom enligt vad som anges i unionsrätten. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(18)

Behöriga myndigheter som vill ha information från onlineplattformar för korttidsuthyrning om värdars verksamhet och har inrättat registreringssystem bör regelbundet kunna få aktivitetsdata från digitala plattformar. Den typ av uppgifter som kan erhållas bör vara helt harmoniserad och omfatta information om antalet nätter som en registrerad enhet har varit uthyrd, antalet gäster som
  bott i
  enheten per natt, registreringsnumret och webbadressen för enhetens post, vilket är nödvändigt för att
  underlätta
  identifieringen av värden och den enhet som erbjuds för korttidsuthyrning
  i de fall då registreringsnumret saknas eller är felaktigt
  . Det är endast onlineplattformar som på ett ändamålsenligt sätt har underlättat genomförandet av direkta transaktioner mellan värdar och gäster som omfattas av denna skyldighet att tillhandahålla aktivitetsdata, registreringsnummer och enhetsposternas webbadresser, eftersom det bara är dessa plattformar kan samla in uppgifter, såsom antalet nätter som en enhet är uthyrd och antalet gäster som bott i enheten per natt. Medlemsstaterna bör inte upprätthålla eller införa åtgärder som kräver att plattformarna rapporterar om leverantörer av korttidsuthyrningstjänster och deras verksamhet om dessa åtgärder avviker från dem som fastställts i denna förordning, utom enligt vad som anges i unionsrätten.

| (18) | Behöriga myndigheter som vill ha information från onlineplattformar för korttidsuthyrning om värdars verksamhet och har inrättat registreringssystem bör regelbundet kunna få aktivitetsdata från digitala plattformar. Den typ av uppgifter som kan erhållas bör vara helt harmoniserad och omfatta information om antalet nätter som en registrerad enhet har varit uthyrd, antalet gäster som enheten
  hyrdes ut till
  per natt, registreringsnumret och webbadressen för enhetens post
  . Om registreringsnumret saknas eller är felaktigt, bör uppgifterna även omfatta enhetens adress, inbegripet exakt lägenhetsnummer
  , vilket är nödvändigt för att
  möjliggöra
  identifieringen av värden och den enhet som erbjuds för korttidsuthyrning. Det är endast onlineplattformar som på ett ändamålsenligt sätt har underlättat genomförandet av direkta transaktioner mellan värdar och gäster som omfattas av denna skyldighet att tillhandahålla aktivitetsdata, registreringsnummer och enhetsposternas webbadresser, eftersom det bara är dessa plattformar kan samla in uppgifter, såsom antalet nätter som en enhet är uthyrd och antalet gäster som bott i enheten per natt. Medlemsstaterna bör inte upprätthålla eller införa åtgärder som kräver att plattformarna rapporterar om leverantörer av korttidsuthyrningstjänster och deras verksamhet om dessa åtgärder avviker från dem som fastställts i denna förordning, utom enligt vad som anges i unionsrätten. |
| --- | --- |

(18)

Behöriga myndigheter som vill ha information från onlineplattformar för korttidsuthyrning om värdars verksamhet och har inrättat registreringssystem bör regelbundet kunna få aktivitetsdata från digitala plattformar. Den typ av uppgifter som kan erhållas bör vara helt harmoniserad och omfatta information om antalet nätter som en registrerad enhet har varit uthyrd, antalet gäster som enheten
  hyrdes ut till
  per natt, registreringsnumret och webbadressen för enhetens post
  . Om registreringsnumret saknas eller är felaktigt, bör uppgifterna även omfatta enhetens adress, inbegripet exakt lägenhetsnummer
  , vilket är nödvändigt för att
  möjliggöra
  identifieringen av värden och den enhet som erbjuds för korttidsuthyrning. Det är endast onlineplattformar som på ett ändamålsenligt sätt har underlättat genomförandet av direkta transaktioner mellan värdar och gäster som omfattas av denna skyldighet att tillhandahålla aktivitetsdata, registreringsnummer och enhetsposternas webbadresser, eftersom det bara är dessa plattformar kan samla in uppgifter, såsom antalet nätter som en enhet är uthyrd och antalet gäster som bott i enheten per natt. Medlemsstaterna bör inte upprätthålla eller införa åtgärder som kräver att plattformarna rapporterar om leverantörer av korttidsuthyrningstjänster och deras verksamhet om dessa åtgärder avviker från dem som fastställts i denna förordning, utom enligt vad som anges i unionsrätten.

Motivering

Om registreringsnumret saknas eller är felaktigt är inte webbadressen till hjälp för att identifiera värden och enheten. Exakt adress inbegripet lägenhetsnumret behövs.

Ändringsrekommendation 8

Skäl 23

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (23) | Den gemensamma digitala kontaktpunkten bör underlätta onlineplattformens förmåga att
  slumpmässigt
  kontrollera registreringsnumrets giltighet eller riktigheten i egenförsäkringar, för att minska fel och inkonsekvenser i fråga om dataöverföring och för att lätta på regelbördan. Den digitala gemensamma kontaktpunkten bör, även om den inte kräver faktisk lagring av registreringsnumret, göra det möjligt att genomföra slumpvisa kontroller, antingen automatiskt med hjälp av gränssnitt för tillämpningsprogram (API) som gör det möjligt att kontrollera ett registreringsnummer mot de givna enheterna i registret över de enskilda registreringsförfarandena i en medlemsstat som är ansluten till den gemensamma digitala kontaktpunkten, eller manuellt, exempelvis genom att ange ett registreringsnummer i ett onlinegränssnitt och få en bekräftelse på dess giltighet. Onlineplattformar för korttidsuthyrning bör kunna välja att göra ytterligare kontroller via den gemensamma digitala kontaktpunkten. Medlemsstaterna bör fortsätta att verkställa registreringsskyldigheter med hjälp av de verktyg som de redan har tillgång till. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(23)

Den gemensamma digitala kontaktpunkten bör underlätta onlineplattformens förmåga att
  slumpmässigt
  kontrollera registreringsnumrets giltighet eller riktigheten i egenförsäkringar, för att minska fel och inkonsekvenser i fråga om dataöverföring och för att lätta på regelbördan. Den digitala gemensamma kontaktpunkten bör, även om den inte kräver faktisk lagring av registreringsnumret, göra det möjligt att genomföra slumpvisa kontroller, antingen automatiskt med hjälp av gränssnitt för tillämpningsprogram (API) som gör det möjligt att kontrollera ett registreringsnummer mot de givna enheterna i registret över de enskilda registreringsförfarandena i en medlemsstat som är ansluten till den gemensamma digitala kontaktpunkten, eller manuellt, exempelvis genom att ange ett registreringsnummer i ett onlinegränssnitt och få en bekräftelse på dess giltighet. Onlineplattformar för korttidsuthyrning bör kunna välja att göra ytterligare kontroller via den gemensamma digitala kontaktpunkten. Medlemsstaterna bör fortsätta att verkställa registreringsskyldigheter med hjälp av de verktyg som de redan har tillgång till.

| (23) | Den gemensamma digitala kontaktpunkten bör underlätta onlineplattformens förmåga att kontrollera registreringsnumrets giltighet eller riktigheten i egenförsäkringar, för att minska fel och inkonsekvenser i fråga om dataöverföring och för att lätta på regelbördan. Den digitala gemensamma kontaktpunkten bör, även om den inte kräver faktisk lagring av registreringsnumret, göra det möjligt att genomföra slumpvisa kontroller, antingen automatiskt med hjälp av gränssnitt för tillämpningsprogram (API) som gör det möjligt att kontrollera ett registreringsnummer mot de givna enheterna i registret över de enskilda registreringsförfarandena i en medlemsstat som är ansluten till den gemensamma digitala kontaktpunkten, eller manuellt, exempelvis genom att ange ett registreringsnummer i ett onlinegränssnitt och få en bekräftelse på dess giltighet. Onlineplattformar för korttidsuthyrning bör kunna välja att göra ytterligare kontroller via den gemensamma digitala kontaktpunkten. Medlemsstaterna bör fortsätta att verkställa registreringsskyldigheter med hjälp av de verktyg som de redan har tillgång till. |
| --- | --- |

(23)

Den gemensamma digitala kontaktpunkten bör underlätta onlineplattformens förmåga att kontrollera registreringsnumrets giltighet eller riktigheten i egenförsäkringar, för att minska fel och inkonsekvenser i fråga om dataöverföring och för att lätta på regelbördan. Den digitala gemensamma kontaktpunkten bör, även om den inte kräver faktisk lagring av registreringsnumret, göra det möjligt att genomföra slumpvisa kontroller, antingen automatiskt med hjälp av gränssnitt för tillämpningsprogram (API) som gör det möjligt att kontrollera ett registreringsnummer mot de givna enheterna i registret över de enskilda registreringsförfarandena i en medlemsstat som är ansluten till den gemensamma digitala kontaktpunkten, eller manuellt, exempelvis genom att ange ett registreringsnummer i ett onlinegränssnitt och få en bekräftelse på dess giltighet. Onlineplattformar för korttidsuthyrning bör kunna välja att göra ytterligare kontroller via den gemensamma digitala kontaktpunkten. Medlemsstaterna bör fortsätta att verkställa registreringsskyldigheter med hjälp av de verktyg som de redan har tillgång till.

Motivering

Slumpmässiga kontroller räcker inte. Registreringsnumren har ett visst format och kan kontrolleras automatiskt, vilket minskar bördan.

Ändringsrekommendation 9

Skäl 26

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (26) | En proportionell, begränsad och förutsägbar ram på unionsnivå är nödvändig för transparent delning av aktivitetsdata och registreringsnummer, i enlighet med kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (31). För att uppnå detta bör medlemsstaterna förteckna de behöriga myndigheter på nationell, regional och lokal nivå som har upprättat eller upprätthåller ett registreringsförfarande för att begära aktivitetsdata för enheter som är belägna på deras territorium. Sådana data bör endast behandlas för att övervaka överensstämmelsen med registreringsförfaranden eller genomföranderegler för tillgång till och tillhandahållande av korttidsuthyrning av boende. I det senare fallet ska sådan behandling endast vara tillåten om reglerna i fråga är icke-diskriminerande, proportionella och överensstämmer med unionsrätten, däribland med reglerna om fri rörlighet för tjänster och etableringsfrihet och reglerna i direktiv 2006/123. För att uppfylla kraven i unionsrätten om dataskydd bör alla regler avseende tillgång till och tillhandahållande av korttidsuthyrning av boende beskriva ändamålet med databehandlingen i enlighet med kraven i förordning 2016/679. Aktivitetsdata som inte omfattar personuppgifter är också viktiga för myndigheter som tar fram sådana regler som en del i ansträngningarna att främja ett balanserat turismekosystem, inbegripet ändamålsenliga och proportionella regler för tillgång till och tillhandahållande av korttidsuthyrningstjänster. En lagringstid på högst ett år bör göra det möjligt för de behöriga myndigheterna att säkerställa överensstämmelse med regler och förordningar som gäller för värdar eller avseende deras uthyrningsenheter och för framtagning av policyer. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(26)

En proportionell, begränsad och förutsägbar ram på unionsnivå är nödvändig för transparent delning av aktivitetsdata och registreringsnummer, i enlighet med kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (31). För att uppnå detta bör medlemsstaterna förteckna de behöriga myndigheter på nationell, regional och lokal nivå som har upprättat eller upprätthåller ett registreringsförfarande för att begära aktivitetsdata för enheter som är belägna på deras territorium. Sådana data bör endast behandlas för att övervaka överensstämmelsen med registreringsförfaranden eller genomföranderegler för tillgång till och tillhandahållande av korttidsuthyrning av boende. I det senare fallet ska sådan behandling endast vara tillåten om reglerna i fråga är icke-diskriminerande, proportionella och överensstämmer med unionsrätten, däribland med reglerna om fri rörlighet för tjänster och etableringsfrihet och reglerna i direktiv 2006/123. För att uppfylla kraven i unionsrätten om dataskydd bör alla regler avseende tillgång till och tillhandahållande av korttidsuthyrning av boende beskriva ändamålet med databehandlingen i enlighet med kraven i förordning 2016/679. Aktivitetsdata som inte omfattar personuppgifter är också viktiga för myndigheter som tar fram sådana regler som en del i ansträngningarna att främja ett balanserat turismekosystem, inbegripet ändamålsenliga och proportionella regler för tillgång till och tillhandahållande av korttidsuthyrningstjänster. En lagringstid på högst ett år bör göra det möjligt för de behöriga myndigheterna att säkerställa överensstämmelse med regler och förordningar som gäller för värdar eller avseende deras uthyrningsenheter och för framtagning av policyer.

| (26) | En proportionell, begränsad och förutsägbar ram på unionsnivå är nödvändig för transparent delning av aktivitetsdata och registreringsnummer, i enlighet med kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (31). För att uppnå detta bör medlemsstaterna förteckna de behöriga myndigheter på nationell, regional och lokal nivå som har upprättat eller upprätthåller ett registreringsförfarande för att begära aktivitetsdata för enheter som är belägna på deras territorium. Sådana data bör endast behandlas för att övervaka överensstämmelsen med registreringsförfaranden eller genomföranderegler för tillgång till och tillhandahållande av korttidsuthyrning av boende. I det senare fallet ska sådan behandling endast vara tillåten om reglerna i fråga är icke-diskriminerande, proportionella och överensstämmer med unionsrätten, däribland med reglerna om fri rörlighet för tjänster och etableringsfrihet och reglerna i direktiv 2006/123/EG.
  En överträdelse av dessa bestämmelser kan endast antas ha skett om denna överträdelse slutgiltigt har fastställts inför domstol.
  För att uppfylla kraven i unionsrätten om dataskydd bör alla regler avseende tillgång till och tillhandahållande av korttidsuthyrning av boende beskriva ändamålet med databehandlingen i enlighet med kraven i förordning (EU) 2016/679. Aktivitetsdata som inte omfattar personuppgifter är också viktiga för myndigheter som tar fram sådana regler som en del i ansträngningarna att främja ett balanserat turismekosystem, inbegripet ändamålsenliga och proportionella regler för tillgång till och tillhandahållande av korttidsuthyrningstjänster. En lagringstid på högst ett år bör göra det möjligt för de behöriga myndigheterna att säkerställa överensstämmelse med regler och förordningar som gäller för värdar eller avseende deras uthyrningsenheter och för framtagning av policyer. |
| --- | --- |

(26)

En proportionell, begränsad och förutsägbar ram på unionsnivå är nödvändig för transparent delning av aktivitetsdata och registreringsnummer, i enlighet med kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (31). För att uppnå detta bör medlemsstaterna förteckna de behöriga myndigheter på nationell, regional och lokal nivå som har upprättat eller upprätthåller ett registreringsförfarande för att begära aktivitetsdata för enheter som är belägna på deras territorium. Sådana data bör endast behandlas för att övervaka överensstämmelsen med registreringsförfaranden eller genomföranderegler för tillgång till och tillhandahållande av korttidsuthyrning av boende. I det senare fallet ska sådan behandling endast vara tillåten om reglerna i fråga är icke-diskriminerande, proportionella och överensstämmer med unionsrätten, däribland med reglerna om fri rörlighet för tjänster och etableringsfrihet och reglerna i direktiv 2006/123/EG.
  En överträdelse av dessa bestämmelser kan endast antas ha skett om denna överträdelse slutgiltigt har fastställts inför domstol.
  För att uppfylla kraven i unionsrätten om dataskydd bör alla regler avseende tillgång till och tillhandahållande av korttidsuthyrning av boende beskriva ändamålet med databehandlingen i enlighet med kraven i förordning (EU) 2016/679. Aktivitetsdata som inte omfattar personuppgifter är också viktiga för myndigheter som tar fram sådana regler som en del i ansträngningarna att främja ett balanserat turismekosystem, inbegripet ändamålsenliga och proportionella regler för tillgång till och tillhandahållande av korttidsuthyrningstjänster. En lagringstid på högst ett år bör göra det möjligt för de behöriga myndigheterna att säkerställa överensstämmelse med regler och förordningar som gäller för värdar eller avseende deras uthyrningsenheter och för framtagning av policyer.

Ändringsrekommendation 10

Skäl 34

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (34) | Kommissionen bör regelbundet utvärdera denna förordning och övervaka dess effekter på korttidsuthyrning av boende som erbjuds via onlineplattformar för korttidsuthyrning i unionen. Denna utvärdering bör omfatta alla effekter på leverantörer av onlineplattformar för korttidsuthyrning och alla effekter av den ökade tillgången till data
  på innehållet och proportionaliteten i nationella
  ,
  regionala
  och
  lokala regler avseende korttidsuthyrning av boende
  . För att få en bred överblick över utvecklingen inom sektorn bör man inom ramen för utvärderingen ta hänsyn till medlemsstaternas och de berörda parternas erfarenheter. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(34)

Kommissionen bör regelbundet utvärdera denna förordning och övervaka dess effekter på korttidsuthyrning av boende som erbjuds via onlineplattformar för korttidsuthyrning i unionen. Denna utvärdering bör omfatta alla effekter på leverantörer av onlineplattformar för korttidsuthyrning och alla effekter av den ökade tillgången till data
  på innehållet och proportionaliteten i nationella
  ,
  regionala
  och
  lokala regler avseende korttidsuthyrning av boende
  . För att få en bred överblick över utvecklingen inom sektorn bör man inom ramen för utvärderingen ta hänsyn till medlemsstaternas och de berörda parternas erfarenheter.

| (34) | Kommissionen bör regelbundet utvärdera denna förordning och övervaka dess effekter på korttidsuthyrning av boende som erbjuds via onlineplattformar för korttidsuthyrning i unionen. Denna utvärdering bör omfatta alla effekter på leverantörer av onlineplattformar för korttidsuthyrning och alla effekter av den ökade tillgången till
  , användbarheten hos
  och
  kvaliteten på
  data. För att få en bred överblick över utvecklingen inom sektorn bör man inom ramen för utvärderingen ta hänsyn till medlemsstaternas
  behöriga myndigheters
  och de berörda parternas erfarenheter. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen bör regelbundet utvärdera denna förordning och övervaka dess effekter på korttidsuthyrning av boende som erbjuds via onlineplattformar för korttidsuthyrning i unionen. Denna utvärdering bör omfatta alla effekter på leverantörer av onlineplattformar för korttidsuthyrning och alla effekter av den ökade tillgången till
  , användbarheten hos
  och
  kvaliteten på
  data. För att få en bred överblick över utvecklingen inom sektorn bör man inom ramen för utvärderingen ta hänsyn till medlemsstaternas
  behöriga myndigheters
  och de berörda parternas erfarenheter.

Motivering

Bestämmelsernas proportionalitet garanteras genom anmälningsförfarandet för nationella, regionala och lokala bestämmelser i enlighet med tjänstedirektivet.

Ändringsrekommendation 11

Artikel 2.2 och 2.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Denna förordning påverkar inte | 2.   Denna förordning påverkar inte |
| (a) | nationella, regionala eller lokala bestämmelser som reglerar tillgången till eller tillhandahållandet av korttidsuthyrning av boende av värdar, om inget annat uttryckligen föreskrivs i denna förordning, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.   Denna förordning påverkar inte

2.   Denna förordning påverkar inte

(a)

nationella, regionala eller lokala bestämmelser som reglerar tillgången till eller tillhandahållandet av korttidsuthyrning av boende av värdar, om inget annat uttryckligen föreskrivs i denna förordning,

| (a) | nationella, regionala eller lokala bestämmelser som reglerar tillgången till eller tillhandahållandet av korttidsuthyrning av boende av värdar, om inget annat uttryckligen föreskrivs i denna förordning, |
| --- | --- |

(a)

nationella, regionala eller lokala bestämmelser som reglerar tillgången till eller tillhandahållandet av korttidsuthyrning av boende av värdar, om inget annat uttryckligen föreskrivs i denna förordning,

| (b) | nationella, regionala eller lokala bestämmelser som reglerar markanläggning eller markanvändning, fysisk planering
  eller
  byggstandarder, |
| --- | --- |

(b)

nationella, regionala eller lokala bestämmelser som reglerar markanläggning eller markanvändning, fysisk planering
  eller
  byggstandarder,

eller

| (b) | nationella, regionala eller lokala bestämmelser som reglerar markanläggning eller markanvändning, fysisk planering, byggstandarder
  eller bostadslagstiftning
  , |
| --- | --- |

(b)

nationella, regionala eller lokala bestämmelser som reglerar markanläggning eller markanvändning, fysisk planering, byggstandarder
  eller bostadslagstiftning
  ,

eller bostadslagstiftning

| (c) | unionsrätt eller nationell lagstiftning som syftar till att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, |
| --- | --- |

(c)

unionsrätt eller nationell lagstiftning som syftar till att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder,

| (c) | unionsrätt eller nationell lagstiftning som syftar till att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, |
| --- | --- |

(c)

unionsrätt eller nationell lagstiftning som syftar till att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder,

| (d) | unionsrätt eller nationell lagstiftning som reglerar administration, uppbörd, verkställande och indrivning av skatter, tullar och andra avgifter. |
| --- | --- |

(d)

unionsrätt eller nationell lagstiftning som reglerar administration, uppbörd, verkställande och indrivning av skatter, tullar och andra avgifter.

| (d) | unionsrätt eller nationell lagstiftning som reglerar administration, uppbörd, verkställande och indrivning av skatter, tullar och andra avgifter. |
| --- | --- |

(d)

unionsrätt eller nationell lagstiftning som reglerar administration, uppbörd, verkställande och indrivning av skatter, tullar och andra avgifter.

3.   Den här förordningen påverkar inte regler i andra unionsrättsakter som reglerar andra aspekter av tillhandahållande av tjänster via onlineplattformar för korttidsuthyrning och tillhandahållande av korttidsuthyrning av boende, framför allt

3.   Den här förordningen påverkar inte regler i andra unionsrättsakter som reglerar andra aspekter av tillhandahållande av tjänster via onlineplattformar för korttidsuthyrning och tillhandahållande av korttidsuthyrning av boende, framför allt

| (a) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1150 (37), |
| --- | --- |

(a)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1150 (37),

37

| (b) | förordning (EU) 2022/2065, |
| --- | --- |

(b)

förordning (EU) 2022/2065,

| (c) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/1925 (38), |
| --- | --- |

(c)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/1925 (38),

38

| (d) | direktiv 2000/31/EG, |
| --- | --- |

(d)

direktiv 2000/31/EG,

| (e) | direktiv 2006/123/EG, |
| --- | --- |

(e)

direktiv 2006/123/EG,

| (f) | Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 (39), |
| --- | --- |

(f)

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 (39),

39

| (g) | rådets direktiv 2010/24/EU (40)

  och |
| --- | --- |

(g)

rådets direktiv 2010/24/EU (40)

  och

40

och

| (h) | rådets direktiv 2011/16/EU (41). |
| --- | --- |

(h)

rådets direktiv 2011/16/EU (41).

41

| (a) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1150 (37), |
| --- | --- |

(a)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1150 (37),

37

| (b) | förordning (EU) 2022/2065, |
| --- | --- |

(b)

förordning (EU) 2022/2065,

| (c) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/1925 (38), |
| --- | --- |

(c)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/1925 (38),

38

| (d) | direktiv 2000/31/EG, |
| --- | --- |

(d)

direktiv 2000/31/EG,

| (e) | direktiv 2006/123/EG, |
| --- | --- |

(e)

direktiv 2006/123/EG,

| (f) | Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 (39), |
| --- | --- |

(f)

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 (39),

39

| (g) | rådets direktiv 2010/24/EU (40), |
| --- | --- |

(g)

rådets direktiv 2010/24/EU (40),

40

| (h) | rådets direktiv 2011/16/EU (41)

  och |
| --- | --- |

(h)

rådets direktiv 2011/16/EU (41)

  och

41

och

| (i) | förordning (EU) nr 692/2011
  . |
| --- | --- |

(i)

(i)

förordning (EU) nr 692/2011
  .

förordning (EU) nr 692/2011

Motivering

Motivering

Här saknas lagar som reglerar bostäder, t.ex. hyreslagstiftning, lagstiftning om subventionerade bostäder samt en viktig EU-förordning med detaljerade statistikregler.

Ändringsrekommendation 12

Ändringsrekommendation 12

Artikel 3.2, 3.10 och 3.11

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (2) | värd: fysisk eller juridisk person som, yrkesmässigt eller privat, via en onlineplattform för korttidsuthyrning tillhandahåller eller avser att tillhandahålla korttidsuthyrning av boende mot ersättning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(2)

värd: fysisk eller juridisk person som, yrkesmässigt eller privat, via en onlineplattform för korttidsuthyrning tillhandahåller eller avser att tillhandahålla korttidsuthyrning av boende mot ersättning.

värd

| (2) | värd: fysisk eller juridisk person som, yrkesmässigt eller privat,
  varaktigt eller tillfälligt, och oavsett om denna uthyrningstjänst tillhandahålls direkt eller via ett förmedlings- eller marknadsföringsföretag inom turistnäringen eller liknande,
  via en onlineplattform för korttidsuthyrning tillhandahåller eller avser att tillhandahålla korttidsuthyrning av boende mot ersättning. |
| --- | --- |

(2)

värd: fysisk eller juridisk person som, yrkesmässigt eller privat,
  varaktigt eller tillfälligt, och oavsett om denna uthyrningstjänst tillhandahålls direkt eller via ett förmedlings- eller marknadsföringsföretag inom turistnäringen eller liknande,
  via en onlineplattform för korttidsuthyrning tillhandahåller eller avser att tillhandahålla korttidsuthyrning av boende mot ersättning.

värd

varaktigt eller tillfälligt, och oavsett om denna uthyrningstjänst tillhandahålls direkt eller via ett förmedlings- eller marknadsföringsföretag inom turistnäringen eller liknande,

| [...] | |
| --- | --- |

[...]

| [...] | |
| --- | --- |

[...]

| (10) | behörig myndighet: en nationell, regional eller lokal myndighet i en medlemsstat som är behörig att administrera och genomföra registreringsförfaranden och/eller samla in data om korttidsuthyrning av boende. |
| --- | --- |

(10)

behörig myndighet: en nationell, regional eller lokal myndighet i en medlemsstat som är behörig att administrera och genomföra registreringsförfaranden och/eller samla in data om korttidsuthyrning av boende.

behörig myndighet

| (10) | behörig myndighet: en nationell, regional eller lokal myndighet i en medlemsstat som är behörig att administrera och genomföra registreringsförfaranden och/eller samla in data om korttidsuthyrning av boende
  och/eller de myndigheter som är ansvariga för att säkerställa efterlevnad av nationella bestämmelser avseende enheter och värdar, t.ex. fysisk planering eller byggstandarder
  . |
| --- | --- |

(10)

behörig myndighet: en nationell, regional eller lokal myndighet i en medlemsstat som är behörig att administrera och genomföra registreringsförfaranden och/eller samla in data om korttidsuthyrning av boende
  och/eller de myndigheter som är ansvariga för att säkerställa efterlevnad av nationella bestämmelser avseende enheter och värdar, t.ex. fysisk planering eller byggstandarder
  .

behörig myndighet

och/eller de myndigheter som är ansvariga för att säkerställa efterlevnad av nationella bestämmelser avseende enheter och värdar, t.ex. fysisk planering eller byggstandarder

| (11) | aktivitetsdata: det antal nätter som en enhet är uthyrd och antalet gäster som bodde i enheten
  per natt
  . |
| --- | --- |

(11)

aktivitetsdata: det antal nätter som en enhet är uthyrd och antalet gäster som bodde i enheten
  per natt
  .

aktivitetsdata

per natt

| (11) | aktivitetsdata: det antal nätter som en enhet är uthyrd och antalet gäster
  per natt
  som bodde i enheten. |
| --- | --- |

(11)

aktivitetsdata: det antal nätter som en enhet är uthyrd och antalet gäster
  per natt
  som bodde i enheten.

aktivitetsdata

per natt

Motivering

Motivering

Enligt artikel 4.1 i direktiv 2006/123/EG avses med ”tjänst” all förvärvsverksamhet som egenföretagare utövar, i regel mot ekonomisk ersättning. Korttidsuthyrning är en tjänst i den mening som avses i tjänstedirektivet och omfattas därför av dess tillämpningsområde.

Ändringsrekommendation 13

Ändringsrekommendation 13

Artikel 4.2 och 4.5 (ny punkt)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att | 2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att |
| (a) | registreringsförfarandena utförs på grundval av de deklarationer som värdarna gjort, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att

(a)

registreringsförfarandena utförs på grundval av de deklarationer som värdarna gjort,

| (a) | registreringsförfarandena utförs på grundval av de deklarationer som värdarna gjort, |
| --- | --- |

(a)

registreringsförfarandena utförs på grundval av de deklarationer som värdarna gjort,

| (b) | registreringsförfarandena möjliggör att ett registreringsnummer för en viss enhet kan utfärdas automatiskt och omedelbart när värden lämnar in de uppgifter som avses i artikel 5.1 och eventuella styrkande handlingar som krävs enligt artikel 5.2, |
| --- | --- |

(b)

registreringsförfarandena möjliggör att ett registreringsnummer för en viss enhet kan utfärdas automatiskt och omedelbart när värden lämnar in de uppgifter som avses i artikel 5.1 och eventuella styrkande handlingar som krävs enligt artikel 5.2,

| (b) | registreringsförfarandena möjliggör att ett registreringsnummer för en viss enhet kan utfärdas automatiskt och omedelbart när värden lämnar in de uppgifter som avses i artikel 5.1 och eventuella styrkande handlingar som krävs enligt artikel 5.2, |
| --- | --- |

(b)

registreringsförfarandena möjliggör att ett registreringsnummer för en viss enhet kan utfärdas automatiskt och omedelbart när värden lämnar in de uppgifter som avses i artikel 5.1 och eventuella styrkande handlingar som krävs enligt artikel 5.2,

| (c) | en enhet inte är föremål för mer än ett registreringsförfarande, |
| --- | --- |

(c)

en enhet inte är föremål för mer än ett registreringsförfarande,

| (c) | en enhet inte är föremål för mer än ett registreringsförfarande
  i den mening som avses i denna förordning; detta påverkar inte eventuella andra rapporteringsskyldigheter i enlighet med unionsrätten, t.ex. när det gäller beskattning, folkbokföring och statistik
  , |
| --- | --- |

(c)

en enhet inte är föremål för mer än ett registreringsförfarande
  i den mening som avses i denna förordning; detta påverkar inte eventuella andra rapporteringsskyldigheter i enlighet med unionsrätten, t.ex. när det gäller beskattning, folkbokföring och statistik
  ,

i den mening som avses i denna förordning; detta påverkar inte eventuella andra rapporteringsskyldigheter i enlighet med unionsrätten, t.ex. när det gäller beskattning, folkbokföring och statistik

| (d) | tekniska medel har införts så att en värd ska kunna uppdatera uppgifter och handlingar, |
| --- | --- |

(d)

tekniska medel har införts så att en värd ska kunna uppdatera uppgifter och handlingar,

| (d) | tekniska medel har införts så att en värd ska kunna uppdatera uppgifter och handlingar, |
| --- | --- |

(d)

tekniska medel har införts så att en värd ska kunna uppdatera uppgifter och handlingar,

| (e) | tekniska medel har införts för att bedöma registreringsnumrens giltighet, |
| --- | --- |

(e)

tekniska medel har införts för att bedöma registreringsnumrens giltighet,

| (e) | tekniska medel har införts för att bedöma registreringsnumrens giltighet,
  varvid en gemensam struktur för registreringsnumren ska fastställas i enlighet med artikel 11, |
| --- | --- |

(e)

tekniska medel har införts för att bedöma registreringsnumrens giltighet,
  varvid en gemensam struktur för registreringsnumren ska fastställas i enlighet med artikel 11,

varvid en gemensam struktur för registreringsnumren ska fastställas i enlighet med artikel 11,

| (f) | tekniska medel har införts så att en värd kan ta bort en enhet från det register som avses i punkt 3, |
| --- | --- |

(f)

tekniska medel har införts så att en värd kan ta bort en enhet från det register som avses i punkt 3,

| (f) | tekniska medel har införts så att en värd kan ta bort en enhet från det register som avses i punkt 3, |
| --- | --- |

(f)

tekniska medel har införts så att en värd kan ta bort en enhet från det register som avses i punkt 3,

| (g) | värdarna, när de erbjuder korttidsuthyrning av boende via en onlineplattform för korttidsuthyrning, har skyldighet att deklarera om enheten är belägen i ett område där ett registreringsförfarande har inrättats eller tillämpas och att i så fall lämna registreringsnumret. |
| --- | --- |

(g)

värdarna, när de erbjuder korttidsuthyrning av boende via en onlineplattform för korttidsuthyrning, har skyldighet att deklarera om enheten är belägen i ett område där ett registreringsförfarande har inrättats eller tillämpas och att i så fall lämna registreringsnumret.

| (g) | värdarna, när de erbjuder korttidsuthyrning av boende via en onlineplattform för korttidsuthyrning, har skyldighet att deklarera om enheten är belägen i ett område där ett registreringsförfarande har inrättats eller tillämpas och att i så fall lämna registreringsnumret. |
| --- | --- |

(g)

värdarna, när de erbjuder korttidsuthyrning av boende via en onlineplattform för korttidsuthyrning, har skyldighet att deklarera om enheten är belägen i ett område där ett registreringsförfarande har inrättats eller tillämpas och att i så fall lämna registreringsnumret.

[...]

[...]

5.
     
  Om ett tillståndssystem tillämpas (förteckning i artikel 13.1 c) får det utfärdade registreringsnumret inte användas för att erbjuda en enhet på en onlineplattform för uthyrning förrän tillståndsförfarandet har slutförts och värden har fått tillstånd av den behöriga myndigheten att erbjuda korttidsuthyrning.

Ändringsrekommendation 14

Ändringsrekommendation 14

Artikel 5.1 och 5.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Uppgifter som värdar ska lämna | Uppgifter som värdar ska lämna |
| 1.   När en värd registrerar sig i enlighet med ett registreringsförfarande som avses i artikel 4, ska denne lämna följande uppgifter i form av en försäkran: | 1.   När en värd registrerar sig i enlighet med ett registreringsförfarande som avses i artikel 4, ska denne lämna följande uppgifter i form av en försäkran: |
| (a) | För varje enhet: |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Uppgifter som värdar ska lämna

Uppgifter som värdar ska lämna

1.   När en värd registrerar sig i enlighet med ett registreringsförfarande som avses i artikel 4, ska denne lämna följande uppgifter i form av en försäkran:

1.   När en värd registrerar sig i enlighet med ett registreringsförfarande som avses i artikel 4, ska denne lämna följande uppgifter i form av en försäkran:

(a)

För varje enhet:

| (a) | För varje enhet: |
| --- | --- |

(a)

För varje enhet:

| | (1) | enhetens adress, |
| --- | --- | --- |

(1)

enhetens adress,

| (2) | typen av enhet, |
| --- | --- |

(2)

typen av enhet,

| (3) | om enheten erbjuds som en del av eller som hela värdens huvudsakliga bostad eller andrabostad, eller för andra ändamål, |
| --- | --- |

(3)

om enheten erbjuds som en del av eller som hela värdens huvudsakliga bostad eller andrabostad, eller för andra ändamål,

| (4) | det högsta antal gäster som kan bo i enheten. |
| --- | --- |

(4)

det högsta antal gäster som kan bo i enheten.

| | (1) | enhetens adress, |
| --- | --- | --- |

(1)

enhetens adress,

| (2) | typen av enhet, |
| --- | --- |

(2)

typen av enhet,

| (3) | om enheten erbjuds som en del av eller som hela värdens huvudsakliga bostad eller andrabostad, eller för andra ändamål, |
| --- | --- |

(3)

om enheten erbjuds som en del av eller som hela värdens huvudsakliga bostad eller andrabostad, eller för andra ändamål,

| (4) | det högsta antal gäster som kan bo i enheten, |
| --- | --- |

(4)

det högsta antal gäster som kan bo i enheten,

| (5) | om enheten omfattas av krav på – och om så är fallet, om värden har fått – tillstånd från de berörda myndigheterna att erbjuda korttidsuthyrning, om sådana tillståndskrav är förenliga med unionslagstiftningen
  . |
| --- | --- |

(5)

(5)

om enheten omfattas av krav på – och om så är fallet, om värden har fått – tillstånd från de berörda myndigheterna att erbjuda korttidsuthyrning, om sådana tillståndskrav är förenliga med unionslagstiftningen
  .

om enheten omfattas av krav på – och om så är fallet, om värden har fått – tillstånd från de berörda myndigheterna att erbjuda korttidsuthyrning, om sådana tillståndskrav är förenliga med unionslagstiftningen

| (b) | Om värden är en fysisk person: |
| --- | --- |

(b)

Om värden är en fysisk person:

| (b) | Om värden är en fysisk person: |
| --- | --- |

(b)

Om värden är en fysisk person:

| | (1) | värdens namn, |
| --- | --- | --- |

(1)

värdens namn,

| (2) | ett nationellt identitetsnummer eller, om inget sådant finns, annan information som gör det möjligt att identifiera personen, |
| --- | --- |

(2)

ett nationellt identitetsnummer eller, om inget sådant finns, annan information som gör det möjligt att identifiera personen,

| (3) | personens adress, |
| --- | --- |

(3)

personens adress,

| (4) | personens telefonnummer, |
| --- | --- |

(4)

personens telefonnummer,

| (5) | den e-postadress som den behöriga myndigheten kan använda vid skriftlig kommunikation. |
| --- | --- |

(5)

den e-postadress som den behöriga myndigheten kan använda vid skriftlig kommunikation.

| | (1) | värdens namn, |
| --- | --- | --- |

(1)

värdens namn,

| (2) | ett nationellt identitetsnummer eller, om inget sådant finns, annan information som gör det möjligt att identifiera personen, |
| --- | --- |

(2)

ett nationellt identitetsnummer eller, om inget sådant finns, annan information som gör det möjligt att identifiera personen,

| (3) | personens adress, |
| --- | --- |

(3)

personens adress,

| (4) | personens telefonnummer, |
| --- | --- |

(4)

personens telefonnummer,

| (5) | den e-postadress som den behöriga myndigheten kan använda vid skriftlig kommunikation. |
| --- | --- |

(5)

den e-postadress som den behöriga myndigheten kan använda vid skriftlig kommunikation.

| (c) | Om värden är en juridisk person: |
| --- | --- |

(c)

Om värden är en juridisk person:

| (c) | Om värden är en juridisk person: |
| --- | --- |

(c)

Om värden är en juridisk person:

| | (1) | värdens namn, |
| --- | --- | --- |

(1)

värdens namn,

| (2) | företagets organisationsnummer, |
| --- | --- |

(2)

företagets organisationsnummer,

| (3) | namnet på alla dess juridiska ombud, |
| --- | --- |

(3)

namnet på alla dess juridiska ombud,

| (4) | registrerad adress, |
| --- | --- |

(4)

registrerad adress,

| (5) | ett telefonnummer till en företrädare för den juridiska personen, |
| --- | --- |

(5)

ett telefonnummer till en företrädare för den juridiska personen,

| (6) | en e-postadress som den behöriga myndigheten kan använda vid skriftlig kommunikation. |
| --- | --- |

(6)

en e-postadress som den behöriga myndigheten kan använda vid skriftlig kommunikation.

| | (1) | värdens namn, |
| --- | --- | --- |

(1)

värdens namn,

| (2) | företagets organisationsnummer, |
| --- | --- |

(2)

företagets organisationsnummer,

| (3) | namnet på alla dess juridiska ombud, |
| --- | --- |

(3)

namnet på alla dess juridiska ombud,

| (4) | registrerad adress, |
| --- | --- |

(4)

registrerad adress,

| (5) | ett telefonnummer till en företrädare för den juridiska personen, |
| --- | --- |

(5)

ett telefonnummer till en företrädare för den juridiska personen,

| (6) | en e-postadress som den behöriga myndigheten kan använda vid skriftlig kommunikation. |
| --- | --- |

(6)

en e-postadress som den behöriga myndigheten kan använda vid skriftlig kommunikation.

2.   Medlemsstaterna kan begära att de uppgifter som lämnas in i enlighet med punkt 1 åtföljs av lämpliga styrkande handlingar.

2.   Medlemsstaterna kan begära att de uppgifter som lämnas in i enlighet med punkt 1
  a.1–4 samt b och c
  åtföljs av lämpliga styrkande handlingar
  . När det gäller den information som avses i punkt 1 a.5 får medlemsstaterna begära en kopia av eller en hänvisning till tillståndet, om värden anger att enheten omfattas av krav på tillstånd eller om den övriga information som avses i punkt 1 gör det möjligt att automatiskt fastställa att ett krav på tillstånd är tillämpligt
  .

Motivering

Motivering

Det bör vara olagligt att offentliggöra ett erbjudande innan tillståndsförfarandet är slutfört. I annat fall skulle själva syftet med tillståndssystem undergrävas. I områden där det finns ett tillståndssystem kan en kopia av eller en hänvisning till tillståndet begäras.

Ändringsrekommendation 15

Ändringsrekommendation 15

Artikel 6.5 (ny punkt)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 5.
     
  Om en behörig myndighet efter kontroll i enlighet med punkt
  1
  finner att medlemsstatens tillämpliga regler om tillgång till och tillhandahållande av korttidsuthyrning står i strid med erbjudandet om korttidsuthyrning i en viss enhet, ska den ha befogenhet att upphäva de aktuella registreringsnumrens giltighet och utfärda ett föreläggande med en begäran om att onlineplattformarna för korttidsuthyrning så snart som möjligt ska ta bort eller avaktivera tillgången till alla poster som rör enheten eller enheterna i fråga
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

5.
     
  Om en behörig myndighet efter kontroll i enlighet med punkt
  1
  finner att medlemsstatens tillämpliga regler om tillgång till och tillhandahållande av korttidsuthyrning står i strid med erbjudandet om korttidsuthyrning i en viss enhet, ska den ha befogenhet att upphäva de aktuella registreringsnumrens giltighet och utfärda ett föreläggande med en begäran om att onlineplattformarna för korttidsuthyrning så snart som möjligt ska ta bort eller avaktivera tillgången till alla poster som rör enheten eller enheterna i fråga
  .

Motivering

Motivering

Åtgärder bör också vara möjliga i fall där överträdelser av nationella bestämmelser konstateras.

Ändringsrekommendation 16

Ändringsrekommendation 16

Artikel 7

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Inbyggd överensstämmelse | Inbyggd överensstämmelse |
| 1.   Onlineplattformar för korttidsuthyrning ska göra följande: | 1.   Onlineplattformar för korttidsuthyrning ska göra följande: |
| (a) | Utforma
  och
  organisera sitt onlinegränssnitt så att
  värdarna själva måste deklarera om den
  enhet
  som erbjuds för korttidsuthyrning av boende
  är belägen i ett område där ett registreringsförfarande har inrättats eller tillämpas. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Inbyggd överensstämmelse

Inbyggd överensstämmelse

1.   Onlineplattformar för korttidsuthyrning ska göra följande:

1.   Onlineplattformar för korttidsuthyrning ska göra följande:

(a)

Utforma
  och
  organisera sitt onlinegränssnitt så att
  värdarna själva måste deklarera om den
  enhet
  som erbjuds för korttidsuthyrning av boende
  är belägen i ett område där ett registreringsförfarande har inrättats eller tillämpas.

och

värdarna själva måste deklarera om den

som erbjuds för korttidsuthyrning av boende

| (a) | Utforma, organisera och
  kontinuerligt uppdatera
  sitt onlinegränssnitt så att
  det är obligatoriskt att ange registreringsnumret om adressen till en viss
  enhet är belägen i ett område där ett registreringsförfarande har inrättats eller tillämpas
  (förteckning i artikel 13)
  . |
| --- | --- |

(a)

Utforma, organisera och
  kontinuerligt uppdatera
  sitt onlinegränssnitt så att
  det är obligatoriskt att ange registreringsnumret om adressen till en viss
  enhet är belägen i ett område där ett registreringsförfarande har inrättats eller tillämpas
  (förteckning i artikel 13)
  .

kontinuerligt uppdatera

det är obligatoriskt att ange registreringsnumret om adressen till en viss

(förteckning i artikel 13)

| (b) | Om värden försäkrar att den enhet som erbjuds för korttidsuthyrning av boende är belägen i ett område där ett registreringsförfarande har inrättats eller tillämpas, utforma och organisera sitt onlinegränssnitt så att värdar
  kan
  låta användarna identifiera enheten genom ett registreringsnummer, och säkerställa att värdarna har lämnat in ett registreringsnummer innan de tillåter att enheten erbjuds för korttidsuthyrning. |
| --- | --- |

(b)

Om värden försäkrar att den enhet som erbjuds för korttidsuthyrning av boende är belägen i ett område där ett registreringsförfarande har inrättats eller tillämpas, utforma och organisera sitt onlinegränssnitt så att värdar
  kan
  låta användarna identifiera enheten genom ett registreringsnummer, och säkerställa att värdarna har lämnat in ett registreringsnummer innan de tillåter att enheten erbjuds för korttidsuthyrning.

kan

| (b) | Om värden försäkrar att den enhet som erbjuds för korttidsuthyrning av boende är belägen i ett område där ett registreringsförfarande har inrättats eller tillämpas, utforma och organisera sitt onlinegränssnitt så att
  det är obligatoriskt för
  värdar
  att
  låta användarna identifiera enheten genom ett registreringsnummer, och säkerställa att värdarna har lämnat in ett registreringsnummer innan de tillåter att enheten erbjuds för korttidsuthyrning. |
| --- | --- |

(b)

Om värden försäkrar att den enhet som erbjuds för korttidsuthyrning av boende är belägen i ett område där ett registreringsförfarande har inrättats eller tillämpas, utforma och organisera sitt onlinegränssnitt så att
  det är obligatoriskt för
  värdar
  att
  låta användarna identifiera enheten genom ett registreringsnummer, och säkerställa att värdarna har lämnat in ett registreringsnummer innan de tillåter att enheten erbjuds för korttidsuthyrning.

det är obligatoriskt för

att

| (c) | Göra rimliga ansträngningar för att slumpmässigt kontrollera
  värdarnas deklarationer om
  huruvida det finns ett registreringsförfarande eller inte, och ta hänsyn till posten som gjorts tillgänglig i enlighet med artikel 13.1 a, och om ett sådant förfarande finns kontrollera giltigheten för det registreringsnummer som värden angett, inbegripet genom att använda de funktioner som erbjuds i de gemensamma digitala kontaktpunkterna som avses i artikel 10.2 b efter att ha tillåtit värden att erbjuda korttidsuthyrning av bostäder. |
| --- | --- |

(c)

Göra rimliga ansträngningar för att slumpmässigt kontrollera
  värdarnas deklarationer om
  huruvida det finns ett registreringsförfarande eller inte, och ta hänsyn till posten som gjorts tillgänglig i enlighet med artikel 13.1 a, och om ett sådant förfarande finns kontrollera giltigheten för det registreringsnummer som värden angett, inbegripet genom att använda de funktioner som erbjuds i de gemensamma digitala kontaktpunkterna som avses i artikel 10.2 b efter att ha tillåtit värden att erbjuda korttidsuthyrning av bostäder.

värdarnas deklarationer om

| (c) | Göra rimliga ansträngningar för att slumpmässigt kontrollera
  minst 20 % av posterna på plattformen beträffande
  huruvida det finns ett registreringsförfarande eller inte, och ta hänsyn till posten som gjorts tillgänglig i enlighet med artikel 13.1 a, och om ett sådant förfarande finns kontrollera giltigheten för det registreringsnummer som värden angett, inbegripet genom att använda de funktioner som erbjuds i de gemensamma digitala kontaktpunkterna som avses i artikel 10.2 b efter att ha tillåtit värden att erbjuda korttidsuthyrning av bostäder.
  Plattformarna bör också utföra ytterligare ad hoc-kontroller på begäran av de behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

(c)

Göra rimliga ansträngningar för att slumpmässigt kontrollera
  minst 20 % av posterna på plattformen beträffande
  huruvida det finns ett registreringsförfarande eller inte, och ta hänsyn till posten som gjorts tillgänglig i enlighet med artikel 13.1 a, och om ett sådant förfarande finns kontrollera giltigheten för det registreringsnummer som värden angett, inbegripet genom att använda de funktioner som erbjuds i de gemensamma digitala kontaktpunkterna som avses i artikel 10.2 b efter att ha tillåtit värden att erbjuda korttidsuthyrning av bostäder.
  Plattformarna bör också utföra ytterligare ad hoc-kontroller på begäran av de behöriga myndigheterna.

minst 20 % av posterna på plattformen beträffande

Plattformarna bör också utföra ytterligare ad hoc-kontroller på begäran av de behöriga myndigheterna.

2.   Onlineplattformar för korttidsuthyrning ska utan dröjsmål informera de behöriga myndigheterna och värdarna om resultatet av de slumpmässiga kontroller som avses i artikel 1 c avseende felaktiga deklarationer av värdar eller ogiltiga registreringsnummer.

2.   Onlineplattformar för korttidsuthyrning ska utan dröjsmål informera de behöriga myndigheterna
  , den myndighet som avses i artikel 14
  och värdarna om resultatet av de slumpmässiga kontroller som avses i artikel 1 c avseende felaktiga deklarationer av värdar eller ogiltiga registreringsnummer
  och även om antalet korrekta poster
  .

3.   Onlineplattformar för korttidsuthyrning ska i en särskild del av onlinegränssnittet som är direkt och lätt åtkomlig, inkludera en hänvisning till den information som medlemsstaten ska göra tillgänglig enligt
  artikel
  17.1.

3.   Onlineplattformar för korttidsuthyrning ska i en särskild del av onlinegränssnittet som är direkt och lätt åtkomlig, inkludera en hänvisning till den information som medlemsstaten ska göra tillgänglig enligt
  artiklarna 13.1, 13.2 och
  17.1.

Ändringsrekommendation 17

Ändringsrekommendation 17

Artikel 9.1 och 9.3 (ny punkt)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Skyldighet för onlineplattformar för korttidsuthyrning att överföra aktivitetsdata och registreringsnummer | Skyldighet för onlineplattformar för korttidsuthyrning att överföra aktivitetsdata och registreringsnummer |
| 1.   När en post rör en enhet som är belägen i ett område som ingår i den förteckning som avses i artikel 13.1 b, ska leverantörer av onlineplattformar för korttidsuthyrning samla in och månadsvis till den gemensamma digitala kontaktpunkten i medlemsstaten där enheten är belägen överföra aktivitetsdata per enhet tillsammans med motsvarande registreringsnummer som värden lämnat och postens webbadress. Överföringen ska ske med hjälp av kommunikation från maskin till maskin. | 1.   När en post rör en enhet som är belägen i ett område som ingår i den förteckning som avses i artikel 13.1 b, ska leverantörer av onlineplattformar för korttidsuthyrning samla in och månadsvis till den gemensamma digitala kontaktpunkten i medlemsstaten där enheten är belägen överföra aktivitetsdata per enhet tillsammans med
  enhetens adress, inbegripet exakt lägenhetsnummer,
  motsvarande registreringsnummer som värden lämnat och postens webbadress. Överföringen ska ske med hjälp av kommunikation från maskin till maskin.
  [...] |
| | 3.
     
  Om en behörig myndighet efter kontroll finner att det finns uppenbara och allvarliga tvivel om de överförda datamängdernas riktighet och fullständighet ska den ha befogenhet att utfärda ett föreläggande med en begäran om att onlineplattformarna för korttidsuthyrning ska rätta datamängden inom en rimlig tidsperiod som ska fastställas av den behöriga myndigheten. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Skyldighet för onlineplattformar för korttidsuthyrning att överföra aktivitetsdata och registreringsnummer

Skyldighet för onlineplattformar för korttidsuthyrning att överföra aktivitetsdata och registreringsnummer

1.   När en post rör en enhet som är belägen i ett område som ingår i den förteckning som avses i artikel 13.1 b, ska leverantörer av onlineplattformar för korttidsuthyrning samla in och månadsvis till den gemensamma digitala kontaktpunkten i medlemsstaten där enheten är belägen överföra aktivitetsdata per enhet tillsammans med motsvarande registreringsnummer som värden lämnat och postens webbadress. Överföringen ska ske med hjälp av kommunikation från maskin till maskin.

1.   När en post rör en enhet som är belägen i ett område som ingår i den förteckning som avses i artikel 13.1 b, ska leverantörer av onlineplattformar för korttidsuthyrning samla in och månadsvis till den gemensamma digitala kontaktpunkten i medlemsstaten där enheten är belägen överföra aktivitetsdata per enhet tillsammans med
  enhetens adress, inbegripet exakt lägenhetsnummer,
  motsvarande registreringsnummer som värden lämnat och postens webbadress. Överföringen ska ske med hjälp av kommunikation från maskin till maskin.

[...]

3.
     
  Om en behörig myndighet efter kontroll finner att det finns uppenbara och allvarliga tvivel om de överförda datamängdernas riktighet och fullständighet ska den ha befogenhet att utfärda ett föreläggande med en begäran om att onlineplattformarna för korttidsuthyrning ska rätta datamängden inom en rimlig tidsperiod som ska fastställas av den behöriga myndigheten.

Ändringsrekommendation 18

Ändringsrekommendation 18

Artikel 12.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Tillgång till den information som överförts i enlighet med artikel 9 ska beviljas den behöriga myndigheten endast då det avsedda ändamålet med behandlingen är något av följande: | 2.   Tillgång till den information som överförts i enlighet med artikel 9 ska beviljas den behöriga myndigheten endast då det avsedda ändamålet med behandlingen är något av följande: |
| a) | Övervakning av efterlevnad av de registreringsförfarande om det hänvisas till i artikel 8. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.   Tillgång till den information som överförts i enlighet med artikel 9 ska beviljas den behöriga myndigheten endast då det avsedda ändamålet med behandlingen är något av följande:

2.   Tillgång till den information som överförts i enlighet med artikel 9 ska beviljas den behöriga myndigheten endast då det avsedda ändamålet med behandlingen är något av följande:

a)

Övervakning av efterlevnad av de registreringsförfarande om det hänvisas till i artikel 8.

| a) | Övervakning av efterlevnad av de registreringsförfarande om det hänvisas till i artikel 8. |
| --- | --- |

a)

Övervakning av efterlevnad av de registreringsförfarande om det hänvisas till i artikel 8.

| b) | Genomförande av de regler som styr tillgången till och tillhandahållandet av korttidsuthyrning av boende
  , under förutsättning att dessa regler är icke-diskriminerande, proportionella och förenliga med unionsrätten
  . |
| --- | --- |

b)

Genomförande av de regler som styr tillgången till och tillhandahållandet av korttidsuthyrning av boende
  , under förutsättning att dessa regler är icke-diskriminerande, proportionella och förenliga med unionsrätten
  .

, under förutsättning att dessa regler är icke-diskriminerande, proportionella och förenliga med unionsrätten

| b) | Genomförande av de regler som styr tillgången till och tillhandahållandet av korttidsuthyrning av boende. |
| --- | --- |

b)

Genomförande av de regler som styr tillgången till och tillhandahållandet av korttidsuthyrning av boende.

| (c) | Användning för att kontrollera efterlevnaden av andra nationella bestämmelser och, i den mån det är nödvändigt, i fullständig, icke-anonym form till de respektive myndigheter som ansvarar för att se till att dessa bestämmelser efterlevs (t.ex. fysisk planering eller byggstandarder). |
| --- | --- |

(c)

(c)

Användning för att kontrollera efterlevnaden av andra nationella bestämmelser och, i den mån det är nödvändigt, i fullständig, icke-anonym form till de respektive myndigheter som ansvarar för att se till att dessa bestämmelser efterlevs (t.ex. fysisk planering eller byggstandarder).

Användning för att kontrollera efterlevnaden av andra nationella bestämmelser och, i den mån det är nödvändigt, i fullständig, icke-anonym form till de respektive myndigheter som ansvarar för att se till att dessa bestämmelser efterlevs (t.ex. fysisk planering eller byggstandarder).

Motivering

Motivering

| b) | Se ändringsrekommendationen till skäl 26. |
| --- | --- |

b)

Se ändringsrekommendationen till skäl 26.

| c) | Enligt artikel 12.3 kan uppgifterna endast överföras till andra myndigheter utan möjlighet att identifiera enskilda enheter och värdar. För kontrollen av efterlevnaden behövs enskilda uppgifter. |
| --- | --- |

c)

Enligt artikel 12.3 kan uppgifterna endast överföras till andra myndigheter utan möjlighet att identifiera enskilda enheter och värdar. För kontrollen av efterlevnaden behövs enskilda uppgifter.

Ändringsrekommendation 19

Ändringsrekommendation 19

Artikel 12.4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 4.   Medlemsstaterna ska sammanställa de aktivitetsdata som de får enligt artikel 9 och månadsvis överföra dem till de nationella statistikkontoren och Eurostat för en sammanställning av statistik i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (1). Aktivitetsdata ska sammanställas på nationell, regional och kommunal nivå, och ska omfatta information om det totala antalet enheter och det högsta antal gäster som kan bo i enheten i varje geografiskt delområde. Dessa uppgifter ska delas upp efter typ av enhet enligt beskrivningen i artikel 5.1 a i denna förordning. Medlemsstaterna ska utse den nationella enhet som ska ansvara för att sammanställa aktivitetsdata och överföra dem till de nationella statistikbyråerna och Eurostat. | 4.   Medlemsstaterna ska sammanställa de aktivitetsdata som de får enligt artikel 9 och månadsvis överföra dem till de nationella
  och i förekommande fall regionala
  statistikkontoren och Eurostat för en sammanställning av statistik i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (1). Aktivitetsdata ska sammanställas på nationell, regional och kommunal nivå, och ska omfatta information om det totala antalet enheter och det högsta antal gäster som kan bo i enheten i varje geografiskt delområde. Dessa uppgifter ska delas upp efter typ av enhet enligt beskrivningen i artikel 5.1 a i denna förordning
  . Uppgifterna bör göras tillgängliga för de lokala och regionala myndigheterna för att ligga till grund för beslutsfattande och stödja planering, genomförande och kontroll av efterlevnaden av lokala regler
  . Medlemsstaterna ska utse den nationella enhet som ska ansvara för att sammanställa aktivitetsdata och överföra dem till de nationella statistikbyråerna och Eurostat. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

4.   Medlemsstaterna ska sammanställa de aktivitetsdata som de får enligt artikel 9 och månadsvis överföra dem till de nationella statistikkontoren och Eurostat för en sammanställning av statistik i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (1). Aktivitetsdata ska sammanställas på nationell, regional och kommunal nivå, och ska omfatta information om det totala antalet enheter och det högsta antal gäster som kan bo i enheten i varje geografiskt delområde. Dessa uppgifter ska delas upp efter typ av enhet enligt beskrivningen i artikel 5.1 a i denna förordning. Medlemsstaterna ska utse den nationella enhet som ska ansvara för att sammanställa aktivitetsdata och överföra dem till de nationella statistikbyråerna och Eurostat.

4.   Medlemsstaterna ska sammanställa de aktivitetsdata som de får enligt artikel 9 och månadsvis överföra dem till de nationella
  och i förekommande fall regionala
  statistikkontoren och Eurostat för en sammanställning av statistik i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (1). Aktivitetsdata ska sammanställas på nationell, regional och kommunal nivå, och ska omfatta information om det totala antalet enheter och det högsta antal gäster som kan bo i enheten i varje geografiskt delområde. Dessa uppgifter ska delas upp efter typ av enhet enligt beskrivningen i artikel 5.1 a i denna förordning
  . Uppgifterna bör göras tillgängliga för de lokala och regionala myndigheterna för att ligga till grund för beslutsfattande och stödja planering, genomförande och kontroll av efterlevnaden av lokala regler
  . Medlemsstaterna ska utse den nationella enhet som ska ansvara för att sammanställa aktivitetsdata och överföra dem till de nationella statistikbyråerna och Eurostat.

Motivering

Motivering

Det är viktigt att inkludera en hänvisning till regional statistik och även att insistera på att lokala och regionala myndigheter också måste se uppgifterna.

Ändringsrekommendation 20

Ändringsrekommendation 20

Artikel 13.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Informationsskyldighet | Informationsskyldighet |
| 1.   Medlemsstaterna ska upprätta följande förteckningar och göra dem tillgängliga kostnadsfritt: | 1.   Medlemsstaterna ska upprätta följande förteckningar och göra dem tillgängliga kostnadsfritt: |
| (a) | Förteckning över områden på deras territorium där ett registreringsförfarande gäller. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Informationsskyldighet

Informationsskyldighet

1.   Medlemsstaterna ska upprätta följande förteckningar och göra dem tillgängliga kostnadsfritt:

1.   Medlemsstaterna ska upprätta följande förteckningar och göra dem tillgängliga kostnadsfritt:

(a)

Förteckning över områden på deras territorium där ett registreringsförfarande gäller.

| (a) | Förteckning över områden på deras territorium där ett registreringsförfarande gäller. |
| --- | --- |

(a)

Förteckning över områden på deras territorium där ett registreringsförfarande gäller.

| (b) | Förteckning över områden som behöriga myndigheter har begärt uppgifter från leverantörer av onlineplattformar för korttidsuthyrning. |
| --- | --- |

(b)

Förteckning över områden som behöriga myndigheter har begärt uppgifter från leverantörer av onlineplattformar för korttidsuthyrning.

| (b) | Förteckning över områden som behöriga myndigheter har begärt uppgifter från leverantörer av onlineplattformar för korttidsuthyrning. |
| --- | --- |

(b)

Förteckning över områden som behöriga myndigheter har begärt uppgifter från leverantörer av onlineplattformar för korttidsuthyrning.

| (c) | Förteckning över områden på deras territorium där ett tillståndssystem gäller
  . |
| --- | --- |

(c)

(c)

Förteckning över områden på deras territorium där ett tillståndssystem gäller
  .

Förteckning över områden på deras territorium där ett tillståndssystem gäller

Motivering

Motivering

Det är möjligt att ett tillståndssystem gäller i ett territorium. En sådan förteckning över områden är lätt att upprätta av medlemsstaterna och ger särskilt värdarna användbar information. Den är också användbar för att undvika olagliga erbjudanden.

Ändringsrekommendation 21

Ändringsrekommendation 21

Artikel 15.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstaterna ska fastställa regler om sanktioner som ska tillämpas för överträdelser av artiklarna 7.2, 7.3 och 9 som onlineplattformarna för korttidsuthyrning begår. Medlemsstaterna ska se till att sanktionerna är effektiva, proportionella och avskräckande. | 3.   Medlemsstaterna ska fastställa regler om sanktioner som ska tillämpas för överträdelser av artiklarna
  6, 7.1,
  7.2, 7.3 och 9 som onlineplattformarna för korttidsuthyrning
  och värdarna
  begår. Medlemsstaterna ska se till att sanktionerna är effektiva, proportionella och avskräckande. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

3.   Medlemsstaterna ska fastställa regler om sanktioner som ska tillämpas för överträdelser av artiklarna 7.2, 7.3 och 9 som onlineplattformarna för korttidsuthyrning begår. Medlemsstaterna ska se till att sanktionerna är effektiva, proportionella och avskräckande.

3.   Medlemsstaterna ska fastställa regler om sanktioner som ska tillämpas för överträdelser av artiklarna
  6, 7.1,
  7.2, 7.3 och 9 som onlineplattformarna för korttidsuthyrning
  och värdarna
  begår. Medlemsstaterna ska se till att sanktionerna är effektiva, proportionella och avskräckande.

Motivering

Motivering

Överträdelser kan också begås av värdar. Artiklar med skyldigheter bör omfattas av sanktioner. I konsekvensbedömningen och motiveringen understryks avsaknaden av en effektiv och verkställbar ram.

Ändringsrekommendation 22

Ändringsrekommendation 22

Artikel 16

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Kommitté | Kommitté |
| 1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011. | 1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011. |
| 2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel
  4
  i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. | 2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel
  5
  i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Kommitté

Kommitté

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel
  4
  i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel
  5
  i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Motivering

Motivering

På grund av de viktiga beslut som fattas bör granskningsförfarandet gälla för genomförandeakter.

Ändringsrekommendation 23

Ändringsrekommendation 23

Artikel 18

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Utvärdering och översyn | Utvärdering och översyn |
| 1.   Kommissionen ska senast fem år efter den dag då denna förordning börjar tillämpas utvärdera denna förordning och lämna en rapport om de viktigaste resultaten till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. Denna rapport ska bygga på de utvärderingar som lämnats in av de nationella tillsynsmyndigheterna i enlighet med artikel 14. | 1.   Kommissionen ska senast fem år efter den dag då denna förordning börjar tillämpas utvärdera denna förordning och lämna en rapport om de viktigaste resultaten till Europaparlamentet, rådet
  , Europeiska regionkommittén
  och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. Denna rapport ska bygga på de utvärderingar som lämnats in av de nationella tillsynsmyndigheterna i enlighet med artikel 14. |
| 2.   I utvärderingen som görs enligt punkt 1 ska särskilt följande bedömas: | 2.   I utvärderingen som görs enligt punkt 1 ska särskilt följande bedömas: |
| (a) | Denna förordnings inverkan på de skyldigheter som åläggs onlineplattformar för korttidsuthyrning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Utvärdering och översyn

Utvärdering och översyn

1.   Kommissionen ska senast fem år efter den dag då denna förordning börjar tillämpas utvärdera denna förordning och lämna en rapport om de viktigaste resultaten till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. Denna rapport ska bygga på de utvärderingar som lämnats in av de nationella tillsynsmyndigheterna i enlighet med artikel 14.

1.   Kommissionen ska senast fem år efter den dag då denna förordning börjar tillämpas utvärdera denna förordning och lämna en rapport om de viktigaste resultaten till Europaparlamentet, rådet
  , Europeiska regionkommittén
  och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. Denna rapport ska bygga på de utvärderingar som lämnats in av de nationella tillsynsmyndigheterna i enlighet med artikel 14.

2.   I utvärderingen som görs enligt punkt 1 ska särskilt följande bedömas:

2.   I utvärderingen som görs enligt punkt 1 ska särskilt följande bedömas:

(a)

Denna förordnings inverkan på de skyldigheter som åläggs onlineplattformar för korttidsuthyrning.

| (a) | Denna förordnings inverkan på de skyldigheter som åläggs onlineplattformar för korttidsuthyrning. |
| --- | --- |

(a)

Denna förordnings inverkan på de skyldigheter som åläggs onlineplattformar för korttidsuthyrning.

| (b) | Denna förordnings inverkan på tillgången till data avseende tillhandahållandet korttidsuthyrning av boende som erbjuds i unionen av värdar via onlineplattformar för korttidsuthyrning. |
| --- | --- |

(b)

Denna förordnings inverkan på tillgången till data avseende tillhandahållandet korttidsuthyrning av boende som erbjuds i unionen av värdar via onlineplattformar för korttidsuthyrning.

| (b) | Denna förordnings inverkan på tillgången till data avseende tillhandahållandet korttidsuthyrning av boende som erbjuds i unionen av värdar via onlineplattformar för korttidsuthyrning. |
| --- | --- |

(b)

Denna förordnings inverkan på tillgången till data avseende tillhandahållandet korttidsuthyrning av boende som erbjuds i unionen av värdar via onlineplattformar för korttidsuthyrning.

| (c) | I möjligaste mån denna förordnings inverkan på innehållet i och proportionaliteten i nationella lagar och andra författningar som rör tillgång till och tillhandahållande av korttidsuthyrning av boende, inbegripet när sådana tjänster tillhandahålls över gränserna. |
| --- | --- |

(c)

I möjligaste mån denna förordnings inverkan på innehållet i och proportionaliteten i nationella lagar och andra författningar som rör tillgång till och tillhandahållande av korttidsuthyrning av boende, inbegripet när sådana tjänster tillhandahålls över gränserna.

| (c) | I möjligaste mån denna förordnings inverkan på innehållet i och proportionaliteten i nationella lagar och andra författningar som rör tillgång till och tillhandahållande av korttidsuthyrning av boende, inbegripet när sådana tjänster tillhandahålls över gränserna. |
| --- | --- |

(c)

I möjligaste mån denna förordnings inverkan på innehållet i och proportionaliteten i nationella lagar och andra författningar som rör tillgång till och tillhandahållande av korttidsuthyrning av boende, inbegripet när sådana tjänster tillhandahålls över gränserna.

| (d) | Konsekvenserna för de lokala och regionala myndigheterna och deras kapacitet att utveckla en politik som bygger på data som plattformarna delar med de behöriga myndigheterna
  .
  Dessutom bör tillgången till, kvaliteten på och användbarheten hos data samt hur gränsöverskridande efterlevnad och administrativt samarbete fungerar ingå. |
| --- | --- |

(d)

(d)

Konsekvenserna för de lokala och regionala myndigheterna och deras kapacitet att utveckla en politik som bygger på data som plattformarna delar med de behöriga myndigheterna
  .
  Dessutom bör tillgången till, kvaliteten på och användbarheten hos data samt hur gränsöverskridande efterlevnad och administrativt samarbete fungerar ingå.

Konsekvenserna för de lokala och regionala myndigheterna och deras kapacitet att utveckla en politik som bygger på data som plattformarna delar med de behöriga myndigheterna

Dessutom bör tillgången till, kvaliteten på och användbarheten hos data samt hur gränsöverskridande efterlevnad och administrativt samarbete fungerar ingå.

Motivering

Motivering

Att införa en hänvisning till Europeiska regionkommittén är självklart och syftet med att lägga till den sista delen är att säkerställa överensstämmelse med punkt 56.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) välkomnar offentliggörandet av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om datainsamling och datadelning avseende korttidsuthyrning av boende och om ändring av förordning (EU) 2018/1724 (1) och dess huvudsyfte att ”harmonisera och effektivisera ramen för datagenerering och datadelning” och öka transparensen inom sektorn genom att sörja för bättre spårning och ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén (ReK) välkomnar offentliggörandet av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om datainsamling och datadelning avseende korttidsuthyrning av boende och om ändring av förordning (EU) 2018/1724 (1

| 2. | Kommittén uppskattar förslaget, som syftar till att förbättra transparensen genom datainsamling och datadelning, medan EU-länderna kommer att behålla kontrollen över regleringen av sektorn för korttidsuthyrning, inbegripet hälso- och säkerhetsnormer, bostadspolitik och skattefrågor. |
| --- | --- |

2.

Kommittén uppskattar förslaget, som syftar till att förbättra transparensen genom datainsamling och datadelning, medan EU-länderna kommer att behålla kontrollen över regleringen av sektorn för korttidsuthyrning, inbegripet hälso- och säkerhetsnormer, bostadspolitik och skattefrågor.

| 3. | ReK betonar vikten av en välfungerande inre marknad, inbegripet dess digitala dimension, som en hörnsten i unionens tillväxt som skapar de förutsättningar som krävs för att den europeiska turismen ska kunna blomstra, och ställer sig bakom rådets slutsatser 9707/19 från maj 2019, där man uppmanar till att ”tydligare förklara vilka regler som är tillämpliga på nya företagsmodeller, bland annat med avseende på uthyrning av korttidsboende i EU”. |
| --- | --- |

3.

ReK betonar vikten av en välfungerande inre marknad, inbegripet dess digitala dimension, som en hörnsten i unionens tillväxt som skapar de förutsättningar som krävs för att den europeiska turismen ska kunna blomstra, och ställer sig bakom rådets slutsatser 9707/19 från maj 2019, där man uppmanar till att ”tydligare förklara vilka regler som är tillämpliga på nya företagsmodeller, bland annat med avseende på uthyrning av korttidsboende i EU”.

| 4. | De lokala myndigheternas rätt att reglera mål av allmänt intresse på områden som faller inom deras befogenhet (t.ex. bostäder och fysisk planering) är en nyckelfaktor för att uppnå sammanhållning och en fråga om subsidiaritet. |
| --- | --- |

4.

De lokala myndigheternas rätt att reglera mål av allmänt intresse på områden som faller inom deras befogenhet (t.ex. bostäder och fysisk planering) är en nyckelfaktor för att uppnå sammanhållning och en fråga om subsidiaritet.

| 5. | Den europeiska rättsliga ramen är förenlig med respekten för lokala och regionala särdrag. |
| --- | --- |

5.

Den europeiska rättsliga ramen är förenlig med respekten för lokala och regionala särdrag.

| 6. | Kommittén förväntar sig att förordningen kommer att föreskriva att det ska tillhandahållas dels en tydlig uppsättning regler och skyldigheter på EU-nivå, dels en rad verktyg och alternativ som kommunerna och regionerna kan använda för att övervaka situationen på fältet och göra de politiska val som är bäst anpassade till deras specifika behov. |
| --- | --- |

6.

Kommittén förväntar sig att förordningen kommer att föreskriva att det ska tillhandahållas dels en tydlig uppsättning regler och skyldigheter på EU-nivå, dels en rad verktyg och alternativ som kommunerna och regionerna kan använda för att övervaka situationen på fältet och göra de politiska val som är bäst anpassade till deras specifika behov.

Den roll som plattformarna inom delningsekonomin spelar för turismen

Den roll som plattformarna inom delningsekonomin spelar för turismen

| 7. | Turismsektorn är en strategisk sektor, ett integrationsverktyg och en viktig drivkraft för social och ekonomisk återhämtning: den står för mer än 10 % av EU:s bruttonationalprodukt, sysselsätter 26 miljoner människor och står för 6 % av EU:s totala export. |
| --- | --- |

7.

Turismsektorn är en strategisk sektor, ett integrationsverktyg och en viktig drivkraft för social och ekonomisk återhämtning: den står för mer än 10 % av EU:s bruttonationalprodukt, sysselsätter 26 miljoner människor och står för 6 % av EU:s totala export.

| 8. | ReK påminner om att turismen har drabbats hårt av covid-19-pandemin och att sektorn ännu inte har återhämtat sig till nivåerna före 2020, även om siffrorna för 2022 visar att återhämtningen pågår och bekräftar att det finns ett starkt intresse bland EU-medborgarna att besöka andra länder. |
| --- | --- |

8.

ReK påminner om att turismen har drabbats hårt av covid-19-pandemin och att sektorn ännu inte har återhämtat sig till nivåerna före 2020, även om siffrorna för 2022 visar att återhämtningen pågår och bekräftar att det finns ett starkt intresse bland EU-medborgarna att besöka andra länder.

| 9. | Kommittén är medveten om att korttidsuthyrning av boende utgör en viktig del av EU:s turismekosystem. Detta framgår av det faktum att 29 % av gästernas övernattningar för närvarande bokas via dessa plattformar, och av att denna siffra ökar. |
| --- | --- |

9.

Kommittén är medveten om att korttidsuthyrning av boende utgör en viktig del av EU:s turismekosystem. Detta framgår av det faktum att 29 % av gästernas övernattningar för närvarande bokas via dessa plattformar, och av att denna siffra ökar.

| 10. | Kommittén erkänner att korttidsuthyrning i många fall fungerar som en positiv drivkraft för renovering och upprustning, bl.a. med avseende på hållbarhet, av bostadsbeståndet i städer och samhällen, vilket gör att ett stort antal bostäder som annars inte skulle vara tillgängliga på marknaden och byggnader som annars skulle ha varit övergivna används på nytt. |
| --- | --- |

10.

Kommittén erkänner att korttidsuthyrning i många fall fungerar som en positiv drivkraft för renovering och upprustning, bl.a. med avseende på hållbarhet, av bostadsbeståndet i städer och samhällen, vilket gör att ett stort antal bostäder som annars inte skulle vara tillgängliga på marknaden och byggnader som annars skulle ha varit övergivna används på nytt.

| 11. | Under 2019 bokades mer än 512 miljoner övernattningar i EU via en av de fyra största plattformar som är verksamma på detta område, dvs. i genomsnitt 1,4 miljoner gäster per dag. Detta innebär att omkring 90 vistelser bokades varje minut och nästan 130 000 vistelser varje dag (2). |
| --- | --- |

11.

Under 2019 bokades mer än 512 miljoner övernattningar i EU via en av de fyra största plattformar som är verksamma på detta område, dvs. i genomsnitt 1,4 miljoner gäster per dag. Detta innebär att omkring 90 vistelser bokades varje minut och nästan 130 000 vistelser varje dag (2

| 12. | Plattformarnas inverkan på regional nivå i EU är ojämn. |
| --- | --- |

12.

Plattformarnas inverkan på regional nivå i EU är ojämn.

| 13. | Kommittén pekar på utflödet av mervärde på grund av att många plattformar har sitt säte utanför EU. |
| --- | --- |

13.

Kommittén pekar på utflödet av mervärde på grund av att många plattformar har sitt säte utanför EU.

| 14. | Med tanke på att korttidsuthyrning av boende i de mindre utvecklade regionerna främst berör landsbygdsområden bör EU säkerställa stöd till näringsidkare inom korttidsuthyrning av boende, så att de kan utveckla sin digitala kapacitet, sina kunskaper i främmande språk och andra turismrelaterade färdigheter till förmån för samarbetet med de lokala myndigheterna. I detta avseende bör de lokala myndigheterna få stöd för att förbättra kapacitetsuppbyggnaden hos näringsidkare inom korttidsuthyrning av boende i syfte att stärka förtroendet mellan dem och på så sätt bidra till att stärka landsbygdsturismen, som efter covid-19 är ett mervärde för den lokala och regionala ekonomiska utvecklingen. |
| --- | --- |

14.

Med tanke på att korttidsuthyrning av boende i de mindre utvecklade regionerna främst berör landsbygdsområden bör EU säkerställa stöd till näringsidkare inom korttidsuthyrning av boende, så att de kan utveckla sin digitala kapacitet, sina kunskaper i främmande språk och andra turismrelaterade färdigheter till förmån för samarbetet med de lokala myndigheterna. I detta avseende bör de lokala myndigheterna få stöd för att förbättra kapacitetsuppbyggnaden hos näringsidkare inom korttidsuthyrning av boende i syfte att stärka förtroendet mellan dem och på så sätt bidra till att stärka landsbygdsturismen, som efter covid-19 är ett mervärde för den lokala och regionala ekonomiska utvecklingen.

| 15. | Under 2019, före pandemin, registrerade 42 städer i EU mer än en miljon övernattningar av gäster, och i Paris, Barcelona, Lissabon och Rom uppgick siffran till mer än 10 miljoner övernattningar vardera. Stadsturism och turism i kulturstäder är det slags turism som drabbades hårdast av covid-19 mellan 2020 och 2021, liksom turismen på resmål för sol- och strandsemester. |
| --- | --- |

15.

Under 2019, före pandemin, registrerade 42 städer i EU mer än en miljon övernattningar av gäster, och i Paris, Barcelona, Lissabon och Rom uppgick siffran till mer än 10 miljoner övernattningar vardera. Stadsturism och turism i kulturstäder är det slags turism som drabbades hårdast av covid-19 mellan 2020 och 2021, liksom turismen på resmål för sol- och strandsemester.

| 16. | Det är positivt att resenärernas intresse har förflyttats till mindre städer och landsbygdssamhällen, och vi välkomnar att besökarna i allt högre grad väljer att lämna de ”traditionella” turistrutterna. ReK stöder i detta avseende helhjärtat målet i EU:s strategi för smart mobilitet (3) att fördubbla höghastighetstrafiken på järnväg i hela Europa. Kommittén är övertygad om att moderna och hållbara resemönster kommer att stärka landsbygdsturismen ytterligare. |
| --- | --- |

16.

Det är positivt att resenärernas intresse har förflyttats till mindre städer och landsbygdssamhällen, och vi välkomnar att besökarna i allt högre grad väljer att lämna de ”traditionella” turistrutterna. ReK stöder i detta avseende helhjärtat målet i EU:s strategi för smart mobilitet (3

| 17. | EU är visserligen världens främsta turistmål, men turismen i EU har under de senaste två åren återhämtat sig främst tack vare den inhemska och inomeuropeiska turismen. För att ytterligare stödja EU-medborgare som reser inom EU efterlyser ReK förnyade insatser för att återställa befintliga gränsöverskridande järnvägsförbindelser (ingen trafik bedrivs på 149 av 265 förbindelser (4)) för att främja utsläppsfria transporter, blåsa nytt liv i EU:s järnvägsnät och anpassa det till 2000-talets utmaningar genom att på bästa sätt utnyttja den modernaste järnvägstekniken. |
| --- | --- |

17.

EU är visserligen världens främsta turistmål, men turismen i EU har under de senaste två åren återhämtat sig främst tack vare den inhemska och inomeuropeiska turismen. För att ytterligare stödja EU-medborgare som reser inom EU efterlyser ReK förnyade insatser för att återställa befintliga gränsöverskridande järnvägsförbindelser (ingen trafik bedrivs på 149 av 265 förbindelser (4

Konsekvenserna för bostadssektorn

Konsekvenserna för bostadssektorn

| 18. | I synnerhet kommuner i stora europeiska städer står inför en ökande efterfrågan på bostäder till överkomliga priser för att kunna ta emot medborgare som vill studera, arbeta och bo i dessa städer. Att säkerställa bostäder till överkomliga priser är en fråga av allmänt intresse som de lokala myndigheterna måste hantera genom att hitta bästa möjliga lösningar för att undvika motsättningar med dem som vill hyra ut till turister. |
| --- | --- |

18.

I synnerhet kommuner i stora europeiska städer står inför en ökande efterfrågan på bostäder till överkomliga priser för att kunna ta emot medborgare som vill studera, arbeta och bo i dessa städer. Att säkerställa bostäder till överkomliga priser är en fråga av allmänt intresse som de lokala myndigheterna måste hantera genom att hitta bästa möjliga lösningar för att undvika motsättningar med dem som vill hyra ut till turister.

| 19. | Korttidsuthyrning involverar två separata marknader: bostads- och turismmarknaderna. Till följd av detta kan ekonomiska eller skattemässiga incitament för att renovera fastigheter underlätta omställningen av bostäder till turistlogi, med möjlighet att utnyttja dem kommersiellt på bekostnad av invånare, studenter och arbetstagare. |
| --- | --- |

19.

Korttidsuthyrning involverar två separata marknader: bostads- och turismmarknaderna. Till följd av detta kan ekonomiska eller skattemässiga incitament för att renovera fastigheter underlätta omställningen av bostäder till turistlogi, med möjlighet att utnyttja dem kommersiellt på bekostnad av invånare, studenter och arbetstagare.

| 20. | Varje behörig myndighet bör besluta om korttidsuthyrning av boende får äga rum i byggnader med subventionerade bostäder. |
| --- | --- |

20.

Varje behörig myndighet bör besluta om korttidsuthyrning av boende får äga rum i byggnader med subventionerade bostäder.

| 21. | Inverkan på fastighetsmarknaden är betydande i de områden där onlineplattformarna har omfattande verksamhet (5). Detta leder till ökade hyror och fastighetspriser, vilket i sin tur medför en minskad tillgång till byggnadsbeståndet för lokalbefolkningen. |
| --- | --- |

21.

Inverkan på fastighetsmarknaden är betydande i de områden där onlineplattformarna har omfattande verksamhet (5

| 22. | Samtidigt som man ger plattformarna möjligheter är det mycket viktigt att respektera mål för den offentliga politiken såsom tillgängliga och rimligt prissatta bostäder och skydd av stadskärnorna, särskilt när de ekonomiska förhållandena i Europa försämras. Korttidsuthyrning av boende via plattformar och dess inverkan får inte undergräva den höga acceptansen för turism i Europas regioner och kommuner och försämra stadsdelars beboelighet. |
| --- | --- |

22.

Samtidigt som man ger plattformarna möjligheter är det mycket viktigt att respektera mål för den offentliga politiken såsom tillgängliga och rimligt prissatta bostäder och skydd av stadskärnorna, särskilt när de ekonomiska förhållandena i Europa försämras. Korttidsuthyrning av boende via plattformar och dess inverkan får inte undergräva den höga acceptansen för turism i Europas regioner och kommuner och försämra stadsdelars beboelighet.

Datadelning

Datadelning

| 23. | Därför bör de obligatoriska kraven på informationsdelning för plattformarna på marknaden för korttidsuthyrning av boende vara bindande, med respekt för dataskyddsreglerna, eftersom tillgång till sådan information är avgörande för att myndigheterna ska kunna säkerställa tillgången på bostäder till överkomliga priser. |
| --- | --- |

23.

Därför bör de obligatoriska kraven på informationsdelning för plattformarna på marknaden för korttidsuthyrning av boende vara bindande, med respekt för dataskyddsreglerna, eftersom tillgång till sådan information är avgörande för att myndigheterna ska kunna säkerställa tillgången på bostäder till överkomliga priser.

| 24. | Kommittén är bekymrad över hur svårt det är för plattformarna att dela avgörande information med myndigheterna, även om det getts signaler om ökad beredvillighet, vilket kan hjälpa de lokala och regionala myndigheterna att fatta välgrundade politiska beslut samt förenkla tillämpningen och förståelsen av de lokala reglerna. |
| --- | --- |

24.

Kommittén är bekymrad över hur svårt det är för plattformarna att dela avgörande information med myndigheterna, även om det getts signaler om ökad beredvillighet, vilket kan hjälpa de lokala och regionala myndigheterna att fatta välgrundade politiska beslut samt förenkla tillämpningen och förståelsen av de lokala reglerna.

| 25. | ReK betonar den administrativa bördan för myndigheterna, som ställs inför ett ökande antal klagomål från sina invånare och är tvungna att utreda rapporter om olaglig korttidsuthyrning i syfte att besluta om påföljder. Vi fördömer skarpt att de lokala och regionala myndigheterna måste motverka olaglig verksamhet inför domstol för att se till att gällande regler efterlevs. |
| --- | --- |

25.

ReK betonar den administrativa bördan för myndigheterna, som ställs inför ett ökande antal klagomål från sina invånare och är tvungna att utreda rapporter om olaglig korttidsuthyrning i syfte att besluta om påföljder. Vi fördömer skarpt att de lokala och regionala myndigheterna måste motverka olaglig verksamhet inför domstol för att se till att gällande regler efterlevs.

| 26. | Kommittén upprepar att EU-domstolen i sin dom i mål C-674/20 (6) konstaterade att det inte strider mot EU-rätten att kräva att leverantörer av fastighetsförmedlingstjänster, och i synnerhet operatörer av en elektronisk inkvarteringsplattform, till de behöriga skattemyndigheterna överför vissa uppgifter om transaktioner med koppling till turistlogi. |
| --- | --- |

26.

Kommittén upprepar att EU-domstolen i sin dom i mål C-674/20 (6

| 27. | ReK klargör att EU:s e-handelslagstiftning – direktiv 2000/31/EG (7) – som garanterar plattformarnas rätt att tillhandahålla tjänster i klump, inte undantar plattformarna från lokala och regionala regler för insamling av skatteuppgifter. |
| --- | --- |

27.

ReK klargör att EU:s e-handelslagstiftning – direktiv 2000/31/EG (7

| 28. | Vi påminner dock om domstolens dom (C-390/18 (8)) där plattformarna klassificeras som leverantörer av förmedlingstjänster snarare än inkvarteringsleverantörer, och varnar för att de inte kan behandlas som nätbaserade fastighetsmäklare. |
| --- | --- |

28.

Vi påminner dock om domstolens dom (C-390/18 (8

| 29. | Från och med den 1 januari 2023 kommer plattformarna att behöva rapportera vissa uppgifter till skattemyndigheterna om de inkomster som de som hyr ut bostäder genom dem uppbär (direktiv (EU) 2021/514 (9)). ReK förväntar sig att denna skyldighet kommer att öka efterlevnaden av skattereglerna och ge myndigheterna möjlighet att bättre lagföra olagliga aktörer. Kommittén understryker i detta avseende vikten av samstämmighet mellan de olika rättsakterna. |
| --- | --- |

29.

Från och med den 1 januari 2023 kommer plattformarna att behöva rapportera vissa uppgifter till skattemyndigheterna om de inkomster som de som hyr ut bostäder genom dem uppbär (direktiv (EU) 2021/514 (9

| 30. | Kommittén hoppas att bestämmelserna i förslaget till förordning även kommer att gälla för korttidsuthyrning utan användning av onlineplattformar, för att komma till rätta med en eventuell skillnad i behandling mellan värdar, med tanke på att korttidsuthyrning som tillhandahålls utan användning av sådana plattformar inte omfattas av registreringsskyldigheterna och riskerar att helt undgå myndigheternas uppmärksamhet. |
| --- | --- |

30.

Kommittén hoppas att bestämmelserna i förslaget till förordning även kommer att gälla för korttidsuthyrning utan användning av onlineplattformar, för att komma till rätta med en eventuell skillnad i behandling mellan värdar, med tanke på att korttidsuthyrning som tillhandahålls utan användning av sådana plattformar inte omfattas av registreringsskyldigheterna och riskerar att helt undgå myndigheternas uppmärksamhet.

| 31. | Kommittén förväntar sig att plattformarna, i samförstånd med de nationella, regionala och lokala myndigheterna, kommer att införa förfaranden för att ta bort olagliga poster från sina webbplatser. |
| --- | --- |

31.

Kommittén förväntar sig att plattformarna, i samförstånd med de nationella, regionala och lokala myndigheterna, kommer att införa förfaranden för att ta bort olagliga poster från sina webbplatser.

| 32. | För att främja samarbete med de lokala myndigheterna betonar ReK behovet av att säkerställa stöd för kapacitetsuppbyggnad, utveckling av digital kompetens och möjligheter för näringsidkare inom korttidsuthyrning av boende från landsbygdsområden och mindre utvecklade regioner. |
| --- | --- |

32.

För att främja samarbete med de lokala myndigheterna betonar ReK behovet av att säkerställa stöd för kapacitetsuppbyggnad, utveckling av digital kompetens och möjligheter för näringsidkare inom korttidsuthyrning av boende från landsbygdsområden och mindre utvecklade regioner.

| 33. | ReK befarar att den maximala lagringstiden för uppgifter, som i artikel 12.3 i förslaget till förordning fastställs till ”inte längre än ett år”, kan visa sig vara otillräcklig, och efterlyser en förlängning till minst två år. |
| --- | --- |

33.

ReK befarar att den maximala lagringstiden för uppgifter, som i artikel 12.3 i förslaget till förordning fastställs till ”inte längre än ett år”, kan visa sig vara otillräcklig, och efterlyser en förlängning till minst två år.

Lokala och regionala lösningar

Lokala och regionala lösningar

| 34. | Ett betydande antal städer och regioner i EU har infört enskilda åtgärder för att övervaka eller begränsa korttidsuthyrningstjänsternas verksamhet i sina kvarter. Dessa åtgärder omfattar bl.a. begränsning av antalet dagar som en viss bostad får hyras ut, skatteuppbörd eller förbud mot korttidsuthyrning i vissa specifika typer av byggnader eller specifika områden. |
| --- | --- |

34.

Ett betydande antal städer och regioner i EU har infört enskilda åtgärder för att övervaka eller begränsa korttidsuthyrningstjänsternas verksamhet i sina kvarter. Dessa åtgärder omfattar bl.a. begränsning av antalet dagar som en viss bostad får hyras ut, skatteuppbörd eller förbud mot korttidsuthyrning i vissa specifika typer av byggnader eller specifika områden.

| 35. | Kommittén upprepar att de nationella, regionala och lokala myndigheterna måste ges stort utrymme för skönsmässig bedömning när det gäller att fastställa lämpliga regler för inkvarteringstjänster, inbegripet obligatorisk registrering, begränsning av tillstånd och särskilda zonindelningsstrategier, tidsbegränsning av korttidsuthyrning och regler för att undvika ”turistifiering” och därav följande utflyttning från stadskärnorna med försämrad livskvalitet i dem för invånarna. |
| --- | --- |

35.

Kommittén upprepar att de nationella, regionala och lokala myndigheterna måste ges stort utrymme för skönsmässig bedömning när det gäller att fastställa lämpliga regler för inkvarteringstjänster, inbegripet obligatorisk registrering, begränsning av tillstånd och särskilda zonindelningsstrategier, tidsbegränsning av korttidsuthyrning och regler för att undvika ”turistifiering” och därav följande utflyttning från stadskärnorna med försämrad livskvalitet i dem för invånarna.

| 36. | ReK framhåller att eventuella åtgärder inte får snedvrida marknaden eller gynna en form av logi framför en annan. Man bör också beakta mångfalden på marknaderna för turistlogi och inte enbart inrikta sig på städer, eftersom plattformarna även är verksamma på landsbygden och på resmål för sol- och strandsemester. |
| --- | --- |

36.

ReK framhåller att eventuella åtgärder inte får snedvrida marknaden eller gynna en form av logi framför en annan. Man bör också beakta mångfalden på marknaderna för turistlogi och inte enbart inrikta sig på städer, eftersom plattformarna även är verksamma på landsbygden och på resmål för sol- och strandsemester.

Om reglerna för korttidsuthyrning

Om reglerna för korttidsuthyrning

| 37. | Det nuvarande landskapet kännetecknas av bristande tydlighet beträffande de regler som gäller för leverantörerna av korttidsuthyrning och för de lokala och regionala myndigheterna. ReK välkomnar i detta avseende förslaget till förordning, som syftar till att förbättra insamlingen och delningen av information mellan plattformar och myndigheter. |
| --- | --- |

37.

Det nuvarande landskapet kännetecknas av bristande tydlighet beträffande de regler som gäller för leverantörerna av korttidsuthyrning och för de lokala och regionala myndigheterna. ReK välkomnar i detta avseende förslaget till förordning, som syftar till att förbättra insamlingen och delningen av information mellan plattformar och myndigheter.

| 38. | Före offentliggörandet av förslaget hade flera kommuner, regioner och medlemsstater försökt reglera denna nya sektor genom en rad olika krav, såsom begränsningar av antalet övernattningar, registrerings- och tillståndssystem, zonindelningskrav och tilldelning av licenser. |
| --- | --- |

38.

Före offentliggörandet av förslaget hade flera kommuner, regioner och medlemsstater försökt reglera denna nya sektor genom en rad olika krav, såsom begränsningar av antalet övernattningar, registrerings- och tillståndssystem, zonindelningskrav och tilldelning av licenser.

| 39. | Kommittén framhåller dessa åtgärders begränsade framgång, som hämmas av bristen på samarbete från plattformarna inom delningsekonomin när det gäller att svara på förfrågningar om informationsdelning från myndigheternas sida. Vi stöder därför valet av en förordning som lämpligt rättsligt instrument för att öka transparensen och effektivisera dataflödena. |
| --- | --- |

39.

Kommittén framhåller dessa åtgärders begränsade framgång, som hämmas av bristen på samarbete från plattformarna inom delningsekonomin när det gäller att svara på förfrågningar om informationsdelning från myndigheternas sida. Vi stöder därför valet av en förordning som lämpligt rättsligt instrument för att öka transparensen och effektivisera dataflödena.

| 40. | ReK fördömer skarpt kommissionens bedömning av de lokala och regionala registreringssystemen och bestämmelserna som ”betungande”, ”ineffektiva och olika”. |
| --- | --- |

40.

ReK fördömer skarpt kommissionens bedömning av de lokala och regionala registreringssystemen och bestämmelserna som ”betungande”, ”ineffektiva och olika”.

| 41. | Vi betonar att 22 medlemsstater har ett registreringssystem. Dessa system varierar i fråga om omfattning, förfaranden, krav och efterlevnadsmekanismer, inbegripet den samarbetsnivå som krävs av plattformarna. |
| --- | --- |

41.

Vi betonar att 22 medlemsstater har ett registreringssystem. Dessa system varierar i fråga om omfattning, förfaranden, krav och efterlevnadsmekanismer, inbegripet den samarbetsnivå som krävs av plattformarna.

| 42. | Det är upp till medlemsstaterna och de ansvariga myndigheterna att besluta om att inrätta ett registreringssystem i linje med förslaget till förordning. Om de gör det får de tillgång till uppgifterna. |
| --- | --- |

42.

Det är upp till medlemsstaterna och de ansvariga myndigheterna att besluta om att inrätta ett registreringssystem i linje med förslaget till förordning. Om de gör det får de tillgång till uppgifterna.

| 43. | Kommittén stöder kommissionens förslag om att stödja utvecklingen av liknande och interoperabla registreringssystem på EU-nivå för att säkerställa att värdar och plattformar i hela unionen följer enhetliga registreringsregler. Detta kan också minska de administrativa kostnaderna för myndigheterna. ReK anser att inbyggd överensstämmelse kan införlivas i registreringsprocessen. |
| --- | --- |

43.

Kommittén stöder kommissionens förslag om att stödja utvecklingen av liknande och interoperabla registreringssystem på EU-nivå för att säkerställa att värdar och plattformar i hela unionen följer enhetliga registreringsregler. Detta kan också minska de administrativa kostnaderna för myndigheterna. ReK anser att inbyggd överensstämmelse kan införlivas i registreringsprocessen.

| 44. | ReK utgår från att myndigheterna tack vare förordningen kommer att kunna fastställa en bättre politik för hantering av korttidsuthyrning med mer målinriktade och lämpliga regler som kan tillämpas mer effektivt. |
| --- | --- |

44.

ReK utgår från att myndigheterna tack vare förordningen kommer att kunna fastställa en bättre politik för hantering av korttidsuthyrning med mer målinriktade och lämpliga regler som kan tillämpas mer effektivt.

| 45. | Kommittén är dock oroad över de förväntade administrativa kostnader som myndigheterna måste bära för att inrätta registreringssystem och gemensamma kontaktpunkter. |
| --- | --- |

45.

Kommittén är dock oroad över de förväntade administrativa kostnader som myndigheterna måste bära för att inrätta registreringssystem och gemensamma kontaktpunkter.

| 46. | Vi framhåller att kostnaderna för registreringssystemet och anslutningarna till den nationella gemensamma kontaktpunkten kommer att behöva bäras av de lokala myndigheterna i området, och betonar att anpassningen till det nya systemet kan kräva mer tid. |
| --- | --- |

46.

Vi framhåller att kostnaderna för registreringssystemet och anslutningarna till den nationella gemensamma kontaktpunkten kommer att behöva bäras av de lokala myndigheterna i området, och betonar att anpassningen till det nya systemet kan kräva mer tid.

| 47. | Det är fortfarande upp till medlemsstaterna (på nationell, regional eller lokal nivå) att fastställa reglerna för tillgång till och tillhandahållande av korttidsboende. Det är fortfarande möjligt att inrätta tillståndssystem för tillgång till och tillhandahållande av korttidsboende. |
| --- | --- |

47.

Det är fortfarande upp till medlemsstaterna (på nationell, regional eller lokal nivå) att fastställa reglerna för tillgång till och tillhandahållande av korttidsboende. Det är fortfarande möjligt att inrätta tillståndssystem för tillgång till och tillhandahållande av korttidsboende.

Om marknadsandelar och värdar

Om marknadsandelar och värdar

| 48. | Kommittén efterlyser ytterligare utredningar av definitionerna och förväntar sig en enda uppsättning kriterier för att skilja mellan de olika typerna av ägare (yrkesmässiga värdar, privata värdar och ägare vars fastigheter förvaltas av fastighetsförvaltare) i syfte att säkerställa faktiskt marknadstillträde och undanröja onödiga hinder för detta, särskilt för små aktörer. |
| --- | --- |

48.

Kommittén efterlyser ytterligare utredningar av definitionerna och förväntar sig en enda uppsättning kriterier för att skilja mellan de olika typerna av ägare (yrkesmässiga värdar, privata värdar och ägare vars fastigheter förvaltas av fastighetsförvaltare) i syfte att säkerställa faktiskt marknadstillträde och undanröja onödiga hinder för detta, särskilt för små aktörer.

| 49. | Kommissionens förslag är helt i linje med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Det ger de behöriga myndigheterna olika möjligheter, ger dem beslutsbefogenheter att inrätta ett registreringssystem och påverkar inte andra bestämmelser i allmänhetens intresse. |
| --- | --- |

49.

Kommissionens förslag är helt i linje med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Det ger de behöriga myndigheterna olika möjligheter, ger dem beslutsbefogenheter att inrätta ett registreringssystem och påverkar inte andra bestämmelser i allmänhetens intresse.

| 50. | ReK efterlyser en marknadsbedömning för att bedöma graden av professionalisering i värdsamhället. |
| --- | --- |

50.

ReK efterlyser en marknadsbedömning för att bedöma graden av professionalisering i värdsamhället.

| 51. | Vi hoppas att det unika registreringsnumret kommer att vara tillräckligt för att bedöma antalet fastigheter/enheter som förvaltas av enskilda fysiska eller juridiska personer. |
| --- | --- |

51.

Vi hoppas att det unika registreringsnumret kommer att vara tillräckligt för att bedöma antalet fastigheter/enheter som förvaltas av enskilda fysiska eller juridiska personer.

| 52. | Kommissionen uppmanas att i samarbete med medlemsstaterna offentliggöra en rapport med en beskrivning av marknaden som innehåller uppskattningar av de olika aktörernas marknadsandelar, inbegripet specifika segment, såsom yrkesmässiga och privata värdar; värdar i landsbygdsområden eller små städer jämfört med turistorter; aktörer och förmedlare som erbjuder gränsöverskridande tjänster jämfört med lokala aktörer och förmedlare, och att uppdatera informationen från konsekvensbedömningen. |
| --- | --- |

52.

Kommissionen uppmanas att i samarbete med medlemsstaterna offentliggöra en rapport med en beskrivning av marknaden som innehåller uppskattningar av de olika aktörernas marknadsandelar, inbegripet specifika segment, såsom yrkesmässiga och privata värdar; värdar i landsbygdsområden eller små städer jämfört med turistorter; aktörer och förmedlare som erbjuder gränsöverskridande tjänster jämfört med lokala aktörer och förmedlare, och att uppdatera informationen från konsekvensbedömningen.

| 53. | Strängare regler bör gälla för yrkesmässiga förvaltare av korttidsuthyrda fastigheter (”näringsidkare”) än för privata förvaltare. |
| --- | --- |

53.

Strängare regler bör gälla för yrkesmässiga förvaltare av korttidsuthyrda fastigheter (”näringsidkare”) än för privata förvaltare.

Om registrering

Om registrering

| 54. | Kommittén anser att man bör klargöra huruvida beslutet att inrätta ett registreringssystem (tillsammans med den gemensamma digitala kontaktpunkten) enbart är ett nationellt ansvar eller om det också kan fattas av lokala och regionala myndigheter i medlemsstaten om de så önskar. |
| --- | --- |

54.

Kommittén anser att man bör klargöra huruvida beslutet att inrätta ett registreringssystem (tillsammans med den gemensamma digitala kontaktpunkten) enbart är ett nationellt ansvar eller om det också kan fattas av lokala och regionala myndigheter i medlemsstaten om de så önskar.

| 55. | ReK uppskattar att man i förslaget fastställer en gemensam strategi för registreringsförfaranden, varigenom varje enskild enhet skulle få ett unikt nationellt registreringsnummer för att säkerställa större transparens och spårbarhet. |
| --- | --- |

55.

ReK uppskattar att man i förslaget fastställer en gemensam strategi för registreringsförfaranden, varigenom varje enskild enhet skulle få ett unikt nationellt registreringsnummer för att säkerställa större transparens och spårbarhet.

| 56. | Kommittén är bekymrad över att de föreslagna reglerna gör det möjligt att automatiskt och omedelbart utfärda ett registreringsnummer så att värdarna kan inleda sin verksamhet. Vi förstår att registrering inte innebär kontroll, men förväntar oss mer detaljerade uppgifter om hur de behöriga myndigheterna kan begränsa utfärdandet av registreringsnummer i områden eller enheter som omfattas av lokala bestämmelser som förbjuder korttidsuthyrning. Åtminstone bör bevis på rätten att förfoga över enheten krävas redan vid registreringen. |
| --- | --- |

56.

Kommittén är bekymrad över att de föreslagna reglerna gör det möjligt att automatiskt och omedelbart utfärda ett registreringsnummer så att värdarna kan inleda sin verksamhet. Vi förstår att registrering inte innebär kontroll, men förväntar oss mer detaljerade uppgifter om hur de behöriga myndigheterna kan begränsa utfärdandet av registreringsnummer i områden eller enheter som omfattas av lokala bestämmelser som förbjuder korttidsuthyrning. Åtminstone bör bevis på rätten att förfoga över enheten krävas redan vid registreringen.

| 57. | ReK förväntar sig större klarhet i artikel 6 när det gäller sanktioner om plattformarna inte upphäver eller tar bort olagliga poster. I förordningen bör det uttryckligen fastställas att de behöriga myndigheterna i respektive medlemsstat har befogenhet att bestraffa plattformar som inte följer de tillämpliga reglerna. |
| --- | --- |

57.

ReK förväntar sig större klarhet i artikel 6 när det gäller sanktioner om plattformarna inte upphäver eller tar bort olagliga poster. I förordningen bör det uttryckligen fastställas att de behöriga myndigheterna i respektive medlemsstat har befogenhet att bestraffa plattformar som inte följer de tillämpliga reglerna.

Om kontroll och utvärdering

Om kontroll och utvärdering

| 58. | Kommittén efterlyser ytterligare förtydliganden av artikel 7.1 c, enligt vilken plattformarna ska göra ”rimliga ansträngningar för att slumpmässigt kontrollera värdarnas deklarationer”. Formuleringar som ”rimliga ansträngningar” och ”slumpmässiga kontroller” riskerar att vara alltför vaga och öppna för tolkning. ReK anser också att sådana uppgifter som rör slumpmässig verifiering och anmälan av resultat till de behöriga myndigheterna bör utföras åtminstone kvartalsvis. |
| --- | --- |

58.

Kommittén efterlyser ytterligare förtydliganden av artikel 7.1 c, enligt vilken plattformarna ska göra ”rimliga ansträngningar för att slumpmässigt kontrollera värdarnas deklarationer”. Formuleringar som ”rimliga ansträngningar” och ”slumpmässiga kontroller” riskerar att vara alltför vaga och öppna för tolkning. ReK anser också att sådana uppgifter som rör slumpmässig verifiering och anmälan av resultat till de behöriga myndigheterna bör utföras åtminstone kvartalsvis.

| 59. | Kommittén understryker att registreringsförfarandet enligt denna förordning inte påverkar eventuella andra rapporteringsskyldigheter, t.ex. när det gäller beskattning, folkbokföring och statistik. |
| --- | --- |

59.

Kommittén understryker att registreringsförfarandet enligt denna förordning inte påverkar eventuella andra rapporteringsskyldigheter, t.ex. när det gäller beskattning, folkbokföring och statistik.

| 60. | Utvärderingen, som ska göras tre år efter förordningens ikraftträdande, måste också innebära en bedömning av konsekvenserna för de lokala och regionala myndigheterna och deras kapacitet att utveckla en politik som bygger på data som plattformarna delar med de behöriga myndigheterna. Dessutom bör tillgången till, kvaliteten på och användbarheten hos data samt hur gränsöverskridande efterlevnad och administrativt samarbete fungerar ingå. |
| --- | --- |

60.

Utvärderingen, som ska göras tre år efter förordningens ikraftträdande, måste också innebära en bedömning av konsekvenserna för de lokala och regionala myndigheterna och deras kapacitet att utveckla en politik som bygger på data som plattformarna delar med de behöriga myndigheterna. Dessutom bör tillgången till, kvaliteten på och användbarheten hos data samt hur gränsöverskridande efterlevnad och administrativt samarbete fungerar ingå.

| 61. | I artikel 7 i förordningen, om inbyggd överensstämmelse, bör gränssnittets utformning säkerställa att en obligatorisk ruta för att ange enhetens registreringsnummer för poster om korttidsuthyrning av boende på plattformarna genereras. Denna obligatoriska ruta bör genereras automatiskt när en värd försöker offentliggöra en post i ett område med ett registreringsförfarande och inte på grundval av värdens frivilliga egenförsäkran. Samtidigt framhåller ReK att, med tanke på att det i artikel 13.1 a föreskrivs att medlemsstaterna ska föra uppdaterade förteckningar över områden där ett registreringsförfarande gäller, kommer plattformarna att förfoga över de tekniska medel som är nödvändiga för att automatiskt utföra denna kontroll utan att detta medför några betydande kostnader. |
| --- | --- |

61.

I artikel 7 i förordningen, om inbyggd överensstämmelse, bör gränssnittets utformning säkerställa att en obligatorisk ruta för att ange enhetens registreringsnummer för poster om korttidsuthyrning av boende på plattformarna genereras. Denna obligatoriska ruta bör genereras automatiskt när en värd försöker offentliggöra en post i ett område med ett registreringsförfarande och inte på grundval av värdens frivilliga egenförsäkran. Samtidigt framhåller ReK att, med tanke på att det i artikel 13.1 a föreskrivs att medlemsstaterna ska föra uppdaterade förteckningar över områden där ett registreringsförfarande gäller, kommer plattformarna att förfoga över de tekniska medel som är nödvändiga för att automatiskt utföra denna kontroll utan att detta medför några betydande kostnader.

| 62. | Kommittén betvivlar att det är tillräckligt att värdarna själva anger om den enhet som erbjuds för korttidsuthyrning är belägen i ett område där ett registreringsförfarande har inrättats eller tillämpas. Vi föreslår i stället att gränssnittet ska utformas på ett sådant sätt att det är obligatoriskt att ange registreringsnumret i dessa fall. |
| --- | --- |

62.

Kommittén betvivlar att det är tillräckligt att värdarna själva anger om den enhet som erbjuds för korttidsuthyrning är belägen i ett område där ett registreringsförfarande har inrättats eller tillämpas. Vi föreslår i stället att gränssnittet ska utformas på ett sådant sätt att det är obligatoriskt att ange registreringsnumret i dessa fall.

Bryssel den 15 mars 2023.

Vasco ALVES CORDEIRO

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(31)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

31

(31)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

31

(37)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1150 av den 20 juni 2019 om främjande av rättvisa villkor och transparens för företagsanvändare av onlinebaserade förmedlingstjänster (EUT L 186, 11.7.2019, s. 57).

37

(38)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/1925 av den 14 september 2022 om öppna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn och om ändring av direktiv (EU) 2019/1937 och (EU) 2020/1828 (Förordningen om digitala marknader) (EUT L 265, 12.10.2022, s. 1).

38

(39)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015 om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EUT L 241, 17.9.2015, s. 1).

39

(40)  Rådets direktiv 2010/24/EU av den 16 mars 2010 om ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar som avser skatter, avgifter och andra åtgärder (EUT L 84, 31.3.2010, s. 1).

40

(41)  Rådets direktiv 2011/16/EU av den 15 februari 2011 om administrativt samarbete i fråga om beskattning och om upphävande av direktiv 77/799/EEG (EUT L 64, 11.3.2011, s. 1).

41

(37)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1150 av den 20 juni 2019 om främjande av rättvisa villkor och transparens för företagsanvändare av onlinebaserade förmedlingstjänster (EUT L 186, 11.7.2019, s. 57).

37

(38)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/1925 av den 14 september 2022 om öppna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn och om ändring av direktiv (EU) 2019/1937 och (EU) 2020/1828 (Förordningen om digitala marknader) (EUT L 265, 12.10.2022, s. 1).

38

(39)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015 om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EUT L 241, 17.9.2015, s. 1).

39

(40)  Rådets direktiv 2010/24/EU av den 16 mars 2010 om ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar som avser skatter, avgifter och andra åtgärder (EUT L 84, 31.3.2010, s. 1).

40

(41)  Rådets direktiv 2011/16/EU av den 15 februari 2011 om administrativt samarbete i fråga om beskattning och om upphävande av direktiv 77/799/EEG (EUT L 64, 11.3.2011, s. 1).

41

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor, rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik och rådets beslut 89/382/EEG, Euratom om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program (EUT L 87, 31.3.2009, s. 164).

1

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor, rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik och rådets beslut 89/382/EEG, Euratom om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program (EUT L 87, 31.3.2009, s. 164).

1

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1724 av den 2 oktober 2018 om inrättande av en gemensam digital ingång för tillhandahållande av information, förfaranden samt hjälp- och problemlösningstjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 (EUT L 295, 21.11.2018, s. 1).

1

(2)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Short-stay_accommodation_offered_via_online_collaborative_economy_platforms

2

(3)  https://transport.ec.europa.eu/transport-themes/mobility-strategy_sv

3

(4)  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/information/publications/reports/2018/comprehensive-analysis-of-the-existing-cross-border-rail-transport-connections-and-missing-links-on-the-internal-eu-borders

4

(5)  https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0094119020300498

5

(6)  Mål C-674/20: Domstolens dom (tionde avdelningen) av den 27 april 2022 (begäran om förhandsavgörande från Cour constitutionnelle – Belgien) – Airbnb Ireland UC mot Région de Bruxelles-Capitale (EUT C 237, 20.6.2022, s. 13), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX%3A62020CA0674.

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (”Direktiv om elektronisk handel”) (EGT L 178, 17.7.2000, s. 1), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/ALL/?uri=CELEX:32000L0031.

7

(8)  Mål C-390/18: Domstolens dom (stora avdelningen) av den 19 december 2019 (begäran om förhandsavgörande från Juge d'instruction du tribunal de grande instance de Paris – Frankrike) – brottmål mot X (EUT C 61, 24.2.2020, s. 8).

8

(9)  Rådets direktiv (EU) 2021/514 av den 22 mars 2021 om ändring av direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning (EUT L 104, 25.3.2021, s. 1).

9

---

| 30.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 188/43 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 188/43

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén om Hållbar användning av bekämpningsmedel

(2023/C 188/06)

| Föredragande: | Heinz-Joachim HÖFER (DE–PES), ledamot, stadsfullmäktige, Altenkirchen (Westerwald) |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om hållbar användning av växtskyddsmedel och om ändring av förordning (EU) 2021/2115
  COM(2022) 305 |

Föredragande:

Heinz-Joachim HÖFER (DE–PES), ledamot, stadsfullmäktige, Altenkirchen (Westerwald)

Referensdokument:

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om hållbar användning av växtskyddsmedel och om ändring av förordning (EU) 2021/2115

COM(2022) 305

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsrekommendation 1

Skäl 5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (5) | För att säkerställa att målen i unionens rättsliga ram för hållbar användning av växtskyddsmedel uppnås i full utsträckning måste den anpassas på så sätt att det fastställs tydligare och direkt tillämpliga bestämmelser för aktörerna. Dessutom bör vissa bestämmelser förtydligas, bland annat bestämmelserna om integrerat växtskydd, begränsningar av användning av växtskyddsmedel och kontroller av utrustning som används för spridning av växtskyddsmedel. Direktiv 2009/128/EG bör därför upphävas och ersättas med en förordning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(5)

För att säkerställa att målen i unionens rättsliga ram för hållbar användning av växtskyddsmedel uppnås i full utsträckning måste den anpassas på så sätt att det fastställs tydligare och direkt tillämpliga bestämmelser för aktörerna. Dessutom bör vissa bestämmelser förtydligas, bland annat bestämmelserna om integrerat växtskydd, begränsningar av användning av växtskyddsmedel och kontroller av utrustning som används för spridning av växtskyddsmedel. Direktiv 2009/128/EG bör därför upphävas och ersättas med en förordning.

| (5) | För att säkerställa att målen i unionens rättsliga ram för hållbar användning av växtskyddsmedel uppnås i full utsträckning måste den anpassas på så sätt att det fastställs tydligare och direkt tillämpliga bestämmelser för aktörerna
  , och gränskontrollerna måste stärkas för att säkerställa att importerade produkter uppfyller samma krav som de som ställs inom EU i syfte att förhindra att livsmedelsprodukter, växter eller blommor som behandlats med växtskyddsmedel (t.ex. bekämpningsmedel eller svampbekämpningsmedel) som är förbjudna inom EU kommer in i EU
  . Dessutom bör vissa bestämmelser förtydligas, bland annat bestämmelserna om integrerat växtskydd, begränsningar av användning av växtskyddsmedel och kontroller av utrustning som används för spridning av växtskyddsmedel. Direktiv 2009/128/EG bör därför upphävas och ersättas med en förordning. |
| --- | --- |

(5)

För att säkerställa att målen i unionens rättsliga ram för hållbar användning av växtskyddsmedel uppnås i full utsträckning måste den anpassas på så sätt att det fastställs tydligare och direkt tillämpliga bestämmelser för aktörerna
  , och gränskontrollerna måste stärkas för att säkerställa att importerade produkter uppfyller samma krav som de som ställs inom EU i syfte att förhindra att livsmedelsprodukter, växter eller blommor som behandlats med växtskyddsmedel (t.ex. bekämpningsmedel eller svampbekämpningsmedel) som är förbjudna inom EU kommer in i EU
  . Dessutom bör vissa bestämmelser förtydligas, bland annat bestämmelserna om integrerat växtskydd, begränsningar av användning av växtskyddsmedel och kontroller av utrustning som används för spridning av växtskyddsmedel. Direktiv 2009/128/EG bör därför upphävas och ersättas med en förordning.

Ändringsrekommendation 2

Skäl 9

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (9) | I slutrapporten från konferensen om Europas framtid, som offentliggjordes den 9 maj 2022, uppmanar medborgarna i synnerhet unionen, när det gäller förslagen om jordbruk, livsmedelsproduktion, biologisk mångfald, ekosystem och föroreningar, att avsevärt minska användningen av kemiska bekämpningsmedel och gödselmedel i linje med de befintliga målen, samtidigt som man fortsätter att trygga livsmedelsförsörjningen och stöd till forskning för att utveckla mer hållbara och naturbaserade alternativ. Medborgarna efterlyser mer forskning och innovation, bland annat när det gäller tekniska lösningar för hållbar produktion, resistens hos växter och precisionsjordbruk, och mer kommunikation, rådgivningssystem och utbildning för och av jordbrukare. De uppmanar vidare unionen att skydda insekter, särskilt inhemska och pollinerande insekter. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(9)

I slutrapporten från konferensen om Europas framtid, som offentliggjordes den 9 maj 2022, uppmanar medborgarna i synnerhet unionen, när det gäller förslagen om jordbruk, livsmedelsproduktion, biologisk mångfald, ekosystem och föroreningar, att avsevärt minska användningen av kemiska bekämpningsmedel och gödselmedel i linje med de befintliga målen, samtidigt som man fortsätter att trygga livsmedelsförsörjningen och stöd till forskning för att utveckla mer hållbara och naturbaserade alternativ. Medborgarna efterlyser mer forskning och innovation, bland annat när det gäller tekniska lösningar för hållbar produktion, resistens hos växter och precisionsjordbruk, och mer kommunikation, rådgivningssystem och utbildning för och av jordbrukare. De uppmanar vidare unionen att skydda insekter, särskilt inhemska och pollinerande insekter.

| (9) | I slutrapporten från konferensen om Europas framtid, som offentliggjordes den 9 maj 2022, uppmanar medborgarna i synnerhet unionen, när det gäller förslagen om jordbruk, livsmedelsproduktion, biologisk mångfald, ekosystem och föroreningar, att avsevärt minska användningen av kemiska bekämpningsmedel och gödselmedel i linje med de befintliga målen, samtidigt som man fortsätter att trygga livsmedelsförsörjningen och stöd till forskning för att utveckla mer hållbara och naturbaserade alternativ. Medborgarna efterlyser mer forskning och innovation, bland annat när det gäller tekniska lösningar för hållbar produktion, resistens hos växter och precisionsjordbruk, och mer kommunikation, rådgivningssystem och utbildning för och av jordbrukare. De uppmanar vidare unionen att skydda insekter, särskilt inhemska och pollinerande insekter.
  Medborgarna rekommenderar vidare att principen att förorenaren betalar tillämpas, vilken också bör ingå i skatteåtgärder. |
| --- | --- |

(9)

I slutrapporten från konferensen om Europas framtid, som offentliggjordes den 9 maj 2022, uppmanar medborgarna i synnerhet unionen, när det gäller förslagen om jordbruk, livsmedelsproduktion, biologisk mångfald, ekosystem och föroreningar, att avsevärt minska användningen av kemiska bekämpningsmedel och gödselmedel i linje med de befintliga målen, samtidigt som man fortsätter att trygga livsmedelsförsörjningen och stöd till forskning för att utveckla mer hållbara och naturbaserade alternativ. Medborgarna efterlyser mer forskning och innovation, bland annat när det gäller tekniska lösningar för hållbar produktion, resistens hos växter och precisionsjordbruk, och mer kommunikation, rådgivningssystem och utbildning för och av jordbrukare. De uppmanar vidare unionen att skydda insekter, särskilt inhemska och pollinerande insekter.
  Medborgarna rekommenderar vidare att principen att förorenaren betalar tillämpas, vilken också bör ingå i skatteåtgärder.

Ändringsrekommendation 3

Skäl 12

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (12) | Målet med jord till bord-strategin är att göra väsentliga framsteg när det gäller att minska användningen av kemiska växtskyddsmedel på ett sätt som är ekonomiskt hållbart. För att uppnå detta mål måste det fastställs kvantifierade mål på unionsnivå och i medlemsstaterna för att minska användningen av och riskerna med kemiska växtskyddsmedel och användningen av farligare växtskyddsmedel i syfte att övervaka framstegen. De nationella målen bör fastställas i nationell rätt så att tillräckliga framsteg och redovisningsskyldighet säkerställs när det gäller dessa mål. Dessa bindande nationella mål bör också uppnås av medlemsstaterna senast 2030. En minskad användning av kemiska växtskyddsmedel förväntas i hög grad bidra till att minska arbetsmiljöriskerna för yrkesmässiga användare. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(12)

Målet med jord till bord-strategin är att göra väsentliga framsteg när det gäller att minska användningen av kemiska växtskyddsmedel på ett sätt som är ekonomiskt hållbart. För att uppnå detta mål måste det fastställs kvantifierade mål på unionsnivå och i medlemsstaterna för att minska användningen av och riskerna med kemiska växtskyddsmedel och användningen av farligare växtskyddsmedel i syfte att övervaka framstegen. De nationella målen bör fastställas i nationell rätt så att tillräckliga framsteg och redovisningsskyldighet säkerställs när det gäller dessa mål. Dessa bindande nationella mål bör också uppnås av medlemsstaterna senast 2030. En minskad användning av kemiska växtskyddsmedel förväntas i hög grad bidra till att minska arbetsmiljöriskerna för yrkesmässiga användare.

| (12) | Målet med jord till bord-strategin är att göra väsentliga framsteg när det gäller att minska användningen av kemiska växtskyddsmedel på ett sätt som är ekonomiskt hållbart. För att uppnå detta mål måste det fastställs kvantifierade mål på unionsnivå och i medlemsstaterna för att minska användningen av och riskerna med kemiska växtskyddsmedel och användningen av farligare växtskyddsmedel i syfte att övervaka framstegen. De nationella målen bör fastställas i nationell rätt så att tillräckliga framsteg och redovisningsskyldighet säkerställs när det gäller dessa mål. Dessa bindande nationella mål bör också uppnås av medlemsstaterna senast 2030. En minskad användning av kemiska växtskyddsmedel förväntas i hög grad bidra till att minska arbetsmiljöriskerna för yrkesmässiga användare
  , men även för medborgare och konsumenter, särskilt för sårbara grupper
  . |
| --- | --- |

(12)

Målet med jord till bord-strategin är att göra väsentliga framsteg när det gäller att minska användningen av kemiska växtskyddsmedel på ett sätt som är ekonomiskt hållbart. För att uppnå detta mål måste det fastställs kvantifierade mål på unionsnivå och i medlemsstaterna för att minska användningen av och riskerna med kemiska växtskyddsmedel och användningen av farligare växtskyddsmedel i syfte att övervaka framstegen. De nationella målen bör fastställas i nationell rätt så att tillräckliga framsteg och redovisningsskyldighet säkerställs när det gäller dessa mål. Dessa bindande nationella mål bör också uppnås av medlemsstaterna senast 2030. En minskad användning av kemiska växtskyddsmedel förväntas i hög grad bidra till att minska arbetsmiljöriskerna för yrkesmässiga användare
  , men även för medborgare och konsumenter, särskilt för sårbara grupper
  .

Ändringsrekommendation 4

Skäl 13a (nytt skäl)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (13a) | I arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar ”Drivers of food security” konstaterar kommissionen att jord, vatten, biologisk mångfald och luft är grundläggande förutsättningar för livsmedelsproduktion, och drar slutsatsen att det intensiva jordbruk med hög användning av insatsmedel som bedrivs i dag och som bygger på kemiska bekämpningsmedel sannolikt kommer att äventyra livsmedelsförsörjningen på medellång sikt på grund av förlusten av biologisk mångfald, den troliga ökningen av skadegörare, den försämrade markhälsan och förlusten av pollinatörer som är avgörande för jordbruksproduktionen. Kommissionen lyfter vidare fram behovet av att genomföra målen för minskad användning av bekämpningsmedel för att trygga livsmedelsförsörjningen i EU på lång sikt. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(13a)

I arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar ”Drivers of food security” konstaterar kommissionen att jord, vatten, biologisk mångfald och luft är grundläggande förutsättningar för livsmedelsproduktion, och drar slutsatsen att det intensiva jordbruk med hög användning av insatsmedel som bedrivs i dag och som bygger på kemiska bekämpningsmedel sannolikt kommer att äventyra livsmedelsförsörjningen på medellång sikt på grund av förlusten av biologisk mångfald, den troliga ökningen av skadegörare, den försämrade markhälsan och förlusten av pollinatörer som är avgörande för jordbruksproduktionen. Kommissionen lyfter vidare fram behovet av att genomföra målen för minskad användning av bekämpningsmedel för att trygga livsmedelsförsörjningen i EU på lång sikt.

Motivering

Det är nödvändigt att minska användningen av bekämpningsmedel för att trygga livsmedelsförsörjningen.

Ändringsrekommendation 5

Skäl 14

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (14) | Medlemsstaterna bör utarbeta och offentliggöra nationella handlingsplaner. För att medlemsstaternas nationella handlingsplaner ska vara ändamålsenliga bör de innehålla kvantitativa mål, hänvisningar till de bindande nationella minskningsmålen för 2030 i nationell rätt, tillsammans med tillhörande vägledande mål i de nationella handlingsplanerna, åtgärder, tidsplaner och indikatorer för att minska riskerna med och konsekvenserna av användning av bekämpningsmedel för människors hälsa och för miljön. Detta kommer att möjliggöra ett strukturerat tillvägagångssätt när det gäller fastställande av kvantitativa mål, med en tydlig koppling till de nationella minskningsmålen för 2030. För att övervaka efterlevnaden av bestämmelserna i denna förordning bör medlemsstaterna även vara skyldiga att varje år rapportera om målen och ange exakta kvantitativa uppgifter som rör efterlevnaden av bestämmelserna om användning, utbildning, spridningsutrustning och integrerat växtskydd. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(14)

Medlemsstaterna bör utarbeta och offentliggöra nationella handlingsplaner. För att medlemsstaternas nationella handlingsplaner ska vara ändamålsenliga bör de innehålla kvantitativa mål, hänvisningar till de bindande nationella minskningsmålen för 2030 i nationell rätt, tillsammans med tillhörande vägledande mål i de nationella handlingsplanerna, åtgärder, tidsplaner och indikatorer för att minska riskerna med och konsekvenserna av användning av bekämpningsmedel för människors hälsa och för miljön. Detta kommer att möjliggöra ett strukturerat tillvägagångssätt när det gäller fastställande av kvantitativa mål, med en tydlig koppling till de nationella minskningsmålen för 2030. För att övervaka efterlevnaden av bestämmelserna i denna förordning bör medlemsstaterna även vara skyldiga att varje år rapportera om målen och ange exakta kvantitativa uppgifter som rör efterlevnaden av bestämmelserna om användning, utbildning, spridningsutrustning och integrerat växtskydd.

| (14) | Medlemsstaterna bör utarbeta och offentliggöra nationella handlingsplaner. För att medlemsstaternas nationella handlingsplaner ska vara ändamålsenliga bör de innehålla kvantitativa mål, hänvisningar till de bindande nationella minskningsmålen för 2030 i nationell rätt, tillsammans med tillhörande vägledande mål i de nationella handlingsplanerna, åtgärder, tidsplaner och indikatorer för att minska riskerna med och konsekvenserna av användning av bekämpningsmedel för människors hälsa och för miljön. Detta kommer att möjliggöra ett strukturerat tillvägagångssätt när det gäller fastställande av kvantitativa mål, med en tydlig koppling till de nationella minskningsmålen för 2030. För att övervaka efterlevnaden av bestämmelserna i denna förordning bör medlemsstaterna även vara skyldiga att varje år rapportera om målen och ange exakta kvantitativa uppgifter som rör efterlevnaden av bestämmelserna om användning, utbildning, spridningsutrustning och integrerat växtskydd.
  Kommissionen får, med hjälp av en expertgrupp bestående av miljöforskare och aktörer i det civila samhället, genomföra en efterhandskontroll av dessa nationella handlingsplaner för att säkerställa insyn när det gäller synpunkterna. |
| --- | --- |

(14)

Medlemsstaterna bör utarbeta och offentliggöra nationella handlingsplaner. För att medlemsstaternas nationella handlingsplaner ska vara ändamålsenliga bör de innehålla kvantitativa mål, hänvisningar till de bindande nationella minskningsmålen för 2030 i nationell rätt, tillsammans med tillhörande vägledande mål i de nationella handlingsplanerna, åtgärder, tidsplaner och indikatorer för att minska riskerna med och konsekvenserna av användning av bekämpningsmedel för människors hälsa och för miljön. Detta kommer att möjliggöra ett strukturerat tillvägagångssätt när det gäller fastställande av kvantitativa mål, med en tydlig koppling till de nationella minskningsmålen för 2030. För att övervaka efterlevnaden av bestämmelserna i denna förordning bör medlemsstaterna även vara skyldiga att varje år rapportera om målen och ange exakta kvantitativa uppgifter som rör efterlevnaden av bestämmelserna om användning, utbildning, spridningsutrustning och integrerat växtskydd.
  Kommissionen får, med hjälp av en expertgrupp bestående av miljöforskare och aktörer i det civila samhället, genomföra en efterhandskontroll av dessa nationella handlingsplaner för att säkerställa insyn när det gäller synpunkterna.

Ändringsrekommendation 6

Skäl 16

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (14) | Genomförandet av politik och åtgärder som rör hållbar användning av växtskyddsmedel påverkar miljön, folkhälsan och arbetsvillkoren. Medlemsstaterna bör därför se till att allmänheten och arbetsmarknadens parter ges tillräckliga möjligheter att delta i och rådfrågas om utarbetandet av respektive medlemsstats nationella handlingsplaner, i tillämpliga fall i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG (24). |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(14)

Genomförandet av politik och åtgärder som rör hållbar användning av växtskyddsmedel påverkar miljön, folkhälsan och arbetsvillkoren. Medlemsstaterna bör därför se till att allmänheten och arbetsmarknadens parter ges tillräckliga möjligheter att delta i och rådfrågas om utarbetandet av respektive medlemsstats nationella handlingsplaner, i tillämpliga fall i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG (24).

| (16) | Genomförandet av politik och åtgärder som rör hållbar användning av växtskyddsmedel påverkar miljön, folkhälsan och arbetsvillkoren. Medlemsstaterna bör därför se till att
  lokala och regionala myndigheter, inom ramen för sina befogenheter, samt
  allmänheten och arbetsmarknadens parter ges tillräckliga möjligheter att delta i och rådfrågas om utarbetandet av respektive medlemsstats nationella handlingsplaner, i tillämpliga fall i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG (24). |
| --- | --- |

(16)

Genomförandet av politik och åtgärder som rör hållbar användning av växtskyddsmedel påverkar miljön, folkhälsan och arbetsvillkoren. Medlemsstaterna bör därför se till att
  lokala och regionala myndigheter, inom ramen för sina befogenheter, samt
  allmänheten och arbetsmarknadens parter ges tillräckliga möjligheter att delta i och rådfrågas om utarbetandet av respektive medlemsstats nationella handlingsplaner, i tillämpliga fall i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG (24).

Ändringsrekommendation 7

Skäl 24

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (22) | För att säkerställa att växtskyddsmedel och tillhörande spridningsutrustning används på ett sätt som skyddar människors hälsa och miljön måste det föreskrivas allmänna krav för yrkesmässiga användare när det gäller den utbildning som krävs för användning av vissa växtskyddsmedel eller viss spridningsutrustning, användning av farligare växtskyddsmedel och efterlevnad av kraven på kontroll av spridningsutrustning i yrkesmässig användning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(22)

För att säkerställa att växtskyddsmedel och tillhörande spridningsutrustning används på ett sätt som skyddar människors hälsa och miljön måste det föreskrivas allmänna krav för yrkesmässiga användare när det gäller den utbildning som krävs för användning av vissa växtskyddsmedel eller viss spridningsutrustning, användning av farligare växtskyddsmedel och efterlevnad av kraven på kontroll av spridningsutrustning i yrkesmässig användning.

| (24) | För att säkerställa att växtskyddsmedel och tillhörande spridningsutrustning används på ett sätt som skyddar människors hälsa och miljön måste det föreskrivas allmänna krav för yrkesmässiga användare när det gäller den utbildning som krävs för användning av vissa växtskyddsmedel eller viss spridningsutrustning, användning av farligare växtskyddsmedel och efterlevnad av kraven på kontroll av spridningsutrustning i yrkesmässig användning.
  Samtidigt bör användningen av kemiska växtskyddsmedel bland icke-yrkesmässiga användare, som saknar utbildning, förbjudas för att undvika situationer där människors eller miljöns säkerhet äventyras. |
| --- | --- |

(24)

För att säkerställa att växtskyddsmedel och tillhörande spridningsutrustning används på ett sätt som skyddar människors hälsa och miljön måste det föreskrivas allmänna krav för yrkesmässiga användare när det gäller den utbildning som krävs för användning av vissa växtskyddsmedel eller viss spridningsutrustning, användning av farligare växtskyddsmedel och efterlevnad av kraven på kontroll av spridningsutrustning i yrkesmässig användning.
  Samtidigt bör användningen av kemiska växtskyddsmedel bland icke-yrkesmässiga användare, som saknar utbildning, förbjudas för att undvika situationer där människors eller miljöns säkerhet äventyras.

Ändringsrekommendation 8

Skäl 24a (nytt skäl)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (24a) | Miljöövervakning är nödvändigt för att undersöka eventuella effekter på människors hälsa och miljön av användningen av växtskyddsmedel. EU:s krav på övervakning omfattar för närvarande endast vatten. För att korrekt bedöma om målen i denna förordning uppnås när det gäller att minska riskerna med växtskyddsmedel ska medlemsstaterna inrätta omfattande program för att kontrollera förekomsten av rester av verksamma ämnen och deras metaboliter i miljön, vatten, djur och människor. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(24a)

Miljöövervakning är nödvändigt för att undersöka eventuella effekter på människors hälsa och miljön av användningen av växtskyddsmedel. EU:s krav på övervakning omfattar för närvarande endast vatten. För att korrekt bedöma om målen i denna förordning uppnås när det gäller att minska riskerna med växtskyddsmedel ska medlemsstaterna inrätta omfattande program för att kontrollera förekomsten av rester av verksamma ämnen och deras metaboliter i miljön, vatten, djur och människor.

Ändringsrekommendation 9

Skäl 24b (nytt skäl)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (24b) | I kommissionens genomförandeplan ”En giv för den europeiska marken” konstateras det att 83 % av jordbruksmarken i EU är förorenad av bekämpningsmedelsrester, samtidigt som jordbrukets intensifiering och överanvändningen av bekämpningsmedel sannolikt kommer att förvärra situationen ytterligare i framtiden. I synnerhet bekämpningsmedlens långa beständighet i mark och toxicitet för icke-målarter lyfts fram som hot mot markhälsan. Vederbörlig hänsyn bör därför tas till markskyddets betydelse vid genomförandet av bestämmelserna i denna förordning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(24b)

I kommissionens genomförandeplan ”En giv för den europeiska marken” konstateras det att 83 % av jordbruksmarken i EU är förorenad av bekämpningsmedelsrester, samtidigt som jordbrukets intensifiering och överanvändningen av bekämpningsmedel sannolikt kommer att förvärra situationen ytterligare i framtiden. I synnerhet bekämpningsmedlens långa beständighet i mark och toxicitet för icke-målarter lyfts fram som hot mot markhälsan. Vederbörlig hänsyn bör därför tas till markskyddets betydelse vid genomförandet av bestämmelserna i denna förordning.

Ändringsrekommendation 10

Skäl 25

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (23) | Användningen av växtskyddsmedel kan ha särskilt negativa effekter i vissa områden som ofta används av allmänheten eller av sårbara grupper, samhällen där människor bor och arbetar och ekologiskt känsliga områden, såsom Natura 2000-områden som skyddas i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (33) och rådets direktiv 92/43/EEG (34). Om växtskyddsmedel används i områden som utnyttjas av allmänheten är sannolikheten hög att människor utsätts för dessa växtskyddsmedel. För att skydda människors hälsa och miljön bör därför användning av växtskyddsmedel i känsliga områden och inom tre meters avstånd från sådana områden förbjudas. Undantag från förbudet bör endast medges på vissa villkor i varje enskilt fall. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(23)

Användningen av växtskyddsmedel kan ha särskilt negativa effekter i vissa områden som ofta används av allmänheten eller av sårbara grupper, samhällen där människor bor och arbetar och ekologiskt känsliga områden, såsom Natura 2000-områden som skyddas i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (33) och rådets direktiv 92/43/EEG (34). Om växtskyddsmedel används i områden som utnyttjas av allmänheten är sannolikheten hög att människor utsätts för dessa växtskyddsmedel. För att skydda människors hälsa och miljön bör därför användning av växtskyddsmedel i känsliga områden och inom tre meters avstånd från sådana områden förbjudas. Undantag från förbudet bör endast medges på vissa villkor i varje enskilt fall.

| (25) | Användningen av växtskyddsmedel kan ha särskilt negativa effekter i vissa områden som ofta används av allmänheten eller av sårbara grupper, samhällen där människor bor och arbetar och ekologiskt känsliga områden, såsom Natura 2000-områden som skyddas i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (33) och rådets direktiv 92/43/EEG (34). Om växtskyddsmedel används i områden som utnyttjas av allmänheten är sannolikheten hög att människor utsätts för dessa växtskyddsmedel. För att skydda människors hälsa och miljön bör därför användning av växtskyddsmedel i känsliga områden och inom tre meters avstånd från sådana områden förbjudas. Undantag från förbudet bör endast medges på vissa villkor i varje enskilt fall.
  Buffertzonerna bör utökas till femtio meter för områden som främst besöks av sårbara grupper och vid användning av mycket farliga växtskyddsmedel. Undantag från förbudet bör endast medges för växtskyddsmedel som godkänts i enlighet med förordning (EU) 2018/848, i syfte att fortsätta med befintlig jordbruksverksamhet eller på vissa strikta villkor i varje enskilt fall. |
| --- | --- |

(25)

Användningen av växtskyddsmedel kan ha särskilt negativa effekter i vissa områden som ofta används av allmänheten eller av sårbara grupper, samhällen där människor bor och arbetar och ekologiskt känsliga områden, såsom Natura 2000-områden som skyddas i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (33) och rådets direktiv 92/43/EEG (34). Om växtskyddsmedel används i områden som utnyttjas av allmänheten är sannolikheten hög att människor utsätts för dessa växtskyddsmedel. För att skydda människors hälsa och miljön bör därför användning av växtskyddsmedel i känsliga områden och inom tre meters avstånd från sådana områden förbjudas. Undantag från förbudet bör endast medges på vissa villkor i varje enskilt fall.
  Buffertzonerna bör utökas till femtio meter för områden som främst besöks av sårbara grupper och vid användning av mycket farliga växtskyddsmedel. Undantag från förbudet bör endast medges för växtskyddsmedel som godkänts i enlighet med förordning (EU) 2018/848, i syfte att fortsätta med befintlig jordbruksverksamhet eller på vissa strikta villkor i varje enskilt fall.

Motivering

Forskning visar att effektiva buffertzoner måste vara flera hundra meter breda för att förhindra inverkan av insatser av bekämpningsmedel. Enligt en färsk undersökning av bekämpningsmedelskontaminering av allmänna lekplatser var nästan hälften av lekplatserna kontaminerade av minst ett bekämpningsmedel och en fjärdedel av mer än ett bekämpningsmedel (inklusive hormonstörande ämnen), och det konstateras att ett avstånd på hundra meter skulle krävas för att helt undvika kontaminering. En uppföljande undersökning visar att begränsningsåtgärder som är ännu strängare än de tre meter som kommissionen föreslagit inte varit tillräckliga för att förhindra att barn och allmänheten exponeras för farliga bekämpningsmedel.

Ändringsrekommendation 11

Skäl 26

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (24) | Vattenmiljön och dricksvattentäkter är särskilt känsliga för växtskyddsmedel. För att skydda vattenmiljön bör därför användning av växtskyddsmedel i och kring ytvattenområden förbjudas. Medlemsstaterna bör ha lämpliga åtgärder för att undvika försämring av ytvatten, grundvatten, kustvatten och havsvatten och möjliggöra att en god status på ytvatten och grundvatten kan uppnås i syfte att skydda vattenmiljön och dricksvattentäkter från påverkan av växtskyddsmedel. Det är dessutom viktigt att de yrkesmässiga användarna har fått utbildning i hur man minimerar eller undviker spridning av vissa växtskyddsmedel som klassificeras under beteckningarna ”skadliga långtidseffekter för vattenlevande organismer”, ”mycket giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter” eller ”giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter”. Det är också viktigt att de yrkesmässiga användarna har fått utbildning när det gäller vikten av att ge företräde för växtskyddsmedel med låg risk eller icke-kemiska alternativ, användning av teknik för att minska vindavdrift och riskreducerande åtgärder. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(24)

Vattenmiljön och dricksvattentäkter är särskilt känsliga för växtskyddsmedel. För att skydda vattenmiljön bör därför användning av växtskyddsmedel i och kring ytvattenområden förbjudas. Medlemsstaterna bör ha lämpliga åtgärder för att undvika försämring av ytvatten, grundvatten, kustvatten och havsvatten och möjliggöra att en god status på ytvatten och grundvatten kan uppnås i syfte att skydda vattenmiljön och dricksvattentäkter från påverkan av växtskyddsmedel. Det är dessutom viktigt att de yrkesmässiga användarna har fått utbildning i hur man minimerar eller undviker spridning av vissa växtskyddsmedel som klassificeras under beteckningarna ”skadliga långtidseffekter för vattenlevande organismer”, ”mycket giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter” eller ”giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter”. Det är också viktigt att de yrkesmässiga användarna har fått utbildning när det gäller vikten av att ge företräde för växtskyddsmedel med låg risk eller icke-kemiska alternativ, användning av teknik för att minska vindavdrift och riskreducerande åtgärder.

| (26) | Vattenmiljön och dricksvattentäkter är särskilt känsliga för växtskyddsmedel. För att skydda vattenmiljön bör därför användning av växtskyddsmedel i och kring ytvattenområden förbjudas. Medlemsstaterna bör ha lämpliga åtgärder för att
  förebygga återkommande oacceptabelt höga miljökoncentrationer av bekämpningsmedel i framtiden,
  undvika
  ytterligare
  försämring av ytvatten, grundvatten, kustvatten och havsvatten och möjliggöra att en god status på ytvatten och grundvatten kan uppnås i syfte att skydda vattenmiljön och dricksvattentäkter från påverkan av växtskyddsmedel.
  I detta sammanhang är det nödvändigt att dricksvattenleverantörer regelbundet har full tillgång till tillräckligt tidsmässigt och geografiskt uppdelade uppgifter om aktiva ämnen när det gäller användningen av bekämpningsmedel i de vattenskyddsområden som de ansvarar för.
  Det är dessutom viktigt att de yrkesmässiga användarna har fått utbildning i hur man minimerar eller undviker spridning av vissa växtskyddsmedel som klassificeras under beteckningarna ”skadliga långtidseffekter för vattenlevande organismer”, ”mycket giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter” eller ”giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter”. Det är också viktigt att de yrkesmässiga användarna har fått utbildning när det gäller vikten av att ge företräde för växtskyddsmedel med låg risk eller icke-kemiska alternativ, användning av teknik för att minska vindavdrift och riskreducerande åtgärder. |
| --- | --- |

(26)

Vattenmiljön och dricksvattentäkter är särskilt känsliga för växtskyddsmedel. För att skydda vattenmiljön bör därför användning av växtskyddsmedel i och kring ytvattenområden förbjudas. Medlemsstaterna bör ha lämpliga åtgärder för att
  förebygga återkommande oacceptabelt höga miljökoncentrationer av bekämpningsmedel i framtiden,
  undvika
  ytterligare
  försämring av ytvatten, grundvatten, kustvatten och havsvatten och möjliggöra att en god status på ytvatten och grundvatten kan uppnås i syfte att skydda vattenmiljön och dricksvattentäkter från påverkan av växtskyddsmedel.
  I detta sammanhang är det nödvändigt att dricksvattenleverantörer regelbundet har full tillgång till tillräckligt tidsmässigt och geografiskt uppdelade uppgifter om aktiva ämnen när det gäller användningen av bekämpningsmedel i de vattenskyddsområden som de ansvarar för.
  Det är dessutom viktigt att de yrkesmässiga användarna har fått utbildning i hur man minimerar eller undviker spridning av vissa växtskyddsmedel som klassificeras under beteckningarna ”skadliga långtidseffekter för vattenlevande organismer”, ”mycket giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter” eller ”giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter”. Det är också viktigt att de yrkesmässiga användarna har fått utbildning när det gäller vikten av att ge företräde för växtskyddsmedel med låg risk eller icke-kemiska alternativ, användning av teknik för att minska vindavdrift och riskreducerande åtgärder.

Motivering

Den regelbundna och utbredda förekomsten av bekämpningsmedel i vatten i koncentrationer som enligt EU:s godkännandeförfarande alls inte får förekomma på denna nivå och därmed har en betydande negativ inverkan på den biologiska mångfalden och den naturliga balansen, understryker behovet av åtgärder för att i första hand skapa en acceptabel status quo.

Dricksvattenförsörjning är av stort allmänt intresse, och dricksvattenleverantörerna måste kunna övervaka och säkerställa dricksvattnets kvalitet med hjälp av all nödvändig information.

Ändringsrekommendation 12

Skäl 27

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (25) | Med precisionsjordbruk avses jordbrukssystem där odlingen noga anpassas till lokala förhållanden, exempelvis inom olika jordlotter. Tillämpningen av befintlig teknik, inbegripet användningen av unionens rymddata och rymdtjänster (Galileo och Copernicus), har potential att avsevärt minska användningen av bekämpningsmedel. Det måste därför föreskrivas en lagstiftningsram som ger incitament till utveckling av precisionsjordbruk. Spridning av växtskyddsmedel från luftfartyg, till exempel spridning genom flygplan, helikoptrar och drönare, är i regel mindre exakt än andra spridningsmetoder och kan därför leda till negativa konsekvenser för människors hälsa och miljön. Flygbesprutning bör därför förbjudas, med begränsade undantag i varje enskilt fall när det leder till mindre negativa konsekvenser för människors hälsa och miljön än alternativa spridningsmetoder eller när det inte finns någon fungerande alternativ spridningsmetod. Det är också nödvändigt att dokumentera antalet flygbesprutningar som görs på grundval av tillstånd som beviljas för flygbesprutning så att man har tydliga uppgifter om hur många flygbesprutningar enligt beviljade tillstånd som faktiskt gjordes. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(25)

Med precisionsjordbruk avses jordbrukssystem där odlingen noga anpassas till lokala förhållanden, exempelvis inom olika jordlotter. Tillämpningen av befintlig teknik, inbegripet användningen av unionens rymddata och rymdtjänster (Galileo och Copernicus), har potential att avsevärt minska användningen av bekämpningsmedel. Det måste därför föreskrivas en lagstiftningsram som ger incitament till utveckling av precisionsjordbruk. Spridning av växtskyddsmedel från luftfartyg, till exempel spridning genom flygplan, helikoptrar och drönare, är i regel mindre exakt än andra spridningsmetoder och kan därför leda till negativa konsekvenser för människors hälsa och miljön. Flygbesprutning bör därför förbjudas, med begränsade undantag i varje enskilt fall när det leder till mindre negativa konsekvenser för människors hälsa och miljön än alternativa spridningsmetoder eller när det inte finns någon fungerande alternativ spridningsmetod. Det är också nödvändigt att dokumentera antalet flygbesprutningar som görs på grundval av tillstånd som beviljas för flygbesprutning så att man har tydliga uppgifter om hur många flygbesprutningar enligt beviljade tillstånd som faktiskt gjordes.

| (27) | Med precisionsjordbruk avses jordbrukssystem där odlingen noga anpassas till lokala förhållanden, exempelvis inom olika jordlotter. Tillämpningen av befintlig teknik, inbegripet användningen av unionens rymddata och rymdtjänster (Galileo och Copernicus), har potential att avsevärt minska användningen av
  och riskerna med
  bekämpningsmedel. Det måste därför föreskrivas en lagstiftningsram som ger incitament till utveckling av precisionsjordbruk. Spridning av växtskyddsmedel från luftfartyg, till exempel spridning genom flygplan, helikoptrar och drönare, är i regel mindre exakt än andra spridningsmetoder och kan därför leda till negativa konsekvenser för människors hälsa och miljön.
  Den tekniska utveckling som skett under de senaste åren har emellertid visat på stor precision och stora möjligheter vad gäller framtida innovationer och tillämpningar.
  Flygbesprutning bör därför förbjudas, med begränsade undantag i varje enskilt fall när det leder till mindre negativa konsekvenser för människors hälsa och miljön än alternativa spridningsmetoder eller när det inte finns någon fungerande alternativ spridningsmetod
  , under förutsättning att den utvärderas och bedöms utifrån nya tekniska innovationer inom precisionsjordbruket
  . Det är också nödvändigt att dokumentera antalet flygbesprutningar som görs på grundval av tillstånd som beviljas för flygbesprutning så att man har tydliga uppgifter om hur många flygbesprutningar enligt beviljade tillstånd som faktiskt gjordes. |
| --- | --- |

(27)

Med precisionsjordbruk avses jordbrukssystem där odlingen noga anpassas till lokala förhållanden, exempelvis inom olika jordlotter. Tillämpningen av befintlig teknik, inbegripet användningen av unionens rymddata och rymdtjänster (Galileo och Copernicus), har potential att avsevärt minska användningen av
  och riskerna med
  bekämpningsmedel. Det måste därför föreskrivas en lagstiftningsram som ger incitament till utveckling av precisionsjordbruk. Spridning av växtskyddsmedel från luftfartyg, till exempel spridning genom flygplan, helikoptrar och drönare, är i regel mindre exakt än andra spridningsmetoder och kan därför leda till negativa konsekvenser för människors hälsa och miljön.
  Den tekniska utveckling som skett under de senaste åren har emellertid visat på stor precision och stora möjligheter vad gäller framtida innovationer och tillämpningar.
  Flygbesprutning bör därför förbjudas, med begränsade undantag i varje enskilt fall när det leder till mindre negativa konsekvenser för människors hälsa och miljön än alternativa spridningsmetoder eller när det inte finns någon fungerande alternativ spridningsmetod
  , under förutsättning att den utvärderas och bedöms utifrån nya tekniska innovationer inom precisionsjordbruket
  . Det är också nödvändigt att dokumentera antalet flygbesprutningar som görs på grundval av tillstånd som beviljas för flygbesprutning så att man har tydliga uppgifter om hur många flygbesprutningar enligt beviljade tillstånd som faktiskt gjordes.

Motivering

Det är i detta sammanhang inte lämpligt att enbart fokusera på användningen.

Ändringsrekommendation 13

Skäl 30

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (28) | Med hänsyn till vikten av rådgivning om användningen av växtskyddsmedel som ett sätt att stödja deras användning på ett sätt som skyddar människors hälsa och miljön i linje med integrerat växtskydd är det viktigt att rådgivarna är tillräckligt utbildade. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(28)

Med hänsyn till vikten av rådgivning om användningen av växtskyddsmedel som ett sätt att stödja deras användning på ett sätt som skyddar människors hälsa och miljön i linje med integrerat växtskydd är det viktigt att rådgivarna är tillräckligt utbildade.

| (30) | Med hänsyn till vikten av rådgivning om användningen av växtskyddsmedel som ett sätt att stödja deras användning på ett sätt som skyddar människors hälsa och miljön i linje med integrerat växtskydd är det viktigt att rådgivarna är tillräckligt utbildade
  och att de är oberoende av de företag som tillverkar (eller säljer) dessa växtskyddsmedel
  . |
| --- | --- |

(30)

Med hänsyn till vikten av rådgivning om användningen av växtskyddsmedel som ett sätt att stödja deras användning på ett sätt som skyddar människors hälsa och miljön i linje med integrerat växtskydd är det viktigt att rådgivarna är tillräckligt utbildade
  och att de är oberoende av de företag som tillverkar (eller säljer) dessa växtskyddsmedel
  .

Motivering

Producenter och distributörer av växtskyddsmedel.

Ändringsrekommendation 14

Skäl 31

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (29) | Försäljningen av ett växtskyddsmedel är en viktig del i distributionskedjan, eftersom den gör det möjligt för distributörerna att lämna nödvändig information till stöd för en korrekt användning av växtskyddsmedlet. Köparen eller slutanvändaren bör vid tidpunkten för försäljning ha tillgång till särskilda rådgivning om säkerhetsinstruktioner som rör människors hälsa och miljön så att frågor kan besvaras för att underlätta en korrekt användning av det berörda växtskyddsmedlet. Icke-yrkesmässiga användare bör vid försäljningsstället ha tillgång till allmän information om säker användning, hantering och lagring av växtskyddsmedel och om bortskaffande av förpackningar för sådana produkter, eftersom dessa användare i regel inte har samma praktiska kunskap som yrkesmässiga användare. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(29)

Försäljningen av ett växtskyddsmedel är en viktig del i distributionskedjan, eftersom den gör det möjligt för distributörerna att lämna nödvändig information till stöd för en korrekt användning av växtskyddsmedlet. Köparen eller slutanvändaren bör vid tidpunkten för försäljning ha tillgång till särskilda rådgivning om säkerhetsinstruktioner som rör människors hälsa och miljön så att frågor kan besvaras för att underlätta en korrekt användning av det berörda växtskyddsmedlet. Icke-yrkesmässiga användare bör vid försäljningsstället ha tillgång till allmän information om säker användning, hantering och lagring av växtskyddsmedel och om bortskaffande av förpackningar för sådana produkter, eftersom dessa användare i regel inte har samma praktiska kunskap som yrkesmässiga användare.

| (31) | Försäljningen av ett växtskyddsmedel är en viktig del i distributionskedjan, eftersom den gör det möjligt för distributörerna att lämna nödvändig information till stöd för en korrekt användning av växtskyddsmedlet. Köparen eller slutanvändaren bör vid tidpunkten för försäljning ha tillgång till särskilda rådgivning om säkerhetsinstruktioner som rör människors hälsa och miljön så att frågor kan besvaras för att underlätta en korrekt användning av det berörda växtskyddsmedlet. Icke-yrkesmässiga användare bör vid försäljningsstället ha tillgång till allmän information om säker användning, hantering och lagring av växtskyddsmedel och om bortskaffande av förpackningar för sådana produkter, eftersom dessa användare i regel inte har samma praktiska kunskap som yrkesmässiga användare.
  För att säkerställa enhetlighet bör man i förordning (EG) nr 1107/2009 förbjuda export från EU av bekämpningsmedel och verksamma ämnen i bekämpningsmedel som är förbjudna i EU. |
| --- | --- |

(31)

Försäljningen av ett växtskyddsmedel är en viktig del i distributionskedjan, eftersom den gör det möjligt för distributörerna att lämna nödvändig information till stöd för en korrekt användning av växtskyddsmedlet. Köparen eller slutanvändaren bör vid tidpunkten för försäljning ha tillgång till särskilda rådgivning om säkerhetsinstruktioner som rör människors hälsa och miljön så att frågor kan besvaras för att underlätta en korrekt användning av det berörda växtskyddsmedlet. Icke-yrkesmässiga användare bör vid försäljningsstället ha tillgång till allmän information om säker användning, hantering och lagring av växtskyddsmedel och om bortskaffande av förpackningar för sådana produkter, eftersom dessa användare i regel inte har samma praktiska kunskap som yrkesmässiga användare.
  För att säkerställa enhetlighet bör man i förordning (EG) nr 1107/2009 förbjuda export från EU av bekämpningsmedel och verksamma ämnen i bekämpningsmedel som är förbjudna i EU.

Motivering

Det är självklart att kemikalier som inte längre får användas i EU på grund av negativa effekter på miljön eller människors hälsa inte heller får exporteras från EU. Detta gäller både bekämpningsmedel och deras verksamma ämnen som sådana.

Ändringsrekommendation 15

Skäl 33a (nytt skäl)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (33a) | Växtskyddsmedlens verkan bör regelbundet ses över av de organ som ansvarar för utvärdering och godkännande av växtskyddsmedel. För att minska användningen av bekämpningsmedel, och om de populationer av skadegörare som produkten avser har utvecklat resistens, bör godkännandet för användning begränsas kraftigt eller återkallas för att förhindra att produkter som har blivit ineffektiva blir kvar på marknaden. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(33a)

Växtskyddsmedlens verkan bör regelbundet ses över av de organ som ansvarar för utvärdering och godkännande av växtskyddsmedel. För att minska användningen av bekämpningsmedel, och om de populationer av skadegörare som produkten avser har utvecklat resistens, bör godkännandet för användning begränsas kraftigt eller återkallas för att förhindra att produkter som har blivit ineffektiva blir kvar på marknaden.

Motivering

Inom jordbruket bör alla relevanta åtgärder vidtas för att begränsa resistensen och dess negativa effekter, och man bör se till att resistens inte leder till att ett bekämpningsmedel ersätts med ett annat som är ännu mer problematiskt för människor eller miljön.

Ändringsrekommendation 16

Skäl 34

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (32) | Med hänsyn till de risker för människors hälsa och miljön som användning av växtskyddsmedel kan utgöra bör allmänheten ha tillgång till bättre information om de sammantagna konsekvenserna av användningen av sådana produkter genom medvetandehöjande program, information som lämnas via
  distributörer
  och andra lämpliga åtgärder. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(32)

Med hänsyn till de risker för människors hälsa och miljön som användning av växtskyddsmedel kan utgöra bör allmänheten ha tillgång till bättre information om de sammantagna konsekvenserna av användningen av sådana produkter genom medvetandehöjande program, information som lämnas via
  distributörer
  och andra lämpliga åtgärder.

| (34) | Med hänsyn till de risker för människors hälsa och miljön som användning av växtskyddsmedel kan utgöra bör allmänheten ha tillgång till bättre information om
  t.ex. det europeiska godkännandeförfarandet, principen om att godkända växtskyddsmedel inte är farliga för miljön och hälsan vid korrekt användning samt
  de sammantagna konsekvenserna av användningen av sådana produkter genom medvetandehöjande program, information som lämnas via
  oberoende miljö- och hälsomyndigheter
  och andra lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

(34)

Med hänsyn till de risker för människors hälsa och miljön som användning av växtskyddsmedel kan utgöra bör allmänheten ha tillgång till bättre information om
  t.ex. det europeiska godkännandeförfarandet, principen om att godkända växtskyddsmedel inte är farliga för miljön och hälsan vid korrekt användning samt
  de sammantagna konsekvenserna av användningen av sådana produkter genom medvetandehöjande program, information som lämnas via
  oberoende miljö- och hälsomyndigheter
  och andra lämpliga åtgärder.

Motivering

Endast dessa organ kan säkerställa förmedling av relevant information som inte tar hänsyn till specifika intressen.

Ändringsrekommendation 17

Skäl 35

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (33) | För att bättre förstå trender som rör akuta förgiftningar och kronisk förgiftning till följd av att människor exponeras för växtskyddsmedel bör information om sådana framsteg sammanställas av varje medlemsstat. Kommissionen bör också övervaka de allmänna framstegen på unionsnivå. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(33)

För att bättre förstå trender som rör akuta förgiftningar och kronisk förgiftning till följd av att människor exponeras för växtskyddsmedel bör information om sådana framsteg sammanställas av varje medlemsstat. Kommissionen bör också övervaka de allmänna framstegen på unionsnivå.

| (35) | För att bättre förstå trender som rör akuta förgiftningar och kronisk förgiftning till följd av att människor exponeras för växtskyddsmedel bör information om sådana framsteg sammanställas av varje medlemsstat. Kommissionen bör också övervaka de allmänna framstegen på unionsnivå.
  I synnerhet bör man tillhandahålla uppföljningsstudier av särskilt exponerade grupper (användare) eller sårbara grupper (t.ex. gravida kvinnor och barn), vilket redan har gjorts i enskilda medlemsstater. |
| --- | --- |

(35)

För att bättre förstå trender som rör akuta förgiftningar och kronisk förgiftning till följd av att människor exponeras för växtskyddsmedel bör information om sådana framsteg sammanställas av varje medlemsstat. Kommissionen bör också övervaka de allmänna framstegen på unionsnivå.
  I synnerhet bör man tillhandahålla uppföljningsstudier av särskilt exponerade grupper (användare) eller sårbara grupper (t.ex. gravida kvinnor och barn), vilket redan har gjorts i enskilda medlemsstater.

Motivering

Det behövs mer specifika uppgifter för att man på ett lämpligt sätt ska kunna ta itu med det viktiga skyddet av människors hälsa.

Ändringsrekommendation 18

Skäl 35a (nytt skäl)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (35a) | För att minska användningen av bekämpningsmedel bör de kombinerade effekterna på miljön och människors hälsa av bekämpningsmedel i blandningar undersökas och framgå tydligare i godkännandeförfarandet för att ge medborgarna relevant och transparent information om de övergripande effekterna av användningen av dessa produkter. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(35a)

För att minska användningen av bekämpningsmedel bör de kombinerade effekterna på miljön och människors hälsa av bekämpningsmedel i blandningar undersökas och framgå tydligare i godkännandeförfarandet för att ge medborgarna relevant och transparent information om de övergripande effekterna av användningen av dessa produkter.

Motivering

Hela processen för godkännande av bekämpningsmedel är inriktad på enskilda verksamma ämnen eller deras beredningar. Många studier har visat på de potentiella risker som kombinerade verksamma ämnen har för miljön och människors hälsa, risker som i sin helhet inte kan härledas från uppgifter om enskilda bekämpningsmedel.

Ändringsrekommendation 19

Skäl 43

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (41) | För att säkerställa efterlevnaden av de skyldigheter som anges i denna förordning bör medlemsstaterna fastställa bestämmelser om tillämpliga sanktioner vid överträdelser av denna förordning och säkerställa att dessa bestämmelser efterlevs. Sanktionerna bör vara effektiva, proportionella och avskräckande. Det är också viktigt att föreskriva att medlemsstaternas kostnader i samband med att de fullgör skyldigheterna enligt denna förordning ska ersättas genom uttag av avgifter i syfte att säkerställa att de behöriga myndigheterna har tillräckliga finansiella resurser. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(41)

För att säkerställa efterlevnaden av de skyldigheter som anges i denna förordning bör medlemsstaterna fastställa bestämmelser om tillämpliga sanktioner vid överträdelser av denna förordning och säkerställa att dessa bestämmelser efterlevs. Sanktionerna bör vara effektiva, proportionella och avskräckande. Det är också viktigt att föreskriva att medlemsstaternas kostnader i samband med att de fullgör skyldigheterna enligt denna förordning ska ersättas genom uttag av avgifter i syfte att säkerställa att de behöriga myndigheterna har tillräckliga finansiella resurser.

| (43) | För att säkerställa efterlevnaden av de skyldigheter som anges i denna förordning bör medlemsstaterna fastställa bestämmelser om tillämpliga sanktioner vid överträdelser av denna förordning och säkerställa att dessa bestämmelser efterlevs. Sanktionerna bör vara effektiva, proportionella och avskräckande. Det är också viktigt att föreskriva att medlemsstaternas kostnader i samband med att de fullgör skyldigheterna enligt denna förordning ska ersättas genom uttag av avgifter
  eller genom riskbaserad beskattning av växtskyddsmedel
  i syfte att säkerställa att de behöriga myndigheterna har tillräckliga finansiella resurser. |
| --- | --- |

(43)

För att säkerställa efterlevnaden av de skyldigheter som anges i denna förordning bör medlemsstaterna fastställa bestämmelser om tillämpliga sanktioner vid överträdelser av denna förordning och säkerställa att dessa bestämmelser efterlevs. Sanktionerna bör vara effektiva, proportionella och avskräckande. Det är också viktigt att föreskriva att medlemsstaternas kostnader i samband med att de fullgör skyldigheterna enligt denna förordning ska ersättas genom uttag av avgifter
  eller genom riskbaserad beskattning av växtskyddsmedel
  i syfte att säkerställa att de behöriga myndigheterna har tillräckliga finansiella resurser.

Ändringsrekommendation 20

Skäl 43a (nytt skäl)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (43a) | Det behövs tillräcklig finansiering för att införa integrerat växtskydd. Inrättandet av en statlig fond kan främja genomförandet och användningen av integrerat växtskydd och göra åtgärder i samband med detta mer attraktiva för jordbrukare, t.ex. genom att ge ersättning vid bevisat inkomstbortfall. Finansiella medel till denna fond skulle bland annat kunna tillhandhållas genom riskbaserad beskattning av växtskyddsmedel, bidrag från återförsäljare och viten. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(43a)

Det behövs tillräcklig finansiering för att införa integrerat växtskydd. Inrättandet av en statlig fond kan främja genomförandet och användningen av integrerat växtskydd och göra åtgärder i samband med detta mer attraktiva för jordbrukare, t.ex. genom att ge ersättning vid bevisat inkomstbortfall. Finansiella medel till denna fond skulle bland annat kunna tillhandhållas genom riskbaserad beskattning av växtskyddsmedel, bidrag från återförsäljare och viten.

Ändringsrekommendation 21

Artikel 1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| I denna
  förordning fastställs bestämmelser om hållbar användning av växtskyddsmedel genom bestämmelser om fastställande, och uppnående senast 2030, av minskningsmål för användning av och risker med kemiska växtskyddsmedel, fastställande av krav för användning, lagring, försäljning och bortskaffande av växtskyddsmedel och för spridningsutrustning
  samt bestämmelser om
  utbildning och medvetandehöjande åtgärder
  och om genomförande av integrerat växtskydd
  . | Denna
  förordning
  syftar till att minska riskerna och effekterna av användning av bekämpningsmedel på människors hälsa och miljön och till att minska beroendet av bekämpningsmedel. I förordningen
  fastställs bestämmelser om hållbar användning av växtskyddsmedel genom bestämmelser om fastställande, och uppnående senast 2030, av minskningsmål för användning av och risker med kemiska växtskyddsmedel,
  genom att främja och införa integrerat växtskydd, baserat på icke-kemiska förebyggande och alternativa metoder och tekniker, genom att uppmuntra övergången till jordbrukssystem med begränsad användning av insatsmedel samt genom
  fastställande av krav för användning, lagring, försäljning och bortskaffande av växtskyddsmedel och för spridningsutrustning
  , arbetarskydd och
  utbildning
  , oberoende rådgivning
  och medvetandehöjande åtgärder. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

I denna
  förordning fastställs bestämmelser om hållbar användning av växtskyddsmedel genom bestämmelser om fastställande, och uppnående senast 2030, av minskningsmål för användning av och risker med kemiska växtskyddsmedel, fastställande av krav för användning, lagring, försäljning och bortskaffande av växtskyddsmedel och för spridningsutrustning
  samt bestämmelser om
  utbildning och medvetandehöjande åtgärder
  och om genomförande av integrerat växtskydd
  .

Denna
  förordning
  syftar till att minska riskerna och effekterna av användning av bekämpningsmedel på människors hälsa och miljön och till att minska beroendet av bekämpningsmedel. I förordningen
  fastställs bestämmelser om hållbar användning av växtskyddsmedel genom bestämmelser om fastställande, och uppnående senast 2030, av minskningsmål för användning av och risker med kemiska växtskyddsmedel,
  genom att främja och införa integrerat växtskydd, baserat på icke-kemiska förebyggande och alternativa metoder och tekniker, genom att uppmuntra övergången till jordbrukssystem med begränsad användning av insatsmedel samt genom
  fastställande av krav för användning, lagring, försäljning och bortskaffande av växtskyddsmedel och för spridningsutrustning
  , arbetarskydd och
  utbildning
  , oberoende rådgivning
  och medvetandehöjande åtgärder.

Motivering

Detta uttrycker förordningens syften och mål mer exakt, med fokus på att minska risker och införa alternativa metoder inom jordbruket med det yttersta målet att uppnå ett hållbart livsmedelssystem.

Ändringsrekommendation 22

Artikel 3.16, punkt a

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| a) | område som används av allmänheten, till exempel offentliga parker och trädgårdar, fritids- eller idrottsanläggningar
  eller
  offentliga leder. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

a)

område som används av allmänheten, till exempel offentliga parker och trädgårdar, fritids- eller idrottsanläggningar
  eller
  offentliga leder.

| a) | område som används av allmänheten, till exempel offentliga parker och trädgårdar, fritids- eller idrottsanläggningar, offentliga leder
  samt alla bostadsområden
  . |
| --- | --- |

a)

område som används av allmänheten, till exempel offentliga parker och trädgårdar, fritids- eller idrottsanläggningar, offentliga leder
  samt alla bostadsområden
  .

Ändringsrekommendation 23

Artikel 3.16, punkt f.i

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| i) | alla skyddade områden enligt direktiv 2000/60/EG, inklusive eventuella säkerhetszoner, ändringar av dessa områden till följd av resultaten av riskbedömningen för uttagspunkter för dricksvatten enligt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2020/2184 (47). |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

i)

alla skyddade områden enligt direktiv 2000/60/EG, inklusive eventuella säkerhetszoner, ändringar av dessa områden till följd av resultaten av riskbedömningen för uttagspunkter för dricksvatten enligt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2020/2184 (47).

| i) | alla skyddade områden enligt direktiv 2000/60/EG, inklusive eventuella säkerhetszoner, ändringar av dessa områden till följd av resultaten av riskbedömningen för uttagspunkter för dricksvatten enligt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2020/2184
  , med undantag för områden som är sårbara för nitratföroreningar, näringsämnen och avloppsvatten från tätbebyggelse, som inte omfattas av definitionen av sårbara områden och för vilka de planerade begränsningarna inte ska gälla

   (47). |
| --- | --- |

i)

alla skyddade områden enligt direktiv 2000/60/EG, inklusive eventuella säkerhetszoner, ändringar av dessa områden till följd av resultaten av riskbedömningen för uttagspunkter för dricksvatten enligt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2020/2184
  , med undantag för områden som är sårbara för nitratföroreningar, näringsämnen och avloppsvatten från tätbebyggelse, som inte omfattas av definitionen av sårbara områden och för vilka de planerade begränsningarna inte ska gälla

   (47).

Ändringsrekommendation 24

Artikel 3.16, punkt f.ii

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| ii) | områden av gemenskapsintresse i den lista som avses i artikel 4.2 i direktiv 92/43/EEG, särskilda bevarandeområden som utsetts i enlighet med artikel 4.4 i samma direktiv, särskilda skyddsområden som klassificerats i enlighet med artikel 4 i direktiv 2009/147/EG samt alla andra skyddade områden på nationell, regional eller lokala nivå som medlemsstaterna har rapporterat till registret över nationellt utsedda skyddade områden (CDDA). |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

ii)

områden av gemenskapsintresse i den lista som avses i artikel 4.2 i direktiv 92/43/EEG, särskilda bevarandeområden som utsetts i enlighet med artikel 4.4 i samma direktiv, särskilda skyddsområden som klassificerats i enlighet med artikel 4 i direktiv 2009/147/EG samt alla andra skyddade områden på nationell, regional eller lokala nivå som medlemsstaterna har rapporterat till registret över nationellt utsedda skyddade områden (CDDA).

| ii) | områden av gemenskapsintresse i den lista som avses i artikel 4.2 i direktiv 92/43/EEG, särskilda bevarandeområden som utsetts i enlighet med artikel 4.4 i samma direktiv, särskilda skyddsområden som klassificerats i enlighet med artikel 4 i direktiv 2009/147/EG samt alla andra skyddade områden på nationell, regional eller lokala nivå som medlemsstaterna har rapporterat till registret över nationellt utsedda skyddade områden (CDDA)
  och som medlemsstaterna själva vill inkludera i gruppen av områden med denna skyddsnivå
  . |
| --- | --- |

ii)

områden av gemenskapsintresse i den lista som avses i artikel 4.2 i direktiv 92/43/EEG, särskilda bevarandeområden som utsetts i enlighet med artikel 4.4 i samma direktiv, särskilda skyddsområden som klassificerats i enlighet med artikel 4 i direktiv 2009/147/EG samt alla andra skyddade områden på nationell, regional eller lokala nivå som medlemsstaterna har rapporterat till registret över nationellt utsedda skyddade områden (CDDA)
  och som medlemsstaterna själva vill inkludera i gruppen av områden med denna skyddsnivå
  .

Motivering

För att fokusera skyddet på de mest relevanta känsliga områdena kan medlemsstaterna överväga att stryka hänvisningar till dessa områden från definitionen av känsliga områden i förordningen.

Ändringsrekommendation 25

Artikel 8.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Varje medlemsstat ska senast den ... [Publikationsbyrån: för in datum – 18 månader efter den dag då denna förordning ska börja tillämpas] utarbeta och på en webbplats offentliggöra en nationell handlingsplan med följande information: | 1.   Varje medlemsstat ska senast den ... [Publikationsbyrån: för in datum – 18 månader efter den dag då denna förordning ska börja tillämpas] utarbeta och på en webbplats offentliggöra en nationell handlingsplan med följande information: |
| a) | De nationella minskningsmål för 2030 som antagits i enlighet med kapitel II. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   Varje medlemsstat ska senast den ... [Publikationsbyrån: för in datum – 18 månader efter den dag då denna förordning ska börja tillämpas] utarbeta och på en webbplats offentliggöra en nationell handlingsplan med följande information:

1.   Varje medlemsstat ska senast den ... [Publikationsbyrån: för in datum – 18 månader efter den dag då denna förordning ska börja tillämpas] utarbeta och på en webbplats offentliggöra en nationell handlingsplan med följande information:

a)

De nationella minskningsmål för 2030 som antagits i enlighet med kapitel II.

| a) | Växtskyddsstatusen för organismer som är skadliga för grödor, och tendenser, närmare bestämt utveckling av resistens, som tyder på förekomst av nya organismer. |
| --- | --- |

a)

Växtskyddsstatusen för organismer som är skadliga för grödor, och tendenser, närmare bestämt utveckling av resistens, som tyder på förekomst av nya organismer.

Växtskyddsstatusen för organismer som är skadliga för grödor, och tendenser, närmare bestämt utveckling av resistens, som tyder på förekomst av nya organismer.

| b) | Den information om de nationella minskningsmålen för 2030 som anges i artikel 9. |
| --- | --- |

b)

b)

Den information om de nationella minskningsmålen för 2030 som anges i artikel 9.

| b) | De nationella minskningsmål för 2030 som antagits i enlighet med kapitel II. |
| --- | --- |

b)

b)

De nationella minskningsmål för 2030 som antagits i enlighet med kapitel II.

| c) | Närmare uppgifter om planerade framsteg vad gäller de aspekter som är av betydelse för genomförandet av denna förordning och som förtecknas i del 2 i bilaga II. |
| --- | --- |

c)

c)

Närmare uppgifter om planerade framsteg vad gäller de aspekter som är av betydelse för genomförandet av denna förordning och som förtecknas i del 2 i bilaga II.

| c) | Den information om de nationella minskningsmålen för 2030 som anges i artikel 9. |
| --- | --- |

c)

c)

Den information om de nationella minskningsmålen för 2030 som anges i artikel 9.

| d) | En länk till relevanta delar av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken, upprättade i enlighet med förordning (EU) 2021/2115, med planer för att öka andelen utnyttjad jordbruksareal som används för ekologiskt jordbruk och information om hur planerna kommer att bidra till att man uppnår målet i meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (1) att minst 25 % av den utnyttjade jordbruksarealen ska vara ekologiskt jordbruk senast 2030. |
| --- | --- |

d)

d)

En länk till relevanta delar av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken, upprättade i enlighet med förordning (EU) 2021/2115, med planer för att öka andelen utnyttjad jordbruksareal som används för ekologiskt jordbruk och information om hur planerna kommer att bidra till att man uppnår målet i meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (1) att minst 25 % av den utnyttjade jordbruksarealen ska vara ekologiskt jordbruk senast 2030.

1

| d) | Närmare uppgifter om planerade framsteg vad gäller de aspekter som är av betydelse för genomförandet av denna förordning och som förtecknas i del 2 i bilaga II. |
| --- | --- |

d)

d)

Närmare uppgifter om planerade framsteg vad gäller de aspekter som är av betydelse för genomförandet av denna förordning och som förtecknas i del 2 i bilaga II.

| e) | En förteckning över den spridningsutrustning i yrkesmässig användning på vilken medlemsstaterna tillämpar andra kontrollkrav i enlighet med artikel 32.1. |
| --- | --- |

e)

e)

En förteckning över den spridningsutrustning i yrkesmässig användning på vilken medlemsstaterna tillämpar andra kontrollkrav i enlighet med artikel 32.1.

| e) | En länk till relevanta delar av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken, upprättade i enlighet med förordning (EU) 2021/2115, med planer för att öka andelen utnyttjad jordbruksareal som används för ekologiskt jordbruk och information om hur planerna kommer att bidra till att man uppnår målet i meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (1) att minst 25 % av den utnyttjade jordbruksarealen ska vara ekologiskt jordbruk senast 2030. |
| --- | --- |

e)

e)

En länk till relevanta delar av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken, upprättade i enlighet med förordning (EU) 2021/2115, med planer för att öka andelen utnyttjad jordbruksareal som används för ekologiskt jordbruk och information om hur planerna kommer att bidra till att man uppnår målet i meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (1) att minst 25 % av den utnyttjade jordbruksarealen ska vara ekologiskt jordbruk senast 2030.

1

| f) | Information om de beräknade årliga mängder av växtskyddsmedel som använts olagligt eller beslagtagits via bedrägeribekämpningsåtgärder under de föregående tre åren och eventuella tillhörande åtgärder som planerats. |
| --- | --- |

f)

f)

Information om de beräknade årliga mängder av växtskyddsmedel som använts olagligt eller beslagtagits via bedrägeribekämpningsåtgärder under de föregående tre åren och eventuella tillhörande åtgärder som planerats.

| f) | En förteckning över den spridningsutrustning i yrkesmässig användning på vilken medlemsstaterna tillämpar andra kontrollkrav i enlighet med artikel 32.1. |
| --- | --- |

f)

f)

En förteckning över den spridningsutrustning i yrkesmässig användning på vilken medlemsstaterna tillämpar andra kontrollkrav i enlighet med artikel 32.1.

| g) | Nationella åtgärder för att uppmuntra yrkesmässiga användare att använda icke-kemiska metoder genom ekonomiska incitament i enlighet med unionslagstiftningen om statligt stöd. |
| --- | --- |

g)

g)

Nationella åtgärder för att uppmuntra yrkesmässiga användare att använda icke-kemiska metoder genom ekonomiska incitament i enlighet med unionslagstiftningen om statligt stöd.

| g) | Information om de beräknade årliga mängder av växtskyddsmedel som använts olagligt eller beslagtagits via bedrägeribekämpningsåtgärder under de föregående tre åren och eventuella tillhörande åtgärder som planerats. |
| --- | --- |

g)

g)

Information om de beräknade årliga mängder av växtskyddsmedel som använts olagligt eller beslagtagits via bedrägeribekämpningsåtgärder under de föregående tre åren och eventuella tillhörande åtgärder som planerats.

| h) | Planerade och antagna åtgärder för att stödja, eller att genom bindande krav i nationell rätt säkerställa, innovation och utveckling samt användning av icke-kemiska metoder för bekämpning av skadegörare. |
| --- | --- |

h)

h)

Planerade och antagna åtgärder för att stödja, eller att genom bindande krav i nationell rätt säkerställa, innovation och utveckling samt användning av icke-kemiska metoder för bekämpning av skadegörare.

| h) | Nationella åtgärder för att uppmuntra yrkesmässiga användare att använda icke-kemiska metoder genom ekonomiska incitament i enlighet med unionslagstiftningen om statligt stöd. |
| --- | --- |

h)

h)

Nationella åtgärder för att uppmuntra yrkesmässiga användare att använda icke-kemiska metoder genom ekonomiska incitament i enlighet med unionslagstiftningen om statligt stöd.

| i) | Andra planerade och antagna åtgärder för att stödja, eller att genom bindande krav i nationell rätt säkerställa, en hållbar användning av växtskyddsmedel i enlighet med principerna för integrerat växtskydd, inklusive i grödspecifika bestämmelser enligt artikel 15.1. |
| --- | --- |

i)

i)

Andra planerade och antagna åtgärder för att stödja, eller att genom bindande krav i nationell rätt säkerställa, en hållbar användning av växtskyddsmedel i enlighet med principerna för integrerat växtskydd, inklusive i grödspecifika bestämmelser enligt artikel 15.1.

| i) | Planerade och antagna åtgärder för att stödja, eller att genom bindande krav i nationell rätt säkerställa, innovation och utveckling samt användning av icke-kemiska metoder för bekämpning av skadegörare. |
| --- | --- |

i)

i)

Planerade och antagna åtgärder för att stödja, eller att genom bindande krav i nationell rätt säkerställa, innovation och utveckling samt användning av icke-kemiska metoder för bekämpning av skadegörare.

| j) | Andra planerade och antagna åtgärder för att stödja, eller att genom bindande krav i nationell rätt säkerställa, en hållbar användning av växtskyddsmedel i enlighet med principerna för integrerat växtskydd, inklusive i grödspecifika bestämmelser enligt artikel 15.1. |
| --- | --- |

j)

j)

Andra planerade och antagna åtgärder för att stödja, eller att genom bindande krav i nationell rätt säkerställa, en hållbar användning av växtskyddsmedel i enlighet med principerna för integrerat växtskydd, inklusive i grödspecifika bestämmelser enligt artikel 15.1.

Varje medlemsstat ska utan dröjsmål underrätta kommissionen om det första offentliggörandet av sin nationella handlingsplan.

Varje medlemsstat ska utan dröjsmål underrätta kommissionen om det första offentliggörandet av sin nationella handlingsplan
  för att ge kommissionen möjlighet att göra en efterhandskontroll av dessa planer
  .

för att ge kommissionen möjlighet att göra en efterhandskontroll av dessa planer

Ändringsrekommendation 26

Ändringsrekommendation 26

Artikel 9.1, punkt a

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| a) | En förteckning över minst fem verksamma ämnen som
  främst
  påverkar utvecklingen mot en minskad användning av och minskade risker med kemiska växtskyddsmedel och användningen av farligare växtskyddsmedel, enligt vad som fastställts genom tillämpning av den metod som anges i bilaga I, under de tre åren före antagandet av den nationella handlingsplanen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

a)

En förteckning över minst fem verksamma ämnen som
  främst
  påverkar utvecklingen mot en minskad användning av och minskade risker med kemiska växtskyddsmedel och användningen av farligare växtskyddsmedel, enligt vad som fastställts genom tillämpning av den metod som anges i bilaga I, under de tre åren före antagandet av den nationella handlingsplanen.

främst

| a) | En förteckning över minst fem verksamma ämnen som påverkar utvecklingen
  mest negativt
  mot en minskad användning av och minskade risker med kemiska växtskyddsmedel och användningen av farligare växtskyddsmedel, enligt vad som fastställts genom tillämpning av den metod som anges i bilaga I, under de tre åren före antagandet av den nationella handlingsplanen. |
| --- | --- |

a)

En förteckning över minst fem verksamma ämnen som påverkar utvecklingen
  mest negativt
  mot en minskad användning av och minskade risker med kemiska växtskyddsmedel och användningen av farligare växtskyddsmedel, enligt vad som fastställts genom tillämpning av den metod som anges i bilaga I, under de tre åren före antagandet av den nationella handlingsplanen.

mest negativt

Motivering

Motivering

Formuleringen är oklar. Av särskilt intresse i detta sammanhang är de verksamma ämnen som bidrar mest till att den önskade riskminskningen inte blir större.

Ändringsrekommendation 27

Ändringsrekommendation 27

Artikel 13.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| De yrkesmässiga användarnas och rådgivarnas skyldigheter i samband med integrerat växtskydd | De yrkesmässiga användarnas och rådgivarnas skyldigheter i samband med integrerat växtskydd |
| 1.   De yrkesmässiga användarna ska först tillämpa åtgärder som inte kräver användning av kemiska växtskyddsmedel för att
  förebygga eller
  hålla tillbaka skadegörare
  innan de använder kemiska
  växtskyddsmedel. | 1.   De yrkesmässiga användarna ska
  alltid tillämpa icke-kemiska förebyggande åtgärder, såsom lämpliga jordbruksmetoder. När ingrepp behövs ska yrkesmässiga användare
  först tillämpa åtgärder som inte kräver användning av kemiska växtskyddsmedel för att hålla tillbaka skadegörare
  , enligt den integrerade växtskyddshierarkin. Kemiska
  växtskyddsmedel
  får enbart användas om ingen annan icke-kemisk förebyggande åtgärd eller kombination av sådana har visat sig vara framgångsrik
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

De yrkesmässiga användarnas och rådgivarnas skyldigheter i samband med integrerat växtskydd

De yrkesmässiga användarnas och rådgivarnas skyldigheter i samband med integrerat växtskydd

1.   De yrkesmässiga användarna ska först tillämpa åtgärder som inte kräver användning av kemiska växtskyddsmedel för att
  förebygga eller
  hålla tillbaka skadegörare
  innan de använder kemiska
  växtskyddsmedel.

1.   De yrkesmässiga användarna ska
  alltid tillämpa icke-kemiska förebyggande åtgärder, såsom lämpliga jordbruksmetoder. När ingrepp behövs ska yrkesmässiga användare
  först tillämpa åtgärder som inte kräver användning av kemiska växtskyddsmedel för att hålla tillbaka skadegörare
  , enligt den integrerade växtskyddshierarkin. Kemiska
  växtskyddsmedel
  får enbart användas om ingen annan icke-kemisk förebyggande åtgärd eller kombination av sådana har visat sig vara framgångsrik
  .

Ändringsrekommendation 28

Ändringsrekommendation 28

Artikel 13.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   En yrkesmässig användares dokumentation enligt artikel 14.1 ska visa att samtliga
  följande
  alternativ har
  övervägts
  : | 2.   En yrkesmässig användares dokumentation enligt artikel 14.1 ska visa att samtliga
  tillämpliga
  alternativ
  i förteckningen nedan
  har
  prövats innan kemiska bekämpningsmedel används
  : |
| — | Växelbruk. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.   En yrkesmässig användares dokumentation enligt artikel 14.1 ska visa att samtliga
  följande
  alternativ har
  övervägts
  :

2.   En yrkesmässig användares dokumentation enligt artikel 14.1 ska visa att samtliga
  tillämpliga
  alternativ
  i förteckningen nedan
  har
  prövats innan kemiska bekämpningsmedel används
  :

—

Växelbruk.

| — | Omfattande växelbruk på minst fyra år
  . |
| --- | --- |

—

Omfattande växelbruk på minst fyra år
  .

Omfattande växelbruk på minst fyra år

| — | Användning av moderna odlingsmetoder, inklusive falsk såbädd, såtidpunkter, planttäthet, insådd, samodling, reducerad jordbearbetning, gallring och direktsådd. |
| --- | --- |

—

Användning av moderna odlingsmetoder, inklusive falsk såbädd, såtidpunkter, planttäthet, insådd, samodling, reducerad jordbearbetning, gallring och direktsådd.

| — | Ökad mångfald av grödor, inklusive blandning av olika sorter, samodling eller blandad vegetabilieproduktion. |
| --- | --- |

—

Ökad mångfald av grödor, inklusive blandning av olika sorter, samodling eller blandad vegetabilieproduktion.

Ökad mångfald av grödor, inklusive blandning av olika sorter, samodling eller blandad vegetabilieproduktion.

| — | Användning av växtmaterial som är resistent eller tåligt och av utsäde av hög kvalitet eller certifierat utsäde och plantmaterial. |
| --- | --- |

—

Användning av växtmaterial som är resistent eller tåligt och av utsäde av hög kvalitet eller certifierat utsäde och plantmaterial.

| — | Användning av moderna odlingsmetoder, inklusive falsk såbädd, såtidpunkter, planttäthet, insådd, samodling,
  icke-kemisk
  reducerad jordbearbetning, gallring och direktsådd. |
| --- | --- |

—

Användning av moderna odlingsmetoder, inklusive falsk såbädd, såtidpunkter, planttäthet, insådd, samodling,
  icke-kemisk
  reducerad jordbearbetning, gallring och direktsådd.

icke-kemisk

| — | Användning av metoder för anpassad
  gödsling, kalkning
  och
  bevattning eller dränering. |
| --- | --- |

—

Användning av metoder för anpassad
  gödsling, kalkning
  och
  bevattning eller dränering.

Användning av metoder för anpassad

och

| — | Användning av växtmaterial som är resistent eller tåligt och av utsäde av hög kvalitet eller certifierat utsäde och plantmaterial. |
| --- | --- |

—

Användning av växtmaterial som är resistent eller tåligt och av utsäde av hög kvalitet eller certifierat utsäde och plantmaterial.

| — | Förebyggande av spridning av skadegörare genom hygienåtgärder, inklusive regelbunden rengöring av maskiner och utrustning. |
| --- | --- |

—

Förebyggande av spridning av skadegörare genom hygienåtgärder, inklusive regelbunden rengöring av maskiner och utrustning.

| — | Regenerativ markvård, inklusive användning av gröngödsel, gödsling med organiskt material eller marktäckning. |
| --- | --- |

—

Regenerativ markvård, inklusive användning av gröngödsel, gödsling med organiskt material eller marktäckning.

Regenerativ markvård, inklusive användning av gröngödsel, gödsling med organiskt material eller marktäckning.

| — | Åtgärder för att skydda viktiga nyttoorganismer, inklusive fördelaktiga växtskyddsåtgärder eller användning av ekologisk infrastruktur på och utanför produktionsanläggningar. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att skydda viktiga nyttoorganismer, inklusive fördelaktiga växtskyddsåtgärder eller användning av ekologisk infrastruktur på och utanför produktionsanläggningar.

| — | Undvikande av överdriven
  gödsling
  och
  kalkning
  samt begränsning av
  bevattning eller dränering. |
| --- | --- |

—

Undvikande av överdriven
  gödsling
  och
  kalkning
  samt begränsning av
  bevattning eller dränering.

Undvikande av överdriven

och

samt begränsning av

| — | Skydd mot skadegörare genom användning av skyddade anordningar, nät och andra fysiska hinder. |
| --- | --- |

—

Skydd mot skadegörare genom användning av skyddade anordningar, nät och andra fysiska hinder.

| — | Förebyggande av spridning av skadegörare genom hygienåtgärder, inklusive regelbunden rengöring av maskiner och utrustning. |
| --- | --- |

—

Förebyggande av spridning av skadegörare genom hygienåtgärder, inklusive regelbunden rengöring av maskiner och utrustning.

| — | Åtgärder för att skydda viktiga nyttoorganismer, inklusive fördelaktiga växtskyddsåtgärder eller användning av ekologisk infrastruktur på och utanför produktionsanläggningar. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att skydda viktiga nyttoorganismer, inklusive fördelaktiga växtskyddsåtgärder eller användning av ekologisk infrastruktur på och utanför produktionsanläggningar.

| — | Skydd mot skadegörare genom användning av skyddade anordningar, nät och andra fysiska hinder. |
| --- | --- |

—

Skydd mot skadegörare genom användning av skyddade anordningar, nät och andra fysiska hinder.

Ändringsrekommendation 29

Ändringsrekommendation 29

Artikel 13.3, punkt c

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| c) | Rådgivning av professionella rådgivare. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

c)

Rådgivning av professionella rådgivare.

| c) | Rådgivning av professionella
  oberoende
  rådgivare. |
| --- | --- |

c)

Rådgivning av professionella
  oberoende
  rådgivare.

oberoende

Motivering

Motivering

Rådgivningen ska vara neutral.

Ändringsrekommendation 30

Ändringsrekommendation 30

Artikel 14

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| De yrkesmässiga användarnas dokumentation av förebyggande åtgärder och ingrepp vad gäller växtskydd och av rådgivning om användning av växtskyddsmedel | De yrkesmässiga användarnas dokumentation av förebyggande åtgärder och ingrepp vad gäller växtskydd och av rådgivning om användning av växtskyddsmedel |
| 1.   När en yrkesmässig användare
  vidtar en förebyggande åtgärd eller
  gör ett ingrepp ska den yrkesmässiga användaren föra in följande information i det elektroniska register över integrerat växtskydd och användning av växtskyddsmedel som avses i artikel 16 och som omfattar det område där den yrkesmässiga användaren bedriver sin verksamhet: | 1.   När en yrkesmässig användare gör ett
  (förebyggande eller behandlande)
  ingrepp ska den yrkesmässiga användaren föra in följande information i det elektroniska register över integrerat växtskydd och användning av växtskyddsmedel som avses i artikel 16 och som omfattar det område där den yrkesmässiga användaren bedriver sin verksamhet: |
| a) | Alla förebyggande åtgärder
  eller ingrepp och skälen till dessa åtgärder eller ingrepp, inklusive fastställande och bedömning av mängden skadegörare,
  om den medlemsstat där den yrkesmässiga användaren bedriver sin verksamhet inte har antagit några grödspecifika bestämmelser för den berörda grödan och det berörda området. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

De yrkesmässiga användarnas dokumentation av förebyggande åtgärder och ingrepp vad gäller växtskydd och av rådgivning om användning av växtskyddsmedel

De yrkesmässiga användarnas dokumentation av förebyggande åtgärder och ingrepp vad gäller växtskydd och av rådgivning om användning av växtskyddsmedel

1.   När en yrkesmässig användare
  vidtar en förebyggande åtgärd eller
  gör ett ingrepp ska den yrkesmässiga användaren föra in följande information i det elektroniska register över integrerat växtskydd och användning av växtskyddsmedel som avses i artikel 16 och som omfattar det område där den yrkesmässiga användaren bedriver sin verksamhet:

1.   När en yrkesmässig användare gör ett
  (förebyggande eller behandlande)
  ingrepp ska den yrkesmässiga användaren föra in följande information i det elektroniska register över integrerat växtskydd och användning av växtskyddsmedel som avses i artikel 16 och som omfattar det område där den yrkesmässiga användaren bedriver sin verksamhet:

a)

Alla förebyggande åtgärder
  eller ingrepp och skälen till dessa åtgärder eller ingrepp, inklusive fastställande och bedömning av mängden skadegörare,
  om den medlemsstat där den yrkesmässiga användaren bedriver sin verksamhet inte har antagit några grödspecifika bestämmelser för den berörda grödan och det berörda området.

eller ingrepp och skälen till dessa åtgärder eller ingrepp, inklusive fastställande och bedömning av mängden skadegörare,

| a) | Alla förebyggande åtgärder
  , eller kombinationer av olika (förebyggande eller behandlande) åtgärder,
  om den medlemsstat där den yrkesmässiga användaren bedriver sin verksamhet inte har antagit några grödspecifika bestämmelser för den berörda grödan och det berörda området. |
| --- | --- |

a)

Alla förebyggande åtgärder
  , eller kombinationer av olika (förebyggande eller behandlande) åtgärder,
  om den medlemsstat där den yrkesmässiga användaren bedriver sin verksamhet inte har antagit några grödspecifika bestämmelser för den berörda grödan och det berörda området.

, eller kombinationer av olika (förebyggande eller behandlande) åtgärder,

| b) | Alla förebyggande åtgärder eller
  ingrepp och skälen till dessa åtgärder eller ingrepp, inklusive fastställande och bedömning av mängden skadegörare,
  med hänvisning till mätbara kriterier som anges i tillämpliga grödspecifika bestämmelser, om den medlemsstat där den yrkesmässiga användaren bedriver sin verksamhet har antagit grödspecifika bestämmelser för den berörda grödan och det berörda området. |
| --- | --- |

b)

Alla förebyggande åtgärder eller
  ingrepp och skälen till dessa åtgärder eller ingrepp, inklusive fastställande och bedömning av mängden skadegörare,
  med hänvisning till mätbara kriterier som anges i tillämpliga grödspecifika bestämmelser, om den medlemsstat där den yrkesmässiga användaren bedriver sin verksamhet har antagit grödspecifika bestämmelser för den berörda grödan och det berörda området.

ingrepp och skälen till dessa åtgärder eller ingrepp, inklusive fastställande och bedömning av mängden skadegörare,

| b) | Alla förebyggande åtgärder
  , eller kombinationer av olika (förebyggande eller behandlande) åtgärder,
  med hänvisning till mätbara kriterier som anges i tillämpliga grödspecifika bestämmelser, om den medlemsstat där den yrkesmässiga användaren bedriver sin verksamhet har antagit grödspecifika bestämmelser för den berörda grödan och det berörda området. |
| --- | --- |

b)

Alla förebyggande åtgärder
  , eller kombinationer av olika (förebyggande eller behandlande) åtgärder,
  med hänvisning till mätbara kriterier som anges i tillämpliga grödspecifika bestämmelser, om den medlemsstat där den yrkesmässiga användaren bedriver sin verksamhet har antagit grödspecifika bestämmelser för den berörda grödan och det berörda området.

, eller kombinationer av olika (förebyggande eller behandlande) åtgärder,

2.   En yrkesmässig användare ska föra in elektronisk dokumentation i det elektroniska register över integrerat växtskydd och användning av växtskyddsmedel som avses i artikel 16, med uppgift om sin rådgivares namn samt datum för och innehållet i de råd som mottagits från rådgivaren i enlighet med artikel 26.3. Den yrkesmässiga användaren ska på begäran göra denna dokumentation tillgänglig för den behöriga myndighet som avses i artikel 15.2

2.   En yrkesmässig användare ska föra in elektronisk dokumentation i det elektroniska register över integrerat växtskydd och användning av växtskyddsmedel som avses i artikel 16, med uppgift om sin rådgivares namn samt datum för och innehållet i de råd som mottagits från rådgivaren i enlighet med artikel 26.3. Den yrkesmässiga användaren ska på begäran göra denna dokumentation tillgänglig för den behöriga myndighet som avses i artikel 15.2

3.   En yrkesmässig användare ska föra in elektronisk dokumentation om varje spridning av ett växtskyddsmedel enligt artikel 67 i förordning (EG) nr 1107/2009 i det elektroniska register över integrerat växtskydd och användning av växtskyddsmedel som avses i artikel 16. En yrkesmässig användare ska även föra in elektronisk dokumentation med uppgift om huruvida besprutningen gjordes med hjälp av flyg- eller markbaserad utrustning. Vid flygbesprutning ska en yrkesmässig användare ange typ av utrustning som använts.

3.   En yrkesmässig användare ska föra in elektronisk dokumentation om varje spridning av ett växtskyddsmedel enligt artikel 67 i förordning (EG) nr 1107/2009 i det elektroniska register över integrerat växtskydd och användning av växtskyddsmedel som avses i artikel 16. En yrkesmässig användare ska även föra in elektronisk dokumentation med uppgift om huruvida besprutningen gjordes med hjälp av flyg- eller markbaserad utrustning. Vid flygbesprutning ska en yrkesmässig användare ange typ av utrustning som använts.

4.   
  För att övervaka de framsteg som görs när det gäller att minska risker och negativa effekter för människors hälsa och miljön vid användning av växtskyddsmedel är det nödvändigt att se över det system med harmoniserade riskindikatorer som fastställs i direktiv (EU) 2009/128/EG så att det faktiskt kan uppnå de två fastställda målen om att minska mängden av och riskerna med de bekämpningsmedel som används
  .
  Översynen av systemet med harmoniserade riskindikatorer ska genomföras inom ramen för artikel 35 i denna förordning.

4.   För att säkerställa en enhetlig struktur vad gäller de uppgifter som de yrkesmässiga användarna ska föra in i det elektroniska registret över integrerat växtskydd och användning av växtskyddsmedel i enlighet med punkterna 1, 2 och 3 får kommissionen, genom genomförandeakter, anta en standardförlaga för sådana uppgifter. En sådan förlaga ska innehålla fält för införande av dokumentation i de register som ska föras i enlighet med artikel 67 i förordning (EG) nr 1107/2009 och ska kräva användning av en identitetsbeteckning som kan kännas igen. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 41.2

5.   För att säkerställa en enhetlig struktur vad gäller de uppgifter som de yrkesmässiga användarna ska föra in i det elektroniska registret över integrerat växtskydd och användning av växtskyddsmedel i enlighet med punkterna 1, 2 och 3 får kommissionen, genom genomförandeakter, anta en standardförlaga för sådana uppgifter. En sådan förlaga ska innehålla fält för införande av dokumentation i de register som ska föras i enlighet med artikel 67 i förordning (EG) nr 1107/2009 och ska kräva användning av en identitetsbeteckning som kan kännas igen. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 41.2

Motivering

Motivering

Det aktuella förslaget om en harmoniserad riskindikator ger kortfattat upphov till följande allvarliga problem:

| — | Alla godkända verksamma ämnen får samma faktor (i detta fall 8), och deras enorma skillnader i toxicitet ignoreras helt därefter. |
| --- | --- |

—

Alla godkända verksamma ämnen får samma faktor (i detta fall 8), och deras enorma skillnader i toxicitet ignoreras helt därefter.

| — | Inom en grupp ämnen med samma viktningsfaktor blir därför den mängd som används plötsligt extremt avgörande för hur ämnen från denna grupp slutligen införlivas i den harmoniserade riskindikatorn. |
| --- | --- |

—

Inom en grupp ämnen med samma viktningsfaktor blir därför den mängd som används plötsligt extremt avgörande för hur ämnen från denna grupp slutligen införlivas i den harmoniserade riskindikatorn.

| — | Den naturliga kronologin för de grupper som ett bekämpningsmedel tillhör är följande: för närvarande godkänt –> kandidatämne för substitution –> ej längre tillåtet, vilket är kopplat till en ständigt minskande användning inom jordbruket. Fastställandet av viktningsfaktorerna i förhållande till denna ordning, som beskrivs ovan, innebär oundvikligen att den harmoniserade riskindikator som i slutändan beräknas med hjälp av dessa viktningsfaktorer endast kan minska och att denna minskning till och med ”påskyndas” av de högre viktningsfaktorerna. |
| --- | --- |

—

Den naturliga kronologin för de grupper som ett bekämpningsmedel tillhör är följande: för närvarande godkänt –> kandidatämne för substitution –> ej längre tillåtet, vilket är kopplat till en ständigt minskande användning inom jordbruket. Fastställandet av viktningsfaktorerna i förhållande till denna ordning, som beskrivs ovan, innebär oundvikligen att den harmoniserade riskindikator som i slutändan beräknas med hjälp av dessa viktningsfaktorer endast kan minska och att denna minskning till och med ”påskyndas” av de högre viktningsfaktorerna.

Den harmoniserade riskindikatorn visar därför ofta på minskande risker, men detta beror endast på dess utformning. Det ger intryck av en minskande risk, vilket i själva verket inte alls är fallet, eller åtminstone inte behöver vara fallet. Detta ligger heller inte i linje med målen för en transparent kemikaliepolitik i EU och den europeiska gröna given.

Ändringsrekommendation 31

Ändringsrekommendation 31

Artikel 15.7

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 7.   Varje medlemsstat ska varje år se över sina grödspecifika bestämmelser och vid behov uppdatera dem, inklusive när det behövs för att återspegla förändringar som rör tillgång till verktyg för bekämpning av skadegörare. | 7.   Varje medlemsstat ska varje år se över sina grödspecifika bestämmelser och vid behov uppdatera dem, inklusive när det behövs för att återspegla förändringar som rör tillgång till verktyg för bekämpning av skadegörare
  , och vart femte år se över utvecklingen av resistens mot behandling inom de berörda populationerna av skadegörare
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

7.   Varje medlemsstat ska varje år se över sina grödspecifika bestämmelser och vid behov uppdatera dem, inklusive när det behövs för att återspegla förändringar som rör tillgång till verktyg för bekämpning av skadegörare.

7.   Varje medlemsstat ska varje år se över sina grödspecifika bestämmelser och vid behov uppdatera dem, inklusive när det behövs för att återspegla förändringar som rör tillgång till verktyg för bekämpning av skadegörare
  , och vart femte år se över utvecklingen av resistens mot behandling inom de berörda populationerna av skadegörare
  .

Ändringsrekommendation 32

Ändringsrekommendation 32

Artikel 16.8 (nytt led)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 8.
     
  Dokumentationen bör utvidgas till andra områden än jordbruksområden, såsom användning av bekämpningsmedel i skogar och på offentliga platser, vägar och järnvägar. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

8.
     
  Dokumentationen bör utvidgas till andra områden än jordbruksområden, såsom användning av bekämpningsmedel i skogar och på offentliga platser, vägar och järnvägar.

Ändringsrekommendation 33

Ändringsrekommendation 33

Artikel 16.9 (nytt led)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 9.
     
  Registren ska göras tillgängliga för allmänheten och skyddet av personuppgifter upprätthållas. Allmänintresset har företräde framför datasekretess när det gäller utsläpp i miljön. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

9.
     
  Registren ska göras tillgängliga för allmänheten och skyddet av personuppgifter upprätthållas. Allmänintresset har företräde framför datasekretess när det gäller utsläpp i miljön.

Ändringsrekommendation 34

Ändringsrekommendation 34

Artikel 18.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Användning av växtskyddsmedel i känsliga områden | Användning av växtskyddsmedel i känsliga områden |
| 1.   Växtskyddsmedel får inte användas i känsliga områden eller inom tre meter från sådana områden. Denna buffertzon på tre meter får inte inskränkas genom användning av alternativa riskreducerande metoder. | 1.   Växtskyddsmedel får inte användas i känsliga områden eller inom tre meter från sådana områden. Denna buffertzon på tre meter får inte inskränkas genom användning av alternativa riskreducerande metoder.
  För känsliga områden som används av sårbara grupper ska denna buffertzon vara femtio meter. En buffertzon på femtio meter ska också tillämpas vid användning av de farligare bekämpningsmedlen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Användning av växtskyddsmedel i känsliga områden

Användning av växtskyddsmedel i känsliga områden

1.   Växtskyddsmedel får inte användas i känsliga områden eller inom tre meter från sådana områden. Denna buffertzon på tre meter får inte inskränkas genom användning av alternativa riskreducerande metoder.

1.   Växtskyddsmedel får inte användas i känsliga områden eller inom tre meter från sådana områden. Denna buffertzon på tre meter får inte inskränkas genom användning av alternativa riskreducerande metoder.
  För känsliga områden som används av sårbara grupper ska denna buffertzon vara femtio meter. En buffertzon på femtio meter ska också tillämpas vid användning av de farligare bekämpningsmedlen.

Motivering

Motivering

Forskning visar att effektiva buffertzoner måste vara flera hundra meter breda för att förhindra inverkan av insatser av bekämpningsmedel. Enligt en färsk undersökning av bekämpningsmedelskontaminering av allmänna lekplatser var nästan hälften av lekplatserna kontaminerade av minst ett bekämpningsmedel och en fjärdedel av mer än ett bekämpningsmedel (inklusive hormonstörande ämnen), och det konstateras att ett avstånd på hundra meter skulle krävas för att helt undvika kontaminering. En uppföljande undersökning visar att åtgärder som är ännu strängare än de tre meter som kommissionen föreslagit inte varit tillräckliga för att förhindra att barn och allmänheten exponeras för farliga bekämpningsmedel.

Ändringsrekommendation 35

Ändringsrekommendation 35

Artikel 18.2a (nytt led)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Medlemsstaterna ska fastställa ett tydligt förfarande och metoder för att lösa problemet med förekomst av skadegörare i känsliga områden, med hjälp av tillgängliga alternativa icke-kemiska lösningar, med utgångspunkt i förebyggande åtgärder, övervakning, fysiska och mekaniska metoder och biologisk bekämpning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2a.
     
  Medlemsstaterna ska fastställa ett tydligt förfarande och metoder för att lösa problemet med förekomst av skadegörare i känsliga områden, med hjälp av tillgängliga alternativa icke-kemiska lösningar, med utgångspunkt i förebyggande åtgärder, övervakning, fysiska och mekaniska metoder och biologisk bekämpning.

Ändringsrekommendation 36

Ändringsrekommendation 36

Artikel 18.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 3.   Genom undantag från punkt 1 får en behörig myndighet som utsetts av en medlemsstat tillåta att en yrkesmässig användare använder ett växtskyddsmedel i ett känsligt område under en begränsad tid, med ett exakt fastställt start- och slutdatum, som är så kort som möjligt och inte överstiger
  60
  dagar, förutsatt att alla följande villkor är uppfyllda: | 3.   Genom undantag från punkt 1 får en behörig myndighet som utsetts av en medlemsstat tillåta att en yrkesmässig användare använder ett växtskyddsmedel i ett känsligt område under en begränsad tid, med ett exakt fastställt start- och slutdatum, som är så kort som möjligt och inte överstiger
  90
  dagar, förutsatt att alla följande villkor är uppfyllda: |
| a) | Det finns en bevisad allvarlig och exceptionell risk för spridning av
  karantänskadegörare
  eller invasiva främmande arter. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

3.   Genom undantag från punkt 1 får en behörig myndighet som utsetts av en medlemsstat tillåta att en yrkesmässig användare använder ett växtskyddsmedel i ett känsligt område under en begränsad tid, med ett exakt fastställt start- och slutdatum, som är så kort som möjligt och inte överstiger
  60
  dagar, förutsatt att alla följande villkor är uppfyllda:

3.   Genom undantag från punkt 1 får en behörig myndighet som utsetts av en medlemsstat tillåta att en yrkesmässig användare använder ett växtskyddsmedel i ett känsligt område under en begränsad tid, med ett exakt fastställt start- och slutdatum, som är så kort som möjligt och inte överstiger
  90
  dagar, förutsatt att alla följande villkor är uppfyllda:

a)

Det finns en bevisad allvarlig och exceptionell risk för spridning av
  karantänskadegörare
  eller invasiva främmande arter.

karantänskadegörare

| a) | Det finns en bevisad allvarlig och exceptionell risk för spridning av
  skadegörare
  eller invasiva främmande arter. |
| --- | --- |

a)

Det finns en bevisad allvarlig och exceptionell risk för spridning av
  skadegörare
  eller invasiva främmande arter.

skadegörare

| b) | Det finns inga tekniskt möjliga alternativa bekämpningsmetoder med lägre risk för att motverka spridning av
  karantänskadegörare
  eller invasiva främmande arter. |
| --- | --- |

b)

Det finns inga tekniskt möjliga alternativa bekämpningsmetoder med lägre risk för att motverka spridning av
  karantänskadegörare
  eller invasiva främmande arter.

karantänskadegörare

| b) | Det finns inga tekniskt möjliga alternativa bekämpningsmetoder med lägre risk för att motverka spridning av
  skadegörare
  eller invasiva främmande arter. |
| --- | --- |

b)

Det finns inga tekniskt möjliga alternativa bekämpningsmetoder med lägre risk för att motverka spridning av
  skadegörare
  eller invasiva främmande arter.

skadegörare

Ändringsrekommendation 37

Ändringsrekommendation 37

Artikel 19

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Åtgärder för att skydda vattenmiljön och dricksvattnet | Åtgärder för att skydda vattenmiljön och dricksvattnet |
| 1.   Växtskyddsmedel får inte användas i ytvattenområden eller inom tre meter från sådana vatten. Denna buffertzon på tre meter får inte inskränkas genom användning av alternativa riskreducerande metoder. | 1.   Växtskyddsmedel får inte användas i ytvattenområden eller inom tre meter från sådana vatten. Denna buffertzon på tre meter får inte inskränkas genom användning av alternativa riskreducerande metoder. |
| 2.   Medlemsstaterna får upprätta större obligatoriska buffertzoner i anslutning till ytvattenområden. | 2.   Medlemsstaterna får upprätta större obligatoriska buffertzoner i anslutning till ytvattenområden. |
| 3.   Medlemsstaterna ska senast den ... [Publikationsbyrån: för in datumet för den dag då denna förordning ska börja tillämpas] ha infört lämpliga åtgärder för att undvika försämrad status på ytvatten, grundvatten, kustvatten och havsvatten och möjliggöra att en god status på ytvatten och grundvatten kan uppnås i syfte att skydda vattenmiljön och dricksvattentäkter från påverkan av växtskyddsmedel och att åtminstone uppnå målen i direktiven 2000/60/EG, 2006/118/EG, 2008/105/EG, 2008/56/EG och (EU) 2020/2184. | 3.   Medlemsstaterna ska senast den ... [Publikationsbyrån: för in datumet för den dag då denna förordning ska börja tillämpas] ha infört lämpliga åtgärder för att
  omedelbart eliminera redan befintliga utsläpp av bekämpningsmedel som leder till oacceptabla miljökoncentrationer,
  undvika
  ytterligare
  försämrad status på ytvatten, grundvatten, kustvatten och havsvatten och möjliggöra att en god status på ytvatten och grundvatten kan uppnås i syfte att skydda vattenmiljön och dricksvattentäkter från påverkan av växtskyddsmedel och att åtminstone uppnå målen i direktiven 2000/60/EG, 2006/118/EG, 2008/105/EG, 2008/56/EG och (EU) 2020/2184. |
| | 4.
     
  I detta sammanhang är det nödvändigt att dricksvattenleverantörer regelbundet har full tillgång till tillräckligt tidsmässigt och geografiskt uppdelade uppgifter om aktiva ämnen när det gäller användningen av bekämpningsmedel i de vattenskyddsområden som de ansvarar för. Sådana uppgifter bör också göras tillgängliga i lämplig form för allmänheten.






  5.
     
  Användning av kemiska växtskyddsmedel bör förbjudas på mycket genomsläppliga ytor eller annan infrastruktur nära yt- eller grundvatten, eller på hårdgjorda ytor med hög risk för ytavrinning till vatten- eller avloppssystem.






  6.
     
  Medlemsstaterna ska fastställa skyddade zoner för yt- och grundvatten som används för uttag av dricksvatten, där användning eller lagring av bekämpningsmedel är förbjuden. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Åtgärder för att skydda vattenmiljön och dricksvattnet

Åtgärder för att skydda vattenmiljön och dricksvattnet

1.   Växtskyddsmedel får inte användas i ytvattenområden eller inom tre meter från sådana vatten. Denna buffertzon på tre meter får inte inskränkas genom användning av alternativa riskreducerande metoder.

1.   Växtskyddsmedel får inte användas i ytvattenområden eller inom tre meter från sådana vatten. Denna buffertzon på tre meter får inte inskränkas genom användning av alternativa riskreducerande metoder.

2.   Medlemsstaterna får upprätta större obligatoriska buffertzoner i anslutning till ytvattenområden.

2.   Medlemsstaterna får upprätta större obligatoriska buffertzoner i anslutning till ytvattenområden.

3.   Medlemsstaterna ska senast den ... [Publikationsbyrån: för in datumet för den dag då denna förordning ska börja tillämpas] ha infört lämpliga åtgärder för att undvika försämrad status på ytvatten, grundvatten, kustvatten och havsvatten och möjliggöra att en god status på ytvatten och grundvatten kan uppnås i syfte att skydda vattenmiljön och dricksvattentäkter från påverkan av växtskyddsmedel och att åtminstone uppnå målen i direktiven 2000/60/EG, 2006/118/EG, 2008/105/EG, 2008/56/EG och (EU) 2020/2184.

3.   Medlemsstaterna ska senast den ... [Publikationsbyrån: för in datumet för den dag då denna förordning ska börja tillämpas] ha infört lämpliga åtgärder för att
  omedelbart eliminera redan befintliga utsläpp av bekämpningsmedel som leder till oacceptabla miljökoncentrationer,
  undvika
  ytterligare
  försämrad status på ytvatten, grundvatten, kustvatten och havsvatten och möjliggöra att en god status på ytvatten och grundvatten kan uppnås i syfte att skydda vattenmiljön och dricksvattentäkter från påverkan av växtskyddsmedel och att åtminstone uppnå målen i direktiven 2000/60/EG, 2006/118/EG, 2008/105/EG, 2008/56/EG och (EU) 2020/2184.

4.
     
  I detta sammanhang är det nödvändigt att dricksvattenleverantörer regelbundet har full tillgång till tillräckligt tidsmässigt och geografiskt uppdelade uppgifter om aktiva ämnen när det gäller användningen av bekämpningsmedel i de vattenskyddsområden som de ansvarar för. Sådana uppgifter bör också göras tillgängliga i lämplig form för allmänheten.

5.
     
  Användning av kemiska växtskyddsmedel bör förbjudas på mycket genomsläppliga ytor eller annan infrastruktur nära yt- eller grundvatten, eller på hårdgjorda ytor med hög risk för ytavrinning till vatten- eller avloppssystem.

6.
     
  Medlemsstaterna ska fastställa skyddade zoner för yt- och grundvatten som används för uttag av dricksvatten, där användning eller lagring av bekämpningsmedel är förbjuden.

Motivering

Motivering

Den regelbundna och utbredda förekomsten av bekämpningsmedel i vatten i koncentrationer som enligt EU:s godkännandeförfarande inte alls får förekomma på denna nivå och därmed har en betydande negativ inverkan på den biologiska mångfalden och den naturliga balansen, understryker behovet av åtgärder för att i första hand skapa en acceptabel status quo.

Dricksvattenförsörjning är av stort allmänt intresse, och dricksvattenleverantörerna måste kunna övervaka och säkerställa dricksvattnets kvalitet med hjälp av all nödvändig information.

Ändringsrekommendation 38

Ändringsrekommendation 38

Artikel 19a (ny artikel)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Utökat producentansvar |
| | 1.
     
  Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att säkerställa att producenter som släpper ut ett växtskyddsmedel på marknaden har ett utökat producentansvar. |
| | 2.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att system för utökat producentansvar upprättas för alla växtskyddsmedel, inklusive deras metaboliter, i enlighet med artiklarna 8 och 8a i direktiv 2008/98/EG. |
| | 3.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att producenterna av växtskyddsmedel täcker kostnaderna i enlighet med bestämmelserna om utökat producentansvar i direktiv 2008/98/EG och, i den mån de inte redan ingår, täcker följande kostnader: |
| | a) | de investerings- och driftskostnader som dricksvattenleverantörer ådrar sig för att säkerställa överensstämmelse med de parametervärden för bekämpningsmedel och deras metaboliter som fastställts i del B i bilaga 1 till direktiv (EU) 2020/2184, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Utökat producentansvar

Utökat producentansvar

1.
     
  Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att säkerställa att producenter som släpper ut ett växtskyddsmedel på marknaden har ett utökat producentansvar.

2.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att system för utökat producentansvar upprättas för alla växtskyddsmedel, inklusive deras metaboliter, i enlighet med artiklarna 8 och 8a i direktiv 2008/98/EG.

3.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att producenterna av växtskyddsmedel täcker kostnaderna i enlighet med bestämmelserna om utökat producentansvar i direktiv 2008/98/EG och, i den mån de inte redan ingår, täcker följande kostnader:

a)

a)

de investerings- och driftskostnader som dricksvattenleverantörer ådrar sig för att säkerställa överensstämmelse med de parametervärden för bekämpningsmedel och deras metaboliter som fastställts i del B i bilaga 1 till direktiv (EU) 2020/2184,

de investerings- och driftskostnader som dricksvattenleverantörer ådrar sig för att säkerställa överensstämmelse med de parametervärden för bekämpningsmedel och deras metaboliter som fastställts i del B i bilaga 1 till direktiv (EU) 2020/2184,

| b) | kostnaderna för att samla in och kontrollera uppgifter om produkter som släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

b)

b)

kostnaderna för att samla in och kontrollera uppgifter om produkter som släpps ut på marknaden.

kostnaderna för att samla in och kontrollera uppgifter om produkter som släpps ut på marknaden.

4.
     
  De kostnader som ska täckas enligt punkt 3 får inte överstiga de kostnader som krävs för att tillhandahålla de tjänster som anges i den punkten på ett kostnadseffektivt sätt, och de ska fastställas på ett transparent sätt mellan berörda aktörer.

5.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att varje producents bidrag enligt punkt 3 bestäms utifrån miljö- och hälsorisken hos de växtskyddsmedel som släpps ut på marknaden.

6.
     
  Medlemsstaterna ska på ett tydligt sätt fastställa samtliga berörda aktörers roller och ansvarsområden.

7.
     
  Varje medlemsstat ska ge tillverkare som är etablerade i en annan medlemsstat och som släpper ut produkter på dess marknad möjlighet att utse en juridisk eller fysisk person som är etablerad på dess territorium till behörigt ombud som ska ansvara för att producentens skyldigheter inom ramen för system för utökat producentansvar fullgörs på dess territorium.

Ändringsrekommendation 39

Ändringsrekommendation 39

Artikel 27.3, punkt a

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| a) | Potentiella risker för människors hälsa och miljön genom akuta eller kroniska effekter till följd av användning av växtskyddsmedel. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

a)

Potentiella risker för människors hälsa och miljön genom akuta eller kroniska effekter till följd av användning av växtskyddsmedel.

| a) | Potentiella risker för människors hälsa och miljön genom akuta eller kroniska effekter till följd av användning av växtskyddsmedel. |
| --- | --- |

a)

Potentiella risker för människors hälsa och miljön genom akuta eller kroniska effekter till följd av användning av växtskyddsmedel.

| aa) | Potentiella risker för människors hälsa och miljön till följd av användningen av kombinationer av växtskyddsmedel samt avsaknaden av uppgifter om effekterna av kombinationer av växtskyddsmedel, vilka inte bedöms i förhållande till användningen av växtskyddsmedel. |
| --- | --- |

aa)

aa)

Potentiella risker för människors hälsa och miljön till följd av användningen av kombinationer av växtskyddsmedel samt avsaknaden av uppgifter om effekterna av kombinationer av växtskyddsmedel, vilka inte bedöms i förhållande till användningen av växtskyddsmedel.

Potentiella risker för människors hälsa och miljön till följd av användningen av kombinationer av växtskyddsmedel samt avsaknaden av uppgifter om effekterna av kombinationer av växtskyddsmedel, vilka inte bedöms i förhållande till användningen av växtskyddsmedel.

Ändringsrekommendation 40

Ändringsrekommendation 40

Artikel 28.2 till 4 (nytt led)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Každý členský štát predloží Komisii každý rok do 31. augusta správu obsahujúcu tieto informácie: | 2.   Varje medlemsstat ska senast den 31 augusti varje år överlämna en rapport med följande information till kommissionen: |
| a) | počet prípadov akútnej a chronickej otravy v dôsledku expozície osôb prípravkom na ochranu rastlín v predchádzajúcom kalendárnom roku; |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.   Každý členský štát predloží Komisii každý rok do 31. augusta správu obsahujúcu tieto informácie:

2.   Varje medlemsstat ska senast den 31 augusti varje år överlämna en rapport med följande information till kommissionen:

a)

počet prípadov akútnej a chronickej otravy v dôsledku expozície osôb prípravkom na ochranu rastlín v predchádzajúcom kalendárnom roku;

| a) | Antal akuta och kroniska förgiftningar som uppträtt till följd av människors exponering för växtskyddsmedel under föregående kalenderår. |
| --- | --- |

a)

Antal akuta och kroniska förgiftningar som uppträtt till följd av människors exponering för växtskyddsmedel under föregående kalenderår.

| b) | informácie uvedené v odseku 1 týkajúce sa jednotlivých prípadov otravy. |
| --- | --- |

b)

informácie uvedené v odseku 1 týkajúce sa jednotlivých prípadov otravy.

| b) | Den information som avses i punkt 1 för varje förgiftning. |
| --- | --- |

b)

Den information som avses i punkt 1 för varje förgiftning.

| c) | Antal arbetssjukdomar till följd av användning av och/eller exponering för växtskyddsmedel under föregående år. |
| --- | --- |

c)

c)

Antal arbetssjukdomar till följd av användning av och/eller exponering för växtskyddsmedel under föregående år.

Antal arbetssjukdomar till följd av användning av och/eller exponering för växtskyddsmedel under föregående år.

3.   Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými sa stanoví formát na predkladanie informácií a údajov uvedených v odseku 2 tohto článku. Tieto vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedenom v článku 41 ods. 2.

3.   Kommissionen ska anta genomförandeakter i syfte att fastställa i vilken form den information och de uppgifter som avses i punkt 2 i denna artikel ska lämnas in. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 41.2.

4.
     
  Arbetssjukdomar till följd av användning av och/eller exponering för växtskyddsmedel under föregående år.

| a) | Varje medlemsstat ska utse en behörig myndighet med ansvar för att inrätta ett system för anmälan av, erkännande av och skälig ersättning för arbetssjukdomar som uppstår till följd av användning av och/eller exponering för växtskyddsmedel. |
| --- | --- |

a)

a)

Varje medlemsstat ska utse en behörig myndighet med ansvar för att inrätta ett system för anmälan av, erkännande av och skälig ersättning för arbetssjukdomar som uppstår till följd av användning av och/eller exponering för växtskyddsmedel.

Varje medlemsstat ska utse en behörig myndighet med ansvar för att inrätta ett system för anmälan av, erkännande av och skälig ersättning för arbetssjukdomar som uppstår till följd av användning av och/eller exponering för växtskyddsmedel.

| b) | Medlemsstaterna ska se till att de utsedda myndigheterna har tillräckligt med personal och resurser för att kunna utföra sina uppgifter korrekt, vilket också omfattar effektiva inspektioner. |
| --- | --- |

b)

b)

Medlemsstaterna ska se till att de utsedda myndigheterna har tillräckligt med personal och resurser för att kunna utföra sina uppgifter korrekt, vilket också omfattar effektiva inspektioner.

Medlemsstaterna ska se till att de utsedda myndigheterna har tillräckligt med personal och resurser för att kunna utföra sina uppgifter korrekt, vilket också omfattar effektiva inspektioner.

| c) | Medlemsstaterna ska se till att de bindande nationella yrkeshygieniska gränsvärdena (OEL[utsläppssteg 1]) för användning av och/eller exponering för verksamma ämnen i växtskyddsmedel övervakas, efterlevs och tillämpas. |
| --- | --- |

c)

c)

Medlemsstaterna ska se till att de bindande nationella yrkeshygieniska gränsvärdena (OEL[utsläppssteg 1]) för användning av och/eller exponering för verksamma ämnen i växtskyddsmedel övervakas, efterlevs och tillämpas.

Medlemsstaterna ska se till att de bindande nationella yrkeshygieniska gränsvärdena (OEL[utsläppssteg 1]) för användning av och/eller exponering för verksamma ämnen i växtskyddsmedel övervakas, efterlevs och tillämpas.

| d) | Medlemsstaterna ska se till att alla yrkesmässiga användare, inklusive arbetstagare, har tillgång till officiell dokumentation som anger vilket slags växtskyddsmedel som används i hans eller hennes yrkesverksamhet samt exponeringsperioden. |
| --- | --- |

d)

d)

Medlemsstaterna ska se till att alla yrkesmässiga användare, inklusive arbetstagare, har tillgång till officiell dokumentation som anger vilket slags växtskyddsmedel som används i hans eller hennes yrkesverksamhet samt exponeringsperioden.

Medlemsstaterna ska se till att alla yrkesmässiga användare, inklusive arbetstagare, har tillgång till officiell dokumentation som anger vilket slags växtskyddsmedel som används i hans eller hennes yrkesverksamhet samt exponeringsperioden.

| e) | Arbetsgivare ska förse alla arbetstagare som är anställda i företaget med den officiella dokumentation som avses i led 4. |
| --- | --- |

e)

e)

Arbetsgivare ska förse alla arbetstagare som är anställda i företaget med den officiella dokumentation som avses i led 4.

Arbetsgivare ska förse alla arbetstagare som är anställda i företaget med den officiella dokumentation som avses i led 4.

| f) | Medlemsstaterna ska se till att den skyldighet som avses i led 5 fullgörs och tillämpa effektiva, avskräckande och proportionella sanktioner på överträdelser av detta krav. |
| --- | --- |

f)

f)

Medlemsstaterna ska se till att den skyldighet som avses i led 5 fullgörs och tillämpa effektiva, avskräckande och proportionella sanktioner på överträdelser av detta krav.

Medlemsstaterna ska se till att den skyldighet som avses i led 5 fullgörs och tillämpa effektiva, avskräckande och proportionella sanktioner på överträdelser av detta krav.

| g) | Medlemsstaterna ska underlätta rapporteringen av arbetssjukdomar i samband med användning av och/eller exponering för växtskyddsmedel genom att inrätta tillgängliga och effektiva rapporteringsmekanismer. |
| --- | --- |

g)

g)

Medlemsstaterna ska underlätta rapporteringen av arbetssjukdomar i samband med användning av och/eller exponering för växtskyddsmedel genom att inrätta tillgängliga och effektiva rapporteringsmekanismer.

Medlemsstaterna ska underlätta rapporteringen av arbetssjukdomar i samband med användning av och/eller exponering för växtskyddsmedel genom att inrätta tillgängliga och effektiva rapporteringsmekanismer.

| h) | Medlemsstaterna är skyldiga att sörja för ett erkännande av dessa sjukdomar och en skälig ersättning. |
| --- | --- |

h)

h)

Medlemsstaterna är skyldiga att sörja för ett erkännande av dessa sjukdomar och en skälig ersättning.

Medlemsstaterna är skyldiga att sörja för ett erkännande av dessa sjukdomar och en skälig ersättning.

Ändringsrekommendation 41

Ändringsrekommendation 41

Artikel 33a (ny artikel)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Övervakning av bekämpningsmedelsrester





  1.
     
  Medlemsstaterna ska införa rutinåtgärder för att genomföra specifika, representativa program för övervakning av rester av verksamma ämnen och deras metaboliter i vattenresurser, grundvatten, mark, luft/stoft/nederbörd, biota och människor.






  2.
     
  Befintliga program och indikatorer för övervakning ska utvärderas och anpassas vid behov, och nya program ska skräddarsys på lämpligt sätt för att säkerställa att lämpliga övervakningsuppgifter genereras. Vid behov ska medlemsstaterna genomföra ytterligare åtgärder för att säkerställa att användningen av växtskyddsmedel är i överensstämmelse med bestämmelserna i artiklarna 4 och 29 i förordning (EG) nr 1107/2009.






  3.
     
  Resultaten av övervakningsprogrammen ska överlämnas till kommissionen och offentliggöras på den webbplats som avses i artikel 8. Kommissionen ska granska resultaten och överväga om det är nödvändigt att ändra lagstiftningen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Övervakning av bekämpningsmedelsrester

Övervakning av bekämpningsmedelsrester

1.
     
  Medlemsstaterna ska införa rutinåtgärder för att genomföra specifika, representativa program för övervakning av rester av verksamma ämnen och deras metaboliter i vattenresurser, grundvatten, mark, luft/stoft/nederbörd, biota och människor.

2.
     
  Befintliga program och indikatorer för övervakning ska utvärderas och anpassas vid behov, och nya program ska skräddarsys på lämpligt sätt för att säkerställa att lämpliga övervakningsuppgifter genereras. Vid behov ska medlemsstaterna genomföra ytterligare åtgärder för att säkerställa att användningen av växtskyddsmedel är i överensstämmelse med bestämmelserna i artiklarna 4 och 29 i förordning (EG) nr 1107/2009.

3.
     
  Resultaten av övervakningsprogrammen ska överlämnas till kommissionen och offentliggöras på den webbplats som avses i artikel 8. Kommissionen ska granska resultaten och överväga om det är nödvändigt att ändra lagstiftningen.

Ändringsrekommendation 42

Ändringsrekommendation 42

Artikel 36.2, punkt a

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| a) | identifiera de fem verksamma ämnen som
  främst
  påverkar resultatet, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

a)

identifiera de fem verksamma ämnen som
  främst
  påverkar resultatet,

främst

| a) | identifiera de fem verksamma ämnen som
  har störst negativ inverkan på
  resultatet, |
| --- | --- |

a)

identifiera de fem verksamma ämnen som
  har störst negativ inverkan på
  resultatet,

har störst negativ inverkan på

Motivering

Motivering

Förtydligande av formuleringen.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) stöder helhjärtat åtgärder för att minska användningen av kemiska växtskyddsmedel och riskerna med dem och för att säkerställa hållbara livsmedelssystem. Man bör dock se till att de lagstadgade skyldigheterna inte leder till en alltför stor administrativ börda. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén (ReK) stöder helhjärtat åtgärder för att minska användningen av kemiska växtskyddsmedel och riskerna med dem och för att säkerställa hållbara livsmedelssystem. Man bör dock se till att de lagstadgade skyldigheterna inte leder till en alltför stor administrativ börda.

| 2. | ReK påminner om att kommittén i sitt yttrande om reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken efterlyste att gemensamma, kvantifierade, mätbara och realistiska gemensamma europeiska mål för de nationella strategiska planerna skulle fastställas senast 2027 i förordningen om den gemensamma jordbrukspolitiken (1), varvid användningen av bekämpningsmedel i medlemsstaterna ska minska med minst 30 % jämfört med 2017. |
| --- | --- |

2.

ReK påminner om att kommittén i sitt yttrande om reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken efterlyste att gemensamma, kvantifierade, mätbara och realistiska gemensamma europeiska mål för de nationella strategiska planerna skulle fastställas senast 2027 i förordningen om den gemensamma jordbrukspolitiken (1

| 3. | ReK anser att kommissionen bör arbeta för en fortlöpande och ordnad översyn, med hjälp av delegerade akter och i enlighet med artikel 35 i denna förordning, av de indikatorer för vilka man i tillräcklig utsträckning måste beakta toxiciteten separat från mängden bekämpningsmedel och anser vidare att den stora spännvidden när det gäller olika typer av toxicitet, som hittills t.ex. beaktats i en harmoniserad riskindikatorgrupp med samma viktningsfaktor, måste beaktas differentierat när det gäller deras toxicitet. |
| --- | --- |

3.

ReK anser att kommissionen bör arbeta för en fortlöpande och ordnad översyn, med hjälp av delegerade akter och i enlighet med artikel 35 i denna förordning, av de indikatorer för vilka man i tillräcklig utsträckning måste beakta toxiciteten separat från mängden bekämpningsmedel och anser vidare att den stora spännvidden när det gäller olika typer av toxicitet, som hittills t.ex. beaktats i en harmoniserad riskindikatorgrupp med samma viktningsfaktor, måste beaktas differentierat när det gäller deras toxicitet.

| 4. | Kommittén anser att de nationella handlingsplanerna bör översändas till kommissionen så att den kan genomföra en efterhandskontroll av dessa planer med stöd av en oberoende expertgrupp, som omfattar företrädare för det civila samhället, i syfte att säkerställa insyn i förfarandena. |
| --- | --- |

4.

Kommittén anser att de nationella handlingsplanerna bör översändas till kommissionen så att den kan genomföra en efterhandskontroll av dessa planer med stöd av en oberoende expertgrupp, som omfattar företrädare för det civila samhället, i syfte att säkerställa insyn i förfarandena.

| 5. | Kommittén uppmanar Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet att mycket regelbundet se över de godkända bekämpningsmedlens verkan samt se över godkännandena så snart resistens har uppstått i de populationer av skadegörare som produkten avser, så att inte produkter används i onödan när de inte längre är effektiva. |
| --- | --- |

5.

Kommittén uppmanar Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet att mycket regelbundet se över de godkända bekämpningsmedlens verkan samt se över godkännandena så snart resistens har uppstått i de populationer av skadegörare som produkten avser, så att inte produkter används i onödan när de inte längre är effektiva.

| 6. | EU bör finansiera forskningsprojekt om bekämpningsmedlens hittills okända cocktaileffekter på människors hälsa och den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

6.

EU bör finansiera forskningsprojekt om bekämpningsmedlens hittills okända cocktaileffekter på människors hälsa och den biologiska mångfalden.

| 7. | De privata och offentliga forskningsinsatserna beträffande biologiskt och integrerat växtskydd har gjort betydande framsteg under det senaste årtiondet och erbjuder nu alternativ för 40 % av användningsområdena för syntetiska bekämpningsmedel. Vi anser att EU:s forskningsprogram ytterligare bör öka stödet till dessa program så att man åtminstone kan uppnå målet om att halvera användningen av bekämpningsmedel till 2030. |
| --- | --- |

7.

De privata och offentliga forskningsinsatserna beträffande biologiskt och integrerat växtskydd har gjort betydande framsteg under det senaste årtiondet och erbjuder nu alternativ för 40 % av användningsområdena för syntetiska bekämpningsmedel. Vi anser att EU:s forskningsprogram ytterligare bör öka stödet till dessa program så att man åtminstone kan uppnå målet om att halvera användningen av bekämpningsmedel till 2030.

| 8. | EU bör göra en omfattande översyn av den strategi som baseras på den harmoniserade riskindikatorn så att man utöver mängden på ett beslutsamt sätt tar särskild hänsyn till toxiciteten. Kommittén uppmanar EU att på ett heltäckande sätt validera de prognoser som baseras på den harmoniserade riskindikatorn eller en alternativ strategi, och att säkerställa att en minskning av den beräknade risknivån faktiskt leder till en minskning av de negativa effekterna av bekämpningsmedel på miljön eller människors hälsa. Kommissionen bör genomföra en ordnad översyn för att säkerställa tillförlitliga resultat från befintliga indikatorer. |
| --- | --- |

8.

EU bör göra en omfattande översyn av den strategi som baseras på den harmoniserade riskindikatorn så att man utöver mängden på ett beslutsamt sätt tar särskild hänsyn till toxiciteten. Kommittén uppmanar EU att på ett heltäckande sätt validera de prognoser som baseras på den harmoniserade riskindikatorn eller en alternativ strategi, och att säkerställa att en minskning av den beräknade risknivån faktiskt leder till en minskning av de negativa effekterna av bekämpningsmedel på miljön eller människors hälsa. Kommissionen bör genomföra en ordnad översyn för att säkerställa tillförlitliga resultat från befintliga indikatorer.

| 9. | ReK uppmanar EU att, i enlighet med Europeiska unionens domstols dom av den 1 oktober 2019, finansiera genomförandet av experimentella undersökningar vad gäller bekämpningsmedlens långtidstoxicitet i sin slutliga beredning innan de godkänns för försäljning på den europeiska marknaden. |
| --- | --- |

9.

ReK uppmanar EU att, i enlighet med Europeiska unionens domstols dom av den 1 oktober 2019, finansiera genomförandet av experimentella undersökningar vad gäller bekämpningsmedlens långtidstoxicitet i sin slutliga beredning innan de godkänns för försäljning på den europeiska marknaden.

| 10. | Livsmedelstryggheten inte får äventyras av en alltför snabb anpassningsprocess i den rådande krissituationen. |
| --- | --- |

10.

Livsmedelstryggheten inte får äventyras av en alltför snabb anpassningsprocess i den rådande krissituationen.

| 11. | ReK påpekar tvärtom att en minskad användning av bekämpningsmedel och minskad toxicitet förbättrar jordbruksföretagens motståndskraft mot ekonomiska kriser, energikriser eller miljökriser. |
| --- | --- |

11.

ReK påpekar tvärtom att en minskad användning av bekämpningsmedel och minskad toxicitet förbättrar jordbruksföretagens motståndskraft mot ekonomiska kriser, energikriser eller miljökriser.

| 12. | Kommittén påpekar dessutom att en sänkning av standarderna för hållbar livsmedelsproduktion mot bakgrund av den rådande krisen inte bara skulle kunna leda till miljökostnader utan också öka prisvolatiliteten. |
| --- | --- |

12.

Kommittén påpekar dessutom att en sänkning av standarderna för hållbar livsmedelsproduktion mot bakgrund av den rådande krisen inte bara skulle kunna leda till miljökostnader utan också öka prisvolatiliteten.

| 13. | ReK uppmanar medlemsstaterna att intensifiera sina åtgärder för att stödja jordbrukare i arbetet med att minska användningen av bekämpningsmedel och riskerna med dessa i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

13.

ReK uppmanar medlemsstaterna att intensifiera sina åtgärder för att stödja jordbrukare i arbetet med att minska användningen av bekämpningsmedel och riskerna med dessa i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

| 14. | ReK beklagar att kommissionen föreslår att nödvändig finansiering ska komma från den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) under fem år utan att fonden tillförs några nya medel. |
| --- | --- |

14.

ReK beklagar att kommissionen föreslår att nödvändig finansiering ska komma från den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) under fem år utan att fonden tillförs några nya medel.

| 15. | Kommittén beklagar att de nationella strategiska planer som godkänts av kommissionen har en mycket låg ambitionsnivå när det gäller att minska mängden bekämpningsmedel och framför allt riskerna med dem, vilket innebär att EU:s mål inte kommer att uppnås. |
| --- | --- |

15.

Kommittén beklagar att de nationella strategiska planer som godkänts av kommissionen har en mycket låg ambitionsnivå när det gäller att minska mängden bekämpningsmedel och framför allt riskerna med dem, vilket innebär att EU:s mål inte kommer att uppnås.

| 16. | ReK uppmanar EU att förbjuda import av livsmedel som behandlats med bekämpningsmedel som inte är godkända i Europa och som äventyrar medborgarnas hälsa och miljön, i syfte att skapa rättvis konkurrens för våra producenter. |
| --- | --- |

16.

ReK uppmanar EU att förbjuda import av livsmedel som behandlats med bekämpningsmedel som inte är godkända i Europa och som äventyrar medborgarnas hälsa och miljön, i syfte att skapa rättvis konkurrens för våra producenter.

| 17. | ReK uppmanar kommissionen att, i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009 (2), förbjuda export av otillåtna bekämpningsmedel eller verksamma ämnen i bekämpningsmedel från Europa till tredjeländer. |
| --- | --- |

17.

ReK uppmanar kommissionen att, i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009 (2

| 18. | ReK påminner EU-institutionerna om att medborgarna i samband med konferensen om Europas framtid uppmanade EU-institutionerna att vidta kraftfulla åtgärder för att främja och säkerställa ett mer miljö- och klimatvänligt jordbruk. |
| --- | --- |

18.

ReK påminner EU-institutionerna om att medborgarna i samband med konferensen om Europas framtid uppmanade EU-institutionerna att vidta kraftfulla åtgärder för att främja och säkerställa ett mer miljö- och klimatvänligt jordbruk.

| 19. | Kommittén påminner om de europeiska regionernas och de lokala myndigheternas roll i genomförandet av den europeiska gröna given, särskilt genom deras roll i genomförandet och övervakningen av den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

19.

Kommittén påminner om de europeiska regionernas och de lokala myndigheternas roll i genomförandet av den europeiska gröna given, särskilt genom deras roll i genomförandet och övervakningen av den gemensamma jordbrukspolitiken.

| 20. | ReK uppmanar de lokala och regionala myndigheterna att informera sina medborgare om farorna med användning av bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

20.

ReK uppmanar de lokala och regionala myndigheterna att informera sina medborgare om farorna med användning av bekämpningsmedel.

| 21. | Kommittén anser att de farligaste kemiska växtskyddsmedlen endast bör få säljas till yrkesmässiga användare. |
| --- | --- |

21.

Kommittén anser att de farligaste kemiska växtskyddsmedlen endast bör få säljas till yrkesmässiga användare.

| 22. | Kommittén anser att kemiska växtskyddsmedel endast bör få användas av yrkesmässiga användare. |
| --- | --- |

22.

Kommittén anser att kemiska växtskyddsmedel endast bör få användas av yrkesmässiga användare.

| 23. | Kommittén framhåller de europeiska regionala och lokala myndigheternas rätt att upprätta nya planer för sitt territorium, i enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen. |
| --- | --- |

23.

Kommittén framhåller de europeiska regionala och lokala myndigheternas rätt att upprätta nya planer för sitt territorium, i enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen.

Bryssel den 15 mars 2023.

Vasco ALVES CORDEIRO

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(24)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG av den 27 juni 2001 om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan (EGT L 197, 21.7.2001, s. 30).

24

(24)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG av den 27 juni 2001 om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan (EGT L 197, 21.7.2001, s. 30).

24

(33)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7).

33

(34)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

34

(33)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7).

33

(34)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

34

(47)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2020/2184 av den 16 december 2020 om kvaliteten på dricksvatten (EUT L 435, 23.12.2020, s. 1).

47

(47)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2020/2184 av den 16 december 2020 om kvaliteten på dricksvatten (EUT L 435, 23.12.2020, s. 1).

47

(1)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020) 381 final).

1

(1)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020) 381 final).

1

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 av den 2 december 2021 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av förordning (EU) nr 1306/2013 (EUT L 435, 6.12.2021, s. 187).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1).

2

---

| 30.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 188/70 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 188/70

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén om förslaget till ett direktiv om asbest

(2023/C 188/07)

| Föredragande: | Hanna ZDANOWSKA (PL–EPP), borgmästare, Łódź |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2009/148/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för asbest i arbetet
  COM(2022) 489 final |

Föredragande:

Hanna ZDANOWSKA (PL–EPP), borgmästare, Łódź

Referensdokument:

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2009/148/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för asbest i arbetet

COM(2022) 489 final

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsrekommendation 1

Skäl 3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (3) | Asbest är ett mycket farligt cancerframkallande ämne som fortfarande påverkar olika ekonomiska sektorer, såsom byggnad och renovering, utvinning av mineral, avfallshantering och brandbekämpning, där arbetstagarna löper hög risk att exponeras. Asbestfibrer är klassificerade som cancerframkallande ämnen 1A enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/20085. När luftburna asbestfibrer andas in kan de orsaka allvarliga sjukdomar såsom mesoteliom och lungcancer, med en fördröjning på i genomsnitt 30 år från exponeringstillfället till dess att de första sjukdomstecknen visar sig, vilket i slutändan leder till arbetsrelaterade dödsfall. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(3)

Asbest är ett mycket farligt cancerframkallande ämne som fortfarande påverkar olika ekonomiska sektorer, såsom byggnad och renovering, utvinning av mineral, avfallshantering och brandbekämpning, där arbetstagarna löper hög risk att exponeras. Asbestfibrer är klassificerade som cancerframkallande ämnen 1A enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/20085. När luftburna asbestfibrer andas in kan de orsaka allvarliga sjukdomar såsom mesoteliom och lungcancer, med en fördröjning på i genomsnitt 30 år från exponeringstillfället till dess att de första sjukdomstecknen visar sig, vilket i slutändan leder till arbetsrelaterade dödsfall.

| (3) | Asbest är ett mycket farligt cancerframkallande ämne som fortfarande påverkar olika ekonomiska sektorer, såsom byggnad och renovering, utvinning av mineral,
  energisektorn, den kemiska industrin, transportsektorn,
  avfallshantering och brandbekämpning, där arbetstagarna löper hög risk att exponeras. Asbestfibrer är klassificerade som cancerframkallande ämnen 1A enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/20085. När luftburna asbestfibrer andas in kan de orsaka allvarliga sjukdomar såsom mesoteliom och lungcancer, med en fördröjning på i genomsnitt 30 år från exponeringstillfället till dess att de första sjukdomstecknen visar sig, vilket i slutändan leder till arbetsrelaterade dödsfall. |
| --- | --- |

(3)

Asbest är ett mycket farligt cancerframkallande ämne som fortfarande påverkar olika ekonomiska sektorer, såsom byggnad och renovering, utvinning av mineral,
  energisektorn, den kemiska industrin, transportsektorn,
  avfallshantering och brandbekämpning, där arbetstagarna löper hög risk att exponeras. Asbestfibrer är klassificerade som cancerframkallande ämnen 1A enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/20085. När luftburna asbestfibrer andas in kan de orsaka allvarliga sjukdomar såsom mesoteliom och lungcancer, med en fördröjning på i genomsnitt 30 år från exponeringstillfället till dess att de första sjukdomstecknen visar sig, vilket i slutändan leder till arbetsrelaterade dödsfall.

Motivering

Komplettering av förteckningen över sektorer där asbest ofta har använts och i dag kan utgöra en hälsorisk för arbetstagare och boende.

Ändringsrekommendation 2

Skäl 5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (5) | Europeisk plan mot cancer (1) stöder behovet av åtgärder när det gäller att skydda arbetstagare mot cancerframkallande ämnen. Ett förbättrat skydd för arbetstagare som exponeras för asbest kommer också att bli viktigt i samband med den gröna omställningen och genomförandet av den europeiska gröna given, där i synnerhet renoveringsvågen för Europa ingår (2). I rekommendationerna från medborgarna under konferensen om Europas framtid (3) betonades också betydelsen av skäliga arbetsvillkor, i synnerhet genom att se över direktiv 2009/148/EG. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(5)

Europeisk plan mot cancer (1) stöder behovet av åtgärder när det gäller att skydda arbetstagare mot cancerframkallande ämnen. Ett förbättrat skydd för arbetstagare som exponeras för asbest kommer också att bli viktigt i samband med den gröna omställningen och genomförandet av den europeiska gröna given, där i synnerhet renoveringsvågen för Europa ingår (2). I rekommendationerna från medborgarna under konferensen om Europas framtid (3) betonades också betydelsen av skäliga arbetsvillkor, i synnerhet genom att se över direktiv 2009/148/EG.

| (5) | Europeisk plan mot cancer (1) stöder behovet av åtgärder när det gäller att skydda arbetstagare mot cancerframkallande ämnen. Europeisk plan mot cancer[1] stöder behovet av åtgärder när det gäller att skydda arbetstagare mot cancerframkallande ämnen. Ett förbättrat skydd för arbetstagare som exponeras för asbest
  och personer som direkt och indirekt exponeras till följd av tredje parts yrkesverksamhet, särskilt på platser där reparationer, renovering, nedmontering och rivning av byggnader genomförs eller vid deponier för asbestavfall,
  kommer också att bli viktigt i samband med den gröna omställningen och genomförandet av den europeiska gröna given, där i synnerhet renoveringsvågen för Europa ingår (2). I rekommendationerna från medborgarna under konferensen om Europas framtid (3) betonades också betydelsen av skäliga arbetsvillkor, i synnerhet genom att se över direktiv 2009/148/EG. |
| --- | --- |

(5)

Europeisk plan mot cancer (1) stöder behovet av åtgärder när det gäller att skydda arbetstagare mot cancerframkallande ämnen. Europeisk plan mot cancer[1] stöder behovet av åtgärder när det gäller att skydda arbetstagare mot cancerframkallande ämnen. Ett förbättrat skydd för arbetstagare som exponeras för asbest
  och personer som direkt och indirekt exponeras till följd av tredje parts yrkesverksamhet, särskilt på platser där reparationer, renovering, nedmontering och rivning av byggnader genomförs eller vid deponier för asbestavfall,
  kommer också att bli viktigt i samband med den gröna omställningen och genomförandet av den europeiska gröna given, där i synnerhet renoveringsvågen för Europa ingår (2). I rekommendationerna från medborgarna under konferensen om Europas framtid (3) betonades också betydelsen av skäliga arbetsvillkor, i synnerhet genom att se över direktiv 2009/148/EG.

Motivering

Den gröna omställning som alla eftersträvar och EU:s ambition att öka renoveringstakten som en del av renoveringsvågen kan samtidigt leda till ökad exponering för asbest – inte bara för byggnadsarbetare utan även för personer som inte är direkt berörda (boende i närliggande byggnader, personer som befinner sig i närheten).

Ändringsrekommendation 3

Skäl 8

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (8) | Ett ändrat gränsvärde bör fastställas i detta direktiv mot bakgrund av tillgänglig kunskap, inklusive aktuell vetenskaplig bevisning och tekniska data, och på grundval av en grundlig bedömning av de samhällsekonomiska konsekvenserna och tillgången till protokoll och metoder för mätning av exponering på arbetsplatsen. Denna information bör bygga på yttranden från kemikaliemyndighetens (Echa) riskbedömningskommitté, som inrättats genom förordning (EG) nr 1907/2006, och yttranden från den rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor, som inrättats genom rådets beslut av den 22 juli 2003 (1). |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(8)

Ett ändrat gränsvärde bör fastställas i detta direktiv mot bakgrund av tillgänglig kunskap, inklusive aktuell vetenskaplig bevisning och tekniska data, och på grundval av en grundlig bedömning av de samhällsekonomiska konsekvenserna och tillgången till protokoll och metoder för mätning av exponering på arbetsplatsen. Denna information bör bygga på yttranden från kemikaliemyndighetens (Echa) riskbedömningskommitté, som inrättats genom förordning (EG) nr 1907/2006, och yttranden från den rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor, som inrättats genom rådets beslut av den 22 juli 2003 (1).

| (8) | Ett ändrat gränsvärde bör fastställas i detta direktiv mot bakgrund av tillgänglig kunskap, inklusive aktuell vetenskaplig bevisning och tekniska data, och på grundval av en grundlig bedömning av de samhällsekonomiska konsekvenserna och tillgången till protokoll och metoder för mätning av exponering på arbetsplatsen. Denna information bör bygga på
  olika alternativ som presenteras i
  yttranden från kemikaliemyndighetens (Echa) riskbedömningskommitté, som inrättats genom förordning (EG) nr 1907/2006, och yttranden från den rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor, som inrättats genom rådets beslut av den 22 juli 2003 (1). |
| --- | --- |

(8)

Ett ändrat gränsvärde bör fastställas i detta direktiv mot bakgrund av tillgänglig kunskap, inklusive aktuell vetenskaplig bevisning och tekniska data, och på grundval av en grundlig bedömning av de samhällsekonomiska konsekvenserna och tillgången till protokoll och metoder för mätning av exponering på arbetsplatsen. Denna information bör bygga på
  olika alternativ som presenteras i
  yttranden från kemikaliemyndighetens (Echa) riskbedömningskommitté, som inrättats genom förordning (EG) nr 1907/2006, och yttranden från den rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor, som inrättats genom rådets beslut av den 22 juli 2003 (1).

Motivering

I yttrandena från ovannämnda organ presenteras olika alternativ som rör yrkeshygieniska gränsvärden för asbest och exponeringsriskförhållandet.

Ändringsrekommendation 4

Skäl 9

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (9) | Med hänsyn till de relevanta vetenskapliga bevisen och ett väl avvägt arbetssätt som på samma gång säkerställer tillräckligt skydd för arbetstagare på unionsnivå och
  undviker oproportionerliga ekonomiska nackdelar och bördor för de berörda ekonomiska aktörerna (däribland små och medelstora företag)
  , bör det fastställas ett reviderat yrkeshygieniskt gränsvärde som motsvarar 0,01 fibrer/cm3 som tidsvägt genomsnitt under åtta timmar. Detta avvägda arbetssätt underbyggs av ett folkhälsomål vars syfte är den
  nödvändiga säkra saneringen
  av asbest. Det har också tagits i beaktande att
  det föreslagna
  gränsvärdet
  ska ta
  hänsyn till ekonomiska och tekniska överväganden för att möjliggöra en ändamålsenlig sanering. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(9)

Med hänsyn till de relevanta vetenskapliga bevisen och ett väl avvägt arbetssätt som på samma gång säkerställer tillräckligt skydd för arbetstagare på unionsnivå och
  undviker oproportionerliga ekonomiska nackdelar och bördor för de berörda ekonomiska aktörerna (däribland små och medelstora företag)
  , bör det fastställas ett reviderat yrkeshygieniskt gränsvärde som motsvarar 0,01 fibrer/cm3 som tidsvägt genomsnitt under åtta timmar. Detta avvägda arbetssätt underbyggs av ett folkhälsomål vars syfte är den
  nödvändiga säkra saneringen
  av asbest. Det har också tagits i beaktande att
  det föreslagna
  gränsvärdet
  ska ta
  hänsyn till ekonomiska och tekniska överväganden för att möjliggöra en ändamålsenlig sanering.

| (9) | Med hänsyn till de relevanta vetenskapliga bevisen och ett väl avvägt arbetssätt som på samma gång säkerställer tillräckligt skydd för arbetstagare på unionsnivå och
  med hänsyn tagen till vad som redan håller på att genomföras i vissa EU-medlemsstater, vilket bekräftar att det är möjligt att införa ett nytt yrkeshygieniskt gränsvärde
  , bör det fastställas ett reviderat yrkeshygieniskt gränsvärde som motsvarar 0,01 fibrer/cm3 som tidsvägt genomsnitt under åtta timmar,
  där ett gränsvärde som motsvarar 0,002 fibrer/cm3 ska genomföras inom 3 år från detta direktivs ikraftträdande
  . Detta avvägda arbetssätt underbyggs av ett folkhälsomål vars syfte är
  säker sanering
  av asbest. Det har också tagits i beaktande att
  föreslå en gradvis sänkning av
  gränsvärdet
  som tar
  hänsyn till ekonomiska och tekniska överväganden för att möjliggöra en ändamålsenlig sanering. |
| --- | --- |

(9)

Med hänsyn till de relevanta vetenskapliga bevisen och ett väl avvägt arbetssätt som på samma gång säkerställer tillräckligt skydd för arbetstagare på unionsnivå och
  med hänsyn tagen till vad som redan håller på att genomföras i vissa EU-medlemsstater, vilket bekräftar att det är möjligt att införa ett nytt yrkeshygieniskt gränsvärde
  , bör det fastställas ett reviderat yrkeshygieniskt gränsvärde som motsvarar 0,01 fibrer/cm3 som tidsvägt genomsnitt under åtta timmar,
  där ett gränsvärde som motsvarar 0,002 fibrer/cm3 ska genomföras inom 3 år från detta direktivs ikraftträdande
  . Detta avvägda arbetssätt underbyggs av ett folkhälsomål vars syfte är
  säker sanering
  av asbest. Det har också tagits i beaktande att
  föreslå en gradvis sänkning av
  gränsvärdet
  som tar
  hänsyn till ekonomiska och tekniska överväganden för att möjliggöra en ändamålsenlig sanering.

Motivering

I Nederländerna har det nationella yrkeshygieniska gränsvärdet för asbest sedan 2016 varit 0,002 fibrer/cm3 (uppmätt med svepelektronmikroskopi, SEM/EDXA). Detta bindande gränsvärde baseras på 2010 års rapport från Nederländernas hälsoråd, som är en viktig källa som Echa använder sig av för att dra slutsatser om riskexponeringsförhållandet.

Ändringsrekommendation 5

Skäl 11

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (11) | Den metod för mätning av asbest som för närvarande används mest är optisk
  mikroskopi
  , även om man med den
  inte
  kan
  räkna de allra minsta fibrerna som är skadliga för hälsan
  . Eftersom
  det är möjligt att mäta ett yrkeshygieniskt gränsvärde
  motsvarande
  0,01 fibrer/cm3 med faskontrastmikroskop (PCM)
  , behövs ingen övergångsperiod för att genomföra det ändrade gränsvärdet
  . I enlighet med yttrandet från den rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor bör en modernare och känsligare metod baserad på elektronmikroskopi
  användas
  , samtidigt som hänsyn tas till behovet av
  en tillräckligt lång anpassningsperiod
  och bättre harmonisering på EU-nivå av olika elektronmikroskopiska metoder. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(11)

Den metod för mätning av asbest som för närvarande används mest är optisk
  mikroskopi
  , även om man med den
  inte
  kan
  räkna de allra minsta fibrerna som är skadliga för hälsan
  . Eftersom
  det är möjligt att mäta ett yrkeshygieniskt gränsvärde
  motsvarande
  0,01 fibrer/cm3 med faskontrastmikroskop (PCM)
  , behövs ingen övergångsperiod för att genomföra det ändrade gränsvärdet
  . I enlighet med yttrandet från den rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor bör en modernare och känsligare metod baserad på elektronmikroskopi
  användas
  , samtidigt som hänsyn tas till behovet av
  en tillräckligt lång anpassningsperiod
  och bättre harmonisering på EU-nivå av olika elektronmikroskopiska metoder.

| (11) | Optisk
  mikroskopi
  gör det
  inte
  möjligt att
  räkna de allra minsta fibrerna som är skadliga för hälsan
  , och
  det är
  inte
  möjligt att mäta ett yrkeshygieniskt gränsvärde
  som understiger
  0,01 fibrer/cm3 med faskontrastmikroskop (PCM). I enlighet med yttrandet från den rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor bör en modernare och känsligare metod baserad på elektronmikroskopi
  gradvis införas
  , samtidigt som hänsyn tas till behovet av
  anpassning
  och bättre harmonisering på EU-nivå av olika elektronmikroskopiska metoder. |
| --- | --- |

(11)

Optisk
  mikroskopi
  gör det
  inte
  möjligt att
  räkna de allra minsta fibrerna som är skadliga för hälsan
  , och
  det är
  inte
  möjligt att mäta ett yrkeshygieniskt gränsvärde
  som understiger
  0,01 fibrer/cm3 med faskontrastmikroskop (PCM). I enlighet med yttrandet från den rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor bör en modernare och känsligare metod baserad på elektronmikroskopi
  gradvis införas
  , samtidigt som hänsyn tas till behovet av
  anpassning
  och bättre harmonisering på EU-nivå av olika elektronmikroskopiska metoder.

Motivering

Enligt riskbedömningskommitténs yttrande om vetenskaplig utvärdering av yrkeshygieniska gränsvärden för asbest, som offentliggjordes den 21 juni 2021, anses PCM inte längre vara en modern metod för att mäta asbest i arbetsmiljön.

Ändringsrekommendation 6

Skäl 14a (nytt skäl)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (14a) | Medlemsstaterna uppmanas att harmonisera nationella normer och förfaranden för erkännande av sjukdomar orsakade av asbest och att införa ett register över dessa sjukdomar. Det är mycket viktigt att inrätta ett särskilt system för vård och behandling av sjukdomar orsakade av asbest för alla arbetstagare som är eller har varit anställda inom sektorer där man löper risk att exponeras för asbest, samt för deras familjemedlemmar och andra personer som utsatts genom den miljö de vistats i. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(14a)

Medlemsstaterna uppmanas att harmonisera nationella normer och förfaranden för erkännande av sjukdomar orsakade av asbest och att införa ett register över dessa sjukdomar. Det är mycket viktigt att inrätta ett särskilt system för vård och behandling av sjukdomar orsakade av asbest för alla arbetstagare som är eller har varit anställda inom sektorer där man löper risk att exponeras för asbest, samt för deras familjemedlemmar och andra personer som utsatts genom den miljö de vistats i.

Motivering

Hittills har endast arbetsrelaterade sjukdomar orsakade av asbest identifierats – avsaknaden av detaljerad och jämförbar information från medlemsstaterna gör att det inte är möjligt att på ett tillförlitligt sätt göra prognoser över dödlighet till följd av bl.a. mesoteliom och inte heller att göra en korrekt uppskattning av asbestrelaterade risker. Detta leder också till ökade skillnader i de nationella ersättningssystemen. Därför är det så viktigt att komplettera asbestpolitiken på hälsoområdet med ett register över sjukdomar orsakade av asbest (den vanligaste källan till information om antalet sjukdomar orsakade av asbest bygger på asbestrelaterade yrkessjukdomar).

Ändringsrekommendation 7

Skäl 16a (nytt skäl)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (16a) | Med tanke på den långa latenstiden för sjukdomar orsakade av asbest och den låga medvetenheten om riskerna med exponering för asbest kommer kommissionen omedelbart efter det att direktivet trätt i kraft att tillsammans med medlemsstaterna genomföra regelbundna, intensiva och riktade informations- och utbildningskampanjer om riskerna med exponering för asbest och lämpliga skyddsmetoder. Dessa åtgärder bör inriktas på







  — | arbetstagare och deras familjer, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(16a)

—

arbetstagare och deras familjer,

| — | arbetsgivare, |
| --- | --- |

—

arbetsgivare,

| — | ägare och förvaltare av byggnader, |
| --- | --- |

—

ägare och förvaltare av byggnader,

| — | lokala och regionala myndigheter, |
| --- | --- |

—

lokala och regionala myndigheter,

| — | boende i områden med övervägande äldre byggnader, samt |
| --- | --- |

—

boende i områden med övervägande äldre byggnader, samt

| — | hälso- och sjukvårdstjänster, i syfte att öka medvetenheten och kompetensen hos radiologer och allmänläkare när det gäller att diagnostisera och behandla sjukdomar orsakade av asbest. |
| --- | --- |

—

hälso- och sjukvårdstjänster, i syfte att öka medvetenheten och kompetensen hos radiologer och allmänläkare när det gäller att diagnostisera och behandla sjukdomar orsakade av asbest.

Motivering

Trots det förbud mot asbest som infördes i EU 2005 och den allmänna medvetenhet som förefaller finnas om asbestrelaterade risker har såväl arbetstagare och arbetsgivare (särskilt i byggbranschen) som de boende själva och anställda inom lokala och regionala myndigheter eller bostadskooperativ/bostadsföreningar liten praktisk kunskap.

Ändringsrekommendation 8

Artikel 1.4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (4) | I artikel 7.6 ska första stycket ersättas med följande:
  ”Fiberräkning ska
  där så är möjligt
  utföras med hjälp av faskontrastmikroskop (PCM) i enlighet med den metod som Världshälsoorganisationen (WHO) rekommenderade 1997 (*1)

  eller, närhelst det är möjligt, annan metod som ger likvärdiga eller bättre resultat, såsom en metod baserad på
  elektronmikroskopi (EM). |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(4)

I artikel 7.6 ska första stycket ersättas med följande:

”Fiberräkning ska
  där så är möjligt
  utföras med hjälp av faskontrastmikroskop (PCM) i enlighet med den metod som Världshälsoorganisationen (WHO) rekommenderade 1997 (*1)

  eller, närhelst det är möjligt, annan metod som ger likvärdiga eller bättre resultat, såsom en metod baserad på
  elektronmikroskopi (EM).

| (4) | I artikel 7.6 ska första stycket ersättas med följande:
  ”Fiberräkning ska
  under övergångsperioden
  utföras med faskontrastmikroskop (PCM) i enlighet med den metod som Världshälsoorganisationen (WHO) rekommenderade 1997 (*2),
  medan genomförandet av det yrkeshygieniska gränsvärdet motsvarande 0,002 fibrer/cm3 kommer att kräva
  elektronmikroskopi (EM). |
| --- | --- |

(4)

I artikel 7.6 ska första stycket ersättas med följande:

”Fiberräkning ska
  under övergångsperioden
  utföras med faskontrastmikroskop (PCM) i enlighet med den metod som Världshälsoorganisationen (WHO) rekommenderade 1997 (*2),
  medan genomförandet av det yrkeshygieniska gränsvärdet motsvarande 0,002 fibrer/cm3 kommer att kräva
  elektronmikroskopi (EM).

Motivering

Eftersom optisk mikroskopi inte kan mäta ett yrkeshygieniskt gränsvärde som understiger 0,01 fibrer/cm3 med faskontrastmikroskop, bör en modernare och känsligare metod som baseras på elektronmikroskopi användas, i linje med yttrandet från rådgivande kommittén.

Ändringsrekommendation 9

Artikel 1.4a (nytt led)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (4a) | I artikel 7 ska följande punkt läggas till:




  ”7.
     
  Med tanke på kostnaden för högkvalitativ laboratorieutrustning som används för forskning om asbestfibrer är det lämpligt att inrätta certifieringscentrum i större tätorter, där verksamheten drivs för berörda parters räkning och för övervakningsändamål. De laboratorier som utför asbestanalyser måste vara ackrediterade i enlighet med tillämplig standard för kvalitetsstyrningssystem för provningslaboratorier.” |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(4a)

”7.
     
  Med tanke på kostnaden för högkvalitativ laboratorieutrustning som används för forskning om asbestfibrer är det lämpligt att inrätta certifieringscentrum i större tätorter, där verksamheten drivs för berörda parters räkning och för övervakningsändamål. De laboratorier som utför asbestanalyser måste vara ackrediterade i enlighet med tillämplig standard för kvalitetsstyrningssystem för provningslaboratorier.”

Motivering

Motivering

Verksamheten vid (och medfinansieringen av) certifierade laboratorier som är utrustade med lämplig provtagningsutrustning måste säkerställas. Förutom att garantera att forskningen är tillförlitlig kommer detta också att minska arbetsgivarnas ekonomiska börda. Ackrediteringen av laboratorier enligt standarden för kvalitetsstyrningssystem säkerställer att de är kompetenta att utföra tillförlitliga analyser. Den säkerställer också enhetlig kontroll av laboratorier i alla EU-länder.

Ändringsrekommendation 10

Ändringsrekommendation 10

Artikel 1.5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (5) | Artikel 8 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 8
  Arbetsgivarna ska se till att inga arbetstagare exponeras för en asbesthalt i luften som överskrider 0,01 fibrer per cm3, som tidsvägt genomsnitt under åtta timmar (TWA).” |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(5)

Artikel 8 ska ersättas med följande:

”Artikel 8

Arbetsgivarna ska se till att inga arbetstagare exponeras för en asbesthalt i luften som överskrider 0,01 fibrer per cm3, som tidsvägt genomsnitt under åtta timmar (TWA).”

| (5) | Artikel 8 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 8
  Arbetsgivarna ska se till att inga arbetstagare exponeras för en asbesthalt i luften som överskrider 0,01 fibrer per cm3, som tidsvägt genomsnitt under åtta timmar (TWA)
  där ett yrkeshygieniskt gränsvärde motsvarande 0,002 fibrer/cm3 ska genomföras inom 3 år från detta direktivs ikraftträdande
  .” |
| --- | --- |

(5)

Artikel 8 ska ersättas med följande:

”Artikel 8

Arbetsgivarna ska se till att inga arbetstagare exponeras för en asbesthalt i luften som överskrider 0,01 fibrer per cm3, som tidsvägt genomsnitt under åtta timmar (TWA)
  där ett yrkeshygieniskt gränsvärde motsvarande 0,002 fibrer/cm3 ska genomföras inom 3 år från detta direktivs ikraftträdande
  .”

Motivering

Motivering

Den föreslagna tvåstegsstrategin för ändringarna av det bindande gränsvärdet tar hänsyn till behovet av en övergångsperiod för anpassning. Det föreslagna mer ambitiösa gränsvärdet har för övrigt genomförts i Nederländerna sedan 2016 och baseras på 2010 års rapport från Nederländernas hälsoråd, som är en viktig källa som Echa använder sig av för att dra slutsatser om riskexponeringsförhållandet.

Ändringsrekommendation 11

Ändringsrekommendation 11

Artikel 1.6a (nytt led)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (6a) | Artikel 15 ska ersättas med följande:




  ”Artikel 15




  Innan rivningsarbete eller asbestsanering påbörjas ska företagen tillhandahålla bevis för sin och sina arbetstagares formellt verifierade kompetens inom detta område (även i samband med regelbunden fortbildning), som ska upprättas i enlighet med nationell lagstiftning och/eller praxis och i linje med EU:s riktlinjer, vilka ska utarbetas av kommissionen i samarbete med den rådgivande trepartskommittén för arbetsmiljöfrågor.” |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(6a)

Artikel 15 ska ersättas med följande:

”Artikel 15

Innan rivningsarbete eller asbestsanering påbörjas ska företagen tillhandahålla bevis för sin och sina arbetstagares formellt verifierade kompetens inom detta område (även i samband med regelbunden fortbildning), som ska upprättas i enlighet med nationell lagstiftning och/eller praxis och i linje med EU:s riktlinjer, vilka ska utarbetas av kommissionen i samarbete med den rådgivande trepartskommittén för arbetsmiljöfrågor.”

Motivering

Motivering

Självförklarande.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) välkomnar kommissionens arbete med översynen av direktivet om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för asbest i arbetet, som bland annat syftar till att förhindra en ny våg av asbestoffer vid genomförandet av renoveringsvågens ambitiösa mål. ReK efterlyser samtidigt ytterligare åtgärder för att på ett effektivt och heltäckande sätt förebygga arbetsrelaterad cancer. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén (ReK) välkomnar kommissionens arbete med översynen av direktivet om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för asbest i arbetet, som bland annat syftar till att förhindra en ny våg av asbestoffer vid genomförandet av renoveringsvågens ambitiösa mål. ReK efterlyser samtidigt ytterligare åtgärder för att på ett effektivt och heltäckande sätt förebygga arbetsrelaterad cancer.

| 2. | Kommittén noterar att asbestfrågan behandlas på ett mycket fragmenterat sätt i direktivet och att problemet begränsas till att endast omfatta skyddet av arbetstagare mot hälso- och säkerhetsrisker som orsakas av exponering för asbest i arbetet. |
| --- | --- |

2.

Kommittén noterar att asbestfrågan behandlas på ett mycket fragmenterat sätt i direktivet och att problemet begränsas till att endast omfatta skyddet av arbetstagare mot hälso- och säkerhetsrisker som orsakas av exponering för asbest i arbetet.

| 3. | Vi framhåller att






  — | asbest till 80 % använts för tillverkning av byggnadsmaterial, |
| --- | --- | --- |

3.

Vi framhåller att

—

asbest till 80 % använts för tillverkning av byggnadsmaterial,

| — | mer än 220 miljoner byggnader eller strukturer byggdes långt före förbudet mot asbest (varav en betydande andel fortfarande kan innehålla asbest), |
| --- | --- |

—

mer än 220 miljoner byggnader eller strukturer byggdes långt före förbudet mot asbest (varav en betydande andel fortfarande kan innehålla asbest),

| — | 78 % av de arbetsrelaterade cancerfall som diagnosticeras i EU har samband med asbest, |
| --- | --- |

—

78 % av de arbetsrelaterade cancerfall som diagnosticeras i EU har samband med asbest,

| — | den genomsnittliga tiden från exponering till de första symtomen är 30 år, |
| --- | --- |

—

den genomsnittliga tiden från exponering till de första symtomen är 30 år,

| — | det uppskattas att 4,1–7,3 miljoner arbetstagare för närvarande exponeras för asbestfibrernas skadliga effekter. |
| --- | --- |

—

det uppskattas att 4,1–7,3 miljoner arbetstagare för närvarande exponeras för asbestfibrernas skadliga effekter.

| 4. | ReK rekommenderar en tvåstegsstrategi, där ett mer ambitiöst yrkeshygieniskt gränsvärde på 0,002 f/cm3 införs 3 år efter införandet av det bindande gränsvärdet på 0,01 f/cm3. Kommittén anser av samma skäl att optisk mikroskopi gradvis bör ersättas med den mer exakta elektronmikroskopin, som lämpar sig för att upptäcka asbest när yrkeshygieniska gränsvärden som understiger 0,01 fibrer/cm3 gäller. |
| --- | --- |

4.

ReK rekommenderar en tvåstegsstrategi, där ett mer ambitiöst yrkeshygieniskt gränsvärde på 0,002 f/cm3

3

3

| 5. | ReK noterar med oro att den nuvarande takten i asbestsaneringen i EU är långt ifrån tillfredsställande och varierar från en medlemsstat till en annan, vilket även gäller tillämpningen av åtgärdsstrategier, inventerings- och övervakningsmetoder och metoder för asbestsanering. |
| --- | --- |

5.

ReK noterar med oro att den nuvarande takten i asbestsaneringen i EU är långt ifrån tillfredsställande och varierar från en medlemsstat till en annan, vilket även gäller tillämpningen av åtgärdsstrategier, inventerings- och övervakningsmetoder och metoder för asbestsanering.

| 6. | Kommittén uppmanar Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) eller, i förekommande fall, ett annat behörigt EU-organ att utarbeta en enhetlig metod för att upptäcka asbesthaltiga material. Ett register över potentiellt asbesthaltiga material skulle vara önskvärt för att underlätta tidig upptäckt i medlemsstaterna. Kommittén välkomnar av samma skäl kommissionens förslag till lagstiftningsinitiativ om undersökning, registrering och övervakning av asbest, som syftar till att överbrygga klyftan mellan nationella åtgärder på detta område. Införandet av obligatorisk undersökning och registrering av asbest i byggnader och utarbetandet av nationella strategier för asbestsanering bör leda till ett samordnat och jämförbart tillvägagångssätt i hela EU, vilket skulle skapa en säkrare miljö och ge EU-medborgarna en högre skyddsnivå. I direktivet bör man också ta upp behovet av att skydda räddningstjänster (inbegripet brandmän, polis, läkare och räddningspersonal) mot de risker som är förknippade med exponering för asbest genom att inrätta en uppdaterad och tillgänglig databas med tillförlitliga uppgifter om infrastruktur med bekräftad eller sannolik förekomst av asbest. |
| --- | --- |

6.

Kommittén uppmanar Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) eller, i förekommande fall, ett annat behörigt EU-organ att utarbeta en enhetlig metod för att upptäcka asbesthaltiga material. Ett register över potentiellt asbesthaltiga material skulle vara önskvärt för att underlätta tidig upptäckt i medlemsstaterna. Kommittén välkomnar av samma skäl kommissionens förslag till lagstiftningsinitiativ om undersökning, registrering och övervakning av asbest, som syftar till att överbrygga klyftan mellan nationella åtgärder på detta område. Införandet av obligatorisk undersökning och registrering av asbest i byggnader och utarbetandet av nationella strategier för asbestsanering bör leda till ett samordnat och jämförbart tillvägagångssätt i hela EU, vilket skulle skapa en säkrare miljö och ge EU-medborgarna en högre skyddsnivå. I direktivet bör man också ta upp behovet av att skydda räddningstjänster (inbegripet brandmän, polis, läkare och räddningspersonal) mot de risker som är förknippade med exponering för asbest genom att inrätta en uppdaterad och tillgänglig databas med tillförlitliga uppgifter om infrastruktur med bekräftad eller sannolik förekomst av asbest.

| 7. | För att direktivet ska bli framgångsrikt bör medlemsstaterna och EU-institutionerna aktivt involvera de lokala och regionala myndigheterna i alla skeden av samordningen och genomförandet av det reviderade direktivet. |
| --- | --- |

7.

För att direktivet ska bli framgångsrikt bör medlemsstaterna och EU-institutionerna aktivt involvera de lokala och regionala myndigheterna i alla skeden av samordningen och genomförandet av det reviderade direktivet.

| 8. | Kommittén stöder antagandet av en gemensam EU-ram för att göra det enklare att upptäcka och sedan på ett säkert sätt avlägsna asbest i EU:s byggnadsbestånd. Vi uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta och uppmuntra genomförandet av en gemensam, systemisk och systematisk strategi för att ta itu med asbestproblemet (allt från inventeringsmetod, upplysnings- och utbildningskampanjer, program för att stödja boende, företagare och lokala och regionala myndigheter i arbetet med att avlägsna asbest, till lösningar för hälsoskydd och asbestförvaring). |
| --- | --- |

8.

Kommittén stöder antagandet av en gemensam EU-ram för att göra det enklare att upptäcka och sedan på ett säkert sätt avlägsna asbest i EU:s byggnadsbestånd. Vi uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta och uppmuntra genomförandet av en gemensam, systemisk och systematisk strategi för att ta itu med asbestproblemet (allt från inventeringsmetod, upplysnings- och utbildningskampanjer, program för att stödja boende, företagare och lokala och regionala myndigheter i arbetet med att avlägsna asbest, till lösningar för hälsoskydd och asbestförvaring).

| 9. | ReK noterar med oro att det i vissa EU-medlemsstater är tillåtet att själv demontera asbestprodukter. Eftersom det är avgörande med utbildning av arbetstagare för att förebygga de risker som hör samman med exponering för asbest i arbetet, finns det ett behov av europeiska riktlinjer för certifiering av erforderliga kvalifikationer för att säkerställa att samma standarder tillämpas i hela EU. Kommittén uppmanar därför med eftertryck till att det utarbetas europeiska riktlinjer för certifiering av de kvalifikationer som arbetstagarna behöver för att på ett säkert sätt kunna avlägsna asbesthaltiga komponenter. |
| --- | --- |

9.

ReK noterar med oro att det i vissa EU-medlemsstater är tillåtet att själv demontera asbestprodukter. Eftersom det är avgörande med utbildning av arbetstagare för att förebygga de risker som hör samman med exponering för asbest i arbetet, finns det ett behov av europeiska riktlinjer för certifiering av erforderliga kvalifikationer för att säkerställa att samma standarder tillämpas i hela EU. Kommittén uppmanar därför med eftertryck till att det utarbetas europeiska riktlinjer för certifiering av de kvalifikationer som arbetstagarna behöver för att på ett säkert sätt kunna avlägsna asbesthaltiga komponenter.

| 10. | ReK uppmanar kommissionen att inrätta mekanismer för att på ett säkert sätt påskynda avlägsnandet av asbest genom att höja medvetenheten hos, förbättra utbildningen och öka säkerheten för arbetstagare och boende med hjälp av effektiva, attraktiva och riktade utbildnings- och informationsprogram (inbegripet för anställda vid lokala och regionala myndigheter och hälso- och sjukvårdspersonal). |
| --- | --- |

10.

ReK uppmanar kommissionen att inrätta mekanismer för att på ett säkert sätt påskynda avlägsnandet av asbest genom att höja medvetenheten hos, förbättra utbildningen och öka säkerheten för arbetstagare och boende med hjälp av effektiva, attraktiva och riktade utbildnings- och informationsprogram (inbegripet för anställda vid lokala och regionala myndigheter och hälso- och sjukvårdspersonal).

| 11. | Den gröna omställning som alla eftersträvar och EU:s ambition att öka renoveringstakten för byggnader som en del av renoveringsvågen kan samtidigt leda till ökad exponering för asbest, särskilt för byggnadsarbetare. Därför är det mycket viktigt att införa lösningar för en mer effektiv övervakning av asbestsaneringen med ett särskilt system för vård och behandling av sjukdomar orsakade av asbest (för arbetstagare som är eller har varit anställda i sektorer där man löper risk att exponeras för asbest). |
| --- | --- |

11.

Den gröna omställning som alla eftersträvar och EU:s ambition att öka renoveringstakten för byggnader som en del av renoveringsvågen kan samtidigt leda till ökad exponering för asbest, särskilt för byggnadsarbetare. Därför är det mycket viktigt att införa lösningar för en mer effektiv övervakning av asbestsaneringen med ett särskilt system för vård och behandling av sjukdomar orsakade av asbest (för arbetstagare som är eller har varit anställda i sektorer där man löper risk att exponeras för asbest).

| 12. | ReK vill uppmärksamma behovet av att initiera och ekonomiskt stödja forsknings- och utvecklingscentrumens innovativa verksamhet för att på ett säkert sätt bortskaffa, bevara och lagra asbest (t.ex. inom ramen för Horisont Europa). I de flesta länder lagras farligt avfall fortfarande i deponier eller i särskilda lagringsanläggningar för asbestavfall. En ökning av takten i asbestsaneringen motsvarar en betydande ökning av lagringsytan för detta farliga mineral. Samtidigt rekommenderar kommittén att man skapar ett nätverk av kommuner och regioner som konfronteras med problemet med asbest och dess effekter inom sitt territorium. Syftet är att utveckla samarbete som inbegriper utbyte av praxis och upprättande av partnerskap för genomförande av gemensamma gränsöverskridande forskningsprojekt som samfinansieras av Europeiska unionen. |
| --- | --- |

12.

ReK vill uppmärksamma behovet av att initiera och ekonomiskt stödja forsknings- och utvecklingscentrumens innovativa verksamhet för att på ett säkert sätt bortskaffa, bevara och lagra asbest (t.ex. inom ramen för Horisont Europa). I de flesta länder lagras farligt avfall fortfarande i deponier eller i särskilda lagringsanläggningar för asbestavfall. En ökning av takten i asbestsaneringen motsvarar en betydande ökning av lagringsytan för detta farliga mineral. Samtidigt rekommenderar kommittén att man skapar ett nätverk av kommuner och regioner som konfronteras med problemet med asbest och dess effekter inom sitt territorium. Syftet är att utveckla samarbete som inbegriper utbyte av praxis och upprättande av partnerskap för genomförande av gemensamma gränsöverskridande forskningsprojekt som samfinansieras av Europeiska unionen.

| 13. | Kommittén konstaterar att huvudorsaken till den långsamma takten i asbestsaneringen är att det endast är nedmontering och bortskaffande av asbestprodukter (särskilt eternittak) som får ekonomiskt stöd. Boende har ofta inte tillräckliga ekonomiska resurser för det byggmaterial och de tjänster som krävs för att byta tak, och avstår därför från sådana investeringar. Nya bidragsmekanismer och incitament (t.ex. skattelättnader och subventioner) måste införas. |
| --- | --- |

13.

Kommittén konstaterar att huvudorsaken till den långsamma takten i asbestsaneringen är att det endast är nedmontering och bortskaffande av asbestprodukter (särskilt eternittak) som får ekonomiskt stöd. Boende har ofta inte tillräckliga ekonomiska resurser för det byggmaterial och de tjänster som krävs för att byta tak, och avstår därför från sådana investeringar. Nya bidragsmekanismer och incitament (t.ex. skattelättnader och subventioner) måste införas.

| 14. | För att skydda arbetstagare som exponeras för asbest och minimera asbestens miljöpåverkan ansluter sig ReK till kravet på en europeisk strategi för asbestsanering, som skulle säkerställa ett integrerat tillvägagångssätt för olika politiska åtgärder och att systematiska och verkningsfulla lösningar genomförs i alla medlemsstater när det gäller metoder för inventering, övervakning, säkert bortskaffande, lagring och utbildning (fortbildning). |
| --- | --- |

14.

För att skydda arbetstagare som exponeras för asbest och minimera asbestens miljöpåverkan ansluter sig ReK till kravet på en europeisk strategi för asbestsanering, som skulle säkerställa ett integrerat tillvägagångssätt för olika politiska åtgärder och att systematiska och verkningsfulla lösningar genomförs i alla medlemsstater när det gäller metoder för inventering, övervakning, säkert bortskaffande, lagring och utbildning (fortbildning).

| 15. | Vi understryker att de lokala och regionala myndigheterna bör ges direkt tillgång till de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att kunna genomföra planerna för säker asbestsanering. Om kommuner och regioner inte får direkt finansiering kommer ett gott resultat inte att uppnås. |
| --- | --- |

15.

Vi understryker att de lokala och regionala myndigheterna bör ges direkt tillgång till de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att kunna genomföra planerna för säker asbestsanering. Om kommuner och regioner inte får direkt finansiering kommer ett gott resultat inte att uppnås.

| 16. | Det bör inrättas en finansieringsram som innebär att medel (från ESI-fonderna) används för att stödja fastighetsägare och därigenom koppla säker asbestsanering till andra offentliga strategier och program (t.ex. energieffektivitet, förbättrade levnadsvillkor, subventionerade bostäder och förebyggande av sjukdomar). |
| --- | --- |

16.

Det bör inrättas en finansieringsram som innebär att medel (från ESI-fonderna) används för att stödja fastighetsägare och därigenom koppla säker asbestsanering till andra offentliga strategier och program (t.ex. energieffektivitet, förbättrade levnadsvillkor, subventionerade bostäder och förebyggande av sjukdomar).

Bryssel den 16 mars 2023.

Vasco ALVES CORDEIRO

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX%3A52021DC0044

1

(2)  Renoveringsvågen: en fördubbling av renoveringstakten för att få ner utsläppen, få fart på återhämtningen och minska energifattigdomen, COM(2020) 662 final.

2

(3)  Conference on the Future of Europe. Report on the final outcome (inte översatt till svenska) (maj 2022). https://prod-cofe-platform.s3.eu-central-1.amazonaws.com/8pl7jfzc6ae3jy2doji28fni27a3?response-content-disposition=inline%3B%20filename%3D%22CoFE_Report_with_annexes_EN.pdf%22%3B%20filename%2A%3DUTF-8%27%27CoFE_Report_with_annexes_EN.pdf&response-content-type=application%2Fpdf&X-Amz-Algorithm=AWS4-HMAC-SHA256&X-Amz-Credential=AKIA3LJJXGZPDFYVOW5V%2F20220917%2Feu-central-1%2Fs3 %2Faws4_request&X-Amz-Date=20220917T104038Z&X-Amz-Expires=300&X-Amz-SignedHeaders=host&X-Amz-Signature=6806caf5fd75a86ad4e907b934b2194de4c3c0c756a8d2a34c5e8b68985ffbde

3

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX%3A52021DC0044

1

(2)  Renoveringsvågen: en fördubbling av renoveringstakten för att få ner utsläppen, få fart på återhämtningen och minska energifattigdomen, COM(2020) 662 final.

2

(3)  Conference on the Future of Europe. Report on the final outcome (inte översatt till svenska) (maj 2022). https://prod-cofe-platform.s3.eu-central-1.amazonaws.com/8pl7jfzc6ae3jy2doji28fni27a3?response-content-disposition=inline%3B%20filename%3D%22CoFE_Report_with_annexes_EN.pdf%22%3B%20filename%2A%3DUTF-8%27%27CoFE_Report_with_annexes_EN.pdf&response-content-type=application%2Fpdf&X-Amz-Algorithm=AWS4-HMAC-SHA256&X-Amz-Credential=AKIA3LJJXGZPDFYVOW5V%2F20220917%2Feu-central-1%2Fs3%2Faws4_request&X-Amz-Date=20220917T104038Z&X-Amz-Expires=300&X-Amz-SignedHeaders=host&X-Amz-Signature=6806caf5fd75a86ad4e907b934b2194de4c3c0c756a8d2a34c5e8b68985ffbde

3

(1)  Rådets beslut av den 22 juli 2003 om inrättande av en rådgivande kommitté för arbetsmiljöfrågor (EUT C 218, 13.9.2003, s. 1).

1

(1)  Rådets beslut av den 22 juli 2003 om inrättande av en rådgivande kommitté för arbetsmiljöfrågor (EUT C 218, 13.9.2003, s. 1).

1

(*1)  Determination of airborne fibre number concentrations: a recommended method, by phase contrast optical microscopy (membrane filter method),WHO, Genève 1997 (ISBN 92 4 154496 1).”.

*1

(*2)  Determination of airborne fibre number concentrations: a recommended method, by phase contrast optical microscopy (membrane filter method),WHO, Genève 1997 (ISBN 92 4 154496 1).”.

*2

---

| 30.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 188/79 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 188/79

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén om Europeiska mediefrihetsakten

(2023/C 188/08)

| Föredragande: | Mark SPEICH (DE–EPP), statssekreterare med ansvar för federala frågor, Europafrågor och internationella frågor samt medier, delstaten Nordrhein-Westfalen |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av en gemensam ram för medietjänster på den inre marknaden (europeisk mediefrihetsakt) och om ändring av direktiv 2010/13/EU
  COM(2022) 457 final
  Kommissionens rekommendation om interna skyddsåtgärder för redaktionellt oberoende och insyn i ägandet inom mediesektorn
  C(2022) 6536 final |

Föredragande:

Mark SPEICH (DE–EPP), statssekreterare med ansvar för federala frågor, Europafrågor och internationella frågor samt medier, delstaten Nordrhein-Westfalen

Referensdokument:

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av en gemensam ram för medietjänster på den inre marknaden (europeisk mediefrihetsakt) och om ändring av direktiv 2010/13/EU

COM(2022) 457 final

Kommissionens rekommendation om interna skyddsåtgärder för redaktionellt oberoende och insyn i ägandet inom mediesektorn

C(2022) 6536 final

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av en gemensam ram för medietjänster på den inre marknaden (europeisk mediefrihetsakt) och om ändring av direktiv 2010/13/EU

COM(2022) 457 final

Ändringsrekommendation 1

Skäl 2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (2) | Med tanke på mediernas unika roll är skyddet av deras frihet och mångfald en förutsättning för en väl fungerande inre mediemarknad. Denna marknad har förändrats avsevärt och blivit alltmer digital och global sedan det nya århundradet inleddes.
  Den skapar stora ekonomiska möjligheter men brottas också med en rad utmaningar.
  Unionen bör hjälpa mediesektorn att ta tillvara möjligheterna på den inre marknaden, utan att göra avkall på de värden, till exempel skyddet av de grundläggande rättigheterna, som är gemensamma för unionen och dess medlemsstater. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(2)

Med tanke på mediernas unika roll är skyddet av deras frihet och mångfald en förutsättning för en väl fungerande inre mediemarknad. Denna marknad har förändrats avsevärt och blivit alltmer digital och global sedan det nya århundradet inleddes.
  Den skapar stora ekonomiska möjligheter men brottas också med en rad utmaningar.
  Unionen bör hjälpa mediesektorn att ta tillvara möjligheterna på den inre marknaden, utan att göra avkall på de värden, till exempel skyddet av de grundläggande rättigheterna, som är gemensamma för unionen och dess medlemsstater.

| (2) | Med tanke på deras unika roll måste särskild uppmärksamhet ägnas åt att skydda mediernas frihet och mångfald på den inre marknaden när det gäller medietjänster. Den inre marknaden för medietjänster har förändrats i grunden under de senaste årtiondena och har blivit alltmer digital och internationell.
  Den skapar stora ekonomiska möjligheter men brottas också med en rad utmaningar.
  Unionen bör stödja mediesektorn när det gäller att utnyttja dessa möjligheter på den inre marknaden och samtidigt verka för att se till att unionens och medlemsstaternas gemensamma värden, såsom de grundläggande rättigheterna, skyddas. |
| --- | --- |

(2)

Med tanke på deras unika roll måste särskild uppmärksamhet ägnas åt att skydda mediernas frihet och mångfald på den inre marknaden när det gäller medietjänster. Den inre marknaden för medietjänster har förändrats i grunden under de senaste årtiondena och har blivit alltmer digital och internationell.
  Den skapar stora ekonomiska möjligheter men brottas också med en rad utmaningar.
  Unionen bör stödja mediesektorn när det gäller att utnyttja dessa möjligheter på den inre marknaden och samtidigt verka för att se till att unionens och medlemsstaternas gemensamma värden, såsom de grundläggande rättigheterna, skyddas.

Motivering

Mediernas särskilda roll som en ekonomisk och kulturell tillgång, samt Europeiska unionens och dess medlemsstaters respektive befogenheter mot bakgrund av denna roll, måste beaktas.

Ändringsrekommendation 2

Skäl 3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (3) | I det digitala medielandskapet får medborgare och företag tillgång till, och konsumerar, medieinnehåll som är omedelbart tillgängligt på deras personliga enheter och det sker allt oftare i en gränsöverskridande miljö. Globala onlineplattformar fungerar som inkörsportar till medieinnehåll och har affärsmodeller som tenderar att ge tillgång till medietjänster utan mellanhänder och att förstärka polariserande innehåll och desinformation. Dessa plattformar är också viktiga leverantörer av onlineannonsering, vilket har lett till att ekonomiska resurser har dirigerats om från mediesektorn på ett sätt som har påverkat dess ekonomiska bärkraft och därmed också mångfalden i det innehåll som erbjuds. Eftersom medietjänster är kunskaps- och kapitalintensiva måste sådan verksamhet nå en viss omfattning för att kunna konkurrera och växa på den inre marknaden. Möjligheten att erbjuda tjänster över gränserna och få investeringar från, eller i, andra medlemsstater
  är
  därför mycket betydelsefull. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(3)

I det digitala medielandskapet får medborgare och företag tillgång till, och konsumerar, medieinnehåll som är omedelbart tillgängligt på deras personliga enheter och det sker allt oftare i en gränsöverskridande miljö. Globala onlineplattformar fungerar som inkörsportar till medieinnehåll och har affärsmodeller som tenderar att ge tillgång till medietjänster utan mellanhänder och att förstärka polariserande innehåll och desinformation. Dessa plattformar är också viktiga leverantörer av onlineannonsering, vilket har lett till att ekonomiska resurser har dirigerats om från mediesektorn på ett sätt som har påverkat dess ekonomiska bärkraft och därmed också mångfalden i det innehåll som erbjuds. Eftersom medietjänster är kunskaps- och kapitalintensiva måste sådan verksamhet nå en viss omfattning för att kunna konkurrera och växa på den inre marknaden. Möjligheten att erbjuda tjänster över gränserna och få investeringar från, eller i, andra medlemsstater
  är
  därför mycket betydelsefull.

| (3) | I det digitala medielandskapet får medborgare och företag tillgång till, och konsumerar, medieinnehåll som är omedelbart tillgängligt på deras personliga enheter och det sker allt oftare i en gränsöverskridande miljö. Globala onlineplattformar
  och sökmotorer
  fungerar som inkörsportar till medieinnehåll och har affärsmodeller som tenderar att ge tillgång till medietjänster utan mellanhänder och att förstärka polariserande innehåll och desinformation. Dessa plattformar är också viktiga leverantörer av onlineannonsering, vilket har lett till att ekonomiska resurser har dirigerats om från mediesektorn på ett sätt som har påverkat dess ekonomiska bärkraft och därmed också mångfalden i det innehåll som erbjuds.
  Dessa marknadsaktörer måste därför involveras på lämpligt sätt för att säkerställa mediernas oberoende och mångfald.
  Eftersom medietjänster är kunskaps- och kapitalintensiva måste sådan verksamhet nå en viss omfattning för att kunna konkurrera och växa på den inre marknaden. Möjligheten att erbjuda tjänster över gränserna och få investeringar från, eller i, andra medlemsstater
  kan
  därför
  vara
  mycket betydelsefull.


  Samtidigt kan företagens tillväxt dock leda till att mångfalden i fråga om innehåll och utbud på den inhemska marknaden begränsas och att trycket på marknadsaktörer som bedriver lokal eller regional verksamhet ökar ytterligare. |
| --- | --- |

(3)

I det digitala medielandskapet får medborgare och företag tillgång till, och konsumerar, medieinnehåll som är omedelbart tillgängligt på deras personliga enheter och det sker allt oftare i en gränsöverskridande miljö. Globala onlineplattformar
  och sökmotorer
  fungerar som inkörsportar till medieinnehåll och har affärsmodeller som tenderar att ge tillgång till medietjänster utan mellanhänder och att förstärka polariserande innehåll och desinformation. Dessa plattformar är också viktiga leverantörer av onlineannonsering, vilket har lett till att ekonomiska resurser har dirigerats om från mediesektorn på ett sätt som har påverkat dess ekonomiska bärkraft och därmed också mångfalden i det innehåll som erbjuds.
  Dessa marknadsaktörer måste därför involveras på lämpligt sätt för att säkerställa mediernas oberoende och mångfald.
  Eftersom medietjänster är kunskaps- och kapitalintensiva måste sådan verksamhet nå en viss omfattning för att kunna konkurrera och växa på den inre marknaden. Möjligheten att erbjuda tjänster över gränserna och få investeringar från, eller i, andra medlemsstater
  kan
  därför
  vara
  mycket betydelsefull.

Samtidigt kan företagens tillväxt dock leda till att mångfalden i fråga om innehåll och utbud på den inhemska marknaden begränsas och att trycket på marknadsaktörer som bedriver lokal eller regional verksamhet ökar ytterligare.

Motivering

All relevant utveckling på marknaden bör beaktas.

Ändringsrekommendation 3

Skäl 4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (4) | Den inre mediemarknaden är emellertid inte tillräckligt integrerad. Den fria rörligheten på den inre marknaden försvåras av ett antal begränsningar på nationell nivå. Det som gör det svårt för medieaktörer att verka och expandera över gränserna och som leder till ojämlika konkurrensvillkor i hela unionen är framför allt skillnaderna mellan ländernas
  regler och synsätt när det gäller mediernas mångfald och redaktionella oberoende
  , det bristfälliga
  samarbetet mellan nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan
  , samt den
  otransparenta och orättvisa fördelningen av offentliga och privata ekonomiska resurser. Den inre mediemarknadens integritet kan även hotas av leverantörer, däribland statligt kontrollerade leverantörer av medietjänster som finansieras av vissa tredjeländer, som systematiskt ägnar sig åt desinformation, inbegripet informationsmanipulering och informationspåverkan, och som missbrukar friheterna på den inre marknaden. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(4)

Den inre mediemarknaden är emellertid inte tillräckligt integrerad. Den fria rörligheten på den inre marknaden försvåras av ett antal begränsningar på nationell nivå. Det som gör det svårt för medieaktörer att verka och expandera över gränserna och som leder till ojämlika konkurrensvillkor i hela unionen är framför allt skillnaderna mellan ländernas
  regler och synsätt när det gäller mediernas mångfald och redaktionella oberoende
  , det bristfälliga
  samarbetet mellan nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan
  , samt den
  otransparenta och orättvisa fördelningen av offentliga och privata ekonomiska resurser. Den inre mediemarknadens integritet kan även hotas av leverantörer, däribland statligt kontrollerade leverantörer av medietjänster som finansieras av vissa tredjeländer, som systematiskt ägnar sig åt desinformation, inbegripet informationsmanipulering och informationspåverkan, och som missbrukar friheterna på den inre marknaden.

| (4) | Fungerande nationella
  regler och synsätt när det gäller mediernas mångfald och redaktionella oberoende
  tar hänsyn till behoven på nationell, regional och lokal nivå, i enlighet med medlemsstaternas grundläggande skyldighet att vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa mediernas mångfald. Gemensamma miniminormer för utvecklingen av dessa åtgärder, som fastställs med respekt för medlemsstaternas kulturella suveränitet, kommer sannolikt att främja den inre marknaden och förhindra olämpliga nationella begränsningar av den fria rörligheten på den inre marknaden. I detta syfte bör även
  samarbetet mellan nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan
  förbättras. Den
  otransparenta och orättvisa fördelningen av offentliga och privata ekonomiska resurser
  leder till ojämlika konkurrensvillkor som också kan hämma konkurrensen inom förlagsbranschen
  . Den inre mediemarknadens integritet kan även hotas av leverantörer, däribland statligt kontrollerade leverantörer av medietjänster som finansieras av vissa tredjeländer, som systematiskt ägnar sig åt desinformation, inbegripet informationsmanipulering och informationspåverkan, och som missbrukar friheterna på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(4)

Fungerande nationella
  regler och synsätt när det gäller mediernas mångfald och redaktionella oberoende
  tar hänsyn till behoven på nationell, regional och lokal nivå, i enlighet med medlemsstaternas grundläggande skyldighet att vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa mediernas mångfald. Gemensamma miniminormer för utvecklingen av dessa åtgärder, som fastställs med respekt för medlemsstaternas kulturella suveränitet, kommer sannolikt att främja den inre marknaden och förhindra olämpliga nationella begränsningar av den fria rörligheten på den inre marknaden. I detta syfte bör även
  samarbetet mellan nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan
  förbättras. Den
  otransparenta och orättvisa fördelningen av offentliga och privata ekonomiska resurser
  leder till ojämlika konkurrensvillkor som också kan hämma konkurrensen inom förlagsbranschen
  . Den inre mediemarknadens integritet kan även hotas av leverantörer, däribland statligt kontrollerade leverantörer av medietjänster som finansieras av vissa tredjeländer, som systematiskt ägnar sig åt desinformation, inbegripet informationsmanipulering och informationspåverkan, och som missbrukar friheterna på den inre marknaden.

Motivering

Europeiska unionens och dess medlemsstaters respektive befogenheter måste återspeglas.

Ändringsrekommendation 4

Skäl 5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (5) | För att hantera utmaningarna för mediernas mångfald och frihet på nätet har dessutom vissa medlemsstater vidtagit regleringsåtgärder, medan andra medlemsstater sannolikt kommer att göra det, och detta riskerar att öka skillnaderna mellan ländernas synsätt och leda till ytterligare begränsningar av den fria rörligheten på den inre marknaden. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(5)

För att hantera utmaningarna för mediernas mångfald och frihet på nätet har dessutom vissa medlemsstater vidtagit regleringsåtgärder, medan andra medlemsstater sannolikt kommer att göra det, och detta riskerar att öka skillnaderna mellan ländernas synsätt och leda till ytterligare begränsningar av den fria rörligheten på den inre marknaden.

Motivering

Att åtgärder för att skydda mediernas mångfald som vidtas i enlighet med nationellt ansvar och nationell behörighet betraktas som ett hinder för den inre marknaden förefaller olämpligt.

Ändringsrekommendation 5

Skäl 6

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (6) | Mottagare av medietjänster i unionen (fysiska personer som är medborgare i medlemsstater eller som åtnjuter rättigheter enligt unionsrätten, samt juridiska personer som är etablerade i unionen) bör ha möjlighet att faktiskt utöva sin rätt att ta emot fria och pluralistiska medietjänster på den inre marknaden. För att främja det gränsöverskridande flödet av medietjänster bör en miniminivå av skydd för tjänstemottagare säkerställas på den inre marknaden. Detta skulle vara i enlighet med rätten att ta emot och sprida information enligt artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan). Det är därför nödvändigt att harmonisera vissa aspekter av de nationella reglerna om medietjänster. I slutrapporten från konferensen om Europas framtid uppmanade medborgarna EU att främja mediernas oberoende och mångfald ytterligare, i synnerhet genom att införa lagstiftning för att hantera hot mot mediernas oberoende genom att införa miniminormer som ska gälla inom hela EU 46. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(6)

Mottagare av medietjänster i unionen (fysiska personer som är medborgare i medlemsstater eller som åtnjuter rättigheter enligt unionsrätten, samt juridiska personer som är etablerade i unionen) bör ha möjlighet att faktiskt utöva sin rätt att ta emot fria och pluralistiska medietjänster på den inre marknaden. För att främja det gränsöverskridande flödet av medietjänster bör en miniminivå av skydd för tjänstemottagare säkerställas på den inre marknaden. Detta skulle vara i enlighet med rätten att ta emot och sprida information enligt artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan). Det är därför nödvändigt att harmonisera vissa aspekter av de nationella reglerna om medietjänster. I slutrapporten från konferensen om Europas framtid uppmanade medborgarna EU att främja mediernas oberoende och mångfald ytterligare, i synnerhet genom att införa lagstiftning för att hantera hot mot mediernas oberoende genom att införa miniminormer som ska gälla inom hela EU 46.

Motivering

Förordningen bör vara inriktad på Europeiska unionens behörighet.

Ändringsrekommendation 6

Skäl 7

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (7) | I denna förordning bör definitionen av en medietjänst begränsas till tjänster enligt definitionen i fördraget och alltså omfatta alla former av ekonomisk verksamhet. Definitionen bör inte omfatta användargenererat innehåll som laddas upp på en onlineplattform, såvida det inte sker inom ramen för en yrkesmässig verksamhet som normalt tillhandahålls mot (ekonomisk eller annan) ersättning. Den bör heller inte omfatta helt privat korrespondens, såsom e-post, eller tjänster som inte har tillhandahållandet av audiovisuella program eller ljudprogram eller presspublikationer som sitt huvudsakliga syfte, det vill säga för vilka innehållet endast är av underordnad betydelse i förhållande till tjänsten och inte dess huvudsakliga syfte, till exempel annonser eller information om en produkt eller en tjänst som tillhandahålls på webbplatser som inte erbjuder medietjänster. Definitionen av en medietjänst bör särskilt omfatta tv- eller radiosändningar, audiovisuella medietjänster på begäran, ljudpoddar eller presspublikationer. Bolags kommunikation och distribution av informations- eller marknadsföringsmaterial för offentliga eller privata aktörer bör inte omfattas av definitionen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(7)

I denna förordning bör definitionen av en medietjänst begränsas till tjänster enligt definitionen i fördraget och alltså omfatta alla former av ekonomisk verksamhet. Definitionen bör inte omfatta användargenererat innehåll som laddas upp på en onlineplattform, såvida det inte sker inom ramen för en yrkesmässig verksamhet som normalt tillhandahålls mot (ekonomisk eller annan) ersättning. Den bör heller inte omfatta helt privat korrespondens, såsom e-post, eller tjänster som inte har tillhandahållandet av audiovisuella program eller ljudprogram eller presspublikationer som sitt huvudsakliga syfte, det vill säga för vilka innehållet endast är av underordnad betydelse i förhållande till tjänsten och inte dess huvudsakliga syfte, till exempel annonser eller information om en produkt eller en tjänst som tillhandahålls på webbplatser som inte erbjuder medietjänster. Definitionen av en medietjänst bör särskilt omfatta tv- eller radiosändningar, audiovisuella medietjänster på begäran, ljudpoddar eller presspublikationer. Bolags kommunikation och distribution av informations- eller marknadsföringsmaterial för offentliga eller privata aktörer bör inte omfattas av definitionen.

| (7) | I denna förordning bör definitionen av en medietjänst begränsas till tjänster enligt definitionen i fördraget och alltså omfatta alla former av
  gränsöverskridande
  ekonomisk verksamhet. Definitionen bör inte omfatta användargenererat innehåll som laddas upp på en onlineplattform, såvida det inte sker inom ramen för en yrkesmässig verksamhet som normalt tillhandahålls mot (ekonomisk eller annan) ersättning. Den bör heller inte omfatta helt privat korrespondens, såsom e-post, eller tjänster som inte har tillhandahållandet av audiovisuella program eller ljudprogram eller presspublikationer som sitt huvudsakliga syfte, det vill säga för vilka innehållet endast är av underordnad betydelse i förhållande till tjänsten och inte dess huvudsakliga syfte, till exempel annonser eller information om en produkt eller en tjänst som tillhandahålls på webbplatser som inte erbjuder medietjänster. Definitionen av en medietjänst bör särskilt omfatta tv- eller radiosändningar, audiovisuella medietjänster på begäran, ljudpoddar eller presspublikationer. Bolags kommunikation och distribution av informations- eller marknadsföringsmaterial för offentliga eller privata aktörer bör inte omfattas av definitionen. |
| --- | --- |

(7)

I denna förordning bör definitionen av en medietjänst begränsas till tjänster enligt definitionen i fördraget och alltså omfatta alla former av
  gränsöverskridande
  ekonomisk verksamhet. Definitionen bör inte omfatta användargenererat innehåll som laddas upp på en onlineplattform, såvida det inte sker inom ramen för en yrkesmässig verksamhet som normalt tillhandahålls mot (ekonomisk eller annan) ersättning. Den bör heller inte omfatta helt privat korrespondens, såsom e-post, eller tjänster som inte har tillhandahållandet av audiovisuella program eller ljudprogram eller presspublikationer som sitt huvudsakliga syfte, det vill säga för vilka innehållet endast är av underordnad betydelse i förhållande till tjänsten och inte dess huvudsakliga syfte, till exempel annonser eller information om en produkt eller en tjänst som tillhandahålls på webbplatser som inte erbjuder medietjänster. Definitionen av en medietjänst bör särskilt omfatta tv- eller radiosändningar, audiovisuella medietjänster på begäran, ljudpoddar eller presspublikationer. Bolags kommunikation och distribution av informations- eller marknadsföringsmaterial för offentliga eller privata aktörer bör inte omfattas av definitionen.

Motivering

Förordningen bör vara inriktad på Europeiska unionens behörighet.

Ändringsrekommendation 7

Skäl 10

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (10) | En vid tolkning bör göras av statlig annonsering såsom omfattande aktiviteter för att föra ut ett reklam- eller egenreklambudskap som genomförs av, för eller på uppdrag av en rad olika offentliga myndigheter eller aktörer, inbegripet styrelseorgan, tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan, statsägda företag eller andra statligt kontrollerade enheter inom olika sektorer, på nationell eller regional nivå, eller lokala styrelseorgan i territoriella enheter med mer än
  1 miljon
  invånare. Definitionen av statlig annonsering bör emellertid inte omfatta offentliga myndigheters nödvändiga meddelanden i krissituationer i samband med till exempel naturkatastrofer eller folkhälsokriser, olyckor eller andra plötsliga incidenter som kan skada enskilda personer. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(10)

En vid tolkning bör göras av statlig annonsering såsom omfattande aktiviteter för att föra ut ett reklam- eller egenreklambudskap som genomförs av, för eller på uppdrag av en rad olika offentliga myndigheter eller aktörer, inbegripet styrelseorgan, tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan, statsägda företag eller andra statligt kontrollerade enheter inom olika sektorer, på nationell eller regional nivå, eller lokala styrelseorgan i territoriella enheter med mer än
  1 miljon
  invånare. Definitionen av statlig annonsering bör emellertid inte omfatta offentliga myndigheters nödvändiga meddelanden i krissituationer i samband med till exempel naturkatastrofer eller folkhälsokriser, olyckor eller andra plötsliga incidenter som kan skada enskilda personer.

| (10) | En vid tolkning bör göras av statlig annonsering såsom omfattande aktiviteter för att föra ut ett reklam- eller egenreklambudskap som genomförs av, för eller på uppdrag av en rad olika offentliga myndigheter eller aktörer, inbegripet styrelseorgan, tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan, statsägda företag eller andra statligt kontrollerade enheter inom olika sektorer, på
  unionsnivå,
  nationell
  nivå
  eller regional nivå, eller lokala styrelseorgan i territoriella enheter med mer än
  100 000
  invånare
  , varvid kriteriet för folkmängd ska beaktas parallellt med fastställandet av en minimitröskel för årliga utgifter
  . Definitionen av statlig annonsering bör emellertid inte omfatta offentliga myndigheters nödvändiga meddelanden i krissituationer i samband med till exempel naturkatastrofer eller folkhälsokriser, olyckor eller andra plötsliga incidenter som kan skada enskilda personer
  , förutsatt att detta inte innebär mer än ersättning för de kostnader som leverantören av medietjänster ådragit sig
  . |
| --- | --- |

(10)

En vid tolkning bör göras av statlig annonsering såsom omfattande aktiviteter för att föra ut ett reklam- eller egenreklambudskap som genomförs av, för eller på uppdrag av en rad olika offentliga myndigheter eller aktörer, inbegripet styrelseorgan, tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan, statsägda företag eller andra statligt kontrollerade enheter inom olika sektorer, på
  unionsnivå,
  nationell
  nivå
  eller regional nivå, eller lokala styrelseorgan i territoriella enheter med mer än
  100 000
  invånare
  , varvid kriteriet för folkmängd ska beaktas parallellt med fastställandet av en minimitröskel för årliga utgifter
  . Definitionen av statlig annonsering bör emellertid inte omfatta offentliga myndigheters nödvändiga meddelanden i krissituationer i samband med till exempel naturkatastrofer eller folkhälsokriser, olyckor eller andra plötsliga incidenter som kan skada enskilda personer
  , förutsatt att detta inte innebär mer än ersättning för de kostnader som leverantören av medietjänster ådragit sig
  .

Motivering

Europeiska unionen bör också omfattas av krav på insyn. Samtidigt är tröskelvärdet på 1 miljon orealistiskt för mindre medlemsstater. Att sänka tröskelvärdet för folkmängd och beakta det tillsammans med en minimitröskel för årliga utgifter minskar risken för kryphål avseende öppenhet, samtidigt som man undviker att skapa en oproportionerlig administrativ börda i samband med rapporteringskraven.

Ändringsrekommendation 8

Skäl 11

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (11) | För att fördelarna med den inre mediemarknaden ska komma samhället till del
  är det viktigt att
  inte bara
  garantera de grundläggande
  friheterna enligt fördraget, utan även den förutsebarhet i rättsläget som mottagarna av medietjänster behöver för att kunna ta del av dessa fördelar
  .
  Sådana mottagare bör ha tillgång till kvalitetsmedietjänster som producerats av journalister och redaktörer på ett oberoende sätt och i enlighet med journalistiska standarder och som därmed förmedlar tillförlitlig information, inbegripet nyhets- och aktualitetsinnehåll. En sådan rättighet medför ingen motsvarande skyldighet för leverantörer av medietjänster att uppfylla standarder som inte uttryckligen fastställts i lag. Sådana kvalitetsmedietjänster fungerar dessutom som ett motgift mot desinformation, inbegripet utländsk informationsmanipulering och informationspåverkan. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(11)

För att fördelarna med den inre mediemarknaden ska komma samhället till del
  är det viktigt att
  inte bara
  garantera de grundläggande
  friheterna enligt fördraget, utan även den förutsebarhet i rättsläget som mottagarna av medietjänster behöver för att kunna ta del av dessa fördelar
  .
  Sådana mottagare bör ha tillgång till kvalitetsmedietjänster som producerats av journalister och redaktörer på ett oberoende sätt och i enlighet med journalistiska standarder och som därmed förmedlar tillförlitlig information, inbegripet nyhets- och aktualitetsinnehåll. En sådan rättighet medför ingen motsvarande skyldighet för leverantörer av medietjänster att uppfylla standarder som inte uttryckligen fastställts i lag. Sådana kvalitetsmedietjänster fungerar dessutom som ett motgift mot desinformation, inbegripet utländsk informationsmanipulering och informationspåverkan.

| (11) | För att ta vederbörlig hänsyn till medietjänsterna i deras roll som kulturella tillgångar på den inre marknaden
  är det viktigt att garantera de grundläggande
  friheter som fastställs i fördraget och att samtidigt bevara unionens kulturella mångfald mot bakgrund av skyldigheten enligt grundläggande lagstiftning att säkerställa mediernas mångfald och skydda användarnas informationsfrihet
  .
  I detta syfte måste medlemsstaternas ansvar för att utforma sina respektive nationella mediesystem betonas och vägledas av gemensamma värderingar, samtidigt som medlemsstaternas kulturella suveränitet och olika konstitutionella traditioner respekteras. |
| --- | --- |

(11)

För att ta vederbörlig hänsyn till medietjänsterna i deras roll som kulturella tillgångar på den inre marknaden
  är det viktigt att garantera de grundläggande
  friheter som fastställs i fördraget och att samtidigt bevara unionens kulturella mångfald mot bakgrund av skyldigheten enligt grundläggande lagstiftning att säkerställa mediernas mångfald och skydda användarnas informationsfrihet
  .
  I detta syfte måste medlemsstaternas ansvar för att utforma sina respektive nationella mediesystem betonas och vägledas av gemensamma värderingar, samtidigt som medlemsstaternas kulturella suveränitet och olika konstitutionella traditioner respekteras.

Motivering

Europeiska unionens och dess medlemsstaters respektive befogenheter måste återspeglas.

Ändringsrekommendation 9

Skäl 13

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (13) | Ett fritt flöde av tillförlitlig information
  är av grundläggande betydelse för en väl fungerande inre mediemarknad.
  Tillhandahållandet av medietjänster bör
  därför
  inte omfattas av
  några
  begränsningar som strider mot
  denna förordning eller andra unionsrättsliga regler, såsom Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU 48, enligt vilken åtgärder kan vidtas om de är nödvändiga för att skydda användare mot olagligt och skadligt innehåll
  . Begränsningar kan även
  vara en följd
  av åtgärder som nationella
  offentliga
  myndigheter vidtar i enlighet med unionsrätten. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(13)

Ett fritt flöde av tillförlitlig information
  är av grundläggande betydelse för en väl fungerande inre mediemarknad.
  Tillhandahållandet av medietjänster bör
  därför
  inte omfattas av
  några
  begränsningar som strider mot
  denna förordning eller andra unionsrättsliga regler, såsom Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU 48, enligt vilken åtgärder kan vidtas om de är nödvändiga för att skydda användare mot olagligt och skadligt innehåll
  . Begränsningar kan även
  vara en följd
  av åtgärder som nationella
  offentliga
  myndigheter vidtar i enlighet med unionsrätten.

| (13) | Ett fritt flöde av tillförlitlig information
  bör i möjligaste mån garanteras. Det måste därför åligga medlemsstaterna att, i linje med sina nationella författningar, i enlighet med artikel 11 och andra grundläggande rättigheter, särskilt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, det vill säga yttrandefrihet och näringsfrihet, och med respekt för de grundläggande friheterna på den inre marknaden, säkerställa en lämplig rättslig och administrativ ram där mångfald och mediernas oberoende garanteras på ett effektivt och lämpligt sätt.
  Tillhandahållandet av medietjänster bör inte omfattas av begränsningar som strider mot
  dessa grundläggande principer och inte är förenliga med unionsrätten
  . Begränsningar skulle även kunna vara
  ett resultat
  av åtgärder som nationella myndigheter vidtar i enlighet med unionsrätten. |
| --- | --- |

(13)

Ett fritt flöde av tillförlitlig information
  bör i möjligaste mån garanteras. Det måste därför åligga medlemsstaterna att, i linje med sina nationella författningar, i enlighet med artikel 11 och andra grundläggande rättigheter, särskilt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, det vill säga yttrandefrihet och näringsfrihet, och med respekt för de grundläggande friheterna på den inre marknaden, säkerställa en lämplig rättslig och administrativ ram där mångfald och mediernas oberoende garanteras på ett effektivt och lämpligt sätt.
  Tillhandahållandet av medietjänster bör inte omfattas av begränsningar som strider mot
  dessa grundläggande principer och inte är förenliga med unionsrätten
  . Begränsningar skulle även kunna vara
  ett resultat
  av åtgärder som nationella myndigheter vidtar i enlighet med unionsrätten.

Motivering

Europeiska unionens och dess medlemsstaters respektive befogenheter måste återspeglas.

Ändringsrekommendation 10

Skäl 14

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (14) | Skyddet av det redaktionella oberoendet är en förutsättning för att leverantörer av medietjänster ska kunna bedriva verksamhet och för deras yrkesmässiga integritet. Redaktionellt oberoende är särskilt viktigt för leverantörer av medietjänster som tillhandahåller nyhets- och aktualitetsinnehåll som utgör en kollektiv nyttighet för samhället.
  Leverantörer av medietjänster bör kunna utöva sin ekonomiska verksamhet fritt på den inre marknaden och konkurrera på lika villkor i en alltmer digital miljö där information strömmar över gränserna. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(14)

Skyddet av det redaktionella oberoendet är en förutsättning för att leverantörer av medietjänster ska kunna bedriva verksamhet och för deras yrkesmässiga integritet. Redaktionellt oberoende är särskilt viktigt för leverantörer av medietjänster som tillhandahåller nyhets- och aktualitetsinnehåll som utgör en kollektiv nyttighet för samhället.
  Leverantörer av medietjänster bör kunna utöva sin ekonomiska verksamhet fritt på den inre marknaden och konkurrera på lika villkor i en alltmer digital miljö där information strömmar över gränserna.

| (14) | Leverantörer av medietjänster bör kunna utöva sin ekonomiska verksamhet
  så
  fritt
  som möjligt
  på den inre marknaden
  , för att på så sätt bevara sitt redaktionella oberoende,
  och konkurrera på lika villkor i en alltmer digital miljö där information strömmar över gränserna. |
| --- | --- |

(14)

Leverantörer av medietjänster bör kunna utöva sin ekonomiska verksamhet
  så
  fritt
  som möjligt
  på den inre marknaden
  , för att på så sätt bevara sitt redaktionella oberoende,
  och konkurrera på lika villkor i en alltmer digital miljö där information strömmar över gränserna.

Motivering

Europeiska unionens och dess medlemsstaters respektive befogenheter måste återspeglas. Dessutom bör redaktionell frihet beaktas som ett inslag i säkerställandet av mediernas mångfald.

Ändringsrekommendation 11

Skäl 18

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (18) | Medlemsstaternas public service-medier
  har
  en särskild roll
  på den inre mediemarknaden
  eftersom en del av deras uppdrag är att säkerställa att medborgare och företag får tillgång till information av hög kvalitet och en opartisk mediebevakning. Public service-medier kan
  på grund av sin institutionella närhet till statsmakten och sin offentliga finansiering emellertid vara särskilt utsatta för påverkansförsök. Denna risk kan öka till följd av att skyddsmekanismerna för public service-mediers oberoende styrning och balanserade bevakning varierar inom unionen. Denna situation kan leda till en partisk eller ofullständig mediebevakning, snedvrida konkurrensen på den inre mediemarknaden och ha en negativ inverkan på tillgången till oberoende och opartiska medietjänster. Det är därför nödvändigt att med utgångspunkt i de internationella normer som Europarådet har tagit fram på detta område införa rättsliga garantier för public service-mediernas oberoende i hela unionen. Det är även nödvändigt att, utan att det påverkar tillämpningen av unionens regler om statligt stöd, garantera att public service-medier har en tillräcklig och stabil finansiering för att kunna fullgöra sitt uppdrag och för att ha förutsägbarhet i sin planering. För att undvika att årliga budgetförhandlingar riskerar att ge upphov till otillbörligt inflytande bör finansieringen helst beslutas och anslås på flerårig basis på ett sätt som överensstämmer med public service-mediers uppdrag i allmänhetens tjänst.
  De krav som fastställs i denna förordning har ingen inverkan på medlemsstaternas behörighet att tillhandahålla finansiering för public service-medier enligt protokoll 29 om systemet för radio och TV i allmänhetens tjänst i medlemsstaterna, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(18)

Medlemsstaternas public service-medier
  har
  en särskild roll
  på den inre mediemarknaden
  eftersom en del av deras uppdrag är att säkerställa att medborgare och företag får tillgång till information av hög kvalitet och en opartisk mediebevakning. Public service-medier kan
  på grund av sin institutionella närhet till statsmakten och sin offentliga finansiering emellertid vara särskilt utsatta för påverkansförsök. Denna risk kan öka till följd av att skyddsmekanismerna för public service-mediers oberoende styrning och balanserade bevakning varierar inom unionen. Denna situation kan leda till en partisk eller ofullständig mediebevakning, snedvrida konkurrensen på den inre mediemarknaden och ha en negativ inverkan på tillgången till oberoende och opartiska medietjänster. Det är därför nödvändigt att med utgångspunkt i de internationella normer som Europarådet har tagit fram på detta område införa rättsliga garantier för public service-mediernas oberoende i hela unionen. Det är även nödvändigt att, utan att det påverkar tillämpningen av unionens regler om statligt stöd, garantera att public service-medier har en tillräcklig och stabil finansiering för att kunna fullgöra sitt uppdrag och för att ha förutsägbarhet i sin planering. För att undvika att årliga budgetförhandlingar riskerar att ge upphov till otillbörligt inflytande bör finansieringen helst beslutas och anslås på flerårig basis på ett sätt som överensstämmer med public service-mediers uppdrag i allmänhetens tjänst.
  De krav som fastställs i denna förordning har ingen inverkan på medlemsstaternas behörighet att tillhandahålla finansiering för public service-medier enligt protokoll 29 om systemet för radio och TV i allmänhetens tjänst i medlemsstaterna, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| (18) | Medlemsstaternas public service-medier
  spelar
  en särskild roll
  när det gäller att garantera mediernas mångfald
  eftersom en del av deras uppdrag är att säkerställa att medborgare och företag får tillgång till information av hög kvalitet och en opartisk mediebevakning. Public service-medier kan
  dock påverka tillhandahållandet av privata medietjänster på den inre marknaden på grund av sin institutionella närhet till statsmakten och sin offentliga finansiering. Med beaktande av de internationella normer som Europarådet har tagit fram på detta område är det därför nödvändigt att stödja medlemsstaternas inrättande av public service-medier, men även att fastställa gemensamma miniminormer för detta ändamål som tar hänsyn till den inre marknadens principer, samtidigt som protokoll nr 29, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, respekteras.
  De krav som fastställs i denna förordning har ingen inverkan på medlemsstaternas behörighet att tillhandahålla finansiering för public service-medier enligt protokoll 29 om systemet för radio och TV i allmänhetens tjänst i medlemsstaterna, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(18)

Medlemsstaternas public service-medier
  spelar
  en särskild roll
  när det gäller att garantera mediernas mångfald
  eftersom en del av deras uppdrag är att säkerställa att medborgare och företag får tillgång till information av hög kvalitet och en opartisk mediebevakning. Public service-medier kan
  dock påverka tillhandahållandet av privata medietjänster på den inre marknaden på grund av sin institutionella närhet till statsmakten och sin offentliga finansiering. Med beaktande av de internationella normer som Europarådet har tagit fram på detta område är det därför nödvändigt att stödja medlemsstaternas inrättande av public service-medier, men även att fastställa gemensamma miniminormer för detta ändamål som tar hänsyn till den inre marknadens principer, samtidigt som protokoll nr 29, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, respekteras.
  De krav som fastställs i denna förordning har ingen inverkan på medlemsstaternas behörighet att tillhandahålla finansiering för public service-medier enligt protokoll 29 om systemet för radio och TV i allmänhetens tjänst i medlemsstaterna, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Motivering

Public service-mediers särskilda roll i ljuset av Amsterdamprotokollet måste respekteras.

Ändringsrekommendation 12

Skäl 19

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (19) | Det är mycket viktigt att mottagare av medietjänster med säkerhet vet vem som äger och ligger bakom nyhetsmedier, så att de kan upptäcka och inse när det föreligger potentiella intressekonflikter, eftersom det är en förutsättning för att de ska kunna bilda sig en väl underbyggd uppfattning och vara aktivt delaktiva i demokratin. Transparens på detta område är även ett effektivt verktyg för att begränsa risken för försök att påverka det redaktionella oberoendet. Gemensamma informationskrav måste därför införas för alla relevanta leverantörer av medietjänster i unionen med bland annat proportionella krav på offentliggörande av ägarinformation.
  I detta sammanhang bör de åtgärder som medlemsstaterna vidtar i enlighet med artikel 30.9 i direktiv (EU) 2015/849 inte påverkas.
  Berörda leverantörer bör offentliggöra den nödvändiga informationen på sina webbplatser eller på något annat lätt och direkt åtkomligt medium. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(19)

Det är mycket viktigt att mottagare av medietjänster med säkerhet vet vem som äger och ligger bakom nyhetsmedier, så att de kan upptäcka och inse när det föreligger potentiella intressekonflikter, eftersom det är en förutsättning för att de ska kunna bilda sig en väl underbyggd uppfattning och vara aktivt delaktiva i demokratin. Transparens på detta område är även ett effektivt verktyg för att begränsa risken för försök att påverka det redaktionella oberoendet. Gemensamma informationskrav måste därför införas för alla relevanta leverantörer av medietjänster i unionen med bland annat proportionella krav på offentliggörande av ägarinformation.
  I detta sammanhang bör de åtgärder som medlemsstaterna vidtar i enlighet med artikel 30.9 i direktiv (EU) 2015/849 inte påverkas.
  Berörda leverantörer bör offentliggöra den nödvändiga informationen på sina webbplatser eller på något annat lätt och direkt åtkomligt medium.

| (19) | Det är mycket viktigt att mottagare av medietjänster med säkerhet vet vem som äger och ligger bakom nyhetsmedier, så att de kan upptäcka och inse när det föreligger potentiella intressekonflikter, eftersom det är en förutsättning för att de ska kunna bilda sig en väl underbyggd uppfattning och vara aktivt delaktiva i demokratin. Transparens på detta område är även ett effektivt verktyg för att begränsa risken för försök att påverka det redaktionella oberoendet. Gemensamma informationskrav måste därför införas för alla relevanta leverantörer av medietjänster i unionen med bland annat proportionella krav på offentliggörande av ägarinformation.
  Detta bör ligga i linje med de krav som i princip är tillämpliga på audiovisuella medietjänster enligt artikel 30.9 i direktiv (EU) 2015/849, men utan att det påverkar de åtgärder som medlemsstaterna vidtar i andra avseenden.
  Berörda leverantörer bör offentliggöra den nödvändiga informationen på sina webbplatser eller på något annat lätt och direkt åtkomligt medium. |
| --- | --- |

(19)

Det är mycket viktigt att mottagare av medietjänster med säkerhet vet vem som äger och ligger bakom nyhetsmedier, så att de kan upptäcka och inse när det föreligger potentiella intressekonflikter, eftersom det är en förutsättning för att de ska kunna bilda sig en väl underbyggd uppfattning och vara aktivt delaktiva i demokratin. Transparens på detta område är även ett effektivt verktyg för att begränsa risken för försök att påverka det redaktionella oberoendet. Gemensamma informationskrav måste därför införas för alla relevanta leverantörer av medietjänster i unionen med bland annat proportionella krav på offentliggörande av ägarinformation.
  Detta bör ligga i linje med de krav som i princip är tillämpliga på audiovisuella medietjänster enligt artikel 30.9 i direktiv (EU) 2015/849, men utan att det påverkar de åtgärder som medlemsstaterna vidtar i andra avseenden.
  Berörda leverantörer bör offentliggöra den nödvändiga informationen på sina webbplatser eller på något annat lätt och direkt åtkomligt medium.

Motivering

Motsägelser i förhållande till gällande lagstiftning bör undvikas.

Ändringsrekommendation 13

Skäl 20

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (20) | Mediernas integritet kräver även en proaktiv hållning för att främja nyhetsmedieföretags redaktionella oberoende, särskilt genom interna skyddsmekanismer.
  Leverantörer av medietjänster bör vidta proportionella åtgärder för att så snart deras ägare och redaktörer har enats om en allmän redaktionell hållning säkerställa att redaktörer i sin yrkesroll är fria att fatta enskilda beslut. Målet att skydda redaktörer mot otillbörliga försök att påverka de beslut de i sin dagliga yrkesroll fattar om ett specifikt innehåll bidrar till att säkerställa jämlika konkurrensvillkor på den inre mediemarknaden och till kvaliteten på sådana tjänster.
  Detta mål är även förenligt med den grundläggande rätten att ta emot och sprida information enligt artikel 11 i stadgan.
  Mot bakgrund av dessa överväganden bör leverantörer av medietjänster även säkerställa att mottagarna av deras tjänster har insyn i faktiska eller potentiella intressekonflikter. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(20)

Mediernas integritet kräver även en proaktiv hållning för att främja nyhetsmedieföretags redaktionella oberoende, särskilt genom interna skyddsmekanismer.
  Leverantörer av medietjänster bör vidta proportionella åtgärder för att så snart deras ägare och redaktörer har enats om en allmän redaktionell hållning säkerställa att redaktörer i sin yrkesroll är fria att fatta enskilda beslut. Målet att skydda redaktörer mot otillbörliga försök att påverka de beslut de i sin dagliga yrkesroll fattar om ett specifikt innehåll bidrar till att säkerställa jämlika konkurrensvillkor på den inre mediemarknaden och till kvaliteten på sådana tjänster.
  Detta mål är även förenligt med den grundläggande rätten att ta emot och sprida information enligt artikel 11 i stadgan.
  Mot bakgrund av dessa överväganden bör leverantörer av medietjänster även säkerställa att mottagarna av deras tjänster har insyn i faktiska eller potentiella intressekonflikter.

| (20) | Mediernas integritet kräver även en proaktiv hållning för att främja nyhetsmedieföretags redaktionella oberoende, särskilt genom interna skyddsmekanismer.
  Leverantörer av medietjänster bör överväga åtgärder som gör det möjligt för redaktionell personal att verka fritt på lämpligt sätt. Dessa åtgärder kan bidra till att förbättra konkurrensvillkoren på den inre marknaden och förbättra tjänsternas kvalitet.
  Detta mål är även förenligt med den grundläggande rätten att ta emot och sprida information enligt artikel 11 i stadgan. |
| --- | --- |

(20)

Mediernas integritet kräver även en proaktiv hållning för att främja nyhetsmedieföretags redaktionella oberoende, särskilt genom interna skyddsmekanismer.
  Leverantörer av medietjänster bör överväga åtgärder som gör det möjligt för redaktionell personal att verka fritt på lämpligt sätt. Dessa åtgärder kan bidra till att förbättra konkurrensvillkoren på den inre marknaden och förbättra tjänsternas kvalitet.
  Detta mål är även förenligt med den grundläggande rätten att ta emot och sprida information enligt artikel 11 i stadgan.

Motivering

En differentierad syn på redaktionell frihet måste beaktas.

Ändringsrekommendation 14

Skäl 21

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (21) | För att minska regelbördan bör mikroföretag i den mening som avses i artikel 3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU (50) undantas från kraven på information och
  interna skyddsmekanismer
  som syftar till att
  garantera
  oberoendet i enskilda redaktionella beslut.
  Leverantörer av medietjänster bör dessutom ha rätt att anpassa interna skyddsmekanismer till sina behov, i synnerhet om de är små eller medelstora företag i den mening som avses i den artikeln.
  Den rekommendation som åtföljer denna förordning innehåller en förteckning över frivilliga interna skyddsmekanismer som medieföretag kan anta i detta avseende. Denna förordning bör inte tolkas så, att ägare av privata leverantörer av medietjänster fråntas sin rätt att fastställa strategiska eller allmänna mål eller att främja företagens tillväxt och ekonomiska bärkraft. I detta sammanhang erkänns i denna förordning att målet att främja redaktionellt oberoende måste vara förenligt med privata medieägares legitima rättigheter och intressen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(21)

För att minska regelbördan bör mikroföretag i den mening som avses i artikel 3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU (50) undantas från kraven på information och
  interna skyddsmekanismer
  som syftar till att
  garantera
  oberoendet i enskilda redaktionella beslut.
  Leverantörer av medietjänster bör dessutom ha rätt att anpassa interna skyddsmekanismer till sina behov, i synnerhet om de är små eller medelstora företag i den mening som avses i den artikeln.
  Den rekommendation som åtföljer denna förordning innehåller en förteckning över frivilliga interna skyddsmekanismer som medieföretag kan anta i detta avseende. Denna förordning bör inte tolkas så, att ägare av privata leverantörer av medietjänster fråntas sin rätt att fastställa strategiska eller allmänna mål eller att främja företagens tillväxt och ekonomiska bärkraft. I detta sammanhang erkänns i denna förordning att målet att främja redaktionellt oberoende måste vara förenligt med privata medieägares legitima rättigheter och intressen.

| (21) | För att minska regelbördan bör mikroföretag i den mening som avses i artikel 3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU (50) undantas från kraven på information och
  åtgärder
  som syftar till att
  främja
  oberoendet i enskilda redaktionella beslut. Den rekommendation som åtföljer denna förordning innehåller en förteckning över frivilliga interna skyddsmekanismer som medieföretag kan anta i detta avseende. Denna förordning bör inte tolkas så, att ägare av privata leverantörer av medietjänster fråntas sin rätt att fastställa strategiska eller allmänna mål eller att främja företagens tillväxt och ekonomiska bärkraft. I detta sammanhang erkänns i denna förordning att målet att främja redaktionellt oberoende måste vara förenligt med privata medieägares legitima rättigheter och intressen. |
| --- | --- |

(21)

För att minska regelbördan bör mikroföretag i den mening som avses i artikel 3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU (50) undantas från kraven på information och
  åtgärder
  som syftar till att
  främja
  oberoendet i enskilda redaktionella beslut. Den rekommendation som åtföljer denna förordning innehåller en förteckning över frivilliga interna skyddsmekanismer som medieföretag kan anta i detta avseende. Denna förordning bör inte tolkas så, att ägare av privata leverantörer av medietjänster fråntas sin rätt att fastställa strategiska eller allmänna mål eller att främja företagens tillväxt och ekonomiska bärkraft. I detta sammanhang erkänns i denna förordning att målet att främja redaktionellt oberoende måste vara förenligt med privata medieägares legitima rättigheter och intressen.

Motivering

En differentierad syn på redaktionell frihet måste beaktas.

Ändringsrekommendation 15

Skäl 22

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (22) | Oberoende nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan är avgörande för en korrekt tillämpning av medielagstiftningen i hela unionen. De nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan som avses i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU är de som är bäst lämpade att säkerställa en korrekt tillämpning av de krav på tillsynssamarbete och en väl fungerande mediemarknad som avses i kapitel III i denna förordning. För att säkerställa att denna förordning och unionens övriga medielagstiftning tillämpas på ett samstämmigt sätt är det nödvändigt att inrätta ett oberoende rådgivande organ på unionsnivå som sammanför dessa myndigheter eller organ och samordnar deras åtgärder. Den europeiska gruppen av regleringsmyndigheter för audiovisuella medietjänster (Erga), som inrättades genom direktiv 2010/13/EU, har haft en viktig roll för att främja ett samstämmigt genomförande av det direktivet. Den europeiska medienämnden (nämnden) bör därför utgöra en vidareutveckling av, och ersätta, Erga. En riktad ändring måste följaktligen göras av direktiv 2010/13/EU för att stryka dess artikel 30b, genom vilken Erga inrättas, och för att ersätta hänvisningar till Erga och dess uppgifter. Ändringen av direktiv 2010/13/EU genom denna förordning är i detta fall motiverad eftersom den är begränsad till en bestämmelse som inte behöver införlivas av medlemsstaterna och som riktar sig till unionens institutioner. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(22)

Oberoende nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan är avgörande för en korrekt tillämpning av medielagstiftningen i hela unionen. De nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan som avses i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU är de som är bäst lämpade att säkerställa en korrekt tillämpning av de krav på tillsynssamarbete och en väl fungerande mediemarknad som avses i kapitel III i denna förordning. För att säkerställa att denna förordning och unionens övriga medielagstiftning tillämpas på ett samstämmigt sätt är det nödvändigt att inrätta ett oberoende rådgivande organ på unionsnivå som sammanför dessa myndigheter eller organ och samordnar deras åtgärder. Den europeiska gruppen av regleringsmyndigheter för audiovisuella medietjänster (Erga), som inrättades genom direktiv 2010/13/EU, har haft en viktig roll för att främja ett samstämmigt genomförande av det direktivet. Den europeiska medienämnden (nämnden) bör därför utgöra en vidareutveckling av, och ersätta, Erga. En riktad ändring måste följaktligen göras av direktiv 2010/13/EU för att stryka dess artikel 30b, genom vilken Erga inrättas, och för att ersätta hänvisningar till Erga och dess uppgifter. Ändringen av direktiv 2010/13/EU genom denna förordning är i detta fall motiverad eftersom den är begränsad till en bestämmelse som inte behöver införlivas av medlemsstaterna och som riktar sig till unionens institutioner.

| (22) | Oberoende nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan är avgörande för en korrekt tillämpning av medielagstiftningen i hela unionen. De nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan som avses i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU
  eller andra tillsynsmyndigheter som utsetts av medlemsstaterna i enlighet med kraven i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU
  är de som är bäst lämpade att säkerställa en korrekt tillämpning av de krav på tillsynssamarbete och en väl fungerande mediemarknad som avses i kapitel III i denna förordning. För att säkerställa att denna förordning och unionens övriga medielagstiftning tillämpas på ett samstämmigt sätt är det nödvändigt att inrätta ett oberoende rådgivande organ på unionsnivå som sammanför dessa myndigheter eller organ och samordnar deras åtgärder. Den europeiska gruppen av regleringsmyndigheter för audiovisuella medietjänster (Erga), som inrättades genom direktiv 2010/13/EU, har haft en viktig roll för att främja ett samstämmigt genomförande av det direktivet. Den europeiska medienämnden (nämnden) bör därför utgöra en vidareutveckling av, och ersätta, Erga. En riktad ändring måste följaktligen göras av direktiv 2010/13/EU för att stryka dess artikel 30b, genom vilken Erga inrättas, och för att ersätta hänvisningar till Erga och dess uppgifter. Ändringen av direktiv 2010/13/EU genom denna förordning är i detta fall motiverad eftersom den är begränsad till en bestämmelse som inte behöver införlivas av medlemsstaterna och som riktar sig till unionens institutioner. |
| --- | --- |

(22)

Oberoende nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan är avgörande för en korrekt tillämpning av medielagstiftningen i hela unionen. De nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan som avses i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU
  eller andra tillsynsmyndigheter som utsetts av medlemsstaterna i enlighet med kraven i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU
  är de som är bäst lämpade att säkerställa en korrekt tillämpning av de krav på tillsynssamarbete och en väl fungerande mediemarknad som avses i kapitel III i denna förordning. För att säkerställa att denna förordning och unionens övriga medielagstiftning tillämpas på ett samstämmigt sätt är det nödvändigt att inrätta ett oberoende rådgivande organ på unionsnivå som sammanför dessa myndigheter eller organ och samordnar deras åtgärder. Den europeiska gruppen av regleringsmyndigheter för audiovisuella medietjänster (Erga), som inrättades genom direktiv 2010/13/EU, har haft en viktig roll för att främja ett samstämmigt genomförande av det direktivet. Den europeiska medienämnden (nämnden) bör därför utgöra en vidareutveckling av, och ersätta, Erga. En riktad ändring måste följaktligen göras av direktiv 2010/13/EU för att stryka dess artikel 30b, genom vilken Erga inrättas, och för att ersätta hänvisningar till Erga och dess uppgifter. Ändringen av direktiv 2010/13/EU genom denna förordning är i detta fall motiverad eftersom den är begränsad till en bestämmelse som inte behöver införlivas av medlemsstaterna och som riktar sig till unionens institutioner.

Motivering

De olika strukturerna för medietillsyn måste beaktas.

Ändringsrekommendation 16

Skäl 23

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (23) | Nämnden bör samla höga företrädare för de nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan som avses i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU och dessa företrädare bör utses av dessa myndigheter eller organ. Om medlemsstaterna har flera relevanta tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan,
  till exempel
  på regional nivå, bör en gemensam företrädare väljas genom lämpliga förfaranden
  och rösträtten vara begränsad till en företrädare per medlemsstat. Detta bör inte påverka möjligheten för de andra nationella tillsynsmyndigheterna eller tillsynsorganen att i lämpliga fall delta i nämndens möten.
  Nämnden bör även ha möjlighet att
  i samförstånd med kommissionen
  bjuda in experter och observatörer till sina möten, i synnerhet tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan från kandidatländer, potentiella kandidatländer, EES-länder eller särskilda delegater från andra behöriga nationella myndigheter. På grund av mediesektorns känslighet, och i enlighet med den beslutspraxis som Erga tillämpade i enlighet med sin arbetsordning, bör nämnden anta sina beslut med två tredjedelars majoritet av rösterna. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(23)

Nämnden bör samla höga företrädare för de nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan som avses i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU och dessa företrädare bör utses av dessa myndigheter eller organ. Om medlemsstaterna har flera relevanta tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan,
  till exempel
  på regional nivå, bör en gemensam företrädare väljas genom lämpliga förfaranden
  och rösträtten vara begränsad till en företrädare per medlemsstat. Detta bör inte påverka möjligheten för de andra nationella tillsynsmyndigheterna eller tillsynsorganen att i lämpliga fall delta i nämndens möten.
  Nämnden bör även ha möjlighet att
  i samförstånd med kommissionen
  bjuda in experter och observatörer till sina möten, i synnerhet tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan från kandidatländer, potentiella kandidatländer, EES-länder eller särskilda delegater från andra behöriga nationella myndigheter. På grund av mediesektorns känslighet, och i enlighet med den beslutspraxis som Erga tillämpade i enlighet med sin arbetsordning, bör nämnden anta sina beslut med två tredjedelars majoritet av rösterna.

| (23) | Nämnden bör samla höga företrädare för de nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan som avses i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU och dessa företrädare bör utses av dessa myndigheter eller organ. Om medlemsstaterna har flera relevanta tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan,
  inbegripet
  på regional nivå
  och system för själv- eller samreglering
  , bör en gemensam företrädare väljas genom lämpliga förfaranden
  , och vid behov bör det inrättas kompletterande förfaranden för tillsynsorganens deltagande, särskilt när det gäller självreglerings- eller samregleringsorgan. Den utsedda företrädarens rösträtt bör begränsas till en företrädare per medlemsstat.
  Nämnden bör även ha möjlighet att i samförstånd med kommissionen bjuda in experter och observatörer till sina möten, i synnerhet tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan från kandidatländer, potentiella kandidatländer, EES-länder eller särskilda delegater från andra behöriga nationella myndigheter. På grund av mediesektorns känslighet, och i enlighet med den beslutspraxis som Erga tillämpade i enlighet med sin arbetsordning, bör nämnden anta sina beslut med två tredjedelars majoritet av rösterna. |
| --- | --- |

(23)

Nämnden bör samla höga företrädare för de nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan som avses i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU och dessa företrädare bör utses av dessa myndigheter eller organ. Om medlemsstaterna har flera relevanta tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan,
  inbegripet
  på regional nivå
  och system för själv- eller samreglering
  , bör en gemensam företrädare väljas genom lämpliga förfaranden
  , och vid behov bör det inrättas kompletterande förfaranden för tillsynsorganens deltagande, särskilt när det gäller självreglerings- eller samregleringsorgan. Den utsedda företrädarens rösträtt bör begränsas till en företrädare per medlemsstat.
  Nämnden bör även ha möjlighet att i samförstånd med kommissionen bjuda in experter och observatörer till sina möten, i synnerhet tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan från kandidatländer, potentiella kandidatländer, EES-länder eller särskilda delegater från andra behöriga nationella myndigheter. På grund av mediesektorns känslighet, och i enlighet med den beslutspraxis som Erga tillämpade i enlighet med sin arbetsordning, bör nämnden anta sina beslut med två tredjedelars majoritet av rösterna.

Motivering

De olika strukturerna för medietillsyn måste beaktas.

Ändringsrekommendation 17

Skäl 24

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (24) | Utan att det påverkar kommissionens befogenheter enligt fördragen är det viktigt att kommissionen och nämnden har ett nära samarbete. Nämnden bör i synnerhet aktivt stödja kommissionen i dess uppgift att säkerställa en samstämmig tillämpning av denna förordning och av de nationella reglerna om genomförande av direktiv 2010/13/EU. Nämnden bör för detta ändamål framför allt ge kommissionen råd och bistånd i regleringsrelaterade, tekniska eller praktiska frågor av betydelse för tillämpningen av unionsrätten, främja samarbete och ett effektivt utbyte av information, erfarenheter och bästa praxis, samt utarbeta yttranden i samförstånd med kommissionen eller på dess begäran i de fall som förutses i denna förordning.
  För att nämnden ska kunna fullgöra sina uppgifter bör den ha tillgång till expertis och personal på ett sekretariat som tillhandahålls av kommissionen.
  Kommissionens sekretariat bör ge nämnden administrativt och organisatoriskt stöd och hjälpa den att fullgöra sina uppgifter. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(24)

Utan att det påverkar kommissionens befogenheter enligt fördragen är det viktigt att kommissionen och nämnden har ett nära samarbete. Nämnden bör i synnerhet aktivt stödja kommissionen i dess uppgift att säkerställa en samstämmig tillämpning av denna förordning och av de nationella reglerna om genomförande av direktiv 2010/13/EU. Nämnden bör för detta ändamål framför allt ge kommissionen råd och bistånd i regleringsrelaterade, tekniska eller praktiska frågor av betydelse för tillämpningen av unionsrätten, främja samarbete och ett effektivt utbyte av information, erfarenheter och bästa praxis, samt utarbeta yttranden i samförstånd med kommissionen eller på dess begäran i de fall som förutses i denna förordning.
  För att nämnden ska kunna fullgöra sina uppgifter bör den ha tillgång till expertis och personal på ett sekretariat som tillhandahålls av kommissionen.
  Kommissionens sekretariat bör ge nämnden administrativt och organisatoriskt stöd och hjälpa den att fullgöra sina uppgifter.

| (24) | Nämnden bör arbeta oberoende och utan politiskt inflytande. Kommissionen bör därför inte ha något avgörande inflytande på nämndens arbete, utöver dess befogenhet att samråda med nämnden eller fullgöra sin roll som ”fördragens väktare”. Nämnden bör aktivt stödja kommissionen i dess uppgift att säkerställa en enhetlig tillämpning av denna förordning samt genomförandet av direktiv 2010/13/EU. I detta syfte bör nämnden ge råd till och bistå kommissionen, särskilt när det gäller tekniska eller praktiska aspekter som är relevanta för unionsrättens tillämpning, främja samarbete och effektivt utbyte av information, erfarenheter och bästa praxis samt utarbeta yttranden i de fall som föreskrivs i denna förordning.
  För att nämnden ska kunna fullgöra sina uppgifter bör den ha tillgång till expertis och personal på ett sekretariat som tillhandahålls av kommissionen.
  Det sekretariat som tillhandahålls av kommissionen bör stödja nämnden både administrativt och organisatoriskt och i utförandet av dess uppgifter. För att säkerställa att nämndens arbete är oberoende och har en icke-statlig karaktär bör sekretariatet ha tillräckliga ekonomiska och mänskliga resurser. I sitt praktiska arbete bör sekretariatet vara oberoende av kommissionen och endast lyda under nämndens ledning, det vill säga dess ordförande eller vice ordförande. |
| --- | --- |

(24)

Nämnden bör arbeta oberoende och utan politiskt inflytande. Kommissionen bör därför inte ha något avgörande inflytande på nämndens arbete, utöver dess befogenhet att samråda med nämnden eller fullgöra sin roll som ”fördragens väktare”. Nämnden bör aktivt stödja kommissionen i dess uppgift att säkerställa en enhetlig tillämpning av denna förordning samt genomförandet av direktiv 2010/13/EU. I detta syfte bör nämnden ge råd till och bistå kommissionen, särskilt när det gäller tekniska eller praktiska aspekter som är relevanta för unionsrättens tillämpning, främja samarbete och effektivt utbyte av information, erfarenheter och bästa praxis samt utarbeta yttranden i de fall som föreskrivs i denna förordning.
  För att nämnden ska kunna fullgöra sina uppgifter bör den ha tillgång till expertis och personal på ett sekretariat som tillhandahålls av kommissionen.
  Det sekretariat som tillhandahålls av kommissionen bör stödja nämnden både administrativt och organisatoriskt och i utförandet av dess uppgifter. För att säkerställa att nämndens arbete är oberoende och har en icke-statlig karaktär bör sekretariatet ha tillräckliga ekonomiska och mänskliga resurser. I sitt praktiska arbete bör sekretariatet vara oberoende av kommissionen och endast lyda under nämndens ledning, det vill säga dess ordförande eller vice ordförande.

Motivering

Det måste säkerställas att nämndens arbete är oberoende.

Ändringsrekommendation 18

Skäl 26

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (26) | För att säkerställa en effektiv tillämpning av unionens medielagstiftning, förhindra att oseriösa leverantörer av medietjänster kan kringgå gällande medieregler och undvika att det uppstår nya hinder på den inre mediemarknaden är det viktigt att fastställa en tydlig och rättsligt bindande ram som möjliggör ett effektivt och ändamålsenligt samarbete mellan nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(26)

För att säkerställa en effektiv tillämpning av unionens medielagstiftning, förhindra att oseriösa leverantörer av medietjänster kan kringgå gällande medieregler och undvika att det uppstår nya hinder på den inre mediemarknaden är det viktigt att fastställa en tydlig och rättsligt bindande ram som möjliggör ett effektivt och ändamålsenligt samarbete mellan nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan.

| (26) | I syfte att säkerställa ett effektivt genomförande av unionens åtgärder på medieområdet, för att förhindra att oseriösa leverantörer av medietjänster kan kringgå gällande regler samt för att undvika ytterligare hinder för tillhandahållandet av medietjänster på den inre marknaden, är ett effektivt och ändamålsenligt samarbete mellan nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

(26)

I syfte att säkerställa ett effektivt genomförande av unionens åtgärder på medieområdet, för att förhindra att oseriösa leverantörer av medietjänster kan kringgå gällande regler samt för att undvika ytterligare hinder för tillhandahållandet av medietjänster på den inre marknaden, är ett effektivt och ändamålsenligt samarbete mellan nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan av avgörande betydelse.

Motivering

Den gällande behörighetsordningen måste upprätthållas.

Ändringsrekommendation 19

Skäl 30

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (30) | De tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan som avses i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU besitter särskild praktisk expertis som gör att de kan väga intressena hos leverantörer respektive mottagare av medietjänster mot varandra och samtidigt säkerställa respekt för yttrandefriheten. Detta är framför allt viktigt för att skydda den inre marknaden mot verksamhet som bedrivs av leverantörer av medietjänster etablerade utanför unionen som riktar sig till en publik i unionen om denna verksamhet, bland annat med tanke på den kontroll som tredjeländer kan utöva över den, kan vara till förfång för eller utgöra en risk för allmän säkerhet och försvar. Samordningen mellan nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan för att gemensamt hantera eventuella hot mot allmän säkerhet och försvar från sådana medietjänster måste i detta sammanhang stärkas
  och ges en rättslig ram för att säkerställa att nationella åtgärder som antas i enlighet med unionens medielagstiftning är ändamålsenliga och eventuellt samordnas
  . För att säkerställa att medietjänster som stängs av i vissa medlemsstater enligt artikel 3.3 och 3.5 i direktiv 2010/13/EU inte fortsätter att tillhandahållas via satellit eller på annat sätt i dessa medlemsstater bör det även finnas en mekanism för skyndsamt ömsesidigt samarbete och bistånd som är i enlighet med unionsrätten för att garantera att de relevanta nationella åtgärderna får ändamålsenlig verkan.
  Det är dessutom nödvändigt att samordna nationella åtgärder som kan antas för att motverka hot mot allmän säkerhet och försvar från medietjänster etablerade utanför unionen som riktar sig till en publik i unionen, inbegripet en möjlighet för nämnden att i samförstånd med kommissionen i lämpliga fall avge yttranden om sådana åtgärder. Risker för allmän säkerhet och försvar måste i detta avseende bedömas mot bakgrund av alla relevanta faktiska och rättsliga omständigheter på nationell och europeisk nivå. Detta har ingen inverkan på unionens behörighet enligt artikel 215 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(30)

De tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan som avses i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU besitter särskild praktisk expertis som gör att de kan väga intressena hos leverantörer respektive mottagare av medietjänster mot varandra och samtidigt säkerställa respekt för yttrandefriheten. Detta är framför allt viktigt för att skydda den inre marknaden mot verksamhet som bedrivs av leverantörer av medietjänster etablerade utanför unionen som riktar sig till en publik i unionen om denna verksamhet, bland annat med tanke på den kontroll som tredjeländer kan utöva över den, kan vara till förfång för eller utgöra en risk för allmän säkerhet och försvar. Samordningen mellan nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan för att gemensamt hantera eventuella hot mot allmän säkerhet och försvar från sådana medietjänster måste i detta sammanhang stärkas
  och ges en rättslig ram för att säkerställa att nationella åtgärder som antas i enlighet med unionens medielagstiftning är ändamålsenliga och eventuellt samordnas
  . För att säkerställa att medietjänster som stängs av i vissa medlemsstater enligt artikel 3.3 och 3.5 i direktiv 2010/13/EU inte fortsätter att tillhandahållas via satellit eller på annat sätt i dessa medlemsstater bör det även finnas en mekanism för skyndsamt ömsesidigt samarbete och bistånd som är i enlighet med unionsrätten för att garantera att de relevanta nationella åtgärderna får ändamålsenlig verkan.
  Det är dessutom nödvändigt att samordna nationella åtgärder som kan antas för att motverka hot mot allmän säkerhet och försvar från medietjänster etablerade utanför unionen som riktar sig till en publik i unionen, inbegripet en möjlighet för nämnden att i samförstånd med kommissionen i lämpliga fall avge yttranden om sådana åtgärder. Risker för allmän säkerhet och försvar måste i detta avseende bedömas mot bakgrund av alla relevanta faktiska och rättsliga omständigheter på nationell och europeisk nivå. Detta har ingen inverkan på unionens behörighet enligt artikel 215 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| (30) | De tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan som avses i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU besitter särskild praktisk expertis som gör att de kan väga intressena hos leverantörer respektive mottagare av medietjänster mot varandra och samtidigt säkerställa respekt för yttrandefriheten. Detta är framför allt viktigt för att skydda den inre marknaden mot verksamhet som bedrivs av leverantörer av medietjänster etablerade utanför unionen som riktar sig till en publik i unionen om denna verksamhet, bland annat med tanke på den kontroll som tredjeländer kan utöva över den, kan vara till förfång för eller utgöra en risk för allmän säkerhet och försvar. Samordningen mellan nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan för att gemensamt hantera eventuella hot mot allmän säkerhet och försvar från sådana medietjänster måste i detta sammanhang stärkas. För att säkerställa att medietjänster som stängs av i vissa medlemsstater enligt artikel 3.3 och 3.5 i direktiv 2010/13/EU inte fortsätter att tillhandahållas via satellit eller på annat sätt i dessa medlemsstater bör det även finnas en mekanism för skyndsamt ömsesidigt samarbete och bistånd som är i enlighet med unionsrätten för att garantera att de relevanta nationella åtgärderna får ändamålsenlig verkan. |
| --- | --- |

(30)

De tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan som avses i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU besitter särskild praktisk expertis som gör att de kan väga intressena hos leverantörer respektive mottagare av medietjänster mot varandra och samtidigt säkerställa respekt för yttrandefriheten. Detta är framför allt viktigt för att skydda den inre marknaden mot verksamhet som bedrivs av leverantörer av medietjänster etablerade utanför unionen som riktar sig till en publik i unionen om denna verksamhet, bland annat med tanke på den kontroll som tredjeländer kan utöva över den, kan vara till förfång för eller utgöra en risk för allmän säkerhet och försvar. Samordningen mellan nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan för att gemensamt hantera eventuella hot mot allmän säkerhet och försvar från sådana medietjänster måste i detta sammanhang stärkas. För att säkerställa att medietjänster som stängs av i vissa medlemsstater enligt artikel 3.3 och 3.5 i direktiv 2010/13/EU inte fortsätter att tillhandahållas via satellit eller på annat sätt i dessa medlemsstater bör det även finnas en mekanism för skyndsamt ömsesidigt samarbete och bistånd som är i enlighet med unionsrätten för att garantera att de relevanta nationella åtgärderna får ändamålsenlig verkan.

Motivering

Nämndens befogenheter bör inriktas på gränsöverskridande frågor.

Ändringsrekommendation 20

Skäl 31

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (31) | Mycket stora onlineplattformar fungerar för många användare som inkörsportar till medietjänster. Leverantörer av medietjänster som har redaktionellt ansvar för sitt innehåll spelar en viktig roll i spridningen av information och utövandet av informationsfriheten online. De förväntas utöva detta redaktionella ansvar med aktsamhet och tillhandahålla information som är tillförlitlig och som respekterar grundläggande rättigheter i enlighet med de reglerings- eller självregleringskrav som de omfattas av i medlemsstaterna.
  Med tanke även på användarnas informationsfrihet bör leverantörer av mycket stora onlineplattformar, om de anser att innehåll som tillhandahålls av sådana leverantörer av medietjänster är oförenligt med deras allmänna villkor, även om det inte bidrar till en sådan systemrisk som avses i artikel 26 i förordning (EU) 2022/XXX [rättsakten om digitala tjänster], ta vederbörlig hänsyn till mediernas frihet och mångfald i enlighet med förordning (EU) 2022/XXX [rättsakten om digitala tjänster] och i ett så tidigt skede som möjligt ge leverantörerna av medietjänster, i deras egenskap av företagsanvändare, erforderliga förklaringar i den redogörelse för skälen som ska lämnas enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1150 54. För att minimera effekterna av en begränsning av detta innehåll på användarnas informationsfrihet bör mycket stora onlineplattformar, utan att det påverkar deras skyldigheter enligt förordning (EU) 2022/XXX [rättsakten om digitala tjänster], sträva efter att lämna in redogörelsen för skälen till en begränsning innan denna får verkan innan. Denna förordning bör i synnerhet inte hindra en leverantör av en mycket stor onlineplattform från att snabbt vidta åtgärder antingen mot olagligt innehåll som sprids via dess tjänst eller för att minska systemrisker som är en följd av att ett visst innehåll sprids via dess tjänst, i enlighet med unionsrätten, särskilt förordning (EU) 2022/XXX [rättsakten om digitala tjänster]. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(31)

Mycket stora onlineplattformar fungerar för många användare som inkörsportar till medietjänster. Leverantörer av medietjänster som har redaktionellt ansvar för sitt innehåll spelar en viktig roll i spridningen av information och utövandet av informationsfriheten online. De förväntas utöva detta redaktionella ansvar med aktsamhet och tillhandahålla information som är tillförlitlig och som respekterar grundläggande rättigheter i enlighet med de reglerings- eller självregleringskrav som de omfattas av i medlemsstaterna.
  Med tanke även på användarnas informationsfrihet bör leverantörer av mycket stora onlineplattformar, om de anser att innehåll som tillhandahålls av sådana leverantörer av medietjänster är oförenligt med deras allmänna villkor, även om det inte bidrar till en sådan systemrisk som avses i artikel 26 i förordning (EU) 2022/XXX [rättsakten om digitala tjänster], ta vederbörlig hänsyn till mediernas frihet och mångfald i enlighet med förordning (EU) 2022/XXX [rättsakten om digitala tjänster] och i ett så tidigt skede som möjligt ge leverantörerna av medietjänster, i deras egenskap av företagsanvändare, erforderliga förklaringar i den redogörelse för skälen som ska lämnas enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1150 54. För att minimera effekterna av en begränsning av detta innehåll på användarnas informationsfrihet bör mycket stora onlineplattformar, utan att det påverkar deras skyldigheter enligt förordning (EU) 2022/XXX [rättsakten om digitala tjänster], sträva efter att lämna in redogörelsen för skälen till en begränsning innan denna får verkan innan. Denna förordning bör i synnerhet inte hindra en leverantör av en mycket stor onlineplattform från att snabbt vidta åtgärder antingen mot olagligt innehåll som sprids via dess tjänst eller för att minska systemrisker som är en följd av att ett visst innehåll sprids via dess tjänst, i enlighet med unionsrätten, särskilt förordning (EU) 2022/XXX [rättsakten om digitala tjänster].

| (31) | Mycket stora onlineplattformar
  och mycket stora sökmotorer
  fungerar för många användare som inkörsportar till medietjänster. Leverantörer av medietjänster som har redaktionellt ansvar för sitt innehåll spelar en viktig roll i spridningen av information och utövandet av informationsfriheten online. De förväntas utöva detta redaktionella ansvar med aktsamhet och tillhandahålla information som är tillförlitlig och som respekterar grundläggande rättigheter i enlighet med de reglerings- eller självregleringskrav som de omfattas av i medlemsstaterna.
  Leverantörer av mycket stora onlineplattformar och mycket stora sökmotorer måste därför också ta vederbörlig hänsyn till användarnas informationsfrihet, frihet och mediernas mångfald i enlighet med förordning (EU) 2022/2065 [förordningen om digitala tjänster]. Denna förordning ska inte hindra en leverantör av en mycket stor onlineplattform eller en mycket stor sökmotor från att vidta omedelbara åtgärder, i enlighet med unionsrätten, särskilt förordning (EU) 2022/2065 [förordningen om digitala tjänster], för att ta itu med olagligt innehåll som distribueras via dess tjänst eller för att minska systemriskerna i samband med distribution av visst innehåll via dess tjänst. |
| --- | --- |

(31)

Mycket stora onlineplattformar
  och mycket stora sökmotorer
  fungerar för många användare som inkörsportar till medietjänster. Leverantörer av medietjänster som har redaktionellt ansvar för sitt innehåll spelar en viktig roll i spridningen av information och utövandet av informationsfriheten online. De förväntas utöva detta redaktionella ansvar med aktsamhet och tillhandahålla information som är tillförlitlig och som respekterar grundläggande rättigheter i enlighet med de reglerings- eller självregleringskrav som de omfattas av i medlemsstaterna.
  Leverantörer av mycket stora onlineplattformar och mycket stora sökmotorer måste därför också ta vederbörlig hänsyn till användarnas informationsfrihet, frihet och mediernas mångfald i enlighet med förordning (EU) 2022/2065 [förordningen om digitala tjänster]. Denna förordning ska inte hindra en leverantör av en mycket stor onlineplattform eller en mycket stor sökmotor från att vidta omedelbara åtgärder, i enlighet med unionsrätten, särskilt förordning (EU) 2022/2065 [förordningen om digitala tjänster], för att ta itu med olagligt innehåll som distribueras via dess tjänst eller för att minska systemriskerna i samband med distribution av visst innehåll via dess tjänst.

Motivering

Den viktiga roll som stora förmedlingstjänster spelar när det gäller tillgången till medieinnehåll bör beaktas.

Ändringsrekommendation 21

Skäl 32

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (32) | Med tanke på den förväntade positiva inverkan på friheten att tillhandahålla tjänster och yttrandefriheten är det vidare motiverat att klagomål som leverantörer av medietjänster riktar mot beslut av leverantörer av mycket stora onlineplattformar behandlas med förtur och utan onödigt dröjsmål, om leverantörerna av medietjänster uppfyller vissa reglerings- eller självregleringsnormer. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(32)

Med tanke på den förväntade positiva inverkan på friheten att tillhandahålla tjänster och yttrandefriheten är det vidare motiverat att klagomål som leverantörer av medietjänster riktar mot beslut av leverantörer av mycket stora onlineplattformar behandlas med förtur och utan onödigt dröjsmål, om leverantörerna av medietjänster uppfyller vissa reglerings- eller självregleringsnormer.

| (32) | Med tanke på den förväntade positiva inverkan på friheten att tillhandahålla tjänster och yttrandefriheten är det, om leverantörerna av medietjänster uppfyller vissa reglerings- eller självregleringsnormer, vidare motiverat att deras innehåll eller utbud inte med lätthet blockeras, raderas eller på annat sätt utesluts från distribution eller offentliggörande av plattformsleverantören eller sökmotorn. |
| --- | --- |

(32)

Med tanke på den förväntade positiva inverkan på friheten att tillhandahålla tjänster och yttrandefriheten är det, om leverantörerna av medietjänster uppfyller vissa reglerings- eller självregleringsnormer, vidare motiverat att deras innehåll eller utbud inte med lätthet blockeras, raderas eller på annat sätt utesluts från distribution eller offentliggörande av plattformsleverantören eller sökmotorn.

Motivering

Den viktiga roll som stora förmedlingstjänster spelar när det gäller tillgången till medieinnehåll bör beaktas.

Ändringsrekommendation 22

Skäl 33

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (33) | Leverantörer av mycket stora onlineplattformar bör tillhandahålla en funktion i sitt onlinegränssnitt som gör det möjligt för leverantörer av medietjänster att ge en försäkran om att de uppfyller vissa krav, men samtidigt ha möjlighet att
  inte godta
  en sådan egen försäkran om de anser att kraven inte är uppfyllda. Leverantörer av mycket stora onlineplattformar får förlita sig på information om uppfyllande av dessa krav såsom den maskinläsbara standard som tillhandahålls av Journalism Trust Initiative eller andra relevanta uppförandekoder. Riktlinjer från kommissionen kan göra det lättare att införa en sådan funktion i praktiken, bland annat riktlinjer om hur relevanta civilsamhällesorganisationer kan involveras i granskningen av sådana försäkringar, om samråd i relevanta fall med tillsynsmyndigheten i etableringslandet och om hur potentiellt missbruk av funktionen kan motverkas. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(33)

Leverantörer av mycket stora onlineplattformar bör tillhandahålla en funktion i sitt onlinegränssnitt som gör det möjligt för leverantörer av medietjänster att ge en försäkran om att de uppfyller vissa krav, men samtidigt ha möjlighet att
  inte godta
  en sådan egen försäkran om de anser att kraven inte är uppfyllda. Leverantörer av mycket stora onlineplattformar får förlita sig på information om uppfyllande av dessa krav såsom den maskinläsbara standard som tillhandahålls av Journalism Trust Initiative eller andra relevanta uppförandekoder. Riktlinjer från kommissionen kan göra det lättare att införa en sådan funktion i praktiken, bland annat riktlinjer om hur relevanta civilsamhällesorganisationer kan involveras i granskningen av sådana försäkringar, om samråd i relevanta fall med tillsynsmyndigheten i etableringslandet och om hur potentiellt missbruk av funktionen kan motverkas.

| (33) | Leverantörer av mycket stora onlineplattformar
  eller mycket stora sökmotorer
  bör tillhandahålla en funktion i sitt onlinegränssnitt som gör det möjligt för leverantörer av medietjänster att ge en försäkran om att de uppfyller vissa krav
  och klargöra vilken tillsyn de omfattas av
  , men samtidigt ha möjlighet att
  få
  en sådan egen försäkran
  verifierad
  om de anser att kraven inte är uppfyllda. Leverantörer av mycket stora onlineplattformar får förlita sig på information om uppfyllande av dessa krav såsom den maskinläsbara standard som tillhandahålls av Journalism Trust Initiative eller andra relevanta uppförandekoder. Riktlinjer från kommissionen kan göra det lättare att införa en sådan funktion i praktiken, bland annat riktlinjer om hur relevanta civilsamhällesorganisationer kan involveras i granskningen av sådana försäkringar, om samråd i relevanta fall med tillsynsmyndigheten i etableringslandet och om hur potentiellt missbruk av funktionen kan motverkas. |
| --- | --- |

(33)

Leverantörer av mycket stora onlineplattformar
  eller mycket stora sökmotorer
  bör tillhandahålla en funktion i sitt onlinegränssnitt som gör det möjligt för leverantörer av medietjänster att ge en försäkran om att de uppfyller vissa krav
  och klargöra vilken tillsyn de omfattas av
  , men samtidigt ha möjlighet att
  få
  en sådan egen försäkran
  verifierad
  om de anser att kraven inte är uppfyllda. Leverantörer av mycket stora onlineplattformar får förlita sig på information om uppfyllande av dessa krav såsom den maskinläsbara standard som tillhandahålls av Journalism Trust Initiative eller andra relevanta uppförandekoder. Riktlinjer från kommissionen kan göra det lättare att införa en sådan funktion i praktiken, bland annat riktlinjer om hur relevanta civilsamhällesorganisationer kan involveras i granskningen av sådana försäkringar, om samråd i relevanta fall med tillsynsmyndigheten i etableringslandet och om hur potentiellt missbruk av funktionen kan motverkas.

Motivering

Den viktiga roll som stora förmedlingstjänster spelar när det gäller tillgången till medieinnehåll bör beaktas, samtidigt som alla sätt att underlätta kontrollen av efterlevnaden av särskilda krav bör välkomnas.

Ändringsrekommendation 23

Skäl 35

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (35) | Leverantörer av mycket stora onlineplattformar bör inleda diskussioner med leverantörer av medietjänster som respekterar normer för trovärdighet och transparens och som anser att
  begränsningar av deras innehåll ofta införs av
  leverantörer av mycket stora onlineplattformar utan tillräckliga skäl i syfte att nå en uppgörelse i godo så att
  omotiverade begränsningar
  kan
  upphävas och i framtiden
  undvikas. Leverantörer av mycket stora onlineplattformar bör delta i sådana diskussioner i god anda och lägga särskild vikt vid skyddet av mediefrihet och informationsfrihet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(35)

Leverantörer av mycket stora onlineplattformar bör inleda diskussioner med leverantörer av medietjänster som respekterar normer för trovärdighet och transparens och som anser att
  begränsningar av deras innehåll ofta införs av
  leverantörer av mycket stora onlineplattformar utan tillräckliga skäl i syfte att nå en uppgörelse i godo så att
  omotiverade begränsningar
  kan
  upphävas och i framtiden
  undvikas. Leverantörer av mycket stora onlineplattformar bör delta i sådana diskussioner i god anda och lägga särskild vikt vid skyddet av mediefrihet och informationsfrihet.

| (35) | Leverantörer av mycket stora onlineplattformar bör inleda diskussioner med leverantörer av medietjänster som respekterar normer för trovärdighet och transparens och som anser att leverantörer av mycket stora onlineplattformar
  eller mycket stora sökmotorer ofta motsätter sig deras innehåll
  utan tillräckliga skäl i syfte att nå en uppgörelse i godo så att
  fordringar
  kan undvikas
  i framtiden
  . Leverantörer av mycket stora onlineplattformar bör delta i sådana diskussioner i god anda och lägga särskild vikt vid skyddet av mediefrihet och informationsfrihet. |
| --- | --- |

(35)

Leverantörer av mycket stora onlineplattformar bör inleda diskussioner med leverantörer av medietjänster som respekterar normer för trovärdighet och transparens och som anser att leverantörer av mycket stora onlineplattformar
  eller mycket stora sökmotorer ofta motsätter sig deras innehåll
  utan tillräckliga skäl i syfte att nå en uppgörelse i godo så att
  fordringar
  kan undvikas
  i framtiden
  . Leverantörer av mycket stora onlineplattformar bör delta i sådana diskussioner i god anda och lägga särskild vikt vid skyddet av mediefrihet och informationsfrihet.

Motivering

Den viktiga roll som stora förmedlingstjänster spelar när det gäller tillgången till medieinnehåll bör beaktas.

Ändringsrekommendation 24

Skäl 37

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (37) | Mottagare av audiovisuella medietjänster bör kunna välja vilket audiovisuellt innehåll de vill se utifrån sina personliga preferenser. Deras frihet på detta område kan dock begränsas av affärsmetoder inom mediesektorn, närmare bestämt avtal om prioritering av innehåll som ingås mellan tillverkare av enheter eller leverantörer av användargränssnitt som kontrollerar eller hanterar åtkomst till, och användning av, audiovisuella medietjänster, såsom smart-tv-apparater, och leverantörer av medietjänster. En sådan prioritering kan till exempel ha gjorts på en enhets hemskärm genom maskin- eller programvarugenvägar, applikationer och sökområden, vilket påverkar tittarvanorna hos mottagarna, som kan få olämpliga incitament att välja vissa audiovisuella medieutbud framför andra. Det bör vara möjligt för tjänstemottagare att på ett enkelt och användarvänligt sätt ändra standardinställningarna för en enhet eller ett användargränssnitt som kontrollerar och hanterar åtkomst till, och användning av, audiovisuella medietjänster, utan att detta påverkar åtgärder för att på lämpligt sätt framhäva audiovisuella medietjänster av allmänintresse som vidtas av legitima samhällspolitiska hänsyn i enlighet med artikel 7a i direktiv 2010/13/EG. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(37)

Mottagare av audiovisuella medietjänster bör kunna välja vilket audiovisuellt innehåll de vill se utifrån sina personliga preferenser. Deras frihet på detta område kan dock begränsas av affärsmetoder inom mediesektorn, närmare bestämt avtal om prioritering av innehåll som ingås mellan tillverkare av enheter eller leverantörer av användargränssnitt som kontrollerar eller hanterar åtkomst till, och användning av, audiovisuella medietjänster, såsom smart-tv-apparater, och leverantörer av medietjänster. En sådan prioritering kan till exempel ha gjorts på en enhets hemskärm genom maskin- eller programvarugenvägar, applikationer och sökområden, vilket påverkar tittarvanorna hos mottagarna, som kan få olämpliga incitament att välja vissa audiovisuella medieutbud framför andra. Det bör vara möjligt för tjänstemottagare att på ett enkelt och användarvänligt sätt ändra standardinställningarna för en enhet eller ett användargränssnitt som kontrollerar och hanterar åtkomst till, och användning av, audiovisuella medietjänster, utan att detta påverkar åtgärder för att på lämpligt sätt framhäva audiovisuella medietjänster av allmänintresse som vidtas av legitima samhällspolitiska hänsyn i enlighet med artikel 7a i direktiv 2010/13/EG.

| (37) | Mottagare av audiovisuella medietjänster bör kunna välja vilket audiovisuellt innehåll de vill se utifrån sina personliga preferenser. Deras frihet på detta område kan dock begränsas av affärsmetoder inom mediesektorn, närmare bestämt avtal om prioritering av innehåll som ingås mellan tillverkare av enheter eller leverantörer av användargränssnitt som kontrollerar eller hanterar åtkomst till, och användning av, audiovisuella medietjänster, såsom smart-tv-apparater, och leverantörer av medietjänster. En sådan prioritering kan till exempel ha gjorts på en enhets hemskärm genom maskin- eller programvarugenvägar, applikationer och sökområden, vilket påverkar tittarvanorna hos mottagarna, som kan få olämpliga incitament att välja vissa audiovisuella medieutbud framför andra. Det bör vara möjligt för tjänstemottagare att på ett enkelt och användarvänligt sätt ändra standardinställningarna för en enhet eller ett användargränssnitt som kontrollerar och hanterar åtkomst till, och användning av, audiovisuella medietjänster, utan att detta påverkar åtgärder för att på lämpligt sätt framhäva audiovisuella medietjänster av allmänintresse som vidtas av legitima samhällspolitiska hänsyn
  i synnerhet, men inte enbart,
  i enlighet med artikel 7a i direktiv 2010/13/EG. |
| --- | --- |

(37)

Mottagare av audiovisuella medietjänster bör kunna välja vilket audiovisuellt innehåll de vill se utifrån sina personliga preferenser. Deras frihet på detta område kan dock begränsas av affärsmetoder inom mediesektorn, närmare bestämt avtal om prioritering av innehåll som ingås mellan tillverkare av enheter eller leverantörer av användargränssnitt som kontrollerar eller hanterar åtkomst till, och användning av, audiovisuella medietjänster, såsom smart-tv-apparater, och leverantörer av medietjänster. En sådan prioritering kan till exempel ha gjorts på en enhets hemskärm genom maskin- eller programvarugenvägar, applikationer och sökområden, vilket påverkar tittarvanorna hos mottagarna, som kan få olämpliga incitament att välja vissa audiovisuella medieutbud framför andra. Det bör vara möjligt för tjänstemottagare att på ett enkelt och användarvänligt sätt ändra standardinställningarna för en enhet eller ett användargränssnitt som kontrollerar och hanterar åtkomst till, och användning av, audiovisuella medietjänster, utan att detta påverkar åtgärder för att på lämpligt sätt framhäva audiovisuella medietjänster av allmänintresse som vidtas av legitima samhällspolitiska hänsyn
  i synnerhet, men inte enbart,
  i enlighet med artikel 7a i direktiv 2010/13/EG.

Motivering

Medlemsstaternas behörighet att säkerställa mediernas mångfald bör inte begränsas.

Ändringsrekommendation 25

Skäl 39

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (39) | Det är även viktigt att nämnden har befogenhet att
  på kommissionens begäran
  avge yttranden i fall där nationella åtgärder riskerar att påverka den inre
  mediemarknaden
  . Detta är till exempel fallet om en nationell administrativ åtgärd riktar sig till en leverantör av medietjänster som tillhandahåller sina tjänster i mer än en medlemsstat
  , eller om den berörda leverantören av medietjänster har ett betydande inflytande på opinionsbildningen i den berörda medlemsstaten
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(39)

Det är även viktigt att nämnden har befogenhet att
  på kommissionens begäran
  avge yttranden i fall där nationella åtgärder riskerar att påverka den inre
  mediemarknaden
  . Detta är till exempel fallet om en nationell administrativ åtgärd riktar sig till en leverantör av medietjänster som tillhandahåller sina tjänster i mer än en medlemsstat
  , eller om den berörda leverantören av medietjänster har ett betydande inflytande på opinionsbildningen i den berörda medlemsstaten
  .

| (39) | Det är även viktigt att nämnden har befogenhet att avge yttranden i fall där nationella åtgärder
  avseende medietjänster
  riskerar att påverka den inre
  marknaden
  . Detta är till exempel fallet om en nationell administrativ åtgärd riktar sig till en leverantör av medietjänster som tillhandahåller sina tjänster i mer än en medlemsstat. |
| --- | --- |

(39)

Det är även viktigt att nämnden har befogenhet att avge yttranden i fall där nationella åtgärder
  avseende medietjänster
  riskerar att påverka den inre
  marknaden
  . Detta är till exempel fallet om en nationell administrativ åtgärd riktar sig till en leverantör av medietjänster som tillhandahåller sina tjänster i mer än en medlemsstat.

Motivering

Fokus bör ligga på frågor som rör den inre marknaden.

Ändringsrekommendation 26

Skäl 40

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (40) | Medier har en avgörande roll i opinionsbildningen och när det gäller att göra det lättare för medborgarna att delta i demokratiska processer. Medlemsstaterna bör därför föreskriva regler och förfaranden i sina rättssystem som säkerställer att koncentrationer på mediemarknaden som kan ha en betydande inverkan på mediernas mångfald
  eller
  det redaktionella oberoendet underkastas en bedömning. Sådana regler och förfaranden kan påverka friheten att tillhandahålla medietjänster på den inre marknaden och måste vara lämpligt utformade samt transparenta, objektiva, proportionella och icke-diskriminerande. Koncentrationer på mediemarknaderna som omfattas av sådana regler bör vara koncentrationer som kan leda till att en enda aktör får kontroll över eller betydande intressen i medietjänster som har ett väsentligt inflytande på opinionsbildningen på en viss mediemarknad, inom en undersektor av mediesektorn eller inom olika mediesektorer i en eller flera medlemsstater. Ett viktigt kriterium som måste beaktas är den minskning av konkurrerande åsikter som koncentrationen leder till på denna marknad. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(40)

Medier har en avgörande roll i opinionsbildningen och när det gäller att göra det lättare för medborgarna att delta i demokratiska processer. Medlemsstaterna bör därför föreskriva regler och förfaranden i sina rättssystem som säkerställer att koncentrationer på mediemarknaden som kan ha en betydande inverkan på mediernas mångfald
  eller
  det redaktionella oberoendet underkastas en bedömning. Sådana regler och förfaranden kan påverka friheten att tillhandahålla medietjänster på den inre marknaden och måste vara lämpligt utformade samt transparenta, objektiva, proportionella och icke-diskriminerande. Koncentrationer på mediemarknaderna som omfattas av sådana regler bör vara koncentrationer som kan leda till att en enda aktör får kontroll över eller betydande intressen i medietjänster som har ett väsentligt inflytande på opinionsbildningen på en viss mediemarknad, inom en undersektor av mediesektorn eller inom olika mediesektorer i en eller flera medlemsstater. Ett viktigt kriterium som måste beaktas är den minskning av konkurrerande åsikter som koncentrationen leder till på denna marknad.

| (40) | Medier har en avgörande roll i opinionsbildningen och när det gäller att göra det lättare för medborgarna att delta i demokratiska processer. Medlemsstaterna bör därför föreskriva regler och förfaranden i sina rättssystem som säkerställer att koncentrationer på mediemarknaden som kan ha en betydande inverkan på mediernas mångfald
  , inbegripet
  det redaktionella oberoendet, underkastas en bedömning. Sådana regler och förfaranden kan påverka friheten att tillhandahålla medietjänster på den inre marknaden och måste vara lämpligt utformade samt transparenta, objektiva, proportionella och icke-diskriminerande. Koncentrationer på mediemarknaderna som omfattas av sådana regler bör vara koncentrationer som kan leda till att en enda aktör får kontroll över eller betydande intressen i medietjänster som har ett väsentligt inflytande på opinionsbildningen på en viss mediemarknad, inom en undersektor av mediesektorn eller inom olika mediesektorer i en eller flera medlemsstater. Ett viktigt kriterium som måste beaktas är den minskning av konkurrerande åsikter som koncentrationen leder till på denna marknad. |
| --- | --- |

(40)

Medier har en avgörande roll i opinionsbildningen och när det gäller att göra det lättare för medborgarna att delta i demokratiska processer. Medlemsstaterna bör därför föreskriva regler och förfaranden i sina rättssystem som säkerställer att koncentrationer på mediemarknaden som kan ha en betydande inverkan på mediernas mångfald
  , inbegripet
  det redaktionella oberoendet, underkastas en bedömning. Sådana regler och förfaranden kan påverka friheten att tillhandahålla medietjänster på den inre marknaden och måste vara lämpligt utformade samt transparenta, objektiva, proportionella och icke-diskriminerande. Koncentrationer på mediemarknaderna som omfattas av sådana regler bör vara koncentrationer som kan leda till att en enda aktör får kontroll över eller betydande intressen i medietjänster som har ett väsentligt inflytande på opinionsbildningen på en viss mediemarknad, inom en undersektor av mediesektorn eller inom olika mediesektorer i en eller flera medlemsstater. Ett viktigt kriterium som måste beaktas är den minskning av konkurrerande åsikter som koncentrationen leder till på denna marknad.

Motivering

Fokus bör ligga på frågor som rör den inre marknaden.

Ändringsrekommendation 27

Skäl 41

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (41) | Nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan besitter särskild expertis om mediers mångfald och bör, om de inte själva utgör de utsedda myndigheterna eller organen,
  involveras i bedömningen
  av hur koncentrationer på mediemarknader kan påverka mediernas mångfald
  och redaktionella oberoende
  . För att
  främja förutsebarhet i rättsläget och säkerställa att regler och förfaranden
  verkligen
  är inriktade på att
  skydda mediernas mångfald
  och redaktionella oberoende
  är det viktigt att det på förhand fastställs objektiva, icke-diskriminerande och proportionella kriterier för anmälan och bedömning av hur koncentrationer på mediemarknaden påverkar mediernas mångfald
  och redaktionella oberoende
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(41)

Nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan besitter särskild expertis om mediers mångfald och bör, om de inte själva utgör de utsedda myndigheterna eller organen,
  involveras i bedömningen
  av hur koncentrationer på mediemarknader kan påverka mediernas mångfald
  och redaktionella oberoende
  . För att
  främja förutsebarhet i rättsläget och säkerställa att regler och förfaranden
  verkligen
  är inriktade på att
  skydda mediernas mångfald
  och redaktionella oberoende
  är det viktigt att det på förhand fastställs objektiva, icke-diskriminerande och proportionella kriterier för anmälan och bedömning av hur koncentrationer på mediemarknaden påverkar mediernas mångfald
  och redaktionella oberoende
  .

| (41) | Nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan besitter särskild expertis om mediers mångfald och bör, om de inte själva utgör de utsedda myndigheterna eller organen,
  göra en bedömning
  av hur koncentrationer på mediemarknader kan påverka mediernas mångfald. För att verkligen skydda mediernas mångfald är det viktigt att det på förhand fastställs objektiva, icke-diskriminerande och proportionella kriterier för anmälan och bedömning av hur koncentrationer på mediemarknaden påverkar mediernas mångfald. |
| --- | --- |

(41)

Nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan besitter särskild expertis om mediers mångfald och bör, om de inte själva utgör de utsedda myndigheterna eller organen,
  göra en bedömning
  av hur koncentrationer på mediemarknader kan påverka mediernas mångfald. För att verkligen skydda mediernas mångfald är det viktigt att det på förhand fastställs objektiva, icke-diskriminerande och proportionella kriterier för anmälan och bedömning av hur koncentrationer på mediemarknaden påverkar mediernas mångfald.

Motivering

Nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan ansvarar för att bedöma mediekoncentrationer inom landets gränser.

Ändringsrekommendation 28

Skäl 42

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (42) | När en koncentration på mediemarknaden utgör en koncentration som omfattas av rådets förordning (EG) nr 139/2004 (55) bör tillämpningen av den här förordningen eller av eventuella regler och förfaranden som antagits av medlemsstaterna på grundval av den här förordningen inte påverka tillämpningen av artikel 21.4 i förordning (EG) nr 139/2004. Alla åtgärder som nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan som utsetts eller involverats vidtar på grundval av sin bedömning av hur koncentrationer på mediemarknaden kan påverka mediers mångfald
  och redaktionella oberoende
  bör därför syfta till att skydda legitima intressen i den mening som avses i artikel 21.4 tredje stycket i förordning (EG) nr 139/2004 och vara förenliga med unionsrättens allmänna principer och andra bestämmelser. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(42)

När en koncentration på mediemarknaden utgör en koncentration som omfattas av rådets förordning (EG) nr 139/2004 (55) bör tillämpningen av den här förordningen eller av eventuella regler och förfaranden som antagits av medlemsstaterna på grundval av den här förordningen inte påverka tillämpningen av artikel 21.4 i förordning (EG) nr 139/2004. Alla åtgärder som nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan som utsetts eller involverats vidtar på grundval av sin bedömning av hur koncentrationer på mediemarknaden kan påverka mediers mångfald
  och redaktionella oberoende
  bör därför syfta till att skydda legitima intressen i den mening som avses i artikel 21.4 tredje stycket i förordning (EG) nr 139/2004 och vara förenliga med unionsrättens allmänna principer och andra bestämmelser.

| (42) | När en koncentration på mediemarknaden utgör en koncentration som omfattas av rådets förordning (EG) nr 139/2004 (55) bör tillämpningen av den här förordningen eller av eventuella regler och förfaranden som antagits av medlemsstaterna på grundval av den här förordningen inte påverka tillämpningen av artikel 21.4 i förordning (EG) nr 139/2004. Alla åtgärder som nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan som utsetts eller involverats vidtar på grundval av sin bedömning av hur koncentrationer på mediemarknaden kan påverka mediers mångfald bör därför syfta till att skydda
  mediernas frihet och mångfald, med beaktande av vikten av redaktionellt oberoende, i egenskap av
  legitima intressen i den mening som avses i artikel 21.4 tredje stycket i förordning (EG) nr 139/2004 och vara förenliga med unionsrättens allmänna principer och andra bestämmelser. |
| --- | --- |

(42)

När en koncentration på mediemarknaden utgör en koncentration som omfattas av rådets förordning (EG) nr 139/2004 (55) bör tillämpningen av den här förordningen eller av eventuella regler och förfaranden som antagits av medlemsstaterna på grundval av den här förordningen inte påverka tillämpningen av artikel 21.4 i förordning (EG) nr 139/2004. Alla åtgärder som nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan som utsetts eller involverats vidtar på grundval av sin bedömning av hur koncentrationer på mediemarknaden kan påverka mediers mångfald bör därför syfta till att skydda
  mediernas frihet och mångfald, med beaktande av vikten av redaktionellt oberoende, i egenskap av
  legitima intressen i den mening som avses i artikel 21.4 tredje stycket i förordning (EG) nr 139/2004 och vara förenliga med unionsrättens allmänna principer och andra bestämmelser.

Motivering

Vikten av mediernas mångfald bör framhållas.

Ändringsrekommendation 29

Skäl 43

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (43) | Nämnden bör ha befogenhet att avge yttranden om utkast till beslut eller om yttranden av utsedda eller berörda nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan, om de anmälningspliktiga koncentrationerna kan påverka den inre mediemarknadens funktion. Detta är till exempel vara fallet om sådana koncentrationer rör minst ett företag som är etablerat i en annan medlemsstat eller som bedriver verksamhet i mer än en medlemsstat
  , eller leder till att leverantörer av medietjänster får ett betydande inflytande på opinionsbildningen på en viss mediemarknad
  .
  Om relevanta nationella myndigheter eller organ inte har bedömt koncentrationens inverkan på mediernas mångfald och redaktionella oberoende, eller om de nationella tillsynsmyndigheterna eller tillsynsorganen inte har samrått med nämnden om en viss koncentration på mediemarknaden, men det anses sannolikt att denna koncentration på mediemarknaden kommer att påverka den inre mediemarknadens funktion, bör nämnden på kommissionens begäran kunna avge ett yttrande. När nämnden har avgett ett yttrande bör kommissionen under alla omständigheter ha möjlighet att avge ett eget yttrande. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(43)

Nämnden bör ha befogenhet att avge yttranden om utkast till beslut eller om yttranden av utsedda eller berörda nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan, om de anmälningspliktiga koncentrationerna kan påverka den inre mediemarknadens funktion. Detta är till exempel vara fallet om sådana koncentrationer rör minst ett företag som är etablerat i en annan medlemsstat eller som bedriver verksamhet i mer än en medlemsstat
  , eller leder till att leverantörer av medietjänster får ett betydande inflytande på opinionsbildningen på en viss mediemarknad
  .
  Om relevanta nationella myndigheter eller organ inte har bedömt koncentrationens inverkan på mediernas mångfald och redaktionella oberoende, eller om de nationella tillsynsmyndigheterna eller tillsynsorganen inte har samrått med nämnden om en viss koncentration på mediemarknaden, men det anses sannolikt att denna koncentration på mediemarknaden kommer att påverka den inre mediemarknadens funktion, bör nämnden på kommissionens begäran kunna avge ett yttrande. När nämnden har avgett ett yttrande bör kommissionen under alla omständigheter ha möjlighet att avge ett eget yttrande.

| (43) | Nämnden bör ha befogenhet att avge yttranden om utkast till beslut eller om yttranden av utsedda eller berörda nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan, om de anmälningspliktiga koncentrationerna kan påverka den inre mediemarknadens funktion. Detta är till exempel vara fallet om sådana koncentrationer rör minst ett företag som är etablerat i en annan medlemsstat eller som bedriver verksamhet i mer än en medlemsstat.
  När nämnden har avgett yttranden bör kommissionen ha möjlighet att avge egna yttranden. |
| --- | --- |

(43)

Nämnden bör ha befogenhet att avge yttranden om utkast till beslut eller om yttranden av utsedda eller berörda nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan, om de anmälningspliktiga koncentrationerna kan påverka den inre mediemarknadens funktion. Detta är till exempel vara fallet om sådana koncentrationer rör minst ett företag som är etablerat i en annan medlemsstat eller som bedriver verksamhet i mer än en medlemsstat.
  När nämnden har avgett yttranden bör kommissionen ha möjlighet att avge egna yttranden.

Motivering

Fokus bör ligga på frågor som rör den inre marknaden.

Ändringsrekommendation 30

Skäl 44

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (44) | För att säkerställa mångfald på mediemarknaderna bör de nationella myndigheterna eller organen och nämnden ta hänsyn till ett antal kriterier.
  Hänsyn bör framför allt tas till inverkan på mediernas mångfald, inte minst effekten på opinionsbildningen, varvid även onlinemiljön ska beaktas.
  Det bör även beaktas huruvida andra mediekanaler, som tillhandahåller skiftande och alternativa innehåll skulle finnas kvar på den eller de berörda marknaderna när den berörda koncentrationen på mediemarknaden har ägt rum. Bedömningen av skyddsmekanismer för det redaktionella oberoendet bör omfatta en undersökning av potentiella risker för otillbörliga försök från den blivande ägarens, ledningens eller styrningsstrukturens sida att påverka enskilda redaktionella beslut i den förvärvade eller sammanslagna enheten. Hänsyn bör även tas till befintliga eller planerade interna skyddsmekanismer som syftar till att värna oberoendet i enskilda redaktionella beslut i de berörda medieföretagen. Vid bedömningen av den potentiella inverkan bör även effekterna av den berörda koncentrationen på den ekonomiska bärkraften hos den eller de enheter som är föremål för koncentrationen beaktas samt huruvida de, utan koncentrationen, skulle vara ekonomiskt bärkraftiga i den meningen att de på medellång sikt skulle kunna fortsätta att tillhandahålla och vidareutveckla kvalitetsmedietjänster på marknaden som är ekonomiskt bärkraftiga, förfogar över tillräckliga resurser och är anpassade till den tekniska utvecklingen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(44)

För att säkerställa mångfald på mediemarknaderna bör de nationella myndigheterna eller organen och nämnden ta hänsyn till ett antal kriterier.
  Hänsyn bör framför allt tas till inverkan på mediernas mångfald, inte minst effekten på opinionsbildningen, varvid även onlinemiljön ska beaktas.
  Det bör även beaktas huruvida andra mediekanaler, som tillhandahåller skiftande och alternativa innehåll skulle finnas kvar på den eller de berörda marknaderna när den berörda koncentrationen på mediemarknaden har ägt rum. Bedömningen av skyddsmekanismer för det redaktionella oberoendet bör omfatta en undersökning av potentiella risker för otillbörliga försök från den blivande ägarens, ledningens eller styrningsstrukturens sida att påverka enskilda redaktionella beslut i den förvärvade eller sammanslagna enheten. Hänsyn bör även tas till befintliga eller planerade interna skyddsmekanismer som syftar till att värna oberoendet i enskilda redaktionella beslut i de berörda medieföretagen. Vid bedömningen av den potentiella inverkan bör även effekterna av den berörda koncentrationen på den ekonomiska bärkraften hos den eller de enheter som är föremål för koncentrationen beaktas samt huruvida de, utan koncentrationen, skulle vara ekonomiskt bärkraftiga i den meningen att de på medellång sikt skulle kunna fortsätta att tillhandahålla och vidareutveckla kvalitetsmedietjänster på marknaden som är ekonomiskt bärkraftiga, förfogar över tillräckliga resurser och är anpassade till den tekniska utvecklingen.

| (44) | För att säkerställa mångfald på mediemarknaderna bör medlemsstaterna fastställa ett antal relevanta kriterier som ska beaktas.
  Hänsyn bör framför allt tas till inverkan på mediernas mångfald, inte minst effekten på opinionsbildningen, varvid även onlinemiljön ska beaktas.
  Vid bedömningen av om en koncentration är tillåten bör man överväga om de förvärvande och förvärvade enheterna skulle förbli ekonomiskt bärkraftiga utan koncentrationen, om det finns alternativ för att säkerställa deras ekonomiska bärkraft och om åtgärder är möjliga och effektiva för att fortsätta att säkerställa mediernas mångfald trots en koncentration. |
| --- | --- |

(44)

För att säkerställa mångfald på mediemarknaderna bör medlemsstaterna fastställa ett antal relevanta kriterier som ska beaktas.
  Hänsyn bör framför allt tas till inverkan på mediernas mångfald, inte minst effekten på opinionsbildningen, varvid även onlinemiljön ska beaktas.
  Vid bedömningen av om en koncentration är tillåten bör man överväga om de förvärvande och förvärvade enheterna skulle förbli ekonomiskt bärkraftiga utan koncentrationen, om det finns alternativ för att säkerställa deras ekonomiska bärkraft och om åtgärder är möjliga och effektiva för att fortsätta att säkerställa mediernas mångfald trots en koncentration.

Motivering

Det bör stå klart att medlemsstaterna har rätt och skyldighet att besluta om kriterier som överensstämmer med de fastställda principerna.

Ändringsrekommendation 31

Skäl 50

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (50) | Risker för den inre mediemarknadens funktion och motståndskraft bör regelbundet övervakas som ett led i arbetet för att förbättra den inre mediemarknadens funktion. Syftet med denna övervakning bör vara att få fram detaljerade data och kvalitativa bedömningar av den inre
  mediemarknadens
  motståndskraft
  , bland annat om graden av koncentration på marknaden på nationell och regional nivå och riskerna för utländsk informationsmanipulering och informationspåverkan
  . Övervakningen bör vara oberoende och ske med utgångspunkt i ett antal robusta nyckelprestationsindikatorer som kommissionen utvecklat och regelbundet uppdaterar i samråd med nämnden. Med tanke på att typen av risker snabbt förändras och tekniken utvecklas på den inre mediemarknaden bör övervakningen ha framåtblickande inslag såsom stresstester för att bedöma den inre mediemarknadens framtida motståndskraft
  , för att varna för sårbarheter när det gäller mediernas mångfald och redaktionella oberoende
  och för att stödja arbetet med att förbättra styrning, datakvalitet och riskhantering. Övervakningen bör särskilt omfatta graden av gränsöverskridande verksamhet och investeringar
  , tillsynssamarbete och tillsynskonvergens inom mediereglering, hinder för tillhandahållandet av medietjänster, bland annat i en digital miljö,
  samt en transparent och rättvis fördelning av ekonomiska resurser på den inre mediemarknaden. Den bör även beakta mer allmänna trender på den inre mediemarknaden
  och på de nationella mediemarknaderna, samt nationell lagstiftning som påverkar leverantörer av medietjänster
  .
  Övervakningen bör dessutom ge en överblick över de åtgärder som leverantörer av medietjänster vidtar för att garantera oberoende i enskilda redaktionella beslut, inbegripet de åtgärder som föreslås i den åtföljande rekommendationen.
  Eftersom nämnden består av myndigheter och organ med särskild expertis om mediemarknaden bör denna involveras för att säkerställa att övervakningen håller högsta möjliga kvalitet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(50)

Risker för den inre mediemarknadens funktion och motståndskraft bör regelbundet övervakas som ett led i arbetet för att förbättra den inre mediemarknadens funktion. Syftet med denna övervakning bör vara att få fram detaljerade data och kvalitativa bedömningar av den inre
  mediemarknadens
  motståndskraft
  , bland annat om graden av koncentration på marknaden på nationell och regional nivå och riskerna för utländsk informationsmanipulering och informationspåverkan
  . Övervakningen bör vara oberoende och ske med utgångspunkt i ett antal robusta nyckelprestationsindikatorer som kommissionen utvecklat och regelbundet uppdaterar i samråd med nämnden. Med tanke på att typen av risker snabbt förändras och tekniken utvecklas på den inre mediemarknaden bör övervakningen ha framåtblickande inslag såsom stresstester för att bedöma den inre mediemarknadens framtida motståndskraft
  , för att varna för sårbarheter när det gäller mediernas mångfald och redaktionella oberoende
  och för att stödja arbetet med att förbättra styrning, datakvalitet och riskhantering. Övervakningen bör särskilt omfatta graden av gränsöverskridande verksamhet och investeringar
  , tillsynssamarbete och tillsynskonvergens inom mediereglering, hinder för tillhandahållandet av medietjänster, bland annat i en digital miljö,
  samt en transparent och rättvis fördelning av ekonomiska resurser på den inre mediemarknaden. Den bör även beakta mer allmänna trender på den inre mediemarknaden
  och på de nationella mediemarknaderna, samt nationell lagstiftning som påverkar leverantörer av medietjänster
  .
  Övervakningen bör dessutom ge en överblick över de åtgärder som leverantörer av medietjänster vidtar för att garantera oberoende i enskilda redaktionella beslut, inbegripet de åtgärder som föreslås i den åtföljande rekommendationen.
  Eftersom nämnden består av myndigheter och organ med särskild expertis om mediemarknaden bör denna involveras för att säkerställa att övervakningen håller högsta möjliga kvalitet.

| (50) | Risker för den inre mediemarknadens funktion och motståndskraft bör regelbundet övervakas som ett led i arbetet för att förbättra den inre mediemarknadens funktion. Syftet med denna övervakning bör vara att få fram detaljerade data och kvalitativa bedömningar av den inre
  marknadens
  motståndskraft
  beträffande medietjänster
  .
  Utvecklingen på medlemsstatsnivå bör också inkluderas, särskilt för att ta hänsyn till samspelet mellan den inre marknaden och de nationella marknaderna och inverkan på mediernas frihet och mångfald på olika nivåer.
  Övervakningen bör vara oberoende och ske med utgångspunkt i ett antal robusta nyckelprestationsindikatorer som kommissionen utvecklat och regelbundet uppdaterar i samråd med nämnden. Med tanke på att typen av risker snabbt förändras och tekniken utvecklas på den inre mediemarknaden bör övervakningen ha framåtblickande inslag såsom stresstester för att bedöma den inre mediemarknadens framtida motståndskraft och för att stödja arbetet med att förbättra styrning, datakvalitet och riskhantering. Övervakningen bör särskilt omfatta graden av gränsöverskridande verksamhet och investeringar samt en transparent och rättvis fördelning av ekonomiska resurser på den inre mediemarknaden. Den bör även beakta mer allmänna trender på den inre mediemarknaden
  och de nationella mediemarknaderna
  . Eftersom nämnden består av myndigheter och organ med särskild expertis om mediemarknaden bör denna involveras för att säkerställa att övervakningen håller högsta möjliga kvalitet. |
| --- | --- |

(50)

Risker för den inre mediemarknadens funktion och motståndskraft bör regelbundet övervakas som ett led i arbetet för att förbättra den inre mediemarknadens funktion. Syftet med denna övervakning bör vara att få fram detaljerade data och kvalitativa bedömningar av den inre
  marknadens
  motståndskraft
  beträffande medietjänster
  .
  Utvecklingen på medlemsstatsnivå bör också inkluderas, särskilt för att ta hänsyn till samspelet mellan den inre marknaden och de nationella marknaderna och inverkan på mediernas frihet och mångfald på olika nivåer.
  Övervakningen bör vara oberoende och ske med utgångspunkt i ett antal robusta nyckelprestationsindikatorer som kommissionen utvecklat och regelbundet uppdaterar i samråd med nämnden. Med tanke på att typen av risker snabbt förändras och tekniken utvecklas på den inre mediemarknaden bör övervakningen ha framåtblickande inslag såsom stresstester för att bedöma den inre mediemarknadens framtida motståndskraft och för att stödja arbetet med att förbättra styrning, datakvalitet och riskhantering. Övervakningen bör särskilt omfatta graden av gränsöverskridande verksamhet och investeringar samt en transparent och rättvis fördelning av ekonomiska resurser på den inre mediemarknaden. Den bör även beakta mer allmänna trender på den inre mediemarknaden
  och de nationella mediemarknaderna
  . Eftersom nämnden består av myndigheter och organ med särskild expertis om mediemarknaden bör denna involveras för att säkerställa att övervakningen håller högsta möjliga kvalitet.

Motivering

Kommissionens uppgifter bör vara inriktade på aspekter som rör den inre marknaden. Detta bör med nödvändighet inbegripa en bedömning av utvecklingen på mediemarknaderna i medlemsstaterna, särskilt eftersom dessa kan samverka med den inre marknaden. En översikt över och en varning om eventuella sårbarheter kan också bidra till utvecklingen av lämpliga åtgärder för att skydda mediernas frihet och mångfald.

Ändringsrekommendation 32

Skäl 51

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (51) | För att lägga grunden till en korrekt tillämpning av denna förordning bör dess bestämmelser
  om oberoende mediemyndigheter, nämnden och nödvändiga ändringar av direktiv 2010/13/EU (artiklarna 7–12 och 27 i denna förordning)
  börja tillämpas
  tre
  månader efter det att akten har trätt i kraft
  , medan alla övriga bestämmelser i denna förordning blir tillämpliga sex månader efter det att denna förordning har trätt i kraft
  .
  Detta är i synnerhet nödvändigt för att nämnden ska ha inrättats i tid för att säkerställa en korrekt tillämpning av förordningen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(51)

För att lägga grunden till en korrekt tillämpning av denna förordning bör dess bestämmelser
  om oberoende mediemyndigheter, nämnden och nödvändiga ändringar av direktiv 2010/13/EU (artiklarna 7–12 och 27 i denna förordning)
  börja tillämpas
  tre
  månader efter det att akten har trätt i kraft
  , medan alla övriga bestämmelser i denna förordning blir tillämpliga sex månader efter det att denna förordning har trätt i kraft
  .
  Detta är i synnerhet nödvändigt för att nämnden ska ha inrättats i tid för att säkerställa en korrekt tillämpning av förordningen.

| (51) | För att lägga grunden till en korrekt tillämpning av denna förordning bör dess bestämmelser
  i princip
  börja tillämpas
  20
  månader efter det att akten har trätt i kraft. |
| --- | --- |

(51)

För att lägga grunden till en korrekt tillämpning av denna förordning bör dess bestämmelser
  i princip
  börja tillämpas
  20
  månader efter det att akten har trätt i kraft.

Motivering

Eftersom medlemsstaterna kan behöva anpassa sina nationella regelverk bör det i förordningen fastställas en lämplig tidsplan.

Ändringsrekommendation 33

Artikel 1.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   I denna förordning fastställs gemensamma regler för en väl fungerande inre
  mediemarknad
  och det inrättas en europeisk medienämnd, samtidigt som medietjänsternas kvalitet skyddas. | 1.   I denna förordning fastställs gemensamma regler för en väl fungerande inre
  marknad avseende medietjänster
  och det inrättas en europeisk medienämnd, samtidigt som medietjänsternas kvalitet
  ska
  skyddas.




  2.
     
  I förordningen fastställs, i den mån det är nödvändigt för att uppnå det mål som anges i punkt 1, gemensamma grundläggande principer som miniminormer för säker och obehindrad drift av medietjänster och journalistverksamhet, samtidigt som mediernas oberoende och mångfald säkerställs. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   I denna förordning fastställs gemensamma regler för en väl fungerande inre
  mediemarknad
  och det inrättas en europeisk medienämnd, samtidigt som medietjänsternas kvalitet skyddas.

1.   I denna förordning fastställs gemensamma regler för en väl fungerande inre
  marknad avseende medietjänster
  och det inrättas en europeisk medienämnd, samtidigt som medietjänsternas kvalitet
  ska
  skyddas.

2.
     
  I förordningen fastställs, i den mån det är nödvändigt för att uppnå det mål som anges i punkt 1, gemensamma grundläggande principer som miniminormer för säker och obehindrad drift av medietjänster och journalistverksamhet, samtidigt som mediernas oberoende och mångfald säkerställs.

Motivering

Motivering

Förordningens syfte och tillämpningsområde bör återspegla Europeiska unionens behörighetsområde och därför tydligt hänvisa till harmonisering av den inre marknaden. Medietjänster är en del av den inre marknaden, men man kan inte utgå från att det finns en enhetlig ”inre mediemarknad”, särskilt eftersom uppsjön av olika former av medier inte kan anses utgöra en enda marknad ur användarens perspektiv, trots den konstanta konvergensen på medieområdet. För att på ett meningsfullt sätt redogöra för förordningens tillämpningsområde och klargöra dess mål bör det dessutom förtydligas att syftet med rättsakten är att utarbeta gemensamma miniminormer för den verksamhet som bedrivs av leverantörer av medietjänster och journalister och att främja gränsöverskridande verksamhet mot bakgrund av mediernas oberoende och mångfald.

Ändringsrekommendation 34

Ändringsrekommendation 34

Artikel 1.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2
  .   Denna förordning ska inte påverka regler som fastställs genom | 3.
     Denna förordning ska inte påverka regler som fastställs genom |
| a) | direktiv 2000/31/EC, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2
  .   Denna förordning ska inte påverka regler som fastställs genom

3.
     Denna förordning ska inte påverka regler som fastställs genom

a)

direktiv 2000/31/EC,

| b) | direktiv 2019/790/EU, |
| --- | --- |

b)

direktiv 2019/790/EU,

[...]

| a) | direktiv 2000/31/EC, |
| --- | --- |

a)

direktiv 2000/31/EC,

| b) | direktiv 2010/13/EU, med undantag för de ändringar som görs genom artikel 27 i denna förordning, |
| --- | --- |

b)

b)

direktiv 2010/13/EU, med undantag för de ändringar som görs genom artikel 27 i denna förordning,

direktiv 2010/13/EU, med undantag för de ändringar som görs genom artikel 27 i denna förordning,

| c) | direktiv 2019/790/EU, |
| --- | --- |

c)

direktiv 2019/790/EU,

[...]

Motivering

Motivering

Den standard som fastställs genom direktivet om audiovisuella medietjänster (2010/13/EU) bör bibehållas. Därmed klargörs att dess krav inte heller påverkas av de kompletterande bestämmelserna i denna rättsakt.

Ändringsrekommendation 35

Ändringsrekommendation 35

Artikel 1.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 3.
     
  Denna förordning har ingen inverkan på medlemsstaternas möjlighet att anta mer detaljerade regler inom de områden som omfattas av kapitel II och kapitel III avsnitt 5, under förutsättning att sådana regler är förenliga med unionsrätten. | 4.
     
  Medlemsstaterna ska ha frihet att föreskriva att medietjänster under deras jurisdiktion ska följa mer detaljerade eller striktare regler inom de områden som omfattas av denna förordning, förutsatt att dessa regler överensstämmer med unionsrätten. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

3.
     
  Denna förordning har ingen inverkan på medlemsstaternas möjlighet att anta mer detaljerade regler inom de områden som omfattas av kapitel II och kapitel III avsnitt 5, under förutsättning att sådana regler är förenliga med unionsrätten.

4.
     
  Medlemsstaterna ska ha frihet att föreskriva att medietjänster under deras jurisdiktion ska följa mer detaljerade eller striktare regler inom de områden som omfattas av denna förordning, förutsatt att dessa regler överensstämmer med unionsrätten.

Motivering

Motivering

Enligt EU-fördragen är det medlemsstaterna som har den kulturella suveräniteten och därmed behörigheten att reglera medierna. Europeiska unionen måste respektera den kulturella mångfalden och har endast kompletterande och stödjande befogenheter på detta område, som skyddas av artikel 167 jämförd med artikel 6 c i EUF-fördraget. På samma sätt som i direktivet om audiovisuella medietjänster bör det därför inte finnas någon mer långtgående harmonisering än miniminormer.

Ändringsrekommendation 36

Ändringsrekommendation 36

Artikel 2.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (3) | public service-leverantör: en leverantör av medietjänster som anförtrotts ett uppdrag i allmänhetens tjänst
  enligt nationell lagstiftning eller
  som får nationell offentlig finansiering för att fullgöra ett sådant uppdrag. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(3)

public service-leverantör: en leverantör av medietjänster som anförtrotts ett uppdrag i allmänhetens tjänst
  enligt nationell lagstiftning eller
  som får nationell offentlig finansiering för att fullgöra ett sådant uppdrag.

public service-leverantör

enligt nationell lagstiftning eller

| (3) | public service-leverantör: en leverantör av medietjänster som anförtrotts ett uppdrag i allmänhetens tjänst
  och
  som får nationell offentlig finansiering för att fullgöra ett sådant uppdrag. |
| --- | --- |

(3)

public service-leverantör: en leverantör av medietjänster som anförtrotts ett uppdrag i allmänhetens tjänst
  och
  som får nationell offentlig finansiering för att fullgöra ett sådant uppdrag.

public service-leverantör

och

Motivering

Motivering

Finansiering är en central faktor när det gäller ett public service-utbuds relevans för den inre marknaden och en väsentlig aspekt när det gäller public service-medier. Dessutom är den öppna karaktären hos begreppet ”uppdrag” inte lämplig när det gäller att på ett rimligt sätt avgränsa tillämpningsområdet. Den skulle till exempel även kunna omfatta privata leverantörer av medietjänster som enligt lagen lyder under krav på mångfald.

Ändringsrekommendation 37

Ändringsrekommendation 37

Artikel 2.10

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (10) | leverantör av mycket stor onlineplattform: en leverantör av en onlineplattform som har utsetts till en mycket stor onlineplattform i enlighet med artikel
  25
  .4 i förordning (EU) 2022/
  XXX
  [rättsakten om digitala tjänster]. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(10)

(10)

leverantör av mycket stor onlineplattform: en leverantör av en onlineplattform som har utsetts till en mycket stor onlineplattform i enlighet med artikel
  25
  .4 i förordning (EU) 2022/
  XXX
  [rättsakten om digitala tjänster].

leverantör av mycket stor onlineplattform

25

XXX

| (10) | leverantör av mycket stor onlineplattform: en leverantör av en onlineplattform som har utsetts till en mycket stor onlineplattform i enlighet med artikel
  33
  .4 i förordning (EU) 2022/2065 [rättsakten om digitala tjänster]. |
| --- | --- |

(10)

(10)

leverantör av mycket stor onlineplattform: en leverantör av en onlineplattform som har utsetts till en mycket stor onlineplattform i enlighet med artikel
  33
  .4 i förordning (EU) 2022/2065 [rättsakten om digitala tjänster].

leverantör av mycket stor onlineplattform

33

| (11) | leverantör av mycket stor sökmotor: en leverantör av en sökmotor som har utsetts till en mycket stor sökmotor i enlighet med artikel 33.4 i förordning (EU) 2022/2065 [rättsakten om digitala tjänster]. |
| --- | --- |

(11)

(11)

leverantör av mycket stor sökmotor: en leverantör av en sökmotor som har utsetts till en mycket stor sökmotor i enlighet med artikel 33.4 i förordning (EU) 2022/2065 [rättsakten om digitala tjänster].

Motivering

Motivering

Definitionen i förordningen om digitala tjänster (1) läggs till för att införas i artikel 17.

1

Ändringsrekommendation 38

Ändringsrekommendation 38

Artikel 2.15

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (15) | statlig annonsering: placering, publicering eller spridning i en medietjänst av ett reklam- eller egenreklambudskap, normalt mot betalning eller annan ersättning, som görs av, för eller på uppdrag av en
  nationell eller regional
  offentlig myndighet, till exempel nationella, federala eller regionala styrelseorgan, tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan, statsägda företag eller andra statligt kontrollerade aktörer på nationell eller regional nivå, eller av lokala styren i territoriella enheter med mer än
  1 miljon
  invånare. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(15)

(15)

statlig annonsering: placering, publicering eller spridning i en medietjänst av ett reklam- eller egenreklambudskap, normalt mot betalning eller annan ersättning, som görs av, för eller på uppdrag av en
  nationell eller regional
  offentlig myndighet, till exempel nationella, federala eller regionala styrelseorgan, tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan, statsägda företag eller andra statligt kontrollerade aktörer på nationell eller regional nivå, eller av lokala styren i territoriella enheter med mer än
  1 miljon
  invånare.

statlig annonsering

nationell eller regional

1 miljon

| (15) | statlig annonsering: placering, publicering eller spridning i en medietjänst av ett reklam- eller egenreklambudskap, normalt mot betalning eller annan ersättning, som görs av, för eller på uppdrag av en offentlig myndighet, till exempel
  EU-institutioner,
  nationella, federala eller regionala styrelseorgan, tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan, statsägda företag eller andra statligt kontrollerade aktörer på nationell eller regional nivå, eller av lokala styren i territoriella enheter med mer än
  100 000
  invånare
  , varvid kriteriet för folkmängd ska beaktas parallellt med fastställandet av en minimitröskel för årliga utgifter
  . |
| --- | --- |

(15)

(15)

statlig annonsering: placering, publicering eller spridning i en medietjänst av ett reklam- eller egenreklambudskap, normalt mot betalning eller annan ersättning, som görs av, för eller på uppdrag av en offentlig myndighet, till exempel
  EU-institutioner,
  nationella, federala eller regionala styrelseorgan, tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan, statsägda företag eller andra statligt kontrollerade aktörer på nationell eller regional nivå, eller av lokala styren i territoriella enheter med mer än
  100 000
  invånare
  , varvid kriteriet för folkmängd ska beaktas parallellt med fastställandet av en minimitröskel för årliga utgifter
  .

statlig annonsering

EU-institutioner,

100 000

, varvid kriteriet för folkmängd ska beaktas parallellt med fastställandet av en minimitröskel för årliga utgifter

Motivering

Motivering

När det gäller statlig annonsering bör även EU inkluderas. Samtidigt är tröskelvärdet på 1 miljon orealistiskt för mindre medlemsstater. Genom att sänka tröskelvärdet för folkmängd och beakta det tillsammans med en minimitröskel för årliga utgifter minskar risken för kryphål avseende öppenhet, samtidigt som man undviker att skapa en oproportionerlig administrativ börda i samband med rapporteringskraven.

Ändringsrekommendation 39

Ändringsrekommendation 39

Artikel 3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Rättigheter för mottagare av medietjänster




  Mottagare av medietjänster i unionen ska ha rätt till en mångfald av nyhets- och aktualitetsinnehåll som produceras med respekt för den redaktionella friheten för leverantörer av medietjänster och är till gagn för den offentliga debatten. | Säkrande av mediernas frihet och mångfald




  Medlemsstaterna ska, utan att det påverkar tillämpningen av deras nationella grundlagar och i enlighet med artikel 11 och andra grundläggande rättigheter i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och med respekt för de grundläggande friheterna på den inre marknaden, säkerställa en lämplig rättslig och administrativ ram för att garantera mediernas faktiska mångfald och oberoende, även med beaktande av användarnas perspektiv. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Rättigheter för mottagare av medietjänster

Rättigheter för mottagare av medietjänster

Mottagare av medietjänster i unionen ska ha rätt till en mångfald av nyhets- och aktualitetsinnehåll som produceras med respekt för den redaktionella friheten för leverantörer av medietjänster och är till gagn för den offentliga debatten.

Mottagare av medietjänster i unionen ska ha rätt till en mångfald av nyhets- och aktualitetsinnehåll som produceras med respekt för den redaktionella friheten för leverantörer av medietjänster och är till gagn för den offentliga debatten.

Säkrande av mediernas frihet och mångfald

Säkrande av mediernas frihet och mångfald

Medlemsstaterna ska, utan att det påverkar tillämpningen av deras nationella grundlagar och i enlighet med artikel 11 och andra grundläggande rättigheter i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och med respekt för de grundläggande friheterna på den inre marknaden, säkerställa en lämplig rättslig och administrativ ram för att garantera mediernas faktiska mångfald och oberoende, även med beaktande av användarnas perspektiv.

Medlemsstaterna ska, utan att det påverkar tillämpningen av deras nationella grundlagar och i enlighet med artikel 11 och andra grundläggande rättigheter i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och med respekt för de grundläggande friheterna på den inre marknaden, säkerställa en lämplig rättslig och administrativ ram för att garantera mediernas faktiska mångfald och oberoende, även med beaktande av användarnas perspektiv.

Motivering

Motivering

Informationsfrihet är en rättsligt erkänd grundläggande rättighet. Den måste dock definieras närmare och vägas mot andra rättsliga intressen. Omfattningen av den lagstadgade rättigheten är oklar i detta avseende och bör fastställas närmare ur rättslig synvinkel. När det gäller lokala och regionala utbud är standardens relevans för den inre marknaden tveksam.

Medlemsstaterna har däremot rätt och skyldighet att säkerställa åsikts- och mediemångfald och därmed att utforma sin medielagstiftning. När de utformar sin medielagstiftning är de skyldiga att respektera de grundläggande friheterna på den inre marknaden i den mån dessa rör gränsöverskridande tillhandahållande av medietjänster. Som Europeiska kommissionen har påpekat i sina rapporter om rättsstatsprincipen har de allra flesta medlemsstaterna därför redan effektiva bestämmelser för ett mångsidigt medielandskap med oberoende medier som överensstämmer med europeiska värden, normer och mål. Detta bör inte minska medlemsstaternas ansträngningar för att fortsätta att uppfylla sina skyldigheter med största möjliga engagemang, särskilt när det finns tydliga brister, med tanke på de brister som också har konstaterats och den negativa tendensen i fråga om mediernas oberoende och mångfald.

Rättsakten bör därför betona denna skyldighet och förankra den i lagstiftningen, så att unionen och dess medlemsstater gemensamt kan motverka systembrister utan att störa fungerande mediesystem.

Ändringsrekommendation 40

Ändringsrekommendation 40

Artikel 4.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Rättigheter för leverantörer av medietjänster



  1.   
  Leverantörer av medietjänster ska ha rätt att utöva
  sin ekonomiska verksamhet på den inre marknaden utan andra begränsningar än de som tillåts enligt unionsrätten. | Mediernas oberoende



  1.   
  Medlemsstaterna ska fastställa lämpliga åtgärder för att säkerställa att leverantörer av medietjänster kan bedriva
  sin ekonomiska verksamhet på den inre marknaden utan andra begränsningar än de som tillåts enligt unionsrätten. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Rättigheter för leverantörer av medietjänster

Rättigheter för leverantörer av medietjänster

1.   
  Leverantörer av medietjänster ska ha rätt att utöva
  sin ekonomiska verksamhet på den inre marknaden utan andra begränsningar än de som tillåts enligt unionsrätten.

Mediernas oberoende

Mediernas oberoende

1.   
  Medlemsstaterna ska fastställa lämpliga åtgärder för att säkerställa att leverantörer av medietjänster kan bedriva
  sin ekonomiska verksamhet på den inre marknaden utan andra begränsningar än de som tillåts enligt unionsrätten.

Motivering

Motivering

Den rättighet som föreskrivs i förslaget till förordning är fortfarande vag och verkar därför knappast vara verkställbar. Om leverantörer av medietjänster kan göra framställningar gällande direkt i domstol med hänvisning till denna rättighet skulle detta dock kunna användas för att bestrida alla eventuella åtgärder som vidtas av en medlemsstat avseende en leverantör av medietjänster, inbegripet alla eventuella motiverade åtgärder som vidtas av tillsynsmyndigheterna. Eftersom rättigheterna för leverantörer av medietjänster och för journalister, som garanteras inom ramen för grundläggande rättigheter och friheter, måste definieras ytterligare och därmed utgör en del av en medlemsstats rättssystem, bör medlemsstaterna åläggas att respektera dessa rättigheter på lämpligt sätt.

Ändringsrekommendation 41

Ändringsrekommendation 41

Artikel 4.2 a

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (a) | direkt eller indirekt försöka påverka, eller på något sätt utöva inflytande på, den redaktionella hållning som intas eller de redaktionella beslut som fattas av leverantörer av medietjänster, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(a)

direkt eller indirekt försöka påverka, eller på något sätt utöva inflytande på, den redaktionella hållning som intas eller de redaktionella beslut som fattas av leverantörer av medietjänster,

| a) | direkt eller indirekt försöka påverka, eller på något sätt utöva inflytande på, den redaktionella hållning som intas eller de redaktionella beslut som fattas av leverantörer av medietjänster
  ; detta ska inte påverka rättsliga krav och deras efterlevnad i syfte att uppnå mål av allmänt intresse, särskilt när det gäller mångfald, olagligt innehåll eller skydd av minderåriga i medierna, eller definitionen av public service-mediers uppdrag i allmänhetens tjänst
  , |
| --- | --- |

a)

direkt eller indirekt försöka påverka, eller på något sätt utöva inflytande på, den redaktionella hållning som intas eller de redaktionella beslut som fattas av leverantörer av medietjänster
  ; detta ska inte påverka rättsliga krav och deras efterlevnad i syfte att uppnå mål av allmänt intresse, särskilt när det gäller mångfald, olagligt innehåll eller skydd av minderåriga i medierna, eller definitionen av public service-mediers uppdrag i allmänhetens tjänst
  ,

; detta ska inte påverka rättsliga krav och deras efterlevnad i syfte att uppnå mål av allmänt intresse, särskilt när det gäller mångfald, olagligt innehåll eller skydd av minderåriga i medierna, eller definitionen av public service-mediers uppdrag i allmänhetens tjänst

Motivering

Motivering

Det bör klargöras att förbudet mot all påverkan på redaktionella strategier eller beslut som fattas av leverantörer av medietjänster inte omfattar åtgärder som vidtas av nationella tillsynsorgan avseende uppfyllandet eller efterlevnaden av rättsligt fastställda krav, särskilt när det gäller utbudet hos leverantörer av medietjänster.

Ändringsrekommendation 42

Ändringsrekommendation 42

Artikel 5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Skyddsmekanismer för public service-leverantörers oberoende | Public service-medier |
| 1.
     
  Public service-leverantörer ska på ett opartiskt sätt erbjuda sin publik en mångfald av information och åsikter i enlighet med sitt uppdrag i allmänhetens tjänst. | 1.
     
  Medlemsstaterna får upprätta public service-medier som svarar mot deras demokratiska, sociala och kulturella behov. |
| 2.
     
  Verksamhetschef och styrelseledamöter i public service-leverantörer ska utses genom ett transparent, öppet och icke-diskriminerande förfarande och på grundval av i nationell lagstiftning på förhand fastställda transparenta, objektiva, icke-diskriminerande och proportionella kriterier. | 2.
     
  Finansieringen av offentliga medietjänster ska tjäna uppdraget i allmänhetens tjänst och beakta behoven i samband med fullgörandet av detta uppdrag. I detta syfte ska medlemsstaterna upprätta mekanismer för att säkerställa tillräcklig finansiering på ett förutsägbart sätt samt efterlevnad av det uppdrag som fastställts i lag eller på grundval av förfaranden som fastställts i lag. |
| Deras förordnande ska fastställas i nationell lagstiftning och vara lämpligt och tillräckligt för att säkerställa public service-leverantörers faktiska oberoende. De får endast i undantagsfall entledigas innan deras förordnande löper ut om de inte längre uppfyller de i nationell lag på förhand fastställda villkoren för detta uppdrag eller av särskilda skäl som rör olaglig verksamhet eller allvarlig misskötsamhet såsom detta på förhand definierats i nationell lag. | |
| Beslut om entledigande ska vara vederbörligen motiverade, på förhand meddelas den berörda personen och kunna överklagas till domstol. Skälen för entledigandet ska vara offentliga. | |
| 3.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att public service-leverantörer har tillräckliga och stabila ekonomiska resurser för att kunna fullgöra sitt uppdrag i allmänhetens tjänst. Resurserna ska vara av ett slag som skyddar det redaktionella oberoendet. | 3.
     
  Utan att det påverkar medlemsstaternas behörighet att tilldela, utforma och organisera uppdraget i allmänhetens tjänst ska medlemsstaterna vidta åtgärder för att se till att public service-mediernas tjänster tar hänsyn till behovet av att skydda mångfalden. I detta syfte bör public service-leverantörer särskilt åläggas att förmedla ett så brett spektrum av ämnen och åsikter som möjligt på ett balanserat sätt och upprätthålla principerna om objektivitet och opartiskhet i rapporteringen. |
| 4.
     
  Medlemsstaterna ska utse en eller flera oberoende myndigheter eller organ för att kontrollera efterlevnaden av punkterna 1–3. | 4.
     
  När medlemsstaterna utformar och organiserar sina public service-medier ska de vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa deras redaktionella oberoende och tillsynsmyndigheternas eller tillsynsorganens oberoende. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Skyddsmekanismer för public service-leverantörers oberoende

Skyddsmekanismer för public service-leverantörers oberoende

Public service-medier

Public service-medier

1.
     
  Public service-leverantörer ska på ett opartiskt sätt erbjuda sin publik en mångfald av information och åsikter i enlighet med sitt uppdrag i allmänhetens tjänst.

1.
     
  Medlemsstaterna får upprätta public service-medier som svarar mot deras demokratiska, sociala och kulturella behov.

2.
     
  Verksamhetschef och styrelseledamöter i public service-leverantörer ska utses genom ett transparent, öppet och icke-diskriminerande förfarande och på grundval av i nationell lagstiftning på förhand fastställda transparenta, objektiva, icke-diskriminerande och proportionella kriterier.

2.
     
  Finansieringen av offentliga medietjänster ska tjäna uppdraget i allmänhetens tjänst och beakta behoven i samband med fullgörandet av detta uppdrag. I detta syfte ska medlemsstaterna upprätta mekanismer för att säkerställa tillräcklig finansiering på ett förutsägbart sätt samt efterlevnad av det uppdrag som fastställts i lag eller på grundval av förfaranden som fastställts i lag.

Deras förordnande ska fastställas i nationell lagstiftning och vara lämpligt och tillräckligt för att säkerställa public service-leverantörers faktiska oberoende. De får endast i undantagsfall entledigas innan deras förordnande löper ut om de inte längre uppfyller de i nationell lag på förhand fastställda villkoren för detta uppdrag eller av särskilda skäl som rör olaglig verksamhet eller allvarlig misskötsamhet såsom detta på förhand definierats i nationell lag.

Deras förordnande ska fastställas i nationell lagstiftning och vara lämpligt och tillräckligt för att säkerställa public service-leverantörers faktiska oberoende. De får endast i undantagsfall entledigas innan deras förordnande löper ut om de inte längre uppfyller de i nationell lag på förhand fastställda villkoren för detta uppdrag eller av särskilda skäl som rör olaglig verksamhet eller allvarlig misskötsamhet såsom detta på förhand definierats i nationell lag.

Beslut om entledigande ska vara vederbörligen motiverade, på förhand meddelas den berörda personen och kunna överklagas till domstol. Skälen för entledigandet ska vara offentliga.

Beslut om entledigande ska vara vederbörligen motiverade, på förhand meddelas den berörda personen och kunna överklagas till domstol. Skälen för entledigandet ska vara offentliga.

3.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att public service-leverantörer har tillräckliga och stabila ekonomiska resurser för att kunna fullgöra sitt uppdrag i allmänhetens tjänst. Resurserna ska vara av ett slag som skyddar det redaktionella oberoendet.

3.
     
  Utan att det påverkar medlemsstaternas behörighet att tilldela, utforma och organisera uppdraget i allmänhetens tjänst ska medlemsstaterna vidta åtgärder för att se till att public service-mediernas tjänster tar hänsyn till behovet av att skydda mångfalden. I detta syfte bör public service-leverantörer särskilt åläggas att förmedla ett så brett spektrum av ämnen och åsikter som möjligt på ett balanserat sätt och upprätthålla principerna om objektivitet och opartiskhet i rapporteringen.

4.
     
  Medlemsstaterna ska utse en eller flera oberoende myndigheter eller organ för att kontrollera efterlevnaden av punkterna 1–3.

4.
     
  När medlemsstaterna utformar och organiserar sina public service-medier ska de vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa deras redaktionella oberoende och tillsynsmyndigheternas eller tillsynsorganens oberoende.

Motivering

Motivering

Public service-mediernas verksamhet, som av naturliga skäl bedrivs på nationell nivå och delvis är decentraliserad i medlemsstaterna, har endast en begränsad inverkan på den inre marknaden. Deras interna organisation har inget märkbart samband med detta.

Det är upp till medlemsstaterna att upprätta och utforma sektorn för public service-medier. Bestämmelserna är därför varken förenliga med Europeiska unionens behörighet eller tillräckligt flexibla för att tillgodose de potentiellt föränderliga kraven på leverantörer av medietjänster som har ett public service-uppdrag.

Med beaktande av medlemsstaternas rätt att själva besluta om sina public service-mediers struktur, organisation och finansiering bör de grundläggande kraven för public service-mediers integrering på den inre marknaden, vilka redan gäller för radio och tv i allmänhetens tjänst enligt Amsterdamprotokollet, förankras. I detta avseende bör det klargöras att medlemsstaterna är fria att upprätta och finansiera public service-medier i linje med sina demokratiska, sociala och kulturella behov.

Ändringsrekommendation 43

Ändringsrekommendation 43

Artikel 6.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Skyldigheter
  för leverantörer av medietjänster som tillhandahåller nyhets- och aktualitetsinnehåll | Transparensskyldigheter
  för leverantörer av medietjänster som tillhandahåller nyhets- och aktualitetsinnehåll |
| 1.   
  Leverantörer
  av medietjänster som tillhandahåller nyhets- och aktualitetsinnehåll
  ska göra
  följande information lätt
  och
  direkt åtkomlig för mottagarna av sina tjänster: | 1.   
  Medlemsstaterna ska säkerställa att leverantörer
  av medietjänster som tillhandahåller nyhets- och aktualitetsinnehåll
  gör åtminstone
  följande information lätt, direkt
  och permanent
  åtkomlig för mottagarna av sina tjänster: |
| a) | Sina juridiska namn och kontaktuppgifter. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Skyldigheter
  för leverantörer av medietjänster som tillhandahåller nyhets- och aktualitetsinnehåll

Skyldigheter

Transparensskyldigheter
  för leverantörer av medietjänster som tillhandahåller nyhets- och aktualitetsinnehåll

Transparensskyldigheter

1.   
  Leverantörer
  av medietjänster som tillhandahåller nyhets- och aktualitetsinnehåll
  ska göra
  följande information lätt
  och
  direkt åtkomlig för mottagarna av sina tjänster:

1.   
  Medlemsstaterna ska säkerställa att leverantörer
  av medietjänster som tillhandahåller nyhets- och aktualitetsinnehåll
  gör åtminstone
  följande information lätt, direkt
  och permanent
  åtkomlig för mottagarna av sina tjänster:

a)

Sina juridiska namn och kontaktuppgifter.

| a) | Sina juridiska namn
  , den geografiska adress på vilken de är etablerade
  och kontaktuppgifter
  , åtminstone sin e-postadress eller webbplats, som gör det möjligt att snabbt, direkt och effektivt kontakta dem
  . |
| --- | --- |

a)

Sina juridiska namn
  , den geografiska adress på vilken de är etablerade
  och kontaktuppgifter
  , åtminstone sin e-postadress eller webbplats, som gör det möjligt att snabbt, direkt och effektivt kontakta dem
  .

, den geografiska adress på vilken de är etablerade

, åtminstone sin e-postadress eller webbplats, som gör det möjligt att snabbt, direkt och effektivt kontakta dem

| b) | Namn på deras direkta eller indirekta ägare vars aktieinnehav gör det möjligt för dem att utöva inflytande över verksamheten och över strategiska beslut. |
| --- | --- |

b)

Namn på deras direkta eller indirekta ägare vars aktieinnehav gör det möjligt för dem att utöva inflytande över verksamheten och över strategiska beslut.

| b) | Namn på deras direkta eller indirekta ägare vars aktieinnehav gör det möjligt för dem att utöva inflytande över verksamheten och över strategiska beslut. |
| --- | --- |

b)

Namn på deras direkta eller indirekta ägare vars aktieinnehav gör det möjligt för dem att utöva inflytande över verksamheten och över strategiska beslut.

| c) | Namn på deras verkliga huvudmän i den mening som avses i artikel 3.6 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849. |
| --- | --- |

c)

Namn på deras verkliga huvudmän i den mening som avses i artikel 3.6 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849.

| c) | Namn på deras verkliga huvudmän i den mening som avses i artikel 3.6 i direktiv (EU) 2015/849. |
| --- | --- |

c)

Namn på deras verkliga huvudmän i den mening som avses i artikel 3.6 i direktiv (EU) 2015/849.

Denna bestämmelse påverkar inte tillämpningen av ytterligare åtgärder i enlighet med artikel 5 i direktiv 2010/13/EU.

Denna bestämmelse påverkar inte tillämpningen av ytterligare åtgärder i enlighet med artikel 5 i direktiv 2010/13/EU.

Motivering

Motivering

Medlemsstaternas roll måste vederbörligen erkännas.

Ändringsrekommendation 44

Ändringsrekommendation 44

Artikel 6.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Utan att det påverkar tillämpningen av nationella grundlagar som är förenliga med stadgan ska leverantörer av medietjänster som tillhandahåller nyhets- och aktualitetsinnehåll
  vidta
  åtgärder som de anser vara lämpliga för att garantera oberoendet i
  enskilda
  redaktionella beslut.
  Sådana åtgärder ska särskilt syfta till att










  a) | garantera att redaktörer har frihet att i sin yrkesroll fatta enskilda redaktionella beslut, och |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av nationella grundlagar som är förenliga med stadgan ska leverantörer av medietjänster som tillhandahåller nyhets- och aktualitetsinnehåll
  vidta
  åtgärder som de anser vara lämpliga för att garantera oberoendet i
  enskilda
  redaktionella beslut.
  Sådana åtgärder ska särskilt syfta till att

a)

garantera att redaktörer har frihet att i sin yrkesroll fatta enskilda redaktionella beslut, och

| b) | säkerställa att information offentliggörs om alla faktiska eller potentiella intressekonflikter för parter som har ägarandelar i leverantörer av medietjänster som kan påverka tillhandahållandet av nyhets- och aktualitetsinnehåll. |
| --- | --- |

b)

säkerställa att information offentliggörs om alla faktiska eller potentiella intressekonflikter för parter som har ägarandelar i leverantörer av medietjänster som kan påverka tillhandahållandet av nyhets- och aktualitetsinnehåll.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av nationella grundlagar som är förenliga med stadgan ska leverantörer av medietjänster som tillhandahåller nyhets- och aktualitetsinnehåll
  beakta
  åtgärder som de anser vara lämpliga för att garantera oberoendet i redaktionella beslut.

Motivering

Motivering

Säkerställandet av intern mediefrihet i betydelsen redaktionell frihet är inte ett absolut krav som följer av de grundläggande rättigheterna, inte heller mot bakgrund av de olika nationella konstitutionella traditionerna. Redaktionspersonalens oberoende måste, i egenskap av ett instrument för att säkerställa mångfald, ses ur olika perspektiv och det finns spänningar mellan det och själva näringsfriheten och mediefriheten. Fokus bör därför ligga på transparensskyldigheter som gör det möjligt för användaren att känna igen och klassificera den potentiella bakgrunden till vissa tendenser. Alla eventuella ytterligare åtgärder som rör redaktionella friheter bör överlåtas till självreglerande mekanismer.

Ändringsrekommendation 45

Ändringsrekommendation 45

Artikel 7.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   De nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan som avses i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU ska ansvara för tillämpningen av kapitel III i denna förordning. | 1.   De nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan som avses i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU ska ansvara för tillämpningen av kapitel III i denna förordning
  när det gäller tillhandahållandet av tjänster eller innehåll via en audiovisuell medietjänst i den mening som avses i artikel 1.1 a i direktiv 2010/13/EU
  .
  De nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan som avses i punkt 1 ska också ansvara för tillämpningen av kapitel III i denna förordning i andra avseenden, såvida inte och i den mån en medlemsstat har utsett andra nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan eller infört ett system för självreglering eller samreglering. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   De nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan som avses i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU ska ansvara för tillämpningen av kapitel III i denna förordning.

1.   De nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan som avses i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU ska ansvara för tillämpningen av kapitel III i denna förordning
  när det gäller tillhandahållandet av tjänster eller innehåll via en audiovisuell medietjänst i den mening som avses i artikel 1.1 a i direktiv 2010/13/EU
  .
  De nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan som avses i punkt 1 ska också ansvara för tillämpningen av kapitel III i denna förordning i andra avseenden, såvida inte och i den mån en medlemsstat har utsett andra nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan eller infört ett system för självreglering eller samreglering.

Motivering

Motivering

De behöriga myndigheternas behörighet i enlighet med direktivet om audiovisuella medietjänster (2010/13/EU) (2) bör omfatta mer än innehållet i eller utbudet av audiovisuella medietjänster och användargenererad video i enlighet med direktiv 2010/13/EU endast om och i den mån andra myndigheter eller organ, inbegripet organ i självregleringssystem såsom de som vanligen används för pressen, inte är etablerade på nationell nivå för andra mediesektorer. För alla nationella tillsynsorgan föreskrivs i artikel 7.2 att kraven i direktiv 2010/13/EU om oberoende medietillsyn ska tillämpas, liksom principen om tillräcklig finansiering.

2

Ändringsrekommendation 46

Ändringsrekommendation 46

Artikel 10.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Nämndens uppbyggnad

  1.   Nämnden ska bestå av företrädare för de nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan som avses i artikel
  30 i direktiv 2010/13/EU
  . | Nämndens uppbyggnad

  1.   Nämnden ska bestå av företrädare för de nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan som avses i artikel
  7.1 i denna förordning
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Nämndens uppbyggnad

1.   Nämnden ska bestå av företrädare för de nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan som avses i artikel
  30 i direktiv 2010/13/EU
  .

Nämndens uppbyggnad

1.   Nämnden ska bestå av företrädare för de nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan som avses i artikel
  7.1 i denna förordning
  .

Motivering

Motivering

Organet ska bestå av företrädare för de nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan som enligt nationell lagstiftning ansvarar för tillsynen av leverantörer av medietjänster. Detta säkerställer att inte bara myndigheter eller organ med ansvar för audiovisuella medier inkluderas, och på så sätt tas hänsyn till de differentierade ansvarsområdena på nationell nivå, som i vissa fall är både funktionellt och geografiskt uppdelade. I vilket fall som helst beaktas offentliga myndigheter eller organ endast om de uppfyller kraven i artikel 30 i direktiv 2010/13/EU.

Ändringsrekommendation 47

Ändringsrekommendation 47

Artikel 10.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 3.   Om en medlemsstat har mer än en nationell tillsynsmyndighet eller mer än ett nationellt tillsynsorgan ska dessa tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan samordna sig i nödvändig utsträckning och utse en gemensam företrädare som ska utöva rösträtten. | 3.   Om en medlemsstat har mer än en nationell tillsynsmyndighet eller mer än ett nationellt tillsynsorgan ska dessa tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan
  , inbegripet system för självreglering eller samreglering,
  samordna sig i nödvändig utsträckning och utse en gemensam företrädare som ska utöva rösträtten. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

3.   Om en medlemsstat har mer än en nationell tillsynsmyndighet eller mer än ett nationellt tillsynsorgan ska dessa tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan samordna sig i nödvändig utsträckning och utse en gemensam företrädare som ska utöva rösträtten.

3.   Om en medlemsstat har mer än en nationell tillsynsmyndighet eller mer än ett nationellt tillsynsorgan ska dessa tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan
  , inbegripet system för självreglering eller samreglering,
  samordna sig i nödvändig utsträckning och utse en gemensam företrädare som ska utöva rösträtten.

Motivering

Motivering

Organ för självförvaltning och gemensam förvaltning bör involveras inom ramen för sina respektive ansvarsområden.

Ändringsrekommendation 48

Ändringsrekommendation 48

Artikel 10.4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 4.   Nämnden ska företrädas av sin ordförande. Nämnden ska
  välja en av
  sina ledamöter till ordförande med två tredjedelars majoritet av de röstberättigade ledamöterna. Ordförandens förordnande ska löpa på
  två
  år. | 4.   Nämnden ska företrädas av sin ordförande. Nämnden ska
  bland
  sina ledamöter
  välja en
  till ordförande
  och en till vice ordförande
  med två tredjedelars majoritet av de röstberättigade ledamöterna. Ordförandens
  och vice ordförandens
  förordnande ska löpa på
  ett
  år.
  Ordföranden och vice ordföranden kan bli omvalda en gång för en period på högst ett år.




  Om det inte är möjligt för ordföranden att utföra sina uppgifter ska vice ordföranden utöva ordförandens fulla befogenheter. Nämnden ska reglera detaljerna i sin arbetsordning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

4.   Nämnden ska företrädas av sin ordförande. Nämnden ska
  välja en av
  sina ledamöter till ordförande med två tredjedelars majoritet av de röstberättigade ledamöterna. Ordförandens förordnande ska löpa på
  två
  år.

4.   Nämnden ska företrädas av sin ordförande. Nämnden ska
  bland
  sina ledamöter
  välja en
  till ordförande
  och en till vice ordförande
  med två tredjedelars majoritet av de röstberättigade ledamöterna. Ordförandens
  och vice ordförandens
  förordnande ska löpa på
  ett
  år.
  Ordföranden och vice ordföranden kan bli omvalda en gång för en period på högst ett år.

Om det inte är möjligt för ordföranden att utföra sina uppgifter ska vice ordföranden utöva ordförandens fulla befogenheter. Nämnden ska reglera detaljerna i sin arbetsordning.

Motivering

Motivering

På samma sätt som när det gäller Erga bör ordförandens förordnande löpa på ett år med möjlighet till omval en gång. Detta kommer också att göra det möjligt för mindre nationella tillsynsorgan att delta med en ordförande.

För att säkerställa nämndens förmåga att agera bör det fastställas att en vice ordförande ska utses.

Ändringsrekommendation 49

Ändringsrekommendation 49

Artikel 10.5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 5.   
  Kommissionen ska utse en företrädare till nämnden. Kommissionens företrädare ska delta i alla nämndens aktiviteter och möten utan rösträtt.
  Nämndens ordförande ska hålla kommissionen underrättad om nämndens pågående och planerade verksamhet.
  Nämnden ska samråda med kommissionen när den upprättar
  sitt arbetsprogram och fastställer vilka huvudsakliga resultat som ska uppnås. | 5.   Nämndens ordförande ska hålla kommissionen underrättad om nämndens pågående och planerade verksamhet.
  När nämnden utarbetar
  sitt arbetsprogram och fastställer vilka huvudsakliga resultat som ska uppnås
  ska den ge kommissionen möjlighet att inkomma med synpunkter
  .
  Den ska årligen rapportera till medlemsstaterna. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

5.   
  Kommissionen ska utse en företrädare till nämnden. Kommissionens företrädare ska delta i alla nämndens aktiviteter och möten utan rösträtt.
  Nämndens ordförande ska hålla kommissionen underrättad om nämndens pågående och planerade verksamhet.
  Nämnden ska samråda med kommissionen när den upprättar
  sitt arbetsprogram och fastställer vilka huvudsakliga resultat som ska uppnås.

5.   Nämndens ordförande ska hålla kommissionen underrättad om nämndens pågående och planerade verksamhet.
  När nämnden utarbetar
  sitt arbetsprogram och fastställer vilka huvudsakliga resultat som ska uppnås
  ska den ge kommissionen möjlighet att inkomma med synpunkter
  .
  Den ska årligen rapportera till medlemsstaterna.

Motivering

Motivering

För att säkerställa nämndens oberoende bör kommissionen inte nödvändigtvis närvara vid alla nämndens möten. Den bör dock ges en grundläggande rätt till information. Dessutom bör kommissionen ha möjlighet att inkomma med synpunkter och förslag avseende nämndens arbetsprogram. Information om nämndens arbete bör också göras tillgänglig för medlemsstaterna, eftersom nämndens arbete och slutsatser kan vara av intresse för medlemsstaterna i samband med vidareutvecklingen av deras nationella rättsliga ram.

Ändringsrekommendation 50

Ändringsrekommendation 50

Artikel 10.6

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 6.   Nämnden kan
  i överenskommelse med kommissionen
  bjuda in experter och observatörer att närvara vid nämndens möten. | 6.   Nämnden kan bjuda in experter
  , företrädare för kommissionen
  och observatörer att närvara vid nämndens möten. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

6.   Nämnden kan
  i överenskommelse med kommissionen
  bjuda in experter och observatörer att närvara vid nämndens möten.

6.   Nämnden kan bjuda in experter
  , företrädare för kommissionen
  och observatörer att närvara vid nämndens möten.

Motivering

Motivering

Nämnden bör ges möjlighet att föra diskussioner med tredje part, särskilt experter, utan kommissionens samtycke. Nämnden bör också överväga att bjuda in kommissionen att delta i sina möten.

Ändringsrekommendation 51

Ändringsrekommendation 51

Artikel 10.8

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 8.   Nämnden ska anta sin arbetsordning med två tredjedelars majoritet av de röstberättigade ledamöterna
  och i överenskommelse med kommissionen
  . | 8.   Nämnden ska anta sin arbetsordning med två tredjedelars majoritet av de röstberättigade ledamöterna.


  Innan nämnden fattar sitt beslut ska den ge kommissionen möjlighet att lämna synpunkter. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

8.   Nämnden ska anta sin arbetsordning med två tredjedelars majoritet av de röstberättigade ledamöterna
  och i överenskommelse med kommissionen
  .

8.   Nämnden ska anta sin arbetsordning med två tredjedelars majoritet av de röstberättigade ledamöterna.

Innan nämnden fattar sitt beslut ska den ge kommissionen möjlighet att lämna synpunkter.

Motivering

Motivering

För att säkerställa nämndens oberoende ska nämnden anta sin egen arbetsordning, såsom är fallet för Erga. Kommissionens godkännande bör inte vara nödvändigt för denna. Det förefaller dock rimligt att kommissionen ges möjlighet att lämna synpunkter på förfarandereglerna på förhand.

Ändringsrekommendation 52

Ändringsrekommendation 52

Artikel 11.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Nämndens sekretariat

  1.   Nämnden ska ha ett sekretariat som ska tillhandahållas av kommissionen. | Nämndens sekretariat

  1.   Nämnden ska ha ett sekretariat som ska tillhandahållas av kommissionen
  med tillräckliga personalresurser och materiella resurser
  .
  Sekretariatets personal ska endast underställas ordförandens instruktioner, och den kan endast underställas kommissionens tjänsteinstruktioner i den mån detta inte innebär att den inte längre kan vara oberoende i sin tjänsteutövning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Nämndens sekretariat

1.   Nämnden ska ha ett sekretariat som ska tillhandahållas av kommissionen.

Nämndens sekretariat

1.   Nämnden ska ha ett sekretariat som ska tillhandahållas av kommissionen
  med tillräckliga personalresurser och materiella resurser
  .
  Sekretariatets personal ska endast underställas ordförandens instruktioner, och den kan endast underställas kommissionens tjänsteinstruktioner i den mån detta inte innebär att den inte längre kan vara oberoende i sin tjänsteutövning.

Motivering

Motivering

Det är välkommet att den nya nämnden ska få stöd av ett sekretariat så att den kan utföra sina arbetsuppgifter.

Dess funktionsförmåga kan endast säkerställas om kommissionen tillhandahåller tillräckligt med personal och materiella resurser till sekretariatet. För att upprätthålla en oberoende och icke-statlig tillsyn måste det säkerställas att sekretariatets personal endast är underställd instruktioner från nämndens ordförande eller, i dennes frånvaro, vice ordföranden. När det gäller tjänsterelaterade frågor kan personalen endast underställas instruktioner från kommissionen i den mån detta inte innebär att personalen inte längre kan vara oberoende i sin tjänsteutövning.

Ändringsrekommendation 53

Ändringsrekommendation 53

Artikel 11.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   
  Sekretariatets huvuduppgift ska vara att bidra till nämndens fullgörande av sina uppgifter enligt denna förordning och direktiv 2010/13/EU. | |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.   
  Sekretariatets huvuduppgift ska vara att bidra till nämndens fullgörande av sina uppgifter enligt denna förordning och direktiv 2010/13/EU.

Motivering

Motivering

Detta komplement till punkt 3 är överflödigt och bör inte tolkas som att en självständig uppgift utökas.

Ändringsrekommendation 54

Ändringsrekommendation 54

Artikel 11.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 3.
     Sekretariatet ska tillhandahålla administrativt och organisatoriskt stöd för nämndens verksamhet. Sekretariatet ska även bistå nämnden i fullgörandet av dess uppgifter. | 2.
     Sekretariatet ska tillhandahålla administrativt och organisatoriskt stöd för nämndens verksamhet. Sekretariatet ska
  , på uppmaning av ordföranden,
  även bistå nämnden i fullgörandet av dess uppgifter. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

3.
     Sekretariatet ska tillhandahålla administrativt och organisatoriskt stöd för nämndens verksamhet. Sekretariatet ska även bistå nämnden i fullgörandet av dess uppgifter.

2.
     Sekretariatet ska tillhandahålla administrativt och organisatoriskt stöd för nämndens verksamhet. Sekretariatet ska
  , på uppmaning av ordföranden,
  även bistå nämnden i fullgörandet av dess uppgifter.

Motivering

Motivering

Det bör klargöras att sekretariatets uppgift och roll uteslutande är att stödja och bistå nämnden.

Ändringsrekommendation 55

Ändringsrekommendation 55

Artikel 12, första stycket

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Nämndens uppgifter
  Utan att det påverkar de befogenheter som kommissionen tilldelas genom fördragen ska nämnden främja en effektiv och samstämmig tillämpning av denna förordning och
  av nationella bestämmelser om
  genomförande av direktiv 2010/13/EU i hela unionen. Nämnden ska göra följande: | Nämndens uppgifter
  Utan att det påverkar de befogenheter som kommissionen tilldelas genom fördragen ska nämnden främja en effektiv och samstämmig tillämpning av denna förordning och
  ett samstämmigt
  genomförande av direktiv 2010/13/EU i hela unionen. Nämnden ska göra följande: |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Nämndens uppgifter

Utan att det påverkar de befogenheter som kommissionen tilldelas genom fördragen ska nämnden främja en effektiv och samstämmig tillämpning av denna förordning och
  av nationella bestämmelser om
  genomförande av direktiv 2010/13/EU i hela unionen. Nämnden ska göra följande:

av nationella bestämmelser om

Nämndens uppgifter

Utan att det påverkar de befogenheter som kommissionen tilldelas genom fördragen ska nämnden främja en effektiv och samstämmig tillämpning av denna förordning och
  ett samstämmigt
  genomförande av direktiv 2010/13/EU i hela unionen. Nämnden ska göra följande:

ett samstämmigt

Motivering

Motivering

För att bevara medlemsstaternas befogenheter och upprätthålla en i grunden decentraliserad tillsyn som fastställs av medlemsstaterna bör man inte överväga direkt tillsyn av nationella åtgärder från nämndens sida, vilket skulle kräva att nämnden tillämpar och tolkar nationell lagstiftning. När det gäller direktivet om audiovisuella medietjänster (2010/13/EU) bör nämnden i stället begränsa sig till dess genomförande. Detta ligger i linje med artikel 30b.3 i direktiv 2010/13/EU, som anger ett ”enhetligt genomförande av detta direktiv” som en uppgift för Erga. Detta tillvägagångssätt bör bibehållas och förtydligas i enlighet med detta.

Ändringsrekommendation 56

Ändringsrekommendation 56

Artikel 12 b

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| b) | Främja samarbete och effektivt utbyte av information, erfarenheter och bästa praxis mellan nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan om tillämpningen av de unionsregler
  och nationella regler
  som är tillämpliga på medietjänster, inbegripet denna förordning och direktiv 2010/13/EU, särskilt när det gäller artiklarna 3, 4 och 7 i det direktivet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

b)

Främja samarbete och effektivt utbyte av information, erfarenheter och bästa praxis mellan nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan om tillämpningen av de unionsregler
  och nationella regler
  som är tillämpliga på medietjänster, inbegripet denna förordning och direktiv 2010/13/EU, särskilt när det gäller artiklarna 3, 4 och 7 i det direktivet.

och nationella regler

| b) | Främja samarbete och effektivt utbyte av information, erfarenheter och bästa praxis mellan nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan om tillämpningen av de unionsregler som är tillämpliga på medietjänster, inbegripet denna förordning och direktiv 2010/13/EU, särskilt när det gäller artiklarna 3, 4 och 7 i det direktivet. |
| --- | --- |

b)

Främja samarbete och effektivt utbyte av information, erfarenheter och bästa praxis mellan nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan om tillämpningen av de unionsregler som är tillämpliga på medietjänster, inbegripet denna förordning och direktiv 2010/13/EU, särskilt när det gäller artiklarna 3, 4 och 7 i det direktivet.

Motivering

Motivering

Nämndens uppgifter bör begränsas till EU-förordningar och deras tillämpning i nationell lagstiftning, men bör inte inbegripa en översyn av tillämpningen av nationell lagstiftning. Detta bör uteslutande vara de nationella tillsynsmyndigheternas uppgift.

Ändringsrekommendation 57

Ändringsrekommendation 57

Artikel 12 c

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| c) | På kommissionens begäran ge
  råd om
  regleringsrelaterade,
  tekniska eller praktiska aspekter som är relevanta för en samstämmig tillämpning av denna förordning och för ett samstämmigt genomförande av direktiv 2010/13/EU, samt om alla andra frågor som rör medietjänster inom dess befogenhetsområde. Om kommissionen begär råd eller yttranden av nämnden kan den ange en tidsfrist med hänsyn till hur brådskande ärendet är. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

c)

På kommissionens begäran ge
  råd om
  regleringsrelaterade,
  tekniska eller praktiska aspekter som är relevanta för en samstämmig tillämpning av denna förordning och för ett samstämmigt genomförande av direktiv 2010/13/EU, samt om alla andra frågor som rör medietjänster inom dess befogenhetsområde. Om kommissionen begär råd eller yttranden av nämnden kan den ange en tidsfrist med hänsyn till hur brådskande ärendet är.

På kommissionens begäran ge

regleringsrelaterade,

| c) | Ge kommissionen
  råd om tekniska eller praktiska aspekter som är relevanta för en samstämmig tillämpning av denna förordning och för ett samstämmigt genomförande av direktiv 2010/13/EU, samt om alla andra frågor som rör medietjänster inom dess befogenhetsområde. Om kommissionen begär råd eller yttranden av nämnden kan den ange en
  rimlig
  tidsfrist med hänsyn till hur brådskande ärendet är.
  Om nämndens slutsatser är av allmänt intresse bör nämnden göra dem tillgängliga för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

c)

Ge kommissionen
  råd om tekniska eller praktiska aspekter som är relevanta för en samstämmig tillämpning av denna förordning och för ett samstämmigt genomförande av direktiv 2010/13/EU, samt om alla andra frågor som rör medietjänster inom dess befogenhetsområde. Om kommissionen begär råd eller yttranden av nämnden kan den ange en
  rimlig
  tidsfrist med hänsyn till hur brådskande ärendet är.
  Om nämndens slutsatser är av allmänt intresse bör nämnden göra dem tillgängliga för medlemsstaterna.

Ge kommissionen

rimlig

Om nämndens slutsatser är av allmänt intresse bör nämnden göra dem tillgängliga för medlemsstaterna.

Motivering

Motivering

Regleringsrelaterade frågor är lagstiftarens, inte tillsynsmyndighetens, ansvar och bör därför inte tas med bland nämndens uppgifter här. Vidare bör nämndens slutsatser, när de är av allmänt intresse, även göras tillgängliga för medlemsstaterna eftersom de också kan vara viktiga för dem.

Ändringsrekommendation 58

Ändringsrekommendation 58

Artikel 12 e

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| e) | I överenskommelse med kommissionen utarbeta
  yttranden om |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

e)

I överenskommelse med kommissionen utarbeta
  yttranden om

I överenskommelse med kommissionen utarbeta

| e) | Utarbeta
  yttranden om |
| --- | --- |

e)

Utarbeta
  yttranden om

Utarbeta

| | i) | begäranden om samarbete och ömsesidigt bistånd mellan nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan i enlighet med artikel 13.7 i denna förordning, |
| --- | --- | --- |

i)

begäranden om samarbete och ömsesidigt bistånd mellan nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan i enlighet med artikel 13.7 i denna förordning,

| | i) | begäranden om samarbete och ömsesidigt bistånd mellan nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan i enlighet med artikel 13.7 i denna förordning, |
| --- | --- | --- |

i)

begäranden om samarbete och ömsesidigt bistånd mellan nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan i enlighet med artikel 13.7 i denna förordning,

| | ii) | begäranden om
  verkställighetsåtgärd
  om det råder oenighet mellan den begärande myndigheten eller det begärande organet och den anmodade myndigheten eller det anmodade organet
  om de åtgärder som rekommenderas
  i enlighet med artikel
  14.4
  i denna förordning, |
| --- | --- | --- |

ii)

begäranden om
  verkställighetsåtgärd
  om det råder oenighet mellan den begärande myndigheten eller det begärande organet och den anmodade myndigheten eller det anmodade organet
  om de åtgärder som rekommenderas
  i enlighet med artikel
  14.4
  i denna förordning,

verkställighetsåtgärd

om de åtgärder som rekommenderas

14.4

| | ii) | begäranden om
  verkställighetsåtgärder från nationella tillsynsmyndigheters eller tillsynsorgans sida
  om det råder oenighet mellan den begärande myndigheten eller det begärande organet och den anmodade myndigheten eller det anmodade organet i enlighet med artikel
  14.3
  i denna förordning, |
| --- | --- | --- |

ii)

begäranden om
  verkställighetsåtgärder från nationella tillsynsmyndigheters eller tillsynsorgans sida
  om det råder oenighet mellan den begärande myndigheten eller det begärande organet och den anmodade myndigheten eller det anmodade organet i enlighet med artikel
  14.3
  i denna förordning,

verkställighetsåtgärder från nationella tillsynsmyndigheters eller tillsynsorgans sida

14.3

| | iii) | nationella åtgärder avseende leverantörer av medietjänster etablerade utanför unionen, i enlighet med artikel 16.2 i denna förordning, |
| --- | --- | --- |

iii)

nationella åtgärder avseende leverantörer av medietjänster etablerade utanför unionen, i enlighet med artikel 16.2 i denna förordning,

| | iii) | nationella åtgärder
  från nationella tillsynsmyndigheters eller tillsynsorgans sida
  avseende leverantörer av medietjänster etablerade utanför unionen, i enlighet med artikel 16.2 i denna förordning, |
| --- | --- | --- |

iii)

nationella åtgärder
  från nationella tillsynsmyndigheters eller tillsynsorgans sida
  avseende leverantörer av medietjänster etablerade utanför unionen, i enlighet med artikel 16.2 i denna förordning,

från nationella tillsynsmyndigheters eller tillsynsorgans sida

| | iv) | faktorer i enlighet med artikel 21.3 i denna förordning eller, på begäran av en nationell tillsynsmyndighet eller tillsynsorgan, inverkan av en anmälningspliktig koncentration på mediemarknaden på mediernas mångfald och den inre marknadens funktion i enlighet med artikel 21.4 i denna förordning. |
| --- | --- | --- |

iv)

iv)

faktorer i enlighet med artikel 21.3 i denna förordning eller, på begäran av en nationell tillsynsmyndighet eller tillsynsorgan, inverkan av en anmälningspliktig koncentration på mediemarknaden på mediernas mångfald och den inre marknadens funktion i enlighet med artikel 21.4 i denna förordning.

faktorer i enlighet med artikel 21.3 i denna förordning eller, på begäran av en nationell tillsynsmyndighet eller tillsynsorgan, inverkan av en anmälningspliktig koncentration på mediemarknaden på mediernas mångfald och den inre marknadens funktion i enlighet med artikel 21.4 i denna förordning.

Motivering

Motivering

För att säkerställa oberoende och politisk neutralitet i fråga om tillsynen bör nämnden kunna agera på eget initiativ och inte i samråd med kommissionen när det gäller samarbete och verkställighetsåtgärder samt gentemot tredjepartsleverantörer. Det bör också klargöras att nämndens uppgift är att ge råd till de nationella tillsynsmyndigheterna eller tillsynsorganen i praktiska frågor.

Vidare krävs följdändringar mot bakgrund av ändringarna av artiklarna 14 och 21 i denna förordning.

Ändringsrekommendation 59

Ändringsrekommendation 59

Artikel 12 f

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| f) | På kommissionens begäran utarbeta yttranden om |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

f)

På kommissionens begäran utarbeta yttranden om

| f) | På kommissionens begäran utarbeta yttranden om åtgärder
  som vidtas av nationella myndigheter eller organ och
  som sannolikt kan påverka den inre mediemarknadens funktion, i enlighet med artikel
  20.2
  i denna förordning. |
| --- | --- |

f)

På kommissionens begäran utarbeta yttranden om åtgärder
  som vidtas av nationella myndigheter eller organ och
  som sannolikt kan påverka den inre mediemarknadens funktion, i enlighet med artikel
  20.2
  i denna förordning.

som vidtas av nationella myndigheter eller organ och

20.2

| | i) | nationella
  åtgärder som sannolikt kan påverka den inre mediemarknadens funktion, i enlighet med artikel
  20.4
  i denna förordning, |
| --- | --- | --- |

i)

i)

nationella
  åtgärder som sannolikt kan påverka den inre mediemarknadens funktion, i enlighet med artikel
  20.4
  i denna förordning,

nationella

20.4

| ii) | koncentrationer på mediemarknaden som sannolikt kan påverka den inre mediemarknadens funktion, i enlighet med artikel 22.1 i denna förordning
  . |
| --- | --- |

ii)

ii)

koncentrationer på mediemarknaden som sannolikt kan påverka den inre mediemarknadens funktion, i enlighet med artikel 22.1 i denna förordning
  .

koncentrationer på mediemarknaden som sannolikt kan påverka den inre mediemarknadens funktion, i enlighet med artikel 22.1 i denna förordning

Motivering

Motivering

I enlighet med den föreslagna ändringen av artikel 20 bör det klargöras att översynen endast avser åtgärder som vidtas av nationella tillsynsmyndigheter och således inte omfattar några lagstiftningsåtgärder.

I linje med den föreslagna strykningen av artikel 22 krävs en följdändring i led f ii.

Ändringsrekommendation 60

Ändringsrekommendation 60

Artikel 12 h

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| h) | Bistå kommissionen vid utarbetandet av riktlinjer gällande |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

h)

Bistå kommissionen vid utarbetandet av riktlinjer gällande

| h) | Bistå kommissionen vid utarbetandet av riktlinjer gällande tillämpningen av artiklarna 23.1, 23.2 och 23.3 i enlighet med artikel 23.4 i denna förordning. |
| --- | --- |

h)

Bistå kommissionen vid utarbetandet av riktlinjer gällande tillämpningen av artiklarna 23.1, 23.2 och 23.3 i enlighet med artikel 23.4 i denna förordning.

| | i) | tillämpningen av denna förordning och av nationella bestämmelser om genomförande av direktiv 2010/13, i enlighet med artikel 15.2 i denna förordning, |
| --- | --- | --- |

i)

i)

tillämpningen av denna förordning och av nationella bestämmelser om genomförande av direktiv 2010/13, i enlighet med artikel 15.2 i denna förordning,

tillämpningen av denna förordning och av nationella bestämmelser om genomförande av direktiv 2010/13, i enlighet med artikel 15.2 i denna förordning,

| ii) | de faktorer som ska beaktas vid tillämpning av kriterierna för bedömning av effekterna av koncentrationer på mediemarknaden, i enlighet med artikel 21.3 i denna förordning. |
| --- | --- |

ii)

ii)

de faktorer som ska beaktas vid tillämpning av kriterierna för bedömning av effekterna av koncentrationer på mediemarknaden, i enlighet med artikel 21.3 i denna förordning.

de faktorer som ska beaktas vid tillämpning av kriterierna för bedömning av effekterna av koncentrationer på mediemarknaden, i enlighet med artikel 21.3 i denna förordning.

| iii) | tillämpningen av artiklarna 23.1, 23.2 och 23.3 i enlighet med artikel 23.4 i denna förordning. |
| --- | --- |

iii)

iii)

tillämpningen av artiklarna 23.1, 23.2 och 23.3 i enlighet med artikel 23.4 i denna förordning.

Motivering

Motivering

I linje med de föreslagna ändringarna i artikel 15.2 och artikel 21.3 i denna förordning bör leden h i och ii utgå.

Ändringsrekommendation 61

Ändringsrekommendation 61

Artikel 13.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   En nationell tillsynsmyndighet eller ett nationellt tillsynsorgan (en begärande myndighet) får när som helst rikta en begäran om samarbete eller ömsesidigt bistånd till en eller flera nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan (anmodade myndigheter) i syfte att utbyta information eller vidta åtgärder som är relevanta för en samstämmig och effektiv tillämpning av denna förordning eller
  av nationella åtgärder om genomförande
  av direktiv 2010/13/EU. | 1.   En nationell tillsynsmyndighet eller ett nationellt tillsynsorgan (en begärande myndighet) får när som helst rikta en begäran om samarbete eller ömsesidigt bistånd till en eller flera nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan (anmodade myndigheter) i syfte att utbyta information eller vidta åtgärder som är relevanta för en samstämmig och effektiv tillämpning av denna förordning eller
  för genomförandet
  av direktiv 2010/13/EU. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   En nationell tillsynsmyndighet eller ett nationellt tillsynsorgan (en begärande myndighet) får när som helst rikta en begäran om samarbete eller ömsesidigt bistånd till en eller flera nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan (anmodade myndigheter) i syfte att utbyta information eller vidta åtgärder som är relevanta för en samstämmig och effektiv tillämpning av denna förordning eller
  av nationella åtgärder om genomförande
  av direktiv 2010/13/EU.

1.   En nationell tillsynsmyndighet eller ett nationellt tillsynsorgan (en begärande myndighet) får när som helst rikta en begäran om samarbete eller ömsesidigt bistånd till en eller flera nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan (anmodade myndigheter) i syfte att utbyta information eller vidta åtgärder som är relevanta för en samstämmig och effektiv tillämpning av denna förordning eller
  för genomförandet
  av direktiv 2010/13/EU.

Motivering

Motivering

Nämndens uppgift bör vara att, på begäran, bistå i frågor som rör genomförandet av direktivet om audiovisuella medietjänster (2010/13/EU), inte i tillämpningen av nationell lagstiftning som genomför direktivet. Det sistnämnda kan endast vara de nationella myndigheternas eller organens uppgift.

Ändringsrekommendation 62

Ändringsrekommendation 62

Artikel 13.4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 4.   Den anmodade myndigheten får bara i följande fall vägra att behandla en begäran: | 4.   Den anmodade myndigheten får bara i följande fall vägra att behandla en begäran: |
| a) | Den saknar behörighet i den sakfråga som begäran gäller eller avseende de åtgärder som den anmodas att vidta. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

4.   Den anmodade myndigheten får bara i följande fall vägra att behandla en begäran:

4.   Den anmodade myndigheten får bara i följande fall vägra att behandla en begäran:

a)

Den saknar behörighet i den sakfråga som begäran gäller eller avseende de åtgärder som den anmodas att vidta.

| a) | Den saknar behörighet i den sakfråga som begäran gäller eller avseende de åtgärder som den anmodas att vidta. |
| --- | --- |

a)

Den saknar behörighet i den sakfråga som begäran gäller eller avseende de åtgärder som den anmodas att vidta.

| b) | Det skulle stå i strid med denna förordning, direktiv 2010/13/EU, någon annan unionsrättsakt eller med en medlemsstats nationella lag som är förenlig med unionsrätten och som omfattar den anmodade myndigheten omfattas av, att tillmötesgå begäran. |
| --- | --- |

b)

Det skulle stå i strid med denna förordning, direktiv 2010/13/EU, någon annan unionsrättsakt eller med en medlemsstats nationella lag som är förenlig med unionsrätten och som omfattar den anmodade myndigheten omfattas av, att tillmötesgå begäran.

| b) | Det skulle stå i strid med denna förordning, direktiv 2010/13/EU, någon annan unionsrättsakt eller med en medlemsstats nationella lag som är förenlig med unionsrätten och som omfattar den anmodade myndigheten omfattas av, att tillmötesgå begäran. |
| --- | --- |

b)

Det skulle stå i strid med denna förordning, direktiv 2010/13/EU, någon annan unionsrättsakt eller med en medlemsstats nationella lag som är förenlig med unionsrätten och som omfattar den anmodade myndigheten omfattas av, att tillmötesgå begäran.

En vägran att behandla en begäran ska motiveras av den anmodade myndigheten.

En vägran att behandla en begäran ska motiveras av den anmodade myndigheten
  , som även ska lämna en hänvisning till den behöriga myndigheten när detta är nödvändigt och möjligt
  .

, som även ska lämna en hänvisning till den behöriga myndigheten när detta är nödvändigt och möjligt

Motivering

Motivering

Om en myndighet av behörighetsskäl vägrar att behandla en begäran ska den om möjligt ange vilken myndighet den anser vara behörig. Detta kommer att göra det möjligt för den begärande myndigheten att följa upp sin begäran utan ytterligare dröjsmål.

Ändringsrekommendation 63

Ändringsrekommendation 63

Artikel 13.5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 5.   Den anmodade myndigheten ska informera den begärande myndigheten om
  resultatet eller om hur
  de åtgärder som vidtagits med anledning av begäran
  fortskrider
  . | 5.   Den anmodade myndigheten ska
  utan onödigt dröjsmål
  informera den begärande myndigheten om
  sin vägran att behandla en begäran eller om
  de åtgärder som vidtagits med anledning av begäran
  samt om de framsteg och resultat som uppnåtts
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

5.   Den anmodade myndigheten ska informera den begärande myndigheten om
  resultatet eller om hur
  de åtgärder som vidtagits med anledning av begäran
  fortskrider
  .

5.   Den anmodade myndigheten ska
  utan onödigt dröjsmål
  informera den begärande myndigheten om
  sin vägran att behandla en begäran eller om
  de åtgärder som vidtagits med anledning av begäran
  samt om de framsteg och resultat som uppnåtts
  .

Motivering

Motivering

För att förfarandet ska bli effektivt bör det klargöras att den anmodade myndigheten också måste vägra att behandla en begäran inom en lämplig tidsram. I informationen bör man lämpligen börja med att ta upp de åtgärder som vidtagits av den anmodade myndigheten. Dessa kan följas av ytterligare steg.

Ändringsrekommendation 64

Ändringsrekommendation 64

Artikel 13.6

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 6.
     
  Den anmodade myndigheten ska göra sitt yttersta för att behandla och besvara begäran utan onödigt dröjsmål. Den anmodade myndigheten ska informera om det preliminära resultatet inom 14 kalenderdagar från mottagandet av begäran och därefter ge regelbundna uppdateringar om hur behandlingen av begäran fortskrider. Om en begäran avser skyndsamt samarbete eller ömsesidigt bistånd ska den anmodade myndigheten behandla och besvara den inom 14 kalenderdagar. | |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

6.
     
  Den anmodade myndigheten ska göra sitt yttersta för att behandla och besvara begäran utan onödigt dröjsmål. Den anmodade myndigheten ska informera om det preliminära resultatet inom 14 kalenderdagar från mottagandet av begäran och därefter ge regelbundna uppdateringar om hur behandlingen av begäran fortskrider. Om en begäran avser skyndsamt samarbete eller ömsesidigt bistånd ska den anmodade myndigheten behandla och besvara den inom 14 kalenderdagar.

Motivering

Motivering

Bestämmelsen i punkt 6 förefaller överflödig och utan mervärde jämfört med bestämmelsen i punkt 5, där det redan föreskrivs att man endast får vägra att behandla en begäran i strikt specifika fall. Den planerade skyldigheten att ”göra sitt yttersta” är inte tydlig och verkar inte vara verkställbar. Tidsfristerna verkar också alltför snäva och, i den mån de går bortom ett ”onödigt dröjsmål”, onödiga. Utan att ifrågasätta kravet på ett effektivt förfarande och en seriös behandling av begäran från den anmodade myndighetens eller det anmodade organets sida bör det säkerställas att inte minst tillsynsmyndigheter som strukturellt sett har en snävare grund också kan utföra sina uppgifter ordentligt.

Ändringsrekommendation 65

Ändringsrekommendation 65

Artikel 13.7

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 7.
     Om den begärande myndigheten anser att de åtgärder som vidtas av den anmodade myndigheten inte är tillräckliga för att behandla och besvara dess begäran ska den utan onödigt dröjsmål informera den anmodade myndigheten och förklara skälen till sin ståndpunkt. Om den anmodade myndigheten inte godtar denna ståndpunkt eller om den anmodade myndigheten inte svarar alls kan ärendet hänskjutas till nämnden av endera myndigheten. Nämnden ska
  i samförstånd med kommissionen avge ett yttrande om ärendet samt rekommendera åtgärder
  inom 14 kalenderdagar från mottagandet av detta hänskjutande.
  Den anmodade myndigheten ska göra sitt yttersta för att beakta nämndens yttrande. | 6.
     Om den begärande myndigheten anser att de åtgärder som vidtas av den anmodade myndigheten inte är tillräckliga för att behandla och besvara dess begäran ska den utan onödigt dröjsmål informera den anmodade myndigheten och förklara skälen till sin ståndpunkt. Om den anmodade myndigheten inte godtar denna ståndpunkt eller om den anmodade myndigheten inte svarar alls kan ärendet hänskjutas till nämnden av endera myndigheten. Nämnden ska inom 14 kalenderdagar från mottagandet av detta hänskjutande
  arbeta för att nå en uppgörelse i godo med deltagande av de berörda tillsynsmyndigheterna eller tillsynsorganen
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

7.
     Om den begärande myndigheten anser att de åtgärder som vidtas av den anmodade myndigheten inte är tillräckliga för att behandla och besvara dess begäran ska den utan onödigt dröjsmål informera den anmodade myndigheten och förklara skälen till sin ståndpunkt. Om den anmodade myndigheten inte godtar denna ståndpunkt eller om den anmodade myndigheten inte svarar alls kan ärendet hänskjutas till nämnden av endera myndigheten. Nämnden ska
  i samförstånd med kommissionen avge ett yttrande om ärendet samt rekommendera åtgärder
  inom 14 kalenderdagar från mottagandet av detta hänskjutande.
  Den anmodade myndigheten ska göra sitt yttersta för att beakta nämndens yttrande.

6.
     Om den begärande myndigheten anser att de åtgärder som vidtas av den anmodade myndigheten inte är tillräckliga för att behandla och besvara dess begäran ska den utan onödigt dröjsmål informera den anmodade myndigheten och förklara skälen till sin ståndpunkt. Om den anmodade myndigheten inte godtar denna ståndpunkt eller om den anmodade myndigheten inte svarar alls kan ärendet hänskjutas till nämnden av endera myndigheten. Nämnden ska inom 14 kalenderdagar från mottagandet av detta hänskjutande
  arbeta för att nå en uppgörelse i godo med deltagande av de berörda tillsynsmyndigheterna eller tillsynsorganen
  .

Motivering

Motivering

Inverkan av nämndens yttrande kan inte definieras tydligt. Dessutom skulle nämnden eventuellt blanda sig i förfaranden som regleras i respektive lands lagstiftning. Nämndens inblandning skulle åsidosätta de nationella tillsynsmyndigheternas behörighet. På det hela taget förefaller därför en tvistlösningsmekanism lämpligare och mer ändamålsenlig. En jämförbar mekanism föreskrivs redan i artikel 14.4 i förslaget till förordning.

Ändringsrekommendation 66

Ändringsrekommendation 66

Artikel 14.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Den anmodade nationella myndigheten eller det anmodade nationella organet ska utan onödigt dröjsmål
  och inom 30 kalenderdagar
  informera den begärande nationella myndigheten eller det begärande nationella organet om de åtgärder som vidtagits eller planeras i enlighet med punkt 1. | 2.   Den anmodade nationella myndigheten eller det anmodade nationella organet ska utan onödigt dröjsmål informera den begärande nationella myndigheten eller det begärande nationella organet om de åtgärder som vidtagits eller planeras i enlighet med punkt 1. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.   Den anmodade nationella myndigheten eller det anmodade nationella organet ska utan onödigt dröjsmål
  och inom 30 kalenderdagar
  informera den begärande nationella myndigheten eller det begärande nationella organet om de åtgärder som vidtagits eller planeras i enlighet med punkt 1.

2.   Den anmodade nationella myndigheten eller det anmodade nationella organet ska utan onödigt dröjsmål informera den begärande nationella myndigheten eller det begärande nationella organet om de åtgärder som vidtagits eller planeras i enlighet med punkt 1.

Motivering

Motivering

Tidsfristen förefaller alltför snäv, och är jämfört med den 14-dagarsperiod som föreskrivs i artikel 13 inte lätt att motivera när det gäller att säkerställa ett så snabbt förfarande som möjligt. Därför bör en fast tidsfrist utelämnas även här.

Ändringsrekommendation 67

Ändringsrekommendation 67

Artikel 14.4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 4.   Om någon uppgörelse i godo inte kan nås efter nämndens medling får den begärande nationella myndigheten eller det begärande nationella organet, eller den anmodade nationella myndigheten eller det anmodade nationella organet, begära att nämnden avger ett yttrande i ärendet. Nämnden ska i sitt yttrande bedöma om den anmodade myndigheten eller det anmodade organet har tillmötesgått en begäran enligt punkt 1. Om nämnden anser att den anmodade myndigheten inte har tillmötesgått en sådan begäran ska nämnden rekommendera åtgärder för att tillmötesgå begäran. Nämnden ska avge sitt yttrande
  i samförstånd med kommissionen och
  utan onödigt dröjsmål. | 4.   Om någon uppgörelse i godo inte kan nås efter nämndens medling får den begärande nationella myndigheten eller det begärande nationella organet, eller den anmodade nationella myndigheten eller det anmodade nationella organet, begära att nämnden avger ett yttrande i ärendet. Nämnden ska i sitt yttrande bedöma om den anmodade myndigheten eller det anmodade organet har tillmötesgått en begäran enligt punkt 1. Om nämnden anser att den anmodade myndigheten inte har tillmötesgått en sådan begäran ska nämnden rekommendera åtgärder för att tillmötesgå begäran. Nämnden ska avge sitt yttrande utan onödigt dröjsmål. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

4.   Om någon uppgörelse i godo inte kan nås efter nämndens medling får den begärande nationella myndigheten eller det begärande nationella organet, eller den anmodade nationella myndigheten eller det anmodade nationella organet, begära att nämnden avger ett yttrande i ärendet. Nämnden ska i sitt yttrande bedöma om den anmodade myndigheten eller det anmodade organet har tillmötesgått en begäran enligt punkt 1. Om nämnden anser att den anmodade myndigheten inte har tillmötesgått en sådan begäran ska nämnden rekommendera åtgärder för att tillmötesgå begäran. Nämnden ska avge sitt yttrande
  i samförstånd med kommissionen och
  utan onödigt dröjsmål.

4.   Om någon uppgörelse i godo inte kan nås efter nämndens medling får den begärande nationella myndigheten eller det begärande nationella organet, eller den anmodade nationella myndigheten eller det anmodade nationella organet, begära att nämnden avger ett yttrande i ärendet. Nämnden ska i sitt yttrande bedöma om den anmodade myndigheten eller det anmodade organet har tillmötesgått en begäran enligt punkt 1. Om nämnden anser att den anmodade myndigheten inte har tillmötesgått en sådan begäran ska nämnden rekommendera åtgärder för att tillmötesgå begäran. Nämnden ska avge sitt yttrande utan onödigt dröjsmål.

Motivering

Motivering

För att skydda nämndens neutralitet och oberoende bör man inte föreskriva att yttrandet samordnas med kommissionen. I stället bör man överlåta åt nämnden att vidareutveckla det förfarande som leder till en uppgörelse i godo. Dessutom bör det finnas en skyldighet att informera kommissionen om uppnådda resultat och ytterligare åtgärder.

Ändringsrekommendation 68

Ändringsrekommendation 68

Artikel 14.5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 5.
     
  Den anmodade nationella myndigheten eller det anmodade nationella organet ska, utan onödigt dröjsmål och senast inom 30 kalenderdagar från mottagandet av det yttrande som avses i punkt 4, informera nämnden, kommissionen och den begärande myndigheten eller det begärande organet om de åtgärder som vidtagits eller planeras till följd av yttrandet. | 5.
     
  Nämnden ska informera kommissionen om de resultat som uppnåtts, särskilt om de åtgärder som vidtagits eller planerats av den anmodade myndigheten eller det anmodade organet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

5.
     
  Den anmodade nationella myndigheten eller det anmodade nationella organet ska, utan onödigt dröjsmål och senast inom 30 kalenderdagar från mottagandet av det yttrande som avses i punkt 4, informera nämnden, kommissionen och den begärande myndigheten eller det begärande organet om de åtgärder som vidtagits eller planeras till följd av yttrandet.

5.
     
  Nämnden ska informera kommissionen om de resultat som uppnåtts, särskilt om de åtgärder som vidtagits eller planerats av den anmodade myndigheten eller det anmodade organet.

Motivering

Motivering

Utöver kommissionens allmänna deltagande- och informationsrättigheter bör kommissionen informeras av nämnden om resultaten av förlikningsförfarandet, särskilt om de åtgärder som vidtagits eller planerats av den anmodade myndigheten. Detta kommer att säkerställa ett informationsflöde till kommissionen som är förenligt med principerna om oberoende och statlig neutralitet i samband med medietillsynen och samtidigt göra det möjligt för kommissionen att fullgöra sin roll som ”fördragens väktare”.

Ändringsrekommendation 69

Ändringsrekommendation 69

Artikel 15.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Nämnden ska främja ett utbyte av bästa praxis mellan nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan
  och, i förekommande fall samt i nära samarbete med kommissionen, samråda med berörda parter
  om
  regleringsrelaterade,
  tekniska eller praktiska aspekter som är av betydelse för en samstämmig och ändamålsenlig tillämpning av denna förordning och
  av nationella regler om genomförande
  av direktiv 2010/13/EU. | 1.   Nämnden ska främja ett utbyte av bästa praxis mellan nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan om tekniska eller praktiska aspekter som är av betydelse för en samstämmig och ändamålsenlig tillämpning av denna förordning och
  för genomförandet
  av direktiv 2010/13/EU. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   Nämnden ska främja ett utbyte av bästa praxis mellan nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan
  och, i förekommande fall samt i nära samarbete med kommissionen, samråda med berörda parter
  om
  regleringsrelaterade,
  tekniska eller praktiska aspekter som är av betydelse för en samstämmig och ändamålsenlig tillämpning av denna förordning och
  av nationella regler om genomförande
  av direktiv 2010/13/EU.

1.   Nämnden ska främja ett utbyte av bästa praxis mellan nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan om tekniska eller praktiska aspekter som är av betydelse för en samstämmig och ändamålsenlig tillämpning av denna förordning och
  för genomförandet
  av direktiv 2010/13/EU.

Motivering

Motivering

Det förefaller lämpligt att nämnden främjar utbyte mellan nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan. Kommissionen kan eventuellt delta i detta utbyte. Den bör dock inte ha någon (sam)bestämmande funktion. På samma sätt som i artikel 12 bör nämndens uppgifter när det gäller direktivet om audiovisuella medietjänster (2010/13/EU) begränsas till dess genomförande. Tillämpningen av nationell lagstiftning bör förbli de nationella tillsynsmyndigheternas och tillsynsorganens område.

Det förefaller inte heller nödvändigt att nämnden genomför riktade samråd med berörda parter i detta sammanhang. Nämnden skulle enligt artikel 10.6 i detta förslag till förordning ha rätt att samråda med experter i sina överläggningar. Lagstiftningens vidareutveckling bör dock inte vara nämndens uppgift som medietillsynsmyndighet, och därmed som en reglerad del av själva den verkställande makten.

Ändringsrekommendation 70

Ändringsrekommendation 70

Artikel 15.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Om kommissionen utfärdar riktlinjer för tillämpningen av denna förordning eller av nationella regler om genomförande av direktiv 2010/13/EU ska nämnden bistå den med sin expertis om
  regleringsrelaterade,
  tekniska eller praktiska aspekter
  , särskilt när det gäller att | 2.   Om kommissionen utfärdar riktlinjer för tillämpningen av denna förordning eller av nationella regler om genomförande av direktiv 2010/13/EU ska nämnden bistå den med sin expertis om tekniska eller praktiska aspekter. |
| a) | på lämpligt sätt framhäva audiovisuella medietjänster av allmänintresse i enlighet med artikel 7a i direktiv 2010/13/EU, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.   Om kommissionen utfärdar riktlinjer för tillämpningen av denna förordning eller av nationella regler om genomförande av direktiv 2010/13/EU ska nämnden bistå den med sin expertis om
  regleringsrelaterade,
  tekniska eller praktiska aspekter
  , särskilt när det gäller att

2.   Om kommissionen utfärdar riktlinjer för tillämpningen av denna förordning eller av nationella regler om genomförande av direktiv 2010/13/EU ska nämnden bistå den med sin expertis om tekniska eller praktiska aspekter.

a)

a)

på lämpligt sätt framhäva audiovisuella medietjänster av allmänintresse i enlighet med artikel 7a i direktiv 2010/13/EU,

på lämpligt sätt framhäva audiovisuella medietjänster av allmänintresse i enlighet med artikel 7a i direktiv 2010/13/EU,

| b) | göra information tillgänglig om ägarstrukturen i leverantörer av medietjänster, såsom föreskrivs i artikel 5.2 i direktiv 2010/13/EU
  . |
| --- | --- |

b)

b)

göra information tillgänglig om ägarstrukturen i leverantörer av medietjänster, såsom föreskrivs i artikel 5.2 i direktiv 2010/13/EU
  .

göra information tillgänglig om ägarstrukturen i leverantörer av medietjänster, såsom föreskrivs i artikel 5.2 i direktiv 2010/13/EU

Motivering

Motivering

Nämndens bidrag bör avse tekniska och praktiska aspekter, i likhet med vad som anges beträffande Erga i artikel 30b i direktiv 2010/13/EU.

Artikel 7a i direktiv 2010/13/EU ligger till grund för en hög grad av flexibilitet för medlemsstaterna när det gäller att utforma krav som har att göra med hur innehåll av allmänintresse kan hittas och hur det i så fall ska framhävas. Detta tillvägagångssätt och det mål som eftersträvas med det bör inte undergrävas av en vägledande behörighet för kommissionen. Nämnden bör på sin höjd kunna offentliggöra (icke-bindande) yttranden om empiriska uppgifter som samlas in via nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan och som kan användas som en indikation på att medlemsstaterna bör vidta åtgärder.

Ändringsrekommendation 71

Ändringsrekommendation 71

Artikel 16.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Nämnden ska samordna åtgärder som vidtas av nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan med avseende på spridning av, eller tillgång till, medietjänster som tillhandahålls av leverantörer av medietjänster etablerade utanför unionen som riktar sig till en publik i unionen, om sådana medietjänster, bland annat mot bakgrund av den kontroll som tredjeländer kan utöva över dem, är till förfång för eller utgör en allvarlig risk för allmän säkerhet och försvar. | 1.   Nämnden ska samordna åtgärder som vidtas av nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan med avseende på spridning av, eller tillgång till, medietjänster som tillhandahålls av leverantörer av medietjänster
  vilka är
  etablerade utanför unionen
  men omfattas av jurisdiktionen i en medlemsstat i enlighet med artikel 2.4 i direktiv 2010/13/EU och
  som riktar sig till en publik i unionen, om sådana medietjänster, bland annat mot bakgrund av den kontroll som tredjeländer kan utöva över dem, är till förfång för eller utgör en allvarlig risk för allmän säkerhet och försvar. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   Nämnden ska samordna åtgärder som vidtas av nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan med avseende på spridning av, eller tillgång till, medietjänster som tillhandahålls av leverantörer av medietjänster etablerade utanför unionen som riktar sig till en publik i unionen, om sådana medietjänster, bland annat mot bakgrund av den kontroll som tredjeländer kan utöva över dem, är till förfång för eller utgör en allvarlig risk för allmän säkerhet och försvar.

1.   Nämnden ska samordna åtgärder som vidtas av nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan med avseende på spridning av, eller tillgång till, medietjänster som tillhandahålls av leverantörer av medietjänster
  vilka är
  etablerade utanför unionen
  men omfattas av jurisdiktionen i en medlemsstat i enlighet med artikel 2.4 i direktiv 2010/13/EU och
  som riktar sig till en publik i unionen, om sådana medietjänster, bland annat mot bakgrund av den kontroll som tredjeländer kan utöva över dem, är till förfång för eller utgör en allvarlig risk för allmän säkerhet och försvar.

Motivering

Motivering

Ett förbättrat samarbete mellan nationella tillsynsmyndigheter i fall där det finns en påtaglig och allvarlig risk att den allmänna säkerheten och försvaret skadas bör välkomnas. Den planerade nya mekanismen bör på ett värdefullt sätt komplettera mekanismerna i direktivet om audiovisuella medietjänster (2010/13/EU) för att förbättra dess effektivitet. Mekanismen bör till exempel tillämpas när det föreligger en gränsöverskridande situation som berör flera medlemsstater.

I direktiv 2010/13/EU föreskrivs att ett företag som inte är etablerat i unionen i vissa fall ska anses höra under en medlemsstats jurisdiktion t.ex. när signaler från tredjeländer överförs via en teknisk upplänk i en EU-medlemsstat. I dessa fall krävs lämplig samordning mellan målmedlemsstaten och den medlemsstat som utövar jurisdiktion över leverantören av medietjänster.

Frågor av rent nationell karaktär bör dock inte samordnas av nämnden. När det gäller att begränsa signaler som direkt riktas till medlemsstater från länder utanför EU finns det därför inget behov av ytterligare obligatoriska samarbetsmekanismer, eftersom medlemsstaterna själva kan vidta verkställighetsåtgärder i enlighet med marknadsplatsprincipen, som gäller i sådana fall. I detta avseende skulle obligatorisk användning av en samarbetsmekanism vara tämligen hämmande för verkställigheten och på ett olämpligt sätt begränsa suveräniteten i medlemsstaternas åtgärder.

Ändringsrekommendation 72

Ändringsrekommendation 72

Artikel 16.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Nämnden får
  i samförstånd med kommissionen
  avge yttranden om lämpliga
  nationella
  åtgärder enligt punkt 1.
  Alla behöriga nationella myndigheter, inbegripet nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan, ska göra sitt yttersta för att beakta nämndens yttranden. | 2.   Nämnden får
  på begäran av de nationella tillsynsmyndigheterna eller tillsynsorganen i minst två berörda medlemsstater
  avge yttranden om lämpliga åtgärder enligt punkt 1. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.   Nämnden får
  i samförstånd med kommissionen
  avge yttranden om lämpliga
  nationella
  åtgärder enligt punkt 1.
  Alla behöriga nationella myndigheter, inbegripet nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan, ska göra sitt yttersta för att beakta nämndens yttranden.

2.   Nämnden får
  på begäran av de nationella tillsynsmyndigheterna eller tillsynsorganen i minst två berörda medlemsstater
  avge yttranden om lämpliga åtgärder enligt punkt 1.

Motivering

Motivering

Nämnden bör kunna utfärda rekommendationer om åtgärder. Dessa bör inte vara föremål för samordning med kommissionen för att säkerställa medietillsynens oberoende och icke-statliga karaktär. Nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan kan endast ta nämndens rekommendation i beaktande under förutsättning att det finns en rättslig grund för detta. Om det inte finns en sådan bör inget krav på att göra detta riktas mot de nationella tillsynsmyndigheterna eller tillsynsorganen.

Ändringsrekommendation 73

Ändringsrekommendation 73

Artikel 17

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Innehåll som tillhör leverantörer av medietjänster på mycket stora onlineplattformar | Innehåll som tillhör leverantörer av medietjänster på mycket stora onlineplattformar
  och via mycket stora sökmotorer |
| 1.
     Leverantörer av mycket stora onlineplattformar ska tillhandahålla en funktion som gör det möjligt för mottagare av deras tjänster att avge en försäkran om att | 1.
     
  Leverantörer av mycket stora onlineplattformar och leverantörer av mycket stora sökmotorer ska respektera rätten till yttrandefrihet och mediefrihet och på lämpligt sätt bidra till mediernas mångfald. |
| a) | de är leverantörer av medietjänster i den mening som avses i artikel 2.2, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Innehåll som tillhör leverantörer av medietjänster på mycket stora onlineplattformar

Innehåll som tillhör leverantörer av medietjänster på mycket stora onlineplattformar
  och via mycket stora sökmotorer

och via mycket stora sökmotorer

1.
     Leverantörer av mycket stora onlineplattformar ska tillhandahålla en funktion som gör det möjligt för mottagare av deras tjänster att avge en försäkran om att

1.
     
  Leverantörer av mycket stora onlineplattformar och leverantörer av mycket stora sökmotorer ska respektera rätten till yttrandefrihet och mediefrihet och på lämpligt sätt bidra till mediernas mångfald.

a)

de är leverantörer av medietjänster i den mening som avses i artikel 2.2,

| b) | de är redaktionellt oberoende av medlemsstater och tredjeländer,
  och |
| --- | --- |

b)

de är redaktionellt oberoende av medlemsstater och tredjeländer,
  och

och

| c) | de omfattas av tillsynskrav om redaktionellt ansvar i en eller flera medlemsstater, eller bedriver verksamhet i enlighet med en samreglerings- eller självregleringsmekanism som fastställer redaktionella normer vilka är allmänt erkända och accepterade av den relevanta mediesektorn i en eller flera medlemsstater. |
| --- | --- |

c)

de omfattas av tillsynskrav om redaktionellt ansvar i en eller flera medlemsstater, eller bedriver verksamhet i enlighet med en samreglerings- eller självregleringsmekanism som fastställer redaktionella normer vilka är allmänt erkända och accepterade av den relevanta mediesektorn i en eller flera medlemsstater.

2.
     Om en leverantör av en mycket stor onlineplattform beslutar att
  tillfälligt avbryta tillhandahållandet av sina onlinebaserade förmedlingstjänster avseende
  innehåll som tillhandahålls av en leverantör av medietjänster som avgett en försäkran enligt punkt
  1
  i denna artikel med hänvisning till att innehållet inte är förenligt med dess allmänna villkor, men utan att innehållet bidrar till en systemrisk enligt artikel 26 i förordning (EU) 2022/
  XXX
  [rättsakten om digitala tjänster], ska leverantören
  , innan det tillfälliga avbrottet får verkan,
  vidta alla tänkbara åtgärder i den mån det är förenligt med dess skyldigheter enligt unionsrätten, inbegripet förordning (EU) 2022/
  XXX
  [rättsakten om digitala tjänster], för att ge den berörda leverantören av medietjänster en redogörelse för skälen till sitt beslut, i enlighet med artikel 4.1 i förordning (EU) 2019/1150.

2.
     Leverantörer av mycket stora onlineplattformar
  och mycket stora sökmotorer
  ska tillhandahålla en funktion som gör det möjligt för mottagare av deras tjänster att avge en försäkran om att

| a) | de är leverantörer av medietjänster i den mening som avses i artikel 2.2, |
| --- | --- |

a)

de är leverantörer av medietjänster i den mening som avses i artikel 2.2,

| b) | de är redaktionellt oberoende av medlemsstater och tredjeländer, |
| --- | --- |

b)

de är redaktionellt oberoende av medlemsstater och tredjeländer,

| c) | de omfattas av tillsynskrav om redaktionellt ansvar i en eller flera medlemsstater, eller bedriver verksamhet i enlighet med en samreglerings- eller självregleringsmekanism som fastställer redaktionella normer vilka är allmänt erkända och accepterade av den relevanta mediesektorn i en eller flera medlemsstater
  , och |
| --- | --- |

c)

de omfattas av tillsynskrav om redaktionellt ansvar i en eller flera medlemsstater, eller bedriver verksamhet i enlighet med en samreglerings- eller självregleringsmekanism som fastställer redaktionella normer vilka är allmänt erkända och accepterade av den relevanta mediesektorn i en eller flera medlemsstater
  , och

, och

| d) | de står under tillsyn av en oberoende nationell tillsynsmyndighet, ett oberoende nationellt tillsynsorgan eller en samreglerings- eller självregleringsmekanism, vars namn och kontaktuppgifter ska anges, och leverantören av den mycket stora onlineplattformen eller leverantören av den mycket stora sökmotorn får be den aktör som ansvarar för tillsynen i respektive fall att bekräfta den information som leverantören av medietjänster lämnat. |
| --- | --- |

d)

d)

de står under tillsyn av en oberoende nationell tillsynsmyndighet, ett oberoende nationellt tillsynsorgan eller en samreglerings- eller självregleringsmekanism, vars namn och kontaktuppgifter ska anges, och leverantören av den mycket stora onlineplattformen eller leverantören av den mycket stora sökmotorn får be den aktör som ansvarar för tillsynen i respektive fall att bekräfta den information som leverantören av medietjänster lämnat.

de står under tillsyn av en oberoende nationell tillsynsmyndighet, ett oberoende nationellt tillsynsorgan eller en samreglerings- eller självregleringsmekanism, vars namn och kontaktuppgifter ska anges, och leverantören av den mycket stora onlineplattformen eller leverantören av den mycket stora sökmotorn får be den aktör som ansvarar för tillsynen i respektive fall att bekräfta den information som leverantören av medietjänster lämnat.

3.
     Leverantörer av mycket stora onlineplattformar ska vidta alla nödvändiga tekniska och organisatoriska åtgärder för att säkerställa att klagomål enligt artikel 11 i förordning (EU) 2019/1150 från leverantörer av medietjänster som avgivit en försäkran enligt punkt 1 i den här artikeln handläggs och beslutas med förtur och utan onödigt dröjsmål.

3.
     Om en leverantör av en mycket stor onlineplattform
  eller en leverantör av en mycket stor sökmotor som möjliggör spridning av program eller presspublikationer
  beslutar att avlägsna, oåtkomliggöra eller på annat sätt ingripa i en tjänst eller ett innehåll som tillhandahålls av en leverantör av medietjänster som avgett en försäkran enligt punkt
  2
  i denna artikel med hänvisning till att
  tjänsten eller
  innehållet inte är förenligt med dess allmänna villkor, men utan att
  tjänsten eller
  innehållet bidrar till en systemrisk enligt artikel 26 i förordning (EU) 2022/
  2065
  (rättsakten om digitala tjänster), ska leverantören vidta alla tänkbara åtgärder i den mån det är förenligt med dess skyldigheter enligt unionsrätten, inbegripet förordning (EU) 2022/2065 (rättsakten om digitala tjänster), för att ge den berörda leverantören av medietjänster
  och den tillsynsmyndighet eller det tillsynsorgan som förklarats ha behörighet
  en redogörelse för skälen till sitt beslut, i enlighet med artikel 4.1 i förordning (EU) 2019/1150.

4.
     Om en leverantör av medietjänster som avgett en försäkran enligt punkt 1 anser att en leverantör av en mycket stor onlineplattform ofta
  och på otillräckliga grunder begränsar eller tillfälligt avbryter tillhandahållandet av sina tjänster avseende
  innehåll som tillhandahålls av leverantören av medietjänster, ska leverantören av den mycket stora onlineplattformen på begäran av leverantören av medietjänster inleda en meningsfull och ändamålsenlig dialog i god anda med leverantören av medietjänster i syfte att nå en uppgörelse i godo
  om att avsluta omotiverade begränsningar eller tillfälliga avbrott och undvika dem i
  framtiden. Leverantören av medietjänster kan underrätta nämnden om resultatet av sådana diskussioner.

4.   
  Om leverantören av medietjänster inom 24 timmar ger den mycket stora online-plattformen tillräckliga skäl att anse att det inte råder oförenlighet mellan tjänsten eller innehållet i fråga och plattformens allmänna villkor får plattformen inte genomföra sitt beslut. Om den mycket stora onlineplattformen, efter vederbörligt övervägande, fortfarande anser att det råder oförenlighet mellan tjänsten eller innehållet i fråga och plattformens allmänna villkor ska den ha rätt att hänskjuta ärendet till den tillsynsmyndighet eller det tillsynsorgan som förklarats ha behörighet, som utan onödigt dröjsmål beslutar huruvida ingripandet på grundval av plattformens allmänna villkor är förenligt med yttrandefriheten och mediefriheten. Innan ett sådant beslut har fattats ska plattformen inte genomföra sitt planerade beslut.

Leverantörer av mycket stora onlineplattformar ska vidta alla nödvändiga tekniska och organisatoriska åtgärder för att säkerställa att klagomål enligt artikel 11 i förordning (EU) 2019/1150 från leverantörer av medietjänster som avgivit en försäkran enligt punkt 1 i den här artikeln handläggs och beslutas med förtur och utan onödigt dröjsmål.

5.
     Leverantörer av mycket stora onlineplattformar ska årligen offentligt tillgängliggöra följande information:

| a) | Antal fall där de har infört en begränsning eller ett tillfälligt avbrott med hänvisning till att det innehåll som tillhandahålls av en leverantör av medietjänster som avgett en försäkran enligt punkt 1 i denna artikel inte är förenligt med deras allmänna villkor. |
| --- | --- |

a)

Antal fall där de har infört en begränsning eller ett tillfälligt avbrott med hänvisning till att det innehåll som tillhandahålls av en leverantör av medietjänster som avgett en försäkran enligt punkt 1 i denna artikel inte är förenligt med deras allmänna villkor.

| b) | På vilka grunder sådana begränsningar infördes. |
| --- | --- |

b)

På vilka grunder sådana begränsningar infördes.

5.
     Om en leverantör av medietjänster som avgett en försäkran enligt punkt 1 anser att en leverantör av en mycket stor onlineplattform ofta
  hävdar att det råder oförenlighet mellan en tjänst eller ett
  innehåll som tillhandahålls av leverantören av medietjänster
  och plattformens allmänna villkor
  , ska leverantören av den mycket stora onlineplattformen på begäran av leverantören av medietjänster inleda en meningsfull och ändamålsenlig dialog i god anda med leverantören av medietjänster i syfte att nå en uppgörelse i godo
  för
  framtiden. Leverantören av medietjänster kan underrätta nämnden om resultatet av sådana diskussioner.

6.
     Kommissionen kan för att främja en samstämmig och ändamålsenlig tillämpning av denna artikel utfärda riktlinjer för att fastställa formen och detaljerna för den försäkran som anges i punkt 1.

6.
     Leverantörer av mycket stora onlineplattformar ska årligen offentligt tillgängliggöra följande information:

| a) | Antal fall där de har infört en begränsning eller ett tillfälligt avbrott med hänvisning till att
  den tjänst eller
  det innehåll som tillhandahålls av en leverantör av medietjänster som avgett en försäkran enligt punkt 1 i denna artikel inte är förenligt med deras allmänna villkor. |
| --- | --- |

a)

Antal fall där de har infört en begränsning eller ett tillfälligt avbrott med hänvisning till att
  den tjänst eller
  det innehåll som tillhandahålls av en leverantör av medietjänster som avgett en försäkran enligt punkt 1 i denna artikel inte är förenligt med deras allmänna villkor.

den tjänst eller

| b) | På vilka grunder sådana begränsningar infördes. |
| --- | --- |

b)

På vilka grunder sådana begränsningar infördes.

7.
     Kommissionen kan för att främja en samstämmig och ändamålsenlig tillämpning av denna artikel utfärda riktlinjer för att fastställa formen och detaljerna för den försäkran som anges i punkt 1.

Motivering

Motivering

Med tanke på förmedlingstjänsternas ökande betydelse för möjligheten att hitta och få tillgång till medieinnehåll, och i synnerhet deras betydelse för regionala och lokala medietjänstleverantörers utbud och innehåll, bör mycket stora onlineplattformar och mycket stora sökmotorer på ett särskilt sätt ta sitt ansvar i detta sammanhang.

På grund av deras framträdande ställning på marknaden, deras allmänt öppna inriktning, användarnas betydande beroendeställning, och med beaktande av de berörda intressena hos plattformsoperatörerna och andra tredje parter, måste rätten att bestämma över användningen, som ligger hos plattformen, efter att en avvägning gjorts mellan parternas motstridiga grundläggande rättigheter och intressen, vilket inbegriper intressena hos berörda tredje parter, innebära att användarna måste följa vissa kommunikationsstandarder i de allmänna villkoren utöver de straffrättsliga kraven, och gränserna på detta område måste fastställas inte bara på grundval av jämlikhetsprincipen, som kräver att åtminstone alla utbud behandlas lika, utan även på grundval av säkerställandet av mediernas frihet och mångfald.

I detta syfte bör en mekanism införas som tar hänsyn till medietjänsternas framträdande roll och som involverar redan befintliga nationella tillsynsmyndigheter för att säkerställa efterlevnaden av rättsliga normer.

Ändringsrekommendation 74

Ändringsrekommendation 74

Artikel 19.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Rätt att anpassa utbudet av audiovisuella medier

  1.   Användare ska ha rätt att enkelt kunna ändra standardinställningarna för varje enhet eller användargränssnitt som kontrollerar eller hanterar åtkomst till och användning av audiovisuella medietjänster i syfte att anpassa utbudet av audiovisuella medier till sina personliga intressen eller preferenser i enlighet med lagstiftningen. Denna bestämmelse ska inte påverka nationella åtgärder om genomförande av artikel 7a i direktiv 2010/13/EU. | Rätt att anpassa utbudet av audiovisuella medier

  1.   Användare ska ha rätt att enkelt kunna ändra standardinställningarna för varje enhet eller användargränssnitt som kontrollerar eller hanterar åtkomst till och användning av audiovisuella medietjänster i syfte att anpassa utbudet av audiovisuella medier till sina personliga intressen eller preferenser i enlighet med lagstiftningen. Denna bestämmelse ska inte påverka nationella åtgärder om genomförande av artikel 7a i direktiv 2010/13/EU
  eller andra nationella åtgärder avseende medietjänsters eller innehålls sökbarhet för att säkerställa mediernas mångfald
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Rätt att anpassa utbudet av audiovisuella medier

1.   Användare ska ha rätt att enkelt kunna ändra standardinställningarna för varje enhet eller användargränssnitt som kontrollerar eller hanterar åtkomst till och användning av audiovisuella medietjänster i syfte att anpassa utbudet av audiovisuella medier till sina personliga intressen eller preferenser i enlighet med lagstiftningen. Denna bestämmelse ska inte påverka nationella åtgärder om genomförande av artikel 7a i direktiv 2010/13/EU.

Rätt att anpassa utbudet av audiovisuella medier

1.   Användare ska ha rätt att enkelt kunna ändra standardinställningarna för varje enhet eller användargränssnitt som kontrollerar eller hanterar åtkomst till och användning av audiovisuella medietjänster i syfte att anpassa utbudet av audiovisuella medier till sina personliga intressen eller preferenser i enlighet med lagstiftningen. Denna bestämmelse ska inte påverka nationella åtgärder om genomförande av artikel 7a i direktiv 2010/13/EU
  eller andra nationella åtgärder avseende medietjänsters eller innehålls sökbarhet för att säkerställa mediernas mångfald
  .

Motivering

Motivering

Syftet med tillägget är att säkerställa att även reglerna om sökbarhet är giltiga och kan vidareutvecklas utöver artikel 7a i direktiv 2010/13/EU om audiovisuella medietjänster, eftersom de syftar till att säkerställa mångfald.

Ändringsrekommendation 75

Ändringsrekommendation 75

Artikel 20.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.
     
  Varje nationellt förfarande som används för utarbeta eller anta en tillsynsrelaterad eller administrativ åtgärd enligt punkt 1 ska vara underställt tydliga och på förhand fastställda tidsramar. | |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.
     
  Varje nationellt förfarande som används för utarbeta eller anta en tillsynsrelaterad eller administrativ åtgärd enligt punkt 1 ska vara underställt tydliga och på förhand fastställda tidsramar.

Motivering

Motivering

Den grundläggande tankegången i bestämmelsen är förståelig, men principen verkar inte vara lämplig i samtliga fall. Särskilt när det gäller förberedelserna eller utfärdandet av en lagbestämmelse eller ett administrativt avgörande i samband med förfaranden på eget initiativ, i den mening som avses i punkt 1, kan man här inte kräva att en särskild tidsram ska fastställas på förhand utan närmare eftertanke.

Ändringsrekommendation 76

Ändringsrekommendation 76

Artikel 20.4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 4.
     Nämnden ska på kommissionens begäran utarbeta ett yttrande i fall där en
  nationell rättslig, tillsynsrelaterad eller administrativ
  åtgärd sannolikt kommer att påverka den inre mediemarknadens funktion.
  När nämnden har yttrat sig, och utan att det påverkar dess befogenheter enligt fördragen, kan kommissionen avge ett eget yttrande i ärendet.
  Nämndens
  , och i förekommande fall kommissionens,
  yttranden ska vara offentliga. | 3.
     Nämnden ska på kommissionens begäran utarbeta ett yttrande i fall där en åtgärd
  som vidtagits av en nationell tillsynsmyndighet eller ett nationellt tillsynsorgan
  sannolikt kommer att påverka den inre mediemarknadens funktion. Nämndens yttranden ska vara offentliga. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

4.
     Nämnden ska på kommissionens begäran utarbeta ett yttrande i fall där en
  nationell rättslig, tillsynsrelaterad eller administrativ
  åtgärd sannolikt kommer att påverka den inre mediemarknadens funktion.
  När nämnden har yttrat sig, och utan att det påverkar dess befogenheter enligt fördragen, kan kommissionen avge ett eget yttrande i ärendet.
  Nämndens
  , och i förekommande fall kommissionens,
  yttranden ska vara offentliga.

3.
     Nämnden ska på kommissionens begäran utarbeta ett yttrande i fall där en åtgärd
  som vidtagits av en nationell tillsynsmyndighet eller ett nationellt tillsynsorgan
  sannolikt kommer att påverka den inre mediemarknadens funktion. Nämndens yttranden ska vara offentliga.

Motivering

Motivering

Det är fortfarande oklart hur rättsliga och administrativa åtgärder skiljer sig från tillsynsrelaterade åtgärder. Det förefaller inte lämpligt att nämnden, med sin sammansättning av företrädare för nationella verkställande organ som själva omfattas av nationell lagstiftning, utvärderar rättsliga åtgärder.

Kommissionen bör stå fast vid sin roll som fördragens väktare och följaktligen samråda med nämnden i tekniska eller övriga områdesspecifika frågor. Nämnden bör därför ha möjlighet att på begäran av kommissionen göra en bedömning av åtgärder som vidtagits av nationella tillsynsorgan när dessa påverkar den inre marknaden.

Ändringsrekommendation 77

Ändringsrekommendation 77

Artikel 21.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Bedömning av koncentrationer på mediemarknaden

  1.   Medlemsstaterna ska i sina nationella rättssystem föreskriva materiella regler och förfaranderegler som säkerställer att
  en bedömning görs av koncentrationer på mediemarknaden som kan ha en betydande inverkan på mediernas mångfald och redaktionella oberoende
  . Dessa regler ska | Bedömning av koncentrationer på mediemarknaden

  1.   Medlemsstaterna ska i sina nationella rättssystem föreskriva materiella regler och förfaranderegler som säkerställer att
  koncentrationer på mediemarknaden bedöms i syfte att skydda mediernas mångfald och som inbegriper lämpliga åtgärder för att säkerställa, upprätthålla och främja mediernas mångfald, även med beaktande av vikten av redaktionellt oberoende
  . Dessa regler ska |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Bedömning av koncentrationer på mediemarknaden

1.   Medlemsstaterna ska i sina nationella rättssystem föreskriva materiella regler och förfaranderegler som säkerställer att
  en bedömning görs av koncentrationer på mediemarknaden som kan ha en betydande inverkan på mediernas mångfald och redaktionella oberoende
  . Dessa regler ska

Bedömning av koncentrationer på mediemarknaden

1.   Medlemsstaterna ska i sina nationella rättssystem föreskriva materiella regler och förfaranderegler som säkerställer att
  koncentrationer på mediemarknaden bedöms i syfte att skydda mediernas mångfald och som inbegriper lämpliga åtgärder för att säkerställa, upprätthålla och främja mediernas mångfald, även med beaktande av vikten av redaktionellt oberoende
  . Dessa regler ska

Motivering

Motivering

För att undvika begränsningar av de grundläggande friheternas omfattning bör medlemsstaternas uppgift tydliggöras med avseende på att de får (och måste) vidta åtgärder för att skydda mediernas mångfald inom ramen för lagstiftningen om mediekoncentration.

Ändringsrekommendation 78

Ändringsrekommendation 78

Artikel 21.1 b

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (b) | ålägga parterna i en koncentration på mediemarknaden som kan ha en betydande inverkan på mediernas mångfald
  och
  redaktionella
  oberoende
  att i förväg anmäla koncentrationen till relevanta nationella myndigheter eller organ, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(b)

ålägga parterna i en koncentration på mediemarknaden som kan ha en betydande inverkan på mediernas mångfald
  och
  redaktionella
  oberoende
  att i förväg anmäla koncentrationen till relevanta nationella myndigheter eller organ,

och

oberoende

| (b) | ålägga parterna i en koncentration på mediemarknaden som kan ha en betydande inverkan på mediernas mångfald
  , inbegripet det
  redaktionella
  oberoendet,
  att i förväg anmäla koncentrationen till relevanta nationella myndigheter eller organ, |
| --- | --- |

(b)

ålägga parterna i en koncentration på mediemarknaden som kan ha en betydande inverkan på mediernas mångfald
  , inbegripet det
  redaktionella
  oberoendet,
  att i förväg anmäla koncentrationen till relevanta nationella myndigheter eller organ,

, inbegripet det

oberoendet,

Motivering

Motivering

Redaktionell frihet kan vara en del av skyddet av mediernas mångfald.

Ändringsrekommendation 79

Ändringsrekommendation 79

Artikel 21.1 d

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (d) | på förhand fastställa
  objektiva, icke-diskriminerande och proportionella
  kriterier för
  anmälan av koncentrationer på mediemarknaden som kan ha en betydande inverkan på mediernas mångfald och redaktionella oberoende och för
  bedömningar av hur koncentrationer på mediemarknaden kan påverka mediernas mångfald
  och
  redaktionella
  oberoende. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(d)

på förhand fastställa
  objektiva, icke-diskriminerande och proportionella
  kriterier för
  anmälan av koncentrationer på mediemarknaden som kan ha en betydande inverkan på mediernas mångfald och redaktionella oberoende och för
  bedömningar av hur koncentrationer på mediemarknaden kan påverka mediernas mångfald
  och
  redaktionella
  oberoende.

objektiva, icke-diskriminerande och proportionella

anmälan av koncentrationer på mediemarknaden som kan ha en betydande inverkan på mediernas mångfald och redaktionella oberoende och för

och

oberoende

| (d) | på förhand fastställa kriterier för bedömningar av hur koncentrationer på mediemarknaden kan påverka mediernas mångfald
  , inbegripet det
  redaktionella
  oberoendet, |
| --- | --- |

(d)

på förhand fastställa kriterier för bedömningar av hur koncentrationer på mediemarknaden kan påverka mediernas mångfald
  , inbegripet det
  redaktionella
  oberoendet,

, inbegripet det

oberoendet,

Motivering

Motivering

Anmälan av koncentrationer tas redan upp i led b, medan de allmänna kraven (att kriterierna ska vara ”transparenta, objektiva, proportionella och icke-diskriminerande”) redan fastställs i led a. Dessutom är redaktionell frihet inte ett självständigt kriterium, utan ett möjligt inslag i säkerställandet av mediernas mångfald.

Ändringsrekommendation 80

Ändringsrekommendation 80

Artikel 21.1 e (nytt led)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (e) | i förväg och i enlighet med principerna i artikel 3 tillhandahålla kriterier eller riktmärken för den behöriga nationella tillsynsmyndighetens eller det behöriga nationella tillsynsorganets identifiering och fastställande av kriterier mot vilka det ska bedömas om en koncentration är tillåten; vid bedömningen av om en koncentration är tillåten ska hänsyn även tas till om den förvärvande enheten och den förvärvade enheten skulle förbli ekonomiskt bärkraftiga utan koncentrationen, om det finns alternativ för att säkerställa deras ekonomiska bärkraft och om åtgärder enligt led f är möjliga och effektiva, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(e)

(e)

i förväg och i enlighet med principerna i artikel 3 tillhandahålla kriterier eller riktmärken för den behöriga nationella tillsynsmyndighetens eller det behöriga nationella tillsynsorganets identifiering och fastställande av kriterier mot vilka det ska bedömas om en koncentration är tillåten; vid bedömningen av om en koncentration är tillåten ska hänsyn även tas till om den förvärvande enheten och den förvärvade enheten skulle förbli ekonomiskt bärkraftiga utan koncentrationen, om det finns alternativ för att säkerställa deras ekonomiska bärkraft och om åtgärder enligt led f är möjliga och effektiva,

i förväg och i enlighet med principerna i artikel 3 tillhandahålla kriterier eller riktmärken för den behöriga nationella tillsynsmyndighetens eller det behöriga nationella tillsynsorganets identifiering och fastställande av kriterier mot vilka det ska bedömas om en koncentration är tillåten; vid bedömningen av om en koncentration är tillåten ska hänsyn även tas till om den förvärvande enheten och den förvärvade enheten skulle förbli ekonomiskt bärkraftiga utan koncentrationen, om det finns alternativ för att säkerställa deras ekonomiska bärkraft och om åtgärder enligt led f är möjliga och effektiva,

Motivering

Motivering

Medlemsstaterna bör i förväg och i enlighet med principerna i artikel 3 tillhandahålla kriterier eller riktmärken för den behöriga nationella tillsynsmyndighetens eller det behöriga nationella tillsynsorganets identifiering och fastställande av kriterier mot vilka det ska bedömas om en koncentration är tillåten.

Vid bedömningen av om en koncentration är tillåten ska hänsyn även tas till om den förvärvande enheten och den förvärvade enheten skulle förbli ekonomiskt bärkraftiga utan koncentrationen, om det finns alternativ för att säkerställa deras ekonomiska bärkraft och om åtgärder enligt led f är möjliga och effektiva.

Ändringsrekommendation 81

Ändringsrekommendation 81

Artikel 21.1 f (nytt led)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (f) | på förhand föreskriva åtgärder eller riktmärken för att identifiera och fastställa åtgärder som i enlighet med artikel 3 kan vidtas mot den berörda enheten vid en koncentration för att säkerställa, upprätthålla och främja mediernas mångfald och redaktionella oberoende. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(f)

(f)

på förhand föreskriva åtgärder eller riktmärken för att identifiera och fastställa åtgärder som i enlighet med artikel 3 kan vidtas mot den berörda enheten vid en koncentration för att säkerställa, upprätthålla och främja mediernas mångfald och redaktionella oberoende.

på förhand föreskriva åtgärder eller riktmärken för att identifiera och fastställa åtgärder som i enlighet med artikel 3 kan vidtas mot den berörda enheten vid en koncentration för att säkerställa, upprätthålla och främja mediernas mångfald och redaktionella oberoende.

Motivering

Motivering

Medlemsstaterna bör också på förhand föreskriva åtgärder eller kriterier för att fastställa åtgärder som i enlighet med artikel 3 kan vidtas mot den berörda enheten vid en koncentration för att säkerställa, upprätthålla och främja mediernas mångfald och oberoende. Vid bedömningen av om en koncentration är tillåten ska hänsyn även tas till om den förvärvande enheten och den förvärvade enheten skulle förbli ekonomiskt bärkraftiga utan koncentrationen, och om det finns alternativ för att säkerställa deras ekonomiska bärkraft.

Ändringsrekommendation 82

Ändringsrekommendation 82

Artikel 21.1 sista stycket

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Den bedömning
  som avses i denna punkt ska
  skilja sig från
  bedömningar som görs på grundval av konkurrensrätten, inbegripet de bedömningar som föreskrivs i reglerna för koncentrationskontroll.
  Den
  ska inte påverka tillämpningen av artikel 21.4 i förordning (EG) nr 139/2004 i fall där den artikeln är tillämplig. | De bedömningar och åtgärder
  som avses i denna punkt ska
  omfatta mer än de
  bedömningar som görs på grundval av konkurrensrätten, inbegripet de bedömningar som föreskrivs i reglerna för koncentrationskontroll.
  De
  ska inte påverka tillämpningen av artikel 21.4 i förordning (EG) nr 139/2004 i fall där den artikeln är tillämplig. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Den bedömning
  som avses i denna punkt ska
  skilja sig från
  bedömningar som görs på grundval av konkurrensrätten, inbegripet de bedömningar som föreskrivs i reglerna för koncentrationskontroll.
  Den
  ska inte påverka tillämpningen av artikel 21.4 i förordning (EG) nr 139/2004 i fall där den artikeln är tillämplig.

Den bedömning

skilja sig från

Den

De bedömningar och åtgärder
  som avses i denna punkt ska
  omfatta mer än de
  bedömningar som görs på grundval av konkurrensrätten, inbegripet de bedömningar som föreskrivs i reglerna för koncentrationskontroll.
  De
  ska inte påverka tillämpningen av artikel 21.4 i förordning (EG) nr 139/2004 i fall där den artikeln är tillämplig.

De bedömningar och åtgärder

omfatta mer än de

De

Motivering

Motivering

Förhållandet mellan de bedömningar som förklarats vara olika i detta avseende är ännu oklart. Med denna justering klargörs det att den bedömning på grundval av faktorer som säkerställer mångfald som föreskrivs här omfattar mer än en kontroll på grundval av konkurrensrätten och därmed, vid behov, kan förbigå den, även i fråga om resultatet.

Ändringsrekommendation 83

Ändringsrekommendation 83

Artikel 21.2 första stycket

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   
  Följande ska
  beaktas i den bedömning som avses i punkt 1: | 2.   
  I synnerhet följande bör
  beaktas i den bedömning som avses i punkt 1: |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.   
  Följande ska
  beaktas i den bedömning som avses i punkt 1:

2.   
  I synnerhet följande bör
  beaktas i den bedömning som avses i punkt 1:

Motivering

Motivering

De bedömningskriterier som införs genom artikel 21 bör inriktas på aspekter som syftar till att skydda mångfalden. Bedömningen bör också ta fasta på om det finns alternativ, och på vilka dessa alternativ är, för att motverka de begränsningar av eller hot mot mediernas mångfald som kan uppstå till följd av en sammanslagning, genom kompletterande skyddsåtgärder.

Ändringsrekommendation 84

Ändringsrekommendation 84

Artikel 21.2 a

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (a) | Koncentrationens inverkan på mediernas mångfald,
  inbegripet
  dess inverkan på opinionsbildningen
  och
  mångfalden av medieaktörer på marknaden, med beaktande av onlinemiljön och parternas intressen, kopplingar till eller verksamheter i andra medieföretag eller andra företag. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(a)

Koncentrationens inverkan på mediernas mångfald,
  inbegripet
  dess inverkan på opinionsbildningen
  och
  mångfalden av medieaktörer på marknaden, med beaktande av onlinemiljön och parternas intressen, kopplingar till eller verksamheter i andra medieföretag eller andra företag.

inbegripet

och

| (a) | Koncentrationens inverkan på mediernas mångfald
  på europeisk, nationell, regional och lokal nivå
  ,
  i synnerhet
  dess inverkan på
  den fria
  opinionsbildningen
  , på
  mångfalden av medieaktörer
  och på innehållet
  på marknaden,
  inbegripet tjänsteleverantörers ekonomiska och redaktionella oberoende och mångfald samt tjänsters och innehålls tillgänglighet
  , med beaktande av onlinemiljön och parternas intressen, kopplingar till eller verksamheter i andra medieföretag eller andra företag. |
| --- | --- |

(a)

Koncentrationens inverkan på mediernas mångfald
  på europeisk, nationell, regional och lokal nivå
  ,
  i synnerhet
  dess inverkan på
  den fria
  opinionsbildningen
  , på
  mångfalden av medieaktörer
  och på innehållet
  på marknaden,
  inbegripet tjänsteleverantörers ekonomiska och redaktionella oberoende och mångfald samt tjänsters och innehålls tillgänglighet
  , med beaktande av onlinemiljön och parternas intressen, kopplingar till eller verksamheter i andra medieföretag eller andra företag.

på europeisk, nationell, regional och lokal nivå

i synnerhet

den fria

, på

och på innehållet

inbegripet tjänsteleverantörers ekonomiska och redaktionella oberoende och mångfald samt tjänsters och innehålls tillgänglighet

Motivering

Motivering

Det bör klargöras att det finns olika nivåer (utöver den europeiska nivån) som bör beaktas. Det bör inte finnas någon förutbestämd viktning av nivåerna. Vikten av fri opinionsbildning bör betonas. Det bör tilläggas att inte bara tjänsternas utan även innehållets mångfald måste upprätthållas, och särskild uppmärksamhet måste ägnas åt tillgänglighet och sökbarhet som en särskild utmaning när det gäller att säkerställa mångfald, inte minst i fråga om onlinemiljön.

Ändringsrekommendation 85

Ändringsrekommendation 85

Artikel 21.2 c

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (c) | Huruvida den förvärvande och den förvärvade enheten, utan en koncentration, skulle vara ekonomiskt bärkraftiga och huruvida det finns några möjliga alternativ för att säkerställa deras ekonomiska bärkraft. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(c)

(c)

Huruvida den förvärvande och den förvärvade enheten, utan en koncentration, skulle vara ekonomiskt bärkraftiga och huruvida det finns några möjliga alternativ för att säkerställa deras ekonomiska bärkraft.

Huruvida den förvärvande och den förvärvade enheten, utan en koncentration, skulle vara ekonomiskt bärkraftiga och huruvida det finns några möjliga alternativ för att säkerställa deras ekonomiska bärkraft.

Motivering

Motivering

Ekonomisk bärkraft tillhör inte de viktigaste frågorna i samband med bedömningen av koncentrationen i syfte att skydda mångfalden. För att uppnå målet om att säkerställa mångfald på ett konsekvent sätt måste fokus ligga på journalistisk konkurrens och på frågan om huruvida, eller på vilket sätt, denna kan skyddas eller stödjas genom åtgärder för att upprätthålla mediernas mångfald. Med hänsyn till målet om att säkerställa mångfald kan varje koncentration inte nödvändigtvis motiveras med att det berörda företaget skulle förlora sin ekonomiska bärkraft utan koncentrationen, vilket skulle innebära att det inte finns något alternativ, men den skulle däremot kunna motiveras med att mångfalden på marknaden annars skulle minska (ännu mer).

Ändringsrekommendation 86

Ändringsrekommendation 86

Artikel 21.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 3.   
  Kommissionen
  får
  med nämndens stöd
  utfärda
  riktlinjer
  om
  vilka
  faktorer som
  ska beaktas
  när
  nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan tillämpar kriterierna för bedömning av
  hur koncentrationer på mediemarknaden kan påverka mediernas mångfald
  och redaktionella oberoende
  . | 3.   
  Nämnden
  får utfärda
  yttranden
  om faktorer som
  kan vara relevanta
  när
  man på grundval av de faktorer som avses i punkt 2 bedömer
  hur koncentrationer på mediemarknaden
  som är relevanta för den inre marknaden
  kan påverka mediernas mångfald. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

3.   
  Kommissionen
  får
  med nämndens stöd
  utfärda
  riktlinjer
  om
  vilka
  faktorer som
  ska beaktas
  när
  nationella tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan tillämpar kriterierna för bedömning av
  hur koncentrationer på mediemarknaden kan påverka mediernas mångfald
  och redaktionella oberoende
  .

3.   
  Nämnden
  får utfärda
  yttranden
  om faktorer som
  kan vara relevanta
  när
  man på grundval av de faktorer som avses i punkt 2 bedömer
  hur koncentrationer på mediemarknaden
  som är relevanta för den inre marknaden
  kan påverka mediernas mångfald.

Motivering

Motivering

Kommissionen bör inte göra några konkretiseringar som begränsar medlemsstaternas möjligheter att beakta nationella, regionala och/eller lokala behov vid tillämpningen och viktningen av faktorerna.

Nämndens yttranden skulle kunna ge de nationella tillsynsmyndigheterna vägledning om hur de kan tillgodose behov på nationell, regional och lokal nivå i enlighet med sina befogenheter och de nationella åtgärdernas utformning. Det bör i detta avseende klargöras att detta yttrande endast avser de faktorer som avses i punkt 2 och inte utgör en uttömmande bedömning av mediekoncentrationer, för att ge nationella myndigheter möjlighet att göra en bedömning på grundval av ytterligare nödvändiga kriterier.

Ändringsrekommendation 87

Ändringsrekommendation 87

Artikel 21.4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 4.   Den nationella tillsynsmyndigheten eller det nationella tillsynsorganet ska på förhand
  samråda med
  nämnden om
  varje yttrande eller beslut som den eller det avser att anta med en bedömning av hur
  en anmälningspliktig koncentration på mediemarknaden
  kan påverka mediernas mångfald och redaktionella oberoende,
  om en sådan koncentration kan påverka den inre marknadens funktion. | 4.   Den nationella tillsynsmyndigheten eller det nationella tillsynsorganet ska på förhand
  informera
  nämnden om en anmälningspliktig koncentration på mediemarknaden om en sådan koncentration kan påverka den inre marknadens funktion.


  Den nationella tillsynsmyndigheten eller det nationella tillsynsorganet får, innan ett beslut fattas eller en åtgärd vidtas, be nämnden att utarbeta ett yttrande om hur en anmälningspliktig koncentration på mediemarknaden påverkar mediernas mångfald och den inre marknadens funktion. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

4.   Den nationella tillsynsmyndigheten eller det nationella tillsynsorganet ska på förhand
  samråda med
  nämnden om
  varje yttrande eller beslut som den eller det avser att anta med en bedömning av hur
  en anmälningspliktig koncentration på mediemarknaden
  kan påverka mediernas mångfald och redaktionella oberoende,
  om en sådan koncentration kan påverka den inre marknadens funktion.

4.   Den nationella tillsynsmyndigheten eller det nationella tillsynsorganet ska på förhand
  informera
  nämnden om en anmälningspliktig koncentration på mediemarknaden om en sådan koncentration kan påverka den inre marknadens funktion.

Den nationella tillsynsmyndigheten eller det nationella tillsynsorganet får, innan ett beslut fattas eller en åtgärd vidtas, be nämnden att utarbeta ett yttrande om hur en anmälningspliktig koncentration på mediemarknaden påverkar mediernas mångfald och den inre marknadens funktion.

Motivering

Motivering

Med tanke på tillsynsbefogenheten bör endast de koncentrationer som är relevanta för den inre marknaden undantas från de bindande kraven i artikel 21. I alla andra avseenden bör kraven inte gå utöver rekommendationer.

Det bör inte finnas någon skyldighet för den nationella tillsynsmyndigheten eller det nationella tillsynsorganet att samråda med nämnden – dels för att upprätthålla den nationella myndighetens behörighet, dels för att undvika att förfarandena på nationell nivå fördröjs. Den behöriga nationella tillsynsmyndigheten bör dock lämna uppgifter om relevanta fall till nämnden för att hålla den informerad. Nämnden bör också ha rätt att ta ställning i alla fall som den anser vara relevanta för den inre marknaden.

Ändringsrekommendation 88

Ändringsrekommendation 88

Artikel 21.5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 5.   
  Inom 14 kalenderdagar från mottagandet av det samråd som avses i punkt 4 ska
  nämnden
  upprätta
  ett yttrande
  om det utkast till nationellt yttrande eller beslut som hänskjutits till den
  med beaktande av de faktorer som avses i punkt 2 och översända yttrandet till den samrådande myndigheten och kommissionen. | 5.   
  Om
  nämnden
  ombes att utarbeta
  ett yttrande
  ska den göra detta utan dröjsmål,
  med beaktande av de faktorer som avses i punkt 2, och översända yttrandet till den samrådande myndigheten och kommissionen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

5.   
  Inom 14 kalenderdagar från mottagandet av det samråd som avses i punkt 4 ska
  nämnden
  upprätta
  ett yttrande
  om det utkast till nationellt yttrande eller beslut som hänskjutits till den
  med beaktande av de faktorer som avses i punkt 2 och översända yttrandet till den samrådande myndigheten och kommissionen.

5.   
  Om
  nämnden
  ombes att utarbeta
  ett yttrande
  ska den göra detta utan dröjsmål,
  med beaktande av de faktorer som avses i punkt 2, och översända yttrandet till den samrådande myndigheten och kommissionen.

Motivering

Motivering

Tidsfristen verkar snäv och kan vara för kort för komplicerade fall.

Ändringsrekommendation 89

Ändringsrekommendation 89

Artikel 21.6

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 6.   
  Den nationella tillsynsmyndighet eller det nationella tillsynsorgan som avses i punkt 4 ska i största möjliga utsträckning ta hänsyn till det yttrande som avses i punkt 5. Om myndigheten eller organet inte rättar sig, helt eller delvis, efter yttrandet ska myndigheten eller organet inom 30 kalenderdagar från det att yttrandet mottogs förse nämnden och kommissionen med en motivering som förklarar dess ståndpunkt.
  Kommissionen får, utan att det påverkar dess befogenheter enligt fördragen, avge ett eget yttrande i ärendet. | 6.   Kommissionen får, utan att det påverkar dess befogenheter enligt fördragen, avge ett eget yttrande i ärendet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

6.   
  Den nationella tillsynsmyndighet eller det nationella tillsynsorgan som avses i punkt 4 ska i största möjliga utsträckning ta hänsyn till det yttrande som avses i punkt 5. Om myndigheten eller organet inte rättar sig, helt eller delvis, efter yttrandet ska myndigheten eller organet inom 30 kalenderdagar från det att yttrandet mottogs förse nämnden och kommissionen med en motivering som förklarar dess ståndpunkt.
  Kommissionen får, utan att det påverkar dess befogenheter enligt fördragen, avge ett eget yttrande i ärendet.

6.   Kommissionen får, utan att det påverkar dess befogenheter enligt fördragen, avge ett eget yttrande i ärendet.

Motivering

Motivering

Kommissionen bör ha möjlighet att reagera på yttrandet. En bindande verkan för den behöriga nationella myndigheten förefaller inte lämplig i detta sammanhang, eftersom koncentrationen slutligen ska bedömas på grundval av nationell lagstiftning. Kommissionen har i sin roll som ”fördragens väktare” rätt att kontrollera om det finns lämpliga bestämmelser och se till att de tillämpas i enlighet med unionsrätten.

Ändringsrekommendation 90

Ändringsrekommendation 90

Artikel 21.7 (ny punkt)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 7.
     
  Nämndens, och i förekommande fall kommissionens, yttranden ska vara offentliga. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

7.
     
  Nämndens, och i förekommande fall kommissionens, yttranden ska vara offentliga.

Motivering

Motivering

Överflyttning av artikel 22.3 till följd av de föreslagna ändringarna av artikel 22.

Ändringsrekommendation 91

Ändringsrekommendation 91

Artikel 22.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Yttranden om koncentrationer på mediemarknaden

  1.   Om en bedömning eller ett samråd enligt artikel 21 inte har genomförts ska nämnden,
  på kommissionens begäran och
  om det är sannolikt att en koncentration på mediemarknaden skulle påverka den inre mediemarknadens funktion, upprätta ett yttrande om hur denna koncentration på mediemarknaden skulle påverka mediernas mångfald och redaktionella oberoende. Nämnden ska upprätta sitt yttrande på grundval av de uppgifter som anges i artikel 21.2. Nämnden får göra kommissionen uppmärksam på koncentrationer på mediemarknaden som sannolikt skulle påverka den inre mediemarknadens funktion. | Yttranden om koncentrationer på mediemarknaden

  1.   Om en bedömning eller ett samråd enligt artikel 21 inte har genomförts ska nämnden, om det är sannolikt att en koncentration på mediemarknaden skulle påverka den inre mediemarknadens funktion, upprätta ett yttrande om hur denna koncentration på mediemarknaden skulle påverka mediernas mångfald och redaktionella oberoende. Nämnden ska upprätta sitt yttrande på grundval av de uppgifter som anges i artikel 21.2. Nämnden får göra kommissionen uppmärksam på koncentrationer på mediemarknaden som sannolikt skulle påverka den inre mediemarknadens funktion. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Yttranden om koncentrationer på mediemarknaden

1.   Om en bedömning eller ett samråd enligt artikel 21 inte har genomförts ska nämnden,
  på kommissionens begäran och
  om det är sannolikt att en koncentration på mediemarknaden skulle påverka den inre mediemarknadens funktion, upprätta ett yttrande om hur denna koncentration på mediemarknaden skulle påverka mediernas mångfald och redaktionella oberoende. Nämnden ska upprätta sitt yttrande på grundval av de uppgifter som anges i artikel 21.2. Nämnden får göra kommissionen uppmärksam på koncentrationer på mediemarknaden som sannolikt skulle påverka den inre mediemarknadens funktion.

Yttranden om koncentrationer på mediemarknaden

1.   Om en bedömning eller ett samråd enligt artikel 21 inte har genomförts ska nämnden, om det är sannolikt att en koncentration på mediemarknaden skulle påverka den inre mediemarknadens funktion, upprätta ett yttrande om hur denna koncentration på mediemarknaden skulle påverka mediernas mångfald och redaktionella oberoende. Nämnden ska upprätta sitt yttrande på grundval av de uppgifter som anges i artikel 21.2. Nämnden får göra kommissionen uppmärksam på koncentrationer på mediemarknaden som sannolikt skulle påverka den inre mediemarknadens funktion.

Motivering

Motivering

Nämnden bör kunna utarbeta ett yttrande på ett oberoende sätt, utan att behöva åläggas att göra det av kommissionen.

Ändringsrekommendation 92

Ändringsrekommendation 92

Artikel 24.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Offentliga myndigheter, inbegripet nationella, federala eller regionala regeringar, tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan, samt statsägda företag eller andra statligt kontrollerade aktörer på nationell eller regional nivå, eller lokala myndigheter i territoriella enheter med mer än
  1 miljon
  invånare, ska offentliggöra korrekt, heltäckande, begriplig, detaljerad och årlig information om annonsmedel som tilldelats leverantörer av medietjänster som åtminstone ska omfatta följande: | 2.   Offentliga myndigheter, inbegripet
  EU-myndigheter
  , nationella, federala eller regionala regeringar, tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan, samt statsägda företag eller andra statligt kontrollerade aktörer på nationell eller regional nivå, eller lokala myndigheter i territoriella enheter med mer än
  100 000
  invånare,
  varvid kriteriet för folkmängd ska beaktas parallellt med fastställandet av en minimitröskel för årliga utgifter,
  ska offentliggöra korrekt, heltäckande, begriplig, detaljerad och årlig information om annonsmedel som tilldelats leverantörer av medietjänster som åtminstone ska omfatta följande: |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.   Offentliga myndigheter, inbegripet nationella, federala eller regionala regeringar, tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan, samt statsägda företag eller andra statligt kontrollerade aktörer på nationell eller regional nivå, eller lokala myndigheter i territoriella enheter med mer än
  1 miljon
  invånare, ska offentliggöra korrekt, heltäckande, begriplig, detaljerad och årlig information om annonsmedel som tilldelats leverantörer av medietjänster som åtminstone ska omfatta följande:

2.   Offentliga myndigheter, inbegripet
  EU-myndigheter
  , nationella, federala eller regionala regeringar, tillsynsmyndigheter eller tillsynsorgan, samt statsägda företag eller andra statligt kontrollerade aktörer på nationell eller regional nivå, eller lokala myndigheter i territoriella enheter med mer än
  100 000
  invånare,
  varvid kriteriet för folkmängd ska beaktas parallellt med fastställandet av en minimitröskel för årliga utgifter,
  ska offentliggöra korrekt, heltäckande, begriplig, detaljerad och årlig information om annonsmedel som tilldelats leverantörer av medietjänster som åtminstone ska omfatta följande:

Motivering

Motivering

Den föreslagna ändringen ligger i linje med den i fråga om definitionen av ”statlig annonsering” i artikel 2.

Ändringsrekommendation 93

Ändringsrekommendation 93

Artikel 25

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen ska säkerställa en oberoende övervakning av den inre
  mediemarknaden, inbegripet av
  risker för och framsteg
  avseende
  dess funktion och resiliens. Resultaten av övervakningen ska bli föremål för samråd med nämnden. | 1.   Kommissionen ska säkerställa en oberoende övervakning av den inre
  marknaden i samband med medietjänster, med avseende på
  risker för och framsteg
  i fråga om
  dess funktion och resiliens. Resultaten av övervakningen ska bli föremål för samråd med nämnden. |
| 2.   Kommissionen ska i samråd med nämnden fastställa nyckelprestationsindikatorer som ska användas för den övervakning som avses i punkt 1. | 2.   Kommissionen ska i samråd med nämnden fastställa nyckelprestationsindikatorer som ska användas för den övervakning som avses i punkt 1. |
| 3.   Övervakningen ska omfatta
  följande: | 3.   Övervakningen ska omfatta |
| a) | En
  ingående analys av resiliensen hos mediemarknaderna i alla medlemsstater, bland annat vad gäller graden av mediekoncentration
  och riskerna för utländsk informationsmanipulering och informationspåverkan
  , |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   Kommissionen ska säkerställa en oberoende övervakning av den inre
  mediemarknaden, inbegripet av
  risker för och framsteg
  avseende
  dess funktion och resiliens. Resultaten av övervakningen ska bli föremål för samråd med nämnden.

1.   Kommissionen ska säkerställa en oberoende övervakning av den inre
  marknaden i samband med medietjänster, med avseende på
  risker för och framsteg
  i fråga om
  dess funktion och resiliens. Resultaten av övervakningen ska bli föremål för samråd med nämnden.

2.   Kommissionen ska i samråd med nämnden fastställa nyckelprestationsindikatorer som ska användas för den övervakning som avses i punkt 1.

2.   Kommissionen ska i samråd med nämnden fastställa nyckelprestationsindikatorer som ska användas för den övervakning som avses i punkt 1.

3.   Övervakningen ska omfatta
  följande:

3.   Övervakningen ska omfatta

a)

En
  ingående analys av resiliensen hos mediemarknaderna i alla medlemsstater, bland annat vad gäller graden av mediekoncentration
  och riskerna för utländsk informationsmanipulering och informationspåverkan
  ,

En

och riskerna för utländsk informationsmanipulering och informationspåverkan

| a) | en
  ingående analys av resiliensen hos mediemarknaderna i alla medlemsstater, bland annat vad gäller graden av mediekoncentration, |
| --- | --- |

a)

en
  ingående analys av resiliensen hos mediemarknaderna i alla medlemsstater, bland annat vad gäller graden av mediekoncentration,

en

| b) | En
  översikt och en framåtblickande bedömning av resiliensen hos den inre mediemarknaden som helhet. |
| --- | --- |

b)

En
  översikt och en framåtblickande bedömning av resiliensen hos den inre mediemarknaden som helhet.

En

| b) | en
  översikt och en framåtblickande bedömning av resiliensen hos den inre mediemarknaden som helhet. |
| --- | --- |

b)

en
  översikt och en framåtblickande bedömning av resiliensen hos den inre mediemarknaden som helhet.

en

| c) | En översikt över åtgärder som vidtagits av leverantörer av medietjänster för att garantera oberoendet i enskilda redaktionella beslut. |
| --- | --- |

c)

c)

En översikt över åtgärder som vidtagits av leverantörer av medietjänster för att garantera oberoendet i enskilda redaktionella beslut.

En översikt över åtgärder som vidtagits av leverantörer av medietjänster för att garantera oberoendet i enskilda redaktionella beslut.

4.   Övervakningen ska genomföras årligen och resultaten ska vara offentliga.

4.   Övervakningen ska genomföras årligen och resultaten ska vara offentliga.

Motivering

Motivering

Kommissionens uppgifter bör, i enlighet med dess behörighet, inriktas på aspekter som rör den inre marknaden som helhet. I detta sammanhang kan beaktandet av nationella marknader också vara ett viktigt inslag i en utvärdering.

Ändringsrekommendation 94

Ändringsrekommendation 94

Artikel 28.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Denna förordning ska tillämpas från och med den [
  6
  månader efter ikraftträdandet]. | 2.   Denna förordning ska tillämpas från och med den [
  20
  månader efter ikraftträdandet]. |
| Artiklarna 7–12 och 27 ska emellertid tillämpas från och med den [3 månader efter ikraftträdandet] och artikel
  19.2 ska tillämpas från och med den [48 månader efter ikraftträdandet]. | Artikel
  19.2 ska
  emellertid
  tillämpas från och med den [48 månader efter ikraftträdandet]. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.   Denna förordning ska tillämpas från och med den [
  6
  månader efter ikraftträdandet].

2.   Denna förordning ska tillämpas från och med den [
  20
  månader efter ikraftträdandet].

Artiklarna 7–12 och 27 ska emellertid tillämpas från och med den [3 månader efter ikraftträdandet] och artikel
  19.2 ska tillämpas från och med den [48 månader efter ikraftträdandet].

Artiklarna 7–12 och 27 ska emellertid tillämpas från och med den [3 månader efter ikraftträdandet] och artikel

Artikel
  19.2 ska
  emellertid
  tillämpas från och med den [48 månader efter ikraftträdandet].

Artikel

emellertid

Motivering

Motivering

Ett senare ikraftträdande bör föreskrivas, eftersom medlemsstaterna behöver vidta ytterligare åtgärder för att införliva förordningen.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) stöder helhjärtat insatserna för att skydda mediernas frihet, mångfald och oberoende samt journalisters säkerhet, som har en avgörande roll när det gäller att värna det europeiska informationsområdets integritet och garantera att den europeiska demokratin fungerar på alla nivåer – regional, lokal, nationell och europeisk. Vi noterar i detta sammanhang de fastställda målen i kommissionens initiativ till ett förslag till förordning om fastställande av en gemensam ram för medietjänster på den inre marknaden och den åtföljande rekommendationen om interna skyddsåtgärder för redaktionellt oberoende och insyn i ägandet inom mediesektorn. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén (ReK) stöder helhjärtat insatserna för att skydda mediernas frihet, mångfald och oberoende samt journalisters säkerhet, som har en avgörande roll när det gäller att värna det europeiska informationsområdets integritet och garantera att den europeiska demokratin fungerar på alla nivåer – regional, lokal, nationell och europeisk. Vi noterar i detta sammanhang de fastställda målen i kommissionens initiativ till ett förslag till förordning om fastställande av en gemensam ram för medietjänster på den inre marknaden och den åtföljande rekommendationen om interna skyddsåtgärder för redaktionellt oberoende och insyn i ägandet inom mediesektorn.

| 2. | Kommittén anser att det är avgörande att säkerställa ett starkt pluralistiskt, ekonomiskt bärkraftigt, innovativt, oberoende och tillförlitligt europeiskt medielandskap som kan nå ut till hela samhället. Detta är mycket viktigt för såväl Europeiska unionen och dess demokratier som medborgare, konsumenter och företag. |
| --- | --- |

2.

Kommittén anser att det är avgörande att säkerställa ett starkt pluralistiskt, ekonomiskt bärkraftigt, innovativt, oberoende och tillförlitligt europeiskt medielandskap som kan nå ut till hela samhället. Detta är mycket viktigt för såväl Europeiska unionen och dess demokratier som medborgare, konsumenter och företag.

| 3. | ReK betonar behovet av stränga och bindande krav på öppenhet när det gäller tilldelning av statlig annonsering. Kommittén anser dock att undantaget för territoriella enheter med mer än 1 miljon invånare från kraven inte är tillämpligt på ett antal mindre EU-medlemsstater, vilket i praktiken skapar ett kryphål för att undvika öppenhet. ReK anser därför att denna tröskel bör sänkas avsevärt till 100 000 invånare. Kommittén uppmanar vidare kommissionen att beakta kriteriet för folkmängd parallellt med fastställandet av en minimitröskel för årliga utgifter. |
| --- | --- |

3.

ReK betonar behovet av stränga och bindande krav på öppenhet när det gäller tilldelning av statlig annonsering. Kommittén anser dock att undantaget för territoriella enheter med mer än 1 miljon invånare från kraven inte är tillämpligt på ett antal mindre EU-medlemsstater, vilket i praktiken skapar ett kryphål för att undvika öppenhet. ReK anser därför att denna tröskel bör sänkas avsevärt till 100 000 invånare. Kommittén uppmanar vidare kommissionen att beakta kriteriet för folkmängd parallellt med fastställandet av en minimitröskel för årliga utgifter.

| 4. | ReK framhåller än en gång med eftertryck att subsidiaritet, proportionalitet och flernivåstyre är centrala principer för och grundläggande inslag i EU:s funktionssätt och demokratiska ansvarsskyldighet. En rättsakt i form av ett direktiv skulle bättre tjäna dessa principer, och fortfarande uppnå initiativets mål. |
| --- | --- |

4.

ReK framhåller än en gång med eftertryck att subsidiaritet, proportionalitet och flernivåstyre är centrala principer för och grundläggande inslag i EU:s funktionssätt och demokratiska ansvarsskyldighet. En rättsakt i form av ett direktiv skulle bättre tjäna dessa principer, och fortfarande uppnå initiativets mål.

| 5. | I många medlemsstater spelar regionerna en roll när det gäller att reglera och stödja medie- och kultursektorerna, och vi beklagar att denna behörighet inte uttryckligen erkänns i förslaget till förordning. |
| --- | --- |

5.

I många medlemsstater spelar regionerna en roll när det gäller att reglera och stödja medie- och kultursektorerna, och vi beklagar att denna behörighet inte uttryckligen erkänns i förslaget till förordning.

| 6. | ReK varnar för de potentiella negativa effekterna av överreglering av de väletablerade mediesystemen i medlemsstater där mediernas frihet och mångfald garanteras. I strävan att förbättra mediernas mångfald och oberoende får initiativet inte inverka negativt på de fungerande mediesystem som finns i en majoritet av EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

6.

ReK varnar för de potentiella negativa effekterna av överreglering av de väletablerade mediesystemen i medlemsstater där mediernas frihet och mångfald garanteras. I strävan att förbättra mediernas mångfald och oberoende får initiativet inte inverka negativt på de fungerande mediesystem som finns i en majoritet av EU:s medlemsstater.

| 7. | Kommittén manar i detta avseende till försiktighet i samband med initiativ som syftar till att harmonisera och centralisera medietillsynen på europeisk nivå. Detta gäller både den europeiska uppdelningen av befogenheter och bevarandet av den kulturella mångfalden i Europeiska unionen, liksom de eventuella effekter på mediernas mångfald, särskilt på regional och lokal nivå, som kan uppstå om man tillämpar ett rent inremarknadsperspektiv. |
| --- | --- |

7.

Kommittén manar i detta avseende till försiktighet i samband med initiativ som syftar till att harmonisera och centralisera medietillsynen på europeisk nivå. Detta gäller både den europeiska uppdelningen av befogenheter och bevarandet av den kulturella mångfalden i Europeiska unionen, liksom de eventuella effekter på mediernas mångfald, särskilt på regional och lokal nivå, som kan uppstå om man tillämpar ett rent inremarknadsperspektiv.

| 8. | Kommittén ifrågasätter vidare lämpligheten i att reglera mediesystem med de befogenheter avseende den inre marknaden som följer av artikel 114 i EUF-fördraget som enda rättslig grund, eftersom medietjänster utöver marknadsdimensionen fyller en viktig funktion när det gäller kultursektorn, utbildning, social delaktighet och skydd av yttrandefriheten. |
| --- | --- |

8.

Kommittén ifrågasätter vidare lämpligheten i att reglera mediesystem med de befogenheter avseende den inre marknaden som följer av artikel 114 i EUF-fördraget som enda rättslig grund, eftersom medietjänster utöver marknadsdimensionen fyller en viktig funktion när det gäller kultursektorn, utbildning, social delaktighet och skydd av yttrandefriheten.

| 9. | Mot bakgrund av detta bör det klargöras att skyddet av mediernas frihet och mångfald är medlemsstaternas ansvar, och det bör erkännas att dessa mål handlar om mer än att bara främja den inre marknaden. |
| --- | --- |

9.

Mot bakgrund av detta bör det klargöras att skyddet av mediernas frihet och mångfald är medlemsstaternas ansvar, och det bör erkännas att dessa mål handlar om mer än att bara främja den inre marknaden.

| 10. | Kommittén varnar för att införa begränsningar för medlemsstaternas möjlighet att tillämpa andra eller strängare regler på områden som omfattas av förordningen. Det måste förbli möjligt att införa mer långtgående eller detaljerade bestämmelser för att skydda mediernas mångfald i medlemsstaternas respektive konstitutionella traditioner, vilka i tveksamma fall bör ha företräde framför marknadsekonomiska överväganden. |
| --- | --- |

10.

Kommittén varnar för att införa begränsningar för medlemsstaternas möjlighet att tillämpa andra eller strängare regler på områden som omfattas av förordningen. Det måste förbli möjligt att införa mer långtgående eller detaljerade bestämmelser för att skydda mediernas mångfald i medlemsstaternas respektive konstitutionella traditioner, vilka i tveksamma fall bör ha företräde framför marknadsekonomiska överväganden.

| 11. | Tillsynen på området skydd av mediernas mångfald måste följa behörighetsordningen. I den mån denna tillsyn äger rum på områden som inte enbart rör den inre marknaden måste den ta tillräcklig hänsyn till medlemsstaternas kulturella suveränitet. |
| --- | --- |

11.

Tillsynen på området skydd av mediernas mångfald måste följa behörighetsordningen. I den mån denna tillsyn äger rum på områden som inte enbart rör den inre marknaden måste den ta tillräcklig hänsyn till medlemsstaternas kulturella suveränitet.

| 12. | Kommittén betonar vidare att det inte får förekomma någon överlappande medietillsyn på europeisk nivå när det gäller skyddet av mediernas mångfald, inbegripet det redaktionella oberoendet. I stället måste medlemsstaternas skyldighet och ansvar när det gäller att garantera mediernas mångfald tillämpas effektivt, och respekten för principerna om oberoende medietillsyn som är fri från politiskt inflytande ska säkerställas. |
| --- | --- |

12.

Kommittén betonar vidare att det inte får förekomma någon överlappande medietillsyn på europeisk nivå när det gäller skyddet av mediernas mångfald, inbegripet det redaktionella oberoendet. I stället måste medlemsstaternas skyldighet och ansvar när det gäller att garantera mediernas mångfald tillämpas effektivt, och respekten för principerna om oberoende medietillsyn som är fri från politiskt inflytande ska säkerställas.

| 13. | ReK erkänner behovet av ett närmare samarbete mellan medietillsynsmyndigheter, men anser samtidigt att vederbörlig uppmärksamhet bör ägnas åt den föreslagna europeiska medienämndens oberoende från politiskt och kommersiellt inflytande. Dessutom efterlyser ReK att nämndens sammansättning ska återspegla den tillsynsstruktur och de tillsynstraditioner som finns i de olika medlemsstaterna. |
| --- | --- |

13.

ReK erkänner behovet av ett närmare samarbete mellan medietillsynsmyndigheter, men anser samtidigt att vederbörlig uppmärksamhet bör ägnas åt den föreslagna europeiska medienämndens oberoende från politiskt och kommersiellt inflytande. Dessutom efterlyser ReK att nämndens sammansättning ska återspegla den tillsynsstruktur och de tillsynstraditioner som finns i de olika medlemsstaterna.

| 14. | Kommittén anser att det bör införas konkreta skyldigheter för mycket stora onlineplattformar som sträcker sig längre än ett krav på att lämna in en redogörelse för skälen innan en begränsning införs, i syfte att skydda journalistiskt och redaktionellt innehåll inom onlinesektorn. |
| --- | --- |

14.

Kommittén anser att det bör införas konkreta skyldigheter för mycket stora onlineplattformar som sträcker sig längre än ett krav på att lämna in en redogörelse för skälen innan en begränsning införs, i syfte att skydda journalistiskt och redaktionellt innehåll inom onlinesektorn.

| 15. | ReK upprepar sitt åtagande att fortsätta ansträngningarna för att skydda den demokratiska motståndskraften, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna, särskilt med tanke på de ökande riskerna för inblandning i den europeiska demokratiska ordningen, och stöder helhjärtat alla insatser för att säkerställa en öppen, rättvis och pluralistisk politisk debatt. |
| --- | --- |

15.

ReK upprepar sitt åtagande att fortsätta ansträngningarna för att skydda den demokratiska motståndskraften, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna, särskilt med tanke på de ökande riskerna för inblandning i den europeiska demokratiska ordningen, och stöder helhjärtat alla insatser för att säkerställa en öppen, rättvis och pluralistisk politisk debatt.

Bryssel den 16 mars 2023.

Vasco ALVES CORDEIRO

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(50)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU av den 26 juni 2013 om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag, om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG och om upphävande av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG (EUT L 182, 29.6.2013, s. 19).

50

(50)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU av den 26 juni 2013 om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag, om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG och om upphävande av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG (EUT L 182, 29.6.2013, s. 19).

50

(55)  Rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (”EG:s koncentrationsförordning”) (EUT L 24, 29.1.2004, s. 1).

55

(55)  Rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (”EG:s koncentrationsförordning”) (EUT L 24, 29.1.2004, s. 1).

55

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2065 av den 19 oktober 2022 om en inre marknad för digitala tjänster och om ändring av direktiv 2000/31/EG (förordningen om digitala tjänster) (EUT L 277, 27.10.2022, s. 1).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktiv om audiovisuella medietjänster) (EUT L 95, 15.4.2010, s. 1).

2

---