# Europeiska unionens C 158/2023

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 158 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 66 årgången4 maj 2023 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 158

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

66 årgången4 maj 2023

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Europeiska systemrisknämnden |
| 2023/C 158/01 | Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 6 mars 2023 om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (ESRB/2023/1) | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Europeiska systemrisknämnden

2023/C 158/01

Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 6 mars 2023 om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (ESRB/2023/1)

1

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 158/02 | Eurons växelkurs – 3 maj 2023 | 7 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2023/C 158/02

Eurons växelkurs – 3 maj 2023

7

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | DOMSTOLSFÖRFARANDEN |
| | Efta-domstolen |
| 2023/C 158/03 | Begäran om ett rådgivande yttrande från Eftadomstolen av Fürstliches Obergericht av den 25 oktober 2022 i målet om Alexander Amann (Mål E-14/22) | 8 |
| 2023/C 158/04 | Domstolens dom av den 24 februari 2023 i mål E-1/22 – G. Modiano Limited och Standard Wool (UK) Limited mot Eftas övervakningsmyndighet (Statligt stöd – Det norska subventionssystemet för ull – Ogiltighetstalan mot ett beslut av Eftas övervakningsmyndighet – Avslag på klagomål – Beslut som fattats efter en inledande granskningsfas – Motivering – Ett befintligt stöd som inte har genomgått någon väsentlig förändring) | 9 |
| 2023/C 158/05 | Dom av den 24 januari 2023 i mål E-5/22 – Christian Maitz mot Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung och Liechtensteinische Familienausgleichskasse (Social trygghet – Förordning (EG) nr 883/2004 – Förordning (EG) nr 987/2009 – Bosättning i tredjeland – Egenföretagare – EES-rättens tillämplighet – Rekommendation av administrativa kommissionen – Artikel 3 i EES-avtalet – Principen om lojalt samarbete) | 10 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 158/06 | Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 11 |
| 2023/C 158/07 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 16 |
| 2023/C 158/08 | Meddelande till Maulawi Rajab och Sultan Aziz Azam, som genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/908 lagts till i den förteckning som avses i artiklarna 2, 3 och 7 i rådets förordning (EG) nr 881/2002 av den 27 maj 2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter | 23 |

V   Yttranden

DOMSTOLSFÖRFARANDEN

Efta-domstolen

2023/C 158/03

Begäran om ett rådgivande yttrande från Eftadomstolen av Fürstliches Obergericht av den 25 oktober 2022 i målet om Alexander Amann (Mål E-14/22)

8

2023/C 158/04

Domstolens dom av den 24 februari 2023 i mål E-1/22 – G. Modiano Limited och Standard Wool (UK) Limited mot Eftas övervakningsmyndighet (Statligt stöd – Det norska subventionssystemet för ull – Ogiltighetstalan mot ett beslut av Eftas övervakningsmyndighet – Avslag på klagomål – Beslut som fattats efter en inledande granskningsfas – Motivering – Ett befintligt stöd som inte har genomgått någon väsentlig förändring)

(Statligt stöd – Det norska subventionssystemet för ull – Ogiltighetstalan mot ett beslut av Eftas övervakningsmyndighet – Avslag på klagomål – Beslut som fattats efter en inledande granskningsfas – Motivering – Ett befintligt stöd som inte har genomgått någon väsentlig förändring)

9

2023/C 158/05

Dom av den 24 januari 2023 i mål E-5/22 – Christian Maitz mot Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung och Liechtensteinische Familienausgleichskasse (Social trygghet – Förordning (EG) nr 883/2004 – Förordning (EG) nr 987/2009 – Bosättning i tredjeland – Egenföretagare – EES-rättens tillämplighet – Rekommendation av administrativa kommissionen – Artikel 3 i EES-avtalet – Principen om lojalt samarbete)

(Social trygghet – Förordning (EG) nr 883/2004 – Förordning (EG) nr 987/2009 – Bosättning i tredjeland – Egenföretagare – EES-rättens tillämplighet – Rekommendation av administrativa kommissionen – Artikel 3 i EES-avtalet – Principen om lojalt samarbete)

10

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2023/C 158/06

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

11

2023/C 158/07

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

16

2023/C 158/08

Meddelande till Maulawi Rajab och Sultan Aziz Azam, som genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/908 lagts till i den förteckning som avses i artiklarna 2, 3 och 7 i rådets förordning (EG) nr 881/2002 av den 27 maj 2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter

23

---

| | Rättelser |
| --- | --- |
| | Rättelse till Rådets beslut av den 21 mars 2023 om utnämning av en suppleant i rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor för Danmark ( EUT C 109, 24.3.2023 ) | 25 |

Rättelser

Rättelse till Rådets beslut av den 21 mars 2023 om utnämning av en suppleant i rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor för Danmark ( EUT C 109, 24.3.2023 )

( EUT C 109, 24.3.2023 )

25

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Europeiska systemrisknämnden

| 4.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 158/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 158/1

---

EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS REKOMMENDATION

av den 6 mars 2023

om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder

(ESRB/2023/1)

(2023/C 158/01)

EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DENNA VARNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (1), särskilt bilaga IX,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010 om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd (2), särskilt artiklarna 3 och 16–18,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (3), särskilt artikel 458.8,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2013/36 av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (4), särskilt avsnitt II i kapitel 4 i avdelning VII,

med beaktande av Europeiska systemrisknämndens beslut ESRB/2011/1 av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden (5), särskilt artiklarna 18–20, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa effektiva och konsekventa nationella makrotillsynsåtgärder är det viktigt att komplettera erkännandet enligt unionsrätten med frivillig ömsesidighet. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa effektiva och konsekventa nationella makrotillsynsåtgärder är det viktigt att komplettera erkännandet enligt unionsrätten med frivillig ömsesidighet.

| (2) | Ramverket för frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder som framgår av Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2015/2 (6) har som mål att alla exponeringsbaserade makrotillsynsåtgärder som aktiveras i en medlemsstat även vidtas i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

(2)

Ramverket för frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder som framgår av Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2015/2 (6) har som mål att alla exponeringsbaserade makrotillsynsåtgärder som aktiveras i en medlemsstat även vidtas i andra medlemsstater.

| (3) | I Europeiska systemrisknämndens beslut ESRB/2017/4 (7) rekommenderas att den relevanta aktiverande myndigheten föreslår ett maximalt relevant tröskelvärde när den lämnar en ansökan om ömsesidighet till Europeiska systemrisknämnden (ESRB), under vilket en individuell finansiell tjänsteleverantörs exponering mot den identifierade makrotillsynsrisken i den jurisdiktionen där den relevanta aktiverande myndigheten tillämpar makrotillsynsåtgärden i fråga ej anses väsentlig. ESRB får vid behov rekommendera ett annat tröskelvärde. |
| --- | --- |

(3)

I Europeiska systemrisknämndens beslut ESRB/2017/4 (7) rekommenderas att den relevanta aktiverande myndigheten föreslår ett maximalt relevant tröskelvärde när den lämnar en ansökan om ömsesidighet till Europeiska systemrisknämnden (ESRB), under vilket en individuell finansiell tjänsteleverantörs exponering mot den identifierade makrotillsynsrisken i den jurisdiktionen där den relevanta aktiverande myndigheten tillämpar makrotillsynsåtgärden i fråga ej anses väsentlig. ESRB får vid behov rekommendera ett annat tröskelvärde.

| (4) | Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 79/2019 av den 29 mars 2019 om ändring av bilaga IX (Finansiella tjänster) till EES-avtalet [2019/2133] (8) införlivade direktiv 2013/36/EU och förordning (EU) nr 575/2013 i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet) med verkan från och med den 1 januari 2020. Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/878 (9) samt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/873 (10), som innebär avsevärda ändringar av direktiv 2013/36/EU och förordning (EU) nr 575/2013, har införlivats i EES-avtalet genom den gemensamma EES-kommitténs beslut nr 383/2021 av den 10 december 2021 om ändring av bilaga IX (Finansiella tjänster) till EES-avtalet (11) respektive den gemensamma EES-kommitténs beslut nr 301/2021 av den 29 oktober 2021 om ändring av bilaga IX (Finansiella tjänster) till EES-avtalet (12). Direktiv (EU) 2019/878 och förordning (EU) 2020/873 är nu tillämpliga i Norge. |
| --- | --- |

(4)

Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 79/2019 av den 29 mars 2019 om ändring av bilaga IX (Finansiella tjänster) till EES-avtalet [2019/2133] (8) införlivade direktiv 2013/36/EU och förordning (EU) nr 575/2013 i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet) med verkan från och med den 1 januari 2020. Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/878 (9) samt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/873 (10), som innebär avsevärda ändringar av direktiv 2013/36/EU och förordning (EU) nr 575/2013, har införlivats i EES-avtalet genom den gemensamma EES-kommitténs beslut nr 383/2021 av den 10 december 2021 om ändring av bilaga IX (Finansiella tjänster) till EES-avtalet (11) respektive den gemensamma EES-kommitténs beslut nr 301/2021 av den 29 oktober 2021 om ändring av bilaga IX (Finansiella tjänster) till EES-avtalet (12). Direktiv (EU) 2019/878 och förordning (EU) 2020/873 är nu tillämpliga i Norge.

| (5) | Från och med den 31 december 2020, omfattas kreditinstitut som är auktoriserade i Norge av: i) ett systemriskbuffertvärde motsvarande 4,5 % för exponeringar i Norge, i enlighet med artikel 133 i direktiv 2013/36/EU, ii) ett genomsnittligt riskviktsgolv på 20 % avseende exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge, i enlighet med artikel 458.2 d iv i förordning (EU) nr 575/2013 (som gäller för kreditinstitut som tillämpar interna modeller (internmetoden) samt iii) ett (exponeringsviktat) genomsnittligt riskviktsgolv på 35 % avseende exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge, i enlighet med artikel 458.2 d iv i förordning (EU) nr 575/2013 (som gäller för kreditinstitut som tillämpar interna modeller (internmetoden). De norska myndigheterna tillhandahöll en övergångsperiod för tillämpningen av systemriskbufferten för kreditinstitut som inte använder den avancerade internmetoden. |
| --- | --- |

(5)

Från och med den 31 december 2020, omfattas kreditinstitut som är auktoriserade i Norge av: i) ett systemriskbuffertvärde motsvarande 4,5 % för exponeringar i Norge, i enlighet med artikel 133 i direktiv 2013/36/EU, ii) ett genomsnittligt riskviktsgolv på 20 % avseende exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge, i enlighet med artikel 458.2 d iv i förordning (EU) nr 575/2013 (som gäller för kreditinstitut som tillämpar interna modeller (internmetoden) samt iii) ett (exponeringsviktat) genomsnittligt riskviktsgolv på 35 % avseende exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge, i enlighet med artikel 458.2 d iv i förordning (EU) nr 575/2013 (som gäller för kreditinstitut som tillämpar interna modeller (internmetoden). De norska myndigheterna tillhandahöll en övergångsperiod för tillämpningen av systemriskbufferten för kreditinstitut som inte använder den avancerade internmetoden.

| (6) | Den 2 februari 2021 inkom det norska Finansdepartementet, som är en utsedd norsk myndighet både när det gäller artikel 133.1 i direktiv 2013/36/EU och artikel 458.1 i förordning (EU) nr 575/2013, med en ansökan till ESRB om ömsesidighet avseende ett systemriskbuffertvärde enligt artikel 134.5 i direktiv 2013/36/EU och riskviktsgolven enligt artikel 458.8 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

(6)

Den 2 februari 2021 inkom det norska Finansdepartementet, som är en utsedd norsk myndighet både när det gäller artikel 133.1 i direktiv 2013/36/EU och artikel 458.1 i förordning (EU) nr 575/2013, med en ansökan till ESRB om ömsesidighet avseende ett systemriskbuffertvärde enligt artikel 134.5 i direktiv 2013/36/EU och riskviktsgolven enligt artikel 458.8 i förordning (EU) nr 575/2013.

| (7) | Till följd av det norska Finansdepartementets ansökan hos ESRB, antog Europeiska systemrisknämnden rekommendation ESRB/2021/3 (13) och inkluderade därigenom dessa åtgärder i förteckningen över makrotillsynsåtgärder som bör antas baserat på ömsesidighet inom ramen för rekommendation ESRB/2015/2. |
| --- | --- |

(7)

Till följd av det norska Finansdepartementets ansökan hos ESRB, antog Europeiska systemrisknämnden rekommendation ESRB/2021/3 (13) och inkluderade därigenom dessa åtgärder i förteckningen över makrotillsynsåtgärder som bör antas baserat på ömsesidighet inom ramen för rekommendation ESRB/2015/2.

| (8) | Den 16 december 2022 underrättade Finansdepartementet ESRB om sin avsikt att i) på nytt fastställa det systemriskbuffertvärde för exponeringar i Norge som är tillämpligt på alla kreditinstitut som är auktoriserade i Norge, och ii) med ytterligare två år förlänga de riskviktsgolv som är tillämpliga på exponeringar i bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter i Norge för kreditinstitut som auktoriserats i Norge och som använder internmetoden. Denna ansökan om påverkar inte åtgärdernas kalibrering och utformning. Det norska Finansdepartementet har dock förlängt infasningsperioden för tillämpningen av systemriskbuffertvärdet på 4,5 % för kreditinstitut som inte använder den avancerade internmetoden till den 30 december 2023. Fram till detta datum har det systemriskbuffertvärde som är tillämpligt på exponeringar i Norge fastställts till 3 % för kreditinstitut som inte använder den avancerade internmetoden. När det gäller den åtgärdens ömsesidighet bör en liknande infasningsperiod tillämpas på utländska kreditinstitut som inte använder den avancerade internmetoden. |
| --- | --- |

(8)

Den 16 december 2022 underrättade Finansdepartementet ESRB om sin avsikt att i) på nytt fastställa det systemriskbuffertvärde för exponeringar i Norge som är tillämpligt på alla kreditinstitut som är auktoriserade i Norge, och ii) med ytterligare två år förlänga de riskviktsgolv som är tillämpliga på exponeringar i bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter i Norge för kreditinstitut som auktoriserats i Norge och som använder internmetoden. Denna ansökan om påverkar inte åtgärdernas kalibrering och utformning. Det norska Finansdepartementet har dock förlängt infasningsperioden för tillämpningen av systemriskbuffertvärdet på 4,5 % för kreditinstitut som inte använder den avancerade internmetoden till den 30 december 2023. Fram till detta datum har det systemriskbuffertvärde som är tillämpligt på exponeringar i Norge fastställts till 3 % för kreditinstitut som inte använder den avancerade internmetoden. När det gäller den åtgärdens ömsesidighet bör en liknande infasningsperiod tillämpas på utländska kreditinstitut som inte använder den avancerade internmetoden.

| (9) | Ansökan av den 16 december 2022 innehöll också en begäran till ESRB om att fortsätta att rekommendera ömsesidighet för alla tre åtgärderna. Vad gäller ömsesidighet för systemriskbuffertvärdet föreslog det norska Finansdepartementet en sänkning av tröskelvärdet, och fastställa detta till motsvarande ett riskvägt exponeringsbelopp på 5 miljarder norska kronor (NOK), vilket motsvarar ca 0,16 % av de rapporterande kreditinstitutens samlade riskvägda exponeringsbelopp i Norge. |
| --- | --- |

(9)

Ansökan av den 16 december 2022 innehöll också en begäran till ESRB om att fortsätta att rekommendera ömsesidighet för alla tre åtgärderna. Vad gäller ömsesidighet för systemriskbuffertvärdet föreslog det norska Finansdepartementet en sänkning av tröskelvärdet, och fastställa detta till motsvarande ett riskvägt exponeringsbelopp på 5 miljarder norska kronor (NOK), vilket motsvarar ca 0,16 % av de rapporterande kreditinstitutens samlade riskvägda exponeringsbelopp i Norge.

| (10) | Efter en ansökan om ömsesidighet från Finansdepartementet till ESRB och för att i) förhindra negativa gränsöverskridande effekter (t.ex. regelarbitrage) som kan bli resultatet av genomförandet av de makrotillsynsåtgärder som tillämpas i Norge och ii) upprätthålla likvärdiga konkurrensförhållanden mellan kreditinstituten inom EES, har Europeiska systemrisknämndens styrelse beslutat att även fortsättningsvis inkludera åtgärderna på den förteckning över makrotillsynsåtgärder som bör antas baserat på ömsesidighet inom ramen för rekommendation ESRB/2015/2 och att göra smärre ändringar av rekommendationen om ömsesidighet avseende systemriskbuffertvärdet. |
| --- | --- |

(10)

Efter en ansökan om ömsesidighet från Finansdepartementet till ESRB och för att i) förhindra negativa gränsöverskridande effekter (t.ex. regelarbitrage) som kan bli resultatet av genomförandet av de makrotillsynsåtgärder som tillämpas i Norge och ii) upprätthålla likvärdiga konkurrensförhållanden mellan kreditinstituten inom EES, har Europeiska systemrisknämndens styrelse beslutat att även fortsättningsvis inkludera åtgärderna på den förteckning över makrotillsynsåtgärder som bör antas baserat på ömsesidighet inom ramen för rekommendation ESRB/2015/2 och att göra smärre ändringar av rekommendationen om ömsesidighet avseende systemriskbuffertvärdet.

| (11) | I enlighet med det norska Finansdepartementets ansökan bör systemriskbuffertvärdet fastställs ett tröskelvärde motsvarande ett riskvägt exponeringsbelopp på 5 miljarder norska kronor (NOK). Den norska bankmarknaden är nära kopplad till marknaderna i andra nordiska länder som Danmark, Finland och Sverige. På en integrerad finansmarknad förhindrar ett lågt tröskelvärde potentiella regelarbitrage vilket bidrar till att bevara den finansiella stabiliteten och konkurrens på lika villkor. Dessutom anses den administrativa bördan för att anta åtgärder som motsvarar systemriskbufferten vara jämförelsevis låg, eftersom den systemriskbuffert som ska tillämpas av de norska myndigheterna är en enkel och standardiserad åtgärd, samt att kreditinstituten och myndigheterna redan kan fastställa var exponeringarna är belägna. Eftersom ett sänkt tröskelvärde kan nödvändiggöra att nya nationella åtgärder antas eller att befintliga åtgärder ändras, bör man tillämpa den normala tre månader långa övergångsperioden efter det att den här rekommendationen har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. När det gäller andra åtgärder som avses i anmälningarna av den 16 december 2022, och som ESRB fortsätter att rekommendera för ömsesidighet, planeras ingen ny övergångsperiod, eftersom ömsesidighet redan rekommenderas i rekommendation ESRB/2021/3. |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med det norska Finansdepartementets ansökan bör systemriskbuffertvärdet fastställs ett tröskelvärde motsvarande ett riskvägt exponeringsbelopp på 5 miljarder norska kronor (NOK). Den norska bankmarknaden är nära kopplad till marknaderna i andra nordiska länder som Danmark, Finland och Sverige. På en integrerad finansmarknad förhindrar ett lågt tröskelvärde potentiella regelarbitrage vilket bidrar till att bevara den finansiella stabiliteten och konkurrens på lika villkor. Dessutom anses den administrativa bördan för att anta åtgärder som motsvarar systemriskbufferten vara jämförelsevis låg, eftersom den systemriskbuffert som ska tillämpas av de norska myndigheterna är en enkel och standardiserad åtgärd, samt att kreditinstituten och myndigheterna redan kan fastställa var exponeringarna är belägna. Eftersom ett sänkt tröskelvärde kan nödvändiggöra att nya nationella åtgärder antas eller att befintliga åtgärder ändras, bör man tillämpa den normala tre månader långa övergångsperioden efter det att den här rekommendationen har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. När det gäller andra åtgärder som avses i anmälningarna av den 16 december 2022, och som ESRB fortsätter att rekommendera för ömsesidighet, planeras ingen ny övergångsperiod, eftersom ömsesidighet redan rekommenderas i rekommendation ESRB/2021/3.

| (12) | Vidare genomfördes rekommendation ESRB/2021/3, som ändrar rekommendation ESRB/2015/2 så att den omfattar de norska åtgärderna, när kreditinstitut som auktoriserats i Norge ännu inte omfattades av direktiv (EU) 2019/878. De relevanta myndigheterna i de medlemsstater som redan hade införlivat direktiv (EU) 2019/878 kunde därför vidta åtgärder motsvarande den norska systemriskbufferten på ett sätt och på en nivå som tog hänsyn till eventuella överlappningar eller skillnader i kapitalkraven i deras medlemsstat och Norge. Direktiv (EU) 2019/878 har därefter införlivats i EES-avtalet och är nu också tillämpligt i Norge. Därför bör alla hänvisningar till direktiv (EU) 2019/878 strykas från rekommendation ESRB/2015/2. ESRB har inte heller funnit några belägg för att systemriskbuffertvärdet, som de norska myndigheterna har justerat, helt eller delvis överlappar funktionen för bufferten för andra systemviktiga institut (O-SII) enligt artikel 131 i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

(12)

Vidare genomfördes rekommendation ESRB/2021/3, som ändrar rekommendation ESRB/2015/2 så att den omfattar de norska åtgärderna, när kreditinstitut som auktoriserats i Norge ännu inte omfattades av direktiv (EU) 2019/878. De relevanta myndigheterna i de medlemsstater som redan hade införlivat direktiv (EU) 2019/878 kunde därför vidta åtgärder motsvarande den norska systemriskbufferten på ett sätt och på en nivå som tog hänsyn till eventuella överlappningar eller skillnader i kapitalkraven i deras medlemsstat och Norge. Direktiv (EU) 2019/878 har därefter införlivats i EES-avtalet och är nu också tillämpligt i Norge. Därför bör alla hänvisningar till direktiv (EU) 2019/878 strykas från rekommendation ESRB/2015/2. ESRB har inte heller funnit några belägg för att systemriskbuffertvärdet, som de norska myndigheterna har justerat, helt eller delvis överlappar funktionen för bufferten för andra systemviktiga institut (O-SII) enligt artikel 131 i direktiv 2013/36/EU.

| (13) | Denna ändring av rekommendation ESRB/2015/2 påverkar inte att man även fortsättningsvis rekommenderar att man bör vidta sådana nationella åtgärder som bäst motsvarar de nationella makrotillsynsåtgärderna som aktiverats av de norska myndigheterna den 31 december 2020, i enlighet med rekommendation ESRB/2021/3. De aktuella ändringarna av rekommendation ESRB/2015/2, med undantag för sänkningen av tröskelvärdet för frivillig ömsesidighet av systemriskbufferten och förlängningen av infasningsperioden för systemriskbufferten för kreditinstitut som inte använder den avancerade internmetoden, är av redaktionell karaktär. Därför rekommenderas ingen förnyad övergångsperiod för att erkänna de norska åtgärderna, enligt vad som framgår av rekommendation ESRB/2021/3. Den normala övergångsperioden på tre månader efter offentliggörandet av denna rekommendation i Europeiska unionens officiella tidning är endast tillämplig på åtgärder, eller ändringar av sådana, som motsvarar den systemriskbuffert som de nationella myndigheterna måste anta på grund av en sänkningen av tröskelvärdet. |
| --- | --- |

(13)

Denna ändring av rekommendation ESRB/2015/2 påverkar inte att man även fortsättningsvis rekommenderar att man bör vidta sådana nationella åtgärder som bäst motsvarar de nationella makrotillsynsåtgärderna som aktiverats av de norska myndigheterna den 31 december 2020, i enlighet med rekommendation ESRB/2021/3. De aktuella ändringarna av rekommendation ESRB/2015/2, med undantag för sänkningen av tröskelvärdet för frivillig ömsesidighet av systemriskbufferten och förlängningen av infasningsperioden för systemriskbufferten för kreditinstitut som inte använder den avancerade internmetoden, är av redaktionell karaktär. Därför rekommenderas ingen förnyad övergångsperiod för att erkänna de norska åtgärderna, enligt vad som framgår av rekommendation ESRB/2021/3. Den normala övergångsperioden på tre månader efter offentliggörandet av denna rekommendation i Europeiska unionens officiella tidning är endast tillämplig på åtgärder, eller ändringar av sådana, som motsvarar den systemriskbuffert som de nationella myndigheterna måste anta på grund av en sänkningen av tröskelvärdet.

| (14) | Rekommendation ESRB/2015/2 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(14)

Rekommendation ESRB/2015/2 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

Ändringar

Rekommendation ESRB/2015/2 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Avsnitt 1, delrekommendation C.1 ska åtgärderna avseende Norge ersättas med följande:






  ”— | Ett systemriskbuffertvärde motsvarande 4,5 % för alla exponeringar belägna i Norge tillämpas i enlighet med artikel 133 i direktiv 2013/36/EU, såsom tillämplig på och i Norge per den 31 december 2022, enligt bestämmelserna i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (*1) (EES-avtalet) (nedan kallat CRD såsom tillämpligt på och i Norge från och med den 31 december 2022), för alla kreditinstitut som är auktoriserade i Norge. |
| --- | --- | --- |

1.

Avsnitt 1, delrekommendation C.1 ska åtgärderna avseende Norge ersättas med följande:

”—

Ett systemriskbuffertvärde motsvarande 4,5 % för alla exponeringar belägna i Norge tillämpas i enlighet med artikel 133 i direktiv 2013/36/EU, såsom tillämplig på och i Norge per den 31 december 2022, enligt bestämmelserna i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (*1) (EES-avtalet) (nedan kallat CRD såsom tillämpligt på och i Norge från och med den 31 december 2022), för alla kreditinstitut som är auktoriserade i Norge.

| — | Ett (exponeringsviktat) genomsnittligt riskviktsgolv på 20 % avseende exponeringar gentemot bostadsfastigheter belägna i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 458.2 d iv i förordning (EU) nr 575/2013, såsom tillämplig på och i Norge sedan den 31 december 2022 enligt bestämmelserna EES-avtalet (nedan kallat CRR såsom tillämplig på och i Norge från och med den 31 december 2022), för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven. |
| --- | --- |

—

Ett (exponeringsviktat) genomsnittligt riskviktsgolv på 20 % avseende exponeringar gentemot bostadsfastigheter belägna i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 458.2 d iv i förordning (EU) nr 575/2013, såsom tillämplig på och i Norge sedan den 31 december 2022 enligt bestämmelserna EES-avtalet (nedan kallat CRR såsom tillämplig på och i Norge från och med den 31 december 2022), för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.

| — | Ett (exponeringsviktat) genomsnittligt riskviktsgolv på 35 % avseende exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge, i enlighet med artikel 458.2 d iv i CRR såsom tillämplig på och i Norge från och med den 31 december 2022, för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven. |
| --- | --- |

—

Ett (exponeringsviktat) genomsnittligt riskviktsgolv på 35 % avseende exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge, i enlighet med artikel 458.2 d iv i CRR såsom tillämplig på och i Norge från och med den 31 december 2022, för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.

(*1)  EGT L 1, 3.1.1994, s. 3.”"

| 2. | Bilagan ska ändras i enlighet med bilagan till den här rekommendationen. |
| --- | --- |

2.

Bilagan ska ändras i enlighet med bilagan till den här rekommendationen.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 6 mars 2023.

På ESRB-styrelsens vägnar

Francesco MAZZAFERRO

Chef för ESRB:s sekretariat

---

(1)  EGT L 1, 3.1.1994, s 3.

1

(2)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

2

(3)  EUT L 176, 27.6.2013, s. 1.

3

(4)  EUT L 176, 27.6.2013, s. 338.

4

(5)  EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

5

(6)  Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2015/2 av den 15 december 2015 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 97, 12.3.2016, s. 9).

6

(7)  Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2017/4 av den 20 oktober 2017 om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 431, 15.12.2017, s. 1).

7

(8)  EUT L 321, 12.12.2019, s. 170.

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/878 av den 20 maj 2019 om ändring av direktiv 2013/36/EU vad gäller undantagna enheter, finansiella holdingföretag, blandade finansiella holdingföretag, ersättning, tillsynsåtgärder och tillsynsbefogenheter och kapitalbevarande åtgärder (EUT L 150, 7.6.2019, s. 253).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/873 av den 24 juni 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 575/2013 och (EU) 2019/876 vad gäller vissa anpassningar mot bakgrund av covid-19-pandemin (EUT L 204, 26.6.2020, s. 4).

10

(11)  Beslut av den 10 december 2021 (ännu ej offentliggjort i EUT).

11

(12)  Beslut av den 29 oktober 2021 (ännu ej offentliggjort i EUT).

12

(13)  Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2021/3 av den 30 april 2021 om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 222, 11.6.2021, s. 1).

13

---

BILAGA

Bilagan till rekommendation ESRB/2015/2 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Åtgärderna avseende Norge ska ersättas med följande:






  ”— | Ett systemriskbuffertvärde motsvarande 4,5 % för exponeringar belägna i Norge tillämpas i enlighet med artikel 133 i direktiv 2013/36/EU, såsom tillämplig på och i Norge per den 31 december 2022, enligt bestämmelserna i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet) (nedan kallat CRD såsom tillämpligt på och i Norge från och med den 31 december 2022), för alla kreditinstitut som är auktoriserade i Norge. |
| --- | --- | --- |

1.

Åtgärderna avseende Norge ska ersättas med följande:

”—

Ett systemriskbuffertvärde motsvarande 4,5 % för exponeringar belägna i Norge tillämpas i enlighet med artikel 133 i direktiv 2013/36/EU, såsom tillämplig på och i Norge per den 31 december 2022, enligt bestämmelserna i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet) (nedan kallat CRD såsom tillämpligt på och i Norge från och med den 31 december 2022), för alla kreditinstitut som är auktoriserade i Norge.

| — | Ett (exponeringsviktat) genomsnittligt riskviktsgolv på 20 % avseende exponeringar gentemot bostadsfastigheter belägna i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 458.2 d iv i förordning (EU) nr 575/2013, såsom tillämplig på och i Norge sedan den 31 december 2022 enligt bestämmelserna EES-avtalet (nedan kallat CRR såsom tillämplig på och i Norge den 31 december 2022), för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven. |
| --- | --- |

—

Ett (exponeringsviktat) genomsnittligt riskviktsgolv på 20 % avseende exponeringar gentemot bostadsfastigheter belägna i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 458.2 d iv i förordning (EU) nr 575/2013, såsom tillämplig på och i Norge sedan den 31 december 2022 enligt bestämmelserna EES-avtalet (nedan kallat CRR såsom tillämplig på och i Norge den 31 december 2022), för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.

| — | Ett (exponeringsviktat) riskviktsgolv på 35 % avseende exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge, i enlighet med artikel 458.2 d iv i CRR såsom tillämplig på och i Norge från och med den 31 december 2022, för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.” |
| --- | --- |

—

Ett (exponeringsviktat) riskviktsgolv på 35 % avseende exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge, i enlighet med artikel 458.2 d iv i CRR såsom tillämplig på och i Norge från och med den 31 december 2022, för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.”

| 2. | I. Beskrivningen av åtgärderna ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:






  ”1. | Från och med den 31 december 2020 har det norska Finansdepartementet infört följande makrotillsynsåtgärder i) ett systemriskbuffertvärde för exponeringar belägna i Norge, enligt artikel 133 i CRD såsom tillämpligt på och i Norge, i enlighet med artikel 133 i CRD såsom tillämpligt på och i Norge från och med den 31 december 2022, ii) ett lägsta riskviktsgolv för exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge, enligt artikel 458.2 d iv i CRR såsom tillämplig på och i Norge från och med den 31 december 2022, samt iii) ett lägsta riskviktsgolv för exponeringar gentemot kommersiella fastigheter belägna i Norge, enligt artikel 458.2 d iv i CRR såsom tillämplig på och i Norge från och med den 31 december 2022.” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

I. Beskrivningen av åtgärderna ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.

| b) | I punkt 2 ska ”31 december 2022” ersättas med ”30 december 2023”. |
| --- | --- |

b)

I punkt 2 ska ”31 december 2022” ersättas med ”30 december 2023”.

| 3. | II. Ömsesidighet ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 5 ska ersättas med följande:






  ”5a. | Det rekommenderas att de relevanta myndigheterna antar åtgärder som motsvarar de norska avseende exponeringar belägna i Norge i enlighet med artikel 134.1 i direktiv 2013/36/EU respektive artikel 458.5 i förordning (EU) nr 575/2013. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar åtgärder som motsvarar systemriskbuffertvärdet inom arton månader efter det att Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2021/3 (**) har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Man bör anta åtgärder som motsvarar riskviktsgolven för exponeringar gentemot bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter i Norge inom den normala tre månader långa övergångsperioden efter det att rekommendationen ESRB/2021/3 har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

II. Ömsesidighet ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5a.

| 5b. | Eftersom en sänkning av det tröskelvärde som avses i Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2023/1 (***) kan nödvändiggöra att en relevant myndighet antar en ny nationell åtgärd eller ändrar befintliga nationella åtgärder som motsvarar den norska åtgärden av seende systemriskbufferten, gäller den normala övergångsperioden på tre månader efter offentliggörandet av rekommendation ESRB/2023/1 i Europeiska unionens officiella tidning för genomförandet av jämförbara åtgärder. |
| --- | --- |

5b.

(**)  EUT C 222, 11.6.2021, s. 1."

(***)  Ännu ej offentliggjord i EUT.”"

| b) | Punkt 6 ska ersättas med följande:






  ”6. | Om samma makrotillsynsåtgärder inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen i enlighet med delrekommendation C.2 rekommenderas det att de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, antar sådana makrotillsynsåtgärder i enlighet med den nationella lagstiftning som bäst motsvarar de aktiverade makrotillsynsåtgärderna. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar åtgärder som motsvarar de genomsnittliga riskviktsgolven för exponeringar gentemot bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter inom tolv månader respektive inom arton månader för systemriskbuffertvärdet efter det att rekommendation ESRB/2021/3 har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. I den mån en sänkning av tröskelvärdet medför att en relevant myndighet antar nya nationella åtgärder enligt vad som framgår i detta stycke eller ändrar befintliga nationella åtgärder som motsvarar den norska åtgärden avseende systemriskbufferten, gäller den normala övergångsperioden på tre månader efter offentliggörandet av rekommendation ESRB/2023/1 i Europeiska unionens officiella tidning för genomförandet av ömsesidiga åtgärder.” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 6 ska ersättas med följande:

”6.

| c) | Punkt 7 ska utgå. |
| --- | --- |

c)

Punkt 7 ska utgå.

| 4. | I III. Tröskelvärde ska punkt 8 a ersättas med följande:






  ”a) | För systemriskbuffertvärdet fastställs ett tröskelvärde motsvarande ett riskvägt exponeringsbelopp på 5 miljarder norska kronor (NOK), vilket motsvarar ca 0,16 % av de rapporterande kreditinstitutens samlade riskvägda exponeringsbelopp i Norge.” |
| --- | --- | --- |

4.

I III. Tröskelvärde ska punkt 8 a ersättas med följande:

”a)

För systemriskbuffertvärdet fastställs ett tröskelvärde motsvarande ett riskvägt exponeringsbelopp på 5 miljarder norska kronor (NOK), vilket motsvarar ca 0,16 % av de rapporterande kreditinstitutens samlade riskvägda exponeringsbelopp i Norge.”

---

(**)  EUT C 222, 11.6.2021, s. 1.

(***)  Ännu ej offentliggjord i EUT.””

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 4.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 158/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 158/7

---

Eurons växelkurs (1)

3 maj 2023

(2023/C 158/02)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1043 |
| JPY | japansk yen | 149,66 |
| DKK | dansk krona | 7,4514 |
| GBP | pund sterling | 0,88265 |
| SEK | svensk krona | 11,3265 |
| CHF | schweizisk franc | 0,9809 |
| ISK | isländsk krona | 150,10 |
| NOK | norsk krona | 11,8860 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 23,559 |
| HUF | ungersk forint | 375,63 |
| PLN | polsk zloty | 4,5820 |
| RON | rumänsk leu | 4,9302 |
| TRY | turkisk lira | 21,5057 |
| AUD | australisk dollar | 1,6564 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5045 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,6687 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7717 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,4704 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 472,70 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 20,1657 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,6330 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 211,37 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,9174 |
| PHP | filippinsk peso | 61,083 |
| RUB | rysk rubel | |
| THB | thailändsk baht | 37,524 |
| BRL | brasiliansk real | 5,5521 |
| MXN | mexikansk peso | 19,8311 |
| INR | indisk rupie | 90,3465 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1043

JPY

japansk yen

149,66

DKK

dansk krona

7,4514

GBP

pund sterling

0,88265

SEK

svensk krona

11,3265

CHF

schweizisk franc

0,9809

ISK

isländsk krona

150,10

NOK

norsk krona

11,8860

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

23,559

HUF

ungersk forint

375,63

PLN

polsk zloty

4,5820

RON

rumänsk leu

4,9302

TRY

turkisk lira

21,5057

AUD

australisk dollar

1,6564

CAD

kanadensisk dollar

1,5045

HKD

Hongkongdollar

8,6687

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7717

SGD

singaporiansk dollar

1,4704

KRW

sydkoreansk won

1 472,70

ZAR

sydafrikansk rand

20,1657

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,6330

IDR

indonesisk rupiah

16 211,37

MYR

malaysisk ringgit

4,9174

PHP

filippinsk peso

61,083

RUB

rysk rubel

THB

thailändsk baht

37,524

BRL

brasiliansk real

5,5521

MXN

mexikansk peso

19,8311

INR

indisk rupie

90,3465

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

DOMSTOLSFÖRFARANDEN

Efta-domstolen

| 4.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 158/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 158/8

---

Begäran om ett rådgivande yttrande från Eftadomstolen av Fürstliches Obergericht av den 25 oktober 2022 i målet om Alexander Amann

(Mål E-14/22)

(2023/C 158/03)

Fürstliches Obergericht (Furstliga appellationsdomstolen) har i en skrivelse av den 25 oktober 2022, som inkom till Eftadomstolens kansli den 16 november 2022, begärt ett rådgivande yttrande i målet om Alexander Amann där följande frågor ställs:

| 1. | Utgör Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden hinder för en bestämmelse som punkt 35.1 c i de etiska reglerna för Furstendömet Liechtensteins advokatsamfund, vilka förbjuder advokater att erbjuda sina tjänster till specifika kategorier av potentiella klienter och som, i enlighet med den tolkning som Liechtensteins Staatsgerichtshof (Furstendömet Liechtensteins författningsdomstol) gjort, ska tolkas som ”ett förbud mot proaktiv marknadsföring där advokater i vissa situationer erbjuder sina tjänster till utvalda (kategorier av) personer som inte själva uttryckt något intresse av dessa tjänster”? |
| --- | --- |

1.

Utgör Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden hinder för en bestämmelse som punkt 35.1 c i de etiska reglerna för Furstendömet Liechtensteins advokatsamfund, vilka förbjuder advokater att erbjuda sina tjänster till specifika kategorier av potentiella klienter och som, i enlighet med den tolkning som Liechtensteins Staatsgerichtshof (Furstendömet Liechtensteins författningsdomstol) gjort, ska tolkas som ”ett förbud mot proaktiv marknadsföring där advokater i vissa situationer erbjuder sina tjänster till utvalda (kategorier av) personer som inte själva uttryckt något intresse av dessa tjänster”?

| 2. | Ska artikel 24.1 i direktiv 2006/123/EG tolkas så, att en nationell bestämmelse i allmänhet inte kan förbjuda advokater att på eget initiativ skaffa potentiella klienters hemadress och därefter skriva till dem för att erbjuda dem sina tjänster, särskilt vid talan om skadestånd där de potentiella klienterna som mest endast skulle vara berörda i egenskap av investerare? |
| --- | --- |

2.

Ska artikel 24.1 i direktiv 2006/123/EG tolkas så, att en nationell bestämmelse i allmänhet inte kan förbjuda advokater att på eget initiativ skaffa potentiella klienters hemadress och därefter skriva till dem för att erbjuda dem sina tjänster, särskilt vid talan om skadestånd där de potentiella klienterna som mest endast skulle vara berörda i egenskap av investerare?

---

| 4.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 158/9 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 158/9

---

DOMSTOLENS DOM

av den 24 februari 2023

i mål E-1/22

G. Modiano Limited och Standard Wool (UK) Limited mot Eftas övervakningsmyndighet

(Statligt stöd – Det norska subventionssystemet för ull – Ogiltighetstalan mot ett beslut av Eftas övervakningsmyndighet – Avslag på klagomål – Beslut som fattats efter en inledande granskningsfas – Motivering – Ett befintligt stöd som inte har genomgått någon väsentlig förändring)

(2023/C 158/04)

Domstolen meddelade den 24 januari 2023 dom i mål E-1/22, G. Modiano Limited och Standard Wool (UK) Limited mot Eftas övervakningsmyndighet - ansökan om ogiltigförklaring av Eftas övervakningsmyndighets beslut i ärende nr 84045 av den 9 november 2021 om det norska subventionssystemet för ull. Domstolen var sammansatt av Páll Hreinsson, ordförande (referent), Bernd Hammermann och Ola Mestad (tillfälligt utsedd), domare. Domslutet lyder:

The Court hereby:

| 1. | Talan avvisas i sin helhet. |
| --- | --- |

1.

Talan avvisas i sin helhet.

| 2. | G. Modiano Limited och Standard Wool (UK) Limited ska bära sina egna rättegångskostnader och ska gemensamt och solidariskt ersätta Eftas övervakningsmyndighets rättegångskostnader. |
| --- | --- |

2.

G. Modiano Limited och Standard Wool (UK) Limited ska bära sina egna rättegångskostnader och ska gemensamt och solidariskt ersätta Eftas övervakningsmyndighets rättegångskostnader.

---

| 4.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 158/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 158/10

---

DOM

av den 24 januari 2023

i mål E-5/22

Christian Maitz mot Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung och Liechtensteinische Familienausgleichskasse

(Social trygghet – Förordning (EG) nr 883/2004 – Förordning (EG) nr 987/2009 – Bosättning i tredjeland – Egenföretagare – EES-rättens tillämplighet – Rekommendation av administrativa kommissionen – Artikel 3 i EES-avtalet – Principen om lojalt samarbete)

(2023/C 158/05)

Domstolen meddelade den 24 januari 2023 dom i mål E-5/22, Christian Maitz mot Liechtensteinische Alters- und Hinterlassenenversicherung, Liechtensteinische Invalidenversicherung och Liechtensteinische Familienausgleichskasse. Furstliga appellationsdomstolen (Fürstliches Obergericht) hade i enlighet med artikel 34 i avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol begärt ett yttrande angående tolkningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de nationella trygghetssystemen samt Europaparlamentets och rådets förordning förordning (EG) nr 987/2009 av den 16 september 2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004. Domstolen var sammansatt av Páll Hreinsson, ordförande (referent), Bernd Hammermann och Ola Mestad (tillfälligt utsedd). domare. Domslutet lyder:

| 1. | Det finns inget krav enligt artikel 2.1 i förordning (EG) nr 883/2003 om samordning av de sociala trygghetssystemen på att en EES-medborgare också måste vara bosatt i ett EES-land för att omfattas av förordningens tillämpningsområde.
  Ett avtal ingånget mellan ett EES-land och ett tredjeland, med syftet att utvidga tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 883/2004 till att omfatta det tredjelandet, kan inte föreskriva ett bosättningskrav för en enskild person som ett villkor som avviker från artiklarna 2.1 och 11 i den förordningen. |
| --- | --- |

1.

Det finns inget krav enligt artikel 2.1 i förordning (EG) nr 883/2003 om samordning av de sociala trygghetssystemen på att en EES-medborgare också måste vara bosatt i ett EES-land för att omfattas av förordningens tillämpningsområde.

Ett avtal ingånget mellan ett EES-land och ett tredjeland, med syftet att utvidga tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 883/2004 till att omfatta det tredjelandet, kan inte föreskriva ett bosättningskrav för en enskild person som ett villkor som avviker från artiklarna 2.1 och 11 i den förordningen.

| 2. | Artikel 19.2 i förordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 ska tolkas så, att det inte krävs ett intyg som enbart utfärdas som intyget A1 för att ha rättsverkningar enligt artikel 5.1 i den förordningen. |
| --- | --- |

2.

Artikel 19.2 i förordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 ska tolkas så, att det inte krävs ett intyg som enbart utfärdas som intyget A1 för att ha rättsverkningar enligt artikel 5.1 i den förordningen.

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 4.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 158/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 158/11

---

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2023/C 158/06)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Ciliegia di Lari”

EU-nr: PGI-IT-02855 - 30.6.2022

SUB ( ) SGB (X)

1.   Namn [på SUB eller SGB]

”Ciliegia di Lari”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   
  Produkttyp [se bilaga XI]

Klass 1.6 Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

3.2.   
  Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Den skyddade geografiska beteckningen ”Ciliegia di Lari” avser frukten från sötkörsbäret Prunus avium L, i familjen Rosaceae. Den omfattar ett stort antal varianter, från frukter med utsökt fruktkött till fasta och knapriga, med blankt skal från klarröd till mörkröd färg. Det finns också olika lokala varianter, vilket breddar det utbud som är tillgängligt för konsumenter och erbjuder fler egenskaper. Varianterna är

”Adriana”, ”Big star”, ”Bigarreau Moreau”, ”Bigarreau Burlat”, ”Bigarreau Napoleon”, ”Black star”, ”Celeste”, ”Durone di Vignola”, ”Early bigi”, ”Early Korvik”, ”Early star”, ”Folfer”, ”Ferrovia”, ”Giorgia”, ”Grace star”, ”Isabella”, ”Kordia”, ”Kossara”, ”Lala star”, ”Lapins”, ”Lory strong”, ”New star”, ”Prime Giant”, ”Regina”, ”Rita”, ”Rocket”, ”Sabrina”, ”Samba”, ”Sandra”, ”Sylvia”, ”SMS 280”, ”Stella”, ”Summer charm”, ”Sunburst”, ”Sweet Early”, ”Sweet Heart”, ”Van”, ”Vera”, ”Frisco”, ”Royal Helen”, ”Red Pacific”, ”Nimba”, ”Marysa”, ”Durone giallo”, ”Bella di Pistoia” och ”Durone nero I”.

Lokala och traditionella sorter: ”Crognolo”, ”Cuore”, ”Del Paretaio”, ”Di Giardino”, ”Di Nello”, ”Di Guglielmo”, ”Gambolungo”, ”Marchiana”, ”Morella”, ”Papalina”, ”Orlando”, ”Precoce di Cevoli”, ”Siso” och ”Usigliano”.

När den görs tillgänglig för konsumtion måste den skyddade geografiska beteckningen ”Ciliegia di Lari” ha följande egenskaper:

Kvalitetsegenskaper

Naturligt söt och fruktig smak.

| — | Stjälkar som sitter fast på frukten. |
| --- | --- |

—

Stjälkar som sitter fast på frukten.

| — | Brixtal minst 14°. |
| --- | --- |

—

Brixtal minst 14°.

Storlek

Frukt avsedd att ätas färsk måste ha en storlek på minst 22 mm, med undantag för frukt av lokala eller traditionella varianter, för vilka minimistorleken är 13 mm.

Frukten har följande hälsorelaterade och estetiska egenskaper:

| — | Hel och oskadad. |
| --- | --- |

—

Hel och oskadad.

| — | Ren och fri från synliga främmande beståndsdelar. |
| --- | --- |

—

Ren och fri från synliga främmande beståndsdelar.

| — | Frisk och fri från mögel och synliga rester av växtrelaterade produkter. |
| --- | --- |

—

Frisk och fri från mögel och synliga rester av växtrelaterade produkter.

| — | Fri från skadedjur. |
| --- | --- |

—

Fri från skadedjur.

3.3.   
  Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

–

3.4.   
  Särskilda steg i framställningsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

”Ciliegia di Lari” måste odlas i det område som avgränsas i punkt 4.

3.5.   
  Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

”Ciliegia di Lari” kan göras tillgänglig för konsumtion i en förpackning som är förseglad på ett sådant sätt att den, när den har öppnats, inte kan återanvändas.

Körsbär avsedda för bearbetning, som inte kan göras tillgängliga för slutkonsumenten som färsk frukt, kan säljas i bulk.

3.6.   
  Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Alla förpackningar ska märkas med följande angivelser:

| a) | CILIEGA DI LARI SGB. |
| --- | --- |

a)

CILIEGA DI LARI SGB.

| b) | Logotypen ”Ciliegia di Lari”, beskrivs nedan. |
| --- | --- |

b)

Logotypen ”Ciliegia di Lari”, beskrivs nedan.

| c) | Den europeiska SGB-logotypen i samma siktfält som den logotyp som avses ovan, led b. |
| --- | --- |

c)

Den europeiska SGB-logotypen i samma siktfält som den logotyp som avses ovan, led b.

| d) | Förpackningsföretagets namn och adress. |
| --- | --- |

d)

Förpackningsföretagets namn och adress.

Dessutom får uppgifter som hänvisar till företag, namn, firmanamn, privata varumärken och grupper användas, förutsatt att dessa uppgifter inte har berömmande värde och inte sannolikt kommer att vilseleda köparen/konsumenten.

När det gäller körsbär avsedda för bearbetning måste minst en sida av förpackningen eller behållaren utöver den information som krävs enligt lag bära orden ”Ciliegia di Lari SGB för bearbetning” i tydligt läslig text. Logotypen ”Ciliegia di Lari” ser ut på följande sätt:

Image 1

Logotypens storlek kan variera efter förpackningen, men standarddimensionerna måste ha samma proportioner.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Produktionsområdet för den skyddade geografiska beteckningen ”Ciliegia di Lari” omfattar det administrativa territoriet för följande kommuner: Casciana Terme – Lari, Terricciola och Crespina-Lorenzana.

5.   Samband med det geografiska området

Ansökan om erkännande av ”Ciliegia di Lari” är baserad på historiskt anseende, grundat på produktens kvalitet. Det beror på specifika aspekter på det geografiska området som är gynnsamma för odlingen av körsbärsträdet. Bland dessa finns jord och klimat, jordbruksrelaterade, sociala, kulturella och ekonomiska faktorer. Samspelet mellan dessa faktorer har etablerat produktens anseende som kopplat till platsen, i den mån den har identifierats med namnet Lari.

Den långa historien av produkten av ”Ciliegia di Lari” har skapat en nära relation till konsumenterna. De uppskattar den särskilda, distinkta kvaliteten: naturlig sötma. Vid försäljningsstället godtar konsumenterna att priset är högre än för körsbär från andra ställen.

Det avgränsade geografiska området som avses i led 4 har alltid varit ett område med betydande körsbärsproduktion, såsom framgår av historiska och färska studier och undersökningar (M. Basso, S. Natali, 1959; A. Funghi, 2004; olika författare, redigerad av R. Massai, 2013).

Produktionsområdet för ”Ciliegia di Lari” kännetecknas av jord och klimatförhållanden som passar särskilt väl för odling av körsbärsträd. Dessa faktorer påverkar direkt fruktens kvalitet, som är hänförlig till dess naturliga sötma (Brixtal).

Jordens textur tillsammans med temperatur och regnmönster är de två faktorer som kännetecknar produktionsområdet för ”Ciliegia di Lari” och kan påverka fruktens kvalitet: sötma uttryckt i Brixtal.

| — | De fysiska egenskaperna hos områdets jordbruksmark, som består av sand, silt och lera, tack vare de vattenresurser som de vanligen kan lagra, gör det möjligt för odlarna att ha träd med välbalanserad utveckling under alla de tre fenologiska stadierna: blomning, fruktsättning och mogning. Dessa stadier är avgörande för att producera frukt med optimal sockerkoncentration (Brixtal). |
| --- | --- |

—

De fysiska egenskaperna hos områdets jordbruksmark, som består av sand, silt och lera, tack vare de vattenresurser som de vanligen kan lagra, gör det möjligt för odlarna att ha träd med välbalanserad utveckling under alla de tre fenologiska stadierna: blomning, fruktsättning och mogning. Dessa stadier är avgörande för att producera frukt med optimal sockerkoncentration (Brixtal).

| — | Temperatur- och regnmönstren i produktionsområdet kännetecknas av många faktorer som är gynnsamma för att producera naturligt söta körsbär, utan medföljande negativa faktorer. Området är inte särskilt påverkat av sen frost, som kan hämma blomningen. De milda vårtemperaturerna följs av måttligt regn, vilket garanterar optimal blomning och fruktsättning. På liknande sätt begränsar det sällsynta regnet under det sista mogningsstadiet alla problem med kluvna körsbär. |
| --- | --- |

—

Temperatur- och regnmönstren i produktionsområdet kännetecknas av många faktorer som är gynnsamma för att producera naturligt söta körsbär, utan medföljande negativa faktorer. Området är inte särskilt påverkat av sen frost, som kan hämma blomningen. De milda vårtemperaturerna följs av måttligt regn, vilket garanterar optimal blomning och fruktsättning. På liknande sätt begränsar det sällsynta regnet under det sista mogningsstadiet alla problem med kluvna körsbär.

| — | Den erfarenhet av körsbärsodling som har byggts upp av områdets jordbrukare under lång tid har gjort att de kan dra maximal nytta av att matcha markens naturliga egenskaper med potentialen hos de olika varianterna – den nödvändiga kombinationen för att framställa kvalitetsfrukt. |
| --- | --- |

—

Den erfarenhet av körsbärsodling som har byggts upp av områdets jordbrukare under lång tid har gjort att de kan dra maximal nytta av att matcha markens naturliga egenskaper med potentialen hos de olika varianterna – den nödvändiga kombinationen för att framställa kvalitetsfrukt.

Många olika varianter av ”Ciliegia di Lari” är tillåtna, vilket beror på producenternas välbalanserade sätt att föra samman förmågan till anpassning efter miljön och uppnåendet av kundnöjdhet, med andra ord den solida och framgångsrika synergin mellan körsbären, miljön och personalresurserna.

Varianterna är allt från frukt med ganska mjukt fruktkött till frukt med fast fruktkött med ”bett”, med skal som har färger från klarrött till mörkrött. De kännetecknas dessutom av att det finns olika lokala varianter som bidrar till det utbud som är tillgängligt för konsumenterna och erbjuder fler kvaliteter (Roselli G., Mariotti P., Il germoplasma del ciliegio [Körsbärsträdets arvsmassa] – 1. Provincia di Pisa, ARSIA e CNR Istituto sulla Propagazione delle Specie Legnose, Firenze, 1999).

”Ciliegia di Lari” i media

Publikationer som nämner ”Ciliegia di Lari” inbegriper L’Italia del biologico [Ekologiska Italien], 2002, sidan 86, Guida Touring Club italiano; Elena Tedeschi, Toscana inconsueta. Appunti ed itinerari per viaggiare oltre [Mindre kända Toscana, anteckningar och resplaner för resor bortom den upptrampade vägen], 2017, goWare;

Frutta e Ortaggi in Italia [Färska frukter och grönsaker], 2005, Guida Touring Club italiano.

Nuvarande och tidigare anseende. Den journalfilm som distribuerades nationellt på biografer – La settimana INCOM, No 01925, ”Italy, Lari (Pisa): the fourth cherry festival”, den 26 maj 1960, gjord av filmbolaget INCOM, senare förvärvat av Instituto Luce. Avsnittet visar hur namnet ”Ciliegia di Lari” har varit en del av det vardagliga och kommersiella språket sedan dess.

Än i dag är produktionen i det avgränsade området synonymt med god smak och sötma. Därför är frukten också igenkännlig för konsumenterna vid försäljningsställena i större butikskedjor där produkten säljs under namnet ”Ciliegia di Lari”.

Alla dessa faktorer innebär att konsumenterna har identifierat och fortfarande identifierar produkten från det avgränsade område som avses i artikel 3 ovan som ”Ciliegia di Lari”.

Historik

Såsom olika författare har sagt har odlingen av ”Ciliegia di Lari” sina rötter i antiken på Pisas kullar. Erfarenheten hos lokala bönder, som fördes vidare från generation till generation och med stöd av ständig forskning och genomförande av särskilda odlingstekniker, har banat väg för odlingen av ”Ciliegia di Lari” till att etableras med framgång över tid och bli en del av det historiska, traditionella och kulturella arvet i ett område där Lari är det främsta navet för bevarande och utveckling.

Historiskt belyser olika dokument den flera hundra år gamla kulturen och traditionen att odla körsbär i de avgränsade områden som avses i artikel 3. Från 1700-talet och framåt var körsbäret, på marknaden under arkaden i Lari, som var en av de största och mest prestigefyllda i provinsen Pisa ända fram till 1950-talet, favoritprodukten. Bäret var mycket uppskattat av grossister och konsumenter, både för sin utsökta smak och eftersom det mognar tidigt, faktorer som stimulerade produktionen ytterligare, i likhet med det faktum att dessa körsbär gav ett bra pris. (Tremolanti E., ”Profilo storico delle cultivar di ciliegio con particolare riguardo al territorio larigiano” [Historisk profil av körsbärsodlare med särskild hänvisning till regionen Lari], I Spunti di Natura economica: cenni di storia di cerealicoltura, panificazione, viticoltura e cultivar di ciliegio [Punkter av ekonomisk art: en kort historia om spannmålsodling, brödtillverkning, vinodling och körsbärsodling] CLD Libri, Calcinaia (Pi), 2010).

Med tanke på körsbärets ekonomiska och kulturella betydelse för Lari, tack vare några lokalbors initiativ, hölls den första ”Körsbärsfestivalen” i Lari 1957. Den är utan tvekan det äldsta och mest välkända av sådana evenemang, med många hundra besökare. Sedan 1957 har hela 66 ”Körsbärsfestivaler i Lari” hållits, och de har fortsatt utan avbrott fram till i dag. Utöver att vara omskriven i många olika publikationer visar denna kontinuitet den ekonomiska och kulturella vikten av ”Ciliegia di Lari” för det område där den historiskt har producerats.

Uppskattningen av produkten som en ingrediens framgår också tydligt av dessertrecepten på internet, exempelvis på webbplatserna popcuisine.it och gazzettadelgusto.it. Det finns också publicerade recept i kokböcker, exempelvis Il gelato a modo mio [Mitt sätt med glass], Simone Bonini, Giunti 2016.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

Den fullständiga produktspecifikationen finns på

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

Den kan också nås på följande vis:

gå till webbplatsen för ministeriet för jordbruks-, livsmedels-, skogsbruks- och turistpolitik (www.politicheagricole.it) och först klicka på ”Qualità” (längst upp till höger på skärmen), sedan på ”Prodotti DOP, IGP e STG” (till vänster på skärmen) och slutligen på ”Disciplinari di produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---

| 4.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 158/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 158/16

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2023/C 158/07)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM GODKÄNNANDE AV STANDARDÄNDRING

”Vallée du Torgan”

PGI-FR-A1112-AM02

Datum för meddelandet: 24 februari 2023

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Omedelbart närområde

Avsnitt 4.2 – Omedelbart närområde – i kapitel I i produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Vallée du Torgan” har ändrats. Förteckningen över kommuner som ingår i det omedelbara närområdet har uppdaterats, utan några ändringar, i enlighet med 2022 års officiella geografiska kodex.

Denna redaktionella ändring gör det möjligt att hänvisa till det geografiska området i enlighet med 2022 års version av den officiella geografiska kodex som ges ut av den franska nationella statistikbyrån Insee, och därmed ge det avgränsade geografiska området rättslig status.

Det sammanfattande dokumentet har uppdaterats i punkten med rubriken ”Ytterligare villkor – omedelbart närområde”.

2.   Druvsorter

Avsnitt 5 – Druvsorter – i kapitel I i produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Vallée du Torgan” har ändrats. Förteckningen över de sorter som valts ut för framställning av den skyddade geografiska beteckningen ”Vallée du Torgan” har ändrats enligt följande:

| — | 13 sorter som anses vara ”resistenta” mot vinsjukdomar har tillkommit:
  artaban N, cabernet blanc B, cabernet cortis N, floréal B, monarch N, muscaris B, prior N, saphira B, soreli B, souvignier gris Rs, sauvignac B, vidoc N, voltis B. |
| --- | --- |

—

13 sorter som anses vara ”resistenta” mot vinsjukdomar har tillkommit:

artaban N, cabernet blanc B, cabernet cortis N, floréal B, monarch N, muscaris B, prior N, saphira B, soreli B, souvignier gris Rs, sauvignac B, vidoc N, voltis B.

| — | 14 sorter med potential för anpassning till klimatförändringarna har tillkommit:
  agiorgitiko N, alvarinho B, assyrtyko B, calabrese N, carricante B, fiano B, montepulciano N, moschofilero Rs, parrellada B, primitivo N, roditis Rs, touriga nacional N, verdejo B, xinomavro N.
  Dessa sorter är resistenta mot torka och svampsjukdomar. De gör det möjligt att minska användningen av växtskyddsmedel, samtidigt som de i fråga om fysiologiska och oenologiska egenskaper motsvarar de druvsorter som används för framställning av den skyddade geografiska beteckningen. De påverkar inte egenskaperna hos viner med den skyddade geografiska beteckningen. |
| --- | --- |

—

14 sorter med potential för anpassning till klimatförändringarna har tillkommit:

agiorgitiko N, alvarinho B, assyrtyko B, calabrese N, carricante B, fiano B, montepulciano N, moschofilero Rs, parrellada B, primitivo N, roditis Rs, touriga nacional N, verdejo B, xinomavro N.

Dessa sorter är resistenta mot torka och svampsjukdomar. De gör det möjligt att minska användningen av växtskyddsmedel, samtidigt som de i fråga om fysiologiska och oenologiska egenskaper motsvarar de druvsorter som används för framställning av den skyddade geografiska beteckningen. De påverkar inte egenskaperna hos viner med den skyddade geografiska beteckningen.

| — | Följande druvsorter har strukits: altesse B, mondeuse N.
  Dessa ändringar har överförts till avsnittet ”Druvsorter” i det sammanfattande dokumentet. |
| --- | --- |

—

Följande druvsorter har strukits: altesse B, mondeuse N.

Dessa ändringar har överförts till avsnittet ”Druvsorter” i det sammanfattande dokumentet.

3.   Kontrollorgan

Kapitel III i produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Vallée du Torgan” har ändrats i syfte att förenkla avsnittet med rubriken ”Kontrollorgan” genom att ange att kontroller av att produktspecifikationen följs ska utföras på grundval av en godkänd kontrollplan och av tredje part som utses av det nationella kontrollorganet Inao, och genom att garantera kompetens, neutralitet och oberoende.

Denna förenkling påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Namn

Vallée du Torgan

2.   Typ av geografisk beteckning

SGB – skyddad geografisk beteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

KORT BESKRIVNING

Den skyddade geografiska beteckningen ”Vallée du Torgan” omfattar stilla röd-, rosé-, gris-, gris de gris- och vitviner.

Uttrycket gris används för att beteckna roséviner med mycket ljus rosa färg. Uttrycket gris de gris används för gris-viner som framställts av enbart ”G”-druvsorter.

Viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Vallée du Torgan” har en högsta halt av flyktiga syror på 13,26 mekv/l (0,65 g/l uttryckt som H2SO4), eller 15,30 mekv/l (0,75 g/l i H2SO4) i fråga om viner för vilka den malolaktiska jäsningen har avslutats när de når tappningsfasen.

Gränsvärdena (övre eller nedre) för total alkoholhalt i volymprocent, total syrahalt och total halt av svaveldioxid ska följa de regler som fastställs i unionslagstiftningen.

De röda vinerna har varierande färgintensitet. När det gäller doft och smak har de en medelhavskaraktär, med en kombination av toner av röda bär och garrigues som ofta får en kryddig antydan när de mognar. Vinerna har olika struktur beroende på ålder och vinframställningsprofiler, men de har ofta fina, mogna tanniner.

Rosévinernas färg varierar från mycket ljusgrå, som i fallet med gris de gris-viner, till djupare rosa nyanser beroende på vilka druvsorter och macerationsmetoder som använts. Dessa viner har den intensiva friskhet som kännetecknar fruktiga eller blommiga toner.

De vita vinerna har oftast en blekgul färg. De balanserar fyllighet och friskhet och har framträdande fruktiga aromer, vanligtvis av vit frukt som persika eller aprikos.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 11 |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

11

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   Vinframställningsmetoder

5.1.   Särskilda oenologiska metoder

Vinerna måste uppfylla alla oenologiska krav i unionens regelverk och i den franska lagen om jordbruk och fiske (Code rural et de la pêche maritime).

5.2.   Högsta avkastning

| 1. | Röda viner
  80 hektoliter per hektar |
| --- | --- |

1.

Röda viner

80 hektoliter per hektar

| 2. | Roséviner och vita viner
  90 hektoliter per hektar |
| --- | --- |

2.

Roséviner och vita viner

90 hektoliter per hektar

6.   Avgränsat geografiskt område

Skörden av druvor samt framställningen och beredningen av de viner som får omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Vallée du Torgan” måste äga rum i följande kommuner i departementet Aude: Paziols, Tuchan.

7.   Druvsorter

agiorgitiko N

alicante henri bouschet N

alvarinho – albariño

artaban N

assyrtiko B

bourboulenc B – doucillon blanc

cabernet blanc B

cabernet cortis N

cabernet franc N

cabernet sauvignon N

calabrese N

carignan N

carignan blanc B

carmenère N

carricante

chardonnay B

chasan B

chenanson N

chenin B

cinsaut N – cinsault

clairette B

clairette rose Rs

colombard B

côt N – malbec

fiano

floreal B

gamay N

gewürztraminer Rs

grenache N

grenache blanc B

grenache gris G

gros manseng B

macabeu B – macabeo

marsanne B

marselan N

mauzac B

merlot N

monarch N

montepulciano

morrastel N – minustellu, graciano

moschofilero Rs

mourvèdre N – monastrell

muscaris B

muscat d’alexandrie B – muscat, moscato

muscat de hambourg N – muscat, moscato

muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato

muscat à petits grains rouges Rg – muscat, moscato

nielluccio N – nielluciu

négrette N

parellada B

petit manseng B

petit verdot N

pinot blanc B

pinot gris G

pinot noir N

piquepoul blanc B

portan N

primitivo N – zinfandel

prior N

riesling B

roditis Rs

roussanne B

saphira B

sauvignac

sauvignon B – sauvignon blanc

sauvignon gris G – fié gris

sémillon B

soreli B

souvignier gris Rs

sylvaner B

syrah N – shiraz

tempranillo N

terret blanc B

touriga nacional N

ugni blanc B

verdejo B

vermentino B – rolle

vidoc N

viognier B

voltis B

xinomavro N

8.   Beskrivning av samband

8.1.   Det geografiska områdets och produktens särskilda egenskaper

Det geografiska området omfattar kommunerna Tuchan och Paziols vid foten av Mont Tauch (917 m). Området ligger cirka 30 km fågelvägen från Medelhavet, öster om bergsmassivet Corbières i departementet Aude i södra Frankrike (Languedoc-Roussillon). Landskapet utgörs av ett centralt dalliknande område omgivet av branta sluttningar. Vinrankor är huvudgrödan, och det finns över 1 200 hektar vinodlingsareal i de två kommunerna.

Den norra gränsen utgörs av ett smalt bergspass, varefter vägen fortsätter mot Villeneuve. I öster bildar kalkstensplatån Serre d’en Mouysset en barriär mot havsluften. I söder löper en mycket slingrande väg mot gränsen till departementet Pyrénées-Orientales. Tillfarten västerifrån sker slutligen genom en brant dalgång som följer floden Verdouble i riktning mot byn Cucugnan.

Den skyddade geografiska beteckningen ”Vallée du Torgan” har fått sitt namn av vattendraget Torgan som rinner nedför Mont Tauch och förenar sig med Verdouble.

Detta område har en komplex geologisk historia som har gett upphov till många olika jordarter. Vanligast bland de 20 jordarter som har definierats som sådana är skifferarterna i den norra delen av området, de kalkhaltiga kolluviala jordarna eller grèzes vid foten av Mont Tauch, de kalkhaltiga jordarterna från triasperioden samt de puddingstenar eller konglomerat som formats av vattenslipade småstenar i de höglänta områdena i Paziols och öster om Tuchan. Alla dessa är tämligen steniga och grunda till medeldjupa. Avslutningsvis består det centrala området av grusterrasser och djupare lerkalkstensjordar.

Klimatet är varmt och torrt och klassas som Medelhavsklimat. Årsnederbörden är i genomsnitt omkring 700 mm. Regnet är koncentrerat till ett begränsat antal dagar under höst och vår och kommer ofta i form av åskväder och kraftiga skurar. Antalet soltimmar är betydande. Den starka nordanvind som kallas tramontane (upp till 200 blåsiga dagar om året) kan förekomma flera dagar i rad och uppnå vindstyrkor på över 80 km/h. Det är en torr vind som bidrar till att motverka mjöldagg under växtperioden och begränsar risken för Botrytis cinerea under skörden.

Under 1800-talet tog vinodling överhanden över annan jordbruksverksamhet, i synnerhet odlingen av spannmål och olivträd, som hade skadats av stark frost under mycket bistra vintrar.

Efter vinkrisen 1907 gick vinodlarna samman och skapade den kooperativa vinkällaren i Tuchan 1913 och den i Paziols året därpå. Detta område är särskilt lämpligt för vinodling.

I februari 1987 erhöll vin de pays du Torgan erkännande i fem kommuner i departementet. Sedan 1990 är det begränsat till de två kommunerna Tuchan och Paziols av skäl som rör geografisk koherens och produktegenskaper.

De druvsorter som används för framställningen av vin med den skyddade geografiska beteckningen ”Vallée du Torgan” är anpassade till områdets ekologiska förhållanden. Främst av dessa märks de traditionella medelhavssorterna carignan och grenache noir, som båda är perfekt anpassade till de stränga vattenrestriktionerna på somrarna och till den tunna, grunda jorden på sluttningarna. Sortimentet kompletteras med andra traditionella sorter som grenache blanc eller gris, maccabeu, cinsault, muscat d’alexandrie och muscat à petit grain.

Under de senaste 15 åren har det pågått ett återplanteringsarbete, där man har valt ut de sorter som är särskilt lämpade för jordmånen och klimatet i området. Merlot har hittills haft en framträdande roll i sammanhanget. Denna sort har planterats i de djupaste jordarna, i synnerhet i den alluviala delen längs floden Verdouble i Paziols. Detta gör det möjligt att framställa viner som tillför smidighet och finess till blandningarna. Marselan (som planteras i något tunnare jordar) och syrah bidrar med kraftfulla aromer och komplexitet till vinernas egenskaper.

Produktionen är underställd stränga regler som garanterar druvornas mognad och produktens kvalitet.

Genom att sorterna skördas när de nått optimal mognadsgrad blir vinerna mer koncentrerade, samtidigt som de bevarar smidigheten, friskheten och intensiteten hos frukten. Vinerna framställs antingen av en enda druvsort eller är blandviner.

Produktionen av Torgan-viner varierar från 5 000 till 10 000 hl per år, och merparten framställs av den kooperativa vinkällaren i Tuchan-Paziols och av en annan privat vinkällare. De volymer som produceras beror mycket på somrarnas torka.

Samtliga tre vinfärger framställs, men den största delen utgörs av rött vin. Rosévinerna är under ständig utveckling, och ett nyskapande inslag är gris de gris-vinerna. Dessa framställs huvudsakligen av grenache gris-druvor, som är mycket vanliga i området.

8.2.   Orsakssamband mellan det geografiska områdets särskilda egenskaper och produktens särskilda egenskaper

Viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Vallée du Torgan” har en stark identitet som bottnar i produktionsområdets särskilda egenskaper. De grunda till medeldjupa jordarna, det utpräglade medelhavsklimatet och de kuperade vinodlingarna på 100–300 meters höjd över havet säkerställer en kontrollerad växtkraft hos vinstockarna och att mognaden varje år skiljer sig med omkring tio dagar i genomsnitt i förhållande till kustnära vinodlingar.

Det varma och torra medelhavsklimatet med många soltimmar främjar en perfekt mognad av de sorter som används till den skyddade geografiska beteckningen. Resultatet är röda viner med en doft av röda bär och garrigue och med fina, mogna tanniner, samt roséviner, gris-viner och vita viner som balanserar fyllighet, friskhet och ett aromatiskt uttryck.

Produktionen av ”Vallée du Torgan” drar också nytta av initiativ från företag med välstrukturerade säljteam som marknadsför dessa viner på traditionella franska marknader, till stora återförsäljare och på exportmarknader.

Tack vare detta distributionsnätverk med stark koppling till produktionsområdet har vinerna med den skyddade geografiska beteckningen ”Vallée du Torgan” under de senaste 20 åren uppnått ett anseende som gör det möjligt att planera för en ökad produktion av dem för att tillmötesgå behoven på nya marknader.

Dessa vinrankor, som nästan är den enda grödan i området, kännetecknar landskapet och driver ekonomin i de båda kommunerna.

Mosaiken av små vingårdar är en viktig bidragande faktor till upprätthållandet av öppna områden i ett skogslandskap där brandrisken är stor. De spelar således en viktig roll i bevarandet av den biologiska mångfalden.

Alla förbättringar som vinodlarna har åstadkommit under flera generationer har på så vis gjort det möjligt att uppmuntra vinturism, som i sin tur främjar produkternas renommé och stärker deras profil.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Omedelbart närområde

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Det omedelbara närområdet, som fastställts genom undantag för framställningen och beredningen av viner som får använda den skyddade geografiska beteckningen ”Vallée du Torgan”, omfattar följande kommuner som gränsar till det geografiska området på grundval av den officiella geografiska kodexen av den 1 januari 2022:

Departementet Aude:

Albas, Albières, Auriac, Bouisse, Cascastel-des-Corbières, Coustouge, Cucugnan, Davejean, Dernacueillette, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Félines-Termenès, Fontjoncouse, Fraissé-des-Corbières, Jonquières, Lairière, Lanet, Laroque-de-Fa, Maisons, Massac, Montgaillard, Montjoi, Mouthoumet, Padern, Palairac, Quintillan, Rouffiac-des-Corbières, Saint-Jean-de-Barrou, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Salza, Soulatgé, Termes, Thézan-des-Corbières, Vignevieille, Villeneuve-les-Corbières, Villerouge-Termenès och Villesèque-des-Corbières.

Departementet Pyrénées-Orientales:

Ansignan, Bélesta, Caramany, Cases-de-Pène, Cassagnes, Caudiès-de-Fenouillèdes, Espira-de-l'Agly, Estagel, Fenouillet, Fosse, Lansac, Latour-de-France, Lesquerde, Maury, Montner, Opoul-Périllos, Peyrestortes, Pia, Planèzes, Prugnanes, Rasiguères, Rivesaltes, Saint-Arnac, Saint-Martin-de-Fenouillet, Saint-Paul-de-Fenouillet, Salses-le-Château, Tautavel, Vingrau och Vira.

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Den skyddade geografiska beteckningen ”Vallée du Torgan” får åtföljas av namnet på en eller flera druvsorter.

Den skyddade geografiska beteckningen ”Vallée du Torgan” får åtföljas av uttrycket ”primeur” eller ”nouveau”.

EU:s logotyp för produkter med skyddad geografisk beteckning ska anges på etiketten när uppgiften ”Indication géographique protégée” (skyddad geografisk beteckning) ersätts med den traditionella benämningen ”Vin de Pays”.

Länk till produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5e316de2-332d-4137-9b0b-d3174f0bbdec

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 4.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 158/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 158/23

---

Meddelande till Maulawi Rajab och Sultan Aziz Azam, som genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/908 lagts till i den förteckning som avses i artiklarna 2, 3 och 7 i rådets förordning (EG) nr 881/2002 av den 27 maj 2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter

(2023/C 158/08)

1.

Den förteckning som upprättats av FN-kommittén omfattar

| — | Isil (Daish) och al-Qaida, |
| --- | --- |

—

Isil (Daish) och al-Qaida,

| — | fysiska eller juridiska personer, enheter, organ och grupper som är associerade med Isil (Daish) och al-Qaida, och |
| --- | --- |

—

fysiska eller juridiska personer, enheter, organ och grupper som är associerade med Isil (Daish) och al-Qaida, och

| — | juridiska personer, enheter och organ som ägs eller kontrolleras av, eller som på annat sätt stöder, någon av dessa associerade personer, enheter, organ och grupper. |
| --- | --- |

—

juridiska personer, enheter och organ som ägs eller kontrolleras av, eller som på annat sätt stöder, någon av dessa associerade personer, enheter, organ och grupper.

Sådana handlingar eller sådan verksamhet som anger att en person, en grupp, ett företag eller en enhet är ”associerad med” Isil (Daish) och al-Qaida omfattar

| a) | deltagande i finansiering, planering, underlättande, förberedande eller genomförande av handlingar eller verksamhet som företas av, tillsammans med, i namnet av, på vägnar av eller till stöd för Isil (Daish) och al-Qaida alternativt celler, filialer, utbrytargrupper eller avknoppningar till dessa organisationer, |
| --- | --- |

a)

deltagande i finansiering, planering, underlättande, förberedande eller genomförande av handlingar eller verksamhet som företas av, tillsammans med, i namnet av, på vägnar av eller till stöd för Isil (Daish) och al-Qaida alternativt celler, filialer, utbrytargrupper eller avknoppningar till dessa organisationer,

| b) | tillhandahållande, försäljning eller överförande av vapen och därtill hörande materiel till någon av dessa, |
| --- | --- |

b)

tillhandahållande, försäljning eller överförande av vapen och därtill hörande materiel till någon av dessa,

| c) | rekrytering till någon av dessa, eller |
| --- | --- |

c)

rekrytering till någon av dessa, eller

| d) | annat stöd till deras handlingar eller verksamhet. |
| --- | --- |

d)

annat stöd till deras handlingar eller verksamhet.

2.

Maulawi Rajab och Sultan Aziz Azam får när som helst lämna in en begäran till FN:s ombudsperson, tillsammans med styrkande handlingar, om att beslutet att föra upp dem på FN:s förteckning ska omprövas. En sådan begäran ska ställas till följande adress:

| United Nations - Office of the Ombudsperson |
| --- |
| Room DC2-2206 |
| New York, NY 10017 |
| FÖRENTA STATERNA |

United Nations - Office of the Ombudsperson

Room DC2-2206

New York, NY 10017

FÖRENTA STATERNA

Tfn +1 2129632671

Fax +1 2129631300/3778

E-post: ombudsperson@un.org

För ytterligare information, se

https://www.un.org/securitycouncil/sanctions/1267/aq_sanctions_list/procedures-for-delisting

3.

De personer och enheter som anges i bilaga I omfattas av följande åtgärder enligt förordning (EG) nr 881/2002:

| (1) | Frysning av alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör, ägs, förvaras eller kontrolleras, antingen direkt eller indirekt, av de personer och enheter som anges i bilaga I, inbegripet av en tredje part som agerar på deras vägnar eller på deras uppdrag, samt förbud (för alla) mot att direkt eller indirekt ställa penningmedel och ekonomiska resurser till förfogande för, eller göra dem tillgängliga till förmån för de berörda personerna och enheterna (artiklarna 2 och 2a), och |
| --- | --- |

(1)

Frysning av alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör, ägs, förvaras eller kontrolleras, antingen direkt eller indirekt, av de personer och enheter som anges i bilaga I, inbegripet av en tredje part som agerar på deras vägnar eller på deras uppdrag, samt förbud (för alla) mot att direkt eller indirekt ställa penningmedel och ekonomiska resurser till förfogande för, eller göra dem tillgängliga till förmån för de berörda personerna och enheterna (artiklarna 2 och 2a), och

| 2. | förbud mot att direkt eller indirekt tillhandahålla teknisk rådgivning, tekniskt stöd eller teknisk utbildning som rör militär verksamhet, särskilt utbildning och stöd som rör tillverkning, underhåll och användning av vapen och besläktat materiel av alla slag, till någon av de personer och enheter som förtecknas i bilaga I (artikel 3). |
| --- | --- |

2.

förbud mot att direkt eller indirekt tillhandahålla teknisk rådgivning, tekniskt stöd eller teknisk utbildning som rör militär verksamhet, särskilt utbildning och stöd som rör tillverkning, underhåll och användning av vapen och besläktat materiel av alla slag, till någon av de personer och enheter som förtecknas i bilaga I (artikel 3).

4.

| European Commission |
| --- |
| ”Restrictive measures” |
| Rue Joseph II/Jozef II-Straat 54 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

”Restrictive measures”

Rue Joseph II/Jozef II-Straat 54

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

5.

De berörda personerna och enheterna uppmärksammas också på möjligheten att väcka talan mot genomförandeförordning (EU) 2023/908 vid Europeiska unionens tribunal enligt villkoren i artikel 263 fjärde och sjätte styckena i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

6.

De personer och enheter som lagts till i bilaga I uppmärksammas på möjligheten att vända sig till de behöriga myndigheterna i medlemsstaten/medlemsstaterna i fråga, enligt förteckningen i bilaga II till förordning (EG) nr 881/2002, med en ansökan om tillstånd att få använda frysta tillgångar och ekonomiska resurser för grundläggande behov eller särskilda betalningar i enlighet med artikel 2a i den förordningen.

---

(1)  EUT L 255, 21.9.2016, s. 25.

1

(2)  EUT L 116, 4.5.2023, s. 10.

2

(3)  EGT L 139, 29.5.2002, s. 9.

3

---

Rättelser

| 4.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 158/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 158/25

---

Rättelse till Rådets beslut av den 21 mars 2023 om utnämning av en suppleant i rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor för Danmark

(
  Europeiska unionens officiella tidning C 109 av den 24 mars 2023
  )

(2023/C 158/09)

Sidan 71, artikel 1

I stället för:

| ”I. | FÖRETRÄDARE FÖR REGERINGEN” |
| --- | --- |

”I.

ska det stå:

| ”II. | FÖRETRÄDARE FÖR ARBETSTAGARORGANISATIONER”. |
| --- | --- |

”II.

---