# Jurnalul Oficial C 148/2023

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 148 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6628 aprilie 2023 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 148

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6628 aprilie 2023

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 148/01 | Comunicare a Comisiei referitoare la inițiativa cetățenească europeană (ICE) Salvați albinele și fermierii! Către o agricultură propice albinelor, pentru un mediu sănătos | 1 |

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2023/C 148/01

Comunicare a Comisiei referitoare la inițiativa cetățenească europeană (ICE) Salvați albinele și fermierii! Către o agricultură propice albinelor, pentru un mediu sănătos

1

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 148/02 | Rata de schimb a monedei euro – 27 aprilie 2023 | 13 |
| | Curtea de Conturi |
| 2023/C 148/03 | Raportul special 10/2023 – Acțiunea pregătitoare privind cercetarea în materie de apărare – Au fost trase o serie de învățăminte, însă valoarea ca teren de testare pentru creșterea cheltuielilor UE pentru apărare a fost redusă, din cauza constrângerilor de timp și a rezultatelor limitate | 14 |
| 2023/C 148/04 | Raportul special 11/2023 – Sprijinul acordat de UE pentru digitalizarea școlilor – Investiții semnificative, dar utilizarea finanțării din partea UE de către statele membre este lipsită de orientare strategică | 15 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2023/C 148/05 | Comunicarea Comisiei în temeiul articolului 17 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate – Invitație de participare la procedura de ofertare pentru operarea de servicii aeriene regulate în conformitate cu obligațiile de serviciu public (
  1
  ) | 16 |
| 2023/C 148/06 | Comunicare a Comisiei în temeiul articolului 17 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate – Invitație de participare la procedura de ofertare pentru operarea de servicii aeriene regulate în conformitate cu obligațiile de serviciu public (
  1
  ) | 17 |
| 2023/C 148/07 | Comunicare a Comisiei în temeiul articolului 16 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate – Obligații de serviciu public pentru servicii aeriene regulate (
  1
  ) | 18 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2023/C 148/02

Rata de schimb a monedei euro – 27 aprilie 2023

13

Curtea de Conturi

2023/C 148/03

Raportul special 10/2023 – Acțiunea pregătitoare privind cercetarea în materie de apărare – Au fost trase o serie de învățăminte, însă valoarea ca teren de testare pentru creșterea cheltuielilor UE pentru apărare a fost redusă, din cauza constrângerilor de timp și a rezultatelor limitate

14

2023/C 148/04

Raportul special 11/2023 – Sprijinul acordat de UE pentru digitalizarea școlilor – Investiții semnificative, dar utilizarea finanțării din partea UE de către statele membre este lipsită de orientare strategică

15

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2023/C 148/05

Comunicarea Comisiei în temeiul articolului 17 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate – Invitație de participare la procedura de ofertare pentru operarea de servicii aeriene regulate în conformitate cu obligațiile de serviciu public (
  1
  )

1

16

2023/C 148/06

Comunicare a Comisiei în temeiul articolului 17 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate – Invitație de participare la procedura de ofertare pentru operarea de servicii aeriene regulate în conformitate cu obligațiile de serviciu public (
  1
  )

1

17

2023/C 148/07

Comunicare a Comisiei în temeiul articolului 16 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate – Obligații de serviciu public pentru servicii aeriene regulate (
  1
  )

1

18

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 28.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 148/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 148/1

---

COMUNICARE A COMISIEI

referitoare la inițiativa cetățenească europeană (ICE) „Salvați albinele și fermierii! Către o agricultură propice albinelor, pentru un mediu sănătos”

(2023/C 148/01)

1.   INTRODUCERE: INIȚIATIVA CETĂȚENEASCĂ

Cetățenii UE pot solicita Comisiei Europene să prezinte o propunere legislativă cu privire la o chestiune pentru care consideră necesare măsuri legale pentru a respecta tratatele UE. În acest scop, ei trebuie să prezinte o inițiativă cetățenească europeană în temeiul articolului 11 alineatul (4) din Tratatul privind Uniunea Europeană, care necesită colectarea semnăturilor a cel puțin un milion de resortisanți dintr-un număr semnificativ de state membre ale UE. Normele detaliate privind inițiativa cetățenească europeană sunt stabilite prin Regulamentul (UE) nr. 2019/788 (1) (denumit în continuare „Regulamentul privind ICE”).

Inițiativa intitulată „Salvați albinele și fermierii! Către o agricultură propice albinelor, pentru un mediu sănătos” (2) este cea de a șaptea inițiativă cetățenească europeană (ICE) care a atins pragul impus de tratat și de Regulamentul privind ICE (3). Pentru a proteja albinele și sănătatea oamenilor, inițiativa invită Comisia să propună legislație pentru a elimina treptat pesticidele sintetice până în 2035, pentru a reface biodiversitatea și pentru a sprijini fermierii în realizarea tranziției, după cum urmează:

| — | eliminarea treptată, în procent de 80 %, a pesticidelor sintetice din agricultura UE până în 2030, începând cu cele mai periculoase, pentru ca, până în 2035, să nu se mai utilizeze pesticide sintetice în agricultură; |
| --- | --- |

—

eliminarea treptată, în procent de 80 %, a pesticidelor sintetice din agricultura UE până în 2030, începând cu cele mai periculoase, pentru ca, până în 2035, să nu se mai utilizeze pesticide sintetice în agricultură;

| — | refacerea ecosistemelor naturale din zonele agricole, astfel încât agricultura să devină un vector pentru refacerea biodiversității; |
| --- | --- |

—

refacerea ecosistemelor naturale din zonele agricole, astfel încât agricultura să devină un vector pentru refacerea biodiversității;

| — | reformarea agriculturii, acordând prioritate agriculturii la scară mică, diversificate și durabile, sprijinind creșterea rapidă a practicilor agroecologice și ecologice și permițând formarea fermierilor și cercetarea independente în domeniul agriculturii în ceea ce privește agricultura fără pesticide și fără OMG-uri. |
| --- | --- |

—

reformarea agriculturii, acordând prioritate agriculturii la scară mică, diversificate și durabile, sprijinind creșterea rapidă a practicilor agroecologice și ecologice și permițând formarea fermierilor și cercetarea independente în domeniul agriculturii în ceea ce privește agricultura fără pesticide și fără OMG-uri.

La cererea organizatorilor acestei ICE, formulată la 31 iulie 2019, Comisia a înregistrat inițiativa (4) la 30 septembrie 2019. Întrucât inițiativa a implicat colectarea declarațiilor de susținere în timpul pandemiei de COVID-19, aceasta a fost eligibilă pentru prelungirea cu un an a termenului de 12 luni pentru colectarea semnăturilor (de la 30 septembrie 2019 până la 30 septembrie 2021) (5). La 7 octombrie 2022, după verificarea de către autoritățile statelor membre a declarațiilor de susținere colectate, organizatorii au prezentat Comisiei inițiativa. Comisia a examinat inițiativa pe baza Regulamentului privind ICE, care se aplică de la 1 ianuarie 2020.

Organizatorii au explicat în detaliu obiectivele inițiativei în cadrul unei reuniuni cu Comisia, desfășurată la 25 noiembrie 2022. Aceștia au prezentat inițiativa și în cadrul unei audieri publice organizate de Parlamentul European la 24 ianuarie 2023. La 14 decembrie 2022, Comitetul Economic și Social European a adoptat un aviz referitor la ICE (6). Parlamentul European a organizat o dezbatere în plen cu privire la inițiativă la 16 martie 2023.

Prezenta comunicare prezintă concluziile juridice și politice ale Comisiei cu privire la inițiativă și măsurile pe care intenționează să le întreprindă ca răspuns în temeiul articolului 15 alineatul (2) din Regulamentul privind ICE.

2.   CONTEXTUL

2.1.   Fermele și sistemele agricole din UE

În UE există aproximativ 9 milioane de ferme. Aproximativ 39,5 % din ferme sunt specializate în culturi de câmp (cum ar fi cerealele, oleaginoasele și culturile proteice), iar 21,5 % sunt specializate în culturi permanente, din care 4,7 % sunt plantații viticole. Aproximativ 21,7 % din ferme sunt specializate în producția animalieră, iar o mică parte din exploatații sunt specializate în produse horticole (2,3 %). Aproximativ 14,2 % din ferme sunt exploatații mixte (care produc o combinație de diferite culturi și/sau animale) (7). Pășunea permanentă reprezintă 30 % din suprafața agricolă.

Majoritatea relativă a fermelor (42,6 %) dețin mai puțin de 2 hectare de terenuri agricole, iar 21,2 % dețin între 2 și 5 hectare7. Situația ocupării forței de muncă în cadrul exploatațiilor agricole poate fi foarte diferită. De exemplu, exploatațiile agricole foarte mici adesea nu oferă deținătorilor un venit de subzistență suficient.

Ponderea terenurilor destinate agriculturii ecologice a crescut în medie cu 5,7 % pe an între 2012 și 2020. În 2020, agricultura ecologică acoperea 14,7 milioane de hectare, ceea ce reprezintă 9,1 % din terenurile agricole ale UE (8). Aproximativ 42 % din terenurile destinate agriculturii ecologice sunt pășuni permanente, urmate de furaje verzi (17 %), cereale (16 %), culturi permanente (11 %), culturi industriale (4 %) și leguminoase uscate (3 %) (9).

2.2.   Utilizarea pesticidelor în agricultura UE

Agricultura convențională utilizează adesea pesticidele chimice (10) ca metodă principală de prevenire a pierderii recoltei cauzate de dăunători. Deși utilizarea lor vizează dăunători specifici, aceste substanțe chimice au efecte nocive și asupra unor organisme nevizate, inclusiv asupra ecosistemelor acvatice. Utilizarea pesticidelor este un factor major al declinului biodiversității. Alte sisteme agricole combat dăunătorii în mod diferit, de exemplu, sistemele agroecologice utilizează metode bazate mai mult pe biodiversitate și alte soluții nechimice pentru a combate dăunătorii (11). În agricultura ecologică, nu este permisă utilizarea pesticidelor sintetice.

În fiecare an, în UE se vând aproximativ 350 000 de tone din toate tipurile de pesticide. Acest volum a rămas constant în perioada 2012-2019. Vânzările de pesticide nechimice și de pesticide chimice cu risc scăzut au crescut, deși acestea reprezintă în continuare o proporție scăzută din vânzările totale de pesticide (12).

2.3.   Biodiversitatea în ecosistemele agricole ale UE

Evaluarea Strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2020 (13) a evidențiat faptul că starea biodiversității în agroecosistemele UE a continuat să se deterioreze din 2010, agravând pierderea biodiversității observată în deceniile anterioare. Acest lucru este deosebit de acut în cazul fluturilor de câmp, al păsărilor specifice terenurilor agricole și al habitatelor și speciilor protejate în temeiul directivelor privind natura care sunt asociate cu agroecosistemele.

Între 1991 și 2018, populațiile de fluturi de câmp au scăzut cu 25 % (14). Conform evaluării Listei roșii europene, populația a aproximativ una din trei specii de albine, fluturi și sirfide este în scădere, iar una din zece specii de albine și fluturi și una din trei specii de sirfide sunt expuse riscului de dispariție (15). Evaluarea indică faptul că practicile agricole intensive joacă un rol major în acest declin. Zonele de agricultură intensivă sunt asociate cu o utilizare sporită a pesticidelor și cu pierderea habitatelor, cum ar fi pierderea elementelor de peisaj de mare diversitate, a altor habitate necultivate sau a pajiștilor seminaturale.

Spre deosebire de speciile polenizatoare sălbatice, populațiile de albine melifere ca specii polenizatoare gestionate nu sunt în scădere la nivelul UE. Numărul coloniilor de albine melifere a crescut cu 15,7 % în perioada 2018-2021 (16).

În timp ce populațiile tuturor păsărilor comune din UE au scăzut cu 12 %, iar populațiile de păsări comune din păduri au scăzut cu 5 % între 1990 și 2021, populațiile de păsări comune specifice terenurilor agricole au scăzut cu 36 % în aceeași perioadă (17).

Raportul din 2020 privind starea naturii (18) a arătat că peste 45 % din habitatele protejate (19) care depind sau sunt afectate de agricultură se află într-o stare de conservare precară. Motivul are două fațete: pe de o parte, anumite practici agricole s-au intensificat, implicând niveluri ridicate de utilizare a pesticidelor și lucrări intensive ale solului, pășunat sau cosit intensiv și fertilizarea excesivă a unor pajiști. Pe de altă parte, abandonarea agriculturii sau conversia la alte utilizări ale terenurilor au condus la dispariția habitatelor seminaturale, cum ar fi pajiștile seminaturale, care sunt importante pentru conservarea naturii. Raportul a arătat, de asemenea, că pajiștile protejate cu relevanță deosebită pentru polenizatori prezintă o proporție mai mare de specii aflate într-o stare de conservare precară și tendințe ale stării de conservare mai nefavorabile decât alte pajiști protejate.

După cum s-a menționat în comunicarea „Un nou pact pentru polenizatori” (20) și după cum reiese din dovezi, de pierderea biodiversității și a polenizatorilor sunt responsabili și alți factori decât agricultura intensivă și utilizarea pesticidelor. Printre acești factori se numără schimbarea destinației terenurilor și urbanizarea, schimbările climatice și speciile alogene invazive.

2.4.   Contextul politicii UE

Au trecut mai mult de trei ani și jumătate de când organizatorii au prezentat această inițiativă cetățenească europeană în iulie 2019, deoarece perioada de colectare a semnăturilor a fost prelungită din cauza pandemiei de COVID-19. În această perioadă, cadrul de politică al UE a evoluat foarte mult. În decembrie 2019, Comisia a adoptat Pactul verde european (21), o nouă strategie de creștere pentru stimularea economiei, îmbunătățirea sănătății și a calității vieții cetățenilor, precum și pentru îngrijirea naturii. Sistemele alimentare durabile se află în centrul Pactului verde european. În plus, politica agricolă comună reformată a UE (PAC) (22), propusă de Comisie în iunie 2018, a fost adoptată de colegiuitori în decembrie 2021, iar planurile strategice ale statelor membre au intrat în vigoare la 1 ianuarie 2023. Acestea vor avea un rol esențial în sprijinirea punerii în aplicare a obiectivelor Pactului verde specifice sectorului agricol.

Atât strategia UE „De la fermă la consumator” (23) și Strategia privind biodiversitatea pentru 2030 (24), adoptate în mai 2020, cât și Planul de acțiune privind reducerea la zero a poluării (25), adoptat în mai 2021, reprezintă inițiative emblematice în cadrul Pactului verde european. În temeiul strategiei „De la fermă la consumator” și al strategiei privind biodiversitatea, în iunie 2022, Comisia a adoptat două propuneri novatoare: o propunere de regulament privind refacerea naturii (26) și o propunere de regulament privind utilizarea durabilă a produselor de protecție a plantelor (RUD) (27). Toate aceste inițiative sunt relevante în mod direct pentru inițiativa cetățenească. La fel de relevant este și Cadrul global privind biodiversitatea (28), convenit în decembrie 2022 cu ocazia celei de a 15-a Conferințe a părților la Convenția privind diversitatea biologică.

În contextul războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei și al problemei inaccesibilității alimentelor din cauza inflației și a prețurilor ridicate la alimente, Comisia a publicat o serie de documente de politică (29) privind securitatea alimentară și disponibilitatea îngrășămintelor și eficiența utilizării acestora. Acestea subliniază faptul că tranziția către o producție alimentară durabilă este cea mai bună abordare pentru a obține reziliență în sectorul agricol din UE și la nivel mondial. Ca urmare a Summitului ONU din 2021 privind sistemele alimentare, Comisia s-a angajat ca partener major în opt coaliții ale sistemelor alimentare, în special în coaliția privind agroecologia, care vizează extinderea practicilor și a lanțurilor valorice agroecologice. Aceste coaliții demonstrează angajamentul concret al UE de a promova transformarea durabilă a sistemelor alimentare în cadrul forurilor multilaterale. Această inițiativă cetățenească contribuie la dezbaterea publică cu privire la modul în care se poate realiza în mod eficace această transformare, dezbatere care are loc și la nivel internațional.

3.   RĂSPUNSUL LA INIȚIATIVA CETĂȚENEASCĂ EUROPEANĂ

3.1.   Solicitarea cetățenilor: eliminarea treptată, în procent de 80 %, a pesticidelor sintetice din agricultura UE până în 2030, începând cu cele mai periculoase, pentru ca, până în 2035, să nu se mai utilizeze pesticide sintetice în agricultură

Directiva privind utilizarea durabilă a pesticidelor (30), adoptată în 2009, vizează reducerea riscurilor și a impactului utilizării pesticidelor asupra sănătății umane și asupra mediului. Unul dintre elementele-cheie ale acesteia este gestionarea integrată a dăunătorilor (GID), care promovează culturile sănătoase și combaterea naturală a dăunătorilor și utilizează controlul chimic doar în ultimă instanță.

În răspunsul la inițiativa cetățenească europeană anterioară intitulată „Interzicerea glifosatului și protecția oamenilor și a mediului de pesticide toxice” (31), prezentată în 2017, Comisia s-a concentrat pe promovarea punerii în aplicare a Directivei privind utilizarea durabilă a pesticidelor și pe stabilirea unor indicatori de risc armonizați pentru a permite monitorizarea tendințelor la nivelul UE. Comisia s-a angajat să utilizeze datele rezultate ca bază pentru stabilirea opțiunilor de politică viitoare și să reevalueze situația într-o etapă ulterioară, mai întâi într-un raport de punere în aplicare. În plus, în 2019 a fost adoptat Regulamentul privind transparența și durabilitatea modelului UE de evaluare a riscurilor în cadrul lanțului alimentar (32).

Indicatorii arată că, între perioada 2015-2017 și 2020, utilizarea pesticidelor chimice și riscul prezentat de acestea au scăzut cu 14 %, iar utilizarea pesticidelor mai periculoase a scăzut cu 26 % (33). Sporirea utilizării pesticidelor cu risc mai scăzut, care sunt utilizate în cantități mai mari pe hectar, explică de ce vânzările totale au rămas constante. Cu toate acestea, evaluarea Directivei privind utilizarea durabilă a pesticidelor a arătat că există în continuare deficiențe în ceea ce privește punerea în aplicare și asigurarea respectării directivei și că obiectivele acesteia nu au fost îndeplinite în mod suficient (34).

Pactul verde european a anunțat ambiția de a reduce în mod semnificativ utilizarea pesticidelor chimice și riscul prezentat de acestea. În cadrul strategiei „De la fermă la consumator”, Comisia s-a angajat să ia măsuri pentru a reduce cu 50 % utilizarea globală a pesticidelor chimice și riscul prezentat de acestea până în 2030 și pentru a reduce cu 50 % utilizarea pesticidelor mai periculoase până în 2030.

Propunerea de regulament privind utilizarea durabilă a produselor de protecție a plantelor (RUD), adoptată de Comisie în iunie 2022, includea obiective obligatorii din punct de vedere juridic la nivelul UE de reducere cu 50 % până în 2030 a utilizării pesticidelor chimice și a riscului prezentat de acestea și a utilizării pesticidelor mai periculoase, precum și măsuri de îmbunătățire a gestionării integrate a dăunătorilor. Propunerea impune statelor membre să adopte obiective naționale obligatorii din punct de vedere juridic care să corespundă obiectivelor de la nivelul UE. De asemenea, aceasta restricționează utilizarea pesticidelor în zonele sensibile, inclusiv în zonele care susțin speciile polenizatoare care sunt expuse riscului de dispariție.

Propunerea de RUD recunoaște inițiativa „Salvați albinele și fermierii” și necesitatea de a reduce utilizarea pesticidelor chimice. În prezent, aceasta este dezbătută în cadrul Parlamentului European și al Consiliului.

Obiectivele incluse în propunerea de RUD sprijină angajamentul asumat de UE în temeiul Cadrului global privind biodiversitatea, adoptat în decembrie 2022, de a reduce riscul global al pesticidelor cu cel puțin jumătate până în 2030 (35).

Ca parte a evaluării impactului care stă la baza propunerii de RUD, Comisia a analizat dacă ar fi adecvată stabilirea unor obiective mai ambițioase de peste 50 %. Stabilirea oricăror obiective la nivelul UE în domeniul mediului implică un compromis între trei factori interconectați: protecția mediului și a sănătății umane, fezabilitatea politică și viabilitatea economică. Evaluarea impactului a arătat că un obiectiv de reducere cu 70-80 % ar avea cel mai mare impact pozitiv asupra sănătății umane și asupra mediului. Cu toate acestea, deoarece ar fi nevoie de modificări rapide și drastice ale practicilor agricole înainte de a avea alternative la dispoziție, acest lucru ar putea avea un efect mai mare asupra randamentului culturilor și, prin urmare, cel mai mare cost economic nu numai pentru fermieri, ci și pentru întreaga economie și pentru consumatori. Comisia a considerat că un nivel de ambiție de 50 % este opțiunea cea mai adecvată și echilibrată pentru a proteja mediul și sănătatea umană și pentru a evita consecințe grave asupra accesibilității alimentelor (36).

În temeiul propunerii de RUD, Comisia efectuează o evaluare la patru ani de la data aplicării regulamentului, care va analiza progresele înregistrate în ceea ce privește reducerea riscurilor și a utilizării pesticidelor. Factorii importanți care trebuie luați în considerare la evaluarea progreselor înregistrate în îndeplinirea obiectivelor regulamentului vor fi evoluțiile în ceea ce privește adoptarea gestionării integrate a dăunătorilor, a agriculturii ecologice și a agriculturii de precizie.

Propunerea de RUD stabilește pentru fermieri obligația de a urma un arbore decizional în materie de gestionare integrată a dăunătorilor, astfel încât aceștia să analizeze întotdeauna mai întâi alternativele la pesticidele chimice. Pentru culturile care acoperă 90 % din suprafața agricolă din statele membre, fermierii ar fi obligați să respecte norme naționale detaliate specifice culturilor care aplică principiile gestionării integrate a dăunătorilor la condițiile lor locale. Comisia intenționează să sprijine și să monitorizeze în mod activ elaborarea unor astfel de norme de către statele membre. În acest scop, Comisia intenționează să lanseze un proiect în cadrul programului LIFE, care să sprijine statele membre la elaborarea acestor norme, bazându-se pe proiectul-pilot „Setul de instrumente pentru fermieri privind gestionarea integrată a dăunătorilor” (37), care a analizat factorii determinanți și obstacolele în calea adoptării GID și a compilat practicile.

Pentru a reduce utilizarea pesticidelor chimice, este esențial să existe alternative disponibile. Comisia a luat deja măsuri semnificative pentru a îmbunătăți această situație. Ea a adoptat patru regulamente de punere în aplicare (38) în temeiul Regulamentului privind produsele de protecție a plantelor (39), care revizuiesc cerințele în materie de date, criteriile de aprobare și metodologiile de evaluare pentru autorizarea pesticidelor biologice care conțin microorganisme în vederea accelerării accesului acestora pe piață. În cadrul inițiativei „O formare mai bună pentru o hrană mai sigură” (40), sunt disponibile oportunități de formare pentru a consolida expertiza în ceea ce privește efectuarea de evaluări ale riscurilor pe care le prezintă microorganismele utilizate ca pesticide, punerea în aplicare și controlul gestionării integrate a dăunătorilor la nivel de exploatație agricolă și testarea echipamentelor de aplicare a pesticidelor. Comisia a lansat, de asemenea, o cerere de propuneri în cadrul Programului privind piața unică pentru acordarea de granturi financiare statelor membre (10 milioane EUR pe o perioadă de 5 ani) pentru a-și spori capacitățile de evaluare a dosarelor de cerere, în special pentru microorganisme. Mai multe proiecte de cercetare în curs în cadrul programelor Orizont Europa și Orizont 2020 se axează pe căutarea de alternative la pesticidele chimice și pe combinarea utilizării instrumentelor și tehnologiilor pentru gestionarea integrată a dăunătorilor.

Dezvoltarea de noi soiuri de plante rezistente la dăunători contribuie, de asemenea, la reducerea dependenței de pesticide. Toate tipurile de metode de ameliorare a plantelor, inclusiv noile tehnici genomice, au posibilitatea de a accelera acest proces, iar Comisia va prezenta în cursul anului 2023 o propunere legislativă privind utilizarea acestora. Și în acest sens, programele Orizont 2020 și Orizont Europa sprijină mai multe proiecte de ameliorare a soiurilor de plante rezistente la dăunători și rezistente la schimbările climatice.

Propunerea de RUD prevede că fermierii pot fi compensați în cadrul PAC, pe parcursul unei perioade de tranziție de 5 ani, pentru orice costuri legate de respectarea noilor cerințe. Acest lucru s-ar adăuga numeroaselor intervenții deja programate în cadrul noii PAC, de exemplu, în cadrul eco-schemelor sau al inițiativelor de dezvoltare rurală, pentru a sprijini utilizarea durabilă a pesticidelor (a se vedea secțiunea 3.3.2). Acest lucru va permite PAC să joace un rol esențial în sprijinirea fermierilor în tranziția lor către o utilizare mai durabilă a pesticidelor.

Înainte ca un pesticid să poată fi utilizat, acesta trebuie să fie autorizat de statele membre în temeiul Regulamentului privind produsele de protecție a plantelor. UE dispune de unul dintre cele mai stricte sisteme de reglementare din lume (41), asigurând standarde înalte de siguranță pentru sănătatea umană și animală și pentru mediu, inclusiv pentru albine. Comisia a restricționat sau a interzis utilizarea pesticidelor periculoase pentru albine (de exemplu, neonicotinoidele (42) și sulfoxaflorul) (43) și a luat măsuri pentru a consolida evaluarea riscului utilizării pesticidelor în ceea ce privește albinele (44). În special, în 2019, Comisia a solicitat Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) să actualizeze documentul de orientare privind albinele pentru a ține seama pe deplin de noile cunoștințe științifice. În prezent, EFSA finalizează această revizuire. După adoptarea de către EFSA a documentului de orientare revizuit privind albinele, Comisia va modifica regulamentele de punere în aplicare aferente și va solicita aprobarea documentului de orientare privind albinele de către statele membre. De asemenea, Comisia a inițiat un plan de lucru pentru a elabora toate protocoalele necesare și în curs de desfășurare pentru testarea pesticidelor pe polenizatori, punând accentul pe speciile sălbatice.

Declinul polenizatorilor este un fenomen global. Prin urmare, Comisia a adoptat recent un regulament (45) pentru a reduce limitele maxime de reziduuri pentru două dintre neonicotinoidele care nu mai sunt aprobate în UE (clotianidin și tiametoxam) pentru toate produsele alimentare la cel mai scăzut nivel care poate fi măsurat cu ajutorul celor mai recente tehnologii, indiferent dacă produsul este fabricat în UE sau importat din țări din afara UE. De asemenea, Comisia a pregătit un proiect de regulament pentru stabilirea unui program de lucru pentru revizuirea și eventuala aprobare la nivelul UE a agenților fitoprotectori și a agenților sinergici utilizați în pesticide. Aceasta a adoptat recent un regulament de punere în aplicare care stabilește norme detaliate pentru identificarea coformulanților inacceptabili în pesticide (46). Ambele regulamente se referă la impactul asupra albinelor și asupra altor polenizatori.

În octombrie 2022, Comisia a adoptat, ca parte a pachetului privind reducerea la zero a poluării, o propunere legislativă (47) de revizuire a listelor poluanților din apele de suprafață și din apele subterane, inclusiv pesticidele, care este discutată în prezent în Parlamentul European și în Consiliu. Statele membre ar trebui să reducă emisiile tuturor acestor poluanți pentru a respecta noile standarde de calitate.

Sunt necesare date mai bune privind utilizarea pesticidelor și prezența acestora în mediu pentru a sprijini acțiunile de politică în curs și pentru a elabora legislația dincolo de 2030. Datele privind utilizarea pesticidelor vor deveni disponibile în temeiul Regulamentului privind statisticile referitoare la factorii de producție și producția agricolă (48), adoptat în decembrie 2022. Comisia a adoptat recent un regulament de punere în aplicare (49) în temeiul Regulamentului privind produsele de protecție a plantelor pentru a stabili norme comune privind evidențele pe care utilizatorii profesioniști de pesticide trebuie să le păstreze.

În fine, Comisia intenționează să propună în 2023 obiective obligatorii din punct de vedere juridic pentru reducerea risipei de alimente (50). Alimentele aruncate reprezintă o risipă de factori de producție agricolă, inclusiv de pesticide. Comisia intenționează să propună în 2023 un cadru legislativ pentru sisteme alimentare durabile (51) prin care să stabilească definiții comune, principii generale și obiective de integrare a durabilității în politicile legate de alimentație.

3.2.   Solicitarea cetățenilor: refacerea ecosistemelor naturale din zonele agricole, astfel încât agricultura să devină un vector pentru refacerea biodiversității

Al doilea obiectiv al inițiativei cetățenești europene – refacerea ecosistemelor naturale din zonele agricole, astfel încât agricultura să devină un vector al refacerii biodiversității – este în conformitate cu obiectivul UE stabilit în Strategia privind biodiversitatea pentru 2030 de a readuce natura în terenurile agricole, ca parte a unui plan mai amplu al UE de refacere a naturii. Strategia subliniază rolul vital al sectorului agricol în conservarea biodiversității și recunoaște rolul fermierilor de gardieni ai terenurilor noastre, care ar trebui sprijiniți și stimulați să realizeze tranziția către gestionarea durabilă a terenurilor.

Pentru a oferi mai mult spațiu pentru natură, strategia privind biodiversitatea prevede că cel puțin 10 % din suprafața agricolă ar trebui să fie acoperită de elemente de peisaj de o mare diversitate. Aceste caracteristici oferă resurse esențiale pentru numeroase specii, cum ar fi hrana, cuibăritul și ariile de reproducere. În plus, strategia prevede că adoptarea practicilor agroecologice ar trebui să crească în mod semnificativ, iar strategia „De la fermă la consumator” stabilește obiectivul ca terenurile agricole să fie destinate agriculturii ecologice în proporție de cel puțin 25 %. Acest lucru va deschide spațiul pentru biodiversitate în părțile productive ale peisajelor agricole și va sprijini tranziția către un sistem durabil de producție alimentară. Pentru a atinge obiectivul UE și pentru a ajuta sectorul agriculturii ecologice să își atingă întregul potențial, Comisia a instituit un plan de acțiune pentru producția ecologică în UE pentru perioada 2021-2027 (52).

Pentru a sprijini refacerea biodiversității în ecosistemele agricole, este, de asemenea, esențial să se reducă presiunea exercitată de poluanții chimici și de alte substanțe. Acest lucru se referă în special la pesticide, astfel cum au fost prezentate în secțiunea anterioară, dar și la pierderile de nutrienți din îngrășăminte. Strategia privind biodiversitatea stabilește obiectivul de a reduce pierderile de nutrienți din agricultură cu cel puțin 50 % până în 2030, asigurându-se, în același timp, că fertilitatea solului nu se deteriorează. Acest lucru se va realiza prin acțiuni privind o serie de măsuri, inclusiv planul de acțiune privind gestionarea integrată a nutrienților (53).

În scopul refacerii ecosistemelor deteriorate din întreaga Europă și de a permite recuperarea susținută pe termen lung a biodiversității și a rezilienței naturii, în iunie 2022, Comisia a adoptat prima propunere, la nivelul UE, de regulament privind refacerea naturii (54). Propunerea prevede un obiectiv general de refacere, însoțit de ținte obligatorii pentru ecosisteme specifice. Acțiunile de refacere a terenurilor agricole includ refacerea funcțiilor și a serviciilor ecosistemice, dintre care zoogamiei îi revine un rol dintre cele mai importante. Printre obligațiile propuse privind ecosistemele agricole se numără facilitarea refacerii fluturilor de câmp și a populațiilor de păsări comune specifice terenurilor agricole, reumidificarea turbăriilor și sporirea ponderii terenurilor agricole cu elemente de peisaj de mare diversitate.

Propunerea de regulament privind refacerea naturii include un obiectiv specific obligatoriu din punct de vedere juridic pentru ca statele membre să inverseze declinul populațiilor de polenizatori până în 2030 și, ulterior, să realizeze o creștere și include o metodă de monitorizare periodică a polenizatorilor. În conformitate cu propunerea Comisiei, se așteaptă ca statele membre să prezinte Comisiei planuri naționale de refacere care să indice modul în care vor îndeplini obiectivele. De asemenea, acestea vor trebui să monitorizeze și să raporteze cu privire la progresele înregistrate.

Acțiunile de refacere a naturii sunt, de asemenea, necesare și sub pământ. În noiembrie 2021, Comisia a adoptat Strategia UE privind solul pentru 2030 (55). Strategia subliniază importanța biodiversității solului pentru sănătatea ecosistemelor și stabilește acțiuni specifice pentru o mai bună înțelegere și protejare a biodiversității solului, inclusiv prin intermediul misiunii Orizont Europa, Un pact al solului pentru Europa (56). Stoparea și inversarea pierderii biodiversității solului reprezintă un aspect esențial al viziunii strategiei de a obține soluri sănătoase până în 2050. Pentru ca această viziune să devină realitate, Comisia intenționează să adopte în 2023 o propunere de lege privind sănătatea solului.

Noua politică agricolă comună (PAC) pentru perioada 2023-2027 și-a sporit în mod semnificativ nivelul de ambiție în materie de mediu în comparație cu politica anterioară. În special, aceasta conține un set de condiții de mediu pe care trebuie să le îndeplinească toți fermierii care primesc sprijin din partea PAC (57), care acoperă aproximativ 90 % din suprafața agricolă din UE. Aceste condiții includ „standardele privind bunele condiții agricole și de mediu ale terenurilor” (GAEC), dintre care mai multe vizează protejarea și refacerea biodiversității. De exemplu, fermierii trebuie să dedice 4 % din terenul lor arabil unor elemente și zone neproductive, cum ar fi gardurile vii, iazurile, marginile câmpurilor, fâșiile de teren plantate cu flori și pârloagele – iar acest lucru este valabil pentru toți fermierii care primesc plăți din partea PAC bazate pe suprafață sau pe animale. O altă GAEC impune fermierilor să creeze zone tampon fără pesticide și fără îngrășăminte de-a lungul cursurilor de apă.

Pe lângă aceste condiții, PAC 2023-2027 va sprijini fermierii care aplică în mod voluntar practici mai durabile. Se alocă aproape 100 miliarde EUR, adică o treime din bugetul PAC, pentru a sprijini această tranziție ecologică și climatică până în 2027. Pentru a realiza acest lucru, statele membre propun noi eco-scheme care concentrează cel puțin 25 % din bugetul pentru plăți directe, precum și un set de instrumente de dezvoltare rurală, care alocă cel puțin 35 % din buget practicilor de mediu (a se vedea secțiunea 3.3).

În fine, la 24 ianuarie 2023, Comisia Europeană a adoptat comunicarea Un nou pact pentru polenizatori (58) în urma revizuirii Inițiativei UE din 2018 privind polenizatorii. Pactul răspunde apelurilor din ce în ce mai numeroase la acțiune, inclusiv din partea Curții de Conturi Europene (59) și a ICE „Salvați albinele și fermierii”, pentru a îmbunătăți conservarea polenizatorilor și pentru a remedia cauzele și consecințele declinului acestora asupra securității alimentare, a sănătății umane, a calității vieții și a ecosistemelor. Pactul se bazează pe un proces de consultare cuprinzător și reprezintă o evoluție subsecventă evaluării Inițiativei privind polenizatorii (60), desfășurată în mai 2021. Evaluarea a arătat că, deși inițiativa rămâne un instrument de politică viabil, există încă provocări semnificative care trebuie depășite pentru a opri și a inversa declinul polenizatorilor.

Noul pact pentru polenizatori stabilește un cadru ambițios. Acesta cuprinde 42 de acțiuni menite să răspundă cauzelor declinului polenizatorilor, să îmbunătățească cunoștințele și să mobilizeze toți actorii din întreaga societate. În special, pactul vizează:

| i) | crearea unui sistem solid de monitorizare a speciilor polenizatoare și a riscurilor cu care se confruntă acestea; |
| --- | --- |

i)

crearea unui sistem solid de monitorizare a speciilor polenizatoare și a riscurilor cu care se confruntă acestea;

| ii) | cartografierea principalelor zone polenizatoare și crearea unei rețele de coridoare ecologice – „Buzz Lines” – pentru a conecta în mod corespunzător aceste zone; |
| --- | --- |

ii)

cartografierea principalelor zone polenizatoare și crearea unei rețele de coridoare ecologice – „Buzz Lines” – pentru a conecta în mod corespunzător aceste zone;

| iii) | promovarea practicilor agricole favorabile polenizatorilor în cadrul PAC; |
| --- | --- |

iii)

promovarea practicilor agricole favorabile polenizatorilor în cadrul PAC;

| iv) | reducerea impactului utilizării pesticidelor asupra polenizatorilor; |
| --- | --- |

iv)

reducerea impactului utilizării pesticidelor asupra polenizatorilor;

| v) | mobilizarea întreprinderilor și a cetățenilor, în special prin sprijinirea implicării tinerilor și a guvernanței participative, precum și |
| --- | --- |

v)

mobilizarea întreprinderilor și a cetățenilor, în special prin sprijinirea implicării tinerilor și a guvernanței participative, precum și

| vi) | promovarea acțiunilor de sprijinire a polenizatorilor la nivel național, regional și local. |
| --- | --- |

vi)

promovarea acțiunilor de sprijinire a polenizatorilor la nivel național, regional și local.

Noul pact pentru polenizatori completează propunerea Comisiei referitoare la regulamentul privind refacerea naturii și pune în aplicare angajamentul de a inversa declinul polenizatorilor sălbatici până în 2030, stabilit de strategia privind biodiversitatea.

3.3.   Solicitarea cetățenilor: reformarea agriculturii, acordând prioritate agriculturii la scară mică, diversificate și durabile, sprijinind creșterea rapidă a practicilor agroecologice și ecologice și permițând formarea fermierilor și cercetarea independente în domeniul agriculturii în ceea ce privește agricultura fără pesticide și fără OMG-uri.

De-a lungul anilor, PAC a integrat din ce în ce mai mult preocupările legate de mediu prin utilizarea unor instrumente esențiale, cum ar fi ecocondiționalitatea și măsurile de agromediu. După cum s-a menționat mai sus, noua politică pentru perioada 2023-2027 ia măsuri majore pentru a sprijini tranziția către o agricultură durabilă și se preconizează că va contribui semnificativ la ambițiile strategiei „De la fermă la consumator” și ale strategiei privind biodiversitatea, contribuind astfel și la satisfacerea solicitărilor inițiativei cetățenești europene. Pe baza unei evaluări a condițiilor și nevoilor locale, statele membre au pregătit planuri strategice PAC naționale pentru perioada 2023-2027 (denumite în continuare „planurile” (61)), explicând modul în care vor canaliza sprijinul pentru atingerea obiectivelor economice, de mediu și sociale stabilite în cadrul PAC.

3.3.1.   Sprijin pentru agricultura la scară mică și diversificată

PAC ia măsuri suplimentare pentru a realiza o distribuție mai echitabilă a sprijinului pentru venit și direcționează sprijinul către fermele care au cea mai mare nevoie de acesta, în special către fermele mici și mijlocii. PAC alocă aproape 29 de miliarde EUR pe an pentru a reduce decalajul persistent dintre veniturile agricole și salariul mediu în întreaga economie, precum și disparitățile în ceea ce privește veniturile între diferitele sectoare agricole și tipuri de exploatații agricole. Fermierii cu exploatații mai mici pot primi un sprijin pentru venit mai mare prin plăți complementare care redistribuie sprijinul pentru venit de la fermele mai mari.

PAC va continua să sprijine sectorul apicol, cu o contribuție anuală a UE în valoare de 60 de milioane EUR potrivit planurilor actuale. Se poate acorda sprijin pentru asistență tehnică, formare și servicii de consiliere, cercetare, analize de laborator privind produsele apicole și pierderile de albine, promovare și comercializare. PAC sprijină, de asemenea, investițiile pentru îmbunătățirea producției, combaterea dăunătorilor și a bolilor și prevenirea daunelor cauzate de condițiile climatice nefavorabile.

În ceea ce privește agricultura diversificată, PAC sprijină veniturile fermierilor și contribuie la echilibrul geografic în UE prin menținerea agriculturii în zonele marginale. Aceasta contribuie la limitarea supraspecializării și la evitarea concentrării producției în zonele cele mai productive. Acest lucru contribuie la menținerea unui grad mai ridicat de diversificare a producției și a sistemelor agricole în zonele rurale.

3.3.2.   Sprijin pentru practici durabile, agroecologice și ecologice

Planurile statelor membre includ următoarele măsuri care vizează sprijinirea fermierilor în tranziția către o agricultură rezilientă și durabilă.

| — | În ansamblu, valoarea-țintă a UE (62) pentru ponderea terenurilor agricole care urmează să beneficieze de sprijin pentru reducerea utilizării pesticidelor și a riscului prezentat de acestea este de peste 26 %. Fermierii pot candida pentru eco-scheme privind gestionarea integrată a dăunătorilor sau alte tipuri de gestionare a pesticidelor. Printre acestea se numără, de exemplu, interzicerea combaterii chimice a dăunătorilor (inclusă în 15 planuri) sau interzicerea ori limitarea utilizării pesticidelor în cantitate sau în timp (incluse în 17 planuri). Sprijinul în cadrul dezvoltării rurale, care restricționează utilizarea pesticidelor sau interzice utilizarea acestora în anumite zone geografice, cum ar fi zonele Natura 2000 sau zonele de protecție a apei potabile, se regăsește în 16 planuri. Alte angajamente privind dezvoltarea rurală se referă la utilizarea tehnologiilor de precizie și a practicilor de gestionare integrată a dăunătorilor, cum ar fi utilizarea de soiuri de culturi tradiționale sau tolerante care necesită mai puține pesticide sau rotații extensive ale culturilor, care reduc probabilitatea infestărilor cu dăunători. |
| --- | --- |

—

În ansamblu, valoarea-țintă a UE (62) pentru ponderea terenurilor agricole care urmează să beneficieze de sprijin pentru reducerea utilizării pesticidelor și a riscului prezentat de acestea este de peste 26 %. Fermierii pot candida pentru eco-scheme privind gestionarea integrată a dăunătorilor sau alte tipuri de gestionare a pesticidelor. Printre acestea se numără, de exemplu, interzicerea combaterii chimice a dăunătorilor (inclusă în 15 planuri) sau interzicerea ori limitarea utilizării pesticidelor în cantitate sau în timp (incluse în 17 planuri). Sprijinul în cadrul dezvoltării rurale, care restricționează utilizarea pesticidelor sau interzice utilizarea acestora în anumite zone geografice, cum ar fi zonele Natura 2000 sau zonele de protecție a apei potabile, se regăsește în 16 planuri. Alte angajamente privind dezvoltarea rurală se referă la utilizarea tehnologiilor de precizie și a practicilor de gestionare integrată a dăunătorilor, cum ar fi utilizarea de soiuri de culturi tradiționale sau tolerante care necesită mai puține pesticide sau rotații extensive ale culturilor, care reduc probabilitatea infestărilor cu dăunători.

| — | Valoarea-țintă a UE pentru sprijinul pentru conservarea sau refacerea biodiversității este estimată la 31 % din suprafața agricolă a UE (aproape 49,5 milioane de hectare). În special, sprijinul va fi alocat unui număr de aproximativ 2,86 milioane de hectare pentru menținerea sau conservarea elementelor de peisaj, fie prin eco-scheme, fie prin dezvoltare rurală. Aceste elemente de peisaj includ habitate care sprijină ciclul de viață al polenizatorilor. În ceea ce privește eco-schemele, sprijinul vizează, de exemplu, plantarea de arbori și garduri vii (inclusă în 16 planuri), menținerea terenurilor lăsate în pârloagă (incluse în 17 planuri) și crearea de zone tampon acoperite cu iarbă, flori și culturi melifere (incluse în 16 planuri). Unele planuri includ sprijin pentru dezvoltare rurală pentru elementele de peisaj, inclusiv pentru fâșii de flori în câmpuri sau în marginile câmpurilor. Statele membre oferă, de asemenea, sprijin pentru investiții în vederea creării de elemente de peisaj. În plus, unele planuri sprijină menținerea sistemelor tradiționale de producție agricolă și a peisajelor, cum ar fi plantațiile de viță-de-vie cu soiuri tradiționale, livezile sau pajiștile naturale bogate în specii, care sunt gestionate prin utilizarea foarte limitată (sau interzicerea) pesticidelor chimice. În plus, 13 planuri includ plăți pentru siturile Natura 2000. |
| --- | --- |

—

Valoarea-țintă a UE pentru sprijinul pentru conservarea sau refacerea biodiversității este estimată la 31 % din suprafața agricolă a UE (aproape 49,5 milioane de hectare). În special, sprijinul va fi alocat unui număr de aproximativ 2,86 milioane de hectare pentru menținerea sau conservarea elementelor de peisaj, fie prin eco-scheme, fie prin dezvoltare rurală. Aceste elemente de peisaj includ habitate care sprijină ciclul de viață al polenizatorilor. În ceea ce privește eco-schemele, sprijinul vizează, de exemplu, plantarea de arbori și garduri vii (inclusă în 16 planuri), menținerea terenurilor lăsate în pârloagă (incluse în 17 planuri) și crearea de zone tampon acoperite cu iarbă, flori și culturi melifere (incluse în 16 planuri). Unele planuri includ sprijin pentru dezvoltare rurală pentru elementele de peisaj, inclusiv pentru fâșii de flori în câmpuri sau în marginile câmpurilor. Statele membre oferă, de asemenea, sprijin pentru investiții în vederea creării de elemente de peisaj. În plus, unele planuri sprijină menținerea sistemelor tradiționale de producție agricolă și a peisajelor, cum ar fi plantațiile de viță-de-vie cu soiuri tradiționale, livezile sau pajiștile naturale bogate în specii, care sunt gestionate prin utilizarea foarte limitată (sau interzicerea) pesticidelor chimice. În plus, 13 planuri includ plăți pentru siturile Natura 2000.

| — | De asemenea, este disponibil sprijin pentru toate sistemele agricole, cum ar fi agrosilvicultura și agroecologia. Valoarea-țintă a UE pentru sprijinirea noilor terenuri împădurite, inclusiv a agrosilviculturii și a elementelor de peisaj din lemn, este de aproape 623 000 de hectare. |
| --- | --- |

—

De asemenea, este disponibil sprijin pentru toate sistemele agricole, cum ar fi agrosilvicultura și agroecologia. Valoarea-țintă a UE pentru sprijinirea noilor terenuri împădurite, inclusiv a agrosilviculturii și a elementelor de peisaj din lemn, este de aproape 623 000 de hectare.

| — | În cadrul agriculturii ecologice, utilizarea pesticidelor este strict limitată la o listă de produse care exclude pesticidele sintetice (63). PAC promovează și sprijină puternic agricultura ecologică drept mijloc de a contribui la atingerea obiectivului strategiei „De la fermă la consumator” de a atinge o acoperire la nivelul UE de cel puțin 25 % din suprafața agricolă a UE până în 2030. Toate statele membre sprijină atât conversia, cât și menținerea agriculturii ecologice în cadrul eco-schemelor și/sau al dezvoltării rurale. În planurile lor, 6 state membre au inclus obiective naționale pentru agricultura ecologică până în 2027 și 14 state membre - până în 2030. Un număr de 19 state membre își propun să își mărească acoperirea cu cel puțin 25 % în comparație cu 2020 în termeni proporționali, iar 9 dintre aceste state membre vizează cel puțin dublarea cotei. |
| --- | --- |

—

În cadrul agriculturii ecologice, utilizarea pesticidelor este strict limitată la o listă de produse care exclude pesticidele sintetice (63). PAC promovează și sprijină puternic agricultura ecologică drept mijloc de a contribui la atingerea obiectivului strategiei „De la fermă la consumator” de a atinge o acoperire la nivelul UE de cel puțin 25 % din suprafața agricolă a UE până în 2030. Toate statele membre sprijină atât conversia, cât și menținerea agriculturii ecologice în cadrul eco-schemelor și/sau al dezvoltării rurale. În planurile lor, 6 state membre au inclus obiective naționale pentru agricultura ecologică până în 2027 și 14 state membre - până în 2030. Un număr de 19 state membre își propun să își mărească acoperirea cu cel puțin 25 % în comparație cu 2020 în termeni proporționali, iar 9 dintre aceste state membre vizează cel puțin dublarea cotei.

Ca ultim aspect, UE a adoptat recent o nouă excludere de la normele UE în materie de concurență (64), care permite încheierea de acorduri între producătorii de produse agricole care acționează pe cont propriu sau în cooperare cu alți operatori din lanțul de aprovizionare agroalimentar care urmăresc să aplice standarde de durabilitate mai ridicate decât cele impuse de legislația UE sau de cea națională. Astfel de acorduri pot fi în domeniul reducerii utilizării pesticidelor, al protecției și refacerii biodiversității și ecosistemelor, precum și al altor obiective de mediu, în domeniul sănătății și bunăstării animalelor. În temeiul acestei dispoziții, sunt permise restrângeri ale concurenței, cu condiția ca acestea să fie indispensabile pentru atingerea standardului de durabilitate avut în vedere. Acest lucru implică faptul că producătorii de produse agricole pot beneficia, de exemplu, de o remunerație mai mare, de siguranța unei anumite cantități de aprovizionare sau de promovarea produselor lor de către alți actori din lanț în schimbul îmbunătățirilor legate de durabilitate pe care le aduc.

3.3.3.   Facilitarea formării fermierilor și a cercetării independente în ceea ce privește agricultura fără pesticide și fără OMG-uri

Consilierea fermierilor în această tranziție ecologică este esențială, deoarece îi sprijină adesea să pună în aplicare noi tehnici, eventual prin utilizarea de noi materiale, sau să gestioneze resursele și factorii de producție în mod eficient. Majoritatea statelor membre au planificat să utilizeze finanțarea PAC pentru a sprijini serviciile de consiliere. Statele membre trebuie să asigure, totodată, imparțialitatea consilierii; în același timp, consilierii trebuie să aibă o calificare adecvată și să beneficieze de formare corespunzătoare și nu trebuie să existe conflicte de interese. Sistemul de cunoștințe și inovare în agricultură (65) urmărește să asigure conectarea consilierilor la cercetare și la informații cu privire la cele mai recente tehnici și practici inovatoare.

Comisia va continua să sprijine și să promoveze, prin organizarea de ateliere și seminarii, schimbul de bune practici între statele membre și alte părți interesate, prin intermediul rețelei PAC (66). La aceste acțiuni vor participa consilieri care, la rândul lor, pot îndruma mai bine fermierii pe teren.

În ceea ce privește cercetarea, programul Orizont Europa al UE va lansa în 2024 un parteneriat (67) cu statele membre pentru a consolida baza de cunoștințe și pentru a oferi soluțiile și instrumentele care vor sta la baza tranziției agroecologice în Europa. Parteneriatul va analiza modul în care agroecologia poate deveni instrumentul-cheie pentru reducerea și eliminarea treptată a utilizării pesticidelor în agricultură și pentru maximizarea contribuției agriculturii la protecția biodiversității și la refacerea naturii. În plus, Orizont Europa finanțează peste 30 de proiecte de cercetare, cu un buget de cel puțin 200 de milioane EUR, privind reducerea utilizării pesticidelor în agricultură și practicile agricole durabile și favorabile polenizatorilor, cum ar fi agroecologia, agricultura ecologică și restabilirea serviciilor de polenizare.

4.   CONCLUZIE

Inițiativa cetățenească europeană „Salvați albinele și fermierii” reflectă preocupările publicului cu privire la sustenabilitatea ecologică și socioeconomică a agriculturii europene. Comisia salută și recunoaște importanța acestei inițiative, în special deoarece schimbările climatice și pierderea biodiversității constituie provocări din ce în ce mai mari pentru agricultura Europei. Inițiativa reflectă apelurile lansate în cadrul Conferinței privind viitorul Europei (68), prin care cetățenii au insistat asupra necesității unei producții alimentare sigure, durabile, juste, responsabile din punct de vedere climatic și la prețuri accesibile, cu respectarea principiilor de durabilitate, a mediului, cu protejarea biodiversității și a ecosistemelor, asigurând, în același timp, securitatea alimentară.

Din 2019, când a fost depusă inițiativa și a început colectarea sprijinului, Comisia a luat măsuri ambițioase în temeiul Pactului verde european pentru a garanta durabilitatea sistemelor alimentare, inclusiv strategia UE „De la fermă la consumator”, strategia privind biodiversitatea și planul de acțiune privind reducerea la zero a poluării, în paralel cu politica agricolă comună. Împreună, aceste măsuri formează un răspuns cuprinzător la solicitările formulate în inițiativă.

Propunerea de regulament privind utilizarea durabilă a produselor de protecție a plantelor stabilește o cale ambițioasă de reducere a riscului și a utilizării pesticidelor chimice în agricultura UE. Aceasta consolidează în mod proporțional și echilibrat atât măsurile în curs menite să reducă utilizarea pesticidelor chimice și riscul prezentat de acestea pentru ecosistemele terestre și acvatice, cât și sistemul UE de autorizare a pesticidelor. Conform propunerii Comisiei, regulamentul ar urma să fie evaluat după patru ani.

Împreună, propunerea de regulament privind refacerea naturii și noul pact pentru polenizatori au potențialul de a aduce schimbări majore în conservarea polenizatorilor la nivelul UE. Se sporește astfel nivelul de ambiție stabilit în cadrul strategiei UE privind biodiversitatea pentru a inversa declinul populațiilor de polenizatori până în 2030 și pentru a readuce natura pe terenurile agricole.

Planurile adoptate de statele membre în temeiul PAC vor sprijini fermierii, inclusiv micii fermieri, în tranziția în sensul creșterii sustenabilității și a rezilienței sistemelor agricole în perioada 2023-2027.

Din aceste motive, în loc să se propună noi acte legislative, prioritatea este de a se asigura că propunerile în curs de negociere de către colegiuitori sunt adoptate și apoi puse în aplicare rapid, în paralel cu politica agricolă comună. Comisia va depune toate eforturile pentru a atinge acest obiectiv și încurajează toți actorii implicați să contribuie la îndeplinirea acestuia. Peste un milion de declarații în sprijinul acestei inițiative cetățenești reprezintă un semnal clar și încurajează menținerea nivelului ridicat de ambiție al propunerilor Comisiei. Succesul Pactului verde european în impulsionarea acestei tranziții depinde de întreaga societate – inclusiv de cetățeni, fermieri, întreprinderi, oameni de știință, autorități publice și instituții europene.

---

(1)  Regulamentul (UE) 2019/788 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2019 privind inițiativa cetățenească europeană (JO L 130, 17.5.2019, p. 55).

(2)  https://europa.eu/citizens-initiative/initiatives/details/2019/000016_ro

(3)  De la momentul în care această ICE a fost înaintată Comisiei, au mai fost prezentate alte două inițiative valabile, numărul total de ICE lansate cu succes ajungând astfel la nouă.

(4)  Decizia (UE) 2019/1566 a Comisiei din 4 septembrie 2019 cu privire la propunerea de inițiativă cetățenească intitulată „Salvați albinele și fermierii! Către o agricultură propice albinelor pentru un mediu sănătos” (JO L 241, 19.9.2019, p. 10).

(5)  Inițiativa a beneficiat de extinderea perioadei de colectare a semnăturilor în conformitate cu Regulamentul (UE) 2020/1042 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 iulie 2020 de stabilire a unor măsuri temporare privind termenele pentru etapele de colectare, verificare și examinare prevăzute în Regulamentul (UE) 2019/788 privind inițiativa cetățenească europeană având în vedere epidemia de COVID-19 (JO L 231, 17.7.2020, p. 7), Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/2200 a Comisiei din 17 decembrie 2020 privind prelungirea perioadelor de colectare a declarațiilor de susținere pentru anumite inițiative cetățenești europene în temeiul Regulamentului (UE) 2020/1042 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 434, 23.12.2020, p. 56) și Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/360 a Comisiei din 19 februarie 2021 privind prelungirea perioadelor de colectare a declarațiilor de susținere pentru anumite inițiative cetățenești europene în temeiul Regulamentului (UE) 2020/1042 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 69, 26.2.2021, p. 9).

(6)  NAT/868-EESC-2022.

(7)  Eurostat: Farm indicators by legal status of the holding, utilised agricultural area, type and economic size of the farm and NUTS2 region (2023) [Indicatori agricoli în funcție de statutul juridic al exploatației, suprafața agricolă utilizată, tipul și dimensiunea economică a exploatației și regiunea NUTS2 (2023)].

(8)  Statistici anuale privind culturile ecologice (bazate pe datele colectate prin intermediul organismelor de certificare ecologică ale statelor membre).

(9)  Eurostat: Organic crop area by agricultural production methods and crops (2023) [Eurostat: Suprafața cu culturi ecologice în funcție de metodele de producție agricolă și de culturile agricole(2023)].

(10)  Pesticidele chimice sunt prezente fie în mod natural, fie sunt artificiale (pesticide sintetice). Termenul „pesticide” din prezenta comunicare se referă la produsele de protecție a plantelor, astfel cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (JO L 309, 24.11.2009, p. 1), care includ pesticidele chimice (produse de om sau prezente în mod natural, cum ar fi extractele de plante) și pesticidele nechimice, cum ar fi microorganismele.

(11)  De exemplu, prădătorii naturali ai dăunătorilor, rotația culturilor sau plivirea mecanică. A se vedea alte exemple enumerate în cadrul principiilor gestionării integrate a dăunătorilor din anexa III la Directiva 2009/128/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în vederea utilizării durabile a pesticidelor (JO L 309, 24.11.2009, p. 71).

(12)  Eurostat: Pesticide sales by categorisation of active substances (2023). [Eurostat: Vânzările de pesticide în funcție de categorizarea substanțelor active (2023)]

(13)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2022) 284 final.

(14)  European Environmental Agency: European grassland butterfly indicator (2019). [Agenția Europeană de Mediu: indicele european al fluturilor de câmp (2019)].

(15)  https://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/species/redlist

(16)  https://agriculture.ec.europa.eu/system/files/2022-10/market-presentation-honey_autumn2022_en.pdf

(17)  Eurostat: Common bird indices (2022).[Eurostat: indicii speciilor de păsări comune (2022)]

(18)  European Environmental Agency: State of nature in the EU. Results from reporting under the nature directives 2013-2018 (2020). [Agenția Europeană de Mediu: Starea naturii în UE. Rezultate pe baza raportărilor în conformitate cu directivele privind natura în perioada 2013-2018 (2020)]

(19)  Habitate enumerate în anexa I la Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (JO L 206, 22.7.1192, p. 7).

https://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/habitatsdirective/index_en.htm

(20)  COM(2023) 35 final.

(21)  COM(2019) 640 final.

(22)  https://agriculture.ec.europa.eu/common-agricultural-policy/cap-overview/cap-glance_ro

(23)  COM(2020) 381 final.

(24)  COM(2020) 380 final.

(25)  COM(2021) 400 final.

(26)  COM(2022) 304 final.

(27)  COM(2022) 305 final.

(28)  https://www.cbd.int/article/cop15-final-text-kunming-montreal-gbf-221222

(29)  COM(2022) 133 final; COM(2022) 590 final; SWD(2023) 4 final.

(30)  Directiva 2009/128/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în vederea utilizării durabile a pesticidelor (JO L 309, 24.11.2009, p. 71).

(31)  https://europa.eu/citizens-initiative/initiatives/details/2017/000002_ro

(32)  Regulamentul (UE) 2019/1381 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 privind transparența și durabilitatea modelului UE de evaluare a riscurilor în cadrul lanțului alimentar și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 178/2002, (CE) nr. 1829/2003, (CE) nr. 1831/2003, (CE) nr. 2065/2003, (CE) nr. 1935/2004, (CE) nr. 1331/2008, (CE) nr. 1107/2009, (UE) 2015/2283 și a Directivei 2001/18/CE (JO L 231, 6.9.2019, p. 1).

(33)  https://food.ec.europa.eu/plants/pesticides/sustainable-use-pesticides/farm-fork-targets-progress/eu-trends_en

(34)  A se vedea evaluarea Directivei privind utilizarea durabilă a pesticidelor disponibilă în anexa 8 la SWD (2022) 170, partea 2/2; Rezoluția Parlamentului European referitoare la punerea în aplicare a Directivei 2009/128/CE privind utilizarea durabilă a pesticidelor (2019); Raportul special 05/2020 al Curții de Conturi Europene: Utilizarea durabilă a produselor de protecție a plantelor: progrese limitate în măsurarea și în reducerea riscurilor.

(35)  https://www.cbd.int/article/cop15-final-text-kunming-montreal-gbf-221222; a se vedea ținta 7.

(36)  SWD(2022) 170 final.

(37)  https://agrilpm.eu

(38)  https://food.ec.europa.eu/plants/pesticides/micro-organisms_en

(39)  Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (JO L 309, 24.11.2009, p. 1).

(40)  https://better-training-for-safer-food.ec.europa.eu/training/?redirect=0

(41)  https://food.ec.europa.eu/plants/pesticides_en

(42)  https://food.ec.europa.eu/plants/pesticides/approval-active-substances/renewal-approval/neonicotinoids_en

(43)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/686 al Comisiei din 28 aprilie 2022 de modificare a Regulamentelor de punere în aplicare (UE) 2015/1295 și (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește condițiile de aprobare a substanței active sulfoxaflor (JO L 126, 29.4.2022, p. 18).

(44)  https://food.ec.europa.eu/plants/pesticides/protection-bees_en

(45)  Regulamentul (UE) 2023/334 al Comisiei din 2 februarie 2023 de modificare a anexelor II și V la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește limitele maxime de reziduuri pentru clotianidin și tiametoxam din sau de pe anumite produse (JO L 47, 15.2.2023, p. 29).

(46)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/574 al Comisiei din 13 martie 2023 de stabilire a normelor detaliate pentru identificarea coformulanților inacceptabili în compoziția produselor de protecție a plantelor în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 75, 14.3.2023, p. 7).

(47)  COM(2022) 540 final (modificarea Directivei-cadru privind apa, a Directivei privind standardele de calitate a mediului și a Directivei privind apele subterane).

(48)  Regulamentul (UE) 2022/2379 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 noiembrie 2022 privind statisticile referitoare la factorii de producție și la producția agricolă, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 617/2008 al Comisiei și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1165/2008, (CE) nr. 543/2009 și (CE) nr. 1185/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Directivei 96/16/CE a Consiliului (JO L 315, 7.12.2021, p. 1).

(49)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/564 al Comisiei din 10 martie 2023 privind conținutul și formatul evidențelor produselor de protecție a plantelor păstrate de utilizatorii profesioniști în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 74, 13.3.2023, p. 4).

(50)  https://food.ec.europa.eu/safety/food-waste/eu-actions-against-food-waste/food-waste-reduction-targets_en

(51)  https://food.ec.europa.eu/horizontal-topics/farm-fork-strategy/legislative-framework_en

(52)  COM(2021) 141 final/2.

(53)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12899-Nutrienti-plan-de-actiune-pentru-o-mai-buna-gestionare_ro

(54)  COM(2022) 304 final.

(55)  COM(2021) 699 final.

(56)  https://research-and-innovation.ec.europa.eu/funding/funding-opportunities/funding-programmes-and-open-calls/horizon-europe/eu-missions-horizon-europe/soil-health-and-food_en

(57)  Orice ajutor primit pe baza suprafeței de teren sau a numărului de animale.

(58)  COM(2023) 35 final.

(59)  Raportul special nr. 15/2020 al Curții de Conturi Europene: Protejarea polenizatorilor sălbatici în UE – inițiativele Comisiei nu au dat roade.

(60)  COM(2021) 261 final.

(61)  Există 28 planuri strategice PAC: câte unul pentru fiecare dintre cele 27 de state membre ale UE și două pentru Belgia.

(62)  Suma țintelor incluse de toate statele membre în planurile lor strategice PAC care trebuie atinse la sfârșitul perioadei planului strategic PAC.

(63)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1165 al Comisiei din 15 iulie 2021 de autorizare a anumitor produse și substanțe pentru utilizarea în producția ecologică și de stabilire a listelor acestora (JO L 253, 16.7.2021, p. 13).

(64)  Articolul 210a din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole, introdusă prin Regulamentul (UE) 2021/2117 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 decembrie 2021 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole, a Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare, a Regulamentului (UE) nr. 251/2014 privind definirea, descrierea, prezentarea, etichetarea și protejarea indicațiilor geografice ale produselor vitivinicole aromatizate și a Regulamentului (UE) nr. 228/2013 privind măsurile specifice din domeniul agriculturii în favoarea regiunilor ultraperiferice ale Uniunii (JO L 435, 6.12.2021, p. 262).

(65)  Articolul 15 din Regulamentul (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 decembrie 2021 de stabilire a normelor privind sprijinul pentru planurile strategice care urmează a fi elaborate de statele membre în cadrul politicii agricole comune (planurile strategice PAC) și finanțate de Fondul european de garantare agricolă (FEGA) și de Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1305/2013 și (UE) nr. 1307/2013 (JO L 435, 6.12.2021, p. 1).

(66)  https://eu-cap-network.ec.europa.eu

(67)  https://research-and-innovation.ec.europa.eu/research-area/agriculture-forestry-and-rural-areas/ecological-approaches-and-organic-farming/partnership-agroecology_en

(68)  https://futureu.europa.eu/ro

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 28.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 148/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 148/13

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

27 aprilie 2023

(2023/C 148/02)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,1042 |
| JPY | yen japonez | 147,16 |
| DKK | coroana daneză | 7,4538 |
| GBP | lira sterlină | 0,88428 |
| SEK | coroana suedeză | 11,3805 |
| CHF | franc elvețian | 0,9862 |
| ISK | coroana islandeză | 149,70 |
| NOK | coroana norvegiană | 11,7140 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 23,512 |
| HUF | forint maghiar | 373,58 |
| PLN | zlot polonez | 4,5900 |
| RON | leu românesc nou | 4,9390 |
| TRY | lira turcească | 21,4528 |
| AUD | dolar australian | 1,6672 |
| CAD | dolar canadian | 1,5041 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,6679 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7940 |
| SGD | dolar Singapore | 1,4749 |
| KRW | won sud-coreean | 1 480,87 |
| ZAR | rand sud-african | 20,1452 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,6454 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 252,57 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,9280 |
| PHP | peso Filipine | 61,526 |
| RUB | rubla rusească | |
| THB | baht thailandez | 37,664 |
| BRL | real brazilian | 5,5532 |
| MXN | peso mexican | 20,0182 |
| INR | rupie indiană | 90,3185 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,1042

JPY

yen japonez

147,16

DKK

coroana daneză

7,4538

GBP

lira sterlină

0,88428

SEK

coroana suedeză

11,3805

CHF

franc elvețian

0,9862

ISK

coroana islandeză

149,70

NOK

coroana norvegiană

11,7140

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

23,512

HUF

forint maghiar

373,58

PLN

zlot polonez

4,5900

RON

leu românesc nou

4,9390

TRY

lira turcească

21,4528

AUD

dolar australian

1,6672

CAD

dolar canadian

1,5041

HKD

dolar Hong Kong

8,6679

NZD

dolar neozeelandez

1,7940

SGD

dolar Singapore

1,4749

KRW

won sud-coreean

1 480,87

ZAR

rand sud-african

20,1452

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,6454

IDR

rupia indoneziană

16 252,57

MYR

ringgit Malaiezia

4,9280

PHP

peso Filipine

61,526

RUB

rubla rusească

THB

baht thailandez

37,664

BRL

real brazilian

5,5532

MXN

peso mexican

20,0182

INR

rupie indiană

90,3185

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

Curtea de Conturi

| 28.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 148/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 148/14

---

Raportul special 10/2023

„Acțiunea pregătitoare privind cercetarea în materie de apărare – Au fost trase o serie de învățăminte, însă valoarea ca teren de testare pentru creșterea cheltuielilor UE pentru apărare a fost redusă, din cauza constrângerilor de timp și a rezultatelor limitate”

(2023/C 148/03)

Curtea de Conturi Europeană a publicat raportul special 10/2023, intitulat „Acțiunea pregătitoare privind cercetarea în materie de apărare – Au fost trase o serie de învățăminte, însă valoarea ca teren de testare pentru creșterea cheltuielilor UE pentru apărare a fost redusă, din cauza constrângerilor de timp și a rezultatelor limitate”.

Raportul poate fi consultat direct sau descărcat de pe site-ul Curții de Conturi Europene: https://www.eca.europa.eu/en/publications/sr-2023-10

---

| 28.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 148/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 148/15

---

Raportul special 11/2023

„Sprijinul acordat de UE pentru digitalizarea școlilor – Investiții semnificative, dar utilizarea finanțării din partea UE de către statele membre este lipsită de orientare strategică”

(2023/C 148/04)

Curtea de Conturi Europeană a publicat raportul special 11/2023, intitulat „Sprijinul acordat de UE pentru digitalizarea școlilor – Investiții semnificative, dar utilizarea finanțării din partea UE de către statele membre este lipsită de orientare strategică”.

Raportul poate fi consultat direct sau descărcat de pe site-ul Curții de Conturi Europene: https://www.eca.europa.eu/ro/Pages/DocItem.aspx?did=63783

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 28.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 148/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 148/16

---

Comunicarea Comisiei în temeiul articolului 17 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate

Invitație de participare la procedura de ofertare pentru operarea de servicii aeriene regulate în conformitate cu obligațiile de serviciu public

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 148/05)

| Stat membru | Spania |
| --- | --- |
| Ruta vizată | Menorca-Madrid |
| Perioada de valabilitate a contractului | De la 1 noiembrie 2023 până la 30 aprilie 2024 și
  De la 1 noiembrie 2024 până la 30 aprilie 2025 |
| Data-limită pentru depunerea ofertelor | Nu mai devreme de două luni de la data publicării prezentului anunț |
| Adresa de la care se pot obține textul și orice informații sau documente referitoare la obligațiile de serviciu public | Ministerio de Transportes, Movilidad y Agenda





  Dirección General de Aviación Civil |
| Subdireción General de Transporte Aéreo |
| Paseo de la Castellana 67 |
| 28071 Madrid |
| SPANIA |

Stat membru

Spania

Ruta vizată

Menorca-Madrid

Perioada de valabilitate a contractului

De la 1 noiembrie 2023 până la 30 aprilie 2024 și

De la 1 noiembrie 2024 până la 30 aprilie 2025

Data-limită pentru depunerea ofertelor

Nu mai devreme de două luni de la data publicării prezentului anunț

Adresa de la care se pot obține textul și orice informații sau documente referitoare la obligațiile de serviciu public

Ministerio de Transportes, Movilidad y Agenda

Dirección General de Aviación Civil

Subdireción General de Transporte Aéreo

Paseo de la Castellana 67

28071 Madrid

SPANIA

Tel. +34 915977837

Fax +34 915978643

E-mail: osp.dgac@mitma.es

---

| 28.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 148/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 148/17

---

Comunicare a Comisiei în temeiul articolului 17 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate

Invitație de participare la procedura de ofertare pentru operarea de servicii aeriene regulate în conformitate cu obligațiile de serviciu public

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 148/06)

| Stat membru | Grecia |
| --- | --- |
| Rutele vizate | Atena – Kozani – Kastoria
  Corfu – Aktio – Kefalonia – Zakynthos
  Limnos – Mytilini – Chios – Samos – Rhodos
  Salonic – Corfu
  Salonic – Kalamata
  Rhodos – Karpathos – Kasos – Siteia
  Rhodos – Kastelorizo
  Rhodos – Kos – Kalymnos – Leros – Astypalaia |
| Perioada de valabilitate a contractului | 1.11.2023 – 31.10.2027 |
| Data-limită pentru depunerea ofertelor | 61 de zile de la data publicării prezentei comunicări |
| Adresa de la care se pot obține în mod gratuit textul invitației de participare la procedura de ofertare, precum și informațiile și/sau documentele relevante referitoare la procedura de ofertare și la obligația de serviciu public | Autoritatea aviației civile elene
  Direcția Generală de Supraveghere Economică și Sprijin Administrativ
  Aeroportul Internațional din Atena, clădirea 45,
  190 19, P.O. 190 19, Spata, GRECIA
  Tel. +30 210 3541313 3541333
  Adrese de e-mail: info@hcaa.gov.gr , gd.ecfin@hcaa.gov.gr , m.savvidou@hcaa.gov.gr , a5.c@hcaa.gov.gr
  Site-ul web: https://hcaa.gov.gr/
  Orice corespondență, solicitări de informații, documentație și oferte referitoare la prezentul concurs de oferte trebuie depuse prin intermediul portalului de achiziții publice electronice, la adresa www.promitheus.gov.gr |

Stat membru

Grecia

Rutele vizate

Atena – Kozani – Kastoria

Corfu – Aktio – Kefalonia – Zakynthos

Limnos – Mytilini – Chios – Samos – Rhodos

Salonic – Corfu

Salonic – Kalamata

Rhodos – Karpathos – Kasos – Siteia

Rhodos – Kastelorizo

Rhodos – Kos – Kalymnos – Leros – Astypalaia

Perioada de valabilitate a contractului

1.11.2023 – 31.10.2027

Data-limită pentru depunerea ofertelor

61 de zile de la data publicării prezentei comunicări

Adresa de la care se pot obține în mod gratuit textul invitației de participare la procedura de ofertare, precum și informațiile și/sau documentele relevante referitoare la procedura de ofertare și la obligația de serviciu public

Autoritatea aviației civile elene

Direcția Generală de Supraveghere Economică și Sprijin Administrativ

Aeroportul Internațional din Atena, clădirea 45,

190 19, P.O. 190 19, Spata, GRECIA

Tel. +30 210 3541313 3541333

Adrese de e-mail: info@hcaa.gov.gr , gd.ecfin@hcaa.gov.gr , m.savvidou@hcaa.gov.gr , a5.c@hcaa.gov.gr

Site-ul web: https://hcaa.gov.gr/

Orice corespondență, solicitări de informații, documentație și oferte referitoare la prezentul concurs de oferte trebuie depuse prin intermediul portalului de achiziții publice electronice, la adresa www.promitheus.gov.gr

---

| 28.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 148/18 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 148/18

---

Comunicare a Comisiei în temeiul articolului 16 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate

Obligații de serviciu public pentru servicii aeriene regulate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 148/07)

| Stat membru | GRECIA |
| --- | --- |
| Rutele vizate | | Atena – Kozani – Kastoria |

Stat membru

GRECIA

Rutele vizate

Atena – Kozani – Kastoria

| | Corfu – Aktio – Kefalonia – Zakynthos |
| --- | --- |

Corfu – Aktio – Kefalonia – Zakynthos

| | Limnos – Mytilini – Chios – Samos – Rhodos |
| --- | --- |

Limnos – Mytilini – Chios – Samos – Rhodos

| | Salonic – Corfu |
| --- | --- |

Salonic – Corfu

| | Salonic – Kalamata |
| --- | --- |

Salonic – Kalamata

| | Rhodos – Karpathos – Kasos – Siteia |
| --- | --- |

Rhodos – Karpathos – Kasos – Siteia

| | Rhodos – Kastelorizo |
| --- | --- |

Rhodos – Kastelorizo

| | Rhodos – Kos – Kalymnos – Leros – Astypalaia |
| --- | --- |

Rhodos – Kos – Kalymnos – Leros – Astypalaia

Data intrării în vigoare a obligațiilor de serviciu public

1 noiembrie 2023

Adresa de la care se pot obține, în mod gratuit, textul, precum și informațiile și/sau documentele pertinente referitoare la obligația de serviciu public

Autoritatea aviației civile elene

Direcția Generală de Supraveghere Economică

și Sprijin Administrativ

| Aeroportul Internațional din Atena, clădirea 45, |
| --- |
| 190 19, P.O. 190 19, Spata, GRECIA |

Aeroportul Internațional din Atena, clădirea 45,

190 19, P.O. 190 19, Spata, GRECIA

Tel. +30 210 3541313, 3541327, 3541349, 3541333

Adrese de e-mail: info@hcaa.gov.gr, gd.ecfin@hcaa.gov.gr , a4.a@hcaa.gov.gr , pso@hcaa.gov.gr

Site-ul web: https://hcaa.gov.gr/

---