# Euroopa Liidu C 148/2023

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 148 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik28. aprill 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 148

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik28. aprill 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 148/01 | Komisjoni teatis — Euroopa kodanikualgatuse Päästkem mesilased ja põllumajandustootjad! Mesilassõbralik põllumajandus hoiab keskkonna tervena kohta | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2023/C 148/01

Komisjoni teatis — Euroopa kodanikualgatuse Päästkem mesilased ja põllumajandustootjad! Mesilassõbralik põllumajandus hoiab keskkonna tervena kohta

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 148/02 | Euro vahetuskurss — 27. aprill 2023 | 13 |
| | Kontrollikoda |
| 2023/C 148/03 | Eriaruanne 10/2023 — Liidu kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistav meede: teatud kogemusi on saadud, kuid väärtus ELi kaitsekulutuste suurendamise katsekeskkonnana vähenes ajaliste piirangute ja piiratud tulemuste tõttu | 14 |
| 2023/C 148/04 | Eriaruanne 11/2023 — ELi toetus koolide digiüleminekule: investeeringud on olnud märkimisväärsed, kuid ELi rahaliste vahendite kasutamisel liikmesriikide poolt puudub strateegiline fookus | 15 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2023/C 148/05 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  ) | 16 |
| 2023/C 148/06 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  ) | 17 |
| 2023/C 148/07 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 — Avaliku teenindamise kohustused regulaarlennuliinidel (
  1
  ) | 18 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2023/C 148/02

Euro vahetuskurss — 27. aprill 2023

13

Kontrollikoda

2023/C 148/03

Eriaruanne 10/2023 — Liidu kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistav meede: teatud kogemusi on saadud, kuid väärtus ELi kaitsekulutuste suurendamise katsekeskkonnana vähenes ajaliste piirangute ja piiratud tulemuste tõttu

14

2023/C 148/04

Eriaruanne 11/2023 — ELi toetus koolide digiüleminekule: investeeringud on olnud märkimisväärsed, kuid ELi rahaliste vahendite kasutamisel liikmesriikide poolt puudub strateegiline fookus

15

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2023/C 148/05

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  )

1

16

2023/C 148/06

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  )

1

17

2023/C 148/07

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 — Avaliku teenindamise kohustused regulaarlennuliinidel (
  1
  )

1

18

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 28.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 148/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 148/1

---

KOMISJONI TEATIS

Euroopa kodanikualgatuse „Päästkem mesilased ja põllumajandustootjad! Mesilassõbralik põllumajandus hoiab keskkonna tervena“ kohta

(2023/C 148/01)

1.   SISSEJUHATUS: KODANIKUALGATUS

ELi kodanikud võivad paluda Euroopa Komisjoni, et viimane esitaks õigusakti ettepaneku mõnes küsimuses, mille suhtes on kodanike arvates vaja aluslepingute rakendamiseks vastu võtta liidu õigusakt. Selleks tuleb vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 11 lõikele 4 esitada Euroopa kodanikualgatus ja koguda sellele allkirjad miljonilt või enamalt kodanikult võimalikult paljudest ELi liikmesriikidest. Euroopa kodanikualgatuse üksikasjalikud eeskirjad on sätestatud määruses (EL) 2019/788 (1) (Euroopa kodanikualgatuse määrus).

Algatus „Päästkem mesilased ja põllumajandustootjad! Mesilassõbralik põllumajandus hoiab keskkonna tervena“ (Päästkem mesilased ja põllumajandustootjad! Keskkonna puhtuse huvides muudame põllumajanduse mesilassõbralikumaks) (2) on seitsmes Euroopa kodanikualgatus, mille puhul saavutati aluslepingus ja Euroopa kodanikualgatuse määruses nõutud künnis (3). Mesilaste kaitseks ja inimeste tervise hoidmiseks kutsuti kodanikualgatusega komisjoni üles esitama õigusaktide ettepanekuid, et lõpetada 2035. aastaks järk-järgult sünteetiliste pestitsiidide kasutamine, taastada elurikkus ja toetada põllumehi üleminekul kestlikule põllumajandusele. Täpsemalt sisaldas üleskutse järgmist.

| — | Vähendada 2030. aastaks järk-järgult sünteetiliste pestitsiidide kasutamist ELi põllumajanduses 80 %, alates kõige ohtlikumatest, ja lõpetada sünteetiliste pestitsiidide kasutamine täielikult 2035. aastaks; |
| --- | --- |

—

Vähendada 2030. aastaks järk-järgult sünteetiliste pestitsiidide kasutamist ELi põllumajanduses 80 %, alates kõige ohtlikumatest, ja lõpetada sünteetiliste pestitsiidide kasutamine täielikult 2035. aastaks;

| — | taastada põllumajanduspiirkondades looduslikud ökosüsteemid, nii et põllumajandusest saab elurikkuse taastamisel kandev jõud; |
| --- | --- |

—

taastada põllumajanduspiirkondades looduslikud ökosüsteemid, nii et põllumajandusest saab elurikkuse taastamisel kandev jõud;

| — | korraldada põllumajandus ümber nii, et esmatähtsaks muutub väikesemahuline, mitmekesine ja kestlik põllumajandus, millega toetatakse agroökoloogilise ja mahepõllumajanduse osatähtsuse kiiret suurendamist ning saavutatakse olukord, kus pestitsiidide ja GMO-vaba põllumajanduse valdkonna koolitused ja teadusuuringud on sõltumatud ja toetavad põllumajandustootjaid. |
| --- | --- |

—

korraldada põllumajandus ümber nii, et esmatähtsaks muutub väikesemahuline, mitmekesine ja kestlik põllumajandus, millega toetatakse agroökoloogilise ja mahepõllumajanduse osatähtsuse kiiret suurendamist ning saavutatakse olukord, kus pestitsiidide ja GMO-vaba põllumajanduse valdkonna koolitused ja teadusuuringud on sõltumatud ja toetavad põllumajandustootjaid.

Euroopa kodanikualgatuse korraldajate taotlusel, mis esitati 31. juulil 2019, registreeris komisjon algatuse 30. septembril 2019 (4). Kuna algatus hõlmas toetusavalduste kogumist COVID-19 pandeemia ajal, võis 12kuulist tähtaega pikendada ühe aasta võrra (st allkirju koguti 30. septembrist 2019 kuni 30. septembrini 2021) (5). Pärast liikmesriikide ametiasutuste kogutud toetusavalduste kontrollimist esitasid korraldajad 7. oktoobril 2022 algatuse komisjonile. Komisjon on algatuse läbi vaadanud Euroopa kodanikualgatuse määruse alusel, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020.

Korraldajad selgitasid algatuse eesmärke üksikasjalikult 25. novembril 2022 toimunud kohtumisel komisjoniga. Nad tutvustasid kodanikualgatust ka Euroopa Parlamendi korraldatud avalikul kuulamisel 24. jaanuaril 2023. 14. detsembril 2022 esitas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kodanikualgatuse kohta oma arvamuse (6). 16. märtsil 2023 toimus Euroopa Parlamendi täiskogus seda kodanikualgatust käsitlev arutelu.

Käesolevas teatises esitatakse komisjoni õiguslikud ja poliitilised järeldused kodanikualgatuse kohta ning meetmed, mida komisjon kavatseb selle suhtes võtta Euroopa kodanikualgatuse määruse artikli 15 lõike 2 alusel.

2.   TAUST

2.1.   Põllumajandusettevõtted ja põllumajanduse korraldus ELis

ELis on ligikaudu 9 miljonit põllumajandusettevõtet. Ligikaudu 39,5 % põllumajandusettevõtetest on spetsialiseerunud põllukultuuridele (nt teravili, õliseemned ja valgurikkad taimed) ning 21,5 % on spetsialiseerunud püsikultuuridele, millest 4,7 % on viinamarjaistandused. Ligikaudu 21,7 % põllumajandusettevõtetest on spetsialiseerunud loomakasvatusele ja väike osa põllumajandusettevõtetest on spetsialiseerunud aiandustoodetele (2,3 %). Umbes 14,2 % põllumajandusettevõtetest on segapõllumajandusettevõtted (kes toodavad kas mitut põllukultuuri ja/või kasvatavad erinevaid kariloomi) (7). 30 % põllumajandusmaast on püsirohumaa.

Põllumajandusettevõtete suhteline enamik (42,6 %) omab põllumajandusmaad vähem kui 2 hektarit ja 21,2 % 2 kuni 5 hektarit7. Põllumajandusettevõtete töötajate olukord võib olla väga erinev. Näiteks ei paku väga väikesed põllumajandusettevõtted nende pidajatele sageli piisavat äraelamist võimaldavat töötasu.

Aastatel 2012–2020 suurenes mahepõllumajanduse all oleva maa osakaal keskmiselt 5,7 % aastas. 2020. aastal hõlmas mahepõllumajandus 14,7 miljonit hektarit ehk 9,1 % ELi põllumajandusmaast (8). Ligikaudu 42 % mahepõllumajanduslikult haritavast maast on püsirohumaa, järgnevad haljassööda (17 %), teravilja (16 %), püsikultuuride (11 %), tehniliste kultuuride (4 %) ja kaunviljade (3 %) kasvatamiseks kasutatav maa (9).

2.2.   Pestitsiidide kasutamine ELi põllumajanduses

Tavapõllumajanduses on kahjurite põhjustatud saagikao vältimise peamiseks meetodiks sageli keemiliste pestitsiidide (10) kasutamine. Kuigi nende kasutamine on suunatud konkreetsetele kahjuritele, on neil kemikaalidel kahjulik mõju ka mittesihtorganismidele, sealhulgas veeökosüsteemides. Pestitsiidide kasutamine on peamine põhjus, miks elurikkus väheneb. Levinud on ka muud põllumajandussüsteemid, kus võideldakse kahjurite vastu teisiti. Näiteks agroökoloogilistes süsteemides kasutatakse kahjuritõrjeks rohkem bioloogilisel mitmekesisusel põhinevaid meetodeid ja muid kemikaalivabu lahendusi (11). Mahepõllumajanduses ei ole sünteetiliste pestitsiidide kasutamine lubatud.

Igal aastal müüakse ELis ligikaudu 350 000 tonni eri liiki pestitsiide. See maht püsis aastatel 2012–2019 muutumatuna. Mittekeemiliste ja madala riskiastmega keemiliste pestitsiidide müük on suurenenud, kuigi nende osakaal pestitsiidide kogumüügist on endiselt väike (12).

2.3.   Elurikkus ELi põllumajanduse ökosüsteemides

Aastani 2020 kehtinud ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia (13) hindamine tõi esile, et elurikkuse olukord ELi agroökosüsteemides on alates 2010. aastast jätkuvalt halvenenud ja varasematel aastakümnetel täheldatud elurikkuse vähenemine on nüüdseks palju intensiivsem. Eriti aktuaalne on see teema rohumaa liblikate, põllulindude ning nende loodusdirektiivides loetletud kaitsealuste elupaikade ja liikide puhul, mis on seotud agroökosüsteemidega.

Aastatel 1991–2018 vähenes rohumaa liblikate populatsioon 25 % (14). Euroopa punase raamatu hinnangu kohaselt on iga kolmanda mesilas-, liblika- ja sirelasliigi puhul täheldatud populatsiooni vähenemist, kusjuures iga kümnes mesilas- ja liblikaliik ning iga kolmas sirelasliik on väljasuremisohus (15). Hindamine näitab, et intensiivsetel põllumajandustavadel on selles oluline roll. Intensiivpõllumajanduse aladel kasutatakse rohkem pestitsiidide ja seal kaob rohkem elupaiku, näiteks on kadumas mitmekesised maastikuelemendid, harimata elupaigad ja poollooduslikud rohumaad.

Erinevalt looduslikest tolmeldajaliikidest ei vähene ELi tasandil meemesilaste kui inimese peetavate tolmeldajate liikide populatsioon. Meemesilasperede arv kasvas 2018.–2021. aastal 15,7 % (16).

Kui ajavahemikul 1990–2021 vähenesid kõigi levinud linnuliikide populatsioonid ELis 12 %, kusjuures levinud metsalinnuliikide populatsioonid vähenesid 5 %, siis levinud põllulinnuliikide populatsioonid vähenesid samal ajavahemikul 36 % (17).

2020. aasta aruanne looduse seisundi kohta (18) näitas, et üle 45 % põllumajandusest sõltuvatest või põllumajandusest mõjutatud kaitsealustest elupaikadest (19) on halva kaitsestaatusega. Selle põhjuseid on kaks: ühelt poolt on hoogustunud teatavad põllumajandustavad, mis hõlmavad pestitsiidide suurt kasutamist ja intensiivset maaharimist, intensiivset karjatamist või niitmist ning mõnede rohumaade üleväetamist. Teiselt poolt on põllumajanduslikust tegevusest loobumine või põllumajandusliku maakasutuse muutmine muuks maakasutuseks toonud kaasa olukorra, kus looduskaitse seisukohast olulisi poollooduslikke elupaiku, näiteks poollooduslikke rohumaid on vähem. Aruanne näitas ka, et tolmeldajate elupaigaks eriti hästi sobivatel kaitsealustel rohumaadel on halva või halveneva kaitsestaatusega liike protsentuaalselt rohkem kui teistel kaitsealustel rohumaadel.

Nagu on märgitud teatises „Uus tolmeldajaid käsitlev kokkulepe“ (20) ja nagu kinnitavad tõendid, on lisaks intensiivpõllumajandusele ja pestitsiidide kasutamisele ka muid tegureid, mis põhjustavad elurikkuse ja tolmeldajate kadu. Nende tegurite hulka kuuluvad maakasutuse muutumine ja linnastumine, kliimamuutused ja invasiivsed võõrliigid.

2.4.   ELi poliitikaraamistik

Rohkem kui kolm ja pool aastat tagasi, 2019. aasta juulis tutvustasid korraldajad siin käsitletavat Euroopa kodanikualgatust (kuna allkirjade kogumise periood oli COVID-19 pandeemia tõttu tavapärasest pikem). Selle aja jooksul on ELi poliitikaraamistik väga palju arenenud. 2019. aasta detsembris võttis komisjon vastu Euroopa rohelise kokkuleppe, (21) uue majanduskasvu strateegia, et hoogustada majandust, parandada inimeste tervist ja elukvaliteeti ning hoolitseda looduse eest. Kokkuleppe keskmes on kestlikud toidusüsteemid. Lisaks võtsid kaasseadusandjad 2021. aasta detsembris vastu reformitud ELi ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP), (22) mille kohta komisjon tegi ettepaneku 2018. aasta juunis ning mille alusel liikmesriikide poolt koostatud strateegiakavad jõustusid 1. jaanuaril 2023. Need kavad on keskse tähtsusega ja aitavad rakendada rohelise kokkuleppe neid eesmärke, mis puudutavad põllumajandussektorit.

ELi strateegia „Talust taldrikule“ (23) ja ELi elurikkuse strateegia aastani 2030 (24), mis võeti vastu 2020. aasta mais, ning ELi nullsaaste tegevuskava (25), mis võeti vastu 2021. aasta mais, on Euroopa rohelise kokkuleppe juhtalgatused. Strateegia „Talust taldrikule“ ja elurikkuse strateegia raames võttis komisjon 2022. aasta juunis vastu kaks uuenduslikku ettepanekut, üks neist on ettepanek võtta vastu määrus looduse taastamise kohta (26) ja teine on ettepanek võtta vastu määrus, milles käsitletakse taimekaitsevahendite säästvat kasutamist (27). Kõik need algatused on kõnealuse kodanikualgatusega otseselt seotud. Seda on ka 2022. aasta detsembris bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste 15. konverentsil vastu võetud üleilmne elurikkuse raamistik (28).

Võttes arvesse Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu ning toiduainete taskukohasuse küsimust seoses kõrge inflatsiooni ja toiduainete hindadega, on komisjon avaldanud mitu poliitikadokumenti, (29) milles käsitletakse toiduga kindlustatust ning väetiste kättesaadavust ja nende kasutamise tõhusust. Nendes rõhutatakse, et üleminek kestlikule toidutootmisele on parim viis põllumajandussektori vastupanuvõime saavutamiseks ELis ja kogu maailmas. 2021. aasta ÜRO toidusüsteemide tippkohtumise järgselt osales komisjon peamise partnerina kaheksa toidusüsteemide koalitsiooni töös, eelkõige agroökoloogia koalitsioonis, mille eesmärk on laiendada agroökoloogilisi tavasid ja väärtusahelaid. Neis koalitsioonides osalemine näitab, et EL tegutseb pühendunult selle nimel, et edendada mitmepoolsetel foorumitel kestlikele toidusüsteemidele üleminekut. Käesolev kodanikualgatus aitab kaasa ka rahvusvahelisel tasandil toimuvale avalikule arutelule selle üle, kuidas seda üleminekut hästi läbi viia.

3.   VASTUS EUROOPA KODANIKUALGATUSELE

3.1.   Kodanike taotlus: vähendada 2030. aastaks järk-järgult sünteetiliste pestitsiidide kasutamist ELi põllumajanduses 80 %, alates kõige ohtlikumatest, ja lõpetada sünteetiliste pestitsiidide kasutamine täielikult 2035. aastaks

2009. aastal vastu võetud pestitsiidide säästva kasutamise direktiivi (30) eesmärk on vähendada pestitsiidide kasutamisest tulenevaid riske ja mõju inimeste tervisele ja keskkonnale. Üks selle direktiivi põhielemente on integreeritud taimekaitse, millega edendatakse head saaki andvate põllukultuuride kasvatamist ja looduslikku taimekaitset ning kus keemilist kahjuritõrjet kasutatakse ainult viimase abinõuna.

Vastuseks varasemale 2017. aastal esitatud kodanikualgatusele „Keelustada glüfosaat ning kaitsta inimesi ja keskkonda toksiliste pestitsiidide eest“ (31) keskendus komisjon sellele, et edendada pestitsiidide säästva kasutamise direktiivi rakendamist ja kehtestada ühtlustatud riskinäitajad, et võimaldada asjakohaste suundumuste jälgimist ELi tasandil. Komisjon võttis kohustuse kasutada saadud andmeid tulevaste poliitikavalikute kindlaksmääramisel ja olukorra hilisemal ümberhindamisel ning esmalt lubas komisjon koostada direktiivi rakendamisaruande. Lisaks võeti 2019. aastal vastu määrus, mis käsitleb toiduahela ELi tasandi riskihindamise läbipaistvust ja kestlikkust (32).

Näitajate kohaselt vähenes ajavahemiku 2015–2017 ja 2020. aasta vahel keemiliste pestitsiidide kasutamine ja nendega seotud risk 14 % ning ohtlikumate pestitsiidide kasutamine vähenes 26 % (33). Madalama riskiastmega pestitsiidide kasutamine suurenes, kuna neid tuleb hektari kohta kasutada rohkem, ja see selgitab, miks üldine pestitsiidide müük on püsinud muutumatuna. Pestitsiidide säästva kasutamise direktiivi hindamine näitas siiski, et direktiivi rakendamisel ja jõustamisel esineb endiselt puudusi ning et direktiivi eesmärke ei ole piisavalt täidetud (34).

Euroopa rohelises kokkuleppes kuulutati välja eesmärk vähendada märkimisväärselt keemiliste pestitsiidide kasutamist ja nendega seotud riske. Strateegias „Talust taldrikule“ kohustus komisjon võtma meetmeid, et vähendada 2030. aastaks keemiliste pestitsiidide üldist kasutamist ja nendega seotud riske 50 % ning ohtlikumate pestitsiidide kasutamist 50 %.

Komisjon võttis 2022. aasta juunis vastu ettepaneku pestitsiidide säästva kasutamise määruse kohta ning selles ettepanekus esitati õiguslikult siduvad ELi tasandi eesmärgid, mille kohaselt tuleb 2030. aastaks vähendada keemiliste pestitsiidide kasutamist ja nendega seotud riske ning ohtlikumate pestitsiidide kasutamist 50 % võrra, samuti esitati seal meetmed integreeritud taimekaitse laialdasema kasutuselevõtu kohta. Ettepanekuga kohustatakse liikmesriike võtma vastu õiguslikult siduvad riiklikud eesmärgid, mis vastavad ELi tasandi eesmärkidele. Samuti piirab see pestitsiidide kasutamist tundlikel aladel, sealhulgas aladel, kus elavad väljasuremisohus olevad tolmeldajad.

Ettepanekus kiidetakse algatust „Päästkem mesilased ja põllumajandustootjad“ ning rõhutatakse vajadust vähendada keemiliste pestitsiidide kasutamist. Praegu on ettepanek arutusel Euroopa Parlamendis ja nõukogus.

Pestitsiidide säästva kasutamise määruse ettepanekus välja toodud eesmärgid toetavad 2022. aasta detsembris vastu võetud üleilmse elurikkuse raamistiku alusel võetud ELi kohustust vähendada 2030. aastaks pestitsiididega seotud üldist riski vähemalt poole võrra (35).

Pestitsiidide säästva kasutamise määruse ettepaneku aluseks oleva mõjuhinnangu koostamise käigus uuris komisjon, kas oleks asjakohane seada kõrgemad eesmärgid kui 50 %. Mistahes ELi tasandi eesmärkide seadmisel keskkonna valdkonnas tuleb leida kompromiss kolme omavahel seotud teguri vahel. Need tegurid on keskkonna ja inimeste tervise kaitse, poliitiline teostatavus ja majanduslik elujõulisus. Mõjuhinnang näitas, et kui pestitsiidide vähendamisel seataks eesmärk 70–80 %-le, oleks positiivne mõju inimeste tervisele ja keskkonnale kõige suurem. Kuna see nõuaks aga põllumajandustavade kiiret ja põhjalikku muutmist enne, kui alternatiivsed põllumajandustavad olemas on, oleks sellel tõenäoliselt suurem mõju põllukultuuride saagikusele ja sellest tulenev suurim majanduslik kulu mitte ainult põllumajandustootjatele, vaid kogu majandusele ja tarbijatele. Komisjon pidas 50 % eesmärki kõige asjakohasemaks ja tasakaalustatumaks võimaluseks kaitsta keskkonda ja inimeste tervist ning vältida tõsiseid tagajärgi toidu taskukohasusele (36).

Määruse ettepaneku kohaselt viib komisjon neli aastat pärast määruse kohaldamise alguskuupäeva läbi pestitsiididega seotud riskide ja pestitsiidide kasutamise vähendamisel tehtud edusammude hindamise. Olulised tegurid, mida tuleb määruse eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude hindamisel arvesse võtta, on integreeritud taimekaitse, mahepõllumajanduse ja täppispõllumajanduse kasutuselevõtul toimunu.

Määruse ettepanekus on sätestatud, et põllumajandustootjad on kohustatud järgima integreeritud taimekaitse otsuste tegemise skeemi (otsustuspuud) ning alati kaaluma kõigepealt keemilisi pestitsiide asendavaid alternatiive. Põllukultuuride puhul, mis hõlmavad 90 % liikmesriikide põllumajandusmaast, oleksid põllumajandustootjad kohustatud järgima põllukultuuripõhiseid üksikasjalikke riiklikke eeskirju, millega kohaldatakse integreeritud taimekaitse põhimõtteid vastavalt kohalikele tingimustele. Komisjon kavatseb selliste eeskirjade väljatöötamist liikmesriikides aktiivselt toetada ja jälgida. Selleks kavatseb komisjon käivitada programmi LIFE raames projekti, mis toetaks liikmesriike nende eeskirjade väljatöötamisel. See tugineks katseprojektile „IPM Toolbox for farmers“ (integreeritud taimekaitse teemaline tööriistakast põllumajandustootjatele), (37) milles analüüsiti integreeritud taimekaitse kasutuselevõttu soodustavaid ja takistavaid tegureid ning kirjeldati tavasid.

Keemiliste pestitsiidide kasutamise vähendamiseks on oluline, et olemas oleksid alternatiivid. Komisjon on juba astunud märkimisväärseid samme olukorra parandamiseks. Taimekaitsevahendite määruse (38) alusel on komisjon vastu võtnud neli rakendusmäärust, (39) millega vaadatakse läbi mikroorganisme sisaldavatele bioloogilistele pestitsiididele loa andmise andmenõuded, nende heakskiitmise kriteeriumid ja hindamismeetodid, et kiirendada nende turulepääsu. Algatusega „Parem koolitus ohutuma toidu nimel“ (40) on loodud koolitusvõimalused, et koguda eksperditeadmisi pestitsiididena kasutatavate mikroorganismide riskihindamise, integreeritud taimekaitse rakendamise ja põllumajandusettevõtete sellealase kontrolli kohta ning pestitsiididega töötlemise seadmete katsetamise kohta. Samuti on komisjon käivitanud ühtse turu programmi raames projektikonkursi, et anda liikmesriikidele rahalist toetust (10 miljonit eurot viie aasta jooksul), millega nad saavad suurendada oma suutlikkust taotlustoimikute, eelkõige mikroorganisme käsitlevate taotluste hindamisel. Mitu programmide „Euroopa horisont“ ja „Horisont 2020“ raames käimasolevat teadusprojekti keskenduvad keemilistele pestitsiididele alternatiivide otsimisele ning integreeritud taimekaitse vahendite ja tehnoloogiate kombineerimisele.

Pestitsiidisõltuvust aitab vähendada ka uute kahjurikindlate taimesortide arendamine. Kõik aretusviisid, sealhulgas uued genoomitehnoloogiad, võivad seda protsessi kiirendada ja komisjon esitab 2023. aastal õigusakti ettepaneku nende kasutamise kohta. Ka selles osas toetatakse programmide „Horisont 2020“ ja „Euroopa horisont“ raames mitut projekti, mille käigus tegeletakse kahjurikindlate ja kliimamuutustele vastupanuvõimeliste taimesortide aretamisega.

Pestitsiidide säästva kasutamise määruse ettepanekus on sätestatud, et ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) raames võib viieaastase üleminekuperioodi jooksul hüvitada põllumajandustootjatele kõik kulud, mis on seotud uute nõuete täitmisega. See lisanduks paljudele uue ÜPP raames juba kavandatud sekkumistele, näiteks ökokavade või maaelu arengu algatustele, millega toetataks pestitsiidide säästvat kasutamist (vt punkt 3.3.2). Nii saab ÜPP etendada olulist rolli põllumajandustootjate abistamisel pestitsiidide säästvamale kasutamisele üleminekul.

Enne pestitsiidi kasutamist peavad liikmesriigid selleks taimekaitsevahendite määruse alusel loa andma. ELil on üks maailma rangeimaid reguleerimissüsteeme, (41) millega tagatakse inimeste ja loomade tervise ning keskkonna, sealhulgas mesilaste kõrged ohutusstandardid. Komisjon on piiranud mesilastele ohtlike pestitsiidide (nt neonikotinoidid (42) ja sulfoksafloorid) (43) kasutamist või keelanud selle ning astunud samme, et tõhustada pestitsiidide kasutamise riskihindamist mesilastega seoses (44). Eelkõige palus komisjon 2019. aastal Euroopa Toiduohutusametil (EFSA) ajakohastada mesilasi käsitlevat juhenddokumenti, et võtta täielikult arvesse uusi teaduslikke teadmisi. EFSA poolne juhendi läbivaatamine on lõpusirgel. Kui EFSA on mesilasi käsitleva läbivaadatud juhenddokumendi vastu võtnud, muudab komisjon asjaomaseid rakendusmäärusi ja taotleb mesilasi käsitleva juhenddokumendi heakskiitmist liikmesriikide poolt. Komisjon on algatanud ka töökava, et töötada välja kõik vajalikud protokollid ja võtta kasutusele juba menetluses olevad protokollid selle kohta, kuidas katsetada pestitsiide tolmeldajatel, keskendudes looduslikele liikidele.

Tolmeldajate arvukuse vähenemine on üleilmne nähtus. Seepärast võttis komisjon hiljuti vastu määruse, (45) millega alandatakse kahe neonikotinoidi (klotianidiin ja tiametoksaam; need ei ole ELis enam lubatud) jääkide piirnorme kõigi toidukaupade puhul madalaimale tasemele, mida on võimalik mõõta uusima tehnoloogia abil, olenemata sellest, kas toode on toodetud ELis või imporditud kolmandatest riikidest. Komisjon on koostanud ka määruse eelnõu, et koostada töökava pestitsiidides kasutatavate taimekaitseainete ja sünergistide läbivaatamiseks ja võimalikuks heakskiitmiseks ELi tasandil. Hiljuti võttis komisjon vastu rakendusmääruse, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad lubamatute muude koostisainete kindlakstegemiseks pestitsiidides (46). Mõlemas määruses käsitletakse nimetatud ainete kasutamise mõju mesilastele ja muudele tolmeldajatele.

2022. aasta oktoobris võttis komisjon nullsaaste paketi osana vastu seadusandliku ettepaneku (47) vaadata läbi pinna- ja põhjavee saasteainete, sealhulgas pestitsiidide loetelud; see ettepanek on praegu arutusel Euroopa Parlamendis ja nõukogus. Liikmesriigid peaksid vähendama kõigi nende saasteainete heitkoguseid, et täita uusi kvaliteedistandardeid.

Pestitsiidide kasutamise ja keskkonnas esinemise kohta on vaja paremaid andmeid, et toetada kehtivaid poliitikameetmeid ja kavandada pärast 2030. aastat kehtima hakkavaid õigusakte. Pestitsiidide kasutamise andmed tehakse kättesaadavaks 2022. aasta detsembris vastu võetud põllumajanduse sisendite ja väljundite statistikat käsitleva määruse (48) alusel. Komisjon võttis hiljuti taimekaitsevahendite määruse alusel vastu rakendusmääruse, (49) et kehtestada ühtsed eeskirjad andmete kohta, mida taimekaitsevahendite professionaalsed kasutajad peavad koguma.

Lisaks kavatseb komisjon teha 2023. aastal ettepaneku õiguslikult siduvate eesmärkide kohta toidu raiskamise vähendamiseks (50). Kasutuselt kõrvaldatud toit on põllumajanduslike sisendite, sealhulgas pestitsiidide raiskamine. Komisjon kavatseb 2023. aastal teha ettepaneku kestlike toidusüsteemide õigusraamistiku kohta, (51) et kehtestada ühised määratlused, põhimõtted ja eesmärgid kestlikkuse integreerimiseks toiduga seotud poliitikasse.

3.2.   Kodanike taotlus: taastada põllumajanduspiirkondades looduslikud ökosüsteemid, nii et põllumajandusest saab elurikkuse taastamisel kandev jõud

Euroopa kodanikualgatuse teine eesmärk – taastada põllumajanduspiirkondades looduslikud ökosüsteemid, nii et põllumajandusest saab elurikkuse taastamisel kandev jõud – on kooskõlas ELi elurikkuse strateegias aastani 2030 seatud eesmärgiga tuua loodus tagasi põllumajandusmaale ning moodustab osa laiemast ELi looduse taastamise kavast. Strateegias rõhutatakse põllumajandussektori olulist rolli elurikkuse säilitamisel ja kinnitatakse, et põllumajandustootjad on need, kes hoolitsevad meie maa eest ning keda tuleks toetada ja motiveerida maa kestlikule majandamisele üleminekul.

Selleks et pakkuda loodusele rohkem ruumi, on elurikkuse strateegias sätestatud, et vähemalt 10 % põllumajandusmaast peaks olema väga mitmekesiste maastikuelementidega. Sellised elemendid pakuvad olulisi ressursse, näiteks sööda-, pesitsus- ja paljunemispaiku paljudele liikidele. Lisaks on strateegias sätestatud, et agroökoloogiliste tavade kasutuselevõttu tuleks märkimisväärselt suurendada, ning strateegias „Talust taldrikule“ seatakse eesmärk, et vähemalt 25 % dusmaast peaks olema all. See võimaldab tuua elurikkust põllumajandusmaastike tootlikesse osadesse ja toetab üleminekut kestlikule toidutootmissüsteemile. Selleks et saavutada ELi eesmärk ja aidata mahepõllumajandussektoril saavutada oma täielik potentsiaal, on komisjon kehtestanud ELi mahepõllumajandusliku tootmise tegevuskava aastateks 2021–2027 (52).

Selleks et aidata kaasa elurikkuse taastumisele põllumajanduse ökosüsteemides, on äärmiselt oluline vähendada keemilistest saasteainetest ja muudest ainetest tulenevat survet. Eelkõige puudutab see eelmises punktis kirjeldatud pestitsiide, aga ka väetistest tulenevat toitainete kadu. Elurikkuse strateegias seatakse eesmärgiks vähendada 2030. aastaks põllumajanduslikust tegevusest tulenevat toitainete kadu vähemalt 50 %, tagades samal ajal, et mullaviljakus ei halvene. See saavutatakse mitmesuguste meetmetega, sealhulgas toitainete majandamise lõimitud kavaga (53).

Kahjustatud ökosüsteemide taastamiseks kõikjal Euroopas ning selleks, et liigirikas ja vastupanuvõimeline loodus saaks pikaajaliselt ja jätkusuutlikult taastuda, võttis komisjon 2022. aasta juunis vastu esimese kogu ELi hõlmava ettepaneku võtta vastu määrus looduse taastamise kohta (54). Selles määruses on esitatud üldine taastamiseesmärk koos siduvate eesmärkidega konkreetsete ökosüsteemide jaoks. Põllumajandusmaa taastamise meetmed hõlmavad ökosüsteemi funktsioonide ja teenuste taastamist, millest üks olulisemaid on tolmeldajate arvukuse suurendamine. Põllumajandusökosüsteeme käsitlevad kohustused, mis ettepanekus esitati, hõlmavad rohumaa liblikate ja põllumajandusmaa linnupopulatsioonide taastamise võimaldamist, turbaalade taassoostamist ja mitmekesiste maastikuelementidega põllumajandusmaa osakaalu suurendamist.

Kavandatud looduse taastamise määrus sisaldab liikmesriikide jaoks konkreetset õiguslikult siduvat eesmärki, mille kohaselt tuleb 2030. aastaks peatada tolmeldajate populatsioonide vähenemine ja saavutada seejärel tolmeldajate arvukuse suurenemine, samuti sisaldab see tolmeldajate korrapärase seire meetodit. Komisjoni ettepaneku kohaselt peaksid liikmesriigid esitama komisjonile riiklikud taastamiskavad, milles näidatakse, kuidas nad eesmärgid saavutavad. Samuti peavad liikmesriigid oma tegevuse tulemusi jälgima ja nende kohta aru andma.

Looduse taastamise meetmeid on vaja suunata ka maapinnast madalamale. 2021. aasta novembris võttis komisjon vastu ELi mullastrateegia aastani 2030 (55). Strateegias rõhutatakse mulla elurikkuse tähtsust ökosüsteemi hea seisundi hoidmisel ning esitatakse konkreetsed meetmed mulla elurikkuse paremaks mõistmiseks ja kaitsmiseks, sealhulgas programmi „Euroopa horisont“ missiooni „Euroopa mullakokkulepe“ (56) kaudu. Mulla elurikkuse vähenemise peatamine ja selle kasvule suunamine on oluline aspekt mullastrateegia visioonis, mille järgi peab 2050. aastaks olema mulla seisund hea. Selle visiooni elluviimiseks kavatseb komisjon võtta 2023. aastal vastu ettepaneku mulla seisundit käsitleva õigusakti kohta.

Uus ühine põllumajanduspoliitika (ÜPP) aastateks 2023–2027 on seadnud keskkonnaeesmärgid varasema poliitikaga võrreldes märgatavalt kõrgemale. Eelkõige on ÜPPs sätestatud keskkonnaseisundi nõuded, millele peavad vastama kõik ÜPP toetust saavad põllumajandustootjad (57) ja mis hõlmavad ligikaudu 90 % ELi põllumajandusmaast. Nende nõuete hulka kuuluvad maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise standardid (HPK standardid), millest mitme eesmärk on kaitsta ja taastada elurikkust. Näiteks peavad põllumajandustootjad eraldama 4 % oma põllumaast tootmisega mitteseotud objektidele ja aladele, nagu hekid, tiigid, põlluservad, lilleribad ja kesa, ning see kehtib kõigi põllumajandustootjate suhtes, kes saavad mis tahes pindala- või loomapõhist ÜPP toetust. Teise HPK standardi kohaselt peavad põllumajandustootjad looma vooluveekogude äärde pestitsiidi- ja väetisevabad puhverribad.

Lisaks neile nõuetele toetatakse 2023.–2027. aasta ÜPPga põllumajandustootjaid, kes vabatahtlikult rakendavad kestlikumaid tavasid. Peaaegu 100 miljardit eurot ehk kolmandik ÜPP eelarvest eraldatakse selleks, et toetada keskkonna- ja kliimaalast üleminekut kuni 2027. aastani. Selle saavutamiseks peavad liikmesriigid välja pakkuma uued ökokavad, millega koondatakse vähemalt 25 % otsetoetuste eelarvest ja vähemalt 35 % maaelu arengu vahenditele eraldatud summadest keskkonnatavadele (vt punkt 3.3).

Viimasena võttis Euroopa Komisjon 24. jaanuaril 2023 vastu teatise „Uus tolmeldajaid käsitlev kokkulepe“ (58), millega vaadati läbi ELi 2018. aasta algatus, milles käsitleti tolmeldajaid. See vastab ka Euroopa Kontrollikoja (59) ja Euroopa kodanikualgatuse „Päästkem mesilased ja põllumajandustootjad“ raames aina tugevamalt esitatud üleskutsetele võtta meetmeid, et parandada tolmeldajate kaitset ning tegeleda nende vähenemise põhjustega ning samuti tagajärgedega, mida tolmeldajate vähenemine avaldab toiduga kindlustatusele, inimeste tervisele, elukvaliteedile ja ökosüsteemidele. Uue tolmeldajaid käsitleva kokkuleppe aluseks on põhjalikud konsultatsiooniprotsessid ja selles juhindutakse tolmeldajaid käsitleva algatuse läbivaatamisest, (60) mis toimus 2021. aasta mais. Algatuse läbivaatamine näitas, et kuigi poliitikavahend on endiselt asjakohane, on märkimisväärseid probleeme, mis tuleb tolmeldajate arvukuse vähenemise peatamiseks ja kasvule suunamiseks veel lahendada.

Tolmeldajaid käsitleva uue kokkuleppega kehtestatakse ambitsioonikas raamistik. See koosneb 42 meetmest, mille eesmärk on tegeleda tolmeldajate arvukuse vähenemise põhjustega, parandada teadmisi ja kaasata kõik osalejad kogu ühiskonnas. Eelkõige püütakse algatusega:

| i) | luua tugev süsteem tolmeldajate liikide ja nendega seotud riskide jälgimiseks, |
| --- | --- |

i)

luua tugev süsteem tolmeldajate liikide ja nendega seotud riskide jälgimiseks,

| ii) | kaardistada peamised tolmeldajate alad ja luua ökoloogiliste koridoride võrgustik (Buzz Lines), mis neid alasid hästi ühendaks, |
| --- | --- |

ii)

kaardistada peamised tolmeldajate alad ja luua ökoloogiliste koridoride võrgustik (Buzz Lines), mis neid alasid hästi ühendaks,

| iii) | edendada ÜPP raames tolmeldajaid soosivaid põllumajandustavasid, |
| --- | --- |

iii)

edendada ÜPP raames tolmeldajaid soosivaid põllumajandustavasid,

| iv) | leevendada pestitsiidide kasutamisest tulenevat mõju tolmeldajatele, |
| --- | --- |

iv)

leevendada pestitsiidide kasutamisest tulenevat mõju tolmeldajatele,

| v) | mobiliseerida ettevõtjaid ja kodanikke, eelkõige toetades noorte kaasamist ja kaasavat juhtimist, ning |
| --- | --- |

v)

mobiliseerida ettevõtjaid ja kodanikke, eelkõige toetades noorte kaasamist ja kaasavat juhtimist, ning

| vi) | edendada tolmeldajate kaitseks võetavaid meetmeid riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. |
| --- | --- |

vi)

edendada tolmeldajate kaitseks võetavaid meetmeid riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil.

Uus tolmeldajaid käsitlev kokkulepe täiendab komisjoni ettepanekut looduse taastamise määruse kohta ja sellega rakendatakse elurikkuse strateegias sätestatud kohustust peatada 2030. aastaks looduslike tolmeldajate arvukuse vähenemine.

3.3.   Kodanike taotlus: korraldada põllumajandus ümber nii, et esmatähtsaks muutub väikesemahuline, mitmekesine ja kestlik põllumajandus, toetatakse agroökoloogilise ja mahepõllumajanduse osatähtsuse kiiret suurendamist ning saavutatakse olukord, kus pestitsiidi- ja GMO-vaba põllumajanduse valdkonna koolitused ja teadusuuringud on sõltumatud ja toetavad põllumajandustootjaid

Aastate jooksul on ÜPPs keskkonnaprobleeme üha enam arvesse võetud, peamiselt on seda tehtud nõuetele vastavuse ja põllumajanduse keskkonnameetmete abil. Nagu eespool märgitud, astutakse uue, aastatel 2023–2027 elluviidava poliitikaga suuri samme, et toetada üleminekut kestlikule põllumajandusele, ning see peaks aitama märkimisväärselt kaasa strateegia „Talust taldrikule“ ja elurikkuse strateegia eesmärkide saavutamisele, aidates seega täita ka Euroopa kodanikualgatuses esitatud nõudmisi. Kohalike tingimuste ja vajaduste hindamise põhjal koostasid liikmesriigid ajavahemikuks 2023–2027 riiklikud ÜPP strateegiakavad (edaspidi „kavad“ (61)), milles selgitatakse, kuidas nad suunavad toetust ÜPP raames seatud majanduslike, keskkonnaalaste ja sotsiaalsete eesmärkide saavutamiseks.

3.3.1.   Toetus väikesemahulisele ja mitmekesisele põllumajandusele

ÜPPga astutakse edasisi samme, et saavutada sissetulekutoetuste õiglasem jaotamine ja suunata toetused neid kõige enam vajavatele põllumajandusettevõtjatele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtetele. Ligikaudu 29 miljardit eurot aastas eraldatakse selleks, et vähendada põllumajanduses teenitava tulu ja kogumajanduses saadava keskmise palga vahel püsivat lõhet, samuti erinevates põllumajandussektorites ja põllumajandustootjate liigiti saadavate sissetulekute erinevusi. Väiksemad põllumajandustootjad võivad saada suuremat sissetulekutoetust täiendava toetusena, mille puhul on tegemist suuremate põllumajandusettevõtete sissetulekutoetuse ümberjaotamisega.

ÜPP jätkab mesindussektori toetamist, kusjuures praeguste kavade kohaselt on ELi iga-aastane toetus 60 miljonit eurot. Toetust võib anda tehniliseks abiks, koolitus- ja nõustamisteenusteks, teadusuuringuteks, mesindustoodete laboratoorseteks analüüsideks ja mesilaste kadude heastamiseks, müügiedenduseks ja turustamiseks. ÜPP raames toetatakse ka investeeringuid tootmise parandamiseks, kahjurite ja haiguste vastu võitlemiseks ning ebasoodsatest ilmastikutingimustest tuleneva kahju ennetamiseks.

Mis puudutab mitmekesist põllumajandust, siis toetatakse ÜPPga põllumajandustootjate sissetulekut ja geograafilise tasakaalu saavutamist ELis, sel eesmärgil toetatakse põllumajanduse säilimist äärealadel. ÜPP aitab piirata liigset spetsialiseerumist ja vältida tootmise koondumist kõige tootlikumatesse piirkondadesse. See omakorda aitab säilitada maapiirkondade tootmis- ja põllumajandussüsteemide suuremat mitmekesisust.

3.3.2.   Kestlike, agroökoloogiliste ja mahepõllumajanduslike tavade toetamine

Liikmesriikide kavad sisaldavad järgmisi meetmeid, mille eesmärk on toetada põllumajandustootjaid vastupidavale ja kestlikule põllumajandusele üleminekul.

| — | Kokkuvõttes on sellise põllumajandusmaa osakaalu ELi sihtnäitaja, (62) mille puhul pakutakse toetust pestitsiidide kasutamise ja nendega seotud riskide vähendamiseks, üle 26 %. Põllumajandustootjad võivad taotlusi esitada integreeritud taimekaitse või muud liiki pestitsiidide majandamise ökokavade rakendamiseks. Need hõlmavad näiteks keemilise kahjuritõrje keelustamist (lisatud 15 kavasse) või pestitsiidide kasutamise keelustamist või piiramist kogustes või ajastuses (lisatud 17 kavasse). 16 kavas on maaelu arengu raames ette nähtud toetus, millega piiratakse pestitsiidide kasutamist või keelatakse see teatavates geograafilistes piirkondades, nagu Natura 2000 alad või joogivee kaitsealad. Muud maaelu arengu kohustused on seotud täppistehnoloogiate ja integreeritud taimekaitse tavade kasutamisega, näiteks selliste traditsiooniliste või hea taluvusega põllukultuurisortide kasvatamisega, mis vajavad vähem pestitsiide, või kus kasutatakse ekstensiivse külvikorra meetodeid, mis vähendavad kahjurite leviku tõenäosust. |
| --- | --- |

—

Kokkuvõttes on sellise põllumajandusmaa osakaalu ELi sihtnäitaja, (62) mille puhul pakutakse toetust pestitsiidide kasutamise ja nendega seotud riskide vähendamiseks, üle 26 %. Põllumajandustootjad võivad taotlusi esitada integreeritud taimekaitse või muud liiki pestitsiidide majandamise ökokavade rakendamiseks. Need hõlmavad näiteks keemilise kahjuritõrje keelustamist (lisatud 15 kavasse) või pestitsiidide kasutamise keelustamist või piiramist kogustes või ajastuses (lisatud 17 kavasse). 16 kavas on maaelu arengu raames ette nähtud toetus, millega piiratakse pestitsiidide kasutamist või keelatakse see teatavates geograafilistes piirkondades, nagu Natura 2000 alad või joogivee kaitsealad. Muud maaelu arengu kohustused on seotud täppistehnoloogiate ja integreeritud taimekaitse tavade kasutamisega, näiteks selliste traditsiooniliste või hea taluvusega põllukultuurisortide kasvatamisega, mis vajavad vähem pestitsiide, või kus kasutatakse ekstensiivse külvikorra meetodeid, mis vähendavad kahjurite leviku tõenäosust.

| — | ELi sihtnäitaja elurikkuse säilitamise või taastamise toetamisel on hinnanguliselt 31 % ELi põllumajandusmaast (peaaegu 49,5 miljonit hektarit). Ökokavade või maaelu arengu meetmete raames eraldatakse maastikuelementide hooldamiseks või säilitamiseks mõeldud toetust ligikaudu 2,86 miljonile hektarile. Selliste maastikuelementide hulka kuuluvad elupaigad, mis toetavad tolmeldajate elutsüklit. Ökokavade puhul puudutab see näiteks puude ja hekkide istutamist (16 kava), maa sööti jätmist (kesana pidamist) (17 kava) ning rohu, lillede ja meetaimedega kaetud puhverribade loomist (16 kava). Mõnes kavas on ette nähtud maaelu arengu toetus maastikuelementidele, sealhulgas põldude või põlluservade lilleribadele. Liikmesriigid pakuvad toetust ka maastikuelementide loomiseks tehtavatele investeeringutele. Lisaks toetatakse mõne kavaga traditsiooniliste põllumajanduslike tootmissüsteemide ja maastike säilitamist, näiteks võib tuua traditsiooniliste viinamarjasortide istandused, traditsiooniliste viljapuude aiad või looduslikud liigirikkad rohumaad, mida majandatakse nii, et keemiliste pestitsiidide kasutamine on väga piiratud (või keelatud). Lisaks on 13 kavaga ette nähtud maksed Natura 2000 aladele. |
| --- | --- |

—

ELi sihtnäitaja elurikkuse säilitamise või taastamise toetamisel on hinnanguliselt 31 % ELi põllumajandusmaast (peaaegu 49,5 miljonit hektarit). Ökokavade või maaelu arengu meetmete raames eraldatakse maastikuelementide hooldamiseks või säilitamiseks mõeldud toetust ligikaudu 2,86 miljonile hektarile. Selliste maastikuelementide hulka kuuluvad elupaigad, mis toetavad tolmeldajate elutsüklit. Ökokavade puhul puudutab see näiteks puude ja hekkide istutamist (16 kava), maa sööti jätmist (kesana pidamist) (17 kava) ning rohu, lillede ja meetaimedega kaetud puhverribade loomist (16 kava). Mõnes kavas on ette nähtud maaelu arengu toetus maastikuelementidele, sealhulgas põldude või põlluservade lilleribadele. Liikmesriigid pakuvad toetust ka maastikuelementide loomiseks tehtavatele investeeringutele. Lisaks toetatakse mõne kavaga traditsiooniliste põllumajanduslike tootmissüsteemide ja maastike säilitamist, näiteks võib tuua traditsiooniliste viinamarjasortide istandused, traditsiooniliste viljapuude aiad või looduslikud liigirikkad rohumaad, mida majandatakse nii, et keemiliste pestitsiidide kasutamine on väga piiratud (või keelatud). Lisaks on 13 kavaga ette nähtud maksed Natura 2000 aladele.

| — | Toetust antakse ka terviklikele põllumajandussüsteemidele, näitkeksagrometsandus- ja agroökoloogiasüsteeme rakendavatele ettevõtjatele. ELi sihtnäitaja uue metsastatud maa, sealhulgas agrometsanduse ja puudest maastikuelementide toetamisel on ligemale 623 000 hektarit. |
| --- | --- |

—

Toetust antakse ka terviklikele põllumajandussüsteemidele, näitkeksagrometsandus- ja agroökoloogiasüsteeme rakendavatele ettevõtjatele. ELi sihtnäitaja uue metsastatud maa, sealhulgas agrometsanduse ja puudest maastikuelementide toetamisel on ligemale 623 000 hektarit.

| — | Mahepõllumajanduses on pestitsiidide kasutamine rangelt piiratud toodete loeteluga, milles puuduvad sünteetilised pestitsiidid (63). ÜPPga edendatakse ja toetatakse igati mahepõllumajandust kui vahendit, mis aitab saavutada strateegia „Talust taldrikule“ eesmärki, mille kohaselt peab 2030. aastaks olema vähemalt 25 % ELi põllumajandusmaast mahepõllunduse all. Kõik liikmesriigid toetavad ökokavade ja/või maaelu arengu poliitika raames nii mahepõllumajanduse säilitamist kui ka sellele üleminekut. Kuus liikmesriiki lisasid oma kavadesse riiklikud mahepõllumajanduse eesmärgid 2027. aastaks ja 14 liikmesriiki 2030. aastaks. 19 liikmesriiki on seadnud eesmärgiks suurendada mahepõllumajanduse osakaalu proportsionaalselt 2020. aastaga võrreldes vähemalt 25 % ja üheksa neist liikmesriikidest püüavad seda osakaalu vähemalt kahekordistada. |
| --- | --- |

—

Mahepõllumajanduses on pestitsiidide kasutamine rangelt piiratud toodete loeteluga, milles puuduvad sünteetilised pestitsiidid (63). ÜPPga edendatakse ja toetatakse igati mahepõllumajandust kui vahendit, mis aitab saavutada strateegia „Talust taldrikule“ eesmärki, mille kohaselt peab 2030. aastaks olema vähemalt 25 % ELi põllumajandusmaast mahepõllunduse all. Kõik liikmesriigid toetavad ökokavade ja/või maaelu arengu poliitika raames nii mahepõllumajanduse säilitamist kui ka sellele üleminekut. Kuus liikmesriiki lisasid oma kavadesse riiklikud mahepõllumajanduse eesmärgid 2027. aastaks ja 14 liikmesriiki 2030. aastaks. 19 liikmesriiki on seadnud eesmärgiks suurendada mahepõllumajanduse osakaalu proportsionaalselt 2020. aastaga võrreldes vähemalt 25 % ja üheksa neist liikmesriikidest püüavad seda osakaalu vähemalt kahekordistada.

Lisaks võttis EL hiljuti vastu uue erandi ELi konkurentsieeskirjadest (64) ning nüüd on võimalik sõlmida kokkuleppeid põllumajandustoodete tootjate vahel, kes tegutsevad iseseisvalt või koostöös teiste põllumajanduslike toiduainete tarneahela ettevõtjatega, kui lepingu eesmärk on kohaldada ELi või siseriikliku õigusega ettenähtust rangemaid kestlikkusstandardeid. Sellised kokkulepped võivad hõlmata pestitsiidide kasutamise vähendamist, elurikkuse ja ökosüsteemide kaitset ja taastamist, samuti muid keskkonnaeesmärke, loomade tervist ja loomade heaolu. Selle sätte kohaselt on konkurentsipiirangud lubatud tingimusel, et need on kavandatud kestlikkusstandardi saavutamiseks hädavajalikud. See tähendab, et põllumajandustoodete tootjad võivad saada näiteks suuremat tasu, kindluse teatud tarnekoguste osas või paluda oma toodete reklaamimist teiste ahelas osalejate poolt vastutasuks nende enda poolt kestlikkusega seoses tehtud täienduste eest.

3.3.3.   Sõltumatu ja põllumajandustootjaid toetava koolituse ning sõltumatute ja põllumajandustootja huvidest lähtuvate teadusuuringute võimaldamine pestitsiidi- ja GMO-vaba põllumajanduse valdkonnas

Põllumajandustootjate nõustamine selle ökoloogilise ülemineku juures on äärmiselt oluline, sest see on sageli toeks uute meetodite rakendamisel ja võimaluse korral uute materjalide kasutamisel või ressursside ja sisendite tõhusal haldamisel. Enamik liikmesriike on kavandanud kasutada ÜPP vahendeid nõustamisteenuste rahastamiseks. Samuti peavad liikmesriigid tagama, et nõustamine on erapooletu ja nõustajatel on sobiv kvalifikatsioon, asjakohane väljaõpe ning et neil ei esine huvide konflikti. Põllumajanduse teadmussiirde- ja innovatsioonisüsteemi (AKIS) (65) eesmärk on tagada, et nõustajad oleksid seotud teadusuuringutega ning kursis uusimate tehnikate ja uuenduslike tavadega.

Komisjon korraldab jätkuvalt õpitubasid ja seminare, et edendada ja toetada parimate tavade vahetamist liikmesriikide ja muude sidusrühmade vahel, selleks on loodud ÜPP võrgustik (66). Neisse meetmetesse kaasatakse ka nõustajad, kes omakorda saavad nii põllumajandustootjaid kohapeal paremini juhendada.

Teadusuuringute valdkonnas käivitab ELi programm „Euroopa horisont“ 2024. aastal partnerluse (67) liikmesriikidega, et suurendada teadmusbaasi ning leida lahendusi ja soovitada vahendeid, mis toetavad agroökoloogiale üleminekut Euroopas. Partnerluse raames uuritakse, kuidas muuta agroökoloogia peamiseks suunaks, mis aitab vähendada pestitsiidide kasutamist põllumajanduses ja viib selle järkjärgulise lõpetamiseni ning mille najal suudab põllumajandus elurikkuse kaitsesse ja looduse taastamisse maksimaalselt panustada. Ja veel, programmist „Euroopa horisont“ rahastatakse üle 30 teadusprojekti, mille eelarve ulatub 200 miljoni euroni ning mille eesmärk on vähendada pestitsiidide kasutamist põllumajanduses ning edendada kestlikke ja tolmeldajaid soosivaid põllumajandustavasid, nagu agroökoloogia, mahepõllumajandus ja tolmeldamise taastamisele suunatud teenuste osutamine.

4.   KOKKUVÕTE

Euroopa kodanikualgatus „Päästkem mesilased ja põllumajandustootjad“ näitab, et rahva mure Euroopa põllumajanduse keskkonnaalase ja sotsiaalmajandusliku kestlikkuse pärast on suur. Komisjon tervitab seda algatust ja tunnistab selle tähtsust, eelkõige seetõttu, et kliimamuutused ja elurikkuse vähenemine kujutavad endast üha suuremat väljakutset Euroopa põllumajandusele. See kodanikualgatus on järelkaja Euroopa tuleviku konverentsil (68) tehtud üleskutsetele, milles kodanikud rõhutasid vajadust ohutu, kestliku, õiglase, kliimateadliku ja taskukohase toidutootmise järele, kus järgitakse kestlikkuse põhimõtteid, hoitakse keskkonda, kaitstakse elurikkust ja ökosüsteeme, tagades samas toiduga kindlustatuse.

Pärast seda, kui see kodanikualgatus 2019. aastal esitati ja sellele toetusallkirju koguma hakati, on komisjon võtnud Euroopa rohelise kokkuleppe raames laiahaardelisi meetmeid, et tagada toidusüsteemide kestlikkus. Nende meetmete hulka kuuluvad lisaks ühisele põllumajanduspoliitikale ELi strateegia „Talust taldrikule“, elurikkuse strateegia ja nullsaaste tegevuskava. Kõik need meetmed kokku annavad algatuses püstitatud nõudmistele põhjaliku vastuse.

Ettepanekus võtta vastu määrus taimekaitsevahendite säästva kasutamise kohta on esitatud ambitsioonikas ülesanne keemiliste pestitsiididega seotud riskide ja nende kasutamise vähendamiseks ELi põllumajanduses. Sellega tugevdatakse proportsionaalselt ja tasakaalustatult käimasolevaid meetmeid keemiliste pestitsiidide kasutamise ja nendega seotud riskide vähendamiseks maismaa- ja veeökosüsteemides ning muudetakse rangemaks pestitsiididele lubade andmise ELi süsteem. Komisjoni ettepaneku kohaselt tuleks määruse rakendamist hinnata nelja aasta pärast.

Looduse taastamist käsitleva õigusakti ettepanek ja tolmeldajaid käsitlev uus kokkulepe võivad ELi tasandil olla tolmeldajate kaitsmisel pöördelise tähtsusega. Neis seatud eesmärgid lähevad kaugemale ELi elurikkuse strateegias seatud eesmärgist, mille kohaselt tuleb 2030. aastaks peatada tolmeldajate arvukuse vähenemine ja tuua loodus tagasi põllumajandusmaale.

Liikmesriikide ÜPP kohaste strateegiakavadega toetatakse põllumajandustootjaid, sealhulgas väikepõllumajandustootjaid üleminekul põllumajandussüsteemide kestlikkuse ja vastupanuvõime suurendamisele aastatel 2023–2027.

Seepärast on uute seadusandlike aktide ettepanekute esitamise asemel esmatähtis tagada, et ettepanekud, mille üle kaasseadusandjad praegu läbirääkimisi peavad, võetakse kiiresti vastu ja siis koos ühise põllumajanduspoliitikaga ka rakendatakse. Komisjon teeb selle eesmärgi saavutamiseks kõik endast oleneva ning julgustab kõiki asjaosalisi sellele kaasa aitama. Üle miljoni toetusavalduse kodanikualgatuse toetuseks on selge märk, et komisjoni ambitsioonikate ettepanekutega tuleb edasi liikuda. Euroopa rohelise kokkuleppe edu selle ülemineku juhtimisel sõltub kogu ühiskonnast, sealhulgas kodanikest, põllumajandustootjatest, ettevõtjatest, teadlastest, avaliku sektori asutustest ja Euroopa institutsioonidest.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/788, 17. aprill 2019, Euroopa kodanikualgatuse kohta (ELT L 130, 17.5.2019, lk 55).

(2)  https://europa.eu/citizens-initiative/select-language?destination=/initiatives/details/2019/000016

(3)  Pärast seda, kui see kodanikualgatus komisjonile esitati, järgnes veel kaks künnise ületanud algatust, mille tulemusel on edukate Euroopa kodanikualgatuste koguarv üheksa.

(4)  Komisjoni otsus (EL) 2019/1566, 4. september 2019, milles käsitletakse kavandatud kodanikualgatust „Päästkem mesilased ja põllumajandustootjad! Keskkonna puhtuse huvides muudame põllumajanduse mesilassõbralikumaks“ (teatavaks tehtud numbri C(2019) 6389 all) (ELT L 241, 19.9.2019, lk 10).

(5)  Algatuse toetusavalduste kogumise tähtaja pikendamine on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/1042, 15. juuli 2020, milles sätestatakse COVID-19 puhangust tingitud ajutised meetmed Euroopa kodanikualgatust käsitleva määrusega (EL) 2019/788 ettenähtud kogumis-, kontrollimis- ja läbivaatamisetappide tähtaegade kohta (ELT L 231, 17.7.2020, lk 7), Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/2200, 17. detsember 2020, teatavate Euroopa kodanikualgatuste toetusavalduste kogumise tähtaegade pikendamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2020/1042 (teatavaks tehtud numbri C(2020) 9226 all) (ELT L 434, 23.12.2020, lk 56) ja Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/360, 19. veebruar 2021, teatavate Euroopa kodanikualgatuste toetusavalduste kogumise tähtaegade pikendamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2020/1042 (teatavaks tehtud numbri C(2021) 1121 all) (ELT L 69, 26.2.2021, lk 9).

(6)  NAT/868-EESC-2022.

(7)  Eurostat: Põllumajandusettevõtete näitajad põllumajandusettevõtte õigusliku seisundi, kasutatava põllumajandusmaa, põllumajandusettevõtte liigi ja majandusliku suuruse ning NUTS 2 piirkonna järgi (2023).

(8)  Mahepõllumajanduskultuuride iga-aastane statistika (põhineb liikmesriikide mahepõllumajanduslike sertifitseerimisasutuste kaudu kogutud andmetel).

(9)  Eurostat: Mahepõllumajanduskultuuride pindala põllumajanduslike tootmismeetodite ja põllukultuuride kaupa (2023).

(10)  Keemilised pestitsiidid on kas looduslikud või inimtekkelised (sünteetilised pestitsiidid). Käesolevas teatises kasutatud mõiste „pestitsiidid“ viitab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1107/2009, 21. oktoober 2009, taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1) määratletud taimekaitsevahenditele, mis hõlmavad keemilisi pestitsiide (inimtekkelised või looduslikud pestitsiidid, näiteks taimeekstraktid) ja mittekeemilisi pestitsiide, nagu mikroorganismid.

(11)  Näiteks kahjurite looduslikud vaenlased, külvikorrad või mehaaniline umbrohutõrje. Vt muid näiteid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/128/EÜ, 21. oktoober 2009, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks (ELT L 309, 24.11.2009, lk 71) III lisas integreeritud taimekaitse põhimõtete all.

(12)  Eurostat: Pestitsiidide müük toimeainete kategooriate kaupa (2023).

(13)  SWD(2022) 284 final.

(14)  Euroopa Keskkonnaamet: Euroopa rohumaa liblikate näitaja (2019).

(15)  https://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/species/redlist

(16)  https://agriculture.ec.europa.eu/system/files/2022-10/market-presentation-honey_autumn2022_en.pdf

(17)  Eurostat: levinud linnuliikide indeksid (2022).

(18)  Euroopa Keskkonnaamet: Looduse seisund ELis. Loodusdirektiivide (2013–2018) kohase aruandluse tulemused (2020).

(19)  Nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta 21 . mai 1992 (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7) I lisas loetletud elupaigad.

https://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/habitatsdirective/index_en.htm

(20)  COM(2023) 35 final.

(21)  COM(2019) 640 final.

(22)  https://agriculture.ec.europa.eu/common-agricultural-policy/cap-overview/cap-glance_et

(23)  COM(2020) 381 final.

(24)  COM(2020) 380 final.

(25)  COM(2021) 400 final.

(26)  COM(2022) 304 final.

(27)  COM(2022) 305 final.

(28)  https://www.cbd.int/article/cop15-final-text-kunming-montreal-gbf-221222

(29)  COM(2022) 133 final; COM(2022) 590 final; SWD(2023) 4 final.

(30)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/128/EÜ, 21. oktoober 2009, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks (ELT L 309, 24.11.2009, lk 71).

(31)  https://europa.eu/citizens-initiative/select-language?destination=/initiatives/details/2017/000002

(32)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/1381, 20. juuni 2019, mis käsitleb toiduahela ELi tasandi riskihindamise läbipaistvust ja kestlikkust ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 178/2002, (EÜ) nr 1829/2003, (EÜ) nr 1831/2003, (EÜ) nr 2065/2003, (EÜ) nr 1935/2004, (EÜ) nr 1331/2008, (EÜ) nr 1107/2009 ja (EL) 2015/2283 ning direktiivi 2001/18/EÜ (ELT L 231, 6.9.2019, lk 1).

(33)  https://food.ec.europa.eu/plants/pesticides/sustainable-use-pesticides/farm-fork-targets-progress/eu-trends_et

(34)  Vt pestitsiidide säästva kasutamise direktiivi hindamist, mis on kättesaadav komisjoni talituste töödokumendi SWD(2022) 170 osa 2/2 8. lisas; Euroopa Parlamendi resolutsioon direktiivi 2009/128/EÜ (pestitsiidide säästva kasutamise kohta) rakendamise kohta (2019); Euroopa Kontrollikoja eriaruanne 05/2020: Taimekaitsevahendite säästev kasutamine: piiratud edusammud riskide mõõtmisel ja vähendamisel.

(35)  https://www.cbd.int/article/cop15-final-text-kunming-montreal-gbf-221222; vt 7. eesmärk.

(36)  SWD(2022) 170 final.

(37)  https://agrilpm.eu

(38)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1107/2009, 21. oktoober 2009, taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

(39)  https://food.ec.europa.eu/plants/pesticides/micro-organisms_en

(40)  https://better-training-for-safer-food.ec.europa.eu/training/?redirect=0

(41)  https://food.ec.europa.eu/plants/pesticides_en

(42)  https://food.ec.europa.eu/plants/pesticides/approval-active-substances/renewal-approval/neonicotinoids_en

(43)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/686, 28. aprill 2022, millega muudetakse rakendusmäärusi (EL) 2015/1295 ja (EL) nr 540/2011 seoses toimeaine sulfoksafloori heakskiitmise tingimustega (ELT L 126, 29.4.2022, lk 18).

(44)  https://food.ec.europa.eu/plants/pesticides/protection-bees_en

(45)  Komisjoni määrus (EL) 2023/334, 2. veebruar 2023, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II ja V lisa seoses klotianidiini ja tiametoksaami jääkide piirnormidega teatavates toodetes või nende pinnal (ELT L 47, 15.2.2023, lk 29).

(46)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/574, 13. märts 2023, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad lubamatute muude koostisainete kindlakstegemiseks taimekaitsevahendites vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 (ELT L 75, 14.3.2023, lk 7).

(47)  COM(2022) 540 final (direktiiv, millega muudetakse veepoliitika raamdirektiivi, keskkonnakvaliteedi standardite direktiivi ja põhjavee kaitse direktiivi).

(48)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/2379, 23. november 2022, mis käsitleb põllumajanduse sisendite ja väljundite statistikat ning millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 617/2008 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 1165/2008, (EÜ) nr 543/2009 ja (EÜ) nr 1185/2009 ning nõukogu direktiiv 96/16/EÜ (ELT L 315, 7.12.2022, lk 1).

(49)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/564, 10. märts 2023, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt professionaalsete kasutajate poolt säilitatavate taimekaitsevahendeid käsitlevate andmete sisu ja vormingu kohta (ELT L 74, 13.3.2023, lk 4)..

(50)  https://food.ec.europa.eu/safety/food-waste/eu-actions-against-food-waste/food-waste-reduction-targets_en

(51)  https://food.ec.europa.eu/horizontal-topics/farm-fork-strategy/legislative-framework_en

(52)  COM(2021) 141 final/2.

(53)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12899-Nutrients-action-plan-for-better-management_et

(54)  COM(2022) 304 final.

(55)  COM(2021) 699 final.

(56)  https://research-and-innovation.ec.europa.eu/funding/funding-opportunities/funding-programmes-and-open-calls/horizon-europe/eu-missions-horizon-europe/soil-health-and-food_en

(57)  Mis tahes toetus, mis on saadud pindala või loomade arvu alusel.

(58)  COM(2023) 35 final.

(59)  Euroopa Kontrollikoja eriaruanne nr 15/2020:„Looduslike tolmeldajate kaitse ELis: komisjoni algatused ei ole vilja kandnud“.

(60)  COM(2021) 261 final.

(61)  Koostatud on 28 ÜPP strateegiakava: üks iga 27 ELi liikmesriigi kohta ja kaks Belgia kohta.

(62)  Kõigi liikmesriikide ÜPP strateegiakavades seatud sihtnäitajate (tase, mis tuleb saavutada ÜPP strateegiakava perioodi lõpus) summa.

(63)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1165, 15. juuli 2021, millega lubatakse mahepõllumajanduslikus tootmises kasutada teatavaid tooteid ja aineid ning koostatakse nende loetelud (ELT L 253, 16.7.2021, lk 13).

(64)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/2117, 2. detsember 2021, millega muudetakse määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus, määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, määrust (EL) nr 251/2014 aromatiseeritud veinitoodete määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning määrust (EL) nr 228/2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks (ELT L 435, 6.12.2021, lk 262) kehtestatud määruse (EL) nr 1308/2013 (millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus) artikkel 210a.

(65)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/2115, 2. detsember 2021, millega kehtestatakse liikmesriikide koostatavate Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavate ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade (ÜPP strateegiakavad) toetamise reeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013 (ELT L 435, 6.12.2021, lk 1) artikkel 15.

(66)  https://eu-cap-network.ec.europa.eu

(67)  https://research-and-innovation.ec.europa.eu/research-area/agriculture-forestry-and-rural-areas/ecological-approaches-and-organic-farming/partnership-agroecology_en

(68)  https://futureu.europa.eu/et

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 28.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 148/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 148/13

---

Euro vahetuskurss (1)

27. aprill 2023

(2023/C 148/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1042 |
| JPY | Jaapani jeen | 147,16 |
| DKK | Taani kroon | 7,4538 |
| GBP | Inglise nael | 0,88428 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,3805 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9862 |
| ISK | Islandi kroon | 149,70 |
| NOK | Norra kroon | 11,7140 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 23,512 |
| HUF | Ungari forint | 373,58 |
| PLN | Poola zlott | 4,5900 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9390 |
| TRY | Türgi liir | 21,4528 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6672 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5041 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,6679 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7940 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4749 |
| KRW | Korea vonn | 1 480,87 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 20,1452 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,6454 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 252,57 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9280 |
| PHP | Filipiini peeso | 61,526 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 37,664 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,5532 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,0182 |
| INR | India ruupia | 90,3185 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1042

JPY

Jaapani jeen

147,16

DKK

Taani kroon

7,4538

GBP

Inglise nael

0,88428

SEK

Rootsi kroon

11,3805

CHF

Šveitsi frank

0,9862

ISK

Islandi kroon

149,70

NOK

Norra kroon

11,7140

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

23,512

HUF

Ungari forint

373,58

PLN

Poola zlott

4,5900

RON

Rumeenia leu

4,9390

TRY

Türgi liir

21,4528

AUD

Austraalia dollar

1,6672

CAD

Kanada dollar

1,5041

HKD

Hongkongi dollar

8,6679

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7940

SGD

Singapuri dollar

1,4749

KRW

Korea vonn

1 480,87

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

20,1452

CNY

Hiina jüaan

7,6454

IDR

Indoneesia ruupia

16 252,57

MYR

Malaisia ringit

4,9280

PHP

Filipiini peeso

61,526

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

37,664

BRL

Brasiilia reaal

5,5532

MXN

Mehhiko peeso

20,0182

INR

India ruupia

90,3185

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

Kontrollikoda

| 28.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 148/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 148/14

---

Eriaruanne 10/2023

„Liidu kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistav meede: teatud kogemusi on saadud, kuid väärtus ELi kaitsekulutuste suurendamise katsekeskkonnana vähenes ajaliste piirangute ja piiratud tulemuste tõttu“

(2023/C 148/03)

Euroopa Kontrollikoda avaldas eriaruande 10/2023: „Liidu kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistav meede: teatud kogemusi on saadud, kuid väärtus ELi kaitsekulutuste suurendamise katsekeskkonnana vähenes ajaliste piirangute ja piiratud tulemuste tõttu“.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebilehel https://www.eca.europa.eu/en/publications/sr-2023-10

---

| 28.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 148/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 148/15

---

Eriaruanne 11/2023

„ELi toetus koolide digiüleminekule: investeeringud on olnud märkimisväärsed, kuid ELi rahaliste vahendite kasutamisel liikmesriikide poolt puudub strateegiline fookus“

(2023/C 148/04)

Euroopa Kontrollikoda avaldas eriaruande 11/2023: „ELi toetus koolide digiteerimisele: investeeringud on olnud märkimisväärsed, kuid ELi rahaliste vahendite kasutamisel liikmesriikide poolt puudub strateegiline fookus“.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebisaidil https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=63783

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 28.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 148/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 148/16

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 148/05)

| Liikmesriik | Hispaania |
| --- | --- |
| Lennuliin | Menorca–Madrid |
| Lepingu kehtivusaeg | 1. novembrist 2023 kuni 30. aprillini 2024 ja
  1. novembrist 2024 kuni 30. aprillini 2025 |
| Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg | Mitte varem kui kaks kuud pärast käesoleva teadaande avaldamist |
| Aadress, millelt on võimalik saada avaliku teenindamise kohustuste teksti ning mis tahes muud teavet või dokumente | Ministerio de Transportes, Movilidad y Agenda Urbana





  Dirección General de Aviación Civil |
| Subdirección General de Transporte Aéreo |
| Paseo de la Castellana 67 |
| 28071 Madrid |
| ESPAÑA |

Liikmesriik

Hispaania

Lennuliin

Menorca–Madrid

Lepingu kehtivusaeg

1. novembrist 2023 kuni 30. aprillini 2024 ja

1. novembrist 2024 kuni 30. aprillini 2025

Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg

Mitte varem kui kaks kuud pärast käesoleva teadaande avaldamist

Aadress, millelt on võimalik saada avaliku teenindamise kohustuste teksti ning mis tahes muud teavet või dokumente

Ministerio de Transportes, Movilidad y Agenda Urbana

Dirección General de Aviación Civil

Subdirección General de Transporte Aéreo

Paseo de la Castellana 67

28071 Madrid

ESPAÑA

Tel +34 915977837

Faks +34 915978643

E-post: osp.dgac@mitma.es

---

| 28.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 148/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 148/17

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 148/06)

| Liikmesriik | Kreeka |
| --- | --- |
| Lennuliin | Ateena–Kozáni–Kastoriá
  Korfu–Aktion–Kefalloniá–Zákynthos
  Límnos–Mytilíni–Chíos–Sámos–Rhodos
  Thessaloníki–Korfu
  Thessaloníki–Kalamáta
  Rhodos–Kárpathos–Kásos–Síteia
  Rhodos–Kastelorizo
  Rhodos–Kos–Kálymnos–Léros–Astypálaia |
| Lepingu kehtivusaeg | 1.11.2023–31.10.2027 |
| Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg | 61 päeva pärast avaliku teenindamise kohustuse teate avaldamist |
| Aadress, millelt on võimalik tasuta saada hanketeate teksti ning hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Hellenic Civil Aviation Authority
  General Directorate for Economic Oversight & Administrative Support
  Athens International Airport, Building 45,
  P.O. 190 19, P.O. 190 19, Spata, GREECE
  Tel +30 210 3541313, 3541333
  E-post: info@hcaa.gov.gr, gd.ecfin@hcaa.gov.gr, m.savvidou@hcaa.gov.gr, a5.c@hcaa.gov.gr
  Internet: https://hcaa.gov.gr/
  Kogu käesoleva hankega seotud kirjavahetus, teabenõuded, dokumendid ja pakkumused tuleb esitada e-hangete portaali veebisaidil www.promitheus.gov.gr |

Liikmesriik

Kreeka

Lennuliin

Ateena–Kozáni–Kastoriá

Korfu–Aktion–Kefalloniá–Zákynthos

Límnos–Mytilíni–Chíos–Sámos–Rhodos

Thessaloníki–Korfu

Thessaloníki–Kalamáta

Rhodos–Kárpathos–Kásos–Síteia

Rhodos–Kastelorizo

Rhodos–Kos–Kálymnos–Léros–Astypálaia

Lepingu kehtivusaeg

1.11.2023–31.10.2027

Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg

61 päeva pärast avaliku teenindamise kohustuse teate avaldamist

Aadress, millelt on võimalik tasuta saada hanketeate teksti ning hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Hellenic Civil Aviation Authority

General Directorate for Economic Oversight & Administrative Support

Athens International Airport, Building 45,

P.O. 190 19, P.O. 190 19, Spata, GREECE

Tel +30 210 3541313, 3541333

E-post: info@hcaa.gov.gr, gd.ecfin@hcaa.gov.gr, m.savvidou@hcaa.gov.gr, a5.c@hcaa.gov.gr

Internet: https://hcaa.gov.gr/

Kogu käesoleva hankega seotud kirjavahetus, teabenõuded, dokumendid ja pakkumused tuleb esitada e-hangete portaali veebisaidil www.promitheus.gov.gr

---

| 28.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 148/18 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 148/18

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4

Avaliku teenindamise kohustused regulaarlennuliinidel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 148/07)

| Liikmesriik | KREEKA |
| --- | --- |
| Lennuliin | | Ateena–Kozáni–Kastoriá |

Liikmesriik

KREEKA

Lennuliin

Ateena–Kozáni–Kastoriá

| | Korfu–Aktion–Kefalloniá–Zákynthos |
| --- | --- |

Korfu–Aktion–Kefalloniá–Zákynthos

| | Límnos–Mytilíni–Chíos–Sámos–Rhodos |
| --- | --- |

Límnos–Mytilíni–Chíos–Sámos–Rhodos

| | Thessaloníki–Korfu |
| --- | --- |

Thessaloníki–Korfu

| | Thessaloníki–Kalamáta |
| --- | --- |

Thessaloníki–Kalamáta

| | Rhodos–Kárpathos–Kásos–Síteia |
| --- | --- |

Rhodos–Kárpathos–Kásos–Síteia

| | Rhodos–Kastelorizo |
| --- | --- |

Rhodos–Kastelorizo

| | Rhodos–Kos–Kálymnos–Léros–Astypálaia |
| --- | --- |

Rhodos–Kos–Kálymnos–Léros–Astypálaia

Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise kuupäev

1. november 2023

Aadress, millelt on võimalik tasuta saada avaliku teenindamise kohustuse teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Hellenic Civil Aviation Authority

General Directorate for Economic Oversight &

Administrative Support

| Athens International Airport, Building 45, |
| --- |
| P.O. 190 19, P.O. 190 19, Spata, GREECE |

Athens International Airport, Building 45,

P.O. 190 19, P.O. 190 19, Spata, GREECE

Tel +30 210 3541313, 3541327, 3541349, 3541333

E-post: info@hcaa.gov.gr, gd.ecfin@hcaa.gov.gr, a4.a@hcaa.gov.gr, pso@hcaa.gov.gr

Internet: https://hcaa.gov.gr/

---