# Den Europæiske Unions C 180/2023

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 180 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 66. årgang23. maj 2023 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 180

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

66. årgang23. maj 2023

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | HENSTILLINGER |
| | Rådet |
| 2023/C 180/01 | Rådets henstilling af 16. maj 2023 om den økonomiske politik i euroområdet | 1 |

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Rådet

2023/C 180/01

Rådets henstilling af 16. maj 2023 om den økonomiske politik i euroområdet

1

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2023/C 180/02 | Rådets afgørelse af 15. maj 2023 om udnævnelse af medlemmer af og suppleanter til bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop) for Tyskland og Irland | 8 |
| 2023/C 180/03 | Rådets afgørelse af 15. maj 2023 om udnævnelse af medlemmer af og suppleanter til bestyrelsen for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for Frankrig, Kroatien, Polen og Slovenien | 10 |
| 2023/C 180/04 | Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2011/235/FUSP og i Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Iran | 12 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 180/05 | Euroens vekselkurs — 22. maj 2023 | 14 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2023/C 180/02

Rådets afgørelse af 15. maj 2023 om udnævnelse af medlemmer af og suppleanter til bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop) for Tyskland og Irland

8

2023/C 180/03

Rådets afgørelse af 15. maj 2023 om udnævnelse af medlemmer af og suppleanter til bestyrelsen for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for Frankrig, Kroatien, Polen og Slovenien

10

2023/C 180/04

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2011/235/FUSP og i Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Iran

12

Europa-Kommissionen

2023/C 180/05

Euroens vekselkurs — 22. maj 2023

14

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Rådet |
| 2023/C 180/06 | Bekendtgørelse til de personer og enheder, som er omfattet af foranstaltningerne i Rådets afgørelse 2011/235/FUSP som gennemført ved Rådets gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2023/987 og i Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2023/986 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Iran | 15 |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 180/07 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 17 |
| 2023/C 180/08 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.11057 — DEKABANK / SC / LBBW / SWIAT) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 19 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 180/09 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 2019/33 | 21 |
| 2023/C 180/10 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 31 |

V   Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Rådet

2023/C 180/06

Bekendtgørelse til de personer og enheder, som er omfattet af foranstaltningerne i Rådets afgørelse 2011/235/FUSP som gennemført ved Rådets gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2023/987 og i Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2023/986 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Iran

15

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2023/C 180/07

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

17

2023/C 180/08

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.11057 — DEKABANK / SC / LBBW / SWIAT) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

19

ANDET

Europa-Kommissionen

2023/C 180/09

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 2019/33

21

2023/C 180/10

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

31

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Rådet

| 23.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 180/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 180/1

---

RÅDETS HENSTILLING

af 16. maj 2023

om den økonomiske politik i euroområdet

(2023/C 180/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 136, stk. 1, sammenholdt med artikel 121, stk. 2,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,

som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (2), særlig artikel 6, stk. 1,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

som henviser til Det Europæiske Råds konklusioner,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

som har hørt Udvalget for Økonomisk Politik, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Euroområdets økonomiske genopretning i perioden efter covid-19-pandemien er blevet afbrudt af en række eksterne chok. Takket være navnlig en beslutsom reaktion for så vidt angår den økonomiske politik, både nationalt og på EU-plan, og ophævelsen af inddæmningsforanstaltningerne udviste euroområdet en stabil BNP-vækst i 2021 og 2022, nemlig på henholdsvis 5,3 % og 3,5 %. Arbejdsmarkedet viste sig også modstandsdygtigt med en arbejdsløshed, der nåede et rekordlavt niveau på 6,7 % i 2022. Stigningen i de globale energipriser, den øgede usikkerhed og forstyrrelser i forsyningskæden som følge af Ruslands angrebskrig mod Ukraine resulterede imidlertid i en klar opbremsning i den økonomiske aktivitet i anden halvdel af 2022. Energikrisen har ført til en nedjustering af prognoserne for 2023. Samlet set anslås det, at BNP-væksten i euroområdet vil falde til kun 0,3 % i 2023, før den igen vil ligge på 1,5 % i 2024. Energimarkedet og andre råvaremarkeder har givet næring til inflationen, som med tiden har bredt sig til andre varer og nåede op på 8,4 % i 2022. Inflationen forventes nu at forblive høj i de kommende måneder og holde sig på 6,1 % i 2023, før den falder i 2024. Arbejdsmarkederne forventes fortsat at være robuste, da efterspørgslen efter arbejdskraft stadig er høj. Da mange virksomheder stadig melder om mangel på arbejdskraft, anslås det, at arbejdsløsheden kun vil stige moderat næste år, før den falder igen i 2024. Samtidig forventes den nominelle lønvækst at stige i 2023, men at holde sig under inflationen, hvilket vil føre til et fald i husholdningernes købekraft.
  I den forbindelse er overskuddet på de løbende poster i euroområdet langsomt forsvundet i takt med den stærkt forværrede energibalance, og euroens nominelle depreciering i forhold til den amerikanske dollar og visse andre valutaer siden anden halvdel af 2021 vil sandsynligvis kun give et beskedent løft til konkurrenceevnen på grund af de høje energiomkostninger. |
| --- | --- |

(1)

Euroområdets økonomiske genopretning i perioden efter covid-19-pandemien er blevet afbrudt af en række eksterne chok. Takket være navnlig en beslutsom reaktion for så vidt angår den økonomiske politik, både nationalt og på EU-plan, og ophævelsen af inddæmningsforanstaltningerne udviste euroområdet en stabil BNP-vækst i 2021 og 2022, nemlig på henholdsvis 5,3 % og 3,5 %. Arbejdsmarkedet viste sig også modstandsdygtigt med en arbejdsløshed, der nåede et rekordlavt niveau på 6,7 % i 2022. Stigningen i de globale energipriser, den øgede usikkerhed og forstyrrelser i forsyningskæden som følge af Ruslands angrebskrig mod Ukraine resulterede imidlertid i en klar opbremsning i den økonomiske aktivitet i anden halvdel af 2022. Energikrisen har ført til en nedjustering af prognoserne for 2023. Samlet set anslås det, at BNP-væksten i euroområdet vil falde til kun 0,3 % i 2023, før den igen vil ligge på 1,5 % i 2024. Energimarkedet og andre råvaremarkeder har givet næring til inflationen, som med tiden har bredt sig til andre varer og nåede op på 8,4 % i 2022. Inflationen forventes nu at forblive høj i de kommende måneder og holde sig på 6,1 % i 2023, før den falder i 2024. Arbejdsmarkederne forventes fortsat at være robuste, da efterspørgslen efter arbejdskraft stadig er høj. Da mange virksomheder stadig melder om mangel på arbejdskraft, anslås det, at arbejdsløsheden kun vil stige moderat næste år, før den falder igen i 2024. Samtidig forventes den nominelle lønvækst at stige i 2023, men at holde sig under inflationen, hvilket vil føre til et fald i husholdningernes købekraft.

I den forbindelse er overskuddet på de løbende poster i euroområdet langsomt forsvundet i takt med den stærkt forværrede energibalance, og euroens nominelle depreciering i forhold til den amerikanske dollar og visse andre valutaer siden anden halvdel af 2021 vil sandsynligvis kun give et beskedent løft til konkurrenceevnen på grund af de høje energiomkostninger.

| (2) | Forværringen af de makroøkonomiske forhold og de store prisforskelle mellem medlemsstaterne er en udfordring for indkomst- og konjunkturforløbkonvergensen i euroområdet. Selv om covid-19-pandemien førte til dybe, om end overvejende forbigående, forskelle i de makroøkonomiske resultater, havde den en begrænset og midlertidig indvirkning på synkroniseringen af konjunkturforløbet. Energikrisen udløser nye uensartede makroøkonomiske konsekvenser i euroområdet. På grund af forskelle i energimiks mellem landene og i de politikker, der skal afbøde virkningerne af energichokket, er der opstået store forskelle i både den samlede inflation og kerneinflationsraten i euroområdet. Højere energipriser og pres på forsyningskæden har haft en ujævn indvirkning på fremstillings- og servicesektorerne i de forskellige euromedlemsstater og kan resultere i forskydninger i disses relative konkurrenceevne. De foreliggende indikatorer tyder på, at konkurrenceevneforskellene i euroområdet indtil videre har været begrænsede, men afvigelserne i betalingsbalancens løbende poster i euroområdet er i den seneste tid blevet større, hovedsagelig som følge af de forværrede energibalancer. |
| --- | --- |

(2)

Forværringen af de makroøkonomiske forhold og de store prisforskelle mellem medlemsstaterne er en udfordring for indkomst- og konjunkturforløbkonvergensen i euroområdet. Selv om covid-19-pandemien førte til dybe, om end overvejende forbigående, forskelle i de makroøkonomiske resultater, havde den en begrænset og midlertidig indvirkning på synkroniseringen af konjunkturforløbet. Energikrisen udløser nye uensartede makroøkonomiske konsekvenser i euroområdet. På grund af forskelle i energimiks mellem landene og i de politikker, der skal afbøde virkningerne af energichokket, er der opstået store forskelle i både den samlede inflation og kerneinflationsraten i euroområdet. Højere energipriser og pres på forsyningskæden har haft en ujævn indvirkning på fremstillings- og servicesektorerne i de forskellige euromedlemsstater og kan resultere i forskydninger i disses relative konkurrenceevne. De foreliggende indikatorer tyder på, at konkurrenceevneforskellene i euroområdet indtil videre har været begrænsede, men afvigelserne i betalingsbalancens løbende poster i euroområdet er i den seneste tid blevet større, hovedsagelig som følge af de forværrede energibalancer.

| (3) | For at sikre en passende og koordineret politisk reaktion på de forværrede økonomiske udsigter og den høje inflation er det nødvendigt, at den monetære politik og finanspolitikken er tilstrækkeligt afstemt og sammenhængende. Den monetære politik skal imødegå den høje inflation. Den Europæiske Centralbank (ECB) er rede til at sætte ind over for eventuelle risici for en uberettiget, ukontrolleret markedsudvikling, der udgør en alvorlig trussel mod transmissionen af den monetære politik i hele euroområdet. I den nuværende situation vil en bredt baseret finanspolitisk ekspansion for at understøtte efterspørgslen yderligere øge inflationspresset. Den offentlige gæld er høj i flere euromedlemsstater. Dette kræver en finanspolitik i de enkelte medlemsstater, som er tilstrækkeligt afstemt efter deres økonomiske og finanspolitiske situation, i overensstemmelse med Rådets henstillinger fra 12. juli 2022 om de nationale reformprogrammer for 2022 og med Rådets udtalelser om stabilitetsprogrammerne for 2022 (3). Det kræver også, at de er parate til at tilpasse de nationalt finansierede løbende primære udgifter til udviklingen og samtidig bevare gældsholdbarheden. På den anden side er der behov for målrettede og midlertidige finanspolitiske foranstaltninger for at støtte sårbare personer og virksomheder, også med henblik på at bevare arbejdspladser og menneskelig kapital, samtidig med at prissignalerne bevares, og der skabes incitamenter til at reducere energiforbruget. En tæt samordning af de politiske reaktioner mellem medlemsstaterne er fortsat af afgørende betydning. Arbejdsmarkeds- og socialpolitikkerne er ligeledes vigtige midler i forbindelse med afbødningen af de sociale virkninger af høj inflation. Gennemsnitslønningerne holdt ikke trit med inflationen i 2022.
  Fremover er der behov for en omhyggelig afbalancering af lønudviklingen for at beskytte lønmodtagernes købekraft – med fokus på de lavtlønnede – samtidig med at risikoen for at lønningerne fører til øget inflation og øger de begyndende forskelle i konkurrenceevnen i euroområdet og på verdensplan undgås. Fremme af kvalitetsbeskæftigelse kan også bidrage til at fastholde forbruget. Aktiv inddragelse af arbejdsmarkedets parter hjælper til at identificere udfordringer, herunder de specifikke udfordringer for den monetære union, forbedrer de politiske løsninger og sikrer et bredere ejerskab til den økonomiske og sociale dagsorden. Udbudspolitikker kan også bidrage til lavere inflation ved at fremskynde opbygningen af alternative energiforsyninger, styrke konkurrencen og innovationen, forbedre ressourceallokeringen og støtte produktivitetsvæksten. Risiciene for den finansielle stabilitet kræver også fortsat overvågning. |
| --- | --- |

(3)

For at sikre en passende og koordineret politisk reaktion på de forværrede økonomiske udsigter og den høje inflation er det nødvendigt, at den monetære politik og finanspolitikken er tilstrækkeligt afstemt og sammenhængende. Den monetære politik skal imødegå den høje inflation. Den Europæiske Centralbank (ECB) er rede til at sætte ind over for eventuelle risici for en uberettiget, ukontrolleret markedsudvikling, der udgør en alvorlig trussel mod transmissionen af den monetære politik i hele euroområdet. I den nuværende situation vil en bredt baseret finanspolitisk ekspansion for at understøtte efterspørgslen yderligere øge inflationspresset. Den offentlige gæld er høj i flere euromedlemsstater. Dette kræver en finanspolitik i de enkelte medlemsstater, som er tilstrækkeligt afstemt efter deres økonomiske og finanspolitiske situation, i overensstemmelse med Rådets henstillinger fra 12. juli 2022 om de nationale reformprogrammer for 2022 og med Rådets udtalelser om stabilitetsprogrammerne for 2022 (3). Det kræver også, at de er parate til at tilpasse de nationalt finansierede løbende primære udgifter til udviklingen og samtidig bevare gældsholdbarheden. På den anden side er der behov for målrettede og midlertidige finanspolitiske foranstaltninger for at støtte sårbare personer og virksomheder, også med henblik på at bevare arbejdspladser og menneskelig kapital, samtidig med at prissignalerne bevares, og der skabes incitamenter til at reducere energiforbruget. En tæt samordning af de politiske reaktioner mellem medlemsstaterne er fortsat af afgørende betydning. Arbejdsmarkeds- og socialpolitikkerne er ligeledes vigtige midler i forbindelse med afbødningen af de sociale virkninger af høj inflation. Gennemsnitslønningerne holdt ikke trit med inflationen i 2022.

Fremover er der behov for en omhyggelig afbalancering af lønudviklingen for at beskytte lønmodtagernes købekraft – med fokus på de lavtlønnede – samtidig med at risikoen for at lønningerne fører til øget inflation og øger de begyndende forskelle i konkurrenceevnen i euroområdet og på verdensplan undgås. Fremme af kvalitetsbeskæftigelse kan også bidrage til at fastholde forbruget. Aktiv inddragelse af arbejdsmarkedets parter hjælper til at identificere udfordringer, herunder de specifikke udfordringer for den monetære union, forbedrer de politiske løsninger og sikrer et bredere ejerskab til den økonomiske og sociale dagsorden. Udbudspolitikker kan også bidrage til lavere inflation ved at fremskynde opbygningen af alternative energiforsyninger, styrke konkurrencen og innovationen, forbedre ressourceallokeringen og støtte produktivitetsvæksten. Risiciene for den finansielle stabilitet kræver også fortsat overvågning.

| (4) | Genopretnings- og resiliensfaciliteten, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 (4) (»faciliteten«), og fondene under samhørighedspolitikken er vigtige redskaber til at styrke euroområdets modstandsdygtighed og støtte konvergensen. Gennemførelsen af faciliteten i euromedlemsstaterne er godt på vej, idet der er udbetalt over 136 000 000 000 EUR i forfinansiering, og milepælene og målene er opfyldt. Siden udbruddet af covid-19-pandemien er der under samhørighedspolitikkens programmer udbetalt over 82 000 000 000 EUR til euromedlemsstaterne. Faciliteten og fondene under samhørighedspolitikken bidrager til de politiske prioriteter for euroområdet gennem flere kanaler: begge støtter den økonomiske aktivitet gennem yderligere investeringer, og på længere sigt vurderes det, at de planlagte investeringer og strukturreformer vil støtte den grønne og den digitale omstilling og samtidig fremme større vækst i produktiviteten og det potentielle output samt øge medlemsstaternes modstandsdygtighed. En stor del af de investeringer og reformer, der er iværksat som led i faciliteten, er relevante for gennemførelsen af de politiske prioriteter for euroområdet, der er identificeret i tidligere henstillinger vedrørende euroområdet. For at fastholde reformmomentummet er det derfor afgørende at fortsætte med at gennemføre aftalte reformer og investeringer efter den fastlagte tidsplan. |
| --- | --- |

(4)

Genopretnings- og resiliensfaciliteten, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 (4) (»faciliteten«), og fondene under samhørighedspolitikken er vigtige redskaber til at styrke euroområdets modstandsdygtighed og støtte konvergensen. Gennemførelsen af faciliteten i euromedlemsstaterne er godt på vej, idet der er udbetalt over 136 000 000 000 EUR i forfinansiering, og milepælene og målene er opfyldt. Siden udbruddet af covid-19-pandemien er der under samhørighedspolitikkens programmer udbetalt over 82 000 000 000 EUR til euromedlemsstaterne. Faciliteten og fondene under samhørighedspolitikken bidrager til de politiske prioriteter for euroområdet gennem flere kanaler: begge støtter den økonomiske aktivitet gennem yderligere investeringer, og på længere sigt vurderes det, at de planlagte investeringer og strukturreformer vil støtte den grønne og den digitale omstilling og samtidig fremme større vækst i produktiviteten og det potentielle output samt øge medlemsstaternes modstandsdygtighed. En stor del af de investeringer og reformer, der er iværksat som led i faciliteten, er relevante for gennemførelsen af de politiske prioriteter for euroområdet, der er identificeret i tidligere henstillinger vedrørende euroområdet. For at fastholde reformmomentummet er det derfor afgørende at fortsætte med at gennemføre aftalte reformer og investeringer efter den fastlagte tidsplan.

| (5) | Den årlige undersøgelse af bæredygtig vækst, der er indeholdt i Kommissionens meddelelse af 22. november 2022, skitserer de vigtigste politiske prioriteter og retningslinjer for det kommende år for at sikre en sammenhængende økonomisk-politisk reaktion på EU-plan. Den årlige undersøgelse af bæredygtig vækst er struktureret omkring de fire dimensioner af bæredygtighedskonkurrenceevne/ miljømæssig bæredygtighed, retfærdighed, produktivitet, makroøkonomisk stabilitet, og er i overensstemmelse med De Forenede Nationers verdensmål for bæredygtig udvikling. Derudover indeholder rapporten om varslingsmekanismen 2023, som blev offentliggjort den 22. november 2022, Kommissionens analyse af mulige makroøkonomiske ubalancer, der kan hindre, at medlemsstaternes økonomier, Den Økonomiske og Monetære Union og Unionen som helhed fungerer efter hensigten. |
| --- | --- |

(5)

Den årlige undersøgelse af bæredygtig vækst, der er indeholdt i Kommissionens meddelelse af 22. november 2022, skitserer de vigtigste politiske prioriteter og retningslinjer for det kommende år for at sikre en sammenhængende økonomisk-politisk reaktion på EU-plan. Den årlige undersøgelse af bæredygtig vækst er struktureret omkring de fire dimensioner af bæredygtighedskonkurrenceevne/ miljømæssig bæredygtighed, retfærdighed, produktivitet, makroøkonomisk stabilitet, og er i overensstemmelse med De Forenede Nationers verdensmål for bæredygtig udvikling. Derudover indeholder rapporten om varslingsmekanismen 2023, som blev offentliggjort den 22. november 2022, Kommissionens analyse af mulige makroøkonomiske ubalancer, der kan hindre, at medlemsstaternes økonomier, Den Økonomiske og Monetære Union og Unionen som helhed fungerer efter hensigten.

| (6) | Den hurtige stigning i inflationen i det seneste år har udløst en hurtig justering af pengepolitikken på verdensplan. ECB er begyndt at normalisere den monetære politik for at sikre en rettidig tilbagevenden til det mellemfristede inflationsmål på 2 %. Den har også tilkendegivet, at normaliseringen af rentesatserne vil fortsætte under hensyntagen til udviklingen i de økonomiske data. Udbudsbegrænsninger spiller en vigtig rolle i den seneste kraftige stigning i inflationen, og inflationsforskellene gør det mere krævende at føre monetær politik. En ensartet politisk transmission i hele euroområdet er en forudsætning for, at den monetære politik kan opfylde sit formål. |
| --- | --- |

(6)

Den hurtige stigning i inflationen i det seneste år har udløst en hurtig justering af pengepolitikken på verdensplan. ECB er begyndt at normalisere den monetære politik for at sikre en rettidig tilbagevenden til det mellemfristede inflationsmål på 2 %. Den har også tilkendegivet, at normaliseringen af rentesatserne vil fortsætte under hensyntagen til udviklingen i de økonomiske data. Udbudsbegrænsninger spiller en vigtig rolle i den seneste kraftige stigning i inflationen, og inflationsforskellene gør det mere krævende at føre monetær politik. En ensartet politisk transmission i hele euroområdet er en forudsætning for, at den monetære politik kan opfylde sit formål.

| (7) | Den finanspolitiske kurs i euroområdet, målt som ændringen i de primære nettoudgifter i forhold til den gennemsnitlige potentielle vækst, forventedes ifølge Kommissionen at være ekspansiv i 2022 og stort set neutral i 2023, men vil blive ekspansiv, hvis der vedtages yderligere energistøtteforanstaltninger, eller hvis de nuværende foranstaltninger forlænges til at løbe i hele 2023. I 2023 bør finanspolitikken undgå at forstærke inflationseffekten af de igangværende udbudschok, og en bredt baseret fiskal impuls til økonomien er ikke berettiget, hverken på nationalt plan eller for euroområdet som helhed. Udfordringen er særlig aktuel for de medlemsstater, der oplever en høj kerneinflation, også i lyset af de alvorlige økonomiske og sociale vanskeligheder, der følger af udhulingen af lønmodtagernes, og navnlig de lavtlønnedes, købekraft. Desuden bør finanspolitikken forblive forsigtig og kombinere højere investeringer med styring af væksten i de primære løbende nettoudgifter. I denne forbindelse er den forventede yderligere stigning i udnyttelsen af facilitetens midler og i nationalt finansierede investeringer i medlemsstaterne i overensstemmelse med behovet for at øge de offentlige og private investeringer til den grønne og den digitale omstilling og til energisikkerhed. Samtidig vil den finanspolitiske fleksibilitet bidrage til at imødegå stor usikkerhed og store negative risici for de økonomiske udsigter uden at underminere incitamenterne til energiomstilling. Covid-19-pandemien har efterladt sig en meget stor gæld i euroområdet, og selv om den offentlige gæld forventes at falde, vil den fortsat ligge et godt stykke over niveauet før pandemien. Selv om risiciene for holdbarheden på kort sigt i det store og hele er aftaget, er de på mellemlang og lang sigt fortsat høje i flere medlemsstater, og rentestigninger forventes gradvist at føre til en større gældsbyrde. |
| --- | --- |

(7)

Den finanspolitiske kurs i euroområdet, målt som ændringen i de primære nettoudgifter i forhold til den gennemsnitlige potentielle vækst, forventedes ifølge Kommissionen at være ekspansiv i 2022 og stort set neutral i 2023, men vil blive ekspansiv, hvis der vedtages yderligere energistøtteforanstaltninger, eller hvis de nuværende foranstaltninger forlænges til at løbe i hele 2023. I 2023 bør finanspolitikken undgå at forstærke inflationseffekten af de igangværende udbudschok, og en bredt baseret fiskal impuls til økonomien er ikke berettiget, hverken på nationalt plan eller for euroområdet som helhed. Udfordringen er særlig aktuel for de medlemsstater, der oplever en høj kerneinflation, også i lyset af de alvorlige økonomiske og sociale vanskeligheder, der følger af udhulingen af lønmodtagernes, og navnlig de lavtlønnedes, købekraft. Desuden bør finanspolitikken forblive forsigtig og kombinere højere investeringer med styring af væksten i de primære løbende nettoudgifter. I denne forbindelse er den forventede yderligere stigning i udnyttelsen af facilitetens midler og i nationalt finansierede investeringer i medlemsstaterne i overensstemmelse med behovet for at øge de offentlige og private investeringer til den grønne og den digitale omstilling og til energisikkerhed. Samtidig vil den finanspolitiske fleksibilitet bidrage til at imødegå stor usikkerhed og store negative risici for de økonomiske udsigter uden at underminere incitamenterne til energiomstilling. Covid-19-pandemien har efterladt sig en meget stor gæld i euroområdet, og selv om den offentlige gæld forventes at falde, vil den fortsat ligge et godt stykke over niveauet før pandemien. Selv om risiciene for holdbarheden på kort sigt i det store og hele er aftaget, er de på mellemlang og lang sigt fortsat høje i flere medlemsstater, og rentestigninger forventes gradvist at føre til en større gældsbyrde.

| (8) | Som reaktion på stigningen i energipriserne har euromedlemsstaterne truffet hasteforanstaltninger, der skønnes at udgøre 1,25 % af BNP i 2022 og op til 1 % i 2023, idet det forventede fald afhænger af udviklingen i energipriserne og den planlagte tilbagerulning af de dertil knyttede foranstaltninger. På baggrund af den økonomiske efterårsprognose 2022 fra Kommissionens tjenestegrene har de foranstaltninger, der hidtil er truffet, primært til formål at afbøde prisstigninger, og i gennemsnit er kun 20 % målrettet mod indkomstforanstaltninger. Der er behov for at begrænse de finanspolitiske omkostninger ved sådanne støtteforanstaltninger, samtidig med at der tages hensyn til deres fordelingsmæssige virkning for forskellige indkomstgrupper, indvirkningen på energiefterspørgslen og investering i den grønne omstilling, mulige fordrejninger af det indre marked og negative afsmittende virkninger mellem medlemsstaterne. Med henblik derpå er det vigtigt at nå til enighed om en fælles tilgang. Navnlig kunne mulighederne for en velafstemt tostrenget energiprismodel, hvor sårbare forbrugere drager fordel af regulerede priser op til et vist forbrugsniveau, og andre ordninger, som opfylder lignende mål, undersøges under hensyntagen til nationale forhold. Passende måder gradvis at afvikle støtten på, efterhånden som energiprispresset mindskes, kunne ligeledes overvejes. Ud over midlertidige energiforanstaltninger kan offentlige og private investeringer bidrage til at styrke energiuafhængigheden og -sikkerheden og den grønne omstilling. Siden den globale finanskrise har euroområdet lidt under et lavt omfang af både private og offentlige investeringer.
  De politiske skridt, der er taget som reaktion på covid-19-krisen, har sammen med ekstraordinær støtte fra NextGenerationEU bidraget til at fastholde niveauet for offentlige investeringer, hvilket har haft en positiv indvirkning på den potentielle vækst, navnlig i de medlemsstater, der har den største offentlige gældsbyrde. Yderligere private og offentlige investeringer, navnlig via gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanerne, af programmerne under samhørighedspolitikken, og af de nationale energi- og klimaplaner, som medlemsstaterne skal ajourføre senest i juni 2023, er afgørende for bæredygtig og sammenhængende vækst og for at opnå den grønne og den digitale omstilling. |
| --- | --- |

(8)

Som reaktion på stigningen i energipriserne har euromedlemsstaterne truffet hasteforanstaltninger, der skønnes at udgøre 1,25 % af BNP i 2022 og op til 1 % i 2023, idet det forventede fald afhænger af udviklingen i energipriserne og den planlagte tilbagerulning af de dertil knyttede foranstaltninger. På baggrund af den økonomiske efterårsprognose 2022 fra Kommissionens tjenestegrene har de foranstaltninger, der hidtil er truffet, primært til formål at afbøde prisstigninger, og i gennemsnit er kun 20 % målrettet mod indkomstforanstaltninger. Der er behov for at begrænse de finanspolitiske omkostninger ved sådanne støtteforanstaltninger, samtidig med at der tages hensyn til deres fordelingsmæssige virkning for forskellige indkomstgrupper, indvirkningen på energiefterspørgslen og investering i den grønne omstilling, mulige fordrejninger af det indre marked og negative afsmittende virkninger mellem medlemsstaterne. Med henblik derpå er det vigtigt at nå til enighed om en fælles tilgang. Navnlig kunne mulighederne for en velafstemt tostrenget energiprismodel, hvor sårbare forbrugere drager fordel af regulerede priser op til et vist forbrugsniveau, og andre ordninger, som opfylder lignende mål, undersøges under hensyntagen til nationale forhold. Passende måder gradvis at afvikle støtten på, efterhånden som energiprispresset mindskes, kunne ligeledes overvejes. Ud over midlertidige energiforanstaltninger kan offentlige og private investeringer bidrage til at styrke energiuafhængigheden og -sikkerheden og den grønne omstilling. Siden den globale finanskrise har euroområdet lidt under et lavt omfang af både private og offentlige investeringer.

De politiske skridt, der er taget som reaktion på covid-19-krisen, har sammen med ekstraordinær støtte fra NextGenerationEU bidraget til at fastholde niveauet for offentlige investeringer, hvilket har haft en positiv indvirkning på den potentielle vækst, navnlig i de medlemsstater, der har den største offentlige gældsbyrde. Yderligere private og offentlige investeringer, navnlig via gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanerne, af programmerne under samhørighedspolitikken, og af de nationale energi- og klimaplaner, som medlemsstaterne skal ajourføre senest i juni 2023, er afgørende for bæredygtig og sammenhængende vækst og for at opnå den grønne og den digitale omstilling.

| (9) | Den 9. november 2022 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse om retningslinjer for en reform af rammen for økonomisk styring i EU med henblik på at forbedre effektiviteten af økonomisk overvågning og samordning af politikker i Unionen. Ifølge denne meddelelse skal der fastlægges en enklere og mere integreret struktur for makroøkonomisk overvågning for at sikre gældsholdbarhed og fremme bæredygtig og inklusiv vækst. De vigtigste elementer i denne meddelelse har til formål at forenkle rammen, styrke det nationale ejerskab og styrke håndhævelsen. I denne meddelelse foreslås det, at den finanspolitiske kurs fastlægges i mellemfristede planer for finans- og strukturpolitiske tiltag, som medlemsstaterne forelægger, inden for en gennemsigtig fælles EU-ramme. Disse planer, som vil skulle vedtages af Rådet, skal samle de finanspolitiske tilsagn samt de reform- og investeringstilsagn, der støtter gældsholdbarhed og bæredygtig vækst og afspejler Unionens og medlemsstaternes prioriteter. Reform- og investeringstilsagn i de nationale mellemfristede planer for finans- og strukturpolitiske tiltag vil give mulighed for en længere finanspolitisk tilpasningsperiode.
  Mens traktatens referenceværdier på 3 % af BNP for underskuddet og 60 % af BNP for gælden fastholdes, vil rammen være baseret på en mere risikobaseret overvågning med fokus på gældsholdbarhed. Med hensyn til proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer er det vigtigt fortsat at rette op på makroøkonomiske ubalancer på en koordineret og afbalanceret måde. I Kommissionens meddelelse foreslås der en mere fremadskuende ramme for at kunne identificere nye risici under udvikling. Vurderingen af, hvorvidt der foreligger ubalancer, vil fortsat været baseret på de tre kriterier: omfanget af ubalancerne, deres udvikling og den politiske reaktion. Kriterierne for deres udvikling og den pågældende medlemsstats politiske reaktion vil imidlertid blive tillagt større vægt i vurderingen. |
| --- | --- |

(9)

Den 9. november 2022 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse om retningslinjer for en reform af rammen for økonomisk styring i EU med henblik på at forbedre effektiviteten af økonomisk overvågning og samordning af politikker i Unionen. Ifølge denne meddelelse skal der fastlægges en enklere og mere integreret struktur for makroøkonomisk overvågning for at sikre gældsholdbarhed og fremme bæredygtig og inklusiv vækst. De vigtigste elementer i denne meddelelse har til formål at forenkle rammen, styrke det nationale ejerskab og styrke håndhævelsen. I denne meddelelse foreslås det, at den finanspolitiske kurs fastlægges i mellemfristede planer for finans- og strukturpolitiske tiltag, som medlemsstaterne forelægger, inden for en gennemsigtig fælles EU-ramme. Disse planer, som vil skulle vedtages af Rådet, skal samle de finanspolitiske tilsagn samt de reform- og investeringstilsagn, der støtter gældsholdbarhed og bæredygtig vækst og afspejler Unionens og medlemsstaternes prioriteter. Reform- og investeringstilsagn i de nationale mellemfristede planer for finans- og strukturpolitiske tiltag vil give mulighed for en længere finanspolitisk tilpasningsperiode.

Mens traktatens referenceværdier på 3 % af BNP for underskuddet og 60 % af BNP for gælden fastholdes, vil rammen være baseret på en mere risikobaseret overvågning med fokus på gældsholdbarhed. Med hensyn til proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer er det vigtigt fortsat at rette op på makroøkonomiske ubalancer på en koordineret og afbalanceret måde. I Kommissionens meddelelse foreslås der en mere fremadskuende ramme for at kunne identificere nye risici under udvikling. Vurderingen af, hvorvidt der foreligger ubalancer, vil fortsat været baseret på de tre kriterier: omfanget af ubalancerne, deres udvikling og den politiske reaktion. Kriterierne for deres udvikling og den pågældende medlemsstats politiske reaktion vil imidlertid blive tillagt større vægt i vurderingen.

| (10) | Arbejdsmarkedet i euroområdet har udvist bemærkelsesværdig modstandsdygtighed takket være politisk støtte under covid-19-krisen. I første kvartal 2022 oversteg det samlede antal arbejdstimer niveauet fra før pandemien, og beskæftigelsen fortsatte med at stige gennem første halvdel af 2022 til et historisk højt niveau i andet kvartal 2022, hvilket pressede arbejdsløshedsprocenten ned på 6,8 %, det laveste niveau siden euroens indførelse. Der er dog stadig plads til forbedringer med hensyn til integration på arbejdsmarkedet af kvinder, unge og ældre, personer med handicap og sårbare grupper. Fremadrettet vurderes den forventede afmatning i den økonomiske aktivitet at påvirke beskæftigelsesudsigterne negativt med en svagt stigende arbejdsløshedsprocent i 2023. Der er ikke meget, der tyder på, at covid-19-krisen har ført til en strukturel forværring af problemerne med jobmatchning.
  Der er dog betydelige arbejdsmarkedsforskelle mellem medlemsstaterne og sektorer. Siden 2019 har jobskabelsen været kraftigst inden for informationsteknologi og professionelle tjenesteydelser, mens der er registreret et tab af arbejdspladser inden for transport samt hotel og restauration. Demografiske ændringer ventes også at spille en rolle i forbindelse med stramningen af arbejdsmarkederne i euroområdet. Tilstrækkelige og effektive investeringer i kvalitetsuddannelser på alle alderstrin vil være afgørende for at afhjælpe den nuværende og fremtidige mangel på kvalificeret arbejdskraft og støtte den grønne og den digitale omstilling. Lønvæksten steg noget i 2022, hvilket førte til en samlet stigning i enhedslønomkostningerne. Overordnet var den dog fortsat moderat og forventes at holde sig et godt stykke under inflationen. Reallønnen pr. ansat forventes at falde med 2,8 % i 2022 og med yderligere 0,9 % i 2023, før en del af tabet indhentes i 2024. Forankrede inflationsforventninger er afgørende for at mindske risikoen for, at hurtigt stigende lønkrav skubber inflationen yderligere op. |
| --- | --- |

(10)

Arbejdsmarkedet i euroområdet har udvist bemærkelsesværdig modstandsdygtighed takket være politisk støtte under covid-19-krisen. I første kvartal 2022 oversteg det samlede antal arbejdstimer niveauet fra før pandemien, og beskæftigelsen fortsatte med at stige gennem første halvdel af 2022 til et historisk højt niveau i andet kvartal 2022, hvilket pressede arbejdsløshedsprocenten ned på 6,8 %, det laveste niveau siden euroens indførelse. Der er dog stadig plads til forbedringer med hensyn til integration på arbejdsmarkedet af kvinder, unge og ældre, personer med handicap og sårbare grupper. Fremadrettet vurderes den forventede afmatning i den økonomiske aktivitet at påvirke beskæftigelsesudsigterne negativt med en svagt stigende arbejdsløshedsprocent i 2023. Der er ikke meget, der tyder på, at covid-19-krisen har ført til en strukturel forværring af problemerne med jobmatchning.

Der er dog betydelige arbejdsmarkedsforskelle mellem medlemsstaterne og sektorer. Siden 2019 har jobskabelsen været kraftigst inden for informationsteknologi og professionelle tjenesteydelser, mens der er registreret et tab af arbejdspladser inden for transport samt hotel og restauration. Demografiske ændringer ventes også at spille en rolle i forbindelse med stramningen af arbejdsmarkederne i euroområdet. Tilstrækkelige og effektive investeringer i kvalitetsuddannelser på alle alderstrin vil være afgørende for at afhjælpe den nuværende og fremtidige mangel på kvalificeret arbejdskraft og støtte den grønne og den digitale omstilling. Lønvæksten steg noget i 2022, hvilket førte til en samlet stigning i enhedslønomkostningerne. Overordnet var den dog fortsat moderat og forventes at holde sig et godt stykke under inflationen. Reallønnen pr. ansat forventes at falde med 2,8 % i 2022 og med yderligere 0,9 % i 2023, før en del af tabet indhentes i 2024. Forankrede inflationsforventninger er afgørende for at mindske risikoen for, at hurtigt stigende lønkrav skubber inflationen yderligere op.

| (11) | Strukturreformer, herunder dem, der gennemføres som led i den europæiske grønne pagt eller grønne og digitale reformer, som støttes af »faciliteten«, navnlig efter de ændringer, der er indført i forordning (EU) 2021/241 af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/435 (5) med henblik på at gennemføre REPowerEU-planen, der er indehold i Kommissionens meddelelse af 18. maj 2022, er vigtige for at styrke det indre marked og modstandsdygtigheden i euroområdets økonomier. I den forbindelse er det også vigtigt at gennemføre de landespecifikke reformer, som Rådet anbefalede i 2022 i forbindelse med det europæiske semester. En yderligere forbedring af erhvervsklimaet, herunder ved at mindske hindringerne for investeringer og for omfordeling af kapital, modernisere de offentlige forvaltninger, fremskynde udstedelsen af tilladelser og samtidig beskytte miljøet og fjerne restriktive lovgivningsmæssige rammer kan øge produktiviteten og væksten. Reformer er sammen med investeringer vigtige for at gennemføre den grønne og den digitale omstilling, navnlig for at forbedre energieffektiviteten, støtte omstillingen til klimaneutralitet, øge udbuddet og udbredelsen af vedvarende energi og støtte omskoling og opkvalificering. Den hurtige og vedvarende stigning i energipriserne har sat de energiintensive industriers og små og mellemstore virksomheders forretningsmodeller under pres, hvilket har påvirket beskæftigelsen og den menneskelige kapital. Effektive insolvensordninger kan støtte omstillingen og gøre det lettere at omfordele ressourcer. Insolvensordningerne i euroområdet er stadig meget forskellige, og en øget effektivitet og harmonisering heraf vil kunne understøtte den økonomiske tilpasning og det indre marked for kapital. |
| --- | --- |

(11)

Strukturreformer, herunder dem, der gennemføres som led i den europæiske grønne pagt eller grønne og digitale reformer, som støttes af »faciliteten«, navnlig efter de ændringer, der er indført i forordning (EU) 2021/241 af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/435 (5) med henblik på at gennemføre REPowerEU-planen, der er indehold i Kommissionens meddelelse af 18. maj 2022, er vigtige for at styrke det indre marked og modstandsdygtigheden i euroområdets økonomier. I den forbindelse er det også vigtigt at gennemføre de landespecifikke reformer, som Rådet anbefalede i 2022 i forbindelse med det europæiske semester. En yderligere forbedring af erhvervsklimaet, herunder ved at mindske hindringerne for investeringer og for omfordeling af kapital, modernisere de offentlige forvaltninger, fremskynde udstedelsen af tilladelser og samtidig beskytte miljøet og fjerne restriktive lovgivningsmæssige rammer kan øge produktiviteten og væksten. Reformer er sammen med investeringer vigtige for at gennemføre den grønne og den digitale omstilling, navnlig for at forbedre energieffektiviteten, støtte omstillingen til klimaneutralitet, øge udbuddet og udbredelsen af vedvarende energi og støtte omskoling og opkvalificering. Den hurtige og vedvarende stigning i energipriserne har sat de energiintensive industriers og små og mellemstore virksomheders forretningsmodeller under pres, hvilket har påvirket beskæftigelsen og den menneskelige kapital. Effektive insolvensordninger kan støtte omstillingen og gøre det lettere at omfordele ressourcer. Insolvensordningerne i euroområdet er stadig meget forskellige, og en øget effektivitet og harmonisering heraf vil kunne understøtte den økonomiske tilpasning og det indre marked for kapital.

| (12) | Banksektoren udviste generel modstandsdygtighed i 2022. Mens banksektoren i euroområdet som helhed er velkapitaliseret og har oplevet en forbedring af rentabiliteten siden 2021, kan en kraftig forværring af de makroøkonomiske udsigter og højere renter, som øger låntagernes omkostninger, forringe kvaliteten af aktiverne. I en situation med vanskeligere kreditadgang er det vigtigt med rettidig overvågning af risici, proaktivt samarbejde med skyldnere og aktiv forvaltning af misligholdte lån for at bevare bankernes mulighed for at finansiere økonomien. Kreditinstitutternes modstandsdygtighed kan blive hæmmet af strukturelle faktorer, herunder overkapacitet og konkurrence fra nye udbydere af finansielle tjenesteydelser. Der kan også opstå andre risici på de finansielle markeder. Navnlig kan højere risikopræmier og strammere likviditetsforhold føre til et fald i aktivpriserne. På grund af margin calls kan dette skabe yderligere pres ud over det likviditetsstress, som nogle energiselskaber allerede oplever. Også bolig- og erhvervsejendomsmarkedernes reaktion på højere rentesatser kræver nøje overvågning, da lavere efterspørgsel og en forværring af gældsserviceringsevnen kan lægge et nedadrettet pres på ejendomspriserne og øge cykliske risici, navnlig i de medlemsstater i euroområdet, hvor husholdningsgælden er høj. Desuden kræver øgede cyberrisici større opmærksomhed, og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/2554 (6) vil styrke finansielle virksomheders modstandsdygtighed over for risici i forbindelse med informations- og kommunikationsteknologi. I september 2022 udsendte Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici henstilling ESRB/2022/7 med en advarsel, hvori det anmodede institutioner i den private sektor, markedsdeltagere og relevante myndigheder om fortsat at forberede sig på halerisikoscenarioer. |
| --- | --- |

(12)

Banksektoren udviste generel modstandsdygtighed i 2022. Mens banksektoren i euroområdet som helhed er velkapitaliseret og har oplevet en forbedring af rentabiliteten siden 2021, kan en kraftig forværring af de makroøkonomiske udsigter og højere renter, som øger låntagernes omkostninger, forringe kvaliteten af aktiverne. I en situation med vanskeligere kreditadgang er det vigtigt med rettidig overvågning af risici, proaktivt samarbejde med skyldnere og aktiv forvaltning af misligholdte lån for at bevare bankernes mulighed for at finansiere økonomien. Kreditinstitutternes modstandsdygtighed kan blive hæmmet af strukturelle faktorer, herunder overkapacitet og konkurrence fra nye udbydere af finansielle tjenesteydelser. Der kan også opstå andre risici på de finansielle markeder. Navnlig kan højere risikopræmier og strammere likviditetsforhold føre til et fald i aktivpriserne. På grund af margin calls kan dette skabe yderligere pres ud over det likviditetsstress, som nogle energiselskaber allerede oplever. Også bolig- og erhvervsejendomsmarkedernes reaktion på højere rentesatser kræver nøje overvågning, da lavere efterspørgsel og en forværring af gældsserviceringsevnen kan lægge et nedadrettet pres på ejendomspriserne og øge cykliske risici, navnlig i de medlemsstater i euroområdet, hvor husholdningsgælden er høj. Desuden kræver øgede cyberrisici større opmærksomhed, og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/2554 (6) vil styrke finansielle virksomheders modstandsdygtighed over for risici i forbindelse med informations- og kommunikationsteknologi. I september 2022 udsendte Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici henstilling ESRB/2022/7 med en advarsel, hvori det anmodede institutioner i den private sektor, markedsdeltagere og relevante myndigheder om fortsat at forberede sig på halerisikoscenarioer.

| (13) | I juni 2022 nåede Eurogruppen til enighed om, at arbejdet med bankunionens fremtid som et umiddelbart skridt bør fokusere på at styrke den fælles ramme for styring af bankkriser og nationale indskudsgarantiordninger, således at der tilvejebringes en ramme, der er tilpasset alle typer banker. Eurogruppen forpligtede sig til efterfølgende at gennemgå status for bankunionen og på en konsensusbaseret måde identificere eventuelle yderligere foranstaltninger vedrørende de øvrige udestående elementer med henblik på at styrke og fuldføre bankunionen. Kommissionen har meddelt, at den agter at fremsætte et lovgivningsforslag om en ramme for krisestyring og indskudsforsikring i første halvdel af 2023. Ændringer af rammen for krisestyring og indskudsforsikring kan bidrage til at gøre euroområdets banksektor mere modstandsdygtig. Kommissionen har også meddelt, at den i første halvdel af 2023 vil fremsætte et lovgivningsforslag om indførelse af den digitale euro og regulering af dens hovedelementer med forbehold af medlovgivernes afgørelse. En eventuel afgørelse om udstedelse af den digitale euro vil blive truffet af ECB’s styrelsesråd efter afslutningen af en potentiel gennemførelsesfase. En digital euro, som vil være et supplement til kontanter, kan indebære flere fordele for euroområdets økonomi. Den vil navnlig støtte digitaliseringen af økonomien og innovation inden for betalinger og samtidig styrke euroens internationale rolle. Udviklingen af en digital euro kan, også på baggrund af den aktuelle geopolitiske situation, øge euroområdets og Unionens økonomiske og finansielle autonomi, |
| --- | --- |

(13)

I juni 2022 nåede Eurogruppen til enighed om, at arbejdet med bankunionens fremtid som et umiddelbart skridt bør fokusere på at styrke den fælles ramme for styring af bankkriser og nationale indskudsgarantiordninger, således at der tilvejebringes en ramme, der er tilpasset alle typer banker. Eurogruppen forpligtede sig til efterfølgende at gennemgå status for bankunionen og på en konsensusbaseret måde identificere eventuelle yderligere foranstaltninger vedrørende de øvrige udestående elementer med henblik på at styrke og fuldføre bankunionen. Kommissionen har meddelt, at den agter at fremsætte et lovgivningsforslag om en ramme for krisestyring og indskudsforsikring i første halvdel af 2023. Ændringer af rammen for krisestyring og indskudsforsikring kan bidrage til at gøre euroområdets banksektor mere modstandsdygtig. Kommissionen har også meddelt, at den i første halvdel af 2023 vil fremsætte et lovgivningsforslag om indførelse af den digitale euro og regulering af dens hovedelementer med forbehold af medlovgivernes afgørelse. En eventuel afgørelse om udstedelse af den digitale euro vil blive truffet af ECB’s styrelsesråd efter afslutningen af en potentiel gennemførelsesfase. En digital euro, som vil være et supplement til kontanter, kan indebære flere fordele for euroområdets økonomi. Den vil navnlig støtte digitaliseringen af økonomien og innovation inden for betalinger og samtidig styrke euroens internationale rolle. Udviklingen af en digital euro kan, også på baggrund af den aktuelle geopolitiske situation, øge euroområdets og Unionens økonomiske og finansielle autonomi,

HENSTILLER, at euromedlemsstaterne i perioden 2023-2024 hver især træffer foranstaltninger, herunder ved at gennemføre deres genopretnings- og resiliensplaner, og i fællesskab i Eurogruppen, med henblik på at:

| 1) | afholde sig fra at yde bredt baseret støtte til den samlede efterspørgsel i 2023 og samtidig målrette finanspolitiske foranstaltninger bedre for at imødegå de høje energiprisers indvirkning på sårbare husholdninger og levedygtige virksomheder og samtidig bevare fleksibiliteten til at tilpasse sig den hastigt skiftende situation, hvis det er nødvendigt; fortsætte med at koordinere nationale finanspolitikker på tværs af medlemsstaterne for at bevare gældsholdbarheden og øge vækstpotentialet på en bæredygtig måde og dermed også lette den monetære politiks opgave med at sikre en rettidig tilbagevenden til ECB’s mellemfristede mål på 2 %; nå til enighed om en fælles tilgang til og navnlig overveje at erstatte bredt baserede prisforanstaltninger med en velafstemt omkostningseffektiv tostrenget energiprismodel, der sikrer incitamenter til energibesparelser, eller andre ordninger, der opfylder lignende mål, under hensyntagen til nationale forhold, samt overveje passende måder at afvikle støtten på, efterhånden som energiprispresset mindskes; fastlægge behørigt differentierede mellemfristede finanspolitiske strategier gennem en gradvis og holdbar konsolidering samt gennem investeringer og reformer for at opnå en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt |
| --- | --- |

1)

| 2) | opretholde et højt offentligt investeringsomfang og fremme private investeringer, der er nødvendige for at styrke den økonomiske og den sociale modstandsdygtighed og at støtte den grønne og den digitale omstilling, herunder med henblik på større energieffektivitet og omstilling til vedvarende energikilder; gennemføre programmerne under samhørighedspolitikken og genopretnings- og resiliensplanerne, sikre rettidig gennemførelse af reformer og investeringer og sikre, at ajourføringer af planerne er målrettede og tager hensyn til udviklingen i den økonomiske situation, samtidig med at det overordnede ambitionsniveau ikke sænkes; tage yderligere skridt, herunder gennem kapitler om REPowerEU i genopretnings- og resiliensplaner og gennem nationale energi- og klimaplaner, til at fremskynde energiomstillingen og øge Unionens energiuafhængighed |
| --- | --- |

2)

| 3) | i overensstemmelse med national praksis og under hensyntagen til arbejdsmarkedsparternes rolle støtte en lønudvikling, der afbøder lønmodtagernes tab af købekraft, navnlig for lavtlønnede arbejdstagere, samtidig med at den afspejler produktivitetsudviklingen på mellemlang sigt og begrænser anden runde-effekter på inflationen; udvikle og om nødvendigt tilpasse sociale støtteordninger for at hjælpe sårbare husholdninger til at håndtere energichokket og den grønne og den digitale omstilling og imødegå den øgede risiko for fattigdom; yderligere forbedre de aktive arbejdsmarkedspolitikker og træffe foranstaltninger til at afhjælpe manglen på kvalificeret arbejdskraft og fremme kvalitetsbeskæftigelse; sikre en reel inddragelse af arbejdsmarkedets parter i den politiske beslutningsproces og styrke den sociale dialog |
| --- | --- |

3)

| 4) | sikre, at støtten til virksomheder, navnlig små og mellemstore virksomheder, der kom under økonomisk pres på grund af energikrisen, er omkostningseffektiv, midlertidig og målrettet levedygtige virksomheder. Den ydede støtte bør opretholde incitamenter til energieffektivitet og til vedvarende energi og samtidig bevare lige konkurrencevilkår og det indre markeds integritet, herunder gennem de midlertidige kriserammebestemmelser for statsstøtte; forbedre erhvervsklimaet, navnlig ved at styrke konkurrencen og gøre insolvensrammerne mere effektive for at sikre, at de effektivt og rettidigt håndterer konkurs og selskabsomstrukturering; bidrage til fremskridt hen imod kapitalmarkedsunionen |
| --- | --- |

4)

| 5) | bevare den makrofinansielle stabilitet, opretholde kreditkanalerne til økonomien og undgå risikoen for finansiel fragmentering; overvåge de risici, der navnlig er forbundet med spændinger i energisektoren, stramning af finansielle vilkår, misligholdte aktiver, private gældsniveauer og udviklingen på ejendomsmarkederne; fortsætte arbejdet med at fuldføre bankunionen, hvor næste skridt er reformen af den nuværende ramme for krisestyring og indskudsforsikring; fortsætte med at engagere sig aktivt i det forberedende arbejde med den eventuelle indførelse af en digital euro.
  Yderligere skridt til uddybning af Den Økonomiske og Monetære Union bør tage hensyn til erfaringerne fra udformningen og gennemførelsen af Unionens omfattende økonomisk-politiske reaktion på covid-19-krisen. Hurtige fremskridt med gennemgangen af den økonomiske styring er en prioritet for at styrke samordningen af de økonomiske politikker. Fremskridtene med uddybningen af Den Økonomiske og Monetære Union bør fortsættes med fuld respekt for Unionens indre marked og på en åben og gennemsigtig måde over for medlemsstater uden for euroområdet. |
| --- | --- |

5)

Yderligere skridt til uddybning af Den Økonomiske og Monetære Union bør tage hensyn til erfaringerne fra udformningen og gennemførelsen af Unionens omfattende økonomisk-politiske reaktion på covid-19-krisen. Hurtige fremskridt med gennemgangen af den økonomiske styring er en prioritet for at styrke samordningen af de økonomiske politikker. Fremskridtene med uddybningen af Den Økonomiske og Monetære Union bør fortsættes med fuld respekt for Unionens indre marked og på en åben og gennemsigtig måde over for medlemsstater uden for euroområdet.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. maj 2023.

På Rådets vegne

E. SVANTESSON

Formand

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Rådets henstillinger af 12. juli 2022 om de nationale reformprogrammer for 2022 og med Rådets udtalelser om stabilitetsprogrammerne for 2022 (EUT C 334 af 1.9.2022, s. 1, 35, 44, 52, 60, 70, 96, 104, 112, 120, 128, 146, 154, 162, 181, 197, 205, 213, 221).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten (EUT L 57 af 18.2.2021, s. 17).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/435 af 27. februar 2023 om ændring af forordning (EU) 2021/241 for så vidt angår kapitler om REPowerEU i genopretnings- og resiliensplaner og om ændring af forordning (EU) nr. 1303/2013, (EU) 2021/1060 og (EU) 2021/1755 og direktiv 2003/87/EF (EUT L 63 af 28.2.2023, s. 1).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/2554 af 14. december 2022 om digital operationel modstandsdygtighed i den finansielle sektor og om ændring af forordning (EF) nr. 1060/2009, (EU) nr. 648/2012, (EU) nr. 600/2014, (EU) nr. 909/2014 og (EU) 2016/1011 (EUT L 333 af 27.12.2022, s. 1).

6

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 23.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 180/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 180/8

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 15. maj 2023

om udnævnelse af medlemmer af og suppleanter til bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop) for Tyskland og Irland

(2023/C 180/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/128 af 16. januar 2019 om oprettelse af Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop) og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 337/75 (1), særlig artikel 4,

under henvisning til de kandidatlister, som medlemsstaternes regeringer og arbejdstagernes og arbejdsgivernes organisationer har forelagt Rådet, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved afgørelse af 28. marts 2023 (2) udnævnte Rådet medlemmer af og suppleanter til Cedefops bestyrelse for perioden fra den 1. april 2023 til den 31. marts 2027. |
| --- | --- |

(1)

Ved afgørelse af 28. marts 2023 (2) udnævnte Rådet medlemmer af og suppleanter til Cedefops bestyrelse for perioden fra den 1. april 2023 til den 31. marts 2027.

| (2) | Den tyske og den irske regering samt arbejdstagerorganisationen EFS har udpeget yderligere kandidater til flere stillinger, der skal besættes — |
| --- | --- |

(2)

Den tyske og den irske regering samt arbejdstagerorganisationen EFS har udpeget yderligere kandidater til flere stillinger, der skal besættes —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende personer udnævnes til medlemmer af og suppleanter til bestyrelsen for Cedefop for perioden indtil den 31. marts 2027:

| I. | REGERINGSREPRÆSENTANTER







  Medlemsstat | Medlemmer | Suppleanter |
| --- | --- | --- | --- |
| Tyskland | Peter THIELE | |
| Irland | Alan McGRATH | Justin SINNOTT |

I.

REGERINGSREPRÆSENTANTER

Medlemsstat

Medlemmer

Suppleanter

Tyskland

Peter THIELE

Irland

Alan McGRATH

Justin SINNOTT

| II. | REPRÆSENTANTER FOR ARBEJDSTAGERORGANISATIONER







  Medlemsstat | Medlemmer | Suppleanter |
| --- | --- | --- | --- |
| Irland | Frank VAUGHAN | Eoin GRIFFIN |

II.

REPRÆSENTANTER FOR ARBEJDSTAGERORGANISATIONER

Medlemsstat

Medlemmer

Suppleanter

Irland

Frank VAUGHAN

Eoin GRIFFIN

Artikel 2

Rådet vil senere udnævne de endnu ikke indstillede medlemmer og suppleanter.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. maj 2023.

På Rådets vegne

J. FORSSMED

Formand

---

(1)  EUT L 30 af 31.1.2019, s. 90.

1

(2)  Rådets afgørelse af 28. marts 2023 om udnævnelse af medlemmer af og suppleanter til bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop) (EUT C 116 af 31.3.2023, s. 15).

2

---

| 23.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 180/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 180/10

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 15. maj 2023

om udnævnelse af medlemmer af og suppleanter til bestyrelsen for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for Frankrig, Kroatien, Polen og Slovenien

(2023/C 180/03)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/126 af 16. januar 2019 om oprettelse af Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA) og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2062/94 (1), særlig artikel 4,

under henvisning til de kandidatlister, som medlemsstaternes regeringer og arbejdstagernes og arbejdsgivernes organisationer har forelagt Rådet,

under henvisning til listerne over medlemmer af og suppleanter til Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved afgørelse af 28. marts 2023 (2) udnævnte Rådet medlemmer af og suppleanter til EU-OSHA’s bestyrelse for perioden fra den 1. april 2023 til den 31. marts 2027. |
| --- | --- |

(1)

Ved afgørelse af 28. marts 2023 (2) udnævnte Rådet medlemmer af og suppleanter til EU-OSHA’s bestyrelse for perioden fra den 1. april 2023 til den 31. marts 2027.

| (2) | Arbejdstagerorganisationen EFS og arbejdsgiverorganisationen Business Europe har indsendt yderligere forslag til flere stillinger, der skal besættes for Frankrig, Kroatien, Polen og Slovenien — |
| --- | --- |

(2)

Arbejdstagerorganisationen EFS og arbejdsgiverorganisationen Business Europe har indsendt yderligere forslag til flere stillinger, der skal besættes for Frankrig, Kroatien, Polen og Slovenien —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende personer udnævnes herved til medlemmer af og suppleanter til EU-OSHA's bestyrelse for perioden indtil den 31. marts 2027:

| II. | REPRÆSENTANTER FOR ARBEJDSTAGERORGANISATIONER







  Medlemsstat | Medlemmer | Suppleanter |
| --- | --- | --- | --- |
| Frankrig | | Edwina LAMOUREUX |
| Kroatien | Ivana ŠEPAK ROBIĆ | Katarina RUMORA |
| Slovenien | Lučka BÖHM | Martina VUK |

II.

REPRÆSENTANTER FOR ARBEJDSTAGERORGANISATIONER

Medlemsstat

Medlemmer

Suppleanter

Frankrig

Edwina LAMOUREUX

Kroatien

Ivana ŠEPAK ROBIĆ

Katarina RUMORA

Slovenien

Lučka BÖHM

Martina VUK

| III. | REPRÆSENTANTER FOR ARBEJDSGIVERORGANISATIONER







  Medlemsstat | Medlemmer | Suppleanter |
| --- | --- | --- | --- |
| Polen | Rafał HRYNYK | Edyta DEFAŃSKA-CZUJKO |

III.

REPRÆSENTANTER FOR ARBEJDSGIVERORGANISATIONER

Medlemsstat

Medlemmer

Suppleanter

Polen

Rafał HRYNYK

Edyta DEFAŃSKA-CZUJKO

Artikel 2

Rådet udnævner de endnu ikke indstillede medlemmer og suppleanter på et senere tidspunkt.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. maj 2023.

På Rådets vegne

J. FORSSMED

Formand

---

(1)  EUT L 30 af 31.1.2019, s. 58.

1

(2)  Rådets afgørelse af 28. marts 2023 om udnævnelse af medlemmer af og suppleanter til bestyrelsen for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA) (EUT C 116 af 31.3.2023, s. 19).

2

---

| 23.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 180/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 180/12

---

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2011/235/FUSP og i Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Iran

(2023/C 180/04)

De registreredes opmærksomhed henledes på følgende oplysninger i henhold til artikel 16 i forordning Europa-Parlamentets og Rådets (EU) 2018/1725 (1).

Retsgrundlagene for denne behandling er Rådets afgørelse 2011/235/FUSP (2) som gennemført ved Rådets gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2023/987 (3) og Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 (4) som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2023/986 (5).

Den dataansvarlige for denne behandling er Rådet for Den Europæiske Union repræsenteret ved generaldirektøren for Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser (RELEX) i Generalsekretariatet for Rådet, og den afdeling, der varetager behandlingen, er RELEX.1, som kan kontaktes på følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Rådets databeskyttelsesrådgiver kan kontaktes på følgende e-mailadresse:

| | Databeskyttelsesrådgiver |
| --- | --- |

Databeskyttelsesrådgiver

| | data.protection@consilium.europa.eu |
| --- | --- |

data.protection@consilium.europa.eu

Formålet med behandlingen er at opstille og ajourføre listen over personer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger i henhold til afgørelse 2011/235/FUSP som gennemført ved gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2023/987 og forordning (EU) nr. 359/2011 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2023/986.

De registrerede er de fysiske personer, der opfylder kriterierne for opførelse på listen som fastsat i afgørelse 2011/235/FUSP og forordning (EU) nr. 359/2011.

De indsamlede personoplysninger er oplysninger, der er nødvendige for en korrekt identificering af den pågældende person, begrundelserne og alle andre oplysninger vedrørende grundene til opførelsen.

Retsgrundlagene for behandling af personoplysninger er de rådsafgørelser, der er vedtaget i henhold til artikel 29 i TEU, og de rådsforordninger, der er vedtaget i henhold til artikel 215 i TEUF, og som opfører fysiske personer (registrerede) og pålægger indefrysning af aktiver og rejserestriktioner.

Behandlingen er nødvendig af hensyn til udførelse af en opgave, der udføres i samfundets interesse, jf. artikel 5, stk. 1, litra a), og for at overholde de retlige forpligtelser, der er fastsat i ovennævnte retsakter, og som påhviler den dataansvarlige, jf. artikel 5, stk. 1, litra b), i forordning (EU) 2018/1725.

Behandlingen er nødvendig af hensyn til væsentlige samfundsinteresser, jf. artikel 10, stk. 2, litra g), i forordning (EU) 2018/1725.

Rådet kan indhente personoplysninger om registrerede fra medlemsstaterne og/eller Tjenesten for EU's Optræden Udadtil. Modtagerne af personoplysningerne er medlemsstaterne, Europa-Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil.

Alle personoplysninger, der behandles af Rådet i forbindelse med EU's autonome restriktive foranstaltninger, opbevares i fem år fra det tidspunkt, hvor den registrerede er fjernet fra listen over personer, der er omfattet af indefrysningen af aktiver, eller gyldigheden af foranstaltningen er udløbet, eller, hvis der er anlagt sag ved Domstolen, indtil der er afsagt en endelig dom. Personoplysninger i dokumenter, som Rådet har registreret, opbevares af Rådet til arkivformål i samfundets interesse, jf. artikel 4, stk. 1, litra e), i forordning (EU) 2018/1725.

Rådet kan have behov for at udveksle personoplysninger om en registreret med et tredjeland eller en international organisation i forbindelse med Rådets gennemførelse af FN-udpegelser eller i forbindelse med internationalt samarbejde om EU's politik for restriktive foranstaltninger.

I mangel af en afgørelse om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet eller fornødne garantier baseres overførsel af personoplysninger til et tredjeland eller en international organisation på følgende betingelse(r) i henhold til artikel 50 i forordning (EU) 2018/1725: overførslen er nødvendig af hensyn til vigtige samfundsinteresser; overførslen er nødvendig for, at retskrav kan fastlægges, gøres gældende eller forsvares.

Der er ingen automatiske afgørelser involveret i behandlingen af den registreredes personoplysninger.

Registrerede har ret til oplysning om og indsigt i deres personoplysninger. De har også ret til at rette og supplere deres oplysninger. Under visse omstændigheder kan de have ret til at få slettet deres personoplysninger eller ret til at gøre indsigelse mod behandling af deres personoplysninger eller til at bede om at få behandlingen begrænset.

Registrerede kan udøve disse rettigheder ved at sende en e-mail til den dataansvarlige med en kopi til databeskyttelsesrådgiveren som anført ovenfor.

Sammen med deres anmodning skal de registrerede vedlægge en kopi af et identifikationsdokument for at bekræfte deres identitet (ID-kort eller pas). Dette dokument skal indeholde et identifikationsnummer og oplysninger om udstedelsesland, gyldighedsperiode, navn, adresse og fødselsdato. Eventuelle andre oplysninger i kopien af identifikationsdokumentet såsom foto eller eventuelle personlige karakteristika kan overstreges med sort.

Registrerede har ret til at indgive en klage til Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

Forinden anbefales det, at de registrerede først søger at opnå berigtigelse ved at kontakte den dataansvarlige og/eller Rådets databeskyttelsesrådgiver.

---

(1)  EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUT L 100 af 14.4.2011, s. 51.

(3)  EUT L 134 I af 22.5.2023, s. 6.

(4)  EUT L 100 af 14.4.2011, s. 1.

(5)  EUT L 134 I af 22.5.2023, s. 1.

---

Europa-Kommissionen

| 23.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 180/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 180/14

---

Euroens vekselkurs (1)

22. maj 2023

(2023/C 180/05)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,0822 |
| JPY | japanske yen | 149,64 |
| DKK | danske kroner | 7,4478 |
| GBP | pund sterling | 0,86846 |
| SEK | svenske kroner | 11,3765 |
| CHF | schweiziske franc | 0,9700 |
| ISK | islandske kroner | 151,30 |
| NOK | norske kroner | 11,7765 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 23,676 |
| HUF | ungarske forint | 374,73 |
| PLN | polske zloty | 4,5133 |
| RON | rumænske leu | 4,9737 |
| TRY | tyrkiske lira | 21,4629 |
| AUD | australske dollar | 1,6294 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4618 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,4696 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7232 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,4554 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 423,76 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 20,9137 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,6067 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 100,33 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,9218 |
| PHP | filippinske pesos | 60,353 |
| RUB | russiske rubler | |
| THB | thailandske bath | 37,282 |
| BRL | brasilianske real | 5,4056 |
| MXN | mexicanske pesos | 19,3742 |
| INR | indiske rupee | 89,6710 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,0822

JPY

japanske yen

149,64

DKK

danske kroner

7,4478

GBP

pund sterling

0,86846

SEK

svenske kroner

11,3765

CHF

schweiziske franc

0,9700

ISK

islandske kroner

151,30

NOK

norske kroner

11,7765

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

23,676

HUF

ungarske forint

374,73

PLN

polske zloty

4,5133

RON

rumænske leu

4,9737

TRY

tyrkiske lira

21,4629

AUD

australske dollar

1,6294

CAD

canadiske dollar

1,4618

HKD

hongkongske dollar

8,4696

NZD

newzealandske dollar

1,7232

SGD

singaporeanske dollar

1,4554

KRW

sydkoreanske won

1 423,76

ZAR

sydafrikanske rand

20,9137

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,6067

IDR

indonesiske rupiah

16 100,33

MYR

malaysiske ringgit

4,9218

PHP

filippinske pesos

60,353

RUB

russiske rubler

THB

thailandske bath

37,282

BRL

brasilianske real

5,4056

MXN

mexicanske pesos

19,3742

INR

indiske rupee

89,6710

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Rådet

| 23.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 180/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 180/15

---

Bekendtgørelse til de personer og enheder, som er omfattet af foranstaltningerne i Rådets afgørelse 2011/235/FUSP som gennemført ved Rådets gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2023/987 og i Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2023/986 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Iran

(2023/C 180/06)

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for de personer og enheder, der er opført i bilaget til Rådets afgørelse 2011/235/FUSP (1) som gennemført ved gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2023/987 (2) og i bilag I til Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 (3) som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2023/986 (4) om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Iran.

Rådet for Den Europæiske Union har besluttet, at disse personer og enheder skal opføres på listen over personer og enheder, der er omfattet af restriktive foranstaltninger som fastsat i afgørelse 2011/235/FUSP og i forordning (EU) nr. 359/2011.

De pågældende personer og enheder gøres opmærksom på muligheden for at indgive en anmodning til de kompetente myndigheder i den eller de relevante medlemsstater, jf. de websteder, der er nævnt i bilag II til forordning (EU) nr. 359/2011, med henblik på at opnå tilladelse til at anvende indefrosne pengemidler til dækning af basale behov eller til specifikke betalinger (jf. forordningens artikel 4).

De berørte personer og enheder kan inden den 1. januar 2024 indgive en anmodning med tilhørende dokumentation om, at afgørelsen om at opføre dem på ovennævnte liste tages op til fornyet overvejelse, til Rådet på følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Der gøres ligeledes opmærksom på, at de berørte personer og enheder har mulighed for at indbringe Rådets afgørelse for Den Europæiske Unions Ret på de betingelser, der er fastsat i artikel 275, stk. 2, og artikel 263, stk. 4 og 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

---

(1)  EUT L 100 af 14.4.2011, s. 51.

(2)  EUT L 134 I af 22.5.2023, s. 6.

(3)  EUT L 100 af 14.4.2011, s. 1.

(4)  EUT L 134 I af 22.5.2023, s. 1.

---

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 23.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 180/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 180/17

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag: M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 180/07)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Electricité de France SA (»EDF«, Frankrig) |
| --- | --- |

—

Electricité de France SA (»EDF«, Frankrig)

| — | Siemens Energy Global GmbH & Co. KG (»SEKG«, Tyskland) |
| --- | --- |

—

Siemens Energy Global GmbH & Co. KG (»SEKG«, Tyskland)

| — | Nebras Power Q.P.S.C. (»Nebras,« Qatar) |
| --- | --- |

—

Nebras Power Q.P.S.C. (»Nebras,« Qatar)

| — | QuWatt B.V (»QuWatt«, Nederlandene) |
| --- | --- |

—

QuWatt B.V (»QuWatt«, Nederlandene)

| — | SCE-Quvvat LLC (»SCE-Quvvat«, Usbekistan). |
| --- | --- |

—

SCE-Quvvat LLC (»SCE-Quvvat«, Usbekistan).

EDF, SEKG, Nebras og QuWatt erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4, over SCE-Quvvat.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | Koncernen EDF er hovedsagelig aktiv på elektricitetsmarkederne, som f.eks. inden for elproduktion og engrossalg, handel, transmission, distribution og detailforsyning |
| --- | --- |

—

Koncernen EDF er hovedsagelig aktiv på elektricitetsmarkederne, som f.eks. inden for elproduktion og engrossalg, handel, transmission, distribution og detailforsyning

| — | SEKG, der er en virksomhed, som er kontrolleret af koncernen Siemens Energy, er aktiv inden for levering af løsninger og tjenester til eltransmission, traditionel central og distribueret elproduktion, industrielle applikationer til olie- og gasindustrien, industriprocesapplikationer og i sektoren for vedvarende energi |
| --- | --- |

—

SEKG, der er en virksomhed, som er kontrolleret af koncernen Siemens Energy, er aktiv inden for levering af løsninger og tjenester til eltransmission, traditionel central og distribueret elproduktion, industrielle applikationer til olie- og gasindustrien, industriprocesapplikationer og i sektoren for vedvarende energi

| — | Nebras er aktiv inden for el- og vandsektoren |
| --- | --- |

—

Nebras er aktiv inden for el- og vandsektoren

| — | QuWatt er et holdingselskab, der udvikler energiprojekter i Usbekistan. |
| --- | --- |

—

QuWatt er et holdingselskab, der udvikler energiprojekter i Usbekistan.

3.

SCE-Quvvat er aktiv inden for udvikling og drift af et kraftværk med gasfyret gasturbine med kombineret cyklus (»CCGT«), der er beliggende i regionen Surkhandarya i Usbekistan.

4.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

5.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 23.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 180/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 180/19

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.11057 — DEKABANK / SC / LBBW / SWIAT)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 180/08)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | DekaBank Deutsche Girozentrale (»DekaBank«, Tyskland) |
| --- | --- |

—

DekaBank Deutsche Girozentrale (»DekaBank«, Tyskland)

| — | Standard Chartered UK Holdings Limited (»SC«, Det Forenede Kongerige), der i sidste instans kontrolleres af Standard Chartered PLC (Det Forenede Kongerige) |
| --- | --- |

—

Standard Chartered UK Holdings Limited (»SC«, Det Forenede Kongerige), der i sidste instans kontrolleres af Standard Chartered PLC (Det Forenede Kongerige)

| — | Landesbank Baden-Württenberg (»LBBW«, Tyskland) |
| --- | --- |

—

Landesbank Baden-Württenberg (»LBBW«, Tyskland)

| — | SWIAT GmbH (»SWIAT«, Tyskland), der i øjeblikket kontrolleres af DekaBank. |
| --- | --- |

—

SWIAT GmbH (»SWIAT«, Tyskland), der i øjeblikket kontrolleres af DekaBank.

DekaBank, SC og LBBW erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4, over SWIAT. Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | DekaBank er den centrale udbyder af kapitalforvaltning og kapitalmarkedsløsninger til Sparkassen-Finanzgruppe (netværket af offentlige banker i Tyskland) |
| --- | --- |

—

DekaBank er den centrale udbyder af kapitalforvaltning og kapitalmarkedsløsninger til Sparkassen-Finanzgruppe (netværket af offentlige banker i Tyskland)

| — | SC er medlem af Standard Chartered Group, en multinational bankkoncern med aktiviteter inden for forbruger-, selskabs- og institutionsbankvirksomhed samt likviditetstjenester |
| --- | --- |

—

SC er medlem af Standard Chartered Group, en multinational bankkoncern med aktiviteter inden for forbruger-, selskabs- og institutionsbankvirksomhed samt likviditetstjenester

| — | LBBW er en universalbank og en international forretningsbank, en centralbank for sparekasserne i delstaterne Baden-Württemberg, Sachsen og Rheinland-Pfalz og er en sparekasse i Stuttgart. |
| --- | --- |

—

LBBW er en universalbank og en international forretningsbank, en centralbank for sparekasserne i delstaterne Baden-Württemberg, Sachsen og Rheinland-Pfalz og er en sparekasse i Stuttgart.

3.

SWIAT skal være aktiv inden for følgende forretningsområder: SWIAT skal være aktiv inden for udvikling, distribution og vedligeholdelse af softwaresystemer, levering af konsulenttjenester og indførelse af blockchainbaserede softwaresystemer til banker, kapitalforvaltere og leverandører af infrastrukturtjenester.

4.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

5.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.11057 — DEKABANK / SC / LBBW / SWIAT

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 23.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 180/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 180/21

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 2019/33

(2023/C 180/09)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Cité de Carcassonne«

PGI-FR-A1203-AM01

Meddelelsesdato: 24.2.2023

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Område i umiddelbar nærhed

I kapitel I i produktspecifikationen for den beskyttede geografiske betegnelse »Cité de Carcassonne« er afsnit 4.2 om området i umiddelbar nærhed blevet ændret, idet det er blevet suppleret med henvisningen til den officielle geografiske kode fra januar 2022 og omredigeret, uden ændringer, fra en liste over kantoner til en liste over de kommuner, der udgør området i umiddelbar nærhed.

Denne redaktionelle ændring gør det muligt at fastlægge det geografiske område med henvisning til den version af den officielle geografiske kode, som er offentliggjort af INSEE, der var gældende i 2022, og at skabe retssikkerhed for afgrænsningen af det geografiske område.

Enhedsdokumentet suppleres med denne ajourføring i punktet om supplerende betingelser vedrørende området i umiddelbar nærhed.

2.   Vinstokbestand

I kapitel I i produktspecifikationen for den beskyttede geografiske betegnelse »Cité de Carcassonne« er afsnit 5 vedrørende vinstokbestanden blevet ændret.

Listen over de valgte druesorter til fremstilling af vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Cité de Carcassonne« er blevet suppleret med følgende sorter:

| 1. | rødvin: agiorgitiko N, artaban N, cabernet cortis N, calabrese N, monarch N, montepulciano N, primitivo N, prior N, touriga nacional N, vidoc N og xinomavro N. |
| --- | --- |

1.

rødvin: agiorgitiko N, artaban N, cabernet cortis N, calabrese N, monarch N, montepulciano N, primitivo N, prior N, touriga nacional N, vidoc N og xinomavro N.

| 2. | rosévin: agiorgitiko N, artaban N, cabernet cortis N, calabrese N, monarch N, montepulciano N, primitivo N, prior N, touriga nacional N, vidoc N og xinomavro N. |
| --- | --- |

2.

rosévin: agiorgitiko N, artaban N, cabernet cortis N, calabrese N, monarch N, montepulciano N, primitivo N, prior N, touriga nacional N, vidoc N og xinomavro N.

| 3. | hvidvin: alvarinho B, assyrtiko B, cabernet blanc B, carricante B, fiano B, floréal B, moschofilero Rs, muscaris B, parellada B, roditis Rs, sauvignac B, saphira B, soreli B, souvignier gris Rs, verdejo B og voltis B. |
| --- | --- |

3.

hvidvin: alvarinho B, assyrtiko B, cabernet blanc B, carricante B, fiano B, floréal B, moschofilero Rs, muscaris B, parellada B, roditis Rs, sauvignac B, saphira B, soreli B, souvignier gris Rs, verdejo B og voltis B.

Der er tale om sorter, som er resistente over for tørke og skimmelsygdomme. Disse sorter gør det muligt at anvende færre plantebeskyttelsesmidler, samtidig med at de svarer til de sorter, der anvendes til fremstilling af vin med den beskyttede geografiske betegnelse, hvad angår både fysiologiske og ønologiske egenskaber. De ændrer ikke egenskaberne for vinene med den beskyttede geografiske betegnelse.

Disse ændringer foretages også i enhedsdokumentets punkt om druesorter til vinfremstilling.

3.   Kontrolmyndighed

Kapitel III i produktspecifikationen for den beskyttede geografiske betegnelse »Cité de Carcassonne« er blevet ændret for at forenkle afsnittet om kontrolmyndigheden og præcisere, at kontrollen af overholdelsen af produktspecifikationen foretages på grundlag af en godkendt kontrolplan af et tredjepartsorgan, der tilbyder garantier for kompetence, upartiskhed og uafhængighed og er delegeret af INAO.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Cité de Carcassonne

2.   Type geografisk betegnelse

BGB — beskyttet geografisk betegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Den beskyttede geografiske betegnelse »Cité de Carcassonne« er forbeholdt stille rød-, rosé- og hvidvine.

Æble-mælkesyre-gæringen af rødvine med den beskyttede geografiske betegnelse »Cité de Carcassonne« er afsluttet, når de bringes i omsætning. Denne bestemmelse vedrører ikke vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Cité de Carcassonne«, når denne betegnelse er suppleret med benævnelsen »primeur« eller »nouveau«.

Det (minimale eller maksimale) totale alkoholindhold, totale syreindhold, indholdet af flygtig syre og det totale indhold af svovldioxid svarer til det, der er fastsat i EU-lovgivningen.

De fremstillede vine er frem for alt kendetegnet ved deres elegance og friskhed. Rødvinene har generelt en kraftig farve og alt efter vinfremstillingsmetoden intense frugtige noter, når gæringen er kort, og en krydret karakter og blød struktur efter en længere gæring. Rosé- og hvidvinene har generelt et afbalanceret udtryk kendetegnet ved friskheden, der fremhæver disse vines frugtagtige eller blomsteragtige karakter og giver dem en langvarig smag.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 11 |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

11

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5.   Vinfremstillingsmetoder

5.1.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Vinene skal, hvad angår ønologisk fremgangsmåde, opfylde de krav, der er fastsat på EU-niveau og i den franske lov om landbrug og fiskeri (»code rural et de la pêche maritime«).

5.2.   
  Maksimale udbytter

90 hektoliter pr. hektar.

6.   Afgrænset geografisk område

Druehøsten, vinfremstillingen og forarbejdningen af vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Cité de Carcassonne« finder sted i følgende kommuner i departementet Aude: Berriac, Carcassonne, Cavanac, Cazilhac, Couffoulens, Montirat, Palaja, Pennautier, Trèbes, Preixan, Leuc, Rouffiac-d’Aude, Verzeille et Villedubert, Caux-et-Sauzens, Villemoustaussou, Bouilhonnac, Pezens og Villeséquelande.

7.   Druesorter til vinfremstilling

Agiorgitiko N

Alicante Henri Bouschet N

Alvarinho — Albariño

Arinarnoa N

Artaban N

Assyrtiko B

Bourboulenc B — Doucillon blanc

Cabernet blanc B

Cabernet cortis N

Cabernet franc N

Cabernet sauvignon N

Calabrese N

Caladoc N

Carignan N

Carignan blanc B

Carricante

Chardonnay B

Chasan B

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N — Cinsault

Clairette B

Colombard B

Cot N — Malbec

Egiodola N

Fiano

Floreal B

Gewurztraminer Rs

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Macabeu B — Macabeo

Marsanne B

Marselan N

Mauzac B

Merlot N

Monarch N

Montepulciano

Moschofilero Rs

Muscaris B

Muscat d'Alexandrie B — Muscat, Moscato

Muscat de Hambourg N — Muscat, Moscato

Muscat à petits grains blancs B — Muscat, Moscato

Parrellada B

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Piquepoul blanc B

Portan N

Primitivo N — Zinfandel

Prior N

Roditis Rs

Roussanne B

Saphira B

Sauvignac

Sauvignon B — Sauvignon blanc

Sauvignon gris G — Fié gris

Sémillon B

Soreli B

Souvignier gris Rs

Syrah N — Shiraz

Touriga nacional N

Ugni blanc B

Verdejo B

Vidoc N

Viognier B

Voltis B

Xinomavro N

8.   Tilknytning til det geografiske område

8.1.   Det geografiske områdes egenart og produktets egenart

Vindistriktet for betegnelsens vine ligger omkring byen Carcassonne i det sydvestlige Frankrig midt i departementet Aude. Det ligger geografisk gunstigt placeret og er bemærkelsesværdigt forskelligartet.

Dette geografiske område afgrænses mod vest af Malepère-kæden, mod syd af Pyrenæernes forbjerge, mod øst af Minervois-distriktet og Corbières-distrikterne, mens Carbardès-distriktet udgør den nordlige grænse. Det danner et cirkeludsnit omkring den majestætiske fæstningsby Carcassonne og udfolder sig harmonisk over sletter og bløde bakker på molassejord, der giver optimale vækstbetingelser for vinstokkene.

Ved Carcassonne mødes to klimatyper: middelhavsklimaet, der føres med den varme, fugtige havvind, og kystklimaet, der støt føres fra Atlanterhavet af en frisk nordvestlig vind med hyppig nedbør. Disse to vinde, der blæser mere end 300 dage om året, får skiftevis overtaget, men er begge gunstige for vinstokkenes udvikling og giver området dets særegenhed.

Dette særlige klima, et mildnet middelhavsklima, er kendetegnet ved årlige nedbørsmængder på 700 mm, der er jævnt fordelt over henved 150 dage, hvorved området undgår den karakteristiske sommertørke i områder med rent middelhavsklima.

Fæstningsbyen Carcassonne, der er optaget på UNESCO's verdensarvsliste, rummer 2 000 års historie. Gennem tiden har den været en gallo-romersk by, vestgotisk fæstning, grevesæde, vicomtegods og hovedby for en senechal og altid været forbundet med dyrkning af vinstokke og fremstilling af vin. Allerede 300 år før Kristi fødsel finder man spor efter den blomstrende handel, som fortsætter op gennem århundrederne, overlever alle kriser og udvikler sig i det 17. århundrede takket være bl.a. anlæggelsen af Canal du Midi. Vinen er bestemmende for områdets økonomi indtil midt i det 20. århundrede, idet der næsten udelukkende produceres vin. I 1970'erne bliver vindistriktet omstruktureret, og takket være dynamiske vinproducenters løbende arbejde med vinstokbestanden dukker der fremragende vine op. Brancheforeningen (syndicat de défense) stiftes i 1980 med henblik på kvalitetsfremme af distriktet. Landvin fra Cité de Carcassonne anerkendes pr. dekret den 25. januar 1982.

I dag produceres BGB Cité de Carcassonne i alle tre farver med en samlet produktion på 55 000 hektoliter, hvoraf 50 % er rødvin og 40 % rosévin. Hvidvinene udvikler sig mere og mere. Vinstokbestanden er meget varieret på grund af de særligt gunstige jorde i distriktet. Atlanterhavssorter (merlot, cabernets og cot) står side om side med traditionelle middelhavssorter (carignan, cinsault, grenache og syrah). Der ses også krydsninger (caladoc, chenanson, marselan og chasan), som trives godt under disse forhold. Rød- og rosévinene er primært vine sammenstukket af flere sorter, mens hvidvinene hovedsagelig er sortsvine. Samtlige disse vine, der til fulde hører til middelhavsfamilien med deres anerkendte struktur og krop, har en friskhed og elegance, som er karakteristisk for dette produktionsområde.

8.2.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets egenskaber

Det geografiske område for BGB Cité de Carcassonne har et klima, som skiftevis påvirkes af vinde fra Middelhavet og Atlanterhavet og begunstiges af, at de forenes bedst netop her. Med montagne noire-massivet til den ene side og Pyrenæernes forbjerge til den anden nyder området endda godt af kølige nætter, som er gavnlige for druens regelmæssige modning og optimale balance.

De traditionelle middelhavssorter opretholder med fordel deres plads, mens atlanterhavssorterne tilpasser sig situationen uden problemer. Det er ligeledes karakteristisk for dette område, at der dyrkes krydsninger mellem druer af disse to oprindelser.

Tilpasningen af vinstokbestanden til disse forskellige klima- og jordbundsforhold gør det således muligt at fremstille fyldige og komplekse vine med frugt og stor finesse samt en bemærkelsesværdig friskhed.

Byen Carcassonne, der hvert år besøges af over 1 mio. turister, og den beskyttede geografiske betegnelse af samme navn, »Cité de Carcassonne«, har gennemgået en fuldstændig harmonisk udvikling. De seneste ca. 10 år har produktionen af den beskyttede geografiske betegnelse »Cité de Carcassonne« udviklet sig markant i takt med opblomstringen af turismen, idet de store begivenheder, der foregår hen over sommeren, Carcassonne-festivalen med næsten 120 forestillinger, illuminationen af fæstningen og den lokale festival, giver rig lejlighed til at stifte bekendtskab med disse vine, der er karakterfulde og opbygget på stedets historie.

Vinene med den beskyttede geografiske betegnelse Cité de Carcassonne udgør den primære landbrugsaktivitet med et vindyrkningsareal på 3 000 ha, og de er nu anerkendte og således blevet ambassadører for byen, samtidig med at de aktivt bidrager til den regionale økonomiske udvikling.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Mærkning

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Den beskyttede geografiske betegnelse »Cité de Carcassonne« kan suppleres med følgende benævnelser:

| — | navnet på en eller flere druesorter |
| --- | --- |

—

navnet på en eller flere druesorter

| — | »primeur« eller »nouveau«. |
| --- | --- |

—

»primeur« eller »nouveau«.

Den Europæiske Unions BGB-logo er trykt på etiketten, når benævnelsen »Indication géographique protégée« (beskyttet geografisk betegnelse) er erstattet af den traditionelle benævnelse »Vin de pays«.

Område i umiddelbar nærhed

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Området i umiddelbar nærhed, der udgør en undtagelse i forbindelse med fremstilling og forarbejdning af vinene med den beskyttede geografiske betegnelse »Cité de Carcassonne«, består i henhold til den officielle geografiske kode af 1. januar 2022 af de kommuner, der grænser op til det geografiske område:

departementet Aude:

Aigues-Vives, Airoux, Ajac, Alaigne, Alairac, Albas, Albières, Alet-les-Bains, Alzonne, Antugnac, Aragon, Argeliers, Argens-Minervois, Armissan, Arques, Arquettes-en-Val, Artigues, Arzens, Aunat, Auriac, Axat, Azille, Badens, Bages, Bagnoles, Baraigne, Barbaira, Belcaire, Belcastel-et-Buc, Belflou, Belfort-sur-Rebenty, Bellegarde-du-Razès, Belpech, Belvèze-du-Razès, Belvianes-et-Cavirac, Belvis, Bessède-de-Sault, La Bezole, Bizanet, Bize-Minervois, Blomac, Bouisse, Bouriège, Bourigeole, Le Bousquet, Boutenac, Bram, Brézilhac, Brousses-et-Villaret, Brugairolles, Les Brunels, Bugarach, Cabrespine, Cahuzac, Cailhau, Cailhavel, Cailla, Cambieure, Campagna-de-Sault, Campagne-sur-Aude, Camplong-d'Aude, Camps-sur-l'Agly, Camurac, Canet, Capendu, Carlipa, Cascastel-des-Corbières, La Cassaigne, Cassaignes, Les Cassés, Castans, Castelnaudary, Castelnau-d'Aude, Castelreng, Caudebronde, Val de Lambronne, Caunes-Minervois, Caunette-sur-Lauquet, Caunettes-en-Val, Caves, Cazalrenoux, Cenne-Monestiés, Cépie, Chalabre, Citou, Le Clat, Clermont-sur-Lauquet, Comigne, Comus, Conilhac-Corbières, Conques-sur-Orbiel, Corbières, Coudons, Couiza, Counozouls, Cournanel, Coursan, Courtauly, La Courtète, Coustaussa, Coustouge, Cruscades, Cubières-sur-Cinoble, Cucugnan, Cumiès, Cuxac-Cabardès, Cuxac-d'Aude, Davejean, Dernacueillette, La Digne-d'Amont, La Digne-d'Aval, Donazac, Douzens, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Escales, Escouloubre, Escueillens-et-Saint-Just-de-Bélengard, Espéraza, Espezel, Val-du-Faby, Fabrezan, Fajac-en-Val, Fajac-la-Relenque, La Fajolle, Fanjeaux, Félines-Termenès, Fendeille, Fenouillet-du-Razès, Ferrals-les-Corbières, Ferran, Festes-et-Saint-André, Feuilla, Fitou, Fleury, Floure, Fontanès-de-Sault, Fontcouverte, Fonters-du-Razès, Fontiers-Cabardès, Fontiès-d'Aude, Fontjoncouse, La Force, Fournes-Cabardès, Fourtou, Fraisse-Cabardès, Fraissé-des-Corbières, Gaja-et-Villedieu, Gaja-la-Selve, Galinagues, Gardie, Generville, Gincla, Ginestas, Ginoles, Gourvieille, Gramazie, Granès, Greffeil, Gruissan, Homps, Hounoux, Les Ilhes, Issel, Jonquières, Joucou, Labastide-d'Anjou, Labastide-en-Val, Labastide-Esparbairenque, Labécède-Lauragais, Lacombe, Ladern-sur-Lauquet, Lafage, Lagrasse, Lairière, Lanet, Laprade, Laroque-de-Fa, Lasbordes, Lasserre-de-Prouille, Lastours, Laurabuc, Laurac, Lauraguel, Laure-Minervois, Lavalette, Lespinassière, Leucate, Lézignan-Corbières, Lignairolles, Limousis, Limoux, Loupia, La Louvière-Lauragais, Luc-sur-Aude, Luc-sur-Orbieu,

forts. område i umiddelbar nærhed

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Magrie, Mailhac, Maisons, Malras, Malves-en-Minervois, Malviès, Marcorignan, Marquein, Marsa, Marseillette, Les Martys, Mas-Cabardès, Mas-des-Cours, Massac, Mas-Saintes-Puelles, Mayreville, Mayronnes, Mazerolles-du-Razès, Mazuby, Mérial, Mézerville, Miraval-Cabardès, Mirepeisset, Mireval-Lauragais, Missègre, Molandier, Molleville, Montauriol, Montazels, Montbrun-des-Corbières, Montclar, Montferrand, Montfort-sur-Boulzane, Montgaillard, Montgradail, Monthaut, Montjardin, Montjoi, Val-de-Dagne, Montmaur, Montolieu, Montréal, Montredon-des-Corbières, Montséret, Monze, Moussan, Moussoulens, Mouthoumet, Moux, Narbonne, Nébias, Névian, Niort-de-Sault, Port-la-Nouvelle, Ornaisons, Orsans, Ouveillan,

Padern, Palairac, La Palme, Paraza, Pauligne, Payra-sur-l'Hers, Paziols, Pécharic-et-le-Py, Pech-Luna, Pépieux, Pexiora, Peyrefitte-du-Razès, Peyrefitte-sur-l'Hers, Peyrens, Peyriac-de-Mer, Peyriac-Minervois, Peyrolles, Pieusse, Plaigne, Plavilla, La Pomarède, Pomas, Pomy, Portel-des-Corbières, Pouzols-Minervois, Pradelles-Cabardès, Puginier, Puichéric, Puilaurens, Puivert, Quillan, Quintillan, Quirbajou, Raissac-d'Aude, Raissac-sur-Lampy, La Redorte, Rennes-le-Château, Rennes-les-Bains, Ribaute, Ribouisse, Ricaud, Rieux-en-Val, Rieux-Minervois, Rivel, Rodome, Roquecourbe-Minervois, Roquefère, Roquefeuil, Roquefort-de-Sault, Roquefort-des-Corbières, Roquetaillade-et-Conilhac, Roubia, Rouffiac-des-Corbières, Roullens, Routier, Rustiques, Saint-Amans, Saint-André-de-Roquelongue, Saint-Benoît, Sainte-Camelle, Sainte-Colombe-sur-Guette, Sainte-Colombe-sur-l'Hers, Saint-Couat-d'Aude, Saint-Couat-du-Razès, Saint-Denis, Sainte-Eulalie, Saint-Ferriol, Saint-Frichoux, Saint-Gaudéric, Saint-Hilaire, Saint-Jean-de-Barrou, Saint-Jean-de-Paracol, Saint-Julia-de-Bec, Saint-Julien-de-Briola, Saint-Just-et-le-Bézu, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Saint-Louis-et-Parahou, Saint-Marcel-sur-Aude, Saint-Martin-des-Puits, Saint-Martin-de-Villereglan, Saint-Martin-Lalande, Saint-Martin-le-Vieil, Saint-Martin-Lys, Saint-Michel-de-Lanès, Saint-Nazaire-d'Aude, Saint-Papoul, Saint-Paulet, Saint-Pierre-des-Champs, Saint-Polycarpe, Saint-Sernin, Sainte-Valière, Saissac, Sallèles-Cabardès, Sallèles-d'Aude, Salles-d'Aude, Salles-sur-l'Hers, Salsigne, Salvezines, Salza, Seignalens, La Serpent, Serres, Serviès-en-Val, Sigean, Sonnac-sur-l'Hers, Sougraigne, Souilhanels, Souilhe, Soulatgé, Soupex, Talairan, Taurize, Termes, Terroles, Thézan-des-Corbières, La Tourette-Cabardès, Tournissan, Tourouzelle, Tourreilles, Trassanel, Trausse, Treilles, Tréville, Tréziers, Tuchan, Valmigère, Ventenac-Cabardès, Ventenac-en-Minervois, Véraza, Verdun-en-Lauragais, Vignevieille, Villalier, Villanière, Villardebelle, Villardonnel, Villar-en-Val, Villar-Saint-Anselme, Villarzel-Cabardès, Villarzel-du-Razès, Villasavary, Villautou, Villebazy, Villedaigne, Villefloure, Villefort, Villegailhenc, Villegly, Villelongue-d'Aude, Villemagne, Villeneuve-la-Comptal, Villeneuve-les-Corbières, Villeneuve-lès-Montréal, Villeneuve-Minervois, Villepinte, Villerouge-Termenès, Villesèque-des-Corbières, Villesiscle, Villespy, Villetritouls og Vinassan.

forts. område i umiddelbar nærhed

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

departementet Hérault:

Abeilhan, Adissan, Agde, Agel, Aigne, Aigues-Vives, Les Aires, Alignan-du-Vent, Assignan, Aumes, Autignac, Azillanet, Babeau-Bouldoux, Bassan, Beaufort, Bédarieux, Berlou, Bessan, Béziers, Boisset, Boujan-sur-Libron, Cabrerolles, Cabrières, Cambon-et-Salvergues, Camplong, Capestang, Carlencas-et-Levas, Cassagnoles, Castanet-le-Haut, Castelnau-de-Guers, La Caunette, Causses-et-Veyran, Caussiniojouls, Caux, Cazedarnes, Cazouls-d'Hérault, Cazouls-lès-Béziers, Cébazan, Cers, Cessenon-sur-Orb, Cesseras, Colombières-sur-Orb, Colombiers, Combes, Corneilhan, Coulobres, Courniou, Creissan, Cruzy, Espondeilhan, Faugères, Félines-Minervois, Ferrals-les-Montagnes, Ferrières-Poussarou, Florensac, Fontès, Fos, Fouzilhon, Fraisse-sur-Agout, Gabian, Graissessac, Hérépian, Lamalou-les-Bains, Laurens, Lespignan, Lézignan-la-Cèbe, Lieuran-Cabrière, Lieuran-lès-Béziers, Lignan-sur-Orb, La Livinière, Magalas, Maraussan, Margon, Marseillan, Maureilhan, Minerve, Mons, Montady, Montagnac, Montblanc, Montels, Montesquieu, Montouliers, Murviel-lès-Béziers, Neffiès, Nézignan-l'Évêque, Nissan-lez-Enserune, Nizas, Olargues, Olonzac, Oupia, Pailhès, Pardailhan, Péret, Pézenas, Pézènes-les-Mines, Pierrerue, Pinet, Poilhes, Pomérols, Portiragnes, Le Poujol-sur-Orb, Pouzolles, Le Pradal, Prades-sur-Vernazobre, Prémian, Puimisson, Puissalicon, Puisserguier, Quarante, Rieussec, Riols, Roquebrun, Roquessels, Rosis, Roujan, Saint-Chinian, Saint-Étienne-d'Albagnan, Saint-Étienne-Estréchoux, Saint-Geniès-de-Varensal, Saint-Geniès-de-Fontedit, Saint-Gervais-sur-Mare, Saint-Jean-de-Minervois, Saint-Julien, Saint-Martin-de-l'Arçon, Saint-Nazaire-de-Ladarez, Saint-Pons-de-Thomières, Saint-Pons-de-Mauchiens, Saint-Thibéry, Saint-Vincent-d'Olargues, La Salvetat-sur-Agout, Sauvian, Sérignan, Servian, Siran, Le Soulié, Taussac-la-Billière, Thézan-lès-Béziers, Tourbes, La Tour-sur-Orb, Usclas-d'Hérault, Vailhan, Valras-Plage, Valros, Vélieux, Vendres, Verreries-de-Moussans, Vias, Vieussan, Villemagne-l'Argentière, Villeneuve-lès-Béziers og Villespassans.

forts. område i umiddelbar nærhed

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

departementet Ariège:

Aigues-Juntes, Aigues-Vives, L'Aiguillon, Albiès, Alliat, Allières, Alzen, Appy, Arabaux, Arignac, Arnave, Artigat, Artigues, Artix, Arvigna, Ascou, Aston, Aulos-Sinsat, Auzat, Axiat, Ax-les-Thermes, La Bastide-de-Besplas, La Bastide-de-Bousignac, La Bastide-de-Lordat, La Bastide-de-Sérou, La Bastide-sur-l'Hers, Baulou, Bédeilhac-et-Aynat, Bélesta, Belloc, Bénac, Benagues, Bénaix, Besset, Bestiac, Bézac, Bompas, Bonnac, Les Bordes-sur-Arize, Le Bosc, Bouan, Brassac, Brie, Burret, Les Cabannes, Cadarcet, Calzan, Camarade, Camon, Campagne-sur-Arize, Canté, Capoulet-et-Junac, Carcanières, Carla-Bayle, Carla-de-Roquefort, Le Carlaret, Castéras, Castex, Caussou, Caychax, Cazals-des-Baylès, Cazaux, Cazenave-Serres-et-Allens, Celles, Château-Verdun, Clermont, Cos, Coussa, Coutens, Crampagna, Dalou, Daumazan-sur-Arize, Dreuilhe, Dun, Durban-sur-Arize, Durfort, Esclagne, Escosse, Esplas, Ferrières-sur-Ariège, Foix, Fornex, Le Fossat, Fougax-et-Barrineuf, Freychenet, Gabre, Ganac, Garanou, Gaudiès, Génat, Gestiès, Gourbit, Gudas, L'Herm, L'Hospitalet-près-l'Andorre, Ignaux, Ilhat, Illier-et-Laramade, Les Issards, Justiniac, Labatut, Lagarde, Lanoux, Lapège, Lapenne, Larbont, Larcat, Larnat, Laroque-d'Olmes, Lassur, Lavelanet, Léran, Lercoul, Lescousse, Lesparrou, Leychert, Lézat-sur-Lèze, Lieurac, Limbrassac, Lissac, Lordat, Loubaut, Loubens, Loubières, Ludiès, Luzenac, Madière, Malegoude, Malléon, Manses, Le Mas-d'Azil, Mazères, Méras, Mercus-Garrabet, Mérens-les-Vals, Miglos, Mijanès, Mirepoix, Monesple, Montagagne, Montaillou, Montaut, Montbel, Montégut-Plantaurel, Montels, Montfa, Montferrier, Montgailhard, Montoulieu, Montségur, Montseron, Moulin-Neuf, Nalzen, Nescus, Niaux, Orgeix, Orlu, Ornolac-Ussat-les-Bains, Orus, Pailhès, Pamiers, Pech, Péreille, Perles-et-Castelet, Le Peyrat, Le Pla, Prades, Pradettes, Pradières, Prayols, Le Puch, Les Pujols, Quérigut, Quié, Rabat-les-Trois-Seigneurs, Raissac, Régat, Rieucros, Rieux-de-Pelleport, Roquefixade, Roquefort-les-Cascades, Roumengoux, Rouze, Sabarat, Saint-Amadou, Saint-Amans, Saint-Bauzeil, Sainte-Suzanne, Saint-Félix-de-Rieutord, Saint-Félix-de-Tournegat, Sainte-Foi, Saint-Jean-d'Aigues-Vives, Saint-Jean-de-Verges, Saint-Jean-du-Falga, Saint-Julien-de-Gras-Capou, Saint-Martin-de-Caralp, Saint-Martin-d'Oydes, Saint-Michel, Saint-Paul-de-Jarrat, Saint-Pierre-de-Rivière, Saint-Quentin-la-Tour, Saint-Quirc, Saint-Victor-Rouzaud, Saint-Ybars, Saurat, Sautel, Saverdun, Savignac-les-Ormeaux, Ségura, Senconac, Sentenac-de-Sérou, Serres-sur-Arget, Sieuras, Siguer, Sorgeat, Soula, Surba, Suzan, Tabre, Tarascon-sur-Ariège, Teilhet, Thouars-sur-Arize, Tignac, La Tour-du-Crieu, Tourtrol, Trémoulet, Troye-d'Ariège, Unac, Unzent, Urs, Ussat, Val-de-Sos, Vals, Varilhes, Vaychis, Vèbre, Ventenac, Verdun, Vernajoul, Vernaux, Le Vernet, Verniolle, Villeneuve-d'Olmes, Villeneuve-du-Latou, Villeneuve-du-Paréage, Vira og Viviès.

forts. område i umiddelbar nærhed

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

departementet Haute-Garonne:

Aigrefeuille, Ayguesvives, Albiac, Aucamville, Auragne, Aureville, Auriac-sur-Vendinelle, Aurin, Aussonne, Auzeville-Tolosane, Auzielle, Avignonet-Lauragais, Azas, Balma, Baziège, Bazus, Beaupuy, Beauteville, Beauville, Beauzelle, Belberaud, Belbèze-de-Lauragais, Bélesta-en-Lauragais, Bellegarde-Sainte-Marie, Bellesserre, Bessières, Blagnac, Bondigoux, Bonrepos-Riquet, Le Born, Bouloc, Bourg-Saint-Bernard, Brax, Bretx, Brignemont, Bruguières, Le Burgaud, Buzet-sur-Tarn, Cabanac-Séguenville, Le Cabanial, Cadours, Caignac, Calmont, Cambiac, Caragoudes, Caraman, Castanet-Tolosan, Castelginest, Castelmaurou, Castelnau-d'Estrétefonds, Le Castéra, Caubiac, Cépet, Cessales, Clermont-le-Fort, Colomiers, Cornebarrieu, Corronsac, Cox, Cugnaux, Daux, Deyme, Donneville, Drémil-Lafage, Drudas, Escalquens, Espanès, Le Faget, Falga, Fenouillet, Flourens, Folcarde, Fonbeauzard, Fourquevaux, Francarville, Fronton, Gagnac-sur-Garonne, Garac, Gardouch, Gargas, Garidech, Gauré, Gémil, Gibel, Goyrans, Gragnague, Gratentour, Grenade, Le Grès, Issus, Juzes, Labastide-Beauvoir, Labastide-Saint-Sernin, Labège, Lacroix-Falgarde, Lagarde, Lagraulet-Saint-Nicolas, Lanta, Lapeyrouse-Fossat, Laréole, Larra, Lasserre-Pradère, Launac, Launaguet, Lauzerville, Lavalette, Layrac-sur-Tarn, Léguevin, Lespinasse, Lévignac, Loubens-Lauragais, Lux, La Magdelaine-sur-Tarn, Mascarville, Mauremont, Maurens, Maureville, Mauvaisin, Menville, Mérenvielle, Mervilla, Merville, Mirepoix-sur-Tarn, Mondonville, Mondouzil, Monestrol, Mons, Montaigut-sur-Save, Montastruc-la-Conseillère, Montberon, Montbrun-Lauragais, Montclar-Lauragais, Montégut-Lauragais, Montesquieu-Lauragais, Montgaillard-Lauragais, Montgeard, Montgiscard, Montjoire, Montlaur, Montpitol, Montrabé, Mourvilles-Basses, Mourvilles-Hautes, Nailloux, Nogaret, Noueilles, Odars, Ondes, Paulhac, Péchabou, Pechbonnieu, Pechbusque, Pelleport, Pibrac, Pin-Balma, Plaisance-du-Touch, Pompertuzat, Pouze, Préserville, Prunet, Puysségur, Quint-Fonsegrives, Ramonville-Saint-Agne, Rebigue, Renneville, Revel, Rieumajou, Roquesérière, Rouffiac-Tolosan, Roumens, Saint-Alban, Saint-Cézert, Saint-Félix-Lauragais, Sainte-Foy-d'Aigrefeuille, Saint-Geniès-Bellevue, Saint-Germier, Saint-Jean, Saint-Jean-Lherm, Saint-Jory, Saint-Julia, Saint-Léon, Sainte-Livrade, Saint-Loup-Cammas, Saint-Marcel-Paulel, Saint-Orens-de-Gameville, Saint-Paul-sur-Save, Saint-Pierre, Saint-Pierre-de-Lages, Saint-Rome, Saint-Rustice, Saint-Sauveur, Saint-Vincent, La Salvetat-Saint-Gilles, La Salvetat-Lauragais, Saussens, Ségreville, Seilh, Seyre, Tarabel, Thil, Toulouse, Tournefeuille, Toutens, Trébons-sur-la-Grasse, L'Union, Vacquiers, Vallègue, Vallesvilles, Varennes, Vaudreuille, Vaux, Vendine, Verfeil, Vieille-Toulouse, Vieillevigne, Vignaux, Vigoulet-Auzil, Villariès, Villaudric, Villefranche-de-Lauragais, Villematier, Villemur-sur-Tarn, Villeneuve-lès-Bouloc, Villeneuve-Tolosane og Villenouvelle.

forts. område i umiddelbar nærhed

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

departementet Tarn:

Aguts, Aiguefonde, Albine, Algans, Ambres, Anglès, Appelle, Arfons, Arifat, Aussillon, Bannières, Barre, Belcastel, Belleserre, Berlats, Bertre, Le Bez, Blan, Boissezon, Bout-du-Pont-de-Larn, Brassac, Briatexte, Brousse, Burlats, Busque, Cabanès, Cahuzac, Cambon-lès-Lavaur, Cambounès, Cambounet-sur-le-Sor, Les Cammazes, Carbes, Castres, Caucalières, Cuq, Cuq-Toulza, Damiatte, Dourgne, Durfort, Escoussens, Escroux, Espérausses, Fiac, Fontrieu, Fréjeville, Garrevaques, Garrigues, Gijounet, Giroussens, Graulhet, Guitalens-L'Albarède, Jonquières, Labastide-Rouairoux, Labastide-Saint-Georges, Laboulbène, Labruguière, Lacabarède, Lacaune, Lacaze, Lacougotte-Cadoul, Lacroisille, Lacrouzette, Lagardiolle, Lagarrigue, Lamontélarié, Lasfaillades, Lautrec, Lavaur, Lempaut, Lescout, Lugan, Magrin, Marzens, Le Masnau-Massuguiès, Massac-Séran, Massaguel, Maurens-Scopont, Mazamet, Missècle, Montcabrier, Montdragon, Montfa, Montgey, Montpinier, Montredon-Labessonnié, Mont-Roc, Moulayrès, Moulin-Mage, Mouzens, Murat-sur-Vèbre, Nages, Navès, Noailhac, Palleville, Payrin-Augmontel, Péchaudier, Peyregoux, Pont-de-Larn, Poudis, Prades, Pratviel, Puéchoursi, Puybegon, Puycalvel, Puylaurens, Rayssac, Le Rialet, Roquecourbe, Roquevidal, Rouairoux, Saint-Affrique-les-Montagnes, Saint-Agnan, Saint-Amancet, Saint-Amans-Soult, Saint-Amans-Valtoret, Saint-Avit, Saint-Gauzens, Saint-Genest-de-Contest, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Germier, Saint-Jean-de-Rives, Saint-Jean-de-Vals, Saint-Julien-du-Puy, Saint-Lieux-lès-Lavaur, Saint-Paul-Cap-de-Joux, Saint-Pierre-de-Trivisy, Saint-Salvi-de-Carcavès, Saint-Salvy-de-la-Balme, Saint-Sernin-lès-Lavaur, Saint-Sulpice-la-Pointe, Saïx, Sauveterre, Sémalens, Senaux, Serviès, Sorèze, Soual, Teulat, Teyssode, Vabre, Valdurenque, Veilhes, Vénès, Verdalle, Viane, Vielmur-sur-Agout, Villeneuve-lès-Lavaur, Le Vintrou, Viterbe, Viviers-lès-Lavaur og Viviers-lès-Montagnes.

forts. område i umiddelbar nærhed

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

departementet Pyrénées-Orientales:

Alénya, Les Angles, Angoustrine-Villeneuve-des-Escaldes, Ansignan, Arboussols, Ayguatébia-Talau, Bages, Baho, Baillestavy, Baixas, Le Barcarès, Bélesta, Bolquère, Bompas, Boule-d'Amont, Bouleternère, Bourg-Madame, Brouilla, La Cabanasse, Cabestany, Caixas, Calce, Camélas, Campôme, Campoussy, Canaveilles, Canet-en-Roussillon, Canohès, Caramany, Casefabre, Cases-de-Pène, Cassagnes, Casteil, Castelnou, Catllar, Caudiès-de-Fenouillèdes, Caudiès-de-Conflent, Claira, Clara-Villerach, Codalet, Conat, Corbère, Corbère-les-Cabanes, Corneilla-de-Conflent, Corneilla-la-Rivière, Corneilla-del-Vercol, Dorres, Égat, Elne, Enveitg, Err, Escaro, Espira-de-l'Agly, Espira-de-Conflent, Estagel, Estavar, Estoher, Eus, Eyne, Feilluns, Fenouillet, Fillols, Finestret, Fontpédrouse, Fontrabiouse, Formiguères, Fosse, Fourques, Fuilla, Glorianes, Ille-sur-Têt, Joch, Jujols, Lansac, Latour-Bas-Elne, Latour-de-Carol, Latour-de-France, Lesquerde, La Llagonne, Llauro, Llo, Llupia, Mantet, Marquixanes, Los Masos, Matemale, Maury, Millas, Molitg-les-Bains, Montalba-le-Château, Montescot, Mont-Louis, Montner, Mosset, Nahuja, Néfiach, Nohèdes, Nyer, Font-Romeu-Odeillo-Via, Olette, Opoul-Périllos, Oreilla, Ortaffa, Osséja, Palau-de-Cerdagne, Passa, Perpignan, Peyrestortes, Pézilla-de-Conflent, Pézilla-la-Rivière, Pia, Planès, Planèzes, Pollestres, Ponteilla, Porta, Porté-Puymorens, Prades, Prats-de-Sournia, Prugnanes, Prunet-et-Belpuig, Puyvalador, Py, Rabouillet, Railleu, Rasiguères, Réal, Ria-Sirach, Rigarda, Rivesaltes, Rodès, Sahorre, Saillagouse, Saint-Arnac, Sainte-Colombe-de-la-Commanderie, Saint-Cyprien, Saint-Estève, Saint-Féliu-d'Amont, Saint-Féliu-d'Avall, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-Lasseille, Saint-Laurent-de-la-Salanque, Sainte-Léocadie, Sainte-Marie-la-Mer, Saint-Martin-de-Fenouillet, Saint-Michel-de-Llotes, Saint-Nazaire, Saint-Paul-de-Fenouillet, Saint-Pierre-dels-Forcats, Saleilles, Salses-le-Château, Sansa, Sauto, Serdinya, Le Soler, Souanyas, Sournia, Tarerach, Targasonne, Taurinya, Tautavel, Terrats, Théza, Thuès-Entre-Valls, Thuir, Tordères, Torreilles, Toulouges, Tresserre, Trévillach, Trilla, Trouillas, Ur, Urbanya, Valcebollère, Valmanya, Vernet-les-Bains, Villefranche-de-Conflent, Villelongue-de-la-Salanque, Villemolaque, Villeneuve-de-la-Raho, Villeneuve-la-Rivière, Vinça, Vingrau, Vira og Le Vivier.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-144e1a75-30f8-4762-a730-36d160685b15

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 23.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 180/31 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 180/31

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2023/C 180/10)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Vallée du Paradis«

PGI-FR-A1141-AM01

Meddelelsesdato: 24.2.2023

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Område i umiddelbar nærhed

Kapitel I i produktspecifikationen for den beskyttede geografiske betegnelse »Vallée du Paradis«, ændres i punkt 4.2 — område i umiddelbar nærhed. Listen over kommuner, der udgør området i umiddelbar nærhed, ajourføres uden ændring i overensstemmelse med den officielle geografiske kode for 2022.

Denne redaktionelle ændring gør det muligt at fastlægge det geografiske område med henvisning til den version, der var gældende i 2022 af den officielle geografiske kode, som er offentliggjort af INSEE, og at skabe retssikkerhed for afgrænsningen af det geografiske område.

Enhedsdokumentet ajourføres under punktet »supplerende betingelser – område i umiddelbar nærhed«.

2.   Vinstokbestand

Kapitel I i produktspecifikationen for den beskyttede geografiske betegnelse »Vallée du Paradis«, ændres i punkt 5 — vinstokbestand. Listen over de sorter, der kan anvendes til fremstillingen af vinene med den beskyttede geografiske betegnelse »Vallée du Paradis«, ændres således:

| — | indførelsen af 13 sorter, som menes at være »resistente« over for vinplantesygdomme:
  Artaban N, Cabernet blanc B, Cabernet Cortis N, Floréal B, Monarch N, Muscaris B, Prior N, Saphira B, Soreli B, Souvignier gris Rs., Sauvignac B, Vidoc N, Voltis B. |
| --- | --- |

—

indførelsen af 13 sorter, som menes at være »resistente« over for vinplantesygdomme:

Artaban N, Cabernet blanc B, Cabernet Cortis N, Floréal B, Monarch N, Muscaris B, Prior N, Saphira B, Soreli B, Souvignier gris Rs., Sauvignac B, Vidoc N, Voltis B.

| — | indførelsen af 12 sorter, som menes at være potentielt egnede til klimaændringer:
  Agiorgitiko N, Assyrtyko B, Calabrese N, Carricante B, Fiano B, Montepulciano N, Moschofilero Rs, Primitivo N, Roditis Rs, Touriga Nacional N, Verdejo B, Xinomavro N.
  Der er tale om sorter, som menes at være resistente over for tørke og skimmelsygdomme. Disse sorter gør det muligt at anvende færre plantebeskyttelsesmidler, samtidig med at de svarer til de sorter, der anvendes til fremstilling af vin med den beskyttede geografiske betegnelse, hvad angår både fysiologiske og ønologiske egenskaber. De ændrer ikke egenskaberne for vine med den beskyttede geografiske betegnelse. |
| --- | --- |

—

indførelsen af 12 sorter, som menes at være potentielt egnede til klimaændringer:

Agiorgitiko N, Assyrtyko B, Calabrese N, Carricante B, Fiano B, Montepulciano N, Moschofilero Rs, Primitivo N, Roditis Rs, Touriga Nacional N, Verdejo B, Xinomavro N.

Der er tale om sorter, som menes at være resistente over for tørke og skimmelsygdomme. Disse sorter gør det muligt at anvende færre plantebeskyttelsesmidler, samtidig med at de svarer til de sorter, der anvendes til fremstilling af vin med den beskyttede geografiske betegnelse, hvad angår både fysiologiske og ønologiske egenskaber. De ændrer ikke egenskaberne for vine med den beskyttede geografiske betegnelse.

| — | Fjernelse af følgende 8 sorter: Disse sorter indgår ikke i vinstokbestanden og fremstillingen af den beskyttede geografiske betegnelse.
  Altesse B, Chasselas B, Chasselas Rs, Danlas B, Gamay de Chaudenay N, Ganson N, Mondeuse N, Ribol N.
  Disse ændringer overføres til punktet »Druesorter til vinfremstilling« i enhedsdokumentet. |
| --- | --- |

—

Fjernelse af følgende 8 sorter: Disse sorter indgår ikke i vinstokbestanden og fremstillingen af den beskyttede geografiske betegnelse.

Altesse B, Chasselas B, Chasselas Rs, Danlas B, Gamay de Chaudenay N, Ganson N, Mondeuse N, Ribol N.

Disse ændringer overføres til punktet »Druesorter til vinfremstilling« i enhedsdokumentet.

3.   Kontrolmyndighed

Kapitel III i produktspecifikationen for den beskyttede geografiske betegnelse »Vallée du Paradis« ændres for at forenkle punktet »kontrolmyndighed« og præcisere, at kontrol af overholdelsen af produktspecifikationen gennemføres på grundlag af en godkendt kontrolplan og af et tredjepartsorgan, der giver garantier for kompetence, upartiskhed og uafhængighed, som INAO har udpeget.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne forenkling.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Vallée du Paradis

2.   Type geografisk betegnelse

BGB — beskyttet geografisk betegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

KORT TEKSTBESKRIVELSE

Den beskyttede geografiske betegnelse »Vallée du Paradis« er forbeholdt stille rød-, rosé-, gris-, gris de gris- og hvidvine.

Det (minimale eller maksimale) totale alkoholindhold udtrykt i volumen, totale syreindhold, indhold af flygtige syrer og totale indhold af svovldioxid svarer til det, der er fastsat i EU-lovgivningen.

De strenge produktionsbetingelser og druernes gode modenhed gør det muligt at opnå meget velafbalancerede rødvine, der i henhold til vinfremstillingsteknologien giver udtryk for deres styrke i forbindelse med lang gæring eller deres frugtagtige karakter i forbindelse med kortere gæring. Rosévinene har en farve, der går fra svag grå og navnlig vinene gris de gris til en skarpere lyserød afhængigt af de anvendte druesorter. Disse vine er tit meget friske med frugt- og blomsteragtige noter. Hvidvinene har en farve, der går fra svag grønlig gul til gyldengul. Disse vine er tit karakteriseret ved en stor friskhed, nogen gange med noter af eksotisk frugt eller blomster, eller i visse tilfælde mineraler.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 11 |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

11

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l)

5.   Vinfremstillingsmetoder

5.1.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

| 1. | Væsentlig ønologisk fremgangsmåde
  Vinene skal hvad angår ønologisk fremgangsmåde opfylde de krav, der er fastsat på EU-niveau og i den franske lov om landbrug og fiskeri (»code rural et de la pêche maritime«). |
| --- | --- |

1.

Væsentlig ønologisk fremgangsmåde

Vinene skal hvad angår ønologisk fremgangsmåde opfylde de krav, der er fastsat på EU-niveau og i den franske lov om landbrug og fiskeri (»code rural et de la pêche maritime«).

5.2.   Maksimale udbytter

| 1. | 80 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

1.

80 hektoliter pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Druehøsten, vinfremstillingen og forarbejdningen af vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Vallée du Paradis« finder sted i følgende kommuner i departementet Aude:

Albas, Cascastel-des-Corbières, Coustouge, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Fontjoncouse, Fraissé-des-Corbières, Jonquières, Quintillan, Saint-Jean-de-Barrou, Villeneuve-les-Corbières, Villesèque-des-Corbières.

7.   Druesorter til vinfremstilling

| | Agiorgitiko N |
| --- | --- |

Agiorgitiko N

| | Alicante Henri Bouschet N |
| --- | --- |

Alicante Henri Bouschet N

| | Alphonse Lavallée N |
| --- | --- |

Alphonse Lavallée N

| | Alvarinho — Albariño |
| --- | --- |

Alvarinho — Albariño

| | Aramon N |
| --- | --- |

Aramon N

| | Aranel B |
| --- | --- |

Aranel B

| | Arinarnoa N |
| --- | --- |

Arinarnoa N

| | Arriloba B |
| --- | --- |

Arriloba B

| | Artaban N |
| --- | --- |

Artaban N

| | Assyrtiko B |
| --- | --- |

Assyrtiko B

| | Aubun N — Murescola |
| --- | --- |

Aubun N — Murescola

| | Bourboulenc B — Doucillon blanc |
| --- | --- |

Bourboulenc B — Doucillon blanc

| | Cabernet blanc B |
| --- | --- |

Cabernet blanc B

| | Cabernet cortis N |
| --- | --- |

Cabernet cortis N

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-Sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-Sauvignon N

| | Calabrese N |
| --- | --- |

Calabrese N

| | Caladoc N |
| --- | --- |

Caladoc N

| | Cardinal Rg |
| --- | --- |

Cardinal Rg

| | Carignan N |
| --- | --- |

Carignan N

| | Carignan blanc B |
| --- | --- |

Carignan blanc B

| | Carmenère N |
| --- | --- |

Carmenère N

| | Carricante |
| --- | --- |

Carricante

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Chasan B |
| --- | --- |

Chasan B

| | Chenanson N |
| --- | --- |

Chenanson N

| | Chenin B |
| --- | --- |

Chenin B

| | Cinsaut N — Cinsault |
| --- | --- |

Cinsaut N — Cinsault

| | Clairette B |
| --- | --- |

Clairette B

| | Clairette rose Rs |
| --- | --- |

Clairette rose Rs

| | Colombard B |
| --- | --- |

Colombard B

| | Cot N — Malbec |
| --- | --- |

Cot N — Malbec

| | Danlas B |
| --- | --- |

Danlas B

| | Egiodola N |
| --- | --- |

Egiodola N

| | Fer N — Fer Servadou, Braucol, Mansois, Pinenc |
| --- | --- |

Fer N — Fer Servadou, Braucol, Mansois, Pinenc

| | Fiano |
| --- | --- |

Fiano

| | Floreal B |
| --- | --- |

Floreal B

| | Gamay N |
| --- | --- |

Gamay N

| | Gewurztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewurztraminer Rs

| | Gramon N |
| --- | --- |

Gramon N

| | Grenache N |
| --- | --- |

Grenache N

| | Grenache blanc B |
| --- | --- |

Grenache blanc B

| | Grenache gris G |
| --- | --- |

Grenache gris G

| | Gros Manseng B |
| --- | --- |

Gros Manseng B

| | Jurançon noir N — Dame noire |
| --- | --- |

Jurançon noir N — Dame noire

| | Listan B — Palomino |
| --- | --- |

Listan B — Palomino

| | Lledoner pelut N |
| --- | --- |

Lledoner pelut N

| | Macabeu B — Macabeo |
| --- | --- |

Macabeu B — Macabeo

| | Marsanne B |
| --- | --- |

Marsanne B

| | Marselan N |
| --- | --- |

Marselan N

| | Mauzac B |
| --- | --- |

Mauzac B

| | Mauzac rose Rs |
| --- | --- |

Mauzac rose Rs

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

| | Monarch N |
| --- | --- |

Monarch N

| | Monerac N |
| --- | --- |

Monerac N

| | Montepulciano |
| --- | --- |

Montepulciano

| | Morrastel N — Minustellu, Graciano |
| --- | --- |

Morrastel N — Minustellu, Graciano

| | Moschofilero Rs |
| --- | --- |

Moschofilero Rs

| | Mourvèdre N — Monastrell |
| --- | --- |

Mourvèdre N — Monastrell

| | Muscaris B |
| --- | --- |

Muscaris B

| | Muscat d'Alexandrie B — Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat d'Alexandrie B — Muscat, Moscato

| | Muscat de Hambourg N — Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat de Hambourg N — Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains blancs B — Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B — Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains rouges Rg — Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains rouges Rg — Muscat, Moscato

| | Nielluccio N — Nielluciu |
| --- | --- |

Nielluccio N — Nielluciu

| | Négrette N |
| --- | --- |

Négrette N

| | Parrellada B |
| --- | --- |

Parrellada B

| | Petit Manseng B |
| --- | --- |

Petit Manseng B

| | Petit Verdot N |
| --- | --- |

Petit Verdot N

| | Pinot blanc B |
| --- | --- |

Pinot blanc B

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Pinot noir N |
| --- | --- |

Pinot noir N

| | Piquepoul blanc B |
| --- | --- |

Piquepoul blanc B

| | Piquepoul noir N |
| --- | --- |

Piquepoul noir N

| | Portan N |
| --- | --- |

Portan N

| | Primitivo N — Zinfandel |
| --- | --- |

Primitivo N — Zinfandel

| | Prior N |
| --- | --- |

Prior N

| | Riesling B |
| --- | --- |

Riesling B

| | Roditis Rs |
| --- | --- |

Roditis Rs

| | Roussanne B |
| --- | --- |

Roussanne B

| | Saphira B |
| --- | --- |

Saphira B

| | Sauvignac |
| --- | --- |

Sauvignac

| | Sauvignon B — Sauvignon blanc |
| --- | --- |

Sauvignon B — Sauvignon blanc

| | Sauvignon gris G — Fié gris |
| --- | --- |

Sauvignon gris G — Fié gris

| | Sémillon B |
| --- | --- |

Sémillon B

| | Servant B |
| --- | --- |

Servant B

| | Soreli B |
| --- | --- |

Soreli B

| | Souvignier gris Rs |
| --- | --- |

Souvignier gris Rs

| | Sylvaner B |
| --- | --- |

Sylvaner B

| | Syrah N — Shiraz |
| --- | --- |

Syrah N — Shiraz

| | Tannat N |
| --- | --- |

Tannat N

| | Tempranillo N |
| --- | --- |

Tempranillo N

| | Terret blanc B |
| --- | --- |

Terret blanc B

| | Terret gris G |
| --- | --- |

Terret gris G

| | Terret noir N |
| --- | --- |

Terret noir N

| | Tourbat B |
| --- | --- |

Tourbat B

| | Touriga nacional N |
| --- | --- |

Touriga nacional N

| | Ugni blanc B |
| --- | --- |

Ugni blanc B

| | Verdejo B |
| --- | --- |

Verdejo B

| | Verdelho B |
| --- | --- |

Verdelho B

| | Vermentino B — Rolle |
| --- | --- |

Vermentino B — Rolle

| | Vidoc N |
| --- | --- |

Vidoc N

| | Villard blanc B |
| --- | --- |

Villard blanc B

| | Villard noir N |
| --- | --- |

Villard noir N

| | Viognier B |
| --- | --- |

Viognier B

| | Voltis B |
| --- | --- |

Voltis B

| | Xinomavro N |
| --- | --- |

Xinomavro N

8.   Tilknytning til det geografiske område

| 8.1. | Den geografiske betegnelse »Vallée du Paradis« omfatter 12 kommuner i Aude, departementet i Sydfrankrig, der er beliggende i Languedoc-Roussillon. »Vallée du Paradis« er beliggende lige i hjerte af vindyrkningsområdet i Corbières-massivet og adskilt fra Middelhavet af en række kalkstensbjerge.
  Dette områdes geologiske historie giver landskabet en ekstraordinær mineral skønhed.
  Berre, som er den vigtigste flod, der gennemløber dette vindyrkningsområde, omfatter også på hinanden følgende kalk- og skiferholdige plateauer.
  Vindyrkningsområdet, der er beliggende i mellem 150 til 300 meters højde, består hovedsageligt af små parceller, der næsten alle ligger på skråninger i et kratbevokset miljø.
  Klimaet er typisk middelhavsklima, varmt og tørt, tit med meget store regnmængder i form af tordenvejr, der hovedsageligt falder om efteråret og foråret. Den gennemsnitlige nedbørsmængde er på 600 mm. Nordøstvinden, der kaldes »cers«-vinden, og som blæser ca. 200 dage om året, bidrager til en meget god sundhedstilstand for druerne og muliggør lange modningsperioder, hvilket fremmer fremstillingen af kvalitetsvin.
  De vigtigste aktiviteter i denne region, som har været beboet fra gammel tid, er landbrug og minedrift. Manglen på et rigtigt vejnet på grund af dets isolation i Corbières-massivet har medført, at indbyggerne har prioriteret produktion med en meget stor merværdi Ud over mineprodukter blev der fremstillet brændevin, likører, olivenolie og alle de produkter, der er forbundet med fåreopdræt.
  I slutningen af det 19. århundrede bliver landbruget med åbningen af dalen og oprettelsen af et rigtigt vejnet udviklet betydeligt, og vindyrkning bliver den vigtigste afgrøde. Vinen kan let transporteres og nyde godt af de nye transportmåder, især takket været jernbanen. Der fremstilles vine, der er lettere og mere frugtagtige, og som således er i overensstemmelse med forbrugernes efterspørgsel.
  De blev anerkendt som »vin de pays de la vallée du Paradis« den 16. marts 1981 med veldefinerede produktionsbetingelser.
  Vinstokbestanden for den beskyttede geografiske betegnelse tilpasses områdets produktionsbetingelser med traditionelle vinsorter fra Middelhavet, Carignan Noir, Grenache noir, gris og blanc, Cinsaut, Maccabeu og Muscat.
  I ca. 20 år har de forskellige vinstoksorter hovedsageligt på parceller med de dybeste jordbunde gjort det muligt at plante sorter fra andre vindyrkningsområder som f.eks. Merlot og Cot, men også blandingssorter som f.eks. Chenanson og Caladoc, der mærkbart har tilpasset sig dette område.
  Produktionen af den beskyttede geografiske betegnelse »Vallée du Paradis« på 10 000 hektoliter fordeler sig hovedsageligt på rødvine med 60 % af produktionen, rosévine med 30 % og hvidvine med 10 %. Produktionen af rosévine er stigende med navnlig vinene med benævelsen »gris de gris«, der hovedsageligt fremstilles af druesorten Grenache gris. |
| --- | --- |

8.1.

Dette områdes geologiske historie giver landskabet en ekstraordinær mineral skønhed.

Berre, som er den vigtigste flod, der gennemløber dette vindyrkningsområde, omfatter også på hinanden følgende kalk- og skiferholdige plateauer.

Vindyrkningsområdet, der er beliggende i mellem 150 til 300 meters højde, består hovedsageligt af små parceller, der næsten alle ligger på skråninger i et kratbevokset miljø.

Klimaet er typisk middelhavsklima, varmt og tørt, tit med meget store regnmængder i form af tordenvejr, der hovedsageligt falder om efteråret og foråret. Den gennemsnitlige nedbørsmængde er på 600 mm. Nordøstvinden, der kaldes »cers«-vinden, og som blæser ca. 200 dage om året, bidrager til en meget god sundhedstilstand for druerne og muliggør lange modningsperioder, hvilket fremmer fremstillingen af kvalitetsvin.

De vigtigste aktiviteter i denne region, som har været beboet fra gammel tid, er landbrug og minedrift. Manglen på et rigtigt vejnet på grund af dets isolation i Corbières-massivet har medført, at indbyggerne har prioriteret produktion med en meget stor merværdi Ud over mineprodukter blev der fremstillet brændevin, likører, olivenolie og alle de produkter, der er forbundet med fåreopdræt.

I slutningen af det 19. århundrede bliver landbruget med åbningen af dalen og oprettelsen af et rigtigt vejnet udviklet betydeligt, og vindyrkning bliver den vigtigste afgrøde. Vinen kan let transporteres og nyde godt af de nye transportmåder, især takket været jernbanen. Der fremstilles vine, der er lettere og mere frugtagtige, og som således er i overensstemmelse med forbrugernes efterspørgsel.

De blev anerkendt som »vin de pays de la vallée du Paradis« den 16. marts 1981 med veldefinerede produktionsbetingelser.

Vinstokbestanden for den beskyttede geografiske betegnelse tilpasses områdets produktionsbetingelser med traditionelle vinsorter fra Middelhavet, Carignan Noir, Grenache noir, gris og blanc, Cinsaut, Maccabeu og Muscat.

I ca. 20 år har de forskellige vinstoksorter hovedsageligt på parceller med de dybeste jordbunde gjort det muligt at plante sorter fra andre vindyrkningsområder som f.eks. Merlot og Cot, men også blandingssorter som f.eks. Chenanson og Caladoc, der mærkbart har tilpasset sig dette område.

Produktionen af den beskyttede geografiske betegnelse »Vallée du Paradis« på 10 000 hektoliter fordeler sig hovedsageligt på rødvine med 60 % af produktionen, rosévine med 30 % og hvidvine med 10 %. Produktionen af rosévine er stigende med navnlig vinene med benævelsen »gris de gris«, der hovedsageligt fremstilles af druesorten Grenache gris.

| 8.2. | Det er i forbindelse med landskabets kræfter, at området, der gennemløbes af de øvre løb af Berre-dalen, fik navnet vallée du Paradis. Vinproduktionsområdet med vinmarker, der ligger på skråninger på jordbunde, der har en lille til mellemstor dybde, giver vinene deres originalitet.
  Med disse klima- og jordbundsforhold når alle druesorterne hvert år deres fulde modenhed og gør det muligt at fremstille meget elegante vine. De moderne ønologiske teknikker gennemføres for at begunstige en blid udvinding af tanniner for rødvine og en kontrol med de optimale temperaturer for rosé- og hvidvine.
  Vinavlerne i Vallée du Paradis har bevaret egenskaben og vintraditionen i dette lille område.
  Med en lang historie bygger omdømmet for vinene i Vallée du Paradis på særegenheden ved disse vine fra skråningerne ved Corbières-massivet.
  Landbrugsaktiviteten, der tidligere var diversificeret, er fremover næsten udelukkende koncentreret omkring vindyrkning. Vinmarkerne præger landskabet og giver det dets identitet. Vinavleren spiller her en vigtig rolle med hensyn til landbrugsplanlægning, da vindyrkningsområdet og vejene dertil er den bedste beskyttelse mod brande, der hvert år truer dette følsomme område.
  Det er sikkert den synergi mellem mennesket og naturen, der tiltrækker flere og flere turister, som søger en stærk og bevaret natur. Vinturismen gør det således muligt at udforske vinene fra Vallée du Paradis, bidrager til deres omdømme og værdiforøgelse og fremmer til gengæld de nødvendige investeringer til vedligeholdelsen af denne oprindelige vindyrkning. |
| --- | --- |

8.2.

Med disse klima- og jordbundsforhold når alle druesorterne hvert år deres fulde modenhed og gør det muligt at fremstille meget elegante vine. De moderne ønologiske teknikker gennemføres for at begunstige en blid udvinding af tanniner for rødvine og en kontrol med de optimale temperaturer for rosé- og hvidvine.

Vinavlerne i Vallée du Paradis har bevaret egenskaben og vintraditionen i dette lille område.

Med en lang historie bygger omdømmet for vinene i Vallée du Paradis på særegenheden ved disse vine fra skråningerne ved Corbières-massivet.

Landbrugsaktiviteten, der tidligere var diversificeret, er fremover næsten udelukkende koncentreret omkring vindyrkning. Vinmarkerne præger landskabet og giver det dets identitet. Vinavleren spiller her en vigtig rolle med hensyn til landbrugsplanlægning, da vindyrkningsområdet og vejene dertil er den bedste beskyttelse mod brande, der hvert år truer dette følsomme område.

Det er sikkert den synergi mellem mennesket og naturen, der tiltrækker flere og flere turister, som søger en stærk og bevaret natur. Vinturismen gør det således muligt at udforske vinene fra Vallée du Paradis, bidrager til deres omdømme og værdiforøgelse og fremmer til gengæld de nødvendige investeringer til vedligeholdelsen af denne oprindelige vindyrkning.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning og andre krav)

Mærkning

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Den beskyttede geografiske betegnelse »Vallée du Paradis« kan suppleres med navnet på en eller flere druesorter.

Den beskyttede geografiske betegnelse »Vallée du Paradis« kan suppleres med benævnelsen »primeur« eller »nouveau«.

Den Europæiske Unions BGB-logo skal påføres etiketten, hvis benævnelsen »Indication géographique protégée« (beskyttet geografisk betegnelse) erstattes af den traditionelle benævnelse »Vin de pays«.

Område i umiddelbar nærhed

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, der har dispensation til at fremstille og forarbejde vin med den beskyttede geografiske betegnelse »Vallée du Paradis«, består af de kommuner, der grænser op til det geografiske område på grundlag af den officielle geografiske kode fra 1. januar 2022:

Departementet Aude:

Albières, Argens-Minervois, Arquettes-en-Val, Auriac, Bouisse, Boutenac, Camplong-d'Aude, Castelnau-d'Aude, Caunettes-en-Val, Caves, Conilhac-Corbières, Cruscades, Cucugnan, Davejean, Dernacueillette, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Escales, Fabrezan, Fajac-en-Val, Félines-Termenès, Ferrals-les-Corbière, Feuilla, Fitou, Fontcouverte, Homps, La Palme, Labastide-en-Val, Lagrasse , Lairière, Lanet, Laroque-de-Fa, Leucate, Lézignan-Corbières, Luc-sur-Orbieu, Maisons, Massac, Mayronnes, Montbrun-des-Corbières, Montgaillard, Montjoi, Montlaur, Montséret, Mouthoumet, Ornaisons, Padern, Palairac, Paziols, Peyriac-de-Mer, Portel-des-Corbières, Port-la-Nouvelle, Pradelles-en-Val, Ribaute, Rieux-en-Val, Roquefort-des-Corbières, Rouffiac-des-Corbières, Saint-André-de-Roquelongue, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Saint-Martin-des-Puits, Saint-Pierre-des-Champs, Salza, Serviès-en-Val, Sigean, Soulatgé, Talairan, Taurize, Termes, Thézan-des-Corbières, Tournissan, Tourouzelle, Treilles, Tuchan, Vignevieille, Villar-en-Val, Villerouge-Termenès, Villetritouls.

Departementet Pyrénées-Orientales:

Cases-de-Pène, Espira-de-l'Agly, Opoul-Périllos, Peyrestortes, Pia, Rivesaltes, Salses-le-Château, Vingrau

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-25f27181-8b76-4251-9727-cb15d0f84997

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---