# Jurnalul Oficial C 132/14 a

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 132 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6614 aprilie 2023 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 132

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6614 aprilie 2023

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2022-2023Ședințele dintre 3 și 6 octombrie 2022TEXTE ADOPTATE | 1 |

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2022-2023Ședințele dintre 3 și 6 octombrie 2022TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 4 oktombrie 2022 |
| 2023/C 132/01 | Rezoluția Parlamentului European din 4 octombrie 2022 referitoare la realizarea unei acvaculturi sustenabile și competitive în UE: calea de urmat (2021/2189(INI)) | 2 |
| 2023/C 132/02 | Rezoluția Parlamentului European din 4 octombrie 2022 referitoare la impactul noilor tehnologii asupra impozitării: criptoactivele și blockchain (2021/2201(INI)) | 15 |
| 2023/C 132/03 | Rezoluția Parlamentului European din 4 octombrie 2022 referitoare la Centrul AccessibleEU în sprijinul politicilor de accesibilitate pe piața internă a UE (2022/2013(INI)) | 23 |
| | Miercuri, 5 oktombrie 2022 |
| 2023/C 132/04 | Rezoluția Parlamentului European din 5 octombrie 2022 referitoare la situația romilor care trăiesc în așezări în UE (2022/2662(RSP)) | 29 |
| 2023/C 132/05 | Rezoluția Parlamentului European din 5 octombrie 2022 referitoare la obiectivele strategice ale UE pentru cea de-a 19-a reuniune a Conferinței părților la Convenția privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție (CITES), care se va desfășura în Panama între 14-25 noiembrie 2022 (2022/2681(RSP)) | 41 |
| 2023/C 132/06 | Rezoluția Parlamentului European din 5 octombrie 2022 referitoare la accesul la apă ca unul dintre drepturile omului – dimensiunea externă (2021/2187(INI)) | 54 |
| 2023/C 132/07 | Rezoluția Parlamentului European din 5 octombrie 2022 referitoare la răspunsul UE la creșterea prețurilor la energie în Europa (2022/2830(RSP)) | 65 |
| | Joi, 6 oktombrie 2022 |
| 2023/C 132/08 | Rezoluția Parlamentului European din 6 octombrie 2022 referitoare la situația drepturilor omului în Haiti, mai ales în legătură cu violența bandelor organizate (2022/2856(RSP)) | 74 |
| 2023/C 132/09 | Rezoluția Parlamentului European din 6 octombrie 2022 referitoare la reprimarea libertății presei din Myanmar/Birmania, în special la cazurile lui Htet Htet Khine, Sithu Aung Myint și Nyein Nyein Aye (2022/2857(RSP)) | 79 |
| 2023/C 132/10 | Rezoluția Parlamentului European din 6 octombrie 2022 referitoare la recenta situație umanitară și în materie de drepturi ale omului din Tigray, Etiopia, în special în ceea ce privește copiii (2022/2858(RSP)) | 84 |
| 2023/C 132/11 | Rezoluția Parlamentului European din 6 octombrie 2022 referitoare la moartea Mahsei Jina Amini și la reprimarea protestatarilor pentru drepturile femeilor din Iran (2022/2849(RSP)) | 89 |
| 2023/C 132/12 | Rezoluția Parlamentului European din 6 octombrie 2022 referitoare la escaladarea de către Rusia a războiului său de agresiune împotriva Ucrainei (2022/2851(RSP)) | 94 |
| 2023/C 132/13 | Rezoluția Parlamentului European din 6 octombrie 2022 referitoare la rezultatul evaluării Comisiei privind planul de acțiune în 15 puncte privind comerțul și dezvoltarea durabilă (2022/2692(RSP)) | 99 |
| 2023/C 132/14 | Rezoluția Parlamentului European din 6 octombrie 2022 referitoare la o abordare a UE privind managementul traficului spațial – o contribuție a UE la soluționarea unei provocări globale (2022/2641(RSP)) | 103 |
| 2023/C 132/15 | Rezoluția Parlamentului European din 6 octombrie 2022 referitoare la un impuls pentru oceane: consolidarea guvernanței oceanelor și a biodiversității (2022/2836(RSP)) | 106 |
| | RECOMANDĂRI |
| | Parlamentul European |
| | Miercuri, 5 oktombrie 2022 |
| 2023/C 132/16 | Recomandarea Parlamentului European din 5 octombrie 2022 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind relația strategică și parteneriatul UE cu Cornul Africii (2021/2206(INI)) | 115 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 4 oktombrie 2022

2023/C 132/01

Rezoluția Parlamentului European din 4 octombrie 2022 referitoare la realizarea unei acvaculturi sustenabile și competitive în UE: calea de urmat (2021/2189(INI))

2

2023/C 132/02

Rezoluția Parlamentului European din 4 octombrie 2022 referitoare la impactul noilor tehnologii asupra impozitării: criptoactivele și blockchain (2021/2201(INI))

15

2023/C 132/03

Rezoluția Parlamentului European din 4 octombrie 2022 referitoare la Centrul AccessibleEU în sprijinul politicilor de accesibilitate pe piața internă a UE (2022/2013(INI))

23

Miercuri, 5 oktombrie 2022

2023/C 132/04

Rezoluția Parlamentului European din 5 octombrie 2022 referitoare la situația romilor care trăiesc în așezări în UE (2022/2662(RSP))

29

2023/C 132/05

Rezoluția Parlamentului European din 5 octombrie 2022 referitoare la obiectivele strategice ale UE pentru cea de-a 19-a reuniune a Conferinței părților la Convenția privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție (CITES), care se va desfășura în Panama între 14-25 noiembrie 2022 (2022/2681(RSP))

41

2023/C 132/06

Rezoluția Parlamentului European din 5 octombrie 2022 referitoare la accesul la apă ca unul dintre drepturile omului – dimensiunea externă (2021/2187(INI))

54

2023/C 132/07

Rezoluția Parlamentului European din 5 octombrie 2022 referitoare la răspunsul UE la creșterea prețurilor la energie în Europa (2022/2830(RSP))

65

Joi, 6 oktombrie 2022

2023/C 132/08

Rezoluția Parlamentului European din 6 octombrie 2022 referitoare la situația drepturilor omului în Haiti, mai ales în legătură cu violența bandelor organizate (2022/2856(RSP))

74

2023/C 132/09

Rezoluția Parlamentului European din 6 octombrie 2022 referitoare la reprimarea libertății presei din Myanmar/Birmania, în special la cazurile lui Htet Htet Khine, Sithu Aung Myint și Nyein Nyein Aye (2022/2857(RSP))

79

2023/C 132/10

Rezoluția Parlamentului European din 6 octombrie 2022 referitoare la recenta situație umanitară și în materie de drepturi ale omului din Tigray, Etiopia, în special în ceea ce privește copiii (2022/2858(RSP))

84

2023/C 132/11

Rezoluția Parlamentului European din 6 octombrie 2022 referitoare la moartea Mahsei Jina Amini și la reprimarea protestatarilor pentru drepturile femeilor din Iran (2022/2849(RSP))

89

2023/C 132/12

Rezoluția Parlamentului European din 6 octombrie 2022 referitoare la escaladarea de către Rusia a războiului său de agresiune împotriva Ucrainei (2022/2851(RSP))

94

2023/C 132/13

Rezoluția Parlamentului European din 6 octombrie 2022 referitoare la rezultatul evaluării Comisiei privind planul de acțiune în 15 puncte privind comerțul și dezvoltarea durabilă (2022/2692(RSP))

99

2023/C 132/14

Rezoluția Parlamentului European din 6 octombrie 2022 referitoare la o abordare a UE privind managementul traficului spațial – o contribuție a UE la soluționarea unei provocări globale (2022/2641(RSP))

103

2023/C 132/15

Rezoluția Parlamentului European din 6 octombrie 2022 referitoare la un impuls pentru oceane: consolidarea guvernanței oceanelor și a biodiversității (2022/2836(RSP))

106

RECOMANDĂRI

Parlamentul European

Miercuri, 5 oktombrie 2022

2023/C 132/16

Recomandarea Parlamentului European din 5 octombrie 2022 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind relația strategică și parteneriatul UE cu Cornul Africii (2021/2206(INI))

115

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 4 oktombrie 2022 |
| 2023/C 132/17 | P9_TA(2022)0332Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 851/2004 de creare a unui Centru European de prevenire și control al bolilor (COM(2020)0726 – C9-0366/2020 – 2020/0320(COD))P9_TC1-COD(2020)0320Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 851/2004 de creare a unui Centru European de prevenire și control al bolilor | 130 |
| 2023/C 132/18 | P9_TA(2022)0333Amenințările transfrontaliere grave pentru sănătate ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind amenințările transfrontaliere grave pentru sănătate și de abrogare a Deciziei nr. 1082/2013/UE (COM(2020)0727 – C9-0367/2020 – 2020/0322(COD))P9_TC1-COD(2020)0322Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind amenințările transfrontaliere grave pentru sănătate și de abrogare a Deciziei nr. 1082/2013/UE | 132 |
| 2023/C 132/19 | P9_TA(2022)0336Măsuri de gestionare, conservare și control aplicabile în zona de competență a Comisiei Tonului din Oceanul Indian (IOTC) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor măsuri de gestionare, conservare și control aplicabile în zona de competență a Comisiei Tonului din Oceanul Indian (IOTC) și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (CE) nr. 1984/2003 și (CE) nr. 520/2007 ale Consiliului (COM(2021)0113 – C9-0095/2021 – 2021/0058(COD))P9_TC1-COD(2021)0058Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor măsuri de gestionare, conservare și control aplicabile în zona de competență a Comisiei Tonului din Oceanul Indian (IOTC) și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (CE) nr. 1984/2003 și (CE) nr. 520/2007 ale Consiliului | 133 |
| 2023/C 132/20 | P9_TA(2022)0337Asistență flexibilă pentru teritorii (FAST-CARE) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 și a Regulamentului (UE) 2021/1060 în ceea ce privește o flexibilitate suplimentară pentru a aborda consecințele agresiunii militare a Federației Ruse FAST (Asistență flexibilă pentru teritorii) – CARE (COM(2022)0325 – C9-0218/2022 – 2022/0208(COD))P9_TC1-COD(2022)0208Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1303/2013 și (UE) 2021/1060 în ceea ce privește o flexibilitate suplimentară FAST (Asistență flexibilă pentru teritorii) – CARE pentru a aborda consecințele agresiunii militare a Federației Ruse | 134 |
| 2023/C 132/21 | P9_TA(2022)0338Directiva privind echipamentele radio: un încărcător comun pentru dispozitivele electronice ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2014/53/UE privind armonizarea legislației statelor membre referitoare la punerea la dispoziție pe piață a echipamentelor radio (COM(2021)0547 – C9-0366/2021 – 2021/0291(COD))P9_TC1-COD(2021)0291Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 octombrie 2022 în vederea adoptării Directivei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2014/53/UE privind armonizarea legislației statelor membre referitoare la punerea la dispoziție pe piață a echipamentelor radio | 135 |
| 2023/C 132/22 | P9_TA(2022)0340Ghișeul unic al UE pentru vămi ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Mediului aferent ghișeului unic al Uniunii Europene pentru vămi și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 952/2013 (COM(2020)0673 – C9-0338/2020 – 2020/0306(COD))P9_TC1-COD(2020)0306Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a mediului aferent ghișeului unic al Uniunii Europene pentru vămi și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 952/2013 | 136 |
| 2023/C 132/23 | P9_TA(2022)0341Statistici referitoare la factorii de producție și producția agricolă ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile referitoare la factorii de producție și producția agricolă, de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1165/2008, (CE) nr. 543/2009, (CE) nr. 1185/2009 și a Directivei 96/16/CE a Consiliului (COM(2021)0037 – C9-0009/2021 – 2021/0020(COD))P9_TC1-COD(2021)0020Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile referitoare la factorii de producție și la producția agricolă, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 617/2008 al Comisiei și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1165/2008, (CE) nr. 543/2009 și (CE) nr. 1185/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Directivei 96/16/CE a Consiliului | 137 |
| 2023/C 132/24 | P9_TA(2022)0342Modificarea anexelor IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 privind poluanții organici persistenți ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anexelor IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 al Parlamentului European și al Consiliului privind poluanții organici persistenți (COM(2021)0656 – C9-0396/2021 – 2021/0340(COD))P9_TC1-COD(2021)0340Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anexelor IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 privind poluanții organici persistenți | 139 |
| | Joi, 6 oktombrie 2022 |
| 2023/C 132/25 | P9_TA(2022)0348Obligațiile de utilizare a sloturilor orare pe aeroporturile Uniunii: reducere temporară ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 octombrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 95/93 al Consiliului în ceea ce privește reducerea temporară a obligațiilor de utilizare a sloturilor orare pe aeroporturile comunitare ca urmare a pandemiei de COVID-19 (COM(2022)0334 – C9-0225/2022 – 2022/0214(COD))P9_TC1-COD(2022)0214Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 95/93 al Consiliului în ceea ce privește reducerea temporară a obligațiilor de utilizare a sloturilor orare pe aeroporturile din Uniune ca urmarea a unei situații epidemiologice sau a unei agresiuni militare | 141 |

III   Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 4 oktombrie 2022

2023/C 132/17

P9_TA(2022)0332Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 851/2004 de creare a unui Centru European de prevenire și control al bolilor (COM(2020)0726 – C9-0366/2020 – 2020/0320(COD))P9_TC1-COD(2020)0320Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 851/2004 de creare a unui Centru European de prevenire și control al bolilor

130

2023/C 132/18

P9_TA(2022)0333Amenințările transfrontaliere grave pentru sănătate ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind amenințările transfrontaliere grave pentru sănătate și de abrogare a Deciziei nr. 1082/2013/UE (COM(2020)0727 – C9-0367/2020 – 2020/0322(COD))P9_TC1-COD(2020)0322Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind amenințările transfrontaliere grave pentru sănătate și de abrogare a Deciziei nr. 1082/2013/UE

132

2023/C 132/19

P9_TA(2022)0336Măsuri de gestionare, conservare și control aplicabile în zona de competență a Comisiei Tonului din Oceanul Indian (IOTC) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor măsuri de gestionare, conservare și control aplicabile în zona de competență a Comisiei Tonului din Oceanul Indian (IOTC) și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (CE) nr. 1984/2003 și (CE) nr. 520/2007 ale Consiliului (COM(2021)0113 – C9-0095/2021 – 2021/0058(COD))P9_TC1-COD(2021)0058Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor măsuri de gestionare, conservare și control aplicabile în zona de competență a Comisiei Tonului din Oceanul Indian (IOTC) și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (CE) nr. 1984/2003 și (CE) nr. 520/2007 ale Consiliului

133

2023/C 132/20

P9_TA(2022)0337Asistență flexibilă pentru teritorii (FAST-CARE) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 și a Regulamentului (UE) 2021/1060 în ceea ce privește o flexibilitate suplimentară pentru a aborda consecințele agresiunii militare a Federației Ruse FAST (Asistență flexibilă pentru teritorii) – CARE (COM(2022)0325 – C9-0218/2022 – 2022/0208(COD))P9_TC1-COD(2022)0208Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1303/2013 și (UE) 2021/1060 în ceea ce privește o flexibilitate suplimentară FAST (Asistență flexibilă pentru teritorii) – CARE pentru a aborda consecințele agresiunii militare a Federației Ruse

134

2023/C 132/21

P9_TA(2022)0338Directiva privind echipamentele radio: un încărcător comun pentru dispozitivele electronice ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2014/53/UE privind armonizarea legislației statelor membre referitoare la punerea la dispoziție pe piață a echipamentelor radio (COM(2021)0547 – C9-0366/2021 – 2021/0291(COD))P9_TC1-COD(2021)0291Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 octombrie 2022 în vederea adoptării Directivei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2014/53/UE privind armonizarea legislației statelor membre referitoare la punerea la dispoziție pe piață a echipamentelor radio

135

2023/C 132/22

P9_TA(2022)0340Ghișeul unic al UE pentru vămi ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Mediului aferent ghișeului unic al Uniunii Europene pentru vămi și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 952/2013 (COM(2020)0673 – C9-0338/2020 – 2020/0306(COD))P9_TC1-COD(2020)0306Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a mediului aferent ghișeului unic al Uniunii Europene pentru vămi și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 952/2013

136

2023/C 132/23

P9_TA(2022)0341Statistici referitoare la factorii de producție și producția agricolă ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile referitoare la factorii de producție și producția agricolă, de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1165/2008, (CE) nr. 543/2009, (CE) nr. 1185/2009 și a Directivei 96/16/CE a Consiliului (COM(2021)0037 – C9-0009/2021 – 2021/0020(COD))P9_TC1-COD(2021)0020Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile referitoare la factorii de producție și la producția agricolă, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 617/2008 al Comisiei și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1165/2008, (CE) nr. 543/2009 și (CE) nr. 1185/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Directivei 96/16/CE a Consiliului

137

2023/C 132/24

P9_TA(2022)0342Modificarea anexelor IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 privind poluanții organici persistenți ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anexelor IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 al Parlamentului European și al Consiliului privind poluanții organici persistenți (COM(2021)0656 – C9-0396/2021 – 2021/0340(COD))P9_TC1-COD(2021)0340Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anexelor IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 privind poluanții organici persistenți

139

Joi, 6 oktombrie 2022

2023/C 132/25

P9_TA(2022)0348Obligațiile de utilizare a sloturilor orare pe aeroporturile Uniunii: reducere temporară ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 octombrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 95/93 al Consiliului în ceea ce privește reducerea temporară a obligațiilor de utilizare a sloturilor orare pe aeroporturile comunitare ca urmare a pandemiei de COVID-19 (COM(2022)0334 – C9-0225/2022 – 2022/0214(COD))P9_TC1-COD(2022)0214Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 95/93 al Consiliului în ceea ce privește reducerea temporară a obligațiilor de utilizare a sloturilor orare pe aeroporturile din Uniune ca urmarea a unei situații epidemiologice sau a unei agresiuni militare

141

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

14.4.2023

| 14.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 132/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 132/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2022-2023

Ședințele dintre 3 și 6 octombrie 2022

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 4 oktombrie 2022

| 14.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 132/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 132/2

---

P9_TA(2022)0334

Realizarea unei acvaculturi sustenabile și competitive în UE: calea de urmat

Rezoluția Parlamentului European din 4 octombrie 2022 referitoare la realizarea unei acvaculturi sustenabile și competitive în UE: calea de urmat (2021/2189(INI))

(2023/C 132/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 12 mai 2021 intitulată „Orientări strategice pentru o acvacultură mai sustenabilă și mai competitivă în UE pentru perioada 2021-2030” (COM(2021)0236), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 12 mai 2021 intitulată „Orientări strategice pentru o acvacultură mai sustenabilă și mai competitivă în UE pentru perioada 2021-2030” (COM(2021)0236),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 25 martie 2021 privind un plan de acțiune pentru dezvoltarea producției ecologice (COM(2021)0141), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 25 martie 2021 privind un plan de acțiune pentru dezvoltarea producției ecologice (COM(2021)0141),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „O Strategie «De la fermă la consumator» pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic” (COM(2020)0381) și rezoluția Parlamentului din 20 octombrie 2021 (1) referitoare la această strategie, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „O Strategie «De la fermă la consumator» pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic” (COM(2020)0381) și rezoluția Parlamentului din 20 octombrie 2021 (1) referitoare la această strategie,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 – Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380) și rezoluția Parlamentului din 9 iunie 2021 (2) referitoare la această strategie, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 – Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380) și rezoluția Parlamentului din 9 iunie 2021 (2) referitoare la această strategie,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul ecologic european (COM(2019)0640) și rezoluția Parlamentului din 15 ianuarie 2020 referitoare la acesta (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul ecologic european (COM(2019)0640) și rezoluția Parlamentului din 15 ianuarie 2020 referitoare la acesta (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1139 al Parlamentului European și al Consiliului din 7 iulie 2021 de instituire a Fondului afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de modificare a Regulamentului (UE) 2017/1004 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1139 al Parlamentului European și al Consiliului din 7 iulie 2021 de instituire a Fondului afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de modificare a Regulamentului (UE) 2017/1004 (5),

| — | având în vedere Directiva 2014/89/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 iulie 2014 de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2014/89/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 iulie 2014 de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim (6),

| — | având în vedere Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind conservarea păsărilor sălbatice (Directiva privind păsările) (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind conservarea păsărilor sălbatice (Directiva privind păsările) (7),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1099/2009 al Consiliului din 24 septembrie 2009 privind protecția animalelor în momentul uciderii (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1099/2009 al Consiliului din 24 septembrie 2009 privind protecția animalelor în momentul uciderii (8),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1/2005 al Consiliului din 22 decembrie 2004 privind protecția animalelor în timpul transportului și al operațiunilor conexe (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1/2005 al Consiliului din 22 decembrie 2004 privind protecția animalelor în timpul transportului și al operațiunilor conexe (9),

| — | având în vedere Directiva 98/58/CE a Consiliului din 20 iulie 1998 privind protecția animalelor de fermă (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 98/58/CE a Consiliului din 20 iulie 1998 privind protecția animalelor de fermă (10),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 22 septembrie 2021 privind orientările strategice pentru dezvoltarea sustenabilă a acvaculturii în UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 22 septembrie 2021 privind orientările strategice pentru dezvoltarea sustenabilă a acvaculturii în UE,

| — | având în vedere proiectul de aviz al Comitetului Regiunilor din 1-3 decembrie 2021 privind economia albastră și acvacultura sustenabile, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de aviz al Comitetului Regiunilor din 1-3 decembrie 2021 privind economia albastră și acvacultura sustenabile,

| — | având în vedere Avizul Comitetului Regiunilor din 17 decembrie 2015 privind „Viitorul acvaculturii europene”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul Comitetului Regiunilor din 17 decembrie 2015 privind „Viitorul acvaculturii europene”,

| — | având în vedere Strategia pentru 2030 pentru pescuit și acvacultură sustenabile în Marea Mediterană și Marea Neagră a Comisiei Generale pentru Pescuit în Marea Mediterană din cadrul Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO), |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia pentru 2030 pentru pescuit și acvacultură sustenabile în Marea Mediterană și Marea Neagră a Comisiei Generale pentru Pescuit în Marea Mediterană din cadrul Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO),

| — | având în vedere evaluarea intermediară a metodei deschise de coordonare în domeniul acvaculturii UE (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea intermediară a metodei deschise de coordonare în domeniul acvaculturii UE (11),

| — | având în vedere Eurobarometrul special nr. 515 din 2021 privind obiceiurile consumatorilor din UE în ceea ce privește produsele pescărești și de acvacultură, |
| --- | --- |

—

având în vedere Eurobarometrul special nr. 515 din 2021 privind obiceiurile consumatorilor din UE în ceea ce privește produsele pescărești și de acvacultură,

| — | având în vedere studiul comandat de Comisa pentru pescuit (PECH) privind impactul pandemiei de COVID-19 asupra pescuitului și acvaculturii din UE, publicat la 7 iulie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul comandat de Comisa pentru pescuit (PECH) privind impactul pandemiei de COVID-19 asupra pescuitului și acvaculturii din UE, publicat la 7 iulie 2021,

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 iunie 2018 intitulată „Către un sector sustenabil și competitiv al acvaculturii europene: situația actuală și provocări viitoare” (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 iunie 2018 intitulată „Către un sector sustenabil și competitiv al acvaculturii europene: situația actuală și provocări viitoare” (12),

| — | având în vedere rezoluția sa din 4 decembrie 2008 referitoare la elaborarea unui plan european de gestionare a efectivelor de cormorani pentru minimizarea impactului tot mai mare al acestora asupra efectivelor piscicole, pescuitului și acvaculturii (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 4 decembrie 2008 referitoare la elaborarea unui plan european de gestionare a efectivelor de cormorani pentru minimizarea impactului tot mai mare al acestora asupra efectivelor piscicole, pescuitului și acvaculturii (13),

| — | având în vedere articolele 3, 4, 38 și 43 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 3, 4, 38 și 43 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A9-0215/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A9-0215/2022),

| A. | întrucât în politica comună în domeniul pescuitului se afirmă că acvacultura ar trebui să contribuie la menținerea potențialului de producție de alimente pe o bază sustenabilă în întreaga Uniune, astfel încât să se garanteze pe termen lung securitatea alimentară, inclusiv aprovizionarea cu alimente, precum și creșterea economică și ocuparea forței de muncă în rândul cetățenilor Uniunii și să se contribuie la satisfacerea cererii tot mai mari de alimente de origine acvatică la nivel mondial; întrucât politica comună în domeniul pescuitului ar trebui să țină cont întru totul de sănătatea animalelor, de bunăstarea animalelor, precum și de siguranța alimentelor și a hranei pentru animale; întrucât este esențial să se reducă sarcina administrativă și să se pună în aplicare dreptul Uniunii într-un mod mai eficient, care să răspundă mai mult nevoilor părților interesate; |
| --- | --- |

A.

întrucât în politica comună în domeniul pescuitului se afirmă că acvacultura ar trebui să contribuie la menținerea potențialului de producție de alimente pe o bază sustenabilă în întreaga Uniune, astfel încât să se garanteze pe termen lung securitatea alimentară, inclusiv aprovizionarea cu alimente, precum și creșterea economică și ocuparea forței de muncă în rândul cetățenilor Uniunii și să se contribuie la satisfacerea cererii tot mai mari de alimente de origine acvatică la nivel mondial; întrucât politica comună în domeniul pescuitului ar trebui să țină cont întru totul de sănătatea animalelor, de bunăstarea animalelor, precum și de siguranța alimentelor și a hranei pentru animale; întrucât este esențial să se reducă sarcina administrativă și să se pună în aplicare dreptul Uniunii într-un mod mai eficient, care să răspundă mai mult nevoilor părților interesate;

| B. | întrucât sectorul acvaculturii joacă un rol important și valoros în UE din punct de vedere economic, social și de mediu și contribuie la îmbunătățirea calității vieții în zonele de coastă și în zonele interioare ale Uniunii, precum și în regiunile ultraperiferice; |
| --- | --- |

B.

întrucât sectorul acvaculturii joacă un rol important și valoros în UE din punct de vedere economic, social și de mediu și contribuie la îmbunătățirea calității vieții în zonele de coastă și în zonele interioare ale Uniunii, precum și în regiunile ultraperiferice;

| C. | întrucât securitatea alimentară și mijloacele de subzistență oferite de pescuit și de acvacultură sunt de o importanță capitală în multe regiuni costiere, fluviale, insulare, interioare și lagunare; |
| --- | --- |

C.

întrucât securitatea alimentară și mijloacele de subzistență oferite de pescuit și de acvacultură sunt de o importanță capitală în multe regiuni costiere, fluviale, insulare, interioare și lagunare;

| D. | întrucât Pactul verde european, strategia în domeniul biodiversității și strategia „De la fermă la consumator” urmăresc atingerea neutralității climatice în Europa până în 2050 și asigurarea unor sisteme alimentare echitabile, sănătoase și ecologice în întreaga Uniune; întrucât acvacultura poate oferi alimente sănătoase cu o amprentă climatică și de mediu mai mică decât cea a agriculturii terestre non-acvatice; |
| --- | --- |

D.

întrucât Pactul verde european, strategia în domeniul biodiversității și strategia „De la fermă la consumator” urmăresc atingerea neutralității climatice în Europa până în 2050 și asigurarea unor sisteme alimentare echitabile, sănătoase și ecologice în întreaga Uniune; întrucât acvacultura poate oferi alimente sănătoase cu o amprentă climatică și de mediu mai mică decât cea a agriculturii terestre non-acvatice;

| E. | întrucât în Declarația FAO pentru pescuit și acvacultură sustenabile se recunoaște că acvacultura este industria alimentară mondială care a crescut cel mai rapid în ultimele cinci decenii și că aceasta a dus la dublarea consumului mondial de pește pe cap de locuitor din 1960 încoace și a furnizat tot mai mult alimente și mijloace de subzistență unei populații în creștere; |
| --- | --- |

E.

întrucât în Declarația FAO pentru pescuit și acvacultură sustenabile se recunoaște că acvacultura este industria alimentară mondială care a crescut cel mai rapid în ultimele cinci decenii și că aceasta a dus la dublarea consumului mondial de pește pe cap de locuitor din 1960 încoace și a furnizat tot mai mult alimente și mijloace de subzistență unei populații în creștere;

| F. | întrucât orientările strategice ale UE pentru o acvacultură mai sustenabilă și mai competitivă în UE, Declarația de la Shanghai a FAO din septembrie 2021 privind acvacultura pentru alimentație și dezvoltarea durabilă și Codul sanitar pentru animale acvatice al Organizației Mondiale pentru Sănătatea Animalelor din 2021 stabilesc obiective de bunăstare a animalelor în acvacultură pentru a sprijini producătorii și consumatorii; |
| --- | --- |

F.

întrucât orientările strategice ale UE pentru o acvacultură mai sustenabilă și mai competitivă în UE, Declarația de la Shanghai a FAO din septembrie 2021 privind acvacultura pentru alimentație și dezvoltarea durabilă și Codul sanitar pentru animale acvatice al Organizației Mondiale pentru Sănătatea Animalelor din 2021 stabilesc obiective de bunăstare a animalelor în acvacultură pentru a sprijini producătorii și consumatorii;

| G. | întrucât, conform celor mai recente cifre (2018), producția Uniunii în domeniul acvaculturii reprezintă doar 1,15 % din producția mondială (14); |
| --- | --- |

G.

întrucât, conform celor mai recente cifre (2018), producția Uniunii în domeniul acvaculturii reprezintă doar 1,15 % din producția mondială (14);

| H. | întrucât înființarea sau extinderea unei ferme de acvacultură în UE presupune obținerea a diferite permise și autorizații și reprezintă o procedură care este, în general, lentă, complexă și, uneori, lipsită de securitate juridică și de previzibilitate economică; întrucât această situație împiedică dezvoltarea sectorului, descurajează investițiile comerciale și generează costuri excesive pentru acest sector, pe lângă faptul că favorizează importurile din țări terțe; |
| --- | --- |

H.

întrucât înființarea sau extinderea unei ferme de acvacultură în UE presupune obținerea a diferite permise și autorizații și reprezintă o procedură care este, în general, lentă, complexă și, uneori, lipsită de securitate juridică și de previzibilitate economică; întrucât această situație împiedică dezvoltarea sectorului, descurajează investițiile comerciale și generează costuri excesive pentru acest sector, pe lângă faptul că favorizează importurile din țări terțe;

| I. | întrucât în raportul FAO din 2020 privind situația pescuitului și acvaculturii la nivel mondial se menționează că, la nivel global, proporția femeilor în cadrul forței de muncă totale în domeniul acvaculturii (19 %) este mai mare decât în sectorul pescuitului (12 %) și că, în general, femeile joacă un rol esențial în întreg lanțul valoric al pescuitului și acvaculturii și muncesc atât în domeniul comercial general, cât și în cel artizanal; întrucât, în total, sectorul acvaculturii angajează în mod direct peste 74 000 de persoane în UE, în peste 12 000 de întreprinderi (15); |
| --- | --- |

I.

întrucât în raportul FAO din 2020 privind situația pescuitului și acvaculturii la nivel mondial se menționează că, la nivel global, proporția femeilor în cadrul forței de muncă totale în domeniul acvaculturii (19 %) este mai mare decât în sectorul pescuitului (12 %) și că, în general, femeile joacă un rol esențial în întreg lanțul valoric al pescuitului și acvaculturii și muncesc atât în domeniul comercial general, cât și în cel artizanal; întrucât, în total, sectorul acvaculturii angajează în mod direct peste 74 000 de persoane în UE, în peste 12 000 de întreprinderi (15);

| J. | întrucât unul din patru produse pescărești consumate în Europa provine din acvacultură; întrucât, între 2018 și 2019, consumul aparent de produse de crescătorie pe cap de locuitor a crescut cu 2 %; întrucât, având în vedere că, în 2019, autonomia UE în ceea ce privește peștele și fructele de mare a fost de 41,2 %, doar 10 % din consumul de fructe de mare din UE provine din acvacultura UE, care reprezintă mai puțin de 2 % din producția mondială; |
| --- | --- |

J.

întrucât unul din patru produse pescărești consumate în Europa provine din acvacultură; întrucât, între 2018 și 2019, consumul aparent de produse de crescătorie pe cap de locuitor a crescut cu 2 %; întrucât, având în vedere că, în 2019, autonomia UE în ceea ce privește peștele și fructele de mare a fost de 41,2 %, doar 10 % din consumul de fructe de mare din UE provine din acvacultura UE, care reprezintă mai puțin de 2 % din producția mondială;

| K. | întrucât aproape 70 % din producția de acvacultură din UE este concentrată în patru state membre (Spania, Franța, Italia și Grecia), midiile, păstrăvii, doradele, stridiile, bibanii de mare, crapii și scoicile constituind marea majoritate a producției; întrucât există încă un mare potențial de creștere și diversificare în ceea ce privește țările producătoare și speciile cultivate; |
| --- | --- |

K.

întrucât aproape 70 % din producția de acvacultură din UE este concentrată în patru state membre (Spania, Franța, Italia și Grecia), midiile, păstrăvii, doradele, stridiile, bibanii de mare, crapii și scoicile constituind marea majoritate a producției; întrucât există încă un mare potențial de creștere și diversificare în ceea ce privește țările producătoare și speciile cultivate;

| L. | întrucât, deși în 2021 aproape două treimi dintre europeni au consumat produse pescărești sau de acvacultură acasă cel puțin o dată pe lună, aceasta reprezintă o tendință de scădere în comparație cu cifrele din 2018; întrucât, în 2021, opiniile consumatorilor privind produsele de origine sălbatică sau de crescătorie au fost împărțite, aproximativ o treime dintre aceștia preferând produsele de origine sălbatică, o treime preferând produsele de crescătorie și o proporție similară neavând nicio preferință; |
| --- | --- |

L.

întrucât, deși în 2021 aproape două treimi dintre europeni au consumat produse pescărești sau de acvacultură acasă cel puțin o dată pe lună, aceasta reprezintă o tendință de scădere în comparație cu cifrele din 2018; întrucât, în 2021, opiniile consumatorilor privind produsele de origine sălbatică sau de crescătorie au fost împărțite, aproximativ o treime dintre aceștia preferând produsele de origine sălbatică, o treime preferând produsele de crescătorie și o proporție similară neavând nicio preferință;

| M. | întrucât unele estimări inițiale indică o reducere cu 17 % a volumului de vânzări și cu 18 % a veniturilor totale, cu un impact deosebit de dur asupra sectorului crustaceelor și moluștelor; |
| --- | --- |

M.

întrucât unele estimări inițiale indică o reducere cu 17 % a volumului de vânzări și cu 18 % a veniturilor totale, cu un impact deosebit de dur asupra sectorului crustaceelor și moluștelor;

| N. | întrucât producția de crustacee și moluște din Uniune constă în principal în moluște, și anume midii, stridii și scoici, și este, în general, o activitate de acvacultură tradițională, familială, cu utilizare intensivă a forței de muncă, care este pe deplin integrată în peisajul local; |
| --- | --- |

N.

întrucât producția de crustacee și moluște din Uniune constă în principal în moluște, și anume midii, stridii și scoici, și este, în general, o activitate de acvacultură tradițională, familială, cu utilizare intensivă a forței de muncă, care este pe deplin integrată în peisajul local;

| O. | întrucât în Strategia pentru 2030 pentru pescuit și acvacultură sustenabile în Marea Mediterană și Marea Neagră a Comisiei Generale pentru Pescuit în Marea Mediterană se precizează că producția din acvacultură trebuie să satisfacă cererea, să crească sustenabil, să capitalizeze inovarea, digitalizarea și schimbul de cunoștințe și să își sporească atractivitatea pentru investiții; întrucât strategia mai precizează că monitorizarea și reducerea amprentei de mediu a sectorului, abordarea schimbărilor climatice și a poluării, precum și asigurarea sănătății și a bunăstării animalelor sunt esențiale pentru realizarea sustenabilității; |
| --- | --- |

O.

întrucât în Strategia pentru 2030 pentru pescuit și acvacultură sustenabile în Marea Mediterană și Marea Neagră a Comisiei Generale pentru Pescuit în Marea Mediterană se precizează că producția din acvacultură trebuie să satisfacă cererea, să crească sustenabil, să capitalizeze inovarea, digitalizarea și schimbul de cunoștințe și să își sporească atractivitatea pentru investiții; întrucât strategia mai precizează că monitorizarea și reducerea amprentei de mediu a sectorului, abordarea schimbărilor climatice și a poluării, precum și asigurarea sănătății și a bunăstării animalelor sunt esențiale pentru realizarea sustenabilității;

| P. | întrucât în raportul economic din 2020 al Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit privind sectorul acvaculturii din UE se menționează că aproape 80 % din totalul întreprinderilor de acvacultură din UE sunt microîntreprinderi cu mai puțin de 10 angajați; |
| --- | --- |

P.

întrucât în raportul economic din 2020 al Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit privind sectorul acvaculturii din UE se menționează că aproape 80 % din totalul întreprinderilor de acvacultură din UE sunt microîntreprinderi cu mai puțin de 10 angajați;

| Q. | întrucât evaluarea intermediară a metodei deschise de coordonare a concluzionat că statele membre trebuie să depună eforturi suplimentare pentru a asigura creșterea sectorului acvaculturii din UE, mărind reziliența și competitivitatea acestuia și, în special, asigurând accesul la spațiu și apă, precum și un cadru de reglementare și administrativ transparent și eficient; |
| --- | --- |

Q.

întrucât evaluarea intermediară a metodei deschise de coordonare a concluzionat că statele membre trebuie să depună eforturi suplimentare pentru a asigura creșterea sectorului acvaculturii din UE, mărind reziliența și competitivitatea acestuia și, în special, asigurând accesul la spațiu și apă, precum și un cadru de reglementare și administrativ transparent și eficient;

| R. | întrucât, în pofida potențialului sectorului, dezvoltarea acvaculturii în regiunile ultraperiferice este în continuare cu mult în urmă; |
| --- | --- |

R.

întrucât, în pofida potențialului sectorului, dezvoltarea acvaculturii în regiunile ultraperiferice este în continuare cu mult în urmă;

| S. | întrucât, în raportul privind făina de pește și uleiul de pește al Observatorului Pieței Europene pentru produse provenite din pescuit și acvacultură, din septembrie 2021, se menționează că majoritatea făinii de pește folosită ca hrană în acvacultură este consumată în Asia, iar în 2019, 34 % din făina de pește a fost consumată în China, 35 % în alte țări asiatice și 9 % din făina de pește a fost utilizată în Europa; întrucât 20 de milioane de tone de pește sălbatic sunt capturate anual ca hrană de consum non-uman; întrucât există o concurență din ce în ce mai mare între producătorii din domeniul acvaculturii și crescătorii de animale pentru făina de pește de pe piețele mondiale de hrană pentru animale; întrucât prețurile mai ridicate ale furajelor sporesc necesitatea de a dezvolta în continuare produse furajere alternative, precum și eficiența furajelor pentru a asigura rentabilitatea produselor de acvacultură care au o valoare ridicată; |
| --- | --- |

S.

întrucât, în raportul privind făina de pește și uleiul de pește al Observatorului Pieței Europene pentru produse provenite din pescuit și acvacultură, din septembrie 2021, se menționează că majoritatea făinii de pește folosită ca hrană în acvacultură este consumată în Asia, iar în 2019, 34 % din făina de pește a fost consumată în China, 35 % în alte țări asiatice și 9 % din făina de pește a fost utilizată în Europa; întrucât 20 de milioane de tone de pește sălbatic sunt capturate anual ca hrană de consum non-uman; întrucât există o concurență din ce în ce mai mare între producătorii din domeniul acvaculturii și crescătorii de animale pentru făina de pește de pe piețele mondiale de hrană pentru animale; întrucât prețurile mai ridicate ale furajelor sporesc necesitatea de a dezvolta în continuare produse furajere alternative, precum și eficiența furajelor pentru a asigura rentabilitatea produselor de acvacultură care au o valoare ridicată;

| T. | întrucât documentul tehnic al FAO din 19 februarie 2019 privind pescuitul și acvacultura intitulat „A third assessment of global marine fisheries discards” (A treia evaluare a capturilor globale marine aruncate înapoi în mare) arată că totalul capturilor aruncate înapoi în mare ajunge la 9,1 milioane de tone, adică 10,8 % din captura medie anuală între anii 2010 și 2014; |
| --- | --- |

T.

întrucât documentul tehnic al FAO din 19 februarie 2019 privind pescuitul și acvacultura intitulat „A third assessment of global marine fisheries discards” (A treia evaluare a capturilor globale marine aruncate înapoi în mare) arată că totalul capturilor aruncate înapoi în mare ajunge la 9,1 milioane de tone, adică 10,8 % din captura medie anuală între anii 2010 și 2014;

| U. | întrucât raportul din mai 2017 al Observatorului Pieței Europene pentru produse provenite din pescuit și din acvacultură privind acvacultura ecologică din UE indică faptul că producția din acvacultură crește semnificativ în unele state membre, în timp ce, în altele, această metodă de producție se află încă în primul său stadiu de dezvoltare; |
| --- | --- |

U.

întrucât raportul din mai 2017 al Observatorului Pieței Europene pentru produse provenite din pescuit și din acvacultură privind acvacultura ecologică din UE indică faptul că producția din acvacultură crește semnificativ în unele state membre, în timp ce, în altele, această metodă de producție se află încă în primul său stadiu de dezvoltare;

| V. | întrucât acvacultura este deosebit de sensibilă la fenomenele meteorologice extreme din albia râurilor și din zonele de coastă, care se produc din ce în ce mai des din cauza încălzirii globale, inclusiv secete, inundații, furtuni și valuri, care produc pagube enorme infrastructurilor de acvacultură și speciilor crescute; |
| --- | --- |

V.

întrucât acvacultura este deosebit de sensibilă la fenomenele meteorologice extreme din albia râurilor și din zonele de coastă, care se produc din ce în ce mai des din cauza încălzirii globale, inclusiv secete, inundații, furtuni și valuri, care produc pagube enorme infrastructurilor de acvacultură și speciilor crescute;

| W. | întrucât Directiva 2014/89/UE privind amenajarea spațiului maritim impune tuturor statelor membre de coastă să prezinte Comisiei planuri naționale de amenajare „cât mai curând posibil, cel mai târziu până în 31 martie 2021”; |
| --- | --- |

W.

întrucât Directiva 2014/89/UE privind amenajarea spațiului maritim impune tuturor statelor membre de coastă să prezinte Comisiei planuri naționale de amenajare „cât mai curând posibil, cel mai târziu până în 31 martie 2021”;

| X. | întrucât regiunile ultraperiferice sunt deosebit de expuse la clime instabile și la fenomene meteorologice grave, care pot pune în pericol potențialul sectorului în aceste regiuni; |
| --- | --- |

X.

întrucât regiunile ultraperiferice sunt deosebit de expuse la clime instabile și la fenomene meteorologice grave, care pot pune în pericol potențialul sectorului în aceste regiuni;

| Y. | întrucât populația de cormorani a înregistrat o creștere masivă; întrucât această creștere cauzează daune grave multor sectoare marine, inclusiv acvaculturii; |
| --- | --- |

Y.

întrucât populația de cormorani a înregistrat o creștere masivă; întrucât această creștere cauzează daune grave multor sectoare marine, inclusiv acvaculturii;

| Z. | întrucât, în rezoluția sa referitoare la elaborarea unui plan european de gestionare a efectivelor de cormorani pentru minimizarea impactului tot mai mare al acestora asupra efectivelor piscicole, pescuitului și acvaculturii, adoptată cu 13 ani în urmă, Parlamentul a propus mai multe acțiuni posibile pentru a rezolva problemele pe care cormoranii continuă să le cauzeze; |
| --- | --- |

Z.

întrucât, în rezoluția sa referitoare la elaborarea unui plan european de gestionare a efectivelor de cormorani pentru minimizarea impactului tot mai mare al acestora asupra efectivelor piscicole, pescuitului și acvaculturii, adoptată cu 13 ani în urmă, Parlamentul a propus mai multe acțiuni posibile pentru a rezolva problemele pe care cormoranii continuă să le cauzeze;

| AA. | întrucât rezoluția sa intitulată „Către un sector sustenabil și competitiv al acvaculturii europene: situația actuală și provocări viitoare” evidențiază că este important, printre multe alte acțiuni, să se reducă la minimum impactul cormoranilor asupra acvaculturii; |
| --- | --- |

AA.

întrucât rezoluția sa intitulată „Către un sector sustenabil și competitiv al acvaculturii europene: situația actuală și provocări viitoare” evidențiază că este important, printre multe alte acțiuni, să se reducă la minimum impactul cormoranilor asupra acvaculturii;

| AB. | întrucât operatorii din domeniul acvaculturii și al pescuitului pot primi compensații financiare pentru pierderile cauzate de interacțiunea cormoranilor cu activitățile de pescuit; |
| --- | --- |

AB.

întrucât operatorii din domeniul acvaculturii și al pescuitului pot primi compensații financiare pentru pierderile cauzate de interacțiunea cormoranilor cu activitățile de pescuit;

| AC. | întrucât creșterea prețurilor aferente energiei electrice și gazelor va afecta întregul sector al acvaculturii din Europa, cu o perspectivă și mai nefavorabilă din cauza creșterii costurilor de producție și a incertitudinii comercializării, inclusiv din cauza crizei provocate de pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

AC.

întrucât creșterea prețurilor aferente energiei electrice și gazelor va afecta întregul sector al acvaculturii din Europa, cu o perspectivă și mai nefavorabilă din cauza creșterii costurilor de producție și a incertitudinii comercializării, inclusiv din cauza crizei provocate de pandemia de COVID-19;

| AD. | întrucât marii producători de pește și produse din pește din zona vecină a UE intenționează să își dubleze producția în acvacultură până în 2030 față de nivelurile din 2020, ceea ce ar putea crește presiunea asupra producției UE; |
| --- | --- |

AD.

întrucât marii producători de pește și produse din pește din zona vecină a UE intenționează să își dubleze producția în acvacultură până în 2030 față de nivelurile din 2020, ceea ce ar putea crește presiunea asupra producției UE;

| AE. | întrucât nu toate statele membre acordă suficientă atenție potențialului de dezvoltare a acvaculturii sau potențialelor sale efecte socioeconomice și de mediu; |
| --- | --- |

AE.

întrucât nu toate statele membre acordă suficientă atenție potențialului de dezvoltare a acvaculturii sau potențialelor sale efecte socioeconomice și de mediu;

| AF. | întrucât consumul anual de produse din pește pe cap de locuitor în UE variază foarte mult, de la aproximativ 6 kg până la aproximativ 60 de kg; întrucât cererea de produse de acvacultură în UE ar putea, așadar, să crească în viitorul apropiat; |
| --- | --- |

AF.

întrucât consumul anual de produse din pește pe cap de locuitor în UE variază foarte mult, de la aproximativ 6 kg până la aproximativ 60 de kg; întrucât cererea de produse de acvacultură în UE ar putea, așadar, să crească în viitorul apropiat;

| AG. | întrucât multe întreprinderi se confruntă cu dificultăți în menținerea cotelor de piață, atât la nivel național, cât și în străinătate; |
| --- | --- |

AG.

întrucât multe întreprinderi se confruntă cu dificultăți în menținerea cotelor de piață, atât la nivel național, cât și în străinătate;

| AH. | întrucât, conform celor mai recente date ale Eurostat și ale FAO, în 2019, aproximativ 76 % din peștele consumat în UE era pește sălbatic, iar 24 % era pește de crescătorie; |
| --- | --- |

AH.

întrucât, conform celor mai recente date ale Eurostat și ale FAO, în 2019, aproximativ 76 % din peștele consumat în UE era pește sălbatic, iar 24 % era pește de crescătorie;

| AI. | întrucât există doar 62 de produse cu indicație geografică protejată (IGP) înregistrate în clasa 1.7. — Pești, moluște și crustacee proaspete și produse derivate, dintr-un total de 1 382 de produse cu IGP; întrucât sunt în curs de desfășurare proceduri de protecție pentru alte 14 produse; întrucât registrul produselor alimentare cu specialități tradiționale garantate (STG) conține doar patru produse din această clasă; întrucât unele dintre înregistrările de succes au fost pentru produse de acvacultură; |
| --- | --- |

AI.

întrucât există doar 62 de produse cu indicație geografică protejată (IGP) înregistrate în clasa 1.7. — Pești, moluște și crustacee proaspete și produse derivate, dintr-un total de 1 382 de produse cu IGP; întrucât sunt în curs de desfășurare proceduri de protecție pentru alte 14 produse; întrucât registrul produselor alimentare cu specialități tradiționale garantate (STG) conține doar patru produse din această clasă; întrucât unele dintre înregistrările de succes au fost pentru produse de acvacultură;

| AJ. | întrucât fondurile UE pentru pescuit [Fondul european pentru pescuit (FEP), Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM) și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură (FEAMPA)] au oferit sprijin financiar sectorului acvaculturii din UE; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât fondurile UE pentru pescuit [Fondul european pentru pescuit (FEP), Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM) și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură (FEAMPA)] au oferit sprijin financiar sectorului acvaculturii din UE;

| AK. | întrucât peștii scăpați din fermele de acvacultură pot provoca modificări genetice în populațiile sălbatice; |
| --- | --- |

AK.

întrucât peștii scăpați din fermele de acvacultură pot provoca modificări genetice în populațiile sălbatice;

Contribuția acvaculturii la Pactul verde european

| 1. | salută comunicarea Comisiei privind orientările strategice pentru o acvacultură mai sustenabilă și mai competitivă în UE pentru perioada 2021-2030; consideră că aceste orientări sunt cuprinzătoare, solide și adecvate scopului de a promova o acvacultură sustenabilă și competitivă în UE, care pe termen lung pune accentul pe sustenabilitatea sectorului acvaculturii și pe contribuția sa la Pactul verde european; regretă totuși că acestea se axează prea mult asupra aspectelor de mediu și că au nevoie de mai multă ambiție pentru a stimula producția sustenabilă și dezvoltarea unui sector de acvacultură cu adevărat înfloritor și competitiv în UE; consideră că este important să se stabilească obiective cantitative pentru creșterea acestui sector în cadrul orientărilor, la fel cum Strategia privind biodiversitatea, strategia „De la fermă la consumator” și alte strategii ale Pactului verde stabilesc obiective de mediu; îndeamnă statele membre și Consiliul consultativ pentru acvacultură să pună în aplicare acțiunile recomandate în orientări; invită Comisia să monitorizeze în mod regulat și să raporteze Parlamentului cu privire la respectarea acestor recomandări; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că este important ca statele membre să pună în aplicare în mod adecvat și coordonat orientările pentru a-și atinge obiectivele; subliniază importanța rolului Comisiei de a asista și de a coordona punerea în aplicare la nivelul statelor membre pentru a asigura condiții de concurență echitabile pentru fermierii din domeniul acvaculturii din UE; încurajează Comisia să urmărească în permanență punerea în aplicare a acestor orientări și a altor acte juridice care afectează acvacultura, cum ar fi Regulamentul privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice (16) și, dacă este cazul, să prezinte amendamente la acest regulament și, eventual, la altele, pentru a elimina obstacolele care împiedică realizarea obiectivelor UE privind producția ecologică, cum ar fi cele stabilite în strategia „De la fermă la consumator”; |
| --- | --- |

2.

| 3. | evidențiază potențialul contribuțiilor sectorului acvaculturii la realizarea obiectivelor Pactului verde european și evidențiază necesitatea de a asigura sustenabilitatea pe termen lung și reziliența sectorului, în special în contextul crizei provocate de pandemia de COVID-19; consideră că tranziția către un sistem alimentar sustenabil în Europa trebuie să profite de potențialul neexploatat al sectorului acvaculturii, deoarece acesta poate constitui o parte importantă și chiar mai mare a economiei circulare și un factor care contribuie net la transformarea nutrienților în exces în proteine de înaltă calitate; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că acvacultura UE respectă standarde înalte în ceea ce privește calitatea produselor și sănătatea animală, dar că există încă posibilități de îmbunătățire în ceea ce privește diversificarea, competitivitatea și performanța de mediu; constată că acvacultura cu impact redus (cum ar fi acvacultura de nivel trofic inferior, multitrofică și ecologică) și serviciile de mediu provenite din acvacultură pot, dacă sunt dezvoltate în continuare, să contribuie semnificativ la Pactul verde european, la strategia „De la fermă la consumator” și la o economie albastră durabilă (17); |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că se așteaptă ca acvacultura să contribuie la aprovizionarea cu alimente și la securitatea alimentară prin reechilibrarea deficitului de pește, deoarece UE importă 70 % din totalul alimentelor de origine acvatică pe care le consumă, acest lucru cauzând un deficit comercial anual de 21 de miliarde EUR (în 2019); consideră că acvacultura are un potențial de dezvoltare și de creștere semnificativ, care trebuie sporit, dar în limitele ecologice, astfel încât să poată furniza produse alimentare sustenabile și de calitate, să reducă dependența noastră de importurile de alimente de origine acvatică și să creeze mai multe locuri de muncă și alte oportunități socioeconomice, în special în regiunile de coastă, dar și în regiunile rurale; invită Comisia și statele membre să prevadă un cadru juridic solid, fiabil, previzibil, raționalizat și favorabil întreprinderilor și să utilizeze pe deplin resursele financiare disponibile prin FEPAM, acesta fiind instrumentul de finanțare dedicat în mod specific obiectivelor de gestionare a pescuitului și acvaculturii în UE; îndeamnă statele membre să aloce fonduri suficiente din Mecanismul de redresare și reziliență pentru a sprijini inovarea, sustenabilitatea și reziliența întreprinderilor europene din sectorul acvaculturii; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că acvacultura a fost dezvoltată ca o necesitate socială pentru a asigura o aprovizionare constantă cu alimente proaspete de origine acvatică în anotimpurile și regiunile în care nu putea fi asigurată prin pescuit, îndeplinind astfel unul dintre cele mai importante roluri pentru societate: furnizarea de alimente proaspete sănătoase, în principal pentru piața locală sau regională; subliniază, așadar, că extinderea acvaculturii în Europa este strâns legată de practicile culturale tradiționale, care sunt mai mult sau mai puțin specifice părții continentului de care aparțin; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază importanța unor date și statistici precise pentru produsele de acvacultură, în special despre consum, importuri și exporturi, pentru a ne asigura că atingem țintele și obiectivele pe care le stabilim pentru acest sector; solicită ca mai multe date să fie disponibile și accesibile în acest sens; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că dezechilibrul balanței comerciale externe a produselor din acvacultură din Uniunea Europeană nu este acceptabil, nici sub aspect economic, dat fiind deficitul comercial pe care îl presupune, nici sub aspect social, din cauza lipsei de posibilități de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că progresul în vederea îndeplinirii obiectivelor Pactului verde european trebuie aliniat cu asigurarea securității alimentare a țărilor terțe; |
| --- | --- |

9.

| 10. | sprijină instituirea unui nou mecanism de asistență pentru acvacultură al UE ca instrument inovator care să ajute Comisia, statele membre, autoritățile regionale, industria și alte părți interesate să elaboreze orientări suplimentare și să consolideze cele mai bune practici în diferite domenii relevante; consideră că toate părțile interesate relevante, inclusiv Parlamentul, ar trebui să fie implicate în crearea acestui mecanism, în special toți membrii Consiliului consultativ pentru acvacultură, în conformitate cu articolul 11 din TUE care recunoaște democrația participativă ca principiu democratic fundamental; solicită crearea unui dialog semnificativ cu societatea civilă; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că potențialul de creștere al sectorului acvaculturii din UE trebuie să fie dezvoltat în mod sustenabil, ținând seama de toți cei trei piloni ai sustenabilității: cel economic, cel social și cel de mediu; subliniază necesitatea de a avea un sector atractiv și orientat spre piață, inclusiv pentru noii piscicultori, cu un cadru juridic care să atragă investiții comerciale, să creeze și să mențină bune condiții de muncă și să protejeze mediul, folosind surse de hrană sustenabile, și să îmbunătățească sănătatea acvatică, bunăstarea animalelor și biosecuritatea, precum și să reducă utilizarea antimicrobienelor, în conformitate cu cele mai bune avize științifice disponibile, și să promoveze practici responsabile și prudente, în conformitate cu strategia „De la fermă la consumator”; |
| --- | --- |

11.

| 12. | consideră că sectorul acvaculturii este capabil să contribuie în mod semnificativ la serviciile ecosistemice pentru societate, precum și că acvacultura organizată în iazuri, cultivarea algelor și conchiliocultura pot contribui la decarbonizarea economiei UE și la atenuarea schimbărilor climatice; subliniază totuși că sechestrarea carbonului prin cultivarea algelor și a moluștelor este limitată în funcție e metoda de producție și de utilizare în momentul recoltării produsului; sprijină acțiunile propuse privind schimbările climatice, însă subliniază necesitatea unei metodologii comune de măsurare a amprentei de carbon a fermelor individuale de acvacultură și solicită o evaluare a impactului pentru toate măsurile propuse, inclusiv a impactului acestora asupra sectoarelor individuale ale acvaculturii; invită statele membre să promoveze lanțuri scurte și eficiente de aprovizionare, după caz, pentru a contribui la combaterea schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

12.

| 13. | consideră că este necesar să se investească la scară largă prin măsuri de atenuare și de adaptare pentru a preveni și a reduce impactul dezastrelor și al fenomenelor meteorologice extreme asupra sectoarelor pescuitului și acvaculturii, pentru a consolida ecosistemele acvatice productive și reziliente și pentru a menține beneficiile pentru consumatori și bunăstarea animalelor; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că implementarea orientărilor strategice ar trebui să acorde mai multă atenție microîntreprinderilor și întreprinderilor mici din domeniul acvaculturii și nevoilor lor specifice; |
| --- | --- |

14.

| 15. | îndeamnă Comisia să sprijine crearea de cursuri de formare profesională pentru sectorul acvaculturii prin furnizarea de resurse tehnice și financiare, pentru a atrage tinerii și a le permite pescarilor să se recalifice, ceea ce va contribui la crearea de locuri de muncă în regiunile de coastă și cele insulare, care sunt în mod tradițional mai dependente de activitățile de pescuit; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Comisia și statele membre să faciliteze, să încurajeze și să ofere sprijin adecvat pentru acvacultura favorabilă mediului, cum ar fi acvacultura ecologică, acvacultura în sistem închis, crescătoriile de alge și moluște, iazurile și sistemele de acvacultură multitrofice integrate și acvaponice; |
| --- | --- |

16.

| 17. | consideră că ar trebui să se acorde sprijin pentru dezvoltarea sistemelor acvaponice, care sunt sisteme de producție închise pe terenuri care combină producția de acvacultură cu producția vegetală, aceasta din urmă utilizând materia organică din apă, reducând astfel efectele poluării cauzate de excesul de materie organică; |
| --- | --- |

17.

| 18. | consideră că acvacultura de apă dulce este foarte importantă în multe regiuni rurale ale Europei și oferă nu doar alimente și locuri de muncă de înaltă calitate, ci și servicii ecosistemice interesante; invită Comisia să generalizeze utilizarea termenului de „alimente de origine acvatică”, aceasta fiind o expresie mai cuprinzătoare și mai incluzivă, care nu lasă pe dinafară crescătoriile în apă dulce; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că, în special, pentru acvacultura de apă dulce, prădătorii și seceta reprezintă, de asemenea, o provocare, reflectată în cantitatea, dimensiunea și calitatea peștelui de crescătorie și, în cele din urmă, au un impact negativ asupra profitabilității sectorului; |
| --- | --- |

19.

| 20. | reiterează necesitatea unui sistem de trasabilitate a produselor alimentare în UE care să crească sustenabilitatea sectorului acvaculturii și să răspundă cererilor din partea consumatorilor prin furnizarea de informații despre unde, când, cum și ce pește sau alimente de origine acvatică au fost cultivate, în primul rând pentru a îmbunătăți siguranța alimentară, dar și pentru a permite controale de-a lungul întregului lanț de produse atât din UE, cât și importate din afara UE, și pentru a combate frauda; consideră că sistemul ar trebui să implice toți actorii din lanțul valoric, astfel încât aceștia să poată colabora între ei utilizând sisteme digitale, inteligența artificială și alte inovații tehnologice; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază înalta considerație pe care consumatorii europeni o au față de denumirile de calitate, atât față de denumirile de origine, cât și față de indicațiile geografice protejate; invită Comisia și statele membre să încurajeze utilizarea acestora pentru produsele de acvacultură care îndeplinesc calitățile și cerințele necesare prevăzute în Regulamentul UE privind calitatea, precum DOP Mexillón de Galicia; |
| --- | --- |

21.

| 22. | salută intenția Comisiei de a susține modele de afaceri ecologice, precum cele care au la bază sechestrarea carbonului, pentru ca lanțurile de aprovizionare să fie mai sustenabile; subliniază în acest sens faptul că anumite practici de acvacultură, cum ar fi creșterea midiilor sau a stridiilor și policultura organizată în iazuri, ar putea reprezenta modele de succes pentru viitoarele sisteme de credite de carbon în contextul legislației UE privind clima; invită Comisia și statele membre să sprijine acest tip de întreprinderi ecologice în lumina obiectivelor strategiei; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază importanța de a aplica standarde și intervenții bazate pe dovezi pentru a îmbunătăți bunăstarea peștilor în timpul păstrării, transportului și sacrificării, inclusiv de a menține calitatea apei în limitele bunăstării și ale mediului, ca o modalitate de a reduce prevalența și răspândirea bolilor și de a scădea și mai mult necesitatea utilizării antibioticelor, care, în orice caz, ar trebui reduse și mai mult; solicită să se acorde o atenție deosebită metodelor de hrănire pentru a controla nivelurile de materie organică, atât în circuite deschise, cât și în circuite închise, cu scopul de a menține și îmbunătăți bunele practici de mediu; evidențiază importanța de a îmbunătăți și mai mult metodele de creștere în conformitate cu cele mai recente cunoștințe științifice disponibile pentru a obține un nivel de bunăstare a animalelor care să contribuie la rezultate de mediu mai bune, reziliență la schimbările climatice și optimizarea utilizării resurselor; |
| --- | --- |

23.

| 24. | reiterează că există o serie de recomandări privind bunăstarea animalelor care, prin însăși natura lor, nu sunt aplicabile sectoarelor pescuitului și acvaculturii; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită statele membre să încurajeze în continuare promovarea creșterii algelor și să faciliteze utilizarea și dezvoltarea algelor ca alimente și furaje, inclusiv prin facilitarea procedurilor de autorizare, fără a neglija alte specii de acvacultură; subliniază că există un potențial neexploatat în cultivarea algelor pentru crearea de noi locuri de muncă și furnizarea de servicii ecosistemice și de alimente și furaje mai ecologice; consideră că o mai bună gestionare a populațiilor de alge marine ar putea, într-o anumită măsură, constitui o modalitate eficace, pe lângă creșterea lor, de a contribui la combaterea eutrofizării și de a elimina azotul și fosforul în exces din apă, precum și carbonul în exces, dacă algele rămân în apă și se depun pe fundul mării; salută intenția Comisiei de a prezenta o inițiativă specifică pentru a sprijini consumul de alge în Uniune; subliniază că o mai bună protecție a populațiilor de alge marine poate oferi servicii ecosistemice, poate acționa ca absorbant de carbon și poate contribui la îmbunătățirea biodiversității; |
| --- | --- |

25.

| 26. | salută rolul femeilor în lanțurile valorice ale acvaculturii și solicită, prin urmare, să li se garanteze condiții de muncă decente, precum și respectarea principiului remunerației egale pentru muncă egală sau muncă de valoare egală; consideră, de asemenea, că vizibilitatea și reprezentarea acestora în structurile și procesele decizionale ar trebui îmbunătățite; |
| --- | --- |

26.

Principalele obstacole în calea acvaculturii în Uniune și posibile soluții

| 27. | îndeamnă Comisia și statele membre să se asigure că planurile naționale pentru dezvoltarea sustenabilă a acvaculturii sunt elaborate ținându-se seama de principalele obstacole în calea dezvoltării potențialului acestui sector și să recunoască necesitatea de a se aloca spațiu acestui sector prin amenajarea adecvată a teritoriului; subliniază importanța unui mecanism transparent și participativ, în conformitate cu Directiva 2014/89/UE privind amenajarea spațiului maritim, pentru alocarea spațiului către toate părțile interesate, inclusiv către zonele de pescuit, fermele de acvacultură și zonele marine protejate, precum și zonele de pescuit cu acces restricționat existente și noi, într-o manieră echitabilă; regretă că unele state membre nu au prezentat încă Comisiei planurile naționale de amenajare a spațiului maritim, în pofida termenului limită prevăzut în directivă, și le îndeamnă să le prezinte cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

27.

| 28. | sprijină obiectivul Comisiei de a iniția campanii de promovare pentru a încuraja consumul de produse de acvacultură din UE și a evidenția acvacultura din UE și de a sprijini în continuare dezvoltarea sustenabilă a acesteia; evidențiază că sunt necesare, în această privință, informații complete și ușor de accesat de către consumatori, inclusiv despre dietele sănătoase, beneficiile pentru mediu și alți parametri de sustenabilitate, cum ar fi impactul asupra climei; |
| --- | --- |

28.

| 29. | consideră că zonele de producție de acvacultură amenajate și stabilite în apă deschisă nu ar trebui să coincidă sau să se suprapună cu zonele de pescuit; consideră, de asemenea, că sectorul pescuitului și operatorii și reprezentanții din cadrul sectorului ar trebui să fie pe deplin implicați în acest proces; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că producția de acvacultură din UE rămâne foarte concentrată atât în ceea ce privește statele membre, cât și speciile cultivate și, prin urmare, există un potențial semnificativ de diversificare; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază că amenajarea teritoriului este unul dintre instrumentele-cheie care creează condițiile preliminare pentru dezvoltarea pe termen lung a acvaculturii și ar trebui să asigure locații de amenajare adecvate pentru acvacultură, ținând cont de alte activități din zonele vizate; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază că dezvoltarea acvaculturii necesită un cadru juridic solid, fiabil, clar și simplu din punct de vedere administrativ pentru utilizarea spațiului și a licențelor, care să inspire încredere și securitate pentru investițiile în acest sector; subliniază că amenajarea teritoriului ar trebui să ducă la un plan eficace și flexibil, care să țină seama de mediul marin și de apă dulce în continuă schimbare în care funcționează acvacultura și că zonarea excesiv de restrictivă poate descuraja investițiile și dezvoltarea; |
| --- | --- |

32.

| 33. | insistă asupra importanței securității juridice și a predictibilității investițiilor pentru creșterea sustenabilă a sectorului acvaculturii în Uniune; subliniază că toate măsurile luate de diferitele autorități publice din statele membre trebuie să contribuie la simplificarea termenelor și a procedurilor administrative, astfel încât administrațiile publice să își îndeplinească obligațiile, să ia decizii în timp util și să evite întârzierile nejustificate în procedurile de autorizare sau de concesionare; respinge aplicarea retroactivă a reducerii duratei concesiunilor sau a prelungirii acestora și solicită statelor membre să protejeze încrederea și așteptările legitime ale concesionarilor; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază că, în ceea ce privește acordarea de licențe și amenajarea, complexitatea birocratică și întârzierile existente generează costuri suplimentare pentru potențialii investitori; invită Comisia și statele membre să asigure proceduri clare și transparente de acordare a licențelor pentru a încuraja investitorii; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază că metoda deschisă de coordonare ar trebui pusă în aplicare în continuare pentru a realiza coordonarea cu administrațiile publice naționale, regionale și locale care dețin competențe în sectorul acvaculturii; consideră că această coordonare este foarte necesară pentru raționalizarea legislației naționale și pentru furnizarea de orientări privind cadrul de reglementare aplicabil sectorului; invită Comisia să publice recomandările specifice fiecărei țări pe care le transmite statelor membre cu privire la dezvoltarea acvaculturii în UE; |
| --- | --- |

35.

| 36. | invită Comisia și statele membre să asigure o mai bună coordonare în ceea ce privește competențele comune ale UE și coordonarea între autoritățile naționale, regionale și locale; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază importanța ingredientelor sustenabile pentru hrana folosită în acvacultură în Uniune; consideră că acvacultura poate acoperi deficitul de pește numai dacă toate speciile de crescătorie oferă un câștig net de proteine de pește, adică acvacultura nu duce la capturarea de și mai mult pește sălbatic din oceane și alte corpuri de apă pentru a-și satisface cererea de hrană decât ceea ce produce; subliniază că, la nivel mondial, o mare parte din peștele utilizat pentru a produce făină de pește și ulei de pește este capturat în zonele economice exclusive ale țărilor în curs de dezvoltare; subliniază necesitatea de a promova uleiuri și proteine marine care să fie utilizate ca hrană sub formă de subproduse și resturi rezultate din fasonare sustenabile ecologic, alte proteine și soluții inovatoare, cum ar fi făina de insecte și microalgele, și de a înlocui parțial proteinele și uleiurile marine cu alternative care nu provin din mediul marin și care sunt produse în mod sustenabil; invită Comisia și statele membre să investească în cercetare și inovare pentru a promova tranziția către surse sustenabile și noi de proteine și solicită Comisiei să evalueze dacă sunt necesare modificări legislative în acest sens; invită Comisia și statele membre să promoveze practici sustenabile și să crească procentul de făină de pește și de ulei de pește certificate independent în furaje, certificarea trebuind să fie efectuată recurgând la sisteme credibile și independente de certificare de mediu și socială care folosesc criterii de evaluare a indicelui trofic scăzute și codul de conduită al FAO; |
| --- | --- |

37.

| 38. | recunoaște faptul că în prezent nu se poate furniza suficientă făină de pește și ulei de pește pentru sectorul acvaculturii folosind doar resturi și subproduse din industria pescuitului, parțial din cauza cererii tot mai mari de pe piața făinii de pește; invită Comisia și statele membre să asigure o producție sustenabilă de făină și ulei de pește și să își intensifice împreună eforturile în domeniul cercetării și inovării pentru a rezolva problema creșterii cererii pe piața făinii de pește prin dezvoltarea unor alternative sustenabile; |
| --- | --- |

38.

| 39. | este îngrijorat de numărul tot mai mare de fabrici de făină de pește și ulei de pește de-a lungul coastei Africii de Vest, gestionate în principal de întreprinderi chineze, a căror producție nesustenabilă cauzează probleme existențiale pentru pescuitul regional și neindustrial și, prin urmare, solicită Comisiei să se asigure că furajele provenite din această producție nu sunt utilizate în instalațiile de acvacultură din UE; |
| --- | --- |

39.

| 40. | invită Comisia să utilizeze sisteme digitale și inteligența artificială pentru a îmbunătăți trasabilitatea și sustenabilitatea produselor de acvacultură și pentru a extinde trasabilitatea la furajele utilizate; |
| --- | --- |

40.

| 41. | invită Comisia să recunoască importanța desfășurării unor campanii de comunicare la nivelul UE privind acvacultura sustenabilă din UE și importanța producției folosind fonduri gestionate direct, în conformitate cu obiectivele orientărilor strategice; invită statele membre și Comisia să includă organizarea de campanii de informare și de comunicare în toate programele operaționale, în conformitate cu obiectivele orientărilor strategice, cu privire la subsectoare specifice ale acvaculturii sustenabile din UE; |
| --- | --- |

41.

| 42. | îndeamnă Comisia să încurajeze programele din cadrul politicii UE de promovare a agriculturii prin care produsele de acvacultură pot fi promovate în mod specific și individual; subliniază importanța de a utiliza revizuirea actuală a politicii UE de promovare a agriculturii pentru a poziționa mai bine promovarea produselor de acvacultură sustenabilă și încurajează Comisia să utilizeze politica de promovare a agriculturii pentru a sprijini sectoarele și operatorii care contribuie în mod inerent la realizarea obiectivelor Pactului verde sau care conduc tranziția către acestea; |
| --- | --- |

42.

| 43. | salută calitatea activității desfășurate de Observatorul Pieței Europene pentru produse provenite din pescuit și acvacultură (EUMOFA); invită Comisia să acorde EUMOFA fonduri specifice suplimentare pentru a traduce rapoartele Observatorului în toate limbile oficiale ale UE, deoarece acestea sunt adesea disponibile doar în una sau cel mult cinci limbi oficiale ale UE; consideră că astfel de informații vor ajuta sectorul acvaculturii să obțină informații actualizate și de înaltă calitate pentru a-și îmbunătăți performanța în materie de marketing; |
| --- | --- |

43.

| 44. | îndeamnă Comisia și statele membre să majoreze substanțial fondurile pentru cercetare și inovare în sectorul acvaculturii (atât în mediul marin, cât și de apă dulce), în special în noi domenii de cunoștințe cum ar fi studiul microbiomului sau monitorizarea științifică a serviciilor de mediu în domeniul acvaculturii; invită statele membre să ofere sau să mărească finanțarea pentru cercetare și dezvoltare în sectorul acvaculturii și să îmbunătățească transferul de cunoștințe bazate pe știință către industrie și alte părți interesate; |
| --- | --- |

44.

| 45. | invită statele membre și administrațiile acestora să se asigure că potențialul sistemelor din domeniul calității produselor agricole și alimentare este utilizat pe scară mai largă pentru produsele de acvacultură; reamintește posibilitatea de a institui sisteme de calitate regionale sau naționale, care pot ajuta producătorii să își sporească vizibilitatea și, prin urmare, performanța comercială și veniturile; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază că cunoștințele și inovarea (inclusiv utilizarea tehnologiei digitale) sunt esențiale pentru atingerea celorlalte obiective stabilite pentru sectorul acvaculturii din UE, iar Orizont Europa, programul-cadru al UE pentru cercetare și inovare, oferă o oportunitate semnificativă de a face un pas înainte în acest domeniu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | îndeamnă Comisia să îmbunătățească și să colecteze informații cu privire la potențialul sectorului acvaculturii în regiunile ultraperiferice, prin studii de viabilitate și feedback, și să ofere sprijin specific start-up-urilor care doresc să își desfășoare activitatea în acest sector în aceste regiuni; |
| --- | --- |

47.

| 48. | își exprimă sprijinul ferm pentru inovare și progres în ceea ce privește creșterea de noi specii de acvacultură; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ia act de faptul că un sector inovator al acvaculturii necesită, de asemenea, dezvoltarea unor competențe adecvate, realizate prin promovarea unor programe de studii și a unor cunoștințe specializate în domeniul acvaculturii (de exemplu, studii veterinare specializate pentru pești și formare în domeniul sănătății peștilor pentru operatorii din acvacultură), precum și formarea pe tot parcursul vieții a fermierilor în ceea ce privește abordările inovatoare pentru sectorul acvaculturii; |
| --- | --- |

49.

| 50. | invită Comisia să depună în continuare eforturi pentru stabilirea unor condiții de concurență echitabile pentru acvacultura din UE în raport cu producătorii din țări terțe prin revizuirea acordurilor comerciale internaționale și posibila semnare a unora noi în viitor, în ceea ce privește importurile de produse care nu au același acces pe piață, aceeași sustenabilitate socială și de mediu sau standarde de bunăstare a peștilor ca și produsele din UE, inclusiv prin actualizarea normelor pentru o mai bună punere în aplicare a etichetării alimentelor de origine acvatică; consideră că, în cazuri specifice, cum ar fi etichetarea caviarului, cadrul juridic privind informarea consumatorilor ar trebui revizuit; invită Comisia să analizeze, prin intermediul unei evaluări a impactului, includerea sectoarelor acvaculturii sustenabile în mecanismul UE de ajustare la frontieră în funcție de carbon pentru a crea stimulente pentru industriile europene și partenerii comerciali ai UE să își decarbonizeze industriile și să pună în aplicare măsuri care vor contribui în mod semnificativ la reducerea gazelor cu efect de seră cu scopul de a obține zero emisii nete de gaze cu efect de seră, sprijinind astfel politicile climatice atât ale UE, cât și cele globale privind neutralitatea gazelor cu efect de seră și, în același timp, fără a crea discriminare și fără a introduce restricții disimulate în comerțul internațional; |
| --- | --- |

50.

| 51. | reamintește oportunitățile oferite sectorului de a intensifica comerțul cu produse de acvacultură, în special în țările și regiunile în care consumul acestor produse este la un nivel scăzut; |
| --- | --- |

51.

| 52. | invită Comisia și statele membre să sprijine cunoștințele științifice privind bunăstarea peștilor, să promoveze cele mai bune practici de acvacultură legate de bunăstarea peștilor și să promoveze crearea unor centre de referință ale UE pentru bunăstarea peștilor; subliniază că bunele practici în materie de bunăstare a animalelor reprezintă cea mai bună măsură preventivă pentru a reduce nevoia de medicamente și pentru a asigura sănătatea și bunăstarea peștilor; încurajează o mai mare utilizare a tehnologiilor și a inovării pentru a aborda bolile într-un mod mai bine direcționat, reducând cantitatea de medicamente necesare; subliniază necesitatea de a îmbunătăți disponibilitatea medicamentelor de uz veterinar, atunci când este necesar, pentru sectorul acvaculturii; |
| --- | --- |

52.

| 53. | recomandă Comisiei să elaboreze propuneri legislative pe baza celor mai recente cunoștințe științifice privind nevoile peștilor și ale altor animale acvatice și metodele de transport, pentru a le reduce la minimum suferința în timpul transportului; evidențiază că noile dispoziții ar trebui să prevadă o listă de verificare detaliată pentru planificarea și pregătirile prealabile transportului, dispoziții specifice privind parametrii calității apei, densitatea, manipularea în timpul încărcării și descărcării, precum și controalele ulterioare transportului referitoare la bunăstarea animalelor; invită Comisia să se asigure că orientările pe care le publică sunt actualizate pe baza celor mai recente dovezi științifice și că sunt aliniate la Regulamentul (CE) nr. 1/2005 și solicită adoptarea unor cerințe specifice pentru circulația comercială a peștilor; subliniază, în plus, că ar trebui să se asigure cursuri de formare și certificări specifice privind transportul peștilor; |
| --- | --- |

53.

| 54. | sprijină creșterea capacității Copernicus și a Rețelei europene de observare și date privind mediul marin de a observa, de a elabora modele și de a face previziuni, astfel încât să se poată anticipa mai bine efectele fenomenelor meteorologice extreme, atât pe uscat, cât și pe mare, la care instalațiile de acvacultură sunt deosebit de sensibile; |
| --- | --- |

54.

| 55. | subliniază importanța unei formări adecvate, atât pentru autoritățile competente, cât și pentru fermieri, cu privire la modalitatea de a limita impactul practicilor de acvacultură asupra mediului și de a asigura respectarea unor standarde ridicate de bunăstare și sănătate a animalelor; |
| --- | --- |

55.

| 56. | invită Comisia să pregătească o propunere pentru un plan amplu al UE de gestionare a cormoranilor, care să poată aborda în mod adecvat și definitiv problema cu care se confruntă sectorul acvaculturii de mulți ani, pe baza celor mai bune avize științifice disponibile și a experiențelor și practicilor deja testate în statele membre; solicită ca planul să fie conceput pentru atenuarea și controlul eficient al efectelor acestora asupra fermelor de acvacultură, în vederea reducerii impactului economic, de mediu și social al acestora asupra producției și biodiversității; subliniază că planul ar trebui să includă o listă de măsuri eligibile privind soluțiile preventive de coexistență și compensarea adecvată a pierderilor, finanțate din fonduri ale UE sau naționale; insistă asupra faptului că sprijinul financiar pentru cercetarea personalizată care vizează identificarea și testarea măsurilor preventive este esențial, inclusiv pentru a permite o monitorizare adecvată, inclusiv înregistrarea și analizarea efectelor măsurilor luate; invită statele membre să pună în aplicare aceste măsuri de la caz la caz și la nivel local și să raporteze anual Comisiei cu privire la punerea în aplicare a planului, inclusiv cu privire la eficacitatea măsurilor alese; invită Comisia să evalueze planul UE de gestionare a cormoranilor la fiecare cinci ani și să raporteze Parlamentului; îndeamnă Comisia să pregătească, ca acțiune imediată, un document cu orientări privind modul de aplicare a derogărilor prevăzute la articolul 9 din Directiva privind păsările și să evalueze necesitatea de a modifica legislația actuală în cazul în care măsurile preventive se dovedesc insuficiente, iar impactul financiar și social nu permite găsirea unor soluții de coexistență, în conformitate cu cele mai bune avize științifice; |
| --- | --- |

56.

| 57. | invită Comisia și statele membre să simplifice procedurile de acordare a licențelor, să depună mai multe eforturi și să ofere ajutorul suplimentar necesar pentru a le permite utilizatorilor FEAMPA să aibă acces la finanțare; |
| --- | --- |

57.

Acvacultura ecologică

| 58. | salută comunicarea Comisiei privind un plan de acțiune pentru dezvoltarea producției ecologice și cele 23 de acțiuni incluse în anexa la aceasta; subliniază că acvacultura ecologică trebuie să joace un rol-cheie în creșterea planificată a sectorului acvaculturii, dat fiind potențialul său amplu de dezvoltare încă nevalorificat, în concordanță cu tranziția către un sistem alimentar sustenabil în Europa, iar aceasta ar trebui să beneficieze de asistență prin intermediul FEPAM; |
| --- | --- |

58.

| 59. | este de acord că acvacultura ecologică are potențial, dar subliniază că există diferențe legate de producția de acvacultură ecologică în rândul statelor membre; |
| --- | --- |

59.

| 60. | este de acord cu obiectivul unei creșteri semnificative a acvaculturii ecologice până în 2030 fără a se stabili un procentaj concret în acest plan, deoarece sectorul este încă relativ nou și creșterea sa nu poate fi anticipată ușor; încurajează, cu toate acestea, statele membre să stabilească obiective, dacă este cazul, ținând seama de cunoștințele lor cu privire la particularitățile locale și regionale și de evoluțiile pieței; subliniază că, deși acvacultura ecologică din UE a cunoscut o creștere a producției anumitor specii și în anumite țări în ultimii ani (inclusiv somonul din Irlanda și midiile din Danemarca și Irlanda), cererea pentru acvacultura ecologică a UE este incertă și, în plus, performanța economică a acvaculturii ecologice încă nu este suficientă în anumite domenii; |
| --- | --- |

60.

| 61. | consideră că acvacultura sustenabilă, în general, și acvacultura ecologică, în special, vor juca un rol esențial în concretizarea ambiției UE privind o Europă neutră din punctul de vedere al emisiilor de carbon până în 2050 prin reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și prin contribuția la atenuarea schimbărilor climatice, asigurând totodată beneficii suplimentare pentru mediu și biodiversitate; |
| --- | --- |

61.

| 62. | subliniază că acvacultura sustenabilă, în general, și acvacultura ecologică, în special, pot contribui la satisfacerea cererii consumatorilor de alimente diversificate de înaltă calitate produse într-un mod care respectă mediul și asigură bunăstarea peștilor, eliminând astfel discrepanța dintre cererea și oferta de produse pescărești în UE și reducând presiunea asupra stocurilor sălbatice; |
| --- | --- |

62.

| 63. | invită Comisia și statele membre să analizeze, în cadrul planurilor naționale pentru dezvoltarea durabilă a acvaculturii, principalele bariere în calea dezvoltării acvaculturii ecologice și să propună măsuri adecvate; invită, în plus, statele membre să includă, pe baza unei evaluări ex ante a impactului, extinderea acvaculturii ecologice printre obiectivele planurilor strategice naționale multianuale revizuite pentru acvacultură; consideră că FEPAM ar trebui utilizat pentru a promova practici sustenabile în domeniul acvaculturii, inclusiv producția ecologică, și pentru a acorda sprijin în perioada de conversie, ceea ce ar crea condiții de concurență echitabile în raport cu alți fermieri din sectorul ecologic; |
| --- | --- |

63.

| 64. | subliniază necesitatea unui sprijin sporit pentru cercetare și inovare pentru a găsi surse alternative de nutrienți, tratamente, creștere și bunăstare a animalelor în acvacultură; consideră că este necesar să se promoveze investițiile în policultura adaptată și în sistemele de acvacultură multitrofice și să se promoveze incubatoarele și activitățile de creștere a puietului ecologic; salută metoda deschisă de coordonare pentru schimbul de cele mai bune practici și inovare în acvacultura ecologică; |
| --- | --- |

64.

| 65. | subliniază că, de la adoptarea Regulamentului privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice, au apărut inovații, inclusiv diferite tipuri de acvacultură; subliniază în acest sens că anumite dispoziții, cum ar fi cele privind reproducerea, nu sunt adaptate la noile metode inovatoare și sustenabile de acvacultură dezvoltate; îndeamnă Comisia să evalueze acest regulament în consecință și să prezinte modificările necesare; |
| --- | --- |

65.

| 66. | invită Comisia să analizeze modul în care sunt interpretate, aplicate și monitorizate normele privind acvacultura ecologică în fiecare stat membru; îndeamnă Comisia să publice orientări pentru statele membre, organismele de certificare și piscicultori, menite să reducă eterogenitatea punerii în aplicare a regulamentului privind producția ecologică, pe baza concluziilor respectivei analize; |
| --- | --- |

66.

| 67. | îndeamnă Comisia să aibă în vedere reautorizarea utilizării a 30 % din rația zilnică de făină de pește și ulei de pește din resturi de fasonare provenite din acvacultura neecologică sau din resturi de fasonare a peștelui capturat pentru consum uman care provin din produse pescărești sustenabile din UE, pe parcursul unei perioade de tranziție de cinci ani pentru toți operatorii nou-intrați în sectorul acvaculturii ecologice, dat fiind impactul său pozitiv asupra economiei circulare și ca măsură de sprijin necesară având în vedere disponibilitatea limitată și prețurile ridicate ale hranei ecologice; invită Comisia să ia în considerare și utilizarea speciilor (care nu ar putea să se reproducă în mod natural în Europa) pentru care se realizează reproducerea indusă cu ajutorul extractelor hipofizare, specii care sunt utilizate în practicile de policultură pentru a utiliza alte nișe trofice ale mediului de cultură, contribuind astfel la sechestrarea carbonului, la atenuarea eutrofizării, la creșterea productivității globale a bazinelor și la reducerea încărcăturii de nutrienți din piscicultură; |
| --- | --- |

67.

| 68. | evidențiază necesitatea de a asigura condiții de concurență echitabile pentru fermierii din sectorul ecologic al UE pe întreg teritoriul Uniunii, precum și pentru produsele ecologice importate, oferind aceleași norme, sprijin și armonizând tratamentele pentru boli utilizate în acvacultura ecologică și în creșterea ecologică a animalelor; |
| --- | --- |

68.

| 69. | reamintește că rezoluția Parlamentului intitulată „Către un sector sustenabil și competitiv al acvaculturii europene: situația actuală și provocările viitoare” propune 92 de acțiuni pentru a debloca potențialul acvaculturii UE prin: simplificarea procedurilor administrative; asigurarea echității în interacțiunea cu alte sectoare; consolidarea competitivității acvaculturii din UE în interiorul și în afara granițelor Uniunii; îmbunătățirea informațiilor furnizate consumatorilor; asigurarea bunăstării animalelor, dar și a disponibilității produselor de uz veterinar; urmărirea îmbunătățirii campaniilor de promovare și a comunicării; sprijinirea cercetării și a inovării; încurajarea formării și a ocupării forței de muncă; creșterea sustenabilității sectorului acvaculturii din UE; asigurarea unui nivel adecvat de finanțare prin intermediul FEPAM și al altor fonduri structurale; și realizarea unei simbioze armonioase cu pescuitul; îndeamnă Comisia să colaboreze îndeaproape cu statele membre pentru a pune în aplicare aceste acțiuni; |
| --- | --- |

69.

| 70. | subliniază că o comparație între activitățile de pescuit și acvacultură nu are sens în contextul actual, în care cererea de produse marine este în creștere, în timp ce în Uniune se înregistrează progrese în direcția reducerii progresive a presiunii asupra stocurilor de pește sălbatic, și afirmă că cele două activități sunt complementare; |
| --- | --- |

70.

| 71. | subliniază că cooperarea dintre acvacultură, pe de o parte, și activitatea de conservare și prelucrare, pe de altă parte, poate genera o valoare adăugată semnificativă pentru produsele de acvacultură în cazul în care această cooperare are loc în sinergie cu sprijinirea ambelor activități; |
| --- | --- |

71.

o

o o

| 72. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și consiliilor consultative ale politicii comune în domeniul pescuitului. |
| --- | --- |

72.

---

(1)  JO C 184, 5.5.2022, p. 2.

(2)  JO C 67, 8.2.2022, p. 25

(3)  JO C 270, 7.7.2021, p. 2.

(4)  JO L 354, 28.12.2013, p. 22.

(5)  JO L 247, 13.7.2021, p. 1.

(6)  JO L 257, 28.8.2014, p. 135.

(7)  JO L 20, 26.1.2010, p. 7.

(8)  JO L 303, 18.11.2009, p. 1.

(9)  JO L 3, 5.1.2005, p. 1.

(10)  JO L 221, 8.8.1998, p. 23.

(11)  Comisia Europeană, Direcția Generală Afaceri Maritime și Pescuit, Study on an interim evaluation of the Open Method of Coordination (OMC) for the sustainable development of EU aquaculture, 2019.

(12)  JO C 28, 27.1.2020, p. 26.

(13)  JO C 21 E, 28.1.2010, p. 11.

(14)  Comisia Europeană, Direcția Generală Afaceri Maritime și Pescuit, The EU fish market: 2020 edition, Oficiul pentru Publicații, 2021.

(15)  Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) – The EU Aquaculture Sector – Raportul economic 2020 (CSTEP-20-12). EUR 28359 EN, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg, 2021.

(16)  Regulamentul (UE) 2018/848 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice (JO L 150, 14.6.2018, p. 1).

(17)  Transformarea economiei albastre a UE pentru un viitor durabil (2021) – https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/HTML/?uri=CELEX:52021DC0240&from=RO

---

| 14.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 132/15 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 132/15

---

P9_TA(2022)0335

Impactul noilor tehnologii asupra impozitării: criptoactivele și blockchain

Rezoluția Parlamentului European din 4 octombrie 2022 referitoare la impactul noilor tehnologii asupra impozitării: criptoactivele și blockchain (2021/2201(INI))

(2023/C 132/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 15 iulie 2020 intitulată „Plan de acțiune pentru o fiscalitate echitabilă și simplificată în sprijinul strategiei de redresare” (COM(2020)0312), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 15 iulie 2020 intitulată „Plan de acțiune pentru o fiscalitate echitabilă și simplificată în sprijinul strategiei de redresare” (COM(2020)0312),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 24 septembrie 2020 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele criptoactivelor (COM(2020)0593), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 24 septembrie 2020 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele criptoactivelor (COM(2020)0593),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 septembrie 2020 referitoare la Strategia UE privind finanțele digitale (COM(2020)0591), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 septembrie 2020 referitoare la Strategia UE privind finanțele digitale (COM(2020)0591),

| — | având în vedere raportul Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) din 12 octombrie 2020 intitulat „Taxing Virtual Currencies: An Overview of Tax Treatments and Emerging Tax Policy Issues” (Impozitarea monedelor virtuale: O prezentare generală a tratamentelor fiscale și a aspectelor emergente în materie de politică fiscală), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) din 12 octombrie 2020 intitulat „Taxing Virtual Currencies: An Overview of Tax Treatments and Emerging Tax Policy Issues” (Impozitarea monedelor virtuale: O prezentare generală a tratamentelor fiscale și a aspectelor emergente în materie de politică fiscală),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 18 mai 2021 intitulată „Impozitarea întreprinderilor pentru secolul XXI” (COM(2021)0251), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 18 mai 2021 intitulată „Impozitarea întreprinderilor pentru secolul XXI” (COM(2021)0251),

| — | având în vedere documentul de lucru din 2021 al Centrului Comun de Cercetare din cadrul Comisiei privind impozitarea și reformele structurale intitulat „Cryptocurrencies; an empirical view from a tax perspective” (Criptomonedele; o viziune empirică din perspectivă fiscală), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru din 2021 al Centrului Comun de Cercetare din cadrul Comisiei privind impozitarea și reformele structurale intitulat „Cryptocurrencies; an empirical view from a tax perspective” (Criptomonedele; o viziune empirică din perspectivă fiscală),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 20 iulie 2021 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind informațiile care însoțesc transferurile de fonduri și de anumite criptoactive (COM(2021)0422), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 20 iulie 2021 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind informațiile care însoțesc transferurile de fonduri și de anumite criptoactive (COM(2021)0422),

| — | având în vedere documentul de lucru al Băncii Mondiale intitulat „Crypto-Assets Activity around the World: Evolution and Macro-Financial Drivers” (Activitățile legate de criptoactive în lume: Evoluție și factori macrofinanciari), publicat la 8 martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al Băncii Mondiale intitulat „Crypto-Assets Activity around the World: Evolution and Macro-Financial Drivers” (Activitățile legate de criptoactive în lume: Evoluție și factori macrofinanciari), publicat la 8 martie 2022,

| — | având în vedere documentul de consultare publică al OCDE, publicat în 22 martie 2022, cu titlul „Crypto-asset Reporting Framework and Amendments to the Common Reporting Standard” (Cadrul de raportare privind criptoactivele și modificările aduse standardului comun de raportare), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de consultare publică al OCDE, publicat în 22 martie 2022, cu titlul „Crypto-asset Reporting Framework and Amendments to the Common Reporting Standard” (Cadrul de raportare privind criptoactivele și modificările aduse standardului comun de raportare),

| — | având în vedere studiul său din 15 octombrie 2018 intitulat „VAT fraud: economic impact, challenges and policy issues” (Frauda în domeniul TVA: impact economic, provocări și aspecte politice), studiul său din iulie 2018 intitulat „Cryptocurrencies and blockchain – Legal context and implications for financial crime, money laundering and tax evasion” (Criptomonedele și tehnologia blockchain – Context juridic și implicații pentru criminalitatea financiară, spălarea banilor și evaziunea fiscală) și studiul său din 15 februarie 2018 intitulat „Impact of Digitalisation on International Tax Matters” (Impactul digitalizării asupra chestiunilor fiscale internaționale), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul său din 15 octombrie 2018 intitulat „VAT fraud: economic impact, challenges and policy issues” (Frauda în domeniul TVA: impact economic, provocări și aspecte politice), studiul său din iulie 2018 intitulat „Cryptocurrencies and blockchain – Legal context and implications for financial crime, money laundering and tax evasion” (Criptomonedele și tehnologia blockchain – Context juridic și implicații pentru criminalitatea financiară, spălarea banilor și evaziunea fiscală) și studiul său din 15 februarie 2018 intitulat „Impact of Digitalisation on International Tax Matters” (Impactul digitalizării asupra chestiunilor fiscale internaționale),

| — | având în vedere studiul său din 21 octombrie 2021 intitulat „Exploring the opportunities and challenges of new technologies for EU tax administration and policy” (Explorarea oportunităților și provocărilor noilor tehnologii pentru administrația și politica fiscală a UE), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul său din 21 octombrie 2021 intitulat „Exploring the opportunities and challenges of new technologies for EU tax administration and policy” (Explorarea oportunităților și provocărilor noilor tehnologii pentru administrația și politica fiscală a UE),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0204/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0204/2022),

| A. | întrucât utilizarea noilor tehnologii pe piața unică a UE și digitalizarea administrațiilor fiscale din întreaga Europă transformă relațiile dintre contribuabili, și anume cetățeni și întreprinderi, pe de o parte, și autoritățile fiscale naționale, pe de altă parte; întrucât UE ar putea juca un rol principal în a asigura faptul că aspectele procedurale și tehnice ale digitalizării administrațiilor fiscale sunt coordonate pentru a evita barierele în calea interoperabilității platformelor tehnice naționale; |
| --- | --- |

A.

întrucât utilizarea noilor tehnologii pe piața unică a UE și digitalizarea administrațiilor fiscale din întreaga Europă transformă relațiile dintre contribuabili, și anume cetățeni și întreprinderi, pe de o parte, și autoritățile fiscale naționale, pe de altă parte; întrucât UE ar putea juca un rol principal în a asigura faptul că aspectele procedurale și tehnice ale digitalizării administrațiilor fiscale sunt coordonate pentru a evita barierele în calea interoperabilității platformelor tehnice naționale;

| B. | întrucât caracteristicile diferite ale diverselor tipuri de criptoactive și limitele dintre diversele tipuri de criptoactive ar putea fi relevante pentru determinarea tratamentului fiscal al acestora; |
| --- | --- |

B.

întrucât caracteristicile diferite ale diverselor tipuri de criptoactive și limitele dintre diversele tipuri de criptoactive ar putea fi relevante pentru determinarea tratamentului fiscal al acestora;

| C. | întrucât dinamica pieței criptoactivelor arată că este necesar să se creeze un cadru juridic clar, stabil și transparent; |
| --- | --- |

C.

întrucât dinamica pieței criptoactivelor arată că este necesar să se creeze un cadru juridic clar, stabil și transparent;

| D. | întrucât autoritățile fiscale se confruntă în prezent cu numeroase provocări în ceea ce privește aplicarea efectivă a normelor fiscale și, în special, cooperarea transfrontalieră, date fiind accelerarea tranzacțiilor digitale, mobilitatea tot mai mare a contribuabililor, numărul de tranzacții transfrontaliere și internaționalizarea operațiunilor economice și a modelelor de afaceri, precum și riscurile dublei impozitări sau ale sistemelor fiscale agresive complexe; |
| --- | --- |

D.

întrucât autoritățile fiscale se confruntă în prezent cu numeroase provocări în ceea ce privește aplicarea efectivă a normelor fiscale și, în special, cooperarea transfrontalieră, date fiind accelerarea tranzacțiilor digitale, mobilitatea tot mai mare a contribuabililor, numărul de tranzacții transfrontaliere și internaționalizarea operațiunilor economice și a modelelor de afaceri, precum și riscurile dublei impozitări sau ale sistemelor fiscale agresive complexe;

| E. | întrucât autoritățile fiscale trebuie să țină pasul cu riscurile potențiale pentru sustenabilitatea sistemelor fiscale și capacitatea lor de a pune în aplicare cadrele juridice naționale și europene în materie de impozitare; |
| --- | --- |

E.

întrucât autoritățile fiscale trebuie să țină pasul cu riscurile potențiale pentru sustenabilitatea sistemelor fiscale și capacitatea lor de a pune în aplicare cadrele juridice naționale și europene în materie de impozitare;

| F. | întrucât administrațiile fiscale pot utiliza noi soluții tehnologice, cum ar fi tehnologia blockchain, pentru a răspunde mai bine nevoilor contribuabililor, pentru a face schimb de informații între jurisdicții, pentru diferite tipuri de păstrare a evidențelor, precum și pentru a descuraja și/sau a combate corupția, deși astfel de tehnologii pot, de asemenea, să fie utilizate în mod abuziv și să servească drept vehicule pentru activități ilicite, cu intenția infracțională de a evita plata impozitelor; întrucât vizibilitatea sporită a tranzacțiilor blockchain, în special, ar putea facilita eforturile administrațiilor fiscale de a combate frauda fiscală; |
| --- | --- |

F.

întrucât administrațiile fiscale pot utiliza noi soluții tehnologice, cum ar fi tehnologia blockchain, pentru a răspunde mai bine nevoilor contribuabililor, pentru a face schimb de informații între jurisdicții, pentru diferite tipuri de păstrare a evidențelor, precum și pentru a descuraja și/sau a combate corupția, deși astfel de tehnologii pot, de asemenea, să fie utilizate în mod abuziv și să servească drept vehicule pentru activități ilicite, cu intenția infracțională de a evita plata impozitelor; întrucât vizibilitatea sporită a tranzacțiilor blockchain, în special, ar putea facilita eforturile administrațiilor fiscale de a combate frauda fiscală;

| G. | întrucât mai multe administrații fiscale din întreaga Europă iau deja măsuri importante în direcția digitalizării proceselor, deși în grade diferite, făcând respectarea obligațiilor fiscale mai ușoară, mai rapidă și mai eficace; întrucât utilizarea noilor tehnologii încă diferă semnificativ de la un stat membru la altul; întrucât administrațiile fiscale naționale, în general, necesită furnizarea mai multor stimulente și măsuri de sensibilizare pentru a realiza potențialul în domeniul transformării tehnologice și digitale; întrucât tehnologia poate contribui la facilitarea cooperării între diferite organisme guvernamentale, în special în chestiuni legate de impozitare; |
| --- | --- |

G.

întrucât mai multe administrații fiscale din întreaga Europă iau deja măsuri importante în direcția digitalizării proceselor, deși în grade diferite, făcând respectarea obligațiilor fiscale mai ușoară, mai rapidă și mai eficace; întrucât utilizarea noilor tehnologii încă diferă semnificativ de la un stat membru la altul; întrucât administrațiile fiscale naționale, în general, necesită furnizarea mai multor stimulente și măsuri de sensibilizare pentru a realiza potențialul în domeniul transformării tehnologice și digitale; întrucât tehnologia poate contribui la facilitarea cooperării între diferite organisme guvernamentale, în special în chestiuni legate de impozitare;

| H. | întrucât utilizarea tot mai frecventă a criptoactivelor obligă administrațiile fiscale să adapteze practicile fiscale actuale din cadrul pieței unice; întrucât, în cadrul pieței criptoactivelor, identificarea activităților relevante din punct de vedere fiscal este complexă, deoarece se bazează mai puțin pe intermediarii financiari tradiționali, care, de regulă, furnizează informații în scopuri fiscale; |
| --- | --- |

H.

întrucât utilizarea tot mai frecventă a criptoactivelor obligă administrațiile fiscale să adapteze practicile fiscale actuale din cadrul pieței unice; întrucât, în cadrul pieței criptoactivelor, identificarea activităților relevante din punct de vedere fiscal este complexă, deoarece se bazează mai puțin pe intermediarii financiari tradiționali, care, de regulă, furnizează informații în scopuri fiscale;

| I. | întrucât 5 din cele 27 de state membre au dispoziții legale specifice privind impozitarea criptoactivelor; întrucât 19 state membre dispun de orientări administrative privind impozitarea criptoactivelor; |
| --- | --- |

I.

întrucât 5 din cele 27 de state membre au dispoziții legale specifice privind impozitarea criptoactivelor; întrucât 19 state membre dispun de orientări administrative privind impozitarea criptoactivelor;

| J. | întrucât Standardul comun de raportare al OCDE (SCR) a îmbunătățit transparența fiscală internațională, impunând jurisdicțiilor să obțină informații cu privire la activele offshore deținute la instituții financiare și să facă schimb automat de informații în fiecare an cu jurisdicțiile în care contribuabilii își au reședința; întrucât, în majoritatea cazurilor, criptoactivele nu vor intra totuși în sfera SCR, care se aplică activelor financiare tradiționale și monedelor fiduciare; |
| --- | --- |

J.

întrucât Standardul comun de raportare al OCDE (SCR) a îmbunătățit transparența fiscală internațională, impunând jurisdicțiilor să obțină informații cu privire la activele offshore deținute la instituții financiare și să facă schimb automat de informații în fiecare an cu jurisdicțiile în care contribuabilii își au reședința; întrucât, în majoritatea cazurilor, criptoactivele nu vor intra totuși în sfera SCR, care se aplică activelor financiare tradiționale și monedelor fiduciare;

| K. | întrucât există un efort și un angajament internațional pentru a reglementa mai bine impozitarea echitabilă a economiei digitale; întrucât criptoactivele ar putea fi exploatate pentru a submina inițiativele internaționale existente în materie de transparență fiscală, așa cum a recunoscut OCDE; întrucât, în acest context, este esențial ca UE să își asume un rol de lider, în special printr-o cooperare strânsă între statele membre pentru a impozita criptoactivele într-un mod echitabil și transparent; |
| --- | --- |

K.

întrucât există un efort și un angajament internațional pentru a reglementa mai bine impozitarea echitabilă a economiei digitale; întrucât criptoactivele ar putea fi exploatate pentru a submina inițiativele internaționale existente în materie de transparență fiscală, așa cum a recunoscut OCDE; întrucât, în acest context, este esențial ca UE să își asume un rol de lider, în special printr-o cooperare strânsă între statele membre pentru a impozita criptoactivele într-un mod echitabil și transparent;

| L. | întrucât economia mondială se transformă și devine tot mai digitalizată, iar principiile care stau la baza actualului cadru fiscal internațional se perimează treptat și nu mai pot asigura impozitarea profiturilor acolo unde se desfășoară activitățile economice generatoare de astfel de profituri și unde se creează valoare; |
| --- | --- |

L.

întrucât economia mondială se transformă și devine tot mai digitalizată, iar principiile care stau la baza actualului cadru fiscal internațional se perimează treptat și nu mai pot asigura impozitarea profiturilor acolo unde se desfășoară activitățile economice generatoare de astfel de profituri și unde se creează valoare;

| M. | întrucât nu există niciun instrument internațional în ceea ce privește impozitarea criptoactivelor și există o gamă largă de abordări ale acestui aspect adoptate de către diferite țări; întrucât UE trebuie să deschidă calea către o participare financiară mai incluzivă a cetățenilor, atât în interiorul, cât și în afara frontierelor sale, în cadrul platformelor internaționale relevante; |
| --- | --- |

M.

întrucât nu există niciun instrument internațional în ceea ce privește impozitarea criptoactivelor și există o gamă largă de abordări ale acestui aspect adoptate de către diferite țări; întrucât UE trebuie să deschidă calea către o participare financiară mai incluzivă a cetățenilor, atât în interiorul, cât și în afara frontierelor sale, în cadrul platformelor internaționale relevante;

| N. | întrucât OCDE identifică, în raportul său din 2020 privind impozitarea monedelor virtuale, o serie de elemente importante care trebuie abordate, și anume definirea evenimentelor impozabile, formele de venit asociate monedelor virtuale, precum și modul în care impozitarea poate fi ajustată în funcție de natura și dinamica criptoactivelor pentru a reflecta profiturile într-un mod echitabil și eficient, printre alte aspecte; |
| --- | --- |

N.

întrucât OCDE identifică, în raportul său din 2020 privind impozitarea monedelor virtuale, o serie de elemente importante care trebuie abordate, și anume definirea evenimentelor impozabile, formele de venit asociate monedelor virtuale, precum și modul în care impozitarea poate fi ajustată în funcție de natura și dinamica criptoactivelor pentru a reflecta profiturile într-un mod echitabil și eficient, printre alte aspecte;

| O. | întrucât Uniunea a luat deja măsuri importante în direcția unei definiții clare a anumitor criptoactive și furnizori de servicii de criptoactive și, la nivel mai general, în direcția stabilirii unui cadru de reglementare adecvat pentru criptoactive – Regulamentul privind piețele criptoactivelor (MiCA); întrucât acest cadru și aceste definiții vor facilita impozitarea echitabilă și simplă a activelor respective; întrucât definițiile unor astfel de criptoactive trebuie să fie aliniate la standardele internaționale, și anume la cele elaborate de OCDE și Grupul de Acțiune Financiară Internațională; |
| --- | --- |

O.

întrucât Uniunea a luat deja măsuri importante în direcția unei definiții clare a anumitor criptoactive și furnizori de servicii de criptoactive și, la nivel mai general, în direcția stabilirii unui cadru de reglementare adecvat pentru criptoactive – Regulamentul privind piețele criptoactivelor (MiCA); întrucât acest cadru și aceste definiții vor facilita impozitarea echitabilă și simplă a activelor respective; întrucât definițiile unor astfel de criptoactive trebuie să fie aliniate la standardele internaționale, și anume la cele elaborate de OCDE și Grupul de Acțiune Financiară Internațională;

| P. | întrucât definițiile criptoactivelor trebuie să fie uniforme în întreaga UE și aliniate la standardele internaționale; întrucât același criptoactiv poate fi clasificat ca „obiect fiscal” în diverse moduri pe teritoriul UE, ceea ce duce la un tratament fiscal diferit; |
| --- | --- |

P.

întrucât definițiile criptoactivelor trebuie să fie uniforme în întreaga UE și aliniate la standardele internaționale; întrucât același criptoactiv poate fi clasificat ca „obiect fiscal” în diverse moduri pe teritoriul UE, ceea ce duce la un tratament fiscal diferit;

| Q. | întrucât anumite domenii ale politicii fiscale reprezintă o competență națională, iar cooperarea dintre statele membre rămâne esențială și necesară pentru a răspunde provocărilor cu care se confruntă integritatea pieței unice și sustenabilitatea sistemelor fiscale, printre altele utilizarea tot mai frecventă a criptoactivelor; întrucât un cadru format din 27 de abordări semnificativ diferite ale impozitării criptoactivelor ar putea conduce la obstacole importante în calea îndeplinirii obiectivelor pieței unice digitale; întrucât, prin urmare, există argumente clare în favoarea coordonării și cooperării la nivelul UE; |
| --- | --- |

Q.

întrucât anumite domenii ale politicii fiscale reprezintă o competență națională, iar cooperarea dintre statele membre rămâne esențială și necesară pentru a răspunde provocărilor cu care se confruntă integritatea pieței unice și sustenabilitatea sistemelor fiscale, printre altele utilizarea tot mai frecventă a criptoactivelor; întrucât un cadru format din 27 de abordări semnificativ diferite ale impozitării criptoactivelor ar putea conduce la obstacole importante în calea îndeplinirii obiectivelor pieței unice digitale; întrucât, prin urmare, există argumente clare în favoarea coordonării și cooperării la nivelul UE;

| R. | întrucât UE și piața sa unică trebuie să asigure un mediu favorabil inovării pentru întreprinderi [în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) și întreprinderile nou-înființate] privind noile tehnologii din sectorul serviciilor financiare și al criptoactivelor; întrucât acest obiectiv principal necesită un angajament ferm din partea statelor membre prin politici, în special în domeniul fiscal, care să asigure un cadru de reglementare stabil, clar și sigur pentru ca întreprinderile să prospere și să contribuie la creșterea economică; întrucât, în cele din urmă, acest efort necesită un angajament ferm de a proteja drepturile cetățenilor, în calitate de contribuabili și consumatori de servicii financiare; |
| --- | --- |

R.

întrucât UE și piața sa unică trebuie să asigure un mediu favorabil inovării pentru întreprinderi [în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) și întreprinderile nou-înființate] privind noile tehnologii din sectorul serviciilor financiare și al criptoactivelor; întrucât acest obiectiv principal necesită un angajament ferm din partea statelor membre prin politici, în special în domeniul fiscal, care să asigure un cadru de reglementare stabil, clar și sigur pentru ca întreprinderile să prospere și să contribuie la creșterea economică; întrucât, în cele din urmă, acest efort necesită un angajament ferm de a proteja drepturile cetățenilor, în calitate de contribuabili și consumatori de servicii financiare;

| S. | întrucât sunt esențiale orientări clare pentru un sistem de impozitare echitabil și eficient care, dacă este pus în aplicare în mod eficient de către statele membre, ar putea duce la reforme benefice prin reducerea costurilor administrative și a timpului necesar, diminuarea barierelor la intrare și asigurarea certitudinii și stabilității, care sunt condiții prealabile pentru competitivitate, precum și pentru reducerea decalajelor dintre întreprinderi, în special în cazul IMM-urilor; |
| --- | --- |

S.

întrucât sunt esențiale orientări clare pentru un sistem de impozitare echitabil și eficient care, dacă este pus în aplicare în mod eficient de către statele membre, ar putea duce la reforme benefice prin reducerea costurilor administrative și a timpului necesar, diminuarea barierelor la intrare și asigurarea certitudinii și stabilității, care sunt condiții prealabile pentru competitivitate, precum și pentru reducerea decalajelor dintre întreprinderi, în special în cazul IMM-urilor;

| T. | întrucât criptoactivele reprezintă un mediu cu evoluție rapidă, iar factorii de decizie trebuie să asigure condiții de egalitate; întrucât implicațiile politicii fiscale și ale evaziunii fiscale trebuie încă analizate îndeaproape, deoarece constituie un aspect important al cadrului general de reglementare; |
| --- | --- |

T.

întrucât criptoactivele reprezintă un mediu cu evoluție rapidă, iar factorii de decizie trebuie să asigure condiții de egalitate; întrucât implicațiile politicii fiscale și ale evaziunii fiscale trebuie încă analizate îndeaproape, deoarece constituie un aspect important al cadrului general de reglementare;

| U. | întrucât Parlamentul a subliniat deja că „actualele norme internaționale privind impozitarea societăților nu mai răspund cerințelor digitalizării și globalizării economiei” și că „evoluțiile din domeniul digitalizării și o mai mare dependență de activele necorporale și creșterea lor în lanțurile valorice creează perspective și provocări în ceea ce privește trasabilitatea operațiunilor economice și a evenimentelor impozabile, inclusiv facilitarea practicilor de evitare a obligațiilor fiscale, în special atunci când aceste operațiuni sunt transfrontaliere sau au loc în afara Uniunii” (1); |
| --- | --- |

U.

întrucât Parlamentul a subliniat deja că „actualele norme internaționale privind impozitarea societăților nu mai răspund cerințelor digitalizării și globalizării economiei” și că „evoluțiile din domeniul digitalizării și o mai mare dependență de activele necorporale și creșterea lor în lanțurile valorice creează perspective și provocări în ceea ce privește trasabilitatea operațiunilor economice și a evenimentelor impozabile, inclusiv facilitarea practicilor de evitare a obligațiilor fiscale, în special atunci când aceste operațiuni sunt transfrontaliere sau au loc în afara Uniunii” (1);

| V. | întrucât, spre deosebire de finanțele tradiționale, lumea criptoactivelor este uneori organizată într-un mod descentralizat, ceea ce face mai dificilă recurgerea la intermediari pentru a asista autoritățile fiscale; întrucât astfel de intermediari servesc adesea ca furnizori relevanți de informații în regimurile tradiționale de raportare fiscală ale terților; întrucât, la intersecția dintre sectorul criptoactivelor și sistemul financiar tradițional este implicat, de obicei, un intermediar, de exemplu o bursă, |
| --- | --- |

V.

întrucât, spre deosebire de finanțele tradiționale, lumea criptoactivelor este uneori organizată într-un mod descentralizat, ceea ce face mai dificilă recurgerea la intermediari pentru a asista autoritățile fiscale; întrucât astfel de intermediari servesc adesea ca furnizori relevanți de informații în regimurile tradiționale de raportare fiscală ale terților; întrucât, la intersecția dintre sectorul criptoactivelor și sistemul financiar tradițional este implicat, de obicei, un intermediar, de exemplu o bursă,

Potențialul noilor tehnologii, cum ar fi tehnologia blockchain, de a deservi mai bine contribuabilii, de a descuraja practicile de corupție, de a capacita administrațiile fiscale și de a combate frauda și evaziunea fiscală

| 1. | consideră că administrațiile fiscale naționale ar trebui să fie mai bine dotate cu resurse adecvate pentru a facilita colectarea eficientă a impozitelor, a pune în aplicare normele, a îi deservi mai bine pe contribuabili și a asigura conformitatea; invită statele membre să se angajeze, având în vedere provocările tot mai mari ale tranziției digitale, să efectueze investiții suficiente în resurse umane, inclusiv în formare, infrastructuri digitale și în personal și echipamente specializate; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Comisia să analizeze, în cadrul unor viitoare propuneri legislative, cum să asigure faptul că tehnologia care stă la baza legislației recent adoptate este legată în mod intrinsec de aplicarea corectă a legislației; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că adaptarea capacităților informatice ale autorităților fiscale prin intermediul noilor tehnologii emergente, cum ar fi tehnologiile registrelor distribuite, de exemplu tehnologia blockchain sau inteligența artificială, promite să promoveze proceduri fiscale și administrative inteligente, eficace și eficiente, să descurajeze și să limiteze corupția, să faciliteze respectarea obligațiilor fiscale de către cetățeni și întreprinderi, precum și să îmbunătățească trasabilitatea și identificarea tranzacțiilor impozabile și a proprietății asupra activelor corporale și necorporale într-un mediu globalizat în care tranzacțiile transfrontaliere au crescut, creând astfel oportunități pentru sisteme fiscale mai bune și concepute mai echitabil pentru a impozita atât contribuabilii mobili, cât și activele mobile; cere Comisiei să analizeze și să evalueze efectele aplicării unei posibile taxe pe stocarea datelor cu caracter personal asupra protecției datelor și asupra veniturilor; |
| --- | --- |

3.

| 4. | evidențiază că tehnologiile emergente, cum ar fi tehnologia registrelor distribuite și tehnologia blockchain, prin caracteristicile lor unice, cum ar fi trasabilitatea și capacitatea lor de a stoca date imuabile și fiabile, protejând integritatea acestor date, ar putea oferi o nouă modalitate de automatizare a colectării impozitelor; consideră că acest lucru ar garanta că cetățenii plătesc ceea ce datorează, ar asigura respectarea eficientă a obligațiilor fiscale și ar facilita colectarea veniturilor fiscale la sursă în diferitele etape ale ciclului de viață al unui produs sau serviciu în timp util, protejând, în același timp, datele cu caracter personal ale cetățenilor și garantând un standard ridicat de protecție a datelor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reliefează necesitatea de a identifica cele mai bune modalități de a utiliza tehnologia pentru a consolida capacitatea analitică a administrațiilor fiscale (printr-o mai bună analiză a datelor), pentru a facilita respectarea obligațiilor fiscale de către IMM-uri și contribuabili (inclusiv prin intermediul unor standarde comune de raportare) și pentru a asigura că impozitarea reflectă mai bine mediul de afaceri în era digitală și, în același timp, garantează niveluri ridicate de protecție a datelor; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ia act de lansarea Comunității de cooperare administrativă internațională avansată a UE (Comunitatea AIAC a UE) și de contribuția valoroasă a Summitului UE al administrațiilor fiscale (TADEUS) la dezbaterea privind impactul noilor tehnologii asupra activității autorităților fiscale naționale; invită, prin urmare, Comisia să implice aceste forumuri în elaborarea unui program special de formare pentru personalul administrației fiscale cu privire la utilizarea noilor tehnologii în lupta împotriva fraudei fiscale și a evaziunii fiscale, precum și să valorifice rolul acestora în îmbunătățirea interoperabilității sistemelor fiscale în ceea ce privește standardizarea datelor și schimbul automat de date în timp real în context transfrontalier; reamintește că un astfel de program trebuie integrat în activitatea programului Fiscalis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază totuși că utilizarea tehnologiei blockchain, a IA și a altor instrumente digitale de către administrațiile fiscale prezintă merite și riscuri, care trebuie atenuate în mod corespunzător, în special pentru a preveni încălcarea vieții private și aplicarea unui tratament părtinitor și discriminatoriu în cazul contribuabililor; |
| --- | --- |

7.

| 8. | accentuează, în special, riscurile asociate calității datelor; constată, în acest sens, că o tehnologie blockchain autorizată, cu autorizații restricționate acordate intermediarilor, este esențială în contextul administrațiilor fiscale și poate contribui la îmbunătățirea integrității sistemului, deoarece permite schimbul de informații fiscale, printre alte date, într-un mediu sigur; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită Comisia să evalueze modurile în care diferitele state membre impozitează criptoactivele, precum și diferitele politici naționale privind combaterea fraudei fiscale și a evaziunii fiscale în domeniul criptoactivelor, evidențiind cele mai bune practici și eventualele lacune și profitând de platformele de cooperare în domeniul fiscal, și anume programul Fiscalis; invită Comisia, cu sprijinul Grupului de lucru pentru codul de conduită privind impozitarea întreprinderilor, să combată practicile fiscale dăunătoare în domeniul criptoactivelor în UE; |
| --- | --- |

9.

| 10. | recunoaște că impactul noilor tehnologii, cum ar fi tehnologia blockchain, asupra chestiunilor fiscale poate fi privit în mod diferit în funcție de punerea accentului pe impozitarea directă (de exemplu, impozitarea cu reținere la sursă), impozitarea indirectă (TVA sau taxe vamale) sau conformitate; subliniază potențialul pe care îl are tehnologia registrelor distribuite în a eficientiza sistemul de reținere a impozitului la sursă în fiecare țară, dar și în a facilita proceduri transfrontaliere fără obstacole și a preveni activitatea frauduloasă; recomandă Comisiei să ia în considerare particularitățile fiecărei dimensiuni; invită Comisia să țină seama de soluțiile digitale existente în statele membre și să evalueze oportunitatea de a integra soluții bazate pe tehnologia blockchain pe platformele de schimb de informații, pentru a promova auditul în timp real și schimbul de informații, respectând totodată pe deplin normele UE privind protecția datelor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Comisia să evalueze crearea unei noi platforme de formare și de schimb de bune practici între autoritățile fiscale naționale în domeniul combaterii fraudei fiscale și a evaziunii fiscale în economia digitală, în special în cadrul utilizării criptoactivelor; înțelege că această nouă platformă ar putea fi integrată în inițiativele actuale, cum ar fi programul Fiscalis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Comisia să continue să evalueze impactul operațional și aspectele legate de guvernanța fiscală ale tehnologiei blockchain și ale altor tehnologii ale registrelor distribuite, în special prin intermediul programului Fiscalis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reamintește propunerea sa referitoare la o inițiativă a Comisiei privind un „standard pentru raportarea online a datelor pentru (în primă instanță) comerțul transfrontalier din Uniune, de preferință prin utilizarea datelor din factura electronică (sau dintr-o sursă alternativă, dar respectând principiul conform căruia datele trebuie prezentate o singură dată), inclusiv prelucrarea eficientă și puternic securizată a datelor centralizate/descentralizate în scopul depistării fraudelor” (2); |
| --- | --- |

13.

| 14. | insistă asupra apelului adresat statelor membre „să continue reforma administrațiilor fiscale, să accelereze procesul de digitalizare și să înceapă să introducă abordări strategice pentru a sprijini IMM-urile să se conformeze obligațiilor fiscale, și să identifice modalități de a reduce sarcina fiscală” (3); |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia să exploreze toate oportunitățile create de infrastructura europeană de servicii blockchain (EBSI) – o rețea peer-to-peer de noduri interconectate care operează infrastructura de servicii bazate pe tehnologia blockchain – pentru autoritățile fiscale naționale, în special în domeniul respectării normelor în materie de TVA, cu respectarea deplină a celor mai înalte standarde de protecție a datelor și a vieții private, cu scopul de a pune la dispoziția lor protocoale blockchain multiple și inovatoare și cu misiunea de a ajuta administrațiile fiscale naționale să se adapteze la utilizarea unor astfel de tehnologii; |
| --- | --- |

15.

| 16. | reamintește importanța numărului european de identificare fiscală (NIF) și invită Comisia să evalueze valoarea adăugată a utilizării tehnologiilor bazate pe tehnologia blockchain pentru a asigura o identitate fiscală transfrontalieră adecvată, cu standarde ridicate de protecție a datelor și de protecție a vieții private; |
| --- | --- |

16.

Provocări fiscale în ceea ce privește criptoactivele

| 17. | consideră că criptoactivele trebuie să facă obiectul unei impozitări echitabile, transparente și eficace, pentru a garanta o concurență loială și condiții egale pentru tratamentul fiscal aplicat activelor și produselor financiare și pentru furnizorii de servicii financiare; înțelege că luarea deciziilor privind impozitarea criptoactivelor revine statelor membre, în conformitate cu tratatele; invită autoritățile să ia în considerare un tratament fiscal simplificat pentru comercianții ocazionali sau mici și pentru tranzacțiile mici; susține un mediu favorabil inovării pe piața unică digitală, în care antreprenorii, IMM-urile și întreprinderile nou-înființate să poată prospera, genera creștere economică, crea locuri de muncă și contribui la redresarea economică prin venituri fiscale într-un cadru legislativ eficace; |
| --- | --- |

17.

| 18. | observă că operatorii din economia digitală pot desfășura activități comerciale semnificative într-un stat membru fără a avea o prezență fizică și, prin urmare, impozitele plătite într-o jurisdicție nu mai reflectă valoarea și profiturile create acolo; subliniază, prin urmare, necesitatea de a adapta conceptul de sediu permanent, și anume printr-o definiție clară a sediului permanent virtual, în conformitate cu standardele internaționale; reamintește, prin urmare, importanța transpunerii efective a primului pilon al Cadrului incluziv al OCDE/G20 privind erodarea bazei impozabile și transferul profiturilor; |
| --- | --- |

18.

| 19. | recunoaște că definirea bazei de impozitare pentru criptoactive este unul dintre aspectele esențiale ale politicii fiscale; constată că, în prezent, nu există o definiție standard convenită la nivel internațional a criptoactivelor și a tipurilor de active pe care termenul ar trebui să le includă; înțelege necesitatea unei astfel de definiții ca prioritate principală în cadrul legislativ european, pentru a garanta Uniunii o poziție de lider la nivel internațional; înțelege că OCDE, sub mandat G20, lucrează la un nou cadru global de transparență fiscală pentru a asigura raportarea și schimbul de informații cu privire la criptoactive; |
| --- | --- |

19.

| 20. | consideră că este necesar să existe o definiție clară și general acceptată a criptoactivelor în scopuri fiscale; subliniază că această definiție ar trebui să fie aliniată cu cea din Regulamentul MiCA; insistă asupra necesității de a garanta coerența sistematică între diferitele instrumente juridice care reglementează sau vor reglementa criptoactivele (de exemplu, Regulamentul MiCA, Regulamentul privind transferul de fonduri (4), Directiva privind cooperarea administrativă (5) și alte inițiative legate de spălarea banilor) și, cel mai important, de a proteja securitatea juridică și stabilitatea; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că, în cazul criptoactivelor, pot exista diferite opțiuni pentru a defini un eveniment ca fiind relevant din punct de vedere fiscal, cum ar fi crearea de monede prin minerit, conversia criptoactivelor în monedă fiduciară sau alte criptoactive, o schimbare a protocolului de rețea („hard fork”) sau depunerea de criptoactive la termen („staking”); ia act de faptul că trebuie găsită o definiție coerentă a ce înseamnă un eveniment relevant din punct de vedere fiscal pentru a asigura un nivel adecvat de impozitare, dar și pentru a evita cazurile de dublă impozitare; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită Comisia să prezinte o evaluare privind conversia unui tip de criptoactive într-un alt tip de criptoactive și să prezinte opțiuni privind definirea evenimentului impozabil, ținând seama de riscul ca numărul de evenimente impozabile să crească în mod considerabil, creând în același timp probleme semnificative de evaluare; invită Comisia să verifice opțiunea conform căreia conversia unui criptoactiv în monedă fiduciară ar putea fi o alegere mai adecvată pentru un eveniment impozabil, în cazul în care s-au realizat câștiguri; |
| --- | --- |

22.

| 23. | observă că fiecare țară tinde să utilizeze propria terminologie atunci când își elaborează soluțiile naționale de reglementare a criptoactivelor, fapt care ar putea să cauzeze incertitudine juridică pentru cetățeni și întreprinderi, să fie o amenințare la adresa integrității pieței unice a UE, cooperarea transfrontalieră putând fi afectată semnificativ, să creeze în mod neintenționat lacune ce oferă oportunități de abuz fiscal și evitare a obligațiilor fiscale și să fie exploatat pentru a submina standardele internaționale existente în materie de transparență fiscală, cum ar fi SCR; |
| --- | --- |

23.

| 24. | accentuează că, din cauza dinamicii piețelor criptoactivelor (6), este urgent să existe norme care să definească tipul de impozitare care trebuie aplicat, conceptul de „eveniment impozabil”, momentul producerii unui eveniment impozabil și evaluarea acestuia; |
| --- | --- |

24.

| 25. | evidențiază că impozitarea criptoactivelor în situații transfrontaliere este legată de mai multe aspecte ale politicii fiscale, cum ar fi impozitul pe profit și TVA, și că în prezent aceste aspecte sunt repartizate între competențele naționale și cele europene, dar că beneficiile cele mai evidente ale unei abordări europene ar putea apărea în domenii legate, printre altele, de cooperarea administrativă, schimbul de informații și impozitarea întreprinderilor; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită Comisia să ia în considerare chestiunea criptoactivelor, a digitalizării și a noilor tehnologii în toate propunerile sale legislative planificate și viitoare în domeniul fiscal, în special în viitoarea propunere intitulată „Întreprinderile din Europa: Cadrul pentru impozitarea veniturilor” (BEFIT); invită, în acest context, statele membre să dea dovadă de ambiție și să conducă dezbaterea internațională; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită statele membre să ia în considerare detaliile specifice utilizării criptoactivelor în reformele lor fiscale naționale și să examineze posibilitatea implementării unor sisteme mai eficace care să asigure mai puține costuri de conformare și sarcini administrative, dar care să garanteze, totodată, impozitarea echitabilă, transparentă, proporțională și eficace a criptoactivelor; reliefează că ar putea fi adecvate stimulente temporare și justificate pentru a promova inovarea și dezvoltarea tehnologică, în special a sectorului tehnologiei blockchain; subliniază importanța esențială a unor standarde comune de raportare pentru furnizorii de servicii legate de criptoactive, precum și pentru persoane fizice și entități; |
| --- | --- |

27.

| 28. | invită statele membre să trateze diferitele tipuri de criptoactive într-un mod coerent cu tratamentul fiscal aplicat altor criptoactive similare; |
| --- | --- |

28.

| 29. | invită statele membre să ia în considerare obiectivele de politică ale UE, astfel cum sunt consacrate la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, în special o economie socială de piață cu grad ridicat de competitivitate și un nivel ridicat de protecție și îmbunătățire a calității mediului, în cadrul opțiunilor lor legislative privind tratamentul fiscal al criptoactivelor; |
| --- | --- |

29.

| 30. | cere Comisiei să evalueze dacă tratamentul fiscal al criptoactivelor în comparație cu tratamentul fiscal al altor active este consecvent și echitabil, în special în ceea ce privește tratamentul TVA aplicat activelor respective; |
| --- | --- |

30.

Realizarea de progrese în ceea ce privește dezvoltarea unui cadru juridic/de reglementare eficace

| 31. | evidențiază că peisajul criptoactivelor este global și că tratamentul fiscal al criptoactivelor necesită o abordare internațională coordonată; înțelege, în acest sens, necesitatea de a negocia în continuare instrumente internaționale în domeniu; consideră că OCDE, care a depus deja eforturi substanțiale în ceea ce privește impozitarea și tratamentul criptoactivelor, ar putea fi un forum adecvat în acest sens, în special pentru revizuirea SCR; |
| --- | --- |

31.

| 32. | observă că OCDE a început deja să lucreze la un nou cadru de raportare privind criptoactivele; |
| --- | --- |

32.

| 33. | consideră că absența unui acord internațional privind impozitarea criptoactivelor lasă UE și statele sale membre fără o bază pe care să construiască o abordare inteligentă și orientată spre viitor; |
| --- | --- |

33.

| 34. | invită Comisia să prezinte o evaluare a principalelor evenimente impozabile și forme de venit asociate criptoactivelor, concentrându-se asupra consecințelor fiscale ale unei serii de operațiuni esențiale, cum ar fi emiterea de criptoactive, schimbul de criptoactive cu monede fiduciare, bunuri sau servicii, și transferul prin donație sau moștenire, precum și pierderea sau furtul etc.; |
| --- | --- |

34.

| 35. | cere Comisiei să realizeze o evaluare a impactului privind cele mai bune practici identificate pentru impozitarea echitabilă și efectivă a criptoactivelor, respectând setul de competențe ale UE în materie fiscală, să analizeze rolul furnizorilor de servicii de criptoactive și să stabilească în ce măsură criptoactivele se încadrează în cadrul fiscal existent; consideră că politica fiscală ar trebui să fie integrată într-un cadru de reglementare solid pentru criptoactive și să fie coerentă cu alte aspecte de politică, inclusiv transparența fiscală și cerințele juridice, financiare și de protecție a consumatorilor; |
| --- | --- |

35.

| 36. | reamintește că o piață unică a UE pe deplin integrată necesită o abordare comună privind impozitarea criptoactivelor, respectând competențele definite în tratate; invită, prin urmare, Consiliul ca, în cadrul formațiunii Consiliul Afaceri Economice și Financiare, să inițieze un dialog structurat cu Parlamentul pe această temă; invită, de asemenea, președintele Eurogrupului să promoveze o dezbatere privind impozitarea criptoactivelor cu miniștrii de finanțe din zona euro; |
| --- | --- |

36.

| 37. | consideră că este necesară modificarea domeniului de aplicare al Directivei privind cooperarea administrativă, astfel încât cadrul de schimb de informații în domeniul fiscal să includă criptoactivele și moneda electronică; invită OCDE să adopte fără întârziere o nouă definiție a standardelor de raportare pentru schimbul de informații; consideră că revizuirea Directivei privind cooperarea administrativă reprezintă o prioritate în domeniul fiscal; invită Comisia să includă, fără întârziere, în viitoarea sa revizuire a directivei, viitoarele recomandări ale OCDE privind raportarea criptoactivelor și revizuirile SCR, precum și recomandările Parlamentului formulate în rezoluția sa referitoare la punerea în aplicare a cerințelor UE privind schimbul de informații fiscale (7); invită Consiliul să adopte rapid modificările propuse; |
| --- | --- |

37.

| 38. | evidențiază că trebuie garantat că o viitoare revizuire a Directivei privind cooperarea administrativă va completa obligațiile de raportare în temeiul altor instrumente juridice, ajutând autoritățile să facă schimb automat de date privind criptoactivele și moneda electronică, astfel încât să poată evalua profiturile și veniturile din investiții și plăți care utilizează criptoactivele și moneda electronică; subliniază necesitatea de a garanta o coerență sistematică care să ofere securitate juridică operatorilor și orientări tehnice pentru autoritățile fiscale naționale; |
| --- | --- |

38.

| 39. | invită Comisia și autoritățile publice naționale să se asigure că tehnologia blockchain utilizată pentru aplicarea reglementărilor sau pentru a asigura servicii publice respectă drepturile fundamentale, precum și standardele legate de securitatea cibernetică și de combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului; |
| --- | --- |

39.

| 40. | încurajează Comisia să țină seama de soluțiile digitale existente, de dispozițiile juridice și de orientările administrative utilizate în statele membre, pentru a evalua modalități de mobilizare a tehnologiei blockchain și a altor tehnologii ale registrelor distribuite cu scopul de a preveni frauda fiscală și evitarea obligațiilor fiscale și de a combate corupția; sprijină dezvoltarea unei „infrastructuri europene de servicii blockchain”; |
| --- | --- |

40.

| 41. | solicită Comisiei să evalueze modul în care poate fi încurajată o mai bună respectare a obligațiilor fiscale, ținând seama de evoluția rapidă a valorii criptoactivelor și de lipsa unei conversii clare în monedă fiduciară în unele cazuri, dar și de provocarea cu care se confruntă administrațiile fiscale de a obține informații fiabile și în timp util cu privire la aceste tranzacții; |
| --- | --- |

41.

| 42. | consideră că, în măsura în care sectorul criptoactivelor este în prezent în tranziție, fără previziuni de stabilizare în viitorul apropiat, evaluarea necesară a situației nu ar trebui să împiedice instituțiile UE să legifereze cu privire la o mai bună supraveghere și la o mai bună impozitare a criptoactivelor; |
| --- | --- |

42.

| 43. | subliniază necesitatea revizuirii și adaptării frecvente a politicii fiscale pentru a putea răspunde evoluțiilor din acest sector și pentru a se asigura că rămâne relevantă în contextul evoluțiilor tehnologice și ale pieței în legătură cu monedele virtuale și alte tipuri de active emergente; |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  Rezoluția Parlamentului European din 10 martie 2022 conținând recomandări adresate Comisiei privind o fiscalitate echitabilă și simplificată în sprijinul strategiei de redresare (acțiune subsecventă a PE la planul de acțiune al Comisiei din iulie și la cele 25 de inițiative ale acesteia în domeniul TVA, al impozitării întreprinderilor și al impozitării individuale) (JO C 347, 9.9.2022, p. 211).

(2)  JO C 347, 9.9.2022, p. 211.

(3)  Rezoluția Parlamentului European din 15 februarie 2022 referitoare la impactul reformelor fiscale naționale asupra economiei UE (JO C 342, 6.9.2022, p. 14).

(4)  Regulamentul (UE) 2015/847 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2015 privind informațiile care însoțesc transferurile de fonduri (JO L 141, 5.6.2015, p. 1).

(5)  Directiva 2011/16/UE a Consiliului din 15 februarie 2011 privind cooperarea administrativă în domeniul fiscal (JO L 64, 11.3.2011, p. 1).

(6)  Dimensiunea economică a pieței criptomonedelor a fost evaluată la 2,2 mii de miliarde EUR în mai 2021, cu un vârf de 2,5 mii de miliarde EUR în octombrie 2021 (Centrul Comun de Cercetare al Comisiei, 2021).

(7)  Rezoluția Parlamentului European din 16 septembrie 2021 referitoare la punerea în aplicare a cerințelor UE privind schimbul de informații fiscale: progrese, lecții învățate și obstacole care trebuie depășite (JO C 117, 11.3.2022, p. 120).

---

| 14.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 132/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 132/23

---

P9_TA(2022)0339

Centrul AccessibleEU în sprijinul politicilor de accesibilitate pe piața internă a UE

Rezoluția Parlamentului European din 4 octombrie 2022 referitoare la Centrul AccessibleEU în sprijinul politicilor de accesibilitate pe piața internă a UE (2022/2013(INI))

(2023/C 132/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolul 19, articolul 48, articolul 67 alineatul (4), precum și articolele 153, 165, 168 și 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 19, articolul 48, articolul 67 alineatul (4), precum și articolele 153, 165, 168 și 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 3, 21, 24, 26, 34, 35, 41 și 47, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 3, 21, 24, 26, 34, 35, 41 și 47,

| — | având în vedere Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități (CRPD) și intrarea sa în vigoare la 21 ianuarie 2011, în conformitate cu Decizia 2010/48/CE a Consiliului din 26 noiembrie 2009 privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități (CRPD) și intrarea sa în vigoare la 21 ianuarie 2011, în conformitate cu Decizia 2010/48/CE a Consiliului din 26 noiembrie 2009 privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități (1),

| — | având în vedere Observațiile generale privind CRPD, elaborate de Comitetul ONU pentru drepturile persoanelor cu dizabilități, care sunt orientări cu caracter obligatoriu pentru punerea în aplicare a acesteia, în special Observația generală nr. 2 la articolul 9: Accesibilitatea, adoptată la 11 aprilie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Observațiile generale privind CRPD, elaborate de Comitetul ONU pentru drepturile persoanelor cu dizabilități, care sunt orientări cu caracter obligatoriu pentru punerea în aplicare a acesteia, în special Observația generală nr. 2 la articolul 9: Accesibilitatea, adoptată la 11 aprilie 2014,

| — | având în vedere Codul de conduită dintre Consiliu, statele membre și Comisie, care stabilește modalitățile interne de punere în aplicare de către Uniunea Europeană și reprezentare a acesteia în privința Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Codul de conduită dintre Consiliu, statele membre și Comisie, care stabilește modalitățile interne de punere în aplicare de către Uniunea Europeană și reprezentare a acesteia în privința Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități (2),

| — | având în vedere Observațiile finale ale Comitetului ONU pentru drepturile persoanelor cu dizabilități din 2 octombrie 2015 referitoare la raportul inițial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Observațiile finale ale Comitetului ONU pentru drepturile persoanelor cu dizabilități din 2 octombrie 2015 referitoare la raportul inițial al Uniunii Europene,

| — | având în vedere ancheta strategică a Ombudsmanului European privind modul în care Comisia monitorizează fondurile UE utilizate pentru a promova dreptul persoanelor cu dizabilități și al persoanelor în vârstă la o viață independentă, |
| --- | --- |

—

având în vedere ancheta strategică a Ombudsmanului European privind modul în care Comisia monitorizează fondurile UE utilizate pentru a promova dreptul persoanelor cu dizabilități și al persoanelor în vârstă la o viață independentă,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 3 martie 2021 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind drepturile persoanelor cu handicap (2021-2030)” (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 3 martie 2021 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind drepturile persoanelor cu handicap (2021-2030)” (COM(2021)0101),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de directivă a Consiliului cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, dizabilități, vârstă sau orientare sexuală (COM(2008)0426, „Directiva privind combaterea discriminării”) și poziția Parlamentului din 2 aprilie 2009 pe această temă (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de directivă a Consiliului cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, dizabilități, vârstă sau orientare sexuală (COM(2008)0426, „Directiva privind combaterea discriminării”) și poziția Parlamentului din 2 aprilie 2009 pe această temă (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 18 iunie 2020 referitoare la Strategia europeană pentru persoanele cu dizabilități după 2020 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 18 iunie 2020 referitoare la Strategia europeană pentru persoanele cu dizabilități după 2020 (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/782 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2021 privind drepturile și obligațiile călătorilor din transportul feroviar (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/782 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2021 privind drepturile și obligațiile călătorilor din transportul feroviar (5),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2019/882 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 privind cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor (6) (Actul european privind accesibilitatea), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2019/882 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 privind cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor (6) (Actul european privind accesibilitatea),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2016/2102 a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2016 privind accesibilitatea site-urilor web și a aplicațiilor mobile ale organismelor din sectorul public (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2016/2102 a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2016 privind accesibilitatea site-urilor web și a aplicațiilor mobile ale organismelor din sectorul public (7),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2018/1972 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 de instituire a Codului european al comunicațiilor electronice (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2018/1972 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 de instituire a Codului european al comunicațiilor electronice (8),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2022/612 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 aprilie 2022 privind roamingul în rețelele publice de comunicații mobile în interiorul Uniunii (reformare) (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2022/612 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 aprilie 2022 privind roamingul în rețelele publice de comunicații mobile în interiorul Uniunii (reformare) (9),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Busola pentru dimensiunea digitală 2030: modelul european pentru deceniul digital” (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Busola pentru dimensiunea digitală 2030: modelul european pentru deceniul digital” (COM(2021)0118),

| — | având în vedere Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) (10),, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) (10),,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Strategia pentru o mobilitate durabilă și inteligentă – înscrierea transporturilor europene pe calea viitorului” (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Strategia pentru o mobilitate durabilă și inteligentă – înscrierea transporturilor europene pe calea viitorului” (COM(2020)0789),

| — | având în vedere Noua agendă privind consumatorii (COM(2020)0696), printre ale cărei cinci priorități se numără nevoile specifice ale anumitor grupuri de consumatori, care includ persoanele cu dizabilități, |
| --- | --- |

—

având în vedere Noua agendă privind consumatorii (COM(2020)0696), printre ale cărei cinci priorități se numără nevoile specifice ale anumitor grupuri de consumatori, care includ persoanele cu dizabilități,

| — | având în vedere Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (11) (Directiva privind achizițiile publice), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (11) (Directiva privind achizițiile publice),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (12),

| — | având în vedere Decizia (UE) 2018/254 a Consiliului din 15 februarie 2018 privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Tratatului de la Marrakesh pentru facilitarea accesului la operele publicate al persoanelor nevăzătoare, cu deficiențe de vedere sau cu dificultăți de citire a materialelor imprimate (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE) 2018/254 a Consiliului din 15 februarie 2018 privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Tratatului de la Marrakesh pentru facilitarea accesului la operele publicate al persoanelor nevăzătoare, cu deficiențe de vedere sau cu dificultăți de citire a materialelor imprimate (13),

| — | având în vedere standardele de accesibilitate instituite ca urmare a mandatelor 376, 554, 420 și 473 ale Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere standardele de accesibilitate instituite ca urmare a mandatelor 376, 554, 420 și 473 ale Comisiei,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 181/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 privind drepturile pasagerilor care călătoresc cu autobuzul și autocarul și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 181/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 privind drepturile pasagerilor care călătoresc cu autobuzul și autocarul și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 (14),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1177/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind drepturile pasagerilor care călătoresc pe mare și pe căi navigabile interioare și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1177/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind drepturile pasagerilor care călătoresc pe mare și pe căi navigabile interioare și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 (15),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind drepturile persoanelor cu handicap și ale persoanelor cu mobilitate redusă pe durata călătoriei pe calea aerului (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind drepturile persoanelor cu handicap și ale persoanelor cu mobilitate redusă pe durata călătoriei pe calea aerului (16),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 261/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 februarie 2004 de stabilire a unor norme comune în materie de compensare și de asistență a pasagerilor în eventualitatea refuzului la îmbarcare și anulării sau întârzierii prelungite a zborurilor și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 295/91 (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 261/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 februarie 2004 de stabilire a unor norme comune în materie de compensare și de asistență a pasagerilor în eventualitatea refuzului la îmbarcare și anulării sau întârzierii prelungite a zborurilor și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 295/91 (17),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1300/2014 al Comisiei din 18 noiembrie 2014 privind specificațiile tehnice de interoperabilitate referitoare la accesibilitatea sistemului feroviar al Uniunii pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1300/2014 al Comisiei din 18 noiembrie 2014 privind specificațiile tehnice de interoperabilitate referitoare la accesibilitatea sistemului feroviar al Uniunii pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă (18),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A9-0209/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A9-0209/2022),

| A. | întrucât persoanele cu dizabilități au drepturi egale cu celelalte persoane în toate domeniile vieții și au dreptul inalienabil la demnitate, tratament egal, viață independentă, autonomie și participare deplină în societate, lucru care aduce beneficii societății la toate nivelurile sale; |
| --- | --- |

A.

întrucât persoanele cu dizabilități au drepturi egale cu celelalte persoane în toate domeniile vieții și au dreptul inalienabil la demnitate, tratament egal, viață independentă, autonomie și participare deplină în societate, lucru care aduce beneficii societății la toate nivelurile sale;

| B. | întrucât peste 87 de milioane de persoane din Uniune suferă de un tip de dizabilitate și întrucât trebuie luată în considerare tendința de îmbătrânire demografică din Uniune; |
| --- | --- |

B.

întrucât peste 87 de milioane de persoane din Uniune suferă de un tip de dizabilitate și întrucât trebuie luată în considerare tendința de îmbătrânire demografică din Uniune;

| C. | întrucât accesibilitatea este o condiție prealabilă esențială pentru ca persoanele cu dizabilități să se bucure pe deplin de drepturile omului și de libertățile fundamentale; întrucât, în conformitate cu articolul 9 al CRPD referitor la accesibilitate, pentru a da persoanelor cu dizabilități posibilitatea să trăiască independent și să participe pe deplin la toate aspectele vieții, statele părți trebuie să ia măsuri adecvate pentru a le asigura acestor persoane accesul, în condiții de egalitate cu ceilalți, la mediul fizic, la transport, informație și mijloace de comunicare, inclusiv la tehnologiile și sistemele informatice și de comunicații și la alte facilități și servicii deschise sau furnizate publicului, atât în zonele urbane, cât și în cele rurale; |
| --- | --- |

C.

întrucât accesibilitatea este o condiție prealabilă esențială pentru ca persoanele cu dizabilități să se bucure pe deplin de drepturile omului și de libertățile fundamentale; întrucât, în conformitate cu articolul 9 al CRPD referitor la accesibilitate, pentru a da persoanelor cu dizabilități posibilitatea să trăiască independent și să participe pe deplin la toate aspectele vieții, statele părți trebuie să ia măsuri adecvate pentru a le asigura acestor persoane accesul, în condiții de egalitate cu ceilalți, la mediul fizic, la transport, informație și mijloace de comunicare, inclusiv la tehnologiile și sistemele informatice și de comunicații și la alte facilități și servicii deschise sau furnizate publicului, atât în zonele urbane, cât și în cele rurale;

| D. | întrucât statele membre trebuie să se asigure că accesibilitatea este integrată la toate nivelurile, nu numai în clădirile și transporturile publice, ci și în sănătate și educație, inclusiv sporind mobilitatea și integrarea persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

D.

întrucât statele membre trebuie să se asigure că accesibilitatea este integrată la toate nivelurile, nu numai în clădirile și transporturile publice, ci și în sănătate și educație, inclusiv sporind mobilitatea și integrarea persoanelor cu dizabilități;

| E. | întrucât CRPD definește „design-ul universal” ca fiind proiectarea de produse, medii, programe și servicii care să fie utilizabile de toate persoanele, în cea mai mare măsură posibilă, fără a fi necesară adaptarea sau proiectarea specializată și fără a exclude dispozitivele de asistare pentru anumite grupuri de persoane cu dizabilități; întrucât accesibilitatea este unul dintre principiile generale ale CRPD, iar UE și statele membre au obligații juridice față de CRPD în temeiul Deciziei 2010/48/CE a Consiliului; întrucât Observația generală nr. 2 privind CRPD consemnează obligația statelor părți de a adopta planuri de acțiune și strategii de identificare a barierelor existente în calea accesibilității, de a stabili calendare cu termene specifice și de a furniza atât resursele umane, cât și cele materiale necesare pentru eliminarea barierelor; întrucât accesibilitatea este esențială pentru exercitarea drepturilor persoanelor cu dizabilități la viață privată, nediscriminare, ocuparea forței de muncă, educație favorabilă incluziunii, participare politică și a altor drepturi consacrate în CRPD; |
| --- | --- |

E.

întrucât CRPD definește „design-ul universal” ca fiind proiectarea de produse, medii, programe și servicii care să fie utilizabile de toate persoanele, în cea mai mare măsură posibilă, fără a fi necesară adaptarea sau proiectarea specializată și fără a exclude dispozitivele de asistare pentru anumite grupuri de persoane cu dizabilități; întrucât accesibilitatea este unul dintre principiile generale ale CRPD, iar UE și statele membre au obligații juridice față de CRPD în temeiul Deciziei 2010/48/CE a Consiliului; întrucât Observația generală nr. 2 privind CRPD consemnează obligația statelor părți de a adopta planuri de acțiune și strategii de identificare a barierelor existente în calea accesibilității, de a stabili calendare cu termene specifice și de a furniza atât resursele umane, cât și cele materiale necesare pentru eliminarea barierelor; întrucât accesibilitatea este esențială pentru exercitarea drepturilor persoanelor cu dizabilități la viață privată, nediscriminare, ocuparea forței de muncă, educație favorabilă incluziunii, participare politică și a altor drepturi consacrate în CRPD;

| F. | întrucât autoritățile locale joacă un rol esențial în sprijinirea statelor membre la elaborarea politicilor sociale, inclusiv a politicilor privind dizabilitățile și accesibilitatea, prin analiza nevoilor pe teren și punerea în aplicare a unor măsuri specifice; |
| --- | --- |

F.

întrucât autoritățile locale joacă un rol esențial în sprijinirea statelor membre la elaborarea politicilor sociale, inclusiv a politicilor privind dizabilitățile și accesibilitatea, prin analiza nevoilor pe teren și punerea în aplicare a unor măsuri specifice;

| G. | întrucât asigurarea unor tehnologii de asistare de înaltă calitate și la prețuri accesibile va promova incluziunea deplină a persoanelor cu dizabilități în societate și va aduce beneficii atât persoanelor cu dizabilități, cât și furnizorilor acestor tehnologii, precum și întregii societăți; întrucât tehnologiile de asistare vor contribui la reducerea disparităților dintre statele membre și întrucât aceste tehnologii pot funcționa numai în medii accesibile; |
| --- | --- |

G.

întrucât asigurarea unor tehnologii de asistare de înaltă calitate și la prețuri accesibile va promova incluziunea deplină a persoanelor cu dizabilități în societate și va aduce beneficii atât persoanelor cu dizabilități, cât și furnizorilor acestor tehnologii, precum și întregii societăți; întrucât tehnologiile de asistare vor contribui la reducerea disparităților dintre statele membre și întrucât aceste tehnologii pot funcționa numai în medii accesibile;

| H. | întrucât nivelurile mai ridicate de ocupare a forței de muncă în rândul persoanelor cu dizabilități, o mai mare accesibilitate pentru această categorie și o mai mare incluziune a sa pe piața forței de muncă au un potențial economic clar; |
| --- | --- |

H.

întrucât nivelurile mai ridicate de ocupare a forței de muncă în rândul persoanelor cu dizabilități, o mai mare accesibilitate pentru această categorie și o mai mare incluziune a sa pe piața forței de muncă au un potențial economic clar;

| I. | întrucât Uniunea a instituit un cadru juridic cuprinzător referitor la accesibilitatea pe piața internă, în special prin adoptarea unei legislații specifice privind accesibilitatea, spre exemplu Actul european privind accesibilitatea, și include obligații în materie de accesibilitate în diferite legislații sectoriale, inclusiv în regulamentele privind fondurile UE; întrucât Actul european privind accesibilitatea (AEA), care se va aplica de la 28 iunie 2025, va introduce noi cerințe semnificative în ceea ce privește accesibilitatea produselor și serviciilor; |
| --- | --- |

I.

întrucât Uniunea a instituit un cadru juridic cuprinzător referitor la accesibilitatea pe piața internă, în special prin adoptarea unei legislații specifice privind accesibilitatea, spre exemplu Actul european privind accesibilitatea, și include obligații în materie de accesibilitate în diferite legislații sectoriale, inclusiv în regulamentele privind fondurile UE; întrucât Actul european privind accesibilitatea (AEA), care se va aplica de la 28 iunie 2025, va introduce noi cerințe semnificative în ceea ce privește accesibilitatea produselor și serviciilor;

| J. | întrucât punerea efectivă în aplicare a politicilor legate de dizabilități va contribui în mod pozitiv la competitivitatea pieței interne a UE și, prin urmare, reprezintă o resursă de sine stătătoare pentru economia UE; |
| --- | --- |

J.

întrucât punerea efectivă în aplicare a politicilor legate de dizabilități va contribui în mod pozitiv la competitivitatea pieței interne a UE și, prin urmare, reprezintă o resursă de sine stătătoare pentru economia UE;

| K. | întrucât evaluarea Strategiei europene 2010-2020 pentru persoanele cu dizabilități a arătat că contribuția acesteia a îmbunătățit situația într-o serie de domenii, dar a evidențiat și faptul că persoanele cu dizabilități se confruntă în continuare cu obstacole considerabile în calea accesului la asistență medicală, educație, transport, mediul construit, TIC, ocuparea forței de muncă și activități recreative, precum și în calea participării la viața politică și la alte domenii ale vieții, |
| --- | --- |

K.

întrucât evaluarea Strategiei europene 2010-2020 pentru persoanele cu dizabilități a arătat că contribuția acesteia a îmbunătățit situația într-o serie de domenii, dar a evidențiat și faptul că persoanele cu dizabilități se confruntă în continuare cu obstacole considerabile în calea accesului la asistență medicală, educație, transport, mediul construit, TIC, ocuparea forței de muncă și activități recreative, precum și în calea participării la viața politică și la alte domenii ale vieții,

1.

salută comunicarea Comisiei intitulată „O Uniune a egalității: Strategia europeană pentru drepturile persoanelor cu dizabilități 2021-2030” (strategia), al cărei scop este de a garanta că toate persoanele cu dizabilități din Europa se pot bucura de drepturile lor, pot participa la viața socială și economică în condiții de egalitate și nu mai sunt victime ale discriminării, abordând problema barierelor importante menționate în evaluarea Strategiei europene 2010-2020 pentru persoanele cu dizabilități;

2.

salută inițiativa Comisiei, anunțată în strategie, de a înființa Centrul AccessibleEU (Centrul); ia act de faptul că centrul urmărește să sporească coerența unor politici armonizate privind accesibilitatea, să sprijine punerea în aplicare a acestora și să faciliteze accesul la cunoștințele și competențele relevante, promovând o cultură a egalității de șanse și participarea deplină în societate a persoanelor cu dizabilități, inclusiv la nivel profesional, într-un spațiu de colaborare între administrațiile publice, reprezentanții mediului de afaceri, societatea civilă activă în domeniul protecției drepturilor persoanelor cu dizabilități, precum și experții în materie de accesibilitate și utilizatori;

3.

ia act de faptul că rezultatele mai bune în materie de accesibilitate în societate pot fi obținute numai dacă Centrul urmează abordarea „design-ului universal”; subliniază necesitatea de a se asigura că această abordare cuprinzătoare este luată în considerare în mod corespunzător, în special în ceea ce privește mediul fizic, transporturile, informarea, comunicarea, serviciile, și în domeniul contractelor de achiziții publice și al licitațiilor publice; consideră că această abordare implică, de asemenea, participarea efectivă a tuturor părților interesate și a titularilor de drepturi la procedurile lor;

4.

subliniază că UE a creat un cadru juridic cuprinzător pentru accesibilitate pe piața unică, bazat pe mandatul CRPD, care include, printre altele, instrumente precum Actul european privind accesibilitatea, Directiva privind accesibilitatea site-urilor web, directivele privind serviciile mass-media audiovizuale și comunicațiile electronice și specificațiile tehnice pentru gări și vehicule; reamintește că anumite aspecte ale acestui cadru au termene de punere în aplicare în viitor și încurajează continuarea eforturilor pentru o punere în aplicare timpurie; regretă că, în cazurile în care este deja necesară, punerea în aplicare a unei astfel de legislații esențiale variază puternic de la un stat membru la altul și, în general, nu este încă satisfăcătoare, în principal din cauza lipsei de experți calificați în materie de accesibilitate; subliniază, așadar, necesitatea de a îmbunătăți cunoștințele generale, precum și expertiza practică și teoretică privind politicile de accesibilitate în cadrul administrațiilor publice, al operatorilor și al societății în general, pentru a contribui la găsirea unor soluții adecvate, sustenabile și abordabile în fiecare stat membru și a îmbunătăți, astfel, punerea în aplicare a cerințelor actuale și viitoare privind accesibilitatea; subliniază, în acest context, că Centrul ar trebui să joace rolul unei surse importante de astfel de cunoștințe și sprijin pentru statele membre în faza punerii în aplicare;

5.

ia act de înființarea unor grupuri de lucru ad-hoc pentru punerea în aplicare a anumitor acte legislative privind accesibilitatea; consideră însă că absența unui cadru de coordonare și cooperare între UE, statele membre, în special autoritățile publice care monitorizează sau pun în aplicare legislația în materie de accesibilitate și părțile interesate relevante care sprijină soluții transversale, mi ales persoanele cu dizabilități prin intermediul organizațiilor lor reprezentative, specialiștii din domeniul accesibilității și sectorul privat, reprezintă un obstacol suplimentar în calea punerii în aplicare a legislației privind accesibilitatea și a aplicării lor armonizate în întreaga UE;

6.

invită Comisia să asigure resurse adecvate, atât în ceea ce privește finanțarea, cât și resursele umane, pentru înființarea și funcționarea Centrului; invită statele membre să asigure resursele necesare pentru punerea în aplicare și asigurarea respectării politicilor de accesibilitate, inclusiv prin intermediul fondurilor UE; subliniază că o finanțare suficientă este esențială pentru existența unor politici publice eficiente în ceea ce privește accesibilitatea, precum și pentru realizarea de progrese cu privire la o gamă largă de subiecte, cum ar fi sensibilizarea prin acțiuni de comunicare, în special în relație cu organizațiile care reprezintă persoanele cu dizabilități, recunoașterea dizabilităților invizibile și armonizarea cardurilor naționale pentru dizabilitate sau a standardelor de accesibilitate;

Structură

Structură

| 7. | invită Comisia să înființeze un secretariat și un forum care să coordoneze și să conducă activitatea Centrului; subliniază că forumul ar trebui să garanteze participarea echilibrată a părților interesate din sectorul public și din cel privat și a titularilor de drepturi cu experiență adecvată în domeniul accesibilității; subliniază că ar trebui asigurat echilibrul de gen; subliniază că asigurarea participării organizațiilor care reprezintă persoanele cu dizabilități trebuie să fie o parte esențială a activității Centrului, pentru a asigura cel mai înalt nivel de transparență posibil în ceea ce privește activitățile sale; consideră că Centrul ar trebui să publice un program anual de lucru și ar trebui să includă în forum reprezentanți ai deputaților în Parlamentul European; |
| --- | --- |

7.

invită Comisia să înființeze un secretariat și un forum care să coordoneze și să conducă activitatea Centrului; subliniază că forumul ar trebui să garanteze participarea echilibrată a părților interesate din sectorul public și din cel privat și a titularilor de drepturi cu experiență adecvată în domeniul accesibilității; subliniază că ar trebui asigurat echilibrul de gen; subliniază că asigurarea participării organizațiilor care reprezintă persoanele cu dizabilități trebuie să fie o parte esențială a activității Centrului, pentru a asigura cel mai înalt nivel de transparență posibil în ceea ce privește activitățile sale; consideră că Centrul ar trebui să publice un program anual de lucru și ar trebui să includă în forum reprezentanți ai deputaților în Parlamentul European;

| 8. | subliniază provocările specifice pe care le prezintă anumite domenii ale politicilor în materie de accesibilitate, cum ar fi mediul construit, achizițiile publice, tehnologiile digitale, mass-media și cultura, transporturile, tehnologiile emergente și tehnologiile de asistare, precum și produsele și serviciile oferite publicului; invită Comisia să înființeze subgrupuri specializate de experți pentru anumite domenii; își exprimă convingerea că aceste grupuri ar trebui să coopereze îndeaproape cu Centrul, statele membre, persoanele cu dizabilități și organizațiile care reprezintă persoanele cu dizabilități pentru a garanta o mai bună evaluare, punere în aplicare, monitorizare și asigurare a respectării legislației privind accesibilitatea; |
| --- | --- |

8.

subliniază provocările specifice pe care le prezintă anumite domenii ale politicilor în materie de accesibilitate, cum ar fi mediul construit, achizițiile publice, tehnologiile digitale, mass-media și cultura, transporturile, tehnologiile emergente și tehnologiile de asistare, precum și produsele și serviciile oferite publicului; invită Comisia să înființeze subgrupuri specializate de experți pentru anumite domenii; își exprimă convingerea că aceste grupuri ar trebui să coopereze îndeaproape cu Centrul, statele membre, persoanele cu dizabilități și organizațiile care reprezintă persoanele cu dizabilități pentru a garanta o mai bună evaluare, punere în aplicare, monitorizare și asigurare a respectării legislației privind accesibilitatea;

| 9. | invită statele membre să înființeze centre naționale dedicate accesibilității, care ar putea include puncte de contact și grupuri de experți care să colaboreze cu Centrul în ceea ce privește punerea în aplicare, monitorizarea și asigurarea respectării legislației privind accesibilitatea; consideră că centrele naționale dedicate accesibilității ar trebui să faciliteze schimburile și coordonarea între părțile interesate relevante și titularii de drepturi, inclusiv operatorii economici, organizațiile persoanelor cu dizabilități și autoritățile naționale responsabile de asigurarea accesibilității și de punerea în aplicare a legislației sectoriale; consideră că experții în domeniu ai Centrului ar trebui să ofere orientări și formare tuturor părților interesate relevante; consideră că astfel de grupuri ar putea contribui la găsirea unor soluții de accesibilitate care să țină seama de particularitățile naționale; |
| --- | --- |

9.

invită statele membre să înființeze centre naționale dedicate accesibilității, care ar putea include puncte de contact și grupuri de experți care să colaboreze cu Centrul în ceea ce privește punerea în aplicare, monitorizarea și asigurarea respectării legislației privind accesibilitatea; consideră că centrele naționale dedicate accesibilității ar trebui să faciliteze schimburile și coordonarea între părțile interesate relevante și titularii de drepturi, inclusiv operatorii economici, organizațiile persoanelor cu dizabilități și autoritățile naționale responsabile de asigurarea accesibilității și de punerea în aplicare a legislației sectoriale; consideră că experții în domeniu ai Centrului ar trebui să ofere orientări și formare tuturor părților interesate relevante; consideră că astfel de grupuri ar putea contribui la găsirea unor soluții de accesibilitate care să țină seama de particularitățile naționale;

Mandat

Mandat

| 10. | consideră că Centrul ar trebui să funcționeze ca un hub care oferă instituțiilor și organismelor relevante ale UE și statelor sale membre, atunci când pun în aplicare dreptul Uniunii, asistență și expertiză periodică în ceea ce privește politicile și cerințele tehnice în materie de accesibilitate; consideră că Centrul ar trebui să stabilească și să coordoneze un cadru de cooperare care să reunească organismele naționale și ale Uniunii relevante și toate grupurile de utilizatori, în special organizațiile care reprezintă persoanele cu dizabilități, organizațiile societății civile, mediul academic, întreprinderile și specialiștii din toate domeniile accesibilității și drepturilor consumatorilor, pentru a sprijini implementarea și asigurarea respectării armonizate în întreaga UE, a oferi orientări și formare și a inspira dezvoltarea de politici și inovarea la nivel național și la nivelul UE, inclusiv prin identificarea și schimbul de bune practici în toate sectoarele, precum și prin crearea de instrumente menite să faciliteze punerea în aplicare a dreptului Uniunii; consideră, de asemenea, că Centrul ar putea stimula colaborarea dintre organismele și organizațiile menționate mai sus și părțile interesate deosebit de inovatoare pentru a promova dezvoltare tehnologiilor de asistare; consideră că Centrul ar trebui, de asemenea, să ofere consiliere, inclusiv orientări, instituțiilor și organismelor relevante ale UE și statelor sale membre cu privire la politicile și practicile lor interne în materie de accesibilitate; |
| --- | --- |

10.

consideră că Centrul ar trebui să funcționeze ca un hub care oferă instituțiilor și organismelor relevante ale UE și statelor sale membre, atunci când pun în aplicare dreptul Uniunii, asistență și expertiză periodică în ceea ce privește politicile și cerințele tehnice în materie de accesibilitate; consideră că Centrul ar trebui să stabilească și să coordoneze un cadru de cooperare care să reunească organismele naționale și ale Uniunii relevante și toate grupurile de utilizatori, în special organizațiile care reprezintă persoanele cu dizabilități, organizațiile societății civile, mediul academic, întreprinderile și specialiștii din toate domeniile accesibilității și drepturilor consumatorilor, pentru a sprijini implementarea și asigurarea respectării armonizate în întreaga UE, a oferi orientări și formare și a inspira dezvoltarea de politici și inovarea la nivel național și la nivelul UE, inclusiv prin identificarea și schimbul de bune practici în toate sectoarele, precum și prin crearea de instrumente menite să faciliteze punerea în aplicare a dreptului Uniunii; consideră, de asemenea, că Centrul ar putea stimula colaborarea dintre organismele și organizațiile menționate mai sus și părțile interesate deosebit de inovatoare pentru a promova dezvoltare tehnologiilor de asistare; consideră că Centrul ar trebui, de asemenea, să ofere consiliere, inclusiv orientări, instituțiilor și organismelor relevante ale UE și statelor sale membre cu privire la politicile și practicile lor interne în materie de accesibilitate;

| 11. | subliniază că activitatea Comisiei ar putea beneficia de sprijinul Centrului, printre altele prin identificarea lacunelor și a inconsecvențelor din legislația actuală și contribuția la depășirea acestora, furnizarea de recomandări de politică pentru actualizarea și dezvoltarea legislației în materie de accesibilitate, integrarea accesibilității în toate politicile relevante aflate sub responsabilitatea diferitelor direcții-generale ale Comisiei, inclusiv prin identificarea domeniilor prioritare în care ar trebui îmbunătățită accesibilitatea, desfășurarea de proiecte care explorează modalități inovatoare de implementare a accesibilității, acordarea de asistență la elaborarea specificațiilor tehnice de accesibilitate și prin sprijinirea agențiilor și organismelor UE în ceea ce privește aspectele legate de accesibilitate; |
| --- | --- |

11.

subliniază că activitatea Comisiei ar putea beneficia de sprijinul Centrului, printre altele prin identificarea lacunelor și a inconsecvențelor din legislația actuală și contribuția la depășirea acestora, furnizarea de recomandări de politică pentru actualizarea și dezvoltarea legislației în materie de accesibilitate, integrarea accesibilității în toate politicile relevante aflate sub responsabilitatea diferitelor direcții-generale ale Comisiei, inclusiv prin identificarea domeniilor prioritare în care ar trebui îmbunătățită accesibilitatea, desfășurarea de proiecte care explorează modalități inovatoare de implementare a accesibilității, acordarea de asistență la elaborarea specificațiilor tehnice de accesibilitate și prin sprijinirea agențiilor și organismelor UE în ceea ce privește aspectele legate de accesibilitate;

| 12. | consideră că Centrul ar trebui să genereze cunoștințe valoroase cu privire la accesibilitate prin utilizarea cercetării și a studiilor, pe care să le pună la dispoziția Comisiei și a statelor membre, și ar trebui să colecteze și să consolideze informații specializate și comparabile și date pe deplin accesibile, inclusiv feedback cu privire la punerea în aplicare a legislației privind accesibilitatea; subliniază că aceste acțiuni ar ajuta politicile în materie de accesibilitate să se bazeze în mod solid pe cerințele și experiențele utilizatorilor; subliniază că Centrul ar trebui să contribuie la remedierea lacunelor în colectarea de date statistice la nivel național cu privire la situația persoanelor cu dizabilități și că ar trebui avută în vedere cooperarea cu organele statistice relevante, în special Eurostat; |
| --- | --- |

12.

consideră că Centrul ar trebui să genereze cunoștințe valoroase cu privire la accesibilitate prin utilizarea cercetării și a studiilor, pe care să le pună la dispoziția Comisiei și a statelor membre, și ar trebui să colecteze și să consolideze informații specializate și comparabile și date pe deplin accesibile, inclusiv feedback cu privire la punerea în aplicare a legislației privind accesibilitatea; subliniază că aceste acțiuni ar ajuta politicile în materie de accesibilitate să se bazeze în mod solid pe cerințele și experiențele utilizatorilor; subliniază că Centrul ar trebui să contribuie la remedierea lacunelor în colectarea de date statistice la nivel național cu privire la situația persoanelor cu dizabilități și că ar trebui avută în vedere cooperarea cu organele statistice relevante, în special Eurostat;

| 13. | consideră că rolul Centrului va fi esențial pentru a oferi Comisiei, statelor membre, părților interesate și titularilor de drepturi cunoștințe și sprijin pentru punerea în aplicare, monitorizarea și asigurarea respectării politicilor de accesibilitate, inclusiv prin formare și documente de orientare în toate limbile oficiale ale UE și redactate într-un limbaj accesibil, ușor de înțeles și ușor de citit; |
| --- | --- |

13.

consideră că rolul Centrului va fi esențial pentru a oferi Comisiei, statelor membre, părților interesate și titularilor de drepturi cunoștințe și sprijin pentru punerea în aplicare, monitorizarea și asigurarea respectării politicilor de accesibilitate, inclusiv prin formare și documente de orientare în toate limbile oficiale ale UE și redactate într-un limbaj accesibil, ușor de înțeles și ușor de citit;

| 14. | subliniază că Centrul ar trebui să contribuie la depășirea neconcordanțelor dintre CRPD și politicile UE și, prin urmare, ar trebui să ajute statele membre să atingă obiectivul principal de creștere a nivelurilor de ocupare a forței de muncă în rândul persoanelor cu dizabilități; subliniază că această activitate de integrare trebuie să implice UE și statele membre inclusiv prin cooperarea strânsă cu organizațiile care reprezintă persoanele cu dizabilități și cu alte organizații ale societății civile, cu autoritățile publice și cu sectorul privat; |
| --- | --- |

14.

subliniază că Centrul ar trebui să contribuie la depășirea neconcordanțelor dintre CRPD și politicile UE și, prin urmare, ar trebui să ajute statele membre să atingă obiectivul principal de creștere a nivelurilor de ocupare a forței de muncă în rândul persoanelor cu dizabilități; subliniază că această activitate de integrare trebuie să implice UE și statele membre inclusiv prin cooperarea strânsă cu organizațiile care reprezintă persoanele cu dizabilități și cu alte organizații ale societății civile, cu autoritățile publice și cu sectorul privat;

| 15. | ia act de faptul că punerea în aplicare a politicilor privind accesibilitatea necesită un nivel ridicat de expertiză tehnică, care nu este inclusă suficient în programele de învățământ superior, ceea ce contribuie la o lipsă de experți calificați în materie de accesibilitate în sectorul public și privat în toate domeniile; subliniază că Centrul ar trebui să sprijine statele membre în elaborarea de programe educaționale dedicate chestiunilor legate de accesibilitate și ar trebui să ofere formare profesioniștilor, funcționarilor publici de la nivelul UE și de la nivel național, precum și părților interesate relevante și titularilor de drepturi, pentru a crește gradul de conștientizare cu privire la aceste aspecte; |
| --- | --- |

15.

ia act de faptul că punerea în aplicare a politicilor privind accesibilitatea necesită un nivel ridicat de expertiză tehnică, care nu este inclusă suficient în programele de învățământ superior, ceea ce contribuie la o lipsă de experți calificați în materie de accesibilitate în sectorul public și privat în toate domeniile; subliniază că Centrul ar trebui să sprijine statele membre în elaborarea de programe educaționale dedicate chestiunilor legate de accesibilitate și ar trebui să ofere formare profesioniștilor, funcționarilor publici de la nivelul UE și de la nivel național, precum și părților interesate relevante și titularilor de drepturi, pentru a crește gradul de conștientizare cu privire la aceste aspecte;

| 16. | regretă că sistemul de standardizare nu le permite în mod adecvat persoanelor cu dizabilități și organizațiilor care le reprezintă să participe pe picior de egalitate cu alte părți interesate la activitățile organismelor de standardizare europene și naționale pentru elaborarea standardelor de accesibilitate; solicită, prin urmare, o mai bună reprezentare în cadrul sistemului de standardizare și o reprezentare echilibrată în rândul experților desemnați, pentru a garanta un rezultat echitabil al legislației și standardelor Uniunii în materie de accesibilitate; consideră că Centrul ar trebui să joace un rol semnificativ în sistemul de stabilire a standardelor și ar putea oferi expertiză Comisiei atunci când aceasta participă la lucrările comitetelor de standardizare, inclusiv prin furnizarea de consiliere din partea experților în standardizare din organizațiile care reprezintă persoanele cu dizabilități și, dacă este posibil, ar putea asista Comisia la elaborarea specificațiilor tehnice și a cererilor de standarde și documente europene de standardizare în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 (19), inclusiv prin implicarea tuturor părților interesate relevante și a titularilor de drepturi; consideră că implicarea Centrului ar aduce beneficii clare persoanelor cu dizabilități în ceea ce privește circulația în UE și le-ar permite să se bucure de dreptul lor de a munci, de a trăi și de a călători liber; |
| --- | --- |

16.

regretă că sistemul de standardizare nu le permite în mod adecvat persoanelor cu dizabilități și organizațiilor care le reprezintă să participe pe picior de egalitate cu alte părți interesate la activitățile organismelor de standardizare europene și naționale pentru elaborarea standardelor de accesibilitate; solicită, prin urmare, o mai bună reprezentare în cadrul sistemului de standardizare și o reprezentare echilibrată în rândul experților desemnați, pentru a garanta un rezultat echitabil al legislației și standardelor Uniunii în materie de accesibilitate; consideră că Centrul ar trebui să joace un rol semnificativ în sistemul de stabilire a standardelor și ar putea oferi expertiză Comisiei atunci când aceasta participă la lucrările comitetelor de standardizare, inclusiv prin furnizarea de consiliere din partea experților în standardizare din organizațiile care reprezintă persoanele cu dizabilități și, dacă este posibil, ar putea asista Comisia la elaborarea specificațiilor tehnice și a cererilor de standarde și documente europene de standardizare în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 (19

| 17. | invită Comisia să efectueze o evaluare în termen de cinci ani de la crearea Centrului pentru a evalua eficacitatea acestuia și valoarea adăugată generată în ceea ce privește consolidarea politicilor de accesibilitate în cadrul UE; subliniază că, pe baza acestei evaluări, Comisia ar trebui să ia măsurile adecvate pentru a actualiza și a îmbunătăți Centrul, inclusiv pentru a evalua posibilitatea înființării unei agenții în cazul în care obiectivele enumerate în mandatul său nu sunt îndeplinite; invită Comisia să monitorizeze activitatea Centrului și realizările sale prin intermediul unor rapoarte anuale care să fie prezentate Parlamentului; |
| --- | --- |

17.

invită Comisia să efectueze o evaluare în termen de cinci ani de la crearea Centrului pentru a evalua eficacitatea acestuia și valoarea adăugată generată în ceea ce privește consolidarea politicilor de accesibilitate în cadrul UE; subliniază că, pe baza acestei evaluări, Comisia ar trebui să ia măsurile adecvate pentru a actualiza și a îmbunătăți Centrul, inclusiv pentru a evalua posibilitatea înființării unei agenții în cazul în care obiectivele enumerate în mandatul său nu sunt îndeplinite; invită Comisia să monitorizeze activitatea Centrului și realizările sale prin intermediul unor rapoarte anuale care să fie prezentate Parlamentului;

o

o o

| 18. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și statelor membre. |
| --- | --- |

18.

încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și statelor membre.

---

(1)  JO L 23, 27.1.2010, p. 35.

1

(2)  JO C 340, 15.12.2010, p. 11.

2

(3)  JO C 137 E, 27.5.2010, p. 68.

3

(4)  JO C 362, 8.9.2021, p. 8.

4

(5)  JO L 172, 17.5.2021, p. 1.

5

(6)  JO L 151, 7.6.2019, p. 70.

6

(7)  JO L 327, 2.12.2016, p. 1.

7

(8)  JO L 321, 17.12.2018, p. 36.

8

(9)  JO L 115, 13.4.2022, p. 1.

9

(10)  JO L 95, 15.4.2010, p. 1.

10

(11)  JO L 94, 28.3.2014, p. 65.

11

(12)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 11.

12

(13)  JO L 48, 21.2.2018, p. 1.

13

(14)  JO L 55, 28.2.2011, p. 1.

14

(15)  JO L 334, 17.12.2010, p. 1.

15

(16)  JO L 204, 26.7.2006, p. 1.

16

(17)  JO L 46, 17.2.2004, p. 1.

17

(18)  JO L 356, 12.12.2014, p. 110.

18

(19)  Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind standardizarea europeană (JO L 316, 14.11.2012, p. 12).

19

---

Miercuri, 5 oktombrie 2022

| 14.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 132/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 132/29

---

P9_TA(2022)0343

Situația romilor care trăiesc în tabere în UE

Rezoluția Parlamentului European din 5 octombrie 2022 referitoare la situația romilor care trăiesc în așezări în UE (2022/2662(RSP))

(2023/C 132/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Carta Socială Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Socială Europeană,

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere cadrul normativ al Consiliului Europei pentru protecția minorităților, jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului, în special în ceea ce privește practicile vădit discriminatorii de segregare educațională a copiilor romi, și jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere cadrul normativ al Consiliului Europei pentru protecția minorităților, jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului, în special în ceea ce privește practicile vădit discriminatorii de segregare educațională a copiilor romi, și jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Directiva Consiliului nr. 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (1) (Directiva privind egalitatea rasială); |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva Consiliului nr. 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (1) (Directiva privind egalitatea rasială);

| — | având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (2),

| — | având în vedere Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (3) (Directiva-cadru privind deșeurile), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (3) (Directiva-cadru privind deșeurile),

| — | având în vedere Decizia-cadru 2008/913/JAI a Consiliului din 28 noiembrie 2008 privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei prin intermediul dreptului penal (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2008/913/JAI a Consiliului din 28 noiembrie 2008 privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei prin intermediul dreptului penal (4),

| — | având în vedere Agenda 2030 a ONU pentru dezvoltare durabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 a ONU pentru dezvoltare durabilă,

| — | având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale și comunicarea Comisiei din 4 martie 2021 intitulată „Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale” (COM(2021)0102), |
| --- | --- |

—

având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale și comunicarea Comisiei din 4 martie 2021 intitulată „Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale” (COM(2021)0102),

| — | având în vedere rezoluția sa din 18 februarie 2011 referitoare la Strategia UE privind incluziunea romilor (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 18 februarie 2011 referitoare la Strategia UE privind incluziunea romilor (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 decembrie 2013 referitoare la aspectele de gen ale Cadrului UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 decembrie 2013 referitoare la aspectele de gen ale Cadrului UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 februarie 2019 referitoare la necesitatea de a consolida cadrul strategic al UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor post-2020 și de a intensifica lupta împotriva atitudinilor negative față de romi (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 februarie 2019 referitoare la necesitatea de a consolida cadrul strategic al UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor post-2020 și de a intensifica lupta împotriva atitudinilor negative față de romi (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 18 iunie 2020 referitoare la Strategia europeană pentru persoanele cu dizabilități după 2020 (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 18 iunie 2020 referitoare la Strategia europeană pentru persoanele cu dizabilități după 2020 (8),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 intitulată „Punerea în aplicare a strategiilor naționale de integrare a romilor: combaterea atitudinilor negative față de populațiile cu origini rome din Europa” (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 intitulată „Punerea în aplicare a strategiilor naționale de integrare a romilor: combaterea atitudinilor negative față de populațiile cu origini rome din Europa” (9),

| — | având în vedere rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 referitoare la accesul la locuințe decente și la prețuri abordabile pentru toți (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 referitoare la accesul la locuințe decente și la prețuri abordabile pentru toți (10),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 martie 2021 referitoare la drepturile copiilor în perspectiva Strategiei UE privind drepturile copilului (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 martie 2021 referitoare la drepturile copiilor în perspectiva Strategiei UE privind drepturile copilului (11),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 aprilie 2022 referitoare la protejarea de către UE a copiilor și tinerilor care fug din calea războiului din Ucraina (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 aprilie 2022 referitoare la protejarea de către UE a copiilor și tinerilor care fug din calea războiului din Ucraina (12),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 4 decembrie 2018 intitulată „Raport privind evaluarea cadrului UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020” (COM(2018)0785), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 4 decembrie 2018 intitulată „Raport privind evaluarea cadrului UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020” (COM(2018)0785),

| — | având în vedere al doilea sondaj al Agenției pentru Drepturile Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) privind minoritățile și discriminarea în Uniunea Europeană (UE-MIDIS II), |
| --- | --- |

—

având în vedere al doilea sondaj al Agenției pentru Drepturile Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) privind minoritățile și discriminarea în Uniunea Europeană (UE-MIDIS II),

| — | având în vedere cadrul de monitorizare al Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) pentru un cadru strategic al UE privind romii: egalitate, incluziune și participare, |
| --- | --- |

—

având în vedere cadrul de monitorizare al Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) pentru un cadru strategic al UE privind romii: egalitate, incluziune și participare,

| — | având în vedere buletinul FRA din 29 septembrie 2020 intitulat „Coronavirus pandemic in the EU – Impact on Roma and Travellers” (Pandemia de coronavirus în UE – impactul asupra romilor și nomazilor), |
| --- | --- |

—

având în vedere buletinul FRA din 29 septembrie 2020 intitulat „Coronavirus pandemic in the EU – Impact on Roma and Travellers” (Pandemia de coronavirus în UE – impactul asupra romilor și nomazilor),

| — | având în vedere declarația Federației europene a organizațiilor naționale care lucrează cu persoanele fără adăpost (FEANTSA) din 26 octombrie 2020 intitulată „Situația locativă a romilor din UE rămâne dificilă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Federației europene a organizațiilor naționale care lucrează cu persoanele fără adăpost (FEANTSA) din 26 octombrie 2020 intitulată „Situația locativă a romilor din UE rămâne dificilă”,

| — | având în vedere nota de informare a Rețelei europene privind apatridia din 10 martie 2022 intitulată „Persoanele apatride și persoanele expuse riscului de apatridie strămutate forțat din Ucraina”, |
| --- | --- |

—

având în vedere nota de informare a Rețelei europene privind apatridia din 10 martie 2022 intitulată „Persoanele apatride și persoanele expuse riscului de apatridie strămutate forțat din Ucraina”,

| — | având în vedere documentul de poziție al Unicef din iunie 2012 intitulat „Dreptul copiilor romi la educație”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de poziție al Unicef din iunie 2012 intitulat „Dreptul copiilor romi la educație”,

| — | având în vedere raportul special nr. 14/2016 al Curții de Conturi Europene din 28 iunie 2016 intitulat „Inițiativele de politică ale UE și sprijinul financiar acordat de aceasta pentru integrarea romilor: s-au înregistrat progrese semnificative în ultimul deceniu, dar sunt necesare eforturi suplimentare pe teren”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul special nr. 14/2016 al Curții de Conturi Europene din 28 iunie 2016 intitulat „Inițiativele de politică ale UE și sprijinul financiar acordat de aceasta pentru integrarea romilor: s-au înregistrat progrese semnificative în ultimul deceniu, dar sunt necesare eforturi suplimentare pe teren”,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 18 septembrie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: planul de acțiune al UE de combatere a rasismului pentru perioada 2020-2025” (COM(2020)0565), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 18 septembrie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: planul de acțiune al UE de combatere a rasismului pentru perioada 2020-2025” (COM(2020)0565),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 7 octombrie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Cadrul strategic al UE pentru egalitatea, incluziunea și participarea romilor” (COM(2020)0620), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 7 octombrie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Cadrul strategic al UE pentru egalitatea, incluziunea și participarea romilor” (COM(2020)0620),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 24 noiembrie 2020 intitulată „Plan de acțiune privind integrarea și incluziunea pentru perioada 2021-2027”, (COM(2020)0758), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 24 noiembrie 2020 intitulată „Plan de acțiune privind integrarea și incluziunea pentru perioada 2021-2027”, (COM(2020)0758),

| — | având în vedere recomandarea Consiliului din 12 martie 2021 privind egalitatea, incluziunea și participarea romilor (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Consiliului din 12 martie 2021 privind egalitatea, incluziunea și participarea romilor (13),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 24 martie 2021 intitulată „Strategia UE privind drepturile copilului” (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 24 martie 2021 intitulată „Strategia UE privind drepturile copilului” (COM(2021)0142),

| — | având în vedere recomandarea (UE) 2021/1004 a Consiliului din 14 iunie 2021 de instituire a unei garanții europene pentru copii (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea (UE) 2021/1004 a Consiliului din 14 iunie 2021 de instituire a unei garanții europene pentru copii (14),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 5 martie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 5 martie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025” (COM(2020)0152),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 3 martie 2021 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind drepturile persoanelor cu handicap (2021-2030)” (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 3 martie 2021 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind drepturile persoanelor cu handicap (2021-2030)” (COM(2021)0101),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de directivă a Consiliului cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală (COM(2008)0426), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de directivă a Consiliului cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală (COM(2008)0426),

| — | având în vedere Directiva 2001/55/CE a Consiliului din 20 iulie 2001 privind standardele minime pentru acordarea protecției temporare, în cazul unui aflux masiv de persoane strămutate, și măsurile de promovare a unui echilibru între eforturile statelor membre pentru primirea acestor persoane și suportarea consecințelor acestei primiri (15) (Directiva privind protecția temporară), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2001/55/CE a Consiliului din 20 iulie 2001 privind standardele minime pentru acordarea protecției temporare, în cazul unui aflux masiv de persoane strămutate, și măsurile de promovare a unui echilibru între eforturile statelor membre pentru primirea acestor persoane și suportarea consecințelor acestei primiri (15) (Directiva privind protecția temporară),

| — | având în vedere întrebările adresate Consiliului și Comisiei referitoare la situația comunităților rome marginalizate care trăiesc în tabere de romi în UE (O-000022/2022 – B9-0018/2022 și O-000023/2022 – B9-0019/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebările adresate Consiliului și Comisiei referitoare la situația comunităților rome marginalizate care trăiesc în tabere de romi în UE (O-000022/2022 – B9-0018/2022 și O-000023/2022 – B9-0019/2022),

| — | având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție prezentată de Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție prezentată de Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| A. | întrucât valorile UE predomină într-o societate care respectă diversitatea, pluralismul, nediscriminarea, toleranța, justiția, solidaritatea și egalitatea de gen; întrucât statele membre au răspunderea specială de a garanta aceste valori pentru toți, inclusiv pentru populația romă; |
| --- | --- |

A.

întrucât valorile UE predomină într-o societate care respectă diversitatea, pluralismul, nediscriminarea, toleranța, justiția, solidaritatea și egalitatea de gen; întrucât statele membre au răspunderea specială de a garanta aceste valori pentru toți, inclusiv pentru populația romă;

| B. | întrucât „romi” este un termen generic care include o gamă largă de persoane de origine romă, printre care romi, sinti, kale, romanichels și boyash/rudari; deoarece termenul desemnează și grupuri precum ascali, egipteni, ieniși, domi, lomi, romi și abdali, dar și populații nomade, inclusiv nomazii etnici sau cei desemnați sub denumirea administrativă „gens du voyage”, precum și persoane care se identifică drept țigani, fără a le nega caracteristicile specifice; |
| --- | --- |

B.

întrucât „romi” este un termen generic care include o gamă largă de persoane de origine romă, printre care romi, sinti, kale, romanichels și boyash/rudari; deoarece termenul desemnează și grupuri precum ascali, egipteni, ieniși, domi, lomi, romi și abdali, dar și populații nomade, inclusiv nomazii etnici sau cei desemnați sub denumirea administrativă „gens du voyage”, precum și persoane care se identifică drept țigani, fără a le nega caracteristicile specifice;

| C. | întrucât romii reprezintă cea mai numeroasă minoritate etnică din Europa; întrucât un număr inacceptabil de mare de romi din Europa continuă să trăiască în sărăcie și să fie exclus din punct de vedere social, făcând față unor condiții de viață extrem de precare, nesigure și supraaglomerate în zone rurale și urbane segregate; întrucât problema romilor care trăiesc în așezări nu se limitează la o singură țară și, prin urmare, este o problemă europeană care trebuie abordată ca atare; întrucât segregarea spațială este una dintre cauzele principale ale accesului inegal la asistență medicală, la îngrijirea și educația timpurie a copiilor, la ocuparea forței de muncă și la servicii esențiale, inclusiv accesul la drumuri, la instalațiile de alimentare cu apă, de salubritate și de canalizare, alimentarea cu energie electrică și colectarea deșeurilor, și consolidează aceste inegalități; întrucât aceasta are nu doar consecințe fizice și economice, ci și consecințe psihologice și sociologice, atât asupra persoanelor, cât și asupra comunităților; întrucât sărăcia intergenerațională din așezările romilor este de natură socioeconomică, având consecințe grave pentru starea de bine fizică și psihică și pentru sănătatea mintală, oportunitățile de care se pot bucura și exercitarea drepturilor fundamentale ale membrilor acestor comunități; |
| --- | --- |

C.

întrucât romii reprezintă cea mai numeroasă minoritate etnică din Europa; întrucât un număr inacceptabil de mare de romi din Europa continuă să trăiască în sărăcie și să fie exclus din punct de vedere social, făcând față unor condiții de viață extrem de precare, nesigure și supraaglomerate în zone rurale și urbane segregate; întrucât problema romilor care trăiesc în așezări nu se limitează la o singură țară și, prin urmare, este o problemă europeană care trebuie abordată ca atare; întrucât segregarea spațială este una dintre cauzele principale ale accesului inegal la asistență medicală, la îngrijirea și educația timpurie a copiilor, la ocuparea forței de muncă și la servicii esențiale, inclusiv accesul la drumuri, la instalațiile de alimentare cu apă, de salubritate și de canalizare, alimentarea cu energie electrică și colectarea deșeurilor, și consolidează aceste inegalități; întrucât aceasta are nu doar consecințe fizice și economice, ci și consecințe psihologice și sociologice, atât asupra persoanelor, cât și asupra comunităților; întrucât sărăcia intergenerațională din așezările romilor este de natură socioeconomică, având consecințe grave pentru starea de bine fizică și psihică și pentru sănătatea mintală, oportunitățile de care se pot bucura și exercitarea drepturilor fundamentale ale membrilor acestor comunități;

| D. | întrucât romii se confruntă cu procente mai ridicate de muncă cu intensitate scăzută, de insecuritate a locului de muncă și de șomaj și ocupă deseori locuri de muncă precare sau atipice, ceea ce le îngreunează accesul la schemele de șomaj și la drepturile de pensie; întrucât romii nu dispun de rețele de ocupare a forței de muncă și sunt discriminați atât în ceea ce privește accesul la încadrarea în muncă, cât și la locul de muncă, fiind, totodată, concentrați în regiuni dezavantajate din punct de vedere socioeconomic; întrucât cei șase milioane de romi care locuiesc în UE reprezintă o parte semnificativă și în creștere a populației sale și au un potențial enorm, care nu va putea fi realizat decât dacă situația lor în materie de ocupare a forței de muncă și de incluziune socială va fi îmbunătățită; |
| --- | --- |

D.

întrucât romii se confruntă cu procente mai ridicate de muncă cu intensitate scăzută, de insecuritate a locului de muncă și de șomaj și ocupă deseori locuri de muncă precare sau atipice, ceea ce le îngreunează accesul la schemele de șomaj și la drepturile de pensie; întrucât romii nu dispun de rețele de ocupare a forței de muncă și sunt discriminați atât în ceea ce privește accesul la încadrarea în muncă, cât și la locul de muncă, fiind, totodată, concentrați în regiuni dezavantajate din punct de vedere socioeconomic; întrucât cei șase milioane de romi care locuiesc în UE reprezintă o parte semnificativă și în creștere a populației sale și au un potențial enorm, care nu va putea fi realizat decât dacă situația lor în materie de ocupare a forței de muncă și de incluziune socială va fi îmbunătățită;

| E. | întrucât, potrivit sondajului Uniunii Europene privind minoritățile și discriminarea (EU-MIDIS II), doar unu din patru romi cu vârsta de 16 ani sau mai mult a declarat că este angajat sau că desfășoară o activitate independentă și întrucât femeile rome au raportat o rată de ocupare mult mai mică decât bărbații romi: 16 % comparativ cu 34 %; întrucât situația tinerilor este deosebit de îngrijorătoare, procentul NEET (tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare) în rândul romilor fiind de 63 %, față de o medie de 12 % la nivelul UE; întrucât, pentru această grupă de vârstă, rezultatele au arătat și o disparitate de gen considerabilă, 72 % dintre tinerele de etnie romă fiind clasate drept NEET, comparativ cu 55 % dintre tinerii romi; întrucât aceste cifre contrastează puternic cu cifrele înregistrate de restul populației (35 %); întrucât, potrivit raportărilor, 80 % dintre romi trăiesc sub pragul respectiv al riscului de sărăcie din țara lor; întrucât unu din trei romi trăia în locuințe neracordate la rețeaua de apă curentă, iar unu din zece în locuințe fără energie electrică; întrucât unu din trei copii romi s-a aflat într-o situație în care unul dintre membrii familiei sale a mers la culcare flămând cel puțin o dată pe lună și aproape jumătate dintre romii cu vârste cuprinse între 6 și 24 de ani nu au mers la școală; |
| --- | --- |

E.

întrucât, potrivit sondajului Uniunii Europene privind minoritățile și discriminarea (EU-MIDIS II), doar unu din patru romi cu vârsta de 16 ani sau mai mult a declarat că este angajat sau că desfășoară o activitate independentă și întrucât femeile rome au raportat o rată de ocupare mult mai mică decât bărbații romi: 16 % comparativ cu 34 %; întrucât situația tinerilor este deosebit de îngrijorătoare, procentul NEET (tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare) în rândul romilor fiind de 63 %, față de o medie de 12 % la nivelul UE; întrucât, pentru această grupă de vârstă, rezultatele au arătat și o disparitate de gen considerabilă, 72 % dintre tinerele de etnie romă fiind clasate drept NEET, comparativ cu 55 % dintre tinerii romi; întrucât aceste cifre contrastează puternic cu cifrele înregistrate de restul populației (35 %); întrucât, potrivit raportărilor, 80 % dintre romi trăiesc sub pragul respectiv al riscului de sărăcie din țara lor; întrucât unu din trei romi trăia în locuințe neracordate la rețeaua de apă curentă, iar unu din zece în locuințe fără energie electrică; întrucât unu din trei copii romi s-a aflat într-o situație în care unul dintre membrii familiei sale a mers la culcare flămând cel puțin o dată pe lună și aproape jumătate dintre romii cu vârste cuprinse între 6 și 24 de ani nu au mers la școală;

| F. | întrucât lipsa unor măsuri de politică sau a unor investiții semnificative, disponibilitatea limitată și calitatea scăzută a locuințelor sociale, discriminarea pe piața locuințelor și segregarea fac ca decalajul dintre populația romă și cea de altă etnie în ceea ce privește accesul la locuințe să rămână aproape neschimbat (16); |
| --- | --- |

F.

întrucât lipsa unor măsuri de politică sau a unor investiții semnificative, disponibilitatea limitată și calitatea scăzută a locuințelor sociale, discriminarea pe piața locuințelor și segregarea fac ca decalajul dintre populația romă și cea de altă etnie în ceea ce privește accesul la locuințe să rămână aproape neschimbat (16);

| G. | întrucât romii care trăiesc în așezări ar trebui să aibă acces la locuințe decente, accesibile, abordabile ca preț, sigure din punctul de vedere al mediului, salubre și desegregate; |
| --- | --- |

G.

întrucât romii care trăiesc în așezări ar trebui să aibă acces la locuințe decente, accesibile, abordabile ca preț, sigure din punctul de vedere al mediului, salubre și desegregate;

| H. | întrucât atitudinea discriminatorie față de romi adânc înrădăcinată și instituțională continuă să existe la toate nivelurile societății UE și constituie un obstacol semnificativ care îi împiedică pe romi să își exercite pe deplin drepturile fundamentale în calitate de cetățeni ai UE în toate domeniile vieții, inclusiv în domeniul ocupării forței de muncă, al locuințelor, al educației, sănătății, îngrijirii și protecției sociale și al altor servicii publice esențiale; întrucât 41 % dintre romii din cele nouă state membre ale UE care au participat la sondajul EU-MIDIS II s-au simțit discriminați din cauza originii rome în cel puțin un domeniu al vieții de zi cu zi, cum ar fi la căutarea unui loc de muncă, la locul de muncă, în ceea ce privește accesul la locuințe, îngrijirea sănătății și educația; întrucât integrarea romilor necesită sensibilitate la contextele locale, la diversitatea etnică și socioeconomică din rândul populației rome și la barierele din calea mobilității sociale, precum și la formele intersecționale de discriminare, în special în privința genului, vârstei și dizabilității; întrucât egalitatea de gen și situația copiilor și a tinerilor romi sunt două domenii-cheie de intervenție pentru incluziunea socială a romilor, care nu sunt abordate suficient nici la nivel european, nici la nivel național; |
| --- | --- |

H.

întrucât atitudinea discriminatorie față de romi adânc înrădăcinată și instituțională continuă să existe la toate nivelurile societății UE și constituie un obstacol semnificativ care îi împiedică pe romi să își exercite pe deplin drepturile fundamentale în calitate de cetățeni ai UE în toate domeniile vieții, inclusiv în domeniul ocupării forței de muncă, al locuințelor, al educației, sănătății, îngrijirii și protecției sociale și al altor servicii publice esențiale; întrucât 41 % dintre romii din cele nouă state membre ale UE care au participat la sondajul EU-MIDIS II s-au simțit discriminați din cauza originii rome în cel puțin un domeniu al vieții de zi cu zi, cum ar fi la căutarea unui loc de muncă, la locul de muncă, în ceea ce privește accesul la locuințe, îngrijirea sănătății și educația; întrucât integrarea romilor necesită sensibilitate la contextele locale, la diversitatea etnică și socioeconomică din rândul populației rome și la barierele din calea mobilității sociale, precum și la formele intersecționale de discriminare, în special în privința genului, vârstei și dizabilității; întrucât egalitatea de gen și situația copiilor și a tinerilor romi sunt două domenii-cheie de intervenție pentru incluziunea socială a romilor, care nu sunt abordate suficient nici la nivel european, nici la nivel național;

| I. | întrucât situația din așezările romilor încalcă drepturile omului și drepturile fundamentale, astfel cum sunt consacrate în tratatele UE, în Convenția europeană a drepturilor omului, în Carta drepturilor fundamentale a UE, în Carta socială europeană, în Convenția Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului și în Convenția internațională privind drepturile economice, sociale și culturale, precum și principiile recunoscute în Pilonul european al drepturilor sociale; întrucât este îngrijorător faptul că aceste drepturi nu sunt respectate în practică în privința persoanelor rome care trăiesc în așezări; |
| --- | --- |

I.

întrucât situația din așezările romilor încalcă drepturile omului și drepturile fundamentale, astfel cum sunt consacrate în tratatele UE, în Convenția europeană a drepturilor omului, în Carta drepturilor fundamentale a UE, în Carta socială europeană, în Convenția Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului și în Convenția internațională privind drepturile economice, sociale și culturale, precum și principiile recunoscute în Pilonul european al drepturilor sociale; întrucât este îngrijorător faptul că aceste drepturi nu sunt respectate în practică în privința persoanelor rome care trăiesc în așezări;

| J. | întrucât cercul vicios al sărăciei intergeneraționale din așezările rome marginalizate reprezintă un fenomen complex care trebuie abordat orizontal în cadrul mai multor domenii de politică interconectate, de manieră cuprinzătoare și cu cooperarea tuturor părților interesate competente; întrucât soluțiile eficace necesită un angajament deplin la nivelul UE și la nivel național, regional și local, în cooperare cu inițiativele societății civile, inclusiv organizațiile caritabile și religioase, partenerii sociali și actorii privați, învățând din cele mai bune practici și din soluțiile inovatoare din toate statele membre și reproducându-le la o scară mai largă; |
| --- | --- |

J.

întrucât cercul vicios al sărăciei intergeneraționale din așezările rome marginalizate reprezintă un fenomen complex care trebuie abordat orizontal în cadrul mai multor domenii de politică interconectate, de manieră cuprinzătoare și cu cooperarea tuturor părților interesate competente; întrucât soluțiile eficace necesită un angajament deplin la nivelul UE și la nivel național, regional și local, în cooperare cu inițiativele societății civile, inclusiv organizațiile caritabile și religioase, partenerii sociali și actorii privați, învățând din cele mai bune practici și din soluțiile inovatoare din toate statele membre și reproducându-le la o scară mai largă;

| K. | întrucât numeroase autorități locale și regionale și numeroși reprezentanți ai societății civile au colaborat activ cu romii care trăiesc în așezări de-a lungul timpului, cu abordări și proiecte inovatoare care și-au dovedit eficiența, dar adesea nu utilizează fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) disponibile, deoarece procesele sunt extrem de greoaie și complexe; întrucât cele mai frecvente obstacole identificate în calea accesului la fondurile ESI sunt absența unei abordări bazate pe parteneriat, rambursarea cu întârziere a cererilor de plată, plata fondurilor ESI către beneficiar pe baza unui sistem de rambursare care este opțiunea cea mai frecventă, ceea ce face ca beneficiarul să depindă de resursele proprii, verificările îndelungate și repetate ale achizițiilor publice, lipsa de coerență între rezultatele controalelor, ceea ce face ca beneficiarii să fie considerați responsabili de erori, caz în care poate fi impusă restituirea fondurilor, riscând astfel realocarea resurselor din alte domenii sau chiar intrarea în insolvență, slaba implicare și cooperare cu beneficiarii din partea controlorilor de la autoritățile de management sau intermediare în cursul procesului de achiziții publice și stabilirea unor limite și cerințe arbitrare pentru diferite aspecte ale proiectelor; |
| --- | --- |

K.

întrucât numeroase autorități locale și regionale și numeroși reprezentanți ai societății civile au colaborat activ cu romii care trăiesc în așezări de-a lungul timpului, cu abordări și proiecte inovatoare care și-au dovedit eficiența, dar adesea nu utilizează fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) disponibile, deoarece procesele sunt extrem de greoaie și complexe; întrucât cele mai frecvente obstacole identificate în calea accesului la fondurile ESI sunt absența unei abordări bazate pe parteneriat, rambursarea cu întârziere a cererilor de plată, plata fondurilor ESI către beneficiar pe baza unui sistem de rambursare care este opțiunea cea mai frecventă, ceea ce face ca beneficiarul să depindă de resursele proprii, verificările îndelungate și repetate ale achizițiilor publice, lipsa de coerență între rezultatele controalelor, ceea ce face ca beneficiarii să fie considerați responsabili de erori, caz în care poate fi impusă restituirea fondurilor, riscând astfel realocarea resurselor din alte domenii sau chiar intrarea în insolvență, slaba implicare și cooperare cu beneficiarii din partea controlorilor de la autoritățile de management sau intermediare în cursul procesului de achiziții publice și stabilirea unor limite și cerințe arbitrare pentru diferite aspecte ale proiectelor;

| L. | întrucât romii întâmpină obstacole disproporționate în calea accesului la serviciile medicale, care sunt exacerbate de lipsa documentelor de asigurare sau de identitate, de discriminare din partea cadrelor medicale și de segregare în centrele de asistență medicală; întrucât inegalitățile persistente în materie de sănătate, inclusiv impactul specific al segregării spațiale și al locuințelor supraaglomerate asupra sănătății, plasează populația romă într-o poziție vulnerabilă; |
| --- | --- |

L.

întrucât romii întâmpină obstacole disproporționate în calea accesului la serviciile medicale, care sunt exacerbate de lipsa documentelor de asigurare sau de identitate, de discriminare din partea cadrelor medicale și de segregare în centrele de asistență medicală; întrucât inegalitățile persistente în materie de sănătate, inclusiv impactul specific al segregării spațiale și al locuințelor supraaglomerate asupra sănătății, plasează populația romă într-o poziție vulnerabilă;

| M. | întrucât toate cele 27 de state membre s-au angajat să depună eforturi pentru a pune capăt fenomenului lipsei de adăpost până în 2030, semnând Declarația de la Lisabona în iunie 2020 și instituind Platforma europeană pentru combaterea fenomenului lipsei de adăpost (EPOCH), care își propune să promoveze politici bazate pe o abordare integrată axată pe persoane și pe asigurarea unei locuințe; |
| --- | --- |

M.

întrucât toate cele 27 de state membre s-au angajat să depună eforturi pentru a pune capăt fenomenului lipsei de adăpost până în 2030, semnând Declarația de la Lisabona în iunie 2020 și instituind Platforma europeană pentru combaterea fenomenului lipsei de adăpost (EPOCH), care își propune să promoveze politici bazate pe o abordare integrată axată pe persoane și pe asigurarea unei locuințe;

| N. | întrucât UE oferă un sprijin financiar semnificativ pentru măsurile de incluziune socială, inclusiv pentru măsurile de promovare a incluziunii romilor, în special a celor mai defavorizați; întrucât documentele de planificare ale statelor membre arată că s-au alocat 1,5 miliarde EUR pentru integrarea socioeconomică a grupurilor vulnerabile de persoane în perioada de programare 2014-2020 (17); |
| --- | --- |

N.

întrucât UE oferă un sprijin financiar semnificativ pentru măsurile de incluziune socială, inclusiv pentru măsurile de promovare a incluziunii romilor, în special a celor mai defavorizați; întrucât documentele de planificare ale statelor membre arată că s-au alocat 1,5 miliarde EUR pentru integrarea socioeconomică a grupurilor vulnerabile de persoane în perioada de programare 2014-2020 (17);

| O. | întrucât există un decalaj persistent între populația romă și cea de altă etnie la toate nivelurile de educație; întrucât, în 2018, doar 53 % dintre copiii romi cu vârste cuprinse între 4 și 6 ani au participat la educația timpurie, conform EU-MIDIS II; întrucât există o segregare larg răspândită a elevilor romi în școli, în pofida interzicerii prin lege a unor astfel de practici și a incompatibilității lor cu jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului; întrucât această segregare educațională îmbracă, de obicei, trei forme: prezența într-un număr disproporționat de copii romi în școli „speciale” pentru copiii cu dizabilități intelectuale, clasele segregate sau secțiile speciale pentru copiii romi din cadrul școlilor „mixte” și predominanța „școlilor-ghetou”; întrucât copiii romi se confruntă cu obstacole suplimentare în calea participării lor egale la educație, inclusiv incapacitatea de a acoperi costurile asociate educației (inclusiv educația și îngrijirea timpurie), segregarea spațială, absența unităților pentru îngrijirea copiilor în apropiere sau lipsa accesului ori accesul inegal la învățământul online și/sau de la distanță; întrucât sărăcia și lipsa accesului la servicii de bază au un impact considerabil asupra dezvoltării fizice, psihice și emoționale a copiilor și cresc șansele ca aceștia să rămână în urmă în toate aspectele vieții lor adulte; |
| --- | --- |

O.

întrucât există un decalaj persistent între populația romă și cea de altă etnie la toate nivelurile de educație; întrucât, în 2018, doar 53 % dintre copiii romi cu vârste cuprinse între 4 și 6 ani au participat la educația timpurie, conform EU-MIDIS II; întrucât există o segregare larg răspândită a elevilor romi în școli, în pofida interzicerii prin lege a unor astfel de practici și a incompatibilității lor cu jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului; întrucât această segregare educațională îmbracă, de obicei, trei forme: prezența într-un număr disproporționat de copii romi în școli „speciale” pentru copiii cu dizabilități intelectuale, clasele segregate sau secțiile speciale pentru copiii romi din cadrul școlilor „mixte” și predominanța „școlilor-ghetou”; întrucât copiii romi se confruntă cu obstacole suplimentare în calea participării lor egale la educație, inclusiv incapacitatea de a acoperi costurile asociate educației (inclusiv educația și îngrijirea timpurie), segregarea spațială, absența unităților pentru îngrijirea copiilor în apropiere sau lipsa accesului ori accesul inegal la învățământul online și/sau de la distanță; întrucât sărăcia și lipsa accesului la servicii de bază au un impact considerabil asupra dezvoltării fizice, psihice și emoționale a copiilor și cresc șansele ca aceștia să rămână în urmă în toate aspectele vieții lor adulte;

| P. | întrucât participarea scăzută la învățământul preșcolar este un factor determinant principal al ratelor de abandon școlar timpuriu în rândul populației rome, care sunt agravate și mai mult de începerea tardivă a școlii și de frecventarea neregulată a școlii; întrucât abandonul școlar timpuriu se produce mai ales la tranziția între tipurile de școli; întrucât participarea la învățământul secundar este obstrucționată de factori precum deplasările, segregarea locativă și serviciile de consiliere deficitare; întrucât decalajele educaționale sunt agravate și mai mult de decalajul digital tot mai accentuat dintre copiii romi și cei de altă etnie; |
| --- | --- |

P.

întrucât participarea scăzută la învățământul preșcolar este un factor determinant principal al ratelor de abandon școlar timpuriu în rândul populației rome, care sunt agravate și mai mult de începerea tardivă a școlii și de frecventarea neregulată a școlii; întrucât abandonul școlar timpuriu se produce mai ales la tranziția între tipurile de școli; întrucât participarea la învățământul secundar este obstrucționată de factori precum deplasările, segregarea locativă și serviciile de consiliere deficitare; întrucât decalajele educaționale sunt agravate și mai mult de decalajul digital tot mai accentuat dintre copiii romi și cei de altă etnie;

| Q. | întrucât, în timpul pandemiei, populația romă s-a confruntat cu riscuri mai ridicate de a contracta COVID-19 ca urmare a inegalităților sanitare și sociale puternic înrădăcinate și a fost afectată în mod disproporționat de măsurile adoptate pentru combaterea răspândirii virusului; întrucât consecințele sociale și economice negative ale pandemiei au afectat în mod special populația romă din UE, dat fiind procentul ridicat de cetățeni romi implicați în economia informală și în munca sezonieră și lipsa unor măsuri adaptate situației specifice a acestora atunci când s-au elaborat politicile de combatere a consecințelor crizei sanitare; întrucât pandemia a dat naștere unor manifestări de incriminare publică și unor discursuri de incitare la ură împotriva romilor; întrucât urgența sanitară a evidențiat din nou o discrepanță critică între amploarea nevoilor de la nivel local și capacitatea de a le aborda și a subliniat necesitatea unor măsuri de politică pe termen imediat și lung, în special în domeniul ocupării forței de muncă, al educației și al locuințelor (18); |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în timpul pandemiei, populația romă s-a confruntat cu riscuri mai ridicate de a contracta COVID-19 ca urmare a inegalităților sanitare și sociale puternic înrădăcinate și a fost afectată în mod disproporționat de măsurile adoptate pentru combaterea răspândirii virusului; întrucât consecințele sociale și economice negative ale pandemiei au afectat în mod special populația romă din UE, dat fiind procentul ridicat de cetățeni romi implicați în economia informală și în munca sezonieră și lipsa unor măsuri adaptate situației specifice a acestora atunci când s-au elaborat politicile de combatere a consecințelor crizei sanitare; întrucât pandemia a dat naștere unor manifestări de incriminare publică și unor discursuri de incitare la ură împotriva romilor; întrucât urgența sanitară a evidențiat din nou o discrepanță critică între amploarea nevoilor de la nivel local și capacitatea de a le aborda și a subliniat necesitatea unor măsuri de politică pe termen imediat și lung, în special în domeniul ocupării forței de muncă, al educației și al locuințelor (18);

| R. | întrucât colectarea de date privind egalitatea se referă la colectarea tuturor tipurilor de date dezagregate utilizate pentru a evalua situația comparativă a unor grupuri specifice expuse riscului de discriminare, a concepe politici publice care să contribuie la promovarea egalității și a evalua punerea lor în aplicare, bazată pe dovezi, și nu pe simple presupuneri; întrucât planificarea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea măsurilor UE și a măsurilor naționale pentru incluziunea socială a romilor au fost îngreunate de lipsa unor date de calitate cuprinzătoare, dezagregate în funcție de etnie; |
| --- | --- |

R.

întrucât colectarea de date privind egalitatea se referă la colectarea tuturor tipurilor de date dezagregate utilizate pentru a evalua situația comparativă a unor grupuri specifice expuse riscului de discriminare, a concepe politici publice care să contribuie la promovarea egalității și a evalua punerea lor în aplicare, bazată pe dovezi, și nu pe simple presupuneri; întrucât planificarea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea măsurilor UE și a măsurilor naționale pentru incluziunea socială a romilor au fost îngreunate de lipsa unor date de calitate cuprinzătoare, dezagregate în funcție de etnie;

| S. | întrucât numeroși romi trăiesc în zone în care sunt expuși în mod disproporționat la degradarea mediului și la poluarea cauzată de depozite de deșeuri și gropi de gunoi sau situri contaminate și sunt privați de accesul la servicii ecologice de bază și la utilități publice; |
| --- | --- |

S.

întrucât numeroși romi trăiesc în zone în care sunt expuși în mod disproporționat la degradarea mediului și la poluarea cauzată de depozite de deșeuri și gropi de gunoi sau situri contaminate și sunt privați de accesul la servicii ecologice de bază și la utilități publice;

| T. | întrucât femeile rome sunt supuse unor forme multiple și intersecționale de discriminare pe baza unei combinații între etnie, gen și statut social, precum și violenței de gen, care a fost în mod deosebit vizibilă în timpul pandemiei de COVID-19; întrucât egalitatea între femei și bărbați trebuie să fie asigurată și încurajată în toate domeniile, inclusiv în ceea ce privește participarea pe piața muncii, condițiile de angajare, inclusiv salarizarea, educația și formarea și avansarea în carieră; |
| --- | --- |

T.

întrucât femeile rome sunt supuse unor forme multiple și intersecționale de discriminare pe baza unei combinații între etnie, gen și statut social, precum și violenței de gen, care a fost în mod deosebit vizibilă în timpul pandemiei de COVID-19; întrucât egalitatea între femei și bărbați trebuie să fie asigurată și încurajată în toate domeniile, inclusiv în ceea ce privește participarea pe piața muncii, condițiile de angajare, inclusiv salarizarea, educația și formarea și avansarea în carieră;

| U. | întrucât aproximativ 10-20 % din cei aproximativ 400 000 de romi care se estimează că trăiesc în Ucraina sunt apatrizi sau expuși riscului de apatridie (19); întrucât refugiații romi care fug din calea războiului din Ucraina fără documente care să le confirme cetățenia ucraineană sau statutul de rezident se află într-o situație deosebit de vulnerabilă, |
| --- | --- |

U.

întrucât aproximativ 10-20 % din cei aproximativ 400 000 de romi care se estimează că trăiesc în Ucraina sunt apatrizi sau expuși riscului de apatridie (19); întrucât refugiații romi care fug din calea războiului din Ucraina fără documente care să le confirme cetățenia ucraineană sau statutul de rezident se află într-o situație deosebit de vulnerabilă,

Nevoia de măsuri la nivel național

| 1. | regretă faptul că în Europa există în continuare persoane care nu au acces la locuințe sigure și decente, la apă potabilă curată, la electricitate, instalații de canalizare, salubritate și facilități de colectare a deșeurilor, educație, locuri de muncă, asistență medicală și servicii de îngrijire; este profund preocupat de decalajul substanțial dintre declarațiile și angajamentele privind o Europă socială puternică și realitatea de pe teren, și în contextul pandemiei de COVID-19, care a evidențiat lipsa progreselor în ceea ce privește îmbunătățirea accesului la infrastructura de bază în perioada de programare anterioară; invită Comisia și statele membre să abordeze de urgență situația romilor care trăiesc în așezări într-un mod cuprinzător și eficace, cu politici adecvate pe termen scurt și lung, susținute de fonduri suficiente din partea UE și fonduri naționale, pentru a se asigura că romii din UE și din țările învecinate nu sunt lăsați în urmă; subliniază că aceste condiții catastrofale, precum și impactul psihologic și sociologic negativ al segregării nu afectează doar persoanele care locuiesc în așezări, ci și comunitatea în ansamblu; |
| --- | --- |

1.

Locuințele

| 2. | subliniază că accesul la locuințe decente desegregate este esențial pentru ruperea cercului vicios al sărăciei intergeneraționale și al excluziunii sociale; observă că accesul la locuințe este o condiție prealabilă pentru demnitatea umană și este strâns legat de exercitarea pe deplin a drepturilor omului; recunoaște că pandemia de COVID-19 a arătat că condițiile precare de locuit reprezintă un risc sistemic pentru sistemul de sănătate publică, constituind o povară disproporționată pentru populația romă, mai ales pentru femeile rome; își reiterează apelul adresat statelor membre de a preveni și a aborda fenomenul lipsei de adăpost și de a aborda excluziunea socială prin intermediul unor soluții pe termen lung, cum ar fi locuințele sociale adecvate, programele de închiriere de locuințe la un preț abordabil și alocațiile specifice pentru locuințe, care fac parte din strategiile naționale integrate, punând accentul pe abordările centrate pe asigurarea de locuințe și pe principiul „locuința pe primul loc”, care să garanteze accesul egal efectiv la locuințe desegregate adecvate și la servicii esențiale fără discriminare; invită statele membre să pună în aplicare conceptul de „locuințe adecvate” pentru toți, inclusiv pentru romi, astfel cum este definit de ONU (20); solicită să se acorde prioritate abordărilor de desegregare care utilizează sau investesc în locuințe sociale integrate, alături de finanțarea unor servicii sociale accesibile și de calitate și a unei asistențe sociale de calitate pe teren, care să implice consultarea și participarea membrilor comunității rome ca modalitate prin care aceștia să își părăsească așezările; subliniază utilizarea cardurilor de plată electronică pentru primirea de prestații sociale, însoțite de infrastructura digitală necesară, ca instrument suplimentar pentru o bună gestiune financiară în cazul romilor care trăiesc în așezări, în scopul de a asigura o viață demnă și posibilitatea de a valorifica aceste beneficii pentru a avea acces la resurse financiare, de exemplu prin microcredite; invită statele membre să analizeze de urgență posibila utilizare a acestora; subliniază că cardurile de plată electronică pot fi una dintre soluțiile pentru abordarea problemelor socioeconomice legate de camătă, de abuzul de substanțe interzise și de jocurile de noroc în așezări; |
| --- | --- |

2.

| 3. | recunoaște că multe așezări rome sunt situate pe terenuri nesigure, riscante și ocupate ilegal, ceea ce reprezintă un obstacol major în calea găsirii unei modalități eficace de îmbunătățire a condițiilor de viață ale romilor și reprezintă o barieră în calea investițiilor UE; invită statele membre să abordeze problema la nivel centralizat național, lucrând totodată în strânsă cooperare cu autoritățile locale și regionale prin punerea în aplicare a unor politici în materie de locuințe, inclusiv politici privind locuințele sociale și politici de inovare; |
| --- | --- |

3.

Educația

| 4. | subliniază rolul esențial care îi revine învățământului preșcolar pentru a asigura reușita în etapele educaționale ulterioare, a obține locuri de muncă decente și de calitate și a rupe ciclul dezavantajelor; ia act de decalajul semnificativ în ceea ce privește frecventarea învățământului preșcolar între copiii romi și cei de altă etnie și de legătura dintre segregarea rezidențială și cea educațională, care sunt factori-cheie ai ratei abandonului școlar; invită statele membre să adopte toate măsurile necesare pentru a îndeplini obiectivele de la Barcelona cât mai curând posibil, acordând o atenție deosebită măsurilor de promovare și facilitare a preșcolarizării copiilor romi; invită, de asemenea, Comisia ca, în viitoarea revizuire a obiectivelor de la Barcelona în cadrul pachetului legislativ european privind strategia în materie de îngrijire, să abordeze decalajele dintre copiii romi și cei de altă etnie în ceea ce privește accesul la o îngrijire de calitate a copiilor; invită totodată statele membre să garanteze accesul efectiv și gratuit la grădinițe pentru toți copiii romi care trăiesc în așezări, pentru a asigura participarea acestora, în conformitate cu Garanția europeană pentru copii; invită statele membre să monitorizeze în mod sistematic riscurile de abandon școlar și inegalitățile în materie de acces la educație la toate nivelurile, pentru a permite intervenții în timp util, atât în ceea ce privește ajutorul pedagogic și consilierea individuală, cât și activitățile extrașcolare pentru copii și părinții acestora; subliniază că implicarea semnificativă a părinților romi ar contribui și la combaterea riscului de abandon școlar al copiilor; invită statele membre să instituie măsuri și scheme pentru a-i motiva pe tinerii elevi romi care au finalizat învățământul obligatoriu să își încheie învățământul secundar, de exemplu prin alocații speciale; |
| --- | --- |

4.

| 5. | regretă segregarea persistentă a copiilor romi în cadrul educației speciale și al programelor din afara sistemelor educaționale obișnuite, care rezultă adesea din diagnosticarea greșită a unor dizabilități, pe baza unor teste subiective din punct de vedere cultural și lingvistic; subliniază că testările psihologice standardizate utilizate în unele state membre nu ar trebui folosite ca instrument eliminatoriu pentru a amâna accesul la programe școlare obișnuite; invită statele membre să instituie mecanisme de revizuire și, dacă este necesar, de revocare a deciziilor de diagnosticare; regretă, de asemenea, discriminarea și segregarea persistentă a copiilor romi în mai multe state membre în școlile obișnuite, inclusiv prin clase și etaje segregate, segregarea în clase și servirea separată a mesei; evidențiază că educația segregată se bazează pe o programă școlară redusă, care rareori le permite elevilor romi să aibă acces la sistemul general de învățământ, la învățământul superior sau, ulterior, la locuri de muncă; invită statele membre să elimine practicile de segregare continuă a copiilor romi, să pună în aplicare strategii cuprinzătoare de desegregare cu obiective clare și resurse suficiente pentru a le pune în aplicare cu calendare clare și ambițioase, să adopte metode de învățare incluzive, să garanteze accesul deplin al copiilor romi la activitățile școlare și să desfășoare campanii de combatere a discriminării în școli; invită statele membre să trateze cu prioritate nevoile educaționale specifice ale romilor și ale copiilor vulnerabili, pentru a li se garanta dreptul la participare, educație și rezultate satisfăcătoare ale învățării, reducând efectiv decalajul educațional dintre copiii romi și cei de altă etnie și prevenind segregarea; evidențiază importanța integrării copiilor romi în programa școlară națională oficială, inclusiv pentru educația și formarea profesională; |
| --- | --- |

5.

| 6. | regretă că școlile în care învață în majoritate elevi romi beneficiază de finanțare, facilități și programe școlare care nu corespund standardelor; invită statele membre să investească în formarea preprofesională și la locul de muncă a cadrelor didactice, pentru a consolida capacitatea acestora de a oferi o predare adecvată copiilor romi, axându-se în special pe sensibilitatea la cultura și identitatea romilor, nediscriminarea ca drept al omului și strategii pozitive de promovare a toleranței și de combatere a comportamentului discriminatoriu și a atitudinilor discriminatorii față de romi (21), care contribuie la prejudecăți și la opinii neinformate despre capacitatea și disponibilitatea copiilor romi de a învăța și duce la așteptări academice scăzute; invită statele membre să aloce mai multe resurse financiare pentru asistenți educaționali de calitate, asigurând integrarea fără probleme a copiilor din așezările rome în sistemul general de învățământ; invită statele membre să introducă o educație sexuală și relațională cuprinzătoare și adaptată vârstei, precum și o educație privind calitatea de părinte responsabil pentru tineri în școli, și ca mijloc de prevenire a sarcinilor în rândul fetelor rome minore care trăiesc în așezări, ceea ce contribuie și mai mult la cercul vicios al sărăciei intergeneraționale; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că măsurile de limitare a mișcării persoanelor în timpul pandemiei de COVID-19 au accentuat inegalitățile existente în mai multe state membre în ceea ce privește educația, lăsând copiii romi, mai ales pe cei care trăiau în așezări rome segregate, fără acces la educația online, din cauza lipsei accesului la infrastructura digitală, la conectivitate și la materiale didactice digitale; invită statele membre să se asigure că fondurile de urgență ale UE alocate pentru combaterea COVID-19, cum ar fi cele furnizate în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență, reflectă în mod specific nevoile romilor și ale copiilor vulnerabili și asigură servicii de calitate și la prețuri accesibile în comunitățile rome, inclusiv prin indicatori specifici în planurile naționale de redresare și reziliență; invită statele membre să exploateze noi modalități de includere și implicare a copiilor romi în educația digitală, inclusiv prin investiții sporite pentru îmbunătățirea accesibilității infrastructurii digitale și a alfabetizării digitale, în scopul de a-i pregăti pentru era digitală; invită statele membre să sprijine educația femeilor și fetelor rome, punând un accent deosebit pe importanța STIM, și să abordeze rata abandonului școlar al acestora; |
| --- | --- |

7.

Sănătatea și mediul

| 8. | este îngrijorat de ratele mai ridicate ale mortalității infantile înregistrate în rândul populației rome, comparativ cu persoanele de altă etnie, mai ales în cazul romilor care trăiesc în așezări; subliniază faptul că copiii din așezările romilor se nasc în sărăcie și într-un mediu nefavorabil dezvoltării fizice și psihosociale sănătoase; invită Comisia să monitorizeze investițiile și punerea în aplicare de către statele membre a Garanției europene pentru copii și a obiectivelor specifice stabilite în planurile naționale de acțiune pentru copiii romi, în special în ceea ce privește situația defavorizată specifică a acestora, care se manifestă în rezultatele școlare slabe și ratele de abandon școlar; invită statele membre să adopte măsurile necesare, sprijinite de investiții publice semnificativ mai mari, pentru punerea în aplicare rapidă și eficientă a Garanției europene pentru copii și încurajează ferm statele membre să aloce mai mult de 5 % din resursele Fondului social european Plus (FSE +) cu gestiune partajată pentru sprijinirea activităților din cadrul garanției; invită statele membre să ia urgent măsuri pentru a se asigura că copiii din așezările de romi sunt sprijiniți de profesioniștii din domeniul sănătății, de la naștere și încep tratamentul, dacă este necesar, precum și pentru a recunoaște abuzurile psihologice sau fizice asupra copiilor, cu obligația de a comunica autorităților competente toate aceste cazuri; reamintește suprareprezentarea copiilor romi în instituțiile de îngrijire și subliniază necesitatea unei abordări centrate pe copii, care să acorde o atenție deosebită drepturilor și nevoilor persoanelor celor mai vulnerabile; invită, în acest scop, statele membre să asigure disponibilitatea și accesibilitatea pe scară largă a centrelor de intervenție a copiilor preșcolari și a centrelor comunitare care angajează asistenți sociali de pe teren, personal pedagogic și personal medical, inclusiv mediatori și asistenți în domeniul sănătății și al educației romilor; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită Comisia și statele membre să sprijine sensibilizarea cu privire la sănătate și condiții de viață sănătoase în comunitățile defavorizate, în special în așezările romilor, prin stații medicale mobile și activități de prevenire; subliniază, de asemenea, că egalitatea de gen în cadrul organizațiilor de asistență medicală trebuie să fie respectată în conformitate cu Carta drepturilor fundamentale a UE și că ar trebui să fie disponibile și accesibile inițiative precum înființarea unei rețele de infirmieri și de centre de îngrijire, vizite regulate la pediatri, medici generaliști pentru adulți, servicii de sprijin familial, servicii de îngrijire la domiciliu și servicii de îngrijire pentru persoanele în vârstă și alte persoane care au nevoie de îngrijire și sprijin; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază riscurile de mediu pentru sănătatea și viața romilor care trăiesc în așezări, precum și a comunității în general, cauzate de deșeurile toxice din jurul așezărilor lor; invită statele membre să remedieze de urgență situația pentru a reduce expunerea disproporționată a romilor la aceste riscuri și să dezvolte sisteme cuprinzătoare de gestionare a deșeurilor, în conformitate cu Directiva-cadru europeană privind deșeurile (22); invită statele membre să dezvolte strategii pentru a sensibiliza comunitățile afectate cu privire la pericolele provocate de deșeurile toxice și de lipsa unei gestionări adecvate a deșeurilor în așezările romilor; subliniază rolul Comisiei în asigurarea respectării legislației UE în acest sens; invită Comisia și statele membre să folosească în mod țintit instrumentele și resursele de politică pentru a combate criza energetică, precum și pentru a asigura o tranziție energetică verde justă, pentru a asigura accesul comunităților de romi la energie curată, accesibilă și sigură, pentru a preveni accentuarea sărăciei energetice și pentru a îmbunătăți sănătatea romilor care trăiesc în așezări; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reamintește că, potrivit noilor standarde obligatorii ale UE pentru aceste organisme de promovare a egalității, statele membre ar trebui să sprijine extinderea competențelor de soluționare, acordându-le calitate procesuală în instanță la plângerile individuale și colective și din oficiu, și ar trebui să sprijine competențele lor decizionale obligatorii din punct de vedere juridic, inclusiv în situații în care există mai multe instituții, inclusiv organismul național de promovare a egalității, astfel încât să poată aborda, identifica și sancționa discriminarea intersecțională care îi afectează deseori pe romi; consideră că statele membre ar trebui să se asigure că mandatele acestor organisme acoperă toate formele de discriminare, inclusiv victimizarea și discursurile de incitare la ură; |
| --- | --- |

11.

Ocuparea forței de muncă și incluziunea socială

| 12. | constată că șomajul de lungă durată în așezările romilor și procentul ridicat de romi care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare sunt agravate de excluziunea socială și de sărăcia cu care se confruntă locuitorii lor; invită statele membre să investească în întreprinderile sociale și în cele mai bune practici cu scopul de a angaja șomerii de lungă durată; le invită, de asemenea, să investească în programe destinate tinerilor NEET romi, cum ar fi formarea profesională, în special în ceea ce privește competențele digitale și locurile de muncă verzi, inclusiv prin intermediul programelor de redresare; consideră că Planul de acțiune pentru economia socială al Comisiei poate sprijini eforturile statelor membre în acest sens, prin orientări privind impozitarea, accesul la ajutoare de stat și achiziții publice sociale pentru organizațiile din economia socială; consideră că viitoarea propunere de recomandare a Consiliului privind dezvoltarea condițiilor-cadru ale economiei sociale ar trebui să asigure o abordare intersecțională care să vizeze grupurile vulnerabile, inclusiv romii, și mai ales femeile rome, care se confruntă cu obstacole chiar mai mari decât bărbații romi în calea accesului pe piața muncii; invită, de asemenea, statele membre să sprijine crearea de locuri de muncă de calitate și sustenabile, regularizarea muncii informale și punțile accesibile pentru ocuparea forței de muncă pentru lucrătorii romi, cum ar fi sistemele publice de ocupare a forței de muncă, care pot fi o soluție temporară pentru șomaj și o oportunitate de recalificare și de formare continuă; reamintește că mulți romi sunt șomeri de lungă durată, ceea ce le afectează dreptul la prestații și pensii; subliniază importanța sistemelor naționale de venit minim, combinate cu stimulente pentru (re) integrarea pe piața muncii în combaterea sărăciei și a excluziunii sociale; îndeamnă statele membre să sprijine transparența salarială și evaluările locurilor de muncă neutre din punct de vedere etnic și de gen, să promoveze salarii care să asigure un nivel de trai decent și să lanseze campanii de combatere a discriminării și de formare pentru a combate atitudinile negative față de romi și pentru a promova diversitatea la locul de muncă, care să se adreseze persoanelor care recrutează, angajatorilor și colegilor de muncă; |
| --- | --- |

12.

| 13. | constată că centrele comunitare joacă un rol esențial în colaborarea cu persoanele rome care trăiesc în așezări; invită statele membre să se asigure că fiecare așezare romă are un centru comunitar dotat în mod adecvat, pentru a oferi spațiu pentru activități educaționale, precum grădinițe, centre de îngrijire după orele de curs pentru copiii școlari, activități recreative pentru copii și adulți, dar și instalații igienico-sanitare, comunitatea romă implicându-se în întreținerea și funcționarea acestor spații; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită statelor membre să transforme ocuparea forței de muncă în rândul tineretului, în special în rândul tinerelor rome, într-o prioritate în punerea în aplicare a strategiilor lor naționale pentru integrarea romilor; invită statele membre să valorifice pe deplin Garanția pentru tineret consolidată, pentru a promova încadrarea în muncă și incluziunea socială a tinerilor romi; evidențiază potențialul nevalorificat al tinerilor romi cu educație superioară ca factor al schimbărilor pozitive în comunitățile rome, precum și în combaterea prejudecăților și a stereotipurilor puternic înrădăcinate în rândul populației majoritare; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită statele membre să asigure implicarea corespunzătoare a organismelor de protecție socială și juridică în cazurile legate de copii și de tutela socială din așezările rome marginalizate, pentru a se asigura că copiii beneficiază de protecția și îngrijirea necesare pentru starea de bine și dezvoltarea lor, respectând totodată interesul superior al acestora; solicită eforturi coordonate suplimentare și instituirea unui cadru corespunzător de măsuri pentru a elimina fenomene nocive în cadrul așezărilor, cum ar fi camăta, prostituția infantilă, abuzul de substanțe interzise, jocurile de noroc și exploatarea prin muncă; regretă rata ridicată de copii romi forțați să cerșească și invită statele membre să instituie legi care interzic cerșitul forțat; subliniază că forțele de poliție trebuie să recunoască condițiile specifice ale romilor și că statele membre trebuie să ofere formare pentru ca forțele de poliție să combată discriminarea și incriminarea romilor atât la nivel intern, cât și în rândul populației majoritare; invită statele membre să ancheteze în mod riguros incidentele în care se manifestă abuzurile poliției, pentru a garanta că nu există impunitate în cazul violenței, al măsurilor de intimidare și al relelor tratamente împotriva persoanelor sau comunităților de romi și pentru a remedia problema accesului inadecvat al romilor la justiție; |
| --- | --- |

15.

| 16. | repetă solicitările adresate Comisiei de a lucra împreună cu statele membre la o metodologie comună pentru colectarea și publicarea de date privind egalitatea, dezagregate în funcție de etnie și de diferitele tipuri de așezări, acolo unde acest lucru este recunoscut de dreptul național, cu respectarea deplină a standardelor privind viața privată și drepturile fundamentale, pentru a examina situația romilor și a evalua în mod eficient progresele înregistrate în punerea în aplicare a măsurilor prevăzute în cadrul strategic al UE pentru romi de combatere a cauzelor profunde ale excluziunii lor sociale și economice; invită, de asemenea, Comisia să includă în tabloul de bord social obiective specifice pentru ocuparea forței de muncă în rândul populației rome; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită Comisia și statele membre să promoveze consolidarea dialogului social și reprezentarea colectivă a lucrătorilor romi, ca modalitate de a facilita accesul acestora la locuri de muncă de calitate, cu condiții de muncă decente; solicită statelor membre să își îmbunătățească sistemele de muncă publice, pentru a le permite persoanelor rome și altor persoane aflate în situații vulnerabile să dezvolte și să perfecționeze competențe relevante; |
| --- | --- |

17.

Utilizarea finanțării UE și naționale

| 18. | este preocupat de faptul că, în unele state membre, rata de utilizare a resurselor alocate romilor a fost scăzută până în prezent, ceea ce creează riscul unor pierderi semnificative de resurse financiare până la sfârșitul perioadei de programare; regretă faptul că sistemele și condițiile actuale de mobilizare a fondurilor ESI într-o serie de state membre nu permit absorbția lor armonioasă și eficientă, deseori din cauza barierelor birocratice și structurale din cadrul sistemelor naționale; reamintește, în acest sens, necesitatea de a reduce sarcina administrativă, de a promova utilizarea opțiunilor simplificate în materie de costuri și de a oferi asistență și flexibilitate suplimentare, inclusiv distribuirea directă a fondurilor către politicile regionale și locale și programele societății civile, pentru ca autoritățile de gestionare și beneficiarii care răspund nevoilor imediate ale romilor care trăiesc în așezări din UE să le poată utiliza mai ușor; invită statele membre și Comisia să majoreze urgent finanțarea Garanției europene pentru copii cu un buget dedicat de cel puțin 20 de miliarde EUR, pentru a combate sărăcia care îi afectează pe copii și familiile lor și pentru a contribui la scopul de reducere a sărăciei cu cel puțin 15 milioane până în 2030 – inclusiv pentru cel puțin 5 milioane de copii în toate statele membre; |
| --- | --- |

18.

| 19. | indică lipsa voinței politice a unor autorități locale din statele membre, care sunt reticente să pună în aplicare noi proiecte pentru a îmbunătăți condițiile de trai ale romilor care trăiesc în așezări; invită statele membre și autoritățile de management ale acestora să acorde o atenție deosebită acestor autorități locale și să pună în aplicare strategii pentru a le motiva să își modifice abordarea negativă, inclusiv prin eventuale mecanisme de condiționalitate; subliniază, în acest sens, nevoia de a asigura participarea și reprezentarea politică a romilor la toate nivelurile și de a aborda stereotipurile negative nocive care alimentează atitudinile și comportamentele discriminatorii în rândul populației care nu este de origine romă; subliniază, de asemenea, existența în unele state membre a unor bariere structurale care împiedică punerea în aplicare a proiectelor de către autoritățile locale și societatea civilă și invită de urgență statele membre respective să le elimine și să ofere instrumente de sprijin clare autorităților locale pentru a le ajuta să se implice în noi proiecte axate pe romii care trăiesc în așezări și pe comunitatea lor mai largă; |
| --- | --- |

19.

| 20. | constată că, deseori, este nevoie de generații întregi pentru a realiza progrese semnificative în ceea ce privește capacitarea socioeconomică și integrarea romilor; invită statele membre să utilizeze de urgență pe deplin instrumentele de finanțare și resursele disponibile, atât la nivel național, cât și la nivel european, pentru a crea condiții favorabile pentru finanțarea sustenabilă și punerea în aplicare de programe și proiecte continue într-un mod eficient, integrat, coordonat și flexibil și să elimine orice obstacol, inclusiv formele directe și indirecte de discriminare, care împiedică absorbția finanțării, în special a FSE+, a Fondului european de dezvoltare regională și a Mecanismului de redresare și reziliență; invită Comisia să sprijine, să monitorizeze și să evalueze acțiunile statelor membre în acest sens prin intermediul planurilor lor naționale de redresare și reziliență, al cadrelor strategice naționale pentru romi, al planurilor naționale de acțiune privind Garanția europeană pentru copii, al planului de acțiune al UE de combatere a rasismului și al recomandărilor specifice fiecărei țări din cadrul semestrului european; invită Comisia și statele membre, în special, să se asigure că măsurile și finanțarea UE ajung la romii care trăiesc în așezări și subliniază că acțiunile și inițiativele specifice ar trebui să se bazeze în primul rând pe principiul „de jos în sus” și să provină de la nivelul local și de la municipalitățile cele mai apropiate de comunitățile în cauză, cu asistență financiară și administrativă sprijinită la nivel național sau la nivelul UE; invită statele membre, în acest sens, să folosească mai bine resursele financiare disponibile pentru asistența tehnică și să se asigure că atât administratorilor, cât și anumitor solicitanți le este furnizată pe scară largă asistență tehnică directă; îndeamnă Comisia să se asigure că identificarea așezărilor, precum și politicile și măsurile specifice de abordare a situației acestora sunt incluse în programele fondurilor de coeziune ale UE pentru perioada 2021-2027 și în recomandările specifice de țară ale Semestrului european; |
| --- | --- |

20.

| 21. | solicită Curții de Conturi Europene să efectueze o evaluare cuprinzătoare și aprofundată a impactului și a performanțelor utilizării fondurilor ESI, în special a FSE+ și a Fondului european de dezvoltare regională, de la instituirea strategiei UE pentru incluziunea romilor în 2011, punând accentul în special pe cheltuielile pentru așezările romilor și pe aspectele sociale aferente; |
| --- | --- |

21.

Nevoia de măsuri la nivelul UE

| 22. | subliniază că practicile actuale din unele state membre privind romii care trăiesc în așezări arată că evaluarea proiectelor bazată exclusiv pe rezultate cantitative este insuficientă și poate chiar induce în eroare în ceea ce privește realitatea de pe teren, deoarece nu se furnizează informații privind calitatea progreselor realizate în cadrul proiectelor; avertizează că, drept urmare, aceasta ar putea conduce la decizii care amenință buna gestiune financiară a bugetului UE; solicită, prin urmare, o aplicare rapidă a regimului general de condiționalitate pentru protecția bugetului UE în raport cu statele membre relevante; constată că Planul de acțiune al Pilonului european al drepturilor sociale, Garanția europeană pentru copii și Cadrul strategic al UE privind romii pentru egalitate, incluziune și participare pentru 2020-2030 constituie un punct de referință credibil pentru o evaluare calitativă; solicită să se acorde o atenție deosebită discriminării intersecționale și abordării drepturilor și nevoilor celor mai vulnerabile grupuri, în special ale persoanelor cu dizabilități, ale copiilor și ale femeilor, atunci când se efectuează evaluări calitative; consideră că este esențial ca, atunci când evaluează proiecte individuale finanțate din fondurile ESI în așezările de romi marginalizate, Comisia să solicite rezultate calitative concrete, care să reflecte mai bine realitatea de pe teren, pe lângă rezultatele cantitative; invită, de asemenea, Comisia să înceapă monitorizarea și evaluarea proiectelor pornind în primul rând de la propriile observații din cadrul vizitelor la fața locului, pentru a reduce dependența sa de informațiile oferite de guverne și din rapoartele mass-mediei și pentru a consolida supravegherea bugetului UE; subliniază, de asemenea, în acest sens, necesitatea de a consolida unitatea care se ocupă de situația romilor din cadrul FRA prin recrutarea de cercetători romi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | solicită Comisiei și Parlamentului să efectueze misiuni periodice de examinare a situației romilor care trăiesc în așezări din diferite state membre, dacă este posibil periodic, pentru a contribui la sensibilizarea atât a factorilor de decizie politică, cât și a publicului, pentru a face schimb de informații între statele membre și autoritățile relevante cu privire la provocările cu care se confruntă romii, precum și pentru a face schimb de bune practici și coordonare la nivelul UE; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că Comisia trebuie să acționeze în mod ferm ca gardian al tratatelor, pentru a asigura punerea în aplicare completă și corectă a dreptului Uniunii, și să ia măsuri adecvate și în timp util atunci când statele membre nu fac acest lucru, în special în ceea ce privește încălcarea drepturilor cetățenilor UE, inclusiv ale romilor; constată că procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, așa cum s-a întâmplat în cazul segregării educaționale a elevilor romi, nu au condus la eliminarea eficace a cauzelor de discriminare; este ferm convins că Comisia ar trebui să facă tot posibilul pentru a preveni încălcarea drepturilor omului și a valorilor fundamentale ale UE, pornind de la prevenirea eficace a utilizării fondurilor UE pentru a sprijini practici discriminatorii în statele membre; invită, prin urmare, Comisia să instituie un mecanism de alertă timpurie pentru raportarea riscurilor de abuz sau de utilizare necorespunzătoare a fondurilor ESI și a altor fonduri UE destinate soluționării situației romilor din așezările marginalizate; este de părere că lipsa de acțiune și de angajament din partea unor state membre în vederea soluționării problemei romilor care trăiesc în așezări, precum și barierele structurale și birocratice, ar putea constitui o încălcare a valorilor fondatoare ale UE, astfel cum sunt consacrate la articolul 2 din TUE, și anume demnitatea umană, egalitatea și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor aparținând minorităților; invită Consiliul și Comisia să ancheteze situația romilor care trăiesc în așezări marginalizate, pentru a stabili dacă aceste așezări și condițiile lor prezintă un risc clar de încălcare gravă a tratatelor UE; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită Comisia și statele membre să consolideze implicarea activă și participarea semnificativă a romilor – în special a femeilor rome, a tinerilor și a altor grupuri subreprezentate – la elaborarea, punerea în aplicare și monitorizarea politicilor publice și a proiectelor care le sunt destinate la nivelul UE, la nivel național, regional și local, astfel încât aceștia să poată fi implicați activ în construirea viitorului UE și să poată contribui la schimbarea percepțiilor în societățile UE; consideră că participarea și rolul de conducere al romilor ar trebui să reprezinte un obiectiv calitativ în cadrele strategice naționale pentru romi; consideră că ar trebui încurajat sprijinul acordat funcționarilor romi aleși în consiliile municipale, ca exemplu de bune practici pentru promovarea incluziunii sociale și a participării democratice a romilor; |
| --- | --- |

25.

| 26. | constată că dacă un procent semnificativ din populația romă se confruntă cu sărăcia, cu excluziunea socială și cu un acces limitat la locuri de muncă sau la servicii precum educația, asistența medicală și locuințele, este și rezultatul atitudinii negative față de romi și al discriminării structurale; invită Comisia și statele membre să combată atitudinile negative față de romi în toate domeniile vieții sociale prin adoptarea unor măsuri eficace pe plan legislativ și în materie de politici, atât în statele membre, cât și în țările implicate în procesul de aderare; invită statele membre să integreze combaterea rasismului și a atitudinilor negative față de romi în toate principiile Pilonului social european, acesta fiind un factor structural esențial pentru excluziunea romilor; îndeamnă este necesar să se pună capăt oricărei forme de atitudine negativă structurală și instituțională față de romi, de segregare și de discriminare în ceea ce privește educația, ocuparea forței de muncă, sănătatea, locuințele și accesul la protecția socială și la alte servicii; consideră că lupta împotriva atitudinilor negative față de romi este o problemă cu caracter transversal, care ar trebui luată în considerare în toate domeniile relevante de politică a UE; invită Comisia să consolideze punerea în aplicare a Directivei privind egalitatea rasială și invită statele membre să elaboreze și să pună în aplicare planuri naționale eficace și ambițioase de combatere a rasismului și a discriminării rasiale, cu accent pe toate formele de rasism, inclusiv pe atitudinile negative împotriva romilor, inspirându-se din principiile directoare comune adoptate de Comisie; invită statele membre să stabilească obiective clare și măsurabile pentru lupta împotriva discriminării, a discursurilor și a infracțiunilor împotriva romilor, în conformitate cu Decizia-cadru 2008/913/JAI a Consiliului privind combaterea rasismului și a xenofobiei; solicită, în plus, Consiliului să deblocheze negocierile cu privire la directiva orizontală privind combaterea discriminării (23), întrucât aceasta este o condiție esențială pentru realizarea egalității în UE; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază necesitatea de a recunoaște patrimoniul cultural și lingvistic al romilor și încurajează Comisia și statele membre să păstreze și să promoveze cultura romilor și sensibilizarea publicului prin programe și mass-media la nivelurile lor respective, contribuind astfel la diversitatea comunității UE; |
| --- | --- |

27.

| 28. | îndeamnă Comisia să își intensifice eforturile în vederea eradicării treptate a așezărilor rome marginalizate în UE, prin lansarea unui plan de acțiune al UE pentru eradicarea așezărilor rome până în 2030, cu scopul de a consolida utilizarea instrumentelor de politică și financiare existente; subliniază că acest plan de acțiune al UE ar trebui să ofere orientări, să stabilească priorități și obiective concrete și să prevadă o componentă de cooperare transnațională și schimbul de practici pozitive între statele membre; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că problemele romilor care trăiesc în așezări marginalizate sunt transsectoriale și necesită atenția și implicarea coordonată a mai multor comisari și direcții generale la nivelul UE; solicită, prin urmare, crearea postului de coordonator al Comisiei pentru egalitate și incluziunea romilor, care să monitorizeze în mod cuprinzător progresele înregistrate în cadrul instrumentelor politice relevante și să asigure legătura directă cu populația romă pentru a transmite grupului operativ al Comisiei pentru egalitate realitatea situațiilor și preocupărilor acestora, precum și legătura cu punctele naționale de contact pentru romi, cu FRA, cu rețeaua EURoma, cu Platforma UE pentru incluziunea romilor și cu grupul la nivel înalt pentru combaterea discriminării, egalitate și diversitate, astfel încât să se creeze sinergii și să se asigure egalitatea, incluziunea și participarea romilor în UE; |
| --- | --- |

29.

| 30. | solicită, în mod similar, instituirea unui post de coordonator al Parlamentului pentru incluziunea romilor, pe care să îl ocupe unul dintre vicepreședinții Parlamentului, pentru a asigura integrarea problemelor legate de romi în toate activitățile legislative și de politică ale Parlamentului; solicită, totodată, instituirea unei rețele de integrare a problemelor legate de romi, pe care să o prezideze și să o coordoneze Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și care să fie compusă dintr-un reprezentant al fiecărei comisii a Parlamentului European, pentru a completa și a consolida activitatea coordonatorului, producând un efect de sinergie prin asigurarea abordării problemelor interconectate și complexe cu care se confruntă comunitatea romă într-o manieră cuprinzătoare și orizontală; consideră că atât coordonatorul Parlamentului, cât și rețeaua de integrare a romilor ar trebui să colaboreze îndeaproape cu Intergrupul său pentru combaterea rasismului și pentru diversitate; |
| --- | --- |

30.

| 31. | evidențiază provocările suplimentare și necesitatea unei cooperări consolidate între statele membre în ceea ce privește libera circulație a persoanelor în UE, precum și situația persoanelor rome care fug de războiul din Ucraina; invită statele membre să ia măsuri eficace împotriva segregării migranților romi de pe teritoriul UE și a refugiaților romi din Ucraina, pentru a-i proteja pe aceștia împotriva expulzărilor ilegale și a discriminării în ceea ce privește accesul la servicii esențiale, în special în domeniul locuințelor, al educației și al ocupării forței de muncă; invită statele membre să se asigure că refugiații, inclusiv romii, nu sunt supuși creării de profiluri sau discriminați atunci când solicită protecție temporară în temeiul Directivei privind protecția temporară și nu sunt forțați să solicite azil, și le solicită, de asemenea, să implice organizațiile societății civile pentru a se asigura că toate persoanele care fug din Ucraina beneficiază în mod egal de asistență în natură, transport și cazare gratuită; invită statele membre să își intensifice eforturile pentru a asigura înregistrarea corespunzătoare a certificatelor de naștere pentru copiii romi, pentru a pune capăt apatridiei copiilor în rândul comunităților rome din UE; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ia act de Planul strategic de acțiune al Consiliului Europei pentru incluziunea romilor și a nomazilor (2020-2025); invită Comisia și statele membre să își combine în continuare eforturile pentru a stimula egalitatea de șanse, diversitatea și incluziunea socială și pentru a combate discriminarea și atitudinile negative față de romi cu eforturile depuse de Consiliul Europei; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că programe și instrumente precum Erasmus Plus și Garanția pentru tineret oferă oportunități tinerilor care provin din medii defavorizate, romilor și organizațiilor acestora; |
| --- | --- |

33.

o

o o

| 34. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  JO L 180, 19.7.2000, p. 22.

(2)  JO L 303, 2.12.2000, p. 16.

(3)  JO L 312, 22.11.2008, p. 3.

(4)  JO L 328, 6.12.2008, p. 55.

(5)  JO C 199 E, 7.7.2012, p. 112.

(6)  JO C 468, 15.12.2016, p. 36.

(7)  JO C 449, 23.12.2020, p. 2.

(8)  JO C 362, 8.9.2021, p. 8.

(9)  JO C 385, 22.9.2021, p. 104.

(10)  JO C 456, 10.11.2021, p. 145.

(11)  JO C 474, 24.11.2021, p. 146.

(12)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0120.

(13)  JO C 93, 19.3.2021, p. 1.

(14)  JO L 223, 22.6.2021, p. 14.

(15)  JO L 212, 7.8.2001, p. 12.

(16)  Declarația FEANTSA intitulată „The Housing Situation for Roma in the EU Remains Difficult” (Situația locativă a romilor din UE rămâne dificilă).

(17)  Raportul special nr. 14/2016 al Curții de Conturi Europene.

(18)  Buletinul FRA intitulat „Coronavirus pandemic in the EU – Impact on Roma and Travellers” (Pandemia de coronavirus în UE – impactul asupra romilor și nomazilor).

(19)  Nota de informare a Rețelei europene privind apatridia intitulată „Persoanele apatride și persoanele expuse riscului de apatridie strămutate forțat din Ucraina”.

(20)  Articolul 25 al Declarației Universale a Drepturilor Omului.

(21)  Documentul de poziție al Unicef intitulat „Dreptul copiilor romi la educație”.

(22)  Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3).

(23)  Propunerea Comisiei de directivă a Consiliului cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor, indiferent de religie sau convingeri, dizabilitate, vârstă sau orientare sexuală.

---

| 14.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 132/41 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 132/41

---

P9_TA(2022)0344

Obiective prioritare pentru reuniunea CITES CoP19, Panama

Rezoluția Parlamentului European din 5 octombrie 2022 referitoare la obiectivele strategice ale UE pentru cea de-a 19-a reuniune a Conferinței părților la Convenția privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție (CITES), care se va desfășura în Panama între 14-25 noiembrie 2022 (2022/2681(RSP))

(2023/C 132/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere raportul de evaluare globală din 2019 privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice a Platformei interguvernamentale științifico-politice (IPBES) privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de evaluare globală din 2019 privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice a Platformei interguvernamentale științifico-politice (IPBES) privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice,

| — | având în vedere raportul din 2020 al Programului ONU pentru Mediu și al Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură intitulat „Situația pădurilor la nivel mondial în 2020”, care subliniază rolul esențial al pădurilor în asigurarea unui habitat pentru mai mult de 80 % din biodiversitatea terestră a lumii, oferind nenumărate servicii ecosistemice și asigurând mijloace de subzistență multor comunități, inclusiv populațiilor indigene, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 2020 al Programului ONU pentru Mediu și al Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură intitulat „Situația pădurilor la nivel mondial în 2020”, care subliniază rolul esențial al pădurilor în asigurarea unui habitat pentru mai mult de 80 % din biodiversitatea terestră a lumii, oferind nenumărate servicii ecosistemice și asigurând mijloace de subzistență multor comunități, inclusiv populațiilor indigene,

| — | având în vedere biodiversitatea marină și costieră, |
| --- | --- |

—

având în vedere biodiversitatea marină și costieră,

| — | având în vedere cea de-a 19-a reuniune a Conferinței părților la Convenția privind comerțul internațional cu specii sălbatice de faună și floră pe cale de dispariție (CITES), care se va desfășura între 14 și 25 noiembrie 2022 în Panama (CoP19), |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a 19-a reuniune a Conferinței părților la Convenția privind comerțul internațional cu specii sălbatice de faună și floră pe cale de dispariție (CITES), care se va desfășura între 14 și 25 noiembrie 2022 în Panama (CoP19),

| — | având în vedere rezoluția 75/311 a Adunării Generale a ONU din 26 iulie 2021 referitoare la combaterea traficului ilicit cu specii sălbatice de faună și floră, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția 75/311 a Adunării Generale a ONU din 26 iulie 2021 referitoare la combaterea traficului ilicit cu specii sălbatice de faună și floră,

| — | având în vedere Rezoluția Conf. 12.10 (Rev.CoP15) a CITES privind înregistrarea operațiunilor de creștere în captivitate a speciilor de animale enumerate în apendicele I în scopuri comerciale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Conf. 12.10 (Rev.CoP15) a CITES privind înregistrarea operațiunilor de creștere în captivitate a speciilor de animale enumerate în apendicele I în scopuri comerciale,

| — | având în vedere Deciziile 18.226 și 18.227 ale CITES privind comerțul cu elefanți asiatici (Elephas maximus), |
| --- | --- |

—

având în vedere Deciziile 18.226 și 18.227 ale CITES privind comerțul cu elefanți asiatici (Elephas maximus),

| — | având în vedere Deciziile 18.81-18.85 ale CITES privind infracțiunile împotriva speciilor sălbatice legate de internet, |
| --- | --- |

—

având în vedere Deciziile 18.81-18.85 ale CITES privind infracțiunile împotriva speciilor sălbatice legate de internet,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 – Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380) și rezoluția Parlamentului din 9 iunie 2021 referitoare la această strategie (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 – Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380) și rezoluția Parlamentului din 9 iunie 2021 referitoare la această strategie (1),

| — | având în vedere Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (2), care urmărește să promoveze menținerea biodiversității și constituie piatra de temelie a politicii UE în materie de conservare a naturii, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (2), care urmărește să promoveze menținerea biodiversității și constituie piatra de temelie a politicii UE în materie de conservare a naturii,

| — | având în vedere Convenția ONU privind diversitatea biologică (CDB) și cea de a 15-a reuniune a Conferinței părților la CDB, ce urmează să aibă loc în perioada 7-19 decembrie 2022 la Montreal, Canada, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind diversitatea biologică (CDB) și cea de a 15-a reuniune a Conferinței părților la CDB, ce urmează să aibă loc în perioada 7-19 decembrie 2022 la Montreal, Canada,

| — | având în vedere propunerea Comisiei de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind protecția mediului prin intermediul dreptului penal și de înlocuire a Directivei 2008/99/CE (COM(2021)0851), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind protecția mediului prin intermediul dreptului penal și de înlocuire a Directivei 2008/99/CE (COM(2021)0851),

| — | având în vedere întrebările adresate Consiliului și Comisiei cu privire la obiectivele-cheie pentru Conferința părților la CITES care se va desfășura în Panama între 14 și 25 noiembrie 2022 (O-000038/2022 – B9-0023/2022 și O-000039/2022 – B9-0024/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebările adresate Consiliului și Comisiei cu privire la obiectivele-cheie pentru Conferința părților la CITES care se va desfășura în Panama între 14 și 25 noiembrie 2022 (O-000038/2022 – B9-0023/2022 și O-000039/2022 – B9-0024/2022),

| — | având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât declinul fără precedent al biodiversității la nivel mondial, care are loc în prezent într-un ritm de zeci până la sute de ori mai rapid decât rata naturală de dispariție a speciilor, este rezultatul direct al activității umane și amenință cu dispariția aproximativ un milion de specii de animale și plante; întrucât dovezile disponibile sugerează că nu este prea târziu să se oprească și să se inverseze tendințele actuale de pierdere a biodiversității; |
| --- | --- |

A.

întrucât declinul fără precedent al biodiversității la nivel mondial, care are loc în prezent într-un ritm de zeci până la sute de ori mai rapid decât rata naturală de dispariție a speciilor, este rezultatul direct al activității umane și amenință cu dispariția aproximativ un milion de specii de animale și plante; întrucât dovezile disponibile sugerează că nu este prea târziu să se oprească și să se inverseze tendințele actuale de pierdere a biodiversității;

| B. | întrucât biodiversitatea contribuie în mod pozitiv la sănătatea populației umane; întrucât până la 80 % din medicamentele utilizate de oameni sunt de origine naturală; |
| --- | --- |

B.

întrucât biodiversitatea contribuie în mod pozitiv la sănătatea populației umane; întrucât până la 80 % din medicamentele utilizate de oameni sunt de origine naturală;

| C. | întrucât oceanele, care reprezintă 95 % din biosferă, sunt unul dintre cei mai importanți absorbanți de carbon, reglând clima și absorbind CO2 din atmosferă; |
| --- | --- |

C.

întrucât oceanele, care reprezintă 95 % din biosferă, sunt unul dintre cei mai importanți absorbanți de carbon, reglând clima și absorbind CO2 din atmosferă;

| D. | întrucât este important să se protejeze biodiversitatea marină și costieră și să se combată amenințările pe care le constituie utilizarea nereglementată sau slab reglementată a resurselor marine vii; întrucât este, de asemenea, important să se protejeze biodiversitatea de apă dulce, care scade într-o mai mare măsură decât ecosistemele marine și terestre, populațiile de apă dulce scăzând cu 83 % între 1970 și 2014; |
| --- | --- |

D.

întrucât este important să se protejeze biodiversitatea marină și costieră și să se combată amenințările pe care le constituie utilizarea nereglementată sau slab reglementată a resurselor marine vii; întrucât este, de asemenea, important să se protejeze biodiversitatea de apă dulce, care scade într-o mai mare măsură decât ecosistemele marine și terestre, populațiile de apă dulce scăzând cu 83 % între 1970 și 2014;

| E. | întrucât marea majoritate a speciilor care fac obiectul comerțului nu sunt protejate de CITES; întrucât comerțul internațional cu astfel de specii nu este reglementat și contribuind în mod semnificativ la determinarea dispariției populațiilor sălbatice; |
| --- | --- |

E.

întrucât marea majoritate a speciilor care fac obiectul comerțului nu sunt protejate de CITES; întrucât comerțul internațional cu astfel de specii nu este reglementat și contribuind în mod semnificativ la determinarea dispariției populațiilor sălbatice;

| F. | întrucât CITES este cel mai amplu acord global privind conservarea speciilor sălbatice, având 184 de părți semnatare, inclusiv UE și cele 27 de state membre ale sale; întrucât acesta recunoaște că fauna și flora sălbatică, în numeroasele lor forme unice și variate, sunt o parte de neînlocuit a sistemelor naturale ale Pământului, care trebuie protejată în beneficiul generațiilor care vor urma; |
| --- | --- |

F.

întrucât CITES este cel mai amplu acord global privind conservarea speciilor sălbatice, având 184 de părți semnatare, inclusiv UE și cele 27 de state membre ale sale; întrucât acesta recunoaște că fauna și flora sălbatică, în numeroasele lor forme unice și variate, sunt o parte de neînlocuit a sistemelor naturale ale Pământului, care trebuie protejată în beneficiul generațiilor care vor urma;

| G. | întrucât obiectivul CITES este de a se asigura că supraviețuirea speciilor sălbatice nu este periclitată de comerțul internațional cu animale și plante sălbatice; |
| --- | --- |

G.

întrucât obiectivul CITES este de a se asigura că supraviețuirea speciilor sălbatice nu este periclitată de comerțul internațional cu animale și plante sălbatice;

| H. | întrucât atât comerțul ilegal, cât și cel legal, cu specii sălbatice, ca și utilizarea acestora și distrugerea habitatelor naturale contribuie în mod semnificativ la declinul biodiversității, subminează eforturile la scară mondială de combatere a schimbărilor climatice și reprezintă atât o cauză, cât și o consecință a corupției; |
| --- | --- |

H.

întrucât atât comerțul ilegal, cât și cel legal, cu specii sălbatice, ca și utilizarea acestora și distrugerea habitatelor naturale contribuie în mod semnificativ la declinul biodiversității, subminează eforturile la scară mondială de combatere a schimbărilor climatice și reprezintă atât o cauză, cât și o consecință a corupției;

| I. | întrucât apendicele I la CITES include toate speciile amenințate cu dispariția care sunt sau pot fi afectate de schimburile comerciale; întrucât apendicele II include toate speciile care ar putea fi amenințate cu dispariția, cu excepția cazului în care comerțul cu exemplare din aceste specii face obiectul unei reglementări stricte pentru a se evita o utilizare incompatibilă cu supraviețuirea lor, și a cazului în care comerțul cu exemplare din aceste specii face obiectul unei reglementări efective; |
| --- | --- |

I.

întrucât apendicele I la CITES include toate speciile amenințate cu dispariția care sunt sau pot fi afectate de schimburile comerciale; întrucât apendicele II include toate speciile care ar putea fi amenințate cu dispariția, cu excepția cazului în care comerțul cu exemplare din aceste specii face obiectul unei reglementări stricte pentru a se evita o utilizare incompatibilă cu supraviețuirea lor, și a cazului în care comerțul cu exemplare din aceste specii face obiectul unei reglementări efective;

| J. | întrucât comerțul cu specii sălbatice sporește contactul dintre oameni și speciile sălbatice și creează un risc potențial ridicat de apariție și răspândire a zoonozelor; întrucât 70 % din bolile infecțioase emergente la oameni sunt zoonotice, comerțul cu specii sălbatice prezintă riscuri grave atât pentru sănătatea animalelor, cât și pentru sănătatea umană; întrucât este necesar un control mai eficient și mai exhaustiv al comerțului cu carne și al comerțului cu animale vii; întrucât experții recomandă să se limiteze riscurile zoonotice prin eliminarea piețelor de animale vii și prin întocmirea unei „liste pozitive” cu speciile de animale care pot fi transportate la nivel internațional, ținând seama de riscurile zoonotice și de alte aspecte precum condițiile decente de viață ale animalelor, starea de conservare și tendințele privind populația; |
| --- | --- |

J.

întrucât comerțul cu specii sălbatice sporește contactul dintre oameni și speciile sălbatice și creează un risc potențial ridicat de apariție și răspândire a zoonozelor; întrucât 70 % din bolile infecțioase emergente la oameni sunt zoonotice, comerțul cu specii sălbatice prezintă riscuri grave atât pentru sănătatea animalelor, cât și pentru sănătatea umană; întrucât este necesar un control mai eficient și mai exhaustiv al comerțului cu carne și al comerțului cu animale vii; întrucât experții recomandă să se limiteze riscurile zoonotice prin eliminarea piețelor de animale vii și prin întocmirea unei „liste pozitive” cu speciile de animale care pot fi transportate la nivel internațional, ținând seama de riscurile zoonotice și de alte aspecte precum condițiile decente de viață ale animalelor, starea de conservare și tendințele privind populația;

| K. | întrucât costurile strategiilor globale de prevenire a pandemiilor prin reducerea comerțului ilegal cu specii sălbatice de faună și floră, prin evitarea schimbării utilizării terenurilor și prin intensificarea supravegherii, sunt estimate a fi între 22 și 31 de miliarde USD (3), reprezentând doar o mică parte din costurile generate de o pandemie; |
| --- | --- |

K.

întrucât costurile strategiilor globale de prevenire a pandemiilor prin reducerea comerțului ilegal cu specii sălbatice de faună și floră, prin evitarea schimbării utilizării terenurilor și prin intensificarea supravegherii, sunt estimate a fi între 22 și 31 de miliarde USD (3), reprezentând doar o mică parte din costurile generate de o pandemie;

| L. | întrucât 19 state membre au sprijinit documentul de poziție al guvernului cipriot privind un nou cadru legislativ al UE pentru o listă pozitivă la nivelul UE a animalelor autorizate ca animale de companie, care a fost prezentat în cadrul reuniunii Consiliului Agricultură și Pescuit din 24 mai 2022; |
| --- | --- |

L.

întrucât 19 state membre au sprijinit documentul de poziție al guvernului cipriot privind un nou cadru legislativ al UE pentru o listă pozitivă la nivelul UE a animalelor autorizate ca animale de companie, care a fost prezentat în cadrul reuniunii Consiliului Agricultură și Pescuit din 24 mai 2022;

| M. | întrucât UE este un nod, punct de tranzit și o destinație importante pentru exemplare de faună și floră sălbatice obținute în mod legal și ilegal, indiferent dacă sunt vii sau moarte, ca părți ale corpului sau produse ale acestora; întrucât, în 2019, tranzacțiile comunicate de importuri de specii sălbatice protejate de CITES în UE au constituit 36 % din volumul total al importurilor; |
| --- | --- |

M.

întrucât UE este un nod, punct de tranzit și o destinație importante pentru exemplare de faună și floră sălbatice obținute în mod legal și ilegal, indiferent dacă sunt vii sau moarte, ca părți ale corpului sau produse ale acestora; întrucât, în 2019, tranzacțiile comunicate de importuri de specii sălbatice protejate de CITES în UE au constituit 36 % din volumul total al importurilor;

| N. | întrucât, între 2014 și 2018, UE s-a situat pe locul doi în ce privește importul de trofee de vânătoare din speciile sălbatice enumerate în CITES, fiind întrecută doar de Statele Unite; întrucât din ce în ce mai multe state europene iau măsuri sau au în vedere adoptarea de măsuri pentru a interzice importurile de trofee de vânătoare; |
| --- | --- |

N.

întrucât, între 2014 și 2018, UE s-a situat pe locul doi în ce privește importul de trofee de vânătoare din speciile sălbatice enumerate în CITES, fiind întrecută doar de Statele Unite; întrucât din ce în ce mai multe state europene iau măsuri sau au în vedere adoptarea de măsuri pentru a interzice importurile de trofee de vânătoare;

| O. | întrucât comerțul internațional cu faună și floră sălbatice se cifrează la miliarde de euro în fiecare an și implică milioane de astfel de plante și animale sălbatice, întrucât traficul cu specii sălbatice de faună și floră a ajuns să reprezinte a patra piață neagră ca mărime, după traficul de droguri, de persoane și de arme; întrucât pedepsele pentru infracțiunile legate de traficul cu specii sălbatice de faună și floră nu sunt, adesea, suficient de severe astfel încât să reprezinte un factor de descurajare și întrucât actorii de la nivel mediu și înalt sunt rareori urmăriți penal; |
| --- | --- |

O.

întrucât comerțul internațional cu faună și floră sălbatice se cifrează la miliarde de euro în fiecare an și implică milioane de astfel de plante și animale sălbatice, întrucât traficul cu specii sălbatice de faună și floră a ajuns să reprezinte a patra piață neagră ca mărime, după traficul de droguri, de persoane și de arme; întrucât pedepsele pentru infracțiunile legate de traficul cu specii sălbatice de faună și floră nu sunt, adesea, suficient de severe astfel încât să reprezinte un factor de descurajare și întrucât actorii de la nivel mediu și înalt sunt rareori urmăriți penal;

| P. | întrucât internetul are un rol esențial în facilitarea traficului cu specii sălbatice de faună și floră; |
| --- | --- |

P.

întrucât internetul are un rol esențial în facilitarea traficului cu specii sălbatice de faună și floră;

| Q. | întrucât este esențial să se depună eforturi mai importante pentru îmbunătățirea transparenței procesului decizional și pentru o participare efectivă a societății civile la acest proces; |
| --- | --- |

Q.

întrucât este esențial să se depună eforturi mai importante pentru îmbunătățirea transparenței procesului decizional și pentru o participare efectivă a societății civile la acest proces;

| R. | întrucât UE trebuie să joace un rol bine definit în stabilirea unor colaborări și a unor schimburi constructive între sanctuarele publice și private și centrele de salvare, pentru a asigura soluții pe termen lung și adecvate speciilor sălbatice de faună și floră confiscate; |
| --- | --- |

R.

întrucât UE trebuie să joace un rol bine definit în stabilirea unor colaborări și a unor schimburi constructive între sanctuarele publice și private și centrele de salvare, pentru a asigura soluții pe termen lung și adecvate speciilor sălbatice de faună și floră confiscate;

| S. | întrucât medicamentele tradiționale se numără printre principalele capturi de mărfuri vizate de CITES raportate de statele membre; întrucât utilizarea animalelor sălbatice la fabricarea medicamentelor tradiționale dăunează biodiversității, în special atunci când sunt vizate speciile enumerate în lista roșie; întrucât cererea de medicamente tradiționale care conțin ingrediente de origine animală conduce la o creștere a comerțului ilegal cu animale sălbatice; |
| --- | --- |

S.

întrucât medicamentele tradiționale se numără printre principalele capturi de mărfuri vizate de CITES raportate de statele membre; întrucât utilizarea animalelor sălbatice la fabricarea medicamentelor tradiționale dăunează biodiversității, în special atunci când sunt vizate speciile enumerate în lista roșie; întrucât cererea de medicamente tradiționale care conțin ingrediente de origine animală conduce la o creștere a comerțului ilegal cu animale sălbatice;

| T. | întrucât populațiile de rechini pelagici au scăzut cu 71 % din 1970, peste 50 % din speciile de rechini sunt amenințate sau potențial amenințate cu dispariția (4), iar vânarea acestora pentru comerțul cu organe constituie una dintre principalele cauze ale acestui declin; întrucât s-a constatat că 20 % din populația de rechini de recif a dispărut din punct de vedere funcțional; întrucât, în 2020, statele membre ale UE au fost sursa a peste 45 % din totalul produselor pe bază de înotătoare de rechin importate de trei centre comerciale majore, Hong Kong, Singapore și Taiwan; |
| --- | --- |

T.

întrucât populațiile de rechini pelagici au scăzut cu 71 % din 1970, peste 50 % din speciile de rechini sunt amenințate sau potențial amenințate cu dispariția (4), iar vânarea acestora pentru comerțul cu organe constituie una dintre principalele cauze ale acestui declin; întrucât s-a constatat că 20 % din populația de rechini de recif a dispărut din punct de vedere funcțional; întrucât, în 2020, statele membre ale UE au fost sursa a peste 45 % din totalul produselor pe bază de înotătoare de rechin importate de trei centre comerciale majore, Hong Kong, Singapore și Taiwan;

| U. | întrucât, în urma declinului populației de elefanți africani de savană (Loxodonta africana) în Africa, cu peste 60 %, și cu 86 % pentru elefanții africani de pădure (Loxodonta cyclotis), în decurs de trei generații, în 2021, Uniunea Internațională pentru Conservarea Naturii (IUCN) a crescut nivelul de amenințare pentru elefantul african de savană de la vulnerabil la în pericol de dispariție și a inclus, separat, elefantul african de pădure pe lista animalelor aflate în pericol critic de dispariție (5); |
| --- | --- |

U.

întrucât, în urma declinului populației de elefanți africani de savană (Loxodonta africana) în Africa, cu peste 60 %, și cu 86 % pentru elefanții africani de pădure (Loxodonta cyclotis), în decurs de trei generații, în 2021, Uniunea Internațională pentru Conservarea Naturii (IUCN) a crescut nivelul de amenințare pentru elefantul african de savană de la vulnerabil la în pericol de dispariție și a inclus, separat, elefantul african de pădure pe lista animalelor aflate în pericol critic de dispariție (5);

| V. | întrucât braconajul pentru comerțul cu fildeș este principalul factor al scăderii populației de elefanți africani; întrucât comerțul ilegal cu fildeș dăunează dezvoltării economice, încurajează criminalitatea organizată, promovează corupția și alimentează conflictele; întrucât traficul cu fildeș a crescut semnificativ după introducerea vânzărilor legale; |
| --- | --- |

V.

întrucât braconajul pentru comerțul cu fildeș este principalul factor al scăderii populației de elefanți africani; întrucât comerțul ilegal cu fildeș dăunează dezvoltării economice, încurajează criminalitatea organizată, promovează corupția și alimentează conflictele; întrucât traficul cu fildeș a crescut semnificativ după introducerea vânzărilor legale;

| W. | întrucât comerțul cu tigri sălbatici este interzis; întrucât reglementările UE privind comerțul cu specii sălbatice nu reușesc totuși să împiedice comerțul cu tigri crescuți în captivitate și cu părți ale corpului acestora, chiar dacă Decizia 14.69 a CITES privind exemplarele crescute în captivitate și în ferme se opune reproducerii comerciale și comerțului cu tigri pentru părți din corpul lor; întrucât statele membre importă și exportă în continuare tigri vii și organe de tigru înregistrate în codul CITES pentru operațiunile comerciale; |
| --- | --- |

W.

întrucât comerțul cu tigri sălbatici este interzis; întrucât reglementările UE privind comerțul cu specii sălbatice nu reușesc totuși să împiedice comerțul cu tigri crescuți în captivitate și cu părți ale corpului acestora, chiar dacă Decizia 14.69 a CITES privind exemplarele crescute în captivitate și în ferme se opune reproducerii comerciale și comerțului cu tigri pentru părți din corpul lor; întrucât statele membre importă și exportă în continuare tigri vii și organe de tigru înregistrate în codul CITES pentru operațiunile comerciale;

Introducere

| 1. | subliniază că este nevoie în mod clar de o abordare mai precaută în ceea ce privește protecția speciilor sălbatice, dată fiind amenințarea continuă care decurge din comerțul cu specii sălbatice de faună și floră la adresa unor animale individuale, a unor specii, a oamenilor și a sănătății umane, precum și a mediului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită o mai mare aliniere între CITES și CBD, Convenția privind conservarea speciilor migratoare de animale sălbatice și alte tratate și acorduri privind biodiversitatea, astfel încât să fie posibilă îndeplinirea efectivă a angajamentelor internaționale în materie de conservare a biodiversității; |
| --- | --- |

2.

| 3. | este îngrijorat de faptul că piața animalelor de companie exotice și gama de specii afectate sunt în creștere atât în UE, cât și la nivel internațional; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că amprenta ecologică a producției și consumului UE ar trebui redusă urgent pentru a ne menține în limitele planetei; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că serviciile și resursele ecosistemice pe care le oferă pădurile sunt esențiale pentru populația întregii lumi; invită UE și statele membre să își intensifice eforturile în vederea adoptării în cadrul CoP19 a unei rezoluții a CITES privind pădurile, pentru a se asigura că speciile de copaci incluse în CITES sunt protejate în mod corespunzător și că orice activitate comercială cu aceste specii se realizează numai în condiții de legalitate, sustenabilitate și trasabilitate; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reamintește că implicarea femeilor în conservarea speciilor sălbatice este benefică atât pentru egalitatea între femei și bărbați, cât și pentru sustenabilitatea mediului și permite adoptarea unor măsuri mai specifice și mai efective pentru a combate traficul cu specii sălbatice de faună și floră; invită Comisia să colaboreze cu secretariatul CITES pentru a integra perspectiva de gen în CITES și să sprijine inițiativele care țin seama de dimensiunea de gen și care influențează și combat comportamentele infracționale legate de speciile sălbatice și de conservarea acestora; consideră că asigurarea respectării CITES, procesul decizional și punerea în aplicare a CITES ar trebui să promoveze egalitatea între femei și bărbați și solicită UE și statelor membre să promoveze un plan de acțiune privind egalitatea între femei și bărbați pentru CITES, care ar putea fi prezentat printr-o rezoluție; |
| --- | --- |

6.

Punerea în aplicare, respectarea și asigurarea respectării legislației

| 7. | subliniază că raportul de evaluare globală din 2019 al IPBES privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice identifică o serie de deficiențe ale CITES, cum ar fi conformitatea, punerea în aplicare, necesitatea unor cote bazate pe date științifice, finanțarea, combaterea corupției și reducerea cererii; subliniază că aceste puncte slabe ar trebui să fie abordate pentru o mai bună punere în aplicare a convenției și îndeamnă toate părțile să depună eforturi pentru a aborda aceste aspecte în mod aprofundat; |
| --- | --- |

7.

| 8. | regretă faptul că nu se asigură în mod adecvat respectarea interdicțiilor și restricțiilor privind comerțul cu specii protejate, din cauză că părțile nu dedică resursele și capacitățile necesare; solicită tuturor părților să își intensifice eforturile de asigurare a respectării convenției; |
| --- | --- |

8.

| 9. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că părțile la CITES nu sunt trase la răspundere pentru faptul că nu au pus în aplicare în mod eficace dispozițiile convenției, inclusiv cerința de a baza permisele de import și de export pe avize solide din punct de vedere științific, potrivit cărora astfel de importuri sau exporturi nu vor fi în detrimentul supraviețuirii speciei (constatări nedăunătoare); |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită aplicarea consecventă și imparțială a instrumentelor prevăzute în CITES și a deciziilor luate în temeiul acesteia pentru a promova respectarea convenției, inclusiv a programului de asistență pentru asigurarea conformității; solicită UE și tuturor părților să elaboreze măsuri pentru a asigura respectarea adecvată și la timp a convenției, inclusiv prin alocarea resurselor necesare și prin adoptarea unei legislații naționale eficiente pentru a pune în aplicare deciziile și rezoluțiile adoptate în cadrul convenției; solicită o cooperare reciprocă între părți și schimbul de cele mai bune practici; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită, de asemenea, ca UE și statele sale membre să adopte măsuri stricte, inclusiv sancțiuni disuasive în caz de nerespectare, atunci când se constată că o parte subminează eficacitatea convenției și nu pune capăt în mod eficient exploatării și comerțului ilegal sau nesustenabil, și, în ultimă instanță, să suspende comerțul cu partea contravenientă; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită toate părțile să depună eforturi pentru a asigura protecția avertizorilor de integritate, a ziariștilor, a paznicilor de animale sălbatice și a apărătorilor mediului și ai drepturilor omului, care joacă un rol esențial în protejarea mediului și în stoparea comerțului ilegal cu animale sălbatice; |
| --- | --- |

12.

| 13. | insistă asupra faptului că infracțiunile transnaționale legate de speciile sălbatice ar trebui să fie recunoscute de toate părțile ca forme de criminalitate organizată gravă, lucru care ar trebui să se reflecte în alocarea resurselor și să implice participarea activă a unor forțe de poliție și a unor agenții de investigații vamale specializate; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază rolul-cheie al poliției și al vămilor și îndeamnă toate statele membre ale UE să înființeze la nivel național unități specializate care să se concentreze asupra criminalității împotriva faunei și florei sălbatice, cu mandate care să cuprindă întregul teritoriu al statului și să nu se limiteze la anumite regiuni sau la alte unități teritoriale; invită statele membre să însărcineze aceste unități specializate să se implice în mod activ în cooperarea și coordonarea internațională; subliniază că cooperarea cu autoritățile pertinente ale statelor membre în chestiunile legate de comerțul ilegal cu faună și floră sălbatice ar putea fi revizuită și întărită în continuare prin intermediul Grupului UE pentru asigurarea respectării legii, care reunește funcționari responsabili de asigurarea respectării legii din toate statele membre ale UE, precum și din Agenția UE pentru Cooperare în Materie de Aplicare a Legii (Europol), Eurojust, Interpol, Organizația Mondială a Vămilor și secretariatul CITES; solicită UE și statelor sale membre să întărească formarea în domeniul asigurării respectării legii în ce privește comerțul cu faună și floră sălbatice; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază necesitatea unei baze de date cu experți în biologie și/sau ecologie, atât pentru a identifica speciile și a urmări penal infracțiunile legate de speciile sălbatice, cum ar fi braconajul, traficul și exploatarea ilegală, cât și pentru a oferi organismelor de aplicare a legii de la nivel local, regional, național și internațional o mai bună înțelegere a fenomenului; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază beneficiile pe care le implică o bază de date a sistemelor de informații privind gestionarea asigurării respectării legii în combaterea criminalității organizate și a comerțului ilegal cu specii de faună și floră sălbatice; îndeamnă Comisia și statele membre să creeze, la nivelul întregii UE, o bază de date cu acțiunile în justiție legate de infracțiuni împotriva mediului, inclusiv împotriva speciilor de faună și floră sălbatice, și cu acțiunile legate de infracțiunile împotriva mediului desfășurate de organismele de aplicare a legii; consideră că o astfel de bază de date ar trebui să permită colectarea centralizată a datelor și să crească nivelul de digitalizare și de cunoștințe; ia act de faptul că examinarea cazurilor istorice poate fi utilă pentru autoritățile, agențiile și organizațiile din domeniu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | reamintește rezoluția sa din 9 iunie 2021 intitulată „Strategia UE în domeniul biodiversității pentru 2030: readucerea naturii în viețile noastre”, care a invitat Comisia să faciliteze consolidarea capacităților, inclusiv transferurile de cunoștințe, schimbul de tehnologie și formarea de competențe pentru țările beneficiare în vederea punerii în aplicare a CITES și a altor convenții și acorduri esențiale pentru protecția biodiversității în cadrul Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – Europa globală și al inițiativei Organizației Mondiale a Comerțului privind ajutorul pentru comerț; insistă asupra nevoii de a consolida programele de cooperare cu țările din afara UE, inclusiv dialogul interparlamentar, pentru a conserva biodiversitatea lor autohtonă, și de a acorda asistență țărilor în curs de dezvoltare la punerea în aplicare a acestor programe; |
| --- | --- |

17.

| 18. | regretă că UE nu pune în aplicare recomandările CITES prevăzute în rezoluția Conf. 12.10 (Rev.CoP15) privind înregistrarea operațiunilor de creștere în captivitate a speciilor de animale enumerate în apendicele I în scopuri comerciale, este îngrijorat de faptul că acest lucru creează lacune și facilitează comerțul ilegal; invită statele membre să pună în aplicare pe deplin această rezoluție și să înregistreze toate unitățile relevante pentru creșterea acestor specii, transmițând cereri de înregistrare complete și corecte atât Comisiei, cât și Secretariatului CITES; îndeamnă Comisia și statele membre să se opună oricăror demersuri menite să slăbească sistemul de înregistrare a operațiunilor de creștere în captivitate a speciilor enumerate în apendicele I; |
| --- | --- |

18.

| 19. | încurajează și sprijină punerea în aplicare a unor metode moderne și inovatoare de etichetare și urmărire a speciilor incluse pe lista CITES sau a produselor obținute din acestea pentru a permite diferențierea între animalele crescute în captivitate și cele capturate în sălbăticie și între produsele derivate din acestea; |
| --- | --- |

19.

Procesul decizional, transparența și raportarea

| 20. | salută rapoartele anuale privind comerțul ilegal, acestea reprezentând un pas important către o mai bună înțelegere a traficului cu specii sălbatice, și îndeamnă UE și toate părțile să le prezinte la timp; subliniază că aceste rapoarte ar trebui să includă informații despre autorizațiile și certificatele acordate, cantitățile și tipurile de exemplare, precum și denumirile speciilor, astfel cum sunt incluse în apendicele I, II și III; |
| --- | --- |

20.

| 21. | îndeamnă toate părțile și UE să asigure transparența activităților și operațiunilor fără caracter sensibil ale secretariatului CITES, inclusiv prin publicarea rapoartelor anuale privind comerțul ilegal, și să garanteze că datele sunt încărcate în timp util în baza de date a CITES privind comerțul, incluzând informații cu privire la comandarea rapoartelor, la elaborarea termenilor de referință și la selecția consultanților; îndeamnă toate părțile să depună eforturi suplimentare pentru a se asigura că discrepanțele în ceea ce privește permisele de export și de import sunt reduse la minimum; |
| --- | --- |

21.

| 22. | consideră că, pentru a combate corupția, comerțul ilegal, traficul și spălarea banilor, este esențial să se asigure un nivel mai ridicat de transparență în ceea ce privește operațiunile comerciale cu speciile enumerate în apendicele I, inclusiv cu animalele crescute în captivitate; |
| --- | --- |

22.

| 23. | solicită să se țină o evidență mai bună pentru apendicele I, inclusiv în ce privește exemplarele crescute și ținute în captivitate, și să se elaboreze indicatori de risc în ceea ce privește mediul, securitatea și practicile de creștere, cum ar fi detalii suplimentare despre modul în care sunt păstrate evidențele, sunt gestionate datele și se realizează raportarea, modul în care funcționează sistemul de stocare/inventariere și modul în care acesta este auditat și securizat în ceea ce privește transportul, depozitarea și eliminarea; |
| --- | --- |

23.

| 24. | solicită din nou Comisiei și statelor membre să depună eforturi pentru a pune capăt comerțului cu specii pe cale de dispariție și cu părți ale acestora, precum și interzicerea totală și imediată la nivel european a comerțului, exportului sau reexportului în scop comercial în UE și către destinații din afara UE a fildeșului, inclusiv a fildeșului „anterior convenției”, subliniind totodată că ar trebui să fie posibile în continuare excepții limitate pentru importurile și exporturile în scopuri științifice, pentru instrumentele muzicale achiziționate legal înainte de 1975 și pentru comerțul cu artefacte și antichități produse înainte de 1947, cu condiția ca acestea să fie însoțite de un certificat valabil; solicită restricții similare pentru alte specii pe cale de dispariție, cum ar fi tigrii și rinocerii; solicită ca această interdicție să fie aplicată fără întârziere; |
| --- | --- |

24.

| 25. | salută modificările aduse Regulamentului (CE) nr. 865/2006 (6) al Comisiei și documentul de orientare revizuit privind regimul UE care reglementează comerțul cu fildeș și îndeamnă Comisia să monitorizeze cu strictețe punerea în aplicare a regulamentului revizuit de către statele membre; invită Comisia și statele membre să transforme aceste norme în legislație cu caracter juridic obligatoriu și să elimine orice lacune rămase; |
| --- | --- |

25.

Finanțare

| 26. | constată cu îngrijorare că numeroase decizii ale CoP18 nu au fost încă finanțate; invită toate părțile să garanteze o finanțare suficientă pentru punerea în aplicare corespunzătoare a întregii convenții, inclusiv pentru asigurarea respectării sale; invită Comisia și statele membre să ofere mai mult sprijin financiar, precum și alt tip de sprijin pentru punerea în aplicare a deciziilor CITES; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază că punerea în aplicare a unei părți semnificative dintre deciziile CITES este condiționată de disponibilitatea finanțării externe; solicită ca UE și toate părțile la convenție să analizeze mecanisme prin care să se asigure că finanțarea externă a deciziilor CITES este coerentă cu prioritățile din programele lor de lucru și că ajutorul pentru dezvoltare acordat de UE și de statele membre țărilor beneficiare nu amenință viabilitatea speciilor sălbatice, biodiversitatea, habitatele naturale, ecosistemele și serviciile pe care acestea le oferă; |
| --- | --- |

27.

| 28. | își exprimă îngrijorarea cu privire la volumul de muncă în creștere al secretariatului CITES, al conferinței părților și al comitetelor în raport cu resursele de care dispun; solicită UE să își asume rolul de lider în abordarea acestei probleme; îndeamnă, printre altele, toate părțile să sprijine punerea în aplicare riguroasă a proiectelor de decizii și recomandări formulate de Comitetul permanent al CITES; |
| --- | --- |

28.

Viziunea strategică CITES 2021-2030

| 29. | salută recunoașterea interconexiunilor dintre CITES și obiectivele de dezvoltare durabilă, CBD și constatările IPBES; |
| --- | --- |

29.

| 30. | consideră că reexaminarea viziunii strategice a CITES ar trebui abordată în cadrul CoP19, în contextul cadrului global pentru biodiversitate al CBD (GBF), care urmează să fie adoptat în cursul acestui an, pentru a se asigura că CITES contribuie la punerea în aplicare a GBF; |
| --- | --- |

30.

| 31. | îndeamnă părțile să atingă obiectivul de a realiza doar schimburi comerciale cu faună și floră sălbatică legale și sustenabile din punct de vedere ecologic până în 2025; evidențiază că scopul ar trebui să constea în eliminarea comerțului ilegal cu specii sălbatice incluse în CITES, inclusiv cu specii crescute în captivitate, nu doar în reducerea acestuia; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază că deciziile adoptate de organele CITES ar trebui să se bazeze pe criterii științifice care să urmărească conservarea speciilor, pe baza celor mai bune informații științifice disponibile și pe principiul precauției; |
| --- | --- |

32.

| 33. | regretă că în declarația de viziune a fost omisă problema critică a condițiilor decente de viață ale animalelor și invită Comisia, statele membre și toate celelalte părți să remedieze această omisiune; |
| --- | --- |

33.

Consolidarea rolului UE în lupta mondială împotriva traficului cu specii sălbatice de faună și floră

| 34. | regretă lacunele în punerea în aplicare a reglementărilor UE privind comerțul cu specii de faună și floră sălbatice, deoarece acestea nu cuprind toate speciile critice și nu asigură același nivel de protecție pentru animalele crescute în captivitate; îndeamnă Comisia să reexamineze și să extindă legislația existentă care reglementează comerțul cu specii sălbatice pentru a se asigura că sunt interzise importarea, transbordarea, exportarea, cumpărarea, vânzarea sau transportarea de animale sau plante sălbatice care sunt capturate, deținute, transportate sau vândute cu încălcarea legislației țării de origine sau de tranzit; |
| --- | --- |

34.

| 35. | își reiterează invitația adresată Comisiei și statelor membre de a conduce eforturile de a se pune capăt comerțului cu specii pe cale de dispariție și cu părți ale acestora; subliniază că este important să se elaboreze, în acest scop, obiective SMART (instrument de monitorizare și raportare spațială); |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază că politica comercială a UE ar trebui să includă în mod sistemic comerțul ilegal cu specii sălbatice și consumul sustenabil; își reiterează apelul adresat Consiliului de a considera CBD un element esențial al acordurilor de liber schimb (ALS), cu condiția să se convină asupra unor mecanisme obligatorii de reexaminare a obiectivelor naționale (7); solicită Consiliului să se asigure că CITES și Acordul de la Paris sunt componente esențiale ale ALS și să îndemne ca acestea să fie puse efectiv în aplicare; subliniază importanța viitoarei reforme a Regulamentului privind sistemul generalizat de preferințe tarifare (8) în asigurarea punerii efective în aplicare a convențiilor multilaterale privind aspectele legate de climă și mediu care fac obiectul regulamentului, printre care și CBD; |
| --- | --- |

36.

| 37. | îndeamnă Comisia să adapteze baza de date europeană TRACES (Sistemul de control al comerțului și de expertiză) pentru a colecta și a pune la dispoziția publicului informații exacte cu privire la specii, la volumul și originea tuturor peștilor ornamentali marini comercializați și să monitorizeze, astfel, aceste schimburi comerciale în prezent nereglementate și adesea nesustenabile, UE fiind un importator major participant la acestea; |
| --- | --- |

37.

| 38. | reiterează apelul său adresat statelor membre ale UE să stabilească o listă pozitivă la nivelul UE, bazată pe știință, a animalelor care sunt permise ca animale de companie, în condiții decente de viață, fără să fie afectate populațiile sălbatice și biodiversitatea europeană; subliniază, în această privință, necesitatea unui studiu al Comisiei pentru a înlesni adoptarea acestei liste, care ar trebui să se bazeze, printre alte contribuții, pe experiența existentă a statelor membre și pe învățămintele trase; |
| --- | --- |

38.

| 39. | îndeamnă Comisia și statele membre să întreprindă imediat acțiuni eficace în cadrul angajamentelor prezentate în strategia UE în domeniul biodiversității pentru a interzice importul de trofee de vânătoare provenite de la specii incluse în CITES; |
| --- | --- |

39.

| 40. | salută eforturile depuse de UE pentru a acorda sprijin pentru dezvoltare țărilor în curs de dezvoltare în eforturile lor de combatere a traficului cu specii de faună și floră sălbatice; invită Comisia să sprijine eforturile țărilor partenere care reprezintă surse pentru speciile sălbatice și produse derivate din acestea, puncte de tranzit și/sau de destinație ale vânzătorilor și ale cumpărătorilor, astfel încât acestea să poată dezvolta alternative economice viabile pentru a asigura mijloacele de subzistență și sustenabilitatea comunităților locale; |
| --- | --- |

40.

Planul de acțiune al UE împotriva traficului cu specii sălbatice

| 41. | salută revizuirea și continuarea Planului de acțiune al UE în materie de combatere a traficului cu specii sălbatice de faună și floră; invită Comisia să publice fără întârziere un plan de acțiune al UE ambițios; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază totuși că succesul viitorului Plan de acțiune al UE în materie de combatere a traficului cu specii sălbatice de faună și floră va depinde în mare măsură de alocarea resurselor; invită, prin urmare, UE și statele sale membre să rezerve alocări bugetare specifice pentru punerea sa în aplicare; |
| --- | --- |

42.

| 43. | consideră că planul de acțiune nu a oferit un impuls suficient pentru a aborda rolul pe care îl joacă cetățenii UE în stimularea cererii de produse ilegale derivate din specii de faună și floră sălbatice atât în UE, cât și în vecinătatea acesteia și consideră că planul de acțiune al UE ar trebui să fie întărit; invită Comisia să pună în aplicare inițiative bazate pe dovezi de reducere a cererii în principalele țări consumatoare, inclusiv în cele din UE; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază că planul de acțiune al UE împotriva traficului cu specii sălbatice ar trebui să primească finanțare adecvată, inclusiv asistență pentru țările din afara UE, precum și pentru centrele de salvare și sanctuarele destinate speciilor sălbatice; |
| --- | --- |

44.

| 45. | consideră că noul plan de acțiune al UE ar trebui să deschidă calea către o mai bună asigurare a respectării legii și către activități de inspecție desfășurate de autoritățile pertinente din întreaga Uniune, precum și către îmbunătățirea colectării datelor și a accesului la date, ceea ce va permite o mai bună evaluare a tendințelor și o analiză mai adecvată a riscurilor; invită Comisia și statele membre să aloce autorităților de aplicare a legii și celor judiciare resurse umane și financiare suficiente pentru punerea în aplicare a planului de acțiune și să investească în consolidarea capacităților și în formarea acestora; subliniază că schimbul și aprofundarea cunoștințelor funcționarilor pertinenți și sensibilizarea publicului trebuie să facă parte integrantă din viitorul plan; |
| --- | --- |

45.

| 46. | invită, de asemenea, Comisia să conceapă obiective și acțiuni clare și aplicabile, ca parte a planului de acțiune, și să dezvolte un mecanism clar de monitorizare și evaluare; |
| --- | --- |

46.

| 47. | consideră că este esențial ca planul de acțiune să fie pe deplin în concordanță cu Strategia privind biodiversitatea pentru 2030 și să asigure sinergii cu legislația UE pertinentă și cu cadrul global privind biodiversitatea post-2020; are convingerea fermă că planul de acțiune ar trebui să identifice și să pună accentul, în special, pe speciile prioritare și să abordeze problema speciilor protejate la nivel național care fac obiectul comerțului ilegal în UE; |
| --- | --- |

47.

| 48. | invită Comisia și statele membre să abordeze atât comerțul online, cât și cel offline, în cadrul planului de acțiune revizuit al UE împotriva traficului de animale sălbatice, asigurându-se că infracțiunilor cibernetice legate de fauna și flora sălbatice li se acordă același nivel de prioritate ca și altor forme de infracțiuni cibernetice care amenință sănătatea umană, mediul, economia, securitatea și educația, printre altele, prin comunicare, cooperare și coordonare între sectoarele publice și private implicate; invită Comisia să evalueze rapid modul în care Actul legislativ privind serviciile digitale (9) ar putea fi utilizat ca instrument de combatere a comerțului online ilegal cu animale și plante; |
| --- | --- |

48.

| 49. | constată că există dovezi ce demonstrează că comerțul legal cu animale sălbatice servește drept acoperire pentru activități de comerț ilegal, oferă oportunități ample de spălare a banilor și complică procesul de aplicare a legii; invită UE să abordeze atât comerțul legal, cât și comerțul ilegal cu animale sălbatice în revizuirea Planului de acțiune al UE în materie de combatere a traficului cu specii sălbatice de faună și floră; |
| --- | --- |

49.

| 50. | subliniază că planul de acțiune ar trebui să adopte o abordare cuprinzătoare de la sursă la consumator; |
| --- | --- |

50.

| 51. | consideră că este important ca planul de acțiune să implice și să angajeze sectorul privat în combaterea traficului ilegal cu specii de faună și floră sălbatice și că se realizează suficiente investiții publice și private în domeniul cercetării pentru aprofundarea înțelegerii comerțului cu animale sălbatice; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază faptul că planul de acțiune revizuit ar trebui să integreze drepturile omului și egalitatea între femei și bărbați, să recunoască rolul organizațiilor societății civile, să includă consultări cu părțile interesate și să asigure participarea publicului; |
| --- | --- |

52.

Criminalitatea organizată, criminalitatea cibernetică și animalele confiscate

| 53. | îndeamnă statele membre să dezvolte cooperarea și coordonarea la nivel transfrontalier între instituțiile lor competente și diferitele autorități și instituții internaționale pertinente, pentru a combate implicarea organizațiilor criminale în comerțul ilegal cu specii sălbatice de faună și floră; |
| --- | --- |

53.

| 54. | îndeamnă Comisia și statele membre să promoveze pregătirea și adoptarea unui protocol ambițios și eficient privind infracțiunile împotriva mediului în cadrul Convenției ONU împotriva criminalității transnaționale organizate, astfel cum se menționează în strategia UE 2021-2025 de combatere a criminalității organizate (10), care să includă o dispoziție care să oblige părțile să incrimineze importul și comerțul cu animale sălbatice care au fost luate ilegal din țara lor de origine; |
| --- | --- |

54.

| 55. | salută călduros propunerea de revizuire a directivei privind infracțiunile împotriva mediului (2008/99/CE) pentru a include majoritatea formelor de infracțiuni împotriva mediului, astfel încât acestea să poată fi pedepsite prin sancțiuni sau penalități armonizate, disuasive, eficiente și proporționale; |
| --- | --- |

55.

| 56. | invită Comisia să asigure coordonarea punerii în aplicare a directivei privind criminalitatea împotriva mediului, a regulamentelor UE privind comerțul cu specii sălbatice și a planului de acțiune revizuit al UE împotriva traficului de specii sălbatice, utilizând cât mai eficient instrumentele oferite în cadrul diferitelor cadre; |
| --- | --- |

56.

| 57. | solicită includerea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat și a poluării fonice subacvatice printre infracțiunile penale enumerate în directiva revizuită privind infracțiunile împotriva mediului; |
| --- | --- |

57.

| 58. | regretă că propunerea nu include considerații privind condițiile decente de viață ale animalelor; invită Comisia să se asigure că cruzimea împotriva animalelor este considerată o circumstanță agravantă, care permite impunerea unor penalități mai mari în temeiul directivei revizuite privind infracțiunile împotriva mediului; |
| --- | --- |

58.

| 59. | îndeamnă Comisia să adopte orientări specifice ale UE pentru a combate criminalitatea cibernetică legată de speciile sălbatice de faună și floră, asigurând politici armonizate în statele membre și colaborarea între toate părțile interesate pertinente; |
| --- | --- |

59.

| 60. | îndeamnă statele membre să pună în aplicare în mod eficient și complet deciziile CITES 18.81-18.85 privind criminalitatea legată de internet privind fauna și flora sălbatice, utilizând pe deplin orientările Interpolului intitulate „Criminalitatea legată de internet privind fauna și flora sălbatice – Orientări practice pentru practicienii din domeniul aplicării legii”, elaborate pentru a pune în aplicare dispozițiile pertinente ale Deciziei CITES 17.93; |
| --- | --- |

60.

| 61. | îndeamnă UE să promoveze și să sprijine inițiativele care urmăresc creșterea semnificativă a capacității de salvare și de reabilitare a speciilor sălbatice prin furnizarea de resurse, finanțare, formare și, foarte important, prin crearea unei rețele de instalații de salvare și de sanctuare competente și acreditate, precum și elaborarea unor planuri naționale de acțiune pentru gestionarea animalelor vii confiscate; |
| --- | --- |

61.

| 62. | observă că lipsa capacității naționale de salvare și de adăpostire poate contribui la neaplicarea de către un stat membru a dispozițiilor pertinente în ceea ce privește comercializarea acestora și poate duce la adoptarea unor măsuri inadecvate pentru a descuraja infracțiunile împotriva faunei și florei sălbatice; consideră că directiva revizuită privind infracțiunile împotriva mediului ar putea, de exemplu, să includă norme privind gestionarea profiturilor confiscate, inclusiv îngrijirea corespunzătoare a animalelor vii confiscate; |
| --- | --- |

62.

| 63. | subliniază că este important să se efectueze investigații financiare și să se inițieze proceduri de recuperare a activelor în mod sistematic; invită UE și statele sale membre să sprijine măsurile care vizează punerea sub sechestru a fluxurilor financiare ilicite perturbatoare și confiscarea veniturilor provenite din infracțiunile împotriva speciilor sălbatice; |
| --- | --- |

63.

| 64. | invită statele membre să pună în aplicare și să promoveze raportarea coerentă și transparentă cu privire la toate animalele vii puse sub sechestru sau confiscate, către CITES, Europol și țările de origine; |
| --- | --- |

64.

Abordarea „O singură sănătate” și rolul CITES în reducerea riscului de apariție în viitor a bolilor zoonotice asociate comerțului internațional cu specii sălbatice

| 65. | reamintește că, potrivit IPBES, 70 % dintre bolile emergente și pandemiile sunt de origine animală; își exprimă, nu în ultimul rând având în vedere pandemia COVID-19 în curs, îngrijorarea profundă cu privire la apariția și răspândirea din ce în ce mai frecventă a bolilor zoonotice care se transmit de la animale la oameni (antropozoonoze), care este exacerbată de schimbările climatice, de degradarea mediului, de schimbările în ceea ce privește utilizarea terenurilor, de defrișări, de distrugerea biodiversității și a habitatelor naturale și de presiunea asupra acestora, de traficul ilegal de animale sălbatice și de modelele nesustenabile de producție alimentară și de consum; subliniază că trebuie îmbunătățite cunoștințele cu privire la legăturile dintre apariția bolilor, pe de o parte, și comerțul legal și ilegal cu specii sălbatice, conservarea și degradarea ecosistemelor, pe de altă parte; |
| --- | --- |

65.

| 66. | subliniază că riscul de pandemii poate fi diminuat în mod semnificativ prin reducerea activităților umane care conduc la pierderea biodiversității și că costul estimat al reducerii riscului de pandemii este de 100 de ori mai mic decât costul intervenției în caz de pandemie; subliniază că este extrem de important să se protejeze și să se refacă habitatele animalelor sălbatice pentru a se preveni o altă pandemie de origine animală; îndeamnă toate părțile să își intensifice eforturile; |
| --- | --- |

66.

| 67. | îndeamnă UE și toate celelalte părți să asigure condiții decente de viață pentru animalele vii care fac obiectul operațiunilor comerciale, precum și pentru cele aflate în unitățile de reproducție, recunoscând dovezile științifice potrivit cărora deținerea, transportul și comercializarea lor în condiții deficitare în ceea ce privește condițiile decente de viață au legătură cu apariția și cu răspândirea bolilor și, prin urmare, amenință atât sănătatea animală, cât și pe cea umană; subliniază beneficiile unei liste pozitive la nivelul UE a animalelor autorizate ca animale de companie în această privință; |
| --- | --- |

67.

| 68. | invită Comisia să utilizeze dialogurile de reglementare prevăzute în cadrul ALS pentru a promova standarde stricte ale UE în domeniul sanitar, fitosanitar și al bunăstării animalelor, pentru a reduce la minimum riscul unor viitoare epidemii și pandemii; invită Comisia să aibă în vedere, dacă este necesar, și adoptarea unui moratoriu privind importurile de animale sălbatice sau alte specii din focarele de boli infecțioase emergente pentru a aborda preocupările legate de siguranță; |
| --- | --- |

68.

| 69. | evidențiază rolul important pe care ar trebui să îl joace CITES în prevenirea unor viitoare pandemii în calitate de autoritate de reglementare a comerțului internațional cu specii sălbatice; |
| --- | --- |

69.

| 70. | subliniază orientările Organizației Mondiale a Sănătății, ale Organizației Mondiale pentru Sănătatea Animalelor (OIE) și ale Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu, prin care se solicită autorităților naționale competente să suspende comerțul cu animale sălbatice vii capturate din specii de mamifere în scopuri alimentare sau de reproducere și să închidă secțiuni ale piețelor alimentare care vând animale sălbatice vii capturate din specii de mamifere, ca măsură de urgență, cu excepția cazului în care există reglementări eficace demonstrabile și o evaluare adecvată a riscurilor și subliniază recomandările IPBES de a elimina speciile vii din comerțul cu specii sălbatice de faună și floră care sunt identificate în urma unei analize de specialitate ca fiind un risc ridicat de apariție a bolilor; invită Comisia și statele membre ale UE să sprijine comunitatea mondială în abordarea comerțului și a vânzării pe piețe a animalelor sălbatice vii destinate consumului uman, în special a păsărilor și mamiferelor, în vederea eliminării treptate a acestui comerț, ca o etapă esențială în vederea atingerii obiectivului de prevenire a viitoarelor pandemii de origine zoonotică; |
| --- | --- |

70.

| 71. | subliniază rolul important al Comisiei și al statelor membre în coordonarea și sprijinirea abordării de tip „O singură sănătate” în UE și în promovarea acesteia în toate forurile internaționale; solicită adoptarea urgentă a unei noi rezoluții care să încurajeze părțile să instituționalizeze o abordare „O singură sănătate” în ceea ce privește utilizarea și comerțul cu specii sălbatice, utilizând definiția operațională a conceptului „O singură sănătate” elaborată de Grupul de experți la nivel înalt „O singură sănătate”, atunci când pun în aplicare convenția și în legislația lor națională, și să realizeze analize de risc și programe de prevenire adecvate în ceea ce privește sănătatea animală, umană și de mediu atunci când examinează cererile de permise și certificate legate de comerțul cu specii sălbatice; |
| --- | --- |

71.

| 72. | constată cu îngrijorare că cantități semnificative de carne de animale domestice și sălbatice sunt încă introduse ilegal în statele membre de către pasagerii aerieni, ceea ce constituie un risc pentru sănătatea animală și umană și pentru biodiversitate; invită Comisia să intensifice colectarea de date cu privire la această problemă împreună cu statele membre și să sprijine și să coordoneze un răspuns UE la importurile ilegale de carne; |
| --- | --- |

72.

| 73. | salută intenția CITES de a colabora cu OIE pentru a dezvolta un program comun de lucru în vederea eliminării în colaborare a lacunelor de cunoștințe și a identificării unor soluții eficiente și practice pentru reducerea riscurilor de răspândire a agenților patogeni în lanțurile de aprovizionare cu animale sălbatice; încurajează CITES să își consolideze în continuare colaborarea activă cu alte organizații și convenții internaționale implicate în prevenirea bolilor zoonotice în cadrul unei abordări de tip „O singură sănătate”; |
| --- | --- |

73.

| 74. | reamintește că este important ca populațiile indigene și comunitățile locale să se implice în conservarea speciilor și în punerea în aplicare a convenției; recunoaște dependența unor comunități de unele specii incluse în lista CITES pentru a-și asigura mijloacele de subzistență; regretă că CITES nu prevede un anumit nivel de recunoaștere a populațiilor indigene și a comunităților locale (PICL), spre deosebire de CBD; consideră că reuniunile CITES ar putea beneficia de o mai mare reprezentare și participare a PICL și regretă că nu au fost înregistrate progrese până în prezent; îndeamnă părțile și secretariatul să își continue activitatea de definire și de punere în aplicare a unor mecanisme eficace pentru a se asigura că vocea PICL este auzită; |
| --- | --- |

74.

| 75. | invită Organizația Mondială a Sănătății să adopte o poziție împotriva utilizării animalelor sălbatice pentru producerea de medicamente, în special împotriva utilizării speciilor clasificate pe lista roșie a UICN ca fiind (potențial) amenințate, vulnerabile sau pe cale de dispariție; |
| --- | --- |

75.

Modificarea apendicelor CITES

| 76. | își exprimă sprijinul ferm pentru propunerile de înscriere pe listă prezentate de UE și de statele sale membre pentru modificarea apendicelor la CITES; |
| --- | --- |

76.

| 77. | invită statele membre ale UE să sprijine propunerile CoP19 de înscriere pe listă a speciilor sau de mutare a acestora din apendicele II în apendicele I care sunt prezentate sau susținute de țările din aria de distribuție; |
| --- | --- |

77.

| 78. | invită statele membre ale UE și toate celelalte părți să sprijine propunerile prezentate la CoP19 pentru o mai bună protecție a reptilelor, amfibienilor, păsărilor, peștilor și mamiferelor care sunt amenințate de comerțul internațional pentru piața animalelor de companie, recunoscând că piața animalelor de companie exotice și gama de specii afectate sunt în creștere atât în UE, cât și la nivel internațional; |
| --- | --- |

78.

| 79. | invită UE și toate părțile la CITES să adere la principiul precauției în ceea ce privește protecția speciilor în toate pozițiile lor oficiale privind documentele de lucru și propunerile de întocmire a listelor și să țină seama pe deplin, îndeosebi, de principiul „utilizatorul plătește”, de principiul acțiunii preventive, de principiul celor mai bune informații științifice disponibile și de abordarea ecosistemică; |
| --- | --- |

79.

| 80. | îndeamnă UE să solicite o revizuire a rezoluției Conf. 9.21 (Rev. CoP18) privind interpretarea și aplicarea cotelor pentru speciile incluse în apendicele I, pentru a se crește frecvența efectuării reexaminării cotelor aferente acestor specii, care beneficiază de cel mai ridicat nivel de protecție în temeiul apendicelor, având în vedere că termenul actual, de nouă ani (trei perioade între sesiuni), este prea lung; |
| --- | --- |

80.

| 81. | sprijină recomandările de întărire a protecției și conservării speciilor, inclusiv a rechinilor și a pisicilor de mare, a broaștelor țestoase marine, a căluților de mare, a felinelor mari, a elefanților, a antilopei tibetane și a antilopei saiga; |
| --- | --- |

81.

| 82. | îndeamnă UE să sprijine instituirea unui proces transparent și care promovează includerea pentru o nouă reexaminare cuprinzătoare, cu termene-limită, a rezoluției Conf. 10.21 privind transportul exemplarelor vii și a ghidului aferent al CITES privind transportul care nu se realizează pe calea aerului; solicită constituirea unui grup de lucru comun pentru Comitetul pentru transportul animalelor și plantelor, cu mandatul de a gestiona reexaminarea periodică a orientărilor și de a elabora modificări la rezoluția Conf. 10.21 (Rev. CoP16), pentru a îmbunătăți cerințele detaliate privind transportul, clarificând responsabilitățile privind respectarea acestora și a examina punerea lor în aplicare de către părți; |
| --- | --- |

82.

| 83. | invită UE și statele sale membre să sprijine adoptarea deciziei propuse de comitetul permanent de a reuni din nou Grupul operativ al CITES pentru aplicarea legislației privind rinocerii, subliniind că braconajul și comerțul ilegal cu coarne de rinocer sunt în continuare amenințări majore la adresa supraviețuirii populației de rinoceri africani și asiatici; |
| --- | --- |

83.

Chestiuni specifice speciilor

Rechini și pisici de mare

| 84. | subliniază faptul că rechinii și pisicile de mare joacă un rol esențial în menținerea sănătății vieții oceanice și că noile cercetări publicate de la CoP18 a CITES arată că 37 % din speciile de rechini și pisici de mare sunt deja amenințate cu dispariția, ceea ce reprezintă a doua cea mai mare rată dintre toate grupurile de vertebrate, după amfibieni (11); atrage atenția asupra faptului că unul dintre principalii factori care stau la baza acestor scăderi este comerțul internațional cu produsele derivate din aceste specii și că UE este un exportator și un comerciant important de părți și de produse din rechin; |
| --- | --- |

84.

| 85. | regretă că, până în prezent, doar 25 % dintre speciile afectate de comerțul cu înotătoare se numără printre speciile incluse în apendicele II la CITES; îndeamnă UE să solicite secretariatului, Comitetului permanent și părților la CITES să analizeze și să abordeze în continuare neconcordanța îngrijorătoare și critică identificată în SC74 Doc. 67.2 între nivelurile de captură și cele de comercializare a speciilor de rechini incluse în CITES și să identifice sursele potențiale de informare inferioară sau de comerț ilegal cu specii de rechini incluse în CITES; |
| --- | --- |

85.

| 86. | salută, prin urmare, propunerea Comisiei de decizie a Consiliului care conține o propunere privind un apendice II, care ar include întreaga familie de rechini-ciocan în sfera de aplicare a regulamentului CITES; |
| --- | --- |

86.

| 87. | îndeamnă UE, care joacă un rol-cheie în pescuitul și comerțul cu rechini la nivel mondial, să sprijine propunerea susținută de Panama, țara gazdă a CoP19, de a înscrie rechinii requiem (familia Carcharhinidae) pe lista din în apendicele II, restul familiei Carcharhinidae putând fi incluse ca specii asemănătoare datorită similitudinii aspectului lor; |
| --- | --- |

87.

Felinele mari

| 88. | recunoaște că unele dintre speciile de feline mari sunt printre cele mai periclitate specii vizate de CITES, populațiile continuând să scadă până la dispariția recentă la nivel național, și că conservarea speciilor de feline mari vizate de CITES și comerțul cu acestea au suferit din cauza lipsei de atenție și de sprijin financiar, în comparație cu alte aspecte avute în vedere de CITES; |
| --- | --- |

88.

| 89. | îndeamnă UE să înființeze un Fond de conservare a speciilor de feline mari, care ar sprijini, printre altele, punerea în aplicare a rezoluțiilor și a deciziilor CITES specifice speciilor de feline mari și punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări, cu termene-limită, și a rezultatelor și realizărilor grupului operativ al CITES privind felinele mari; |
| --- | --- |

89.

| 90. | îndeamnă, de asemenea, UE să se asigure că Secretariatul CITES adoptă o abordare bazată pe riscuri în ceea ce privește punerea în aplicare a misiunilor CITES în țările cu structuri pentru felinele mari asiatice ținute în captivitate, care constituie un motiv de îngrijorare; |
| --- | --- |

90.

| 91. | constată cu deosebită îngrijorare că starea de conservare a tuturor celor cinci specii din genul Panthera (tigrul, leul, jaguarul, leopardul și leopardul de zăpadă) este nefavorabilă, variind de la „potențial amenințate” la „pe cale de dispariție”, în timp ce populațiile acestor specii sunt în scădere; |
| --- | --- |

91.

| 92. | îndeamnă toate părțile să interzică, fără excepție, comerțul cu cele cinci specii din genul Panthera (tigri, lei, jaguari, leoparzi și leoparzi de zăpadă); invită, în plus, statele membre să interzică creșterea în captivitate a acestor specii de către entități private, cu excepția grădinilor zoologice autorizate, având în vedere că aceasta poate contribui la comerțul ilicit cu acestea; |
| --- | --- |

92.

| 93. | subliniază că operațiunile comerciale legale cu specii crescute în captivitate, cum ar fi tigrii și alte feline mari, sunt foarte dăunătoare, deoarece stimulează cererea, complică procesul de aplicare a legii și oferă ample oportunități de spălare a banilor; |
| --- | --- |

93.

| 94. | solicită închiderea fermelor de tigri și încetarea tuturor operațiunilor comerciale cu tigri crescuți în captivitate și cu organe ale acestora; |
| --- | --- |

94.

| 95. | invită Comisia, statele membre și toate părțile la CITES să se asigure că leul african este inclus în apendicele I pentru a-i conferi un statut de protecție optimă și solicită să se ia măsuri drastice împotriva comerțului ilegal cu lei africani, care se desfășoară în principal cu țările asiatice; |
| --- | --- |

95.

Elefanți

| 96. | invită Comisia să sprijine pe deplin și să pledeze activ pentru includerea tuturor populațiilor de elefanți africani în apendicele I la CITES și să se opună mutării oricărei populații de elefanți din apendicele I în apendicele II; |
| --- | --- |

96.

| 97. | invită Comisia și statele membre să sprijine elaborarea unui cadru juridic simplu și unificat privind comerțul cu elefanți africani vii capturați în sălbăticie, care să limiteze exporturile la programele de conservare in situ sau la zonele sălbatice sigure, în zona de răspândire naturală și istorică a speciei din Africa; |
| --- | --- |

97.

| 98. | subliniază poziția statelor din aria de răspândire a elefantului african care fac parte din Coaliția pentru elefantul african și a Comisiei pentru supraviețuirea speciilor din cadrul UICN – Grupul de specialiști pentru elefantul african, care nu aprobă scoaterea din sălbăticie a elefanților africani pentru a fi folosiți în captivitate; |
| --- | --- |

98.

| 99. | îndeamnă UE să atragă atenția asupra actualei puneri deficitare în aplicare a tuturor dispozițiilor prevăzute de Deciziile 18.226 și 18.227 ale CITES și să încurajeze ferm toate părțile să abordeze integral aceste dispoziții, fiind în același timp conștiente de angajamentele asumate de mai multe state din zona de răspândire a elefanților asiatici de a introduce sisteme mai sigure de înregistrare, marcare și urmărire a elefanților asiatici vii; |
| --- | --- |

99.

| 100. | îndeamnă să se închidă în regim de urgență piețele interne legale de fildeș rămase, cum ar fi cele din Japonia, și solicită UE și tuturor părților să se opună oricăror propuneri care urmăresc eliminarea restricțiilor privind comerțul cu fildeș; |
| --- | --- |

100.

| 101. | invită Comisia și statele membre să solicite un nivel mai ridicat de transparență și o mai bună gestionare a stocurilor și a rezervelor de fildeș și să încurajeze distrugerea acestora; |
| --- | --- |

101.

| 102. | invită UE să urmeze sugestia sa formulată cu ocazia celei de a 74-a reuniuni a Comitetului permanent al CITES și să asigure includerea în rapoartele elaborate pe baza datelor din Sistemul de informații privind comerțul cu elefanți (ETIS), inclusiv în raportul ce urmează a fi prezentat la CoP19, a unei analize privind confiscările de fildeș aferente fiecăreia dintre părțile care au piețe interne legale pentru comerțul cu fildeș, și să solicite secretariatului CITES să utilizeze informațiile colectate prin intermediul programului CITES pentru monitorizarea uciderii ilegale a elefanților (MIKE), al ETIS și al procesului aferent Planului național de acțiune privind fildeșul (NIAP) pentru a efectua o analiză referitoare la locul în care s-ar putea găsi cele mai mari rezerve nedeclarate; |
| --- | --- |

102.

| 103. | îndeamnă UE și statele sale membre să sprijine recomandarea de a se efectua o revizuire a procesului aferent NIAP, pentru a se asigura că acesta rămâne adecvat scopului și solicită depunerea unor eforturi suplimentare de către părțile în cauză în cadrul procesului aferent NIAP privind stocurile de fildeș; |
| --- | --- |

103.

| 104. | invită UE să se asigure că ETIS rămâne un mecanism puternic și o sursă solidă de informații cu privire la tendințele comerțului ilegal cu fildeș, astfel cum s-a dovedit a fi de peste două decenii; |
| --- | --- |

104.

Alte specii

| 105. | solicită UE și tuturor părților:






  — | să sprijine propunerile de includere a hipopotamului comun, Hippopotamus amphibius, în apendicele I, dată fiind îngrijorarea actuală legată de scăderea populației și de comerțul cu această specie; |
| --- | --- | --- |

105.

—

să sprijine propunerile de includere a hipopotamului comun, Hippopotamus amphibius, în apendicele I, dată fiind îngrijorarea actuală legată de scăderea populației și de comerțul cu această specie;

| — | să sprijine propunerile de a se include și alte specii de țestoase în apendicele la CITES, inclusiv cele din genurile Kinosternon, Claudius și Staurotypus; |
| --- | --- |

—

să sprijine propunerile de a se include și alte specii de țestoase în apendicele la CITES, inclusiv cele din genurile Kinosternon, Claudius și Staurotypus;

| — | să sprijine propunerea inițiată de Costa Rica de a include broaștele de sticlă (familia Centrolenidae), cu sprijinul altor state din zona de răspândire a acestora în apendicele II la CITES, pentru a asigura că comerțul cu aceste specii este legal și sustenabil, |
| --- | --- |

—

să sprijine propunerea inițiată de Costa Rica de a include broaștele de sticlă (familia Centrolenidae), cu sprijinul altor state din zona de răspândire a acestora în apendicele II la CITES, pentru a asigura că comerțul cu aceste specii este legal și sustenabil,

| — | îndeamnă Botswana să prezinte informații cu privire la orice activitate pe care o desfășoară pentru a combate braconajul de rinoceri și comerțul ilegal, în conformitate cu rezoluția Conf. 9.14 (Rev.CoP17) privind conservarea și comerțul cu rinoceri africani și asiatici, având în vedere îngrijorările serioase cu privire la intensificarea braconajului de rinoceri în Botswana după CoP18; |
| --- | --- |

—

îndeamnă Botswana să prezinte informații cu privire la orice activitate pe care o desfășoară pentru a combate braconajul de rinoceri și comerțul ilegal, în conformitate cu rezoluția Conf. 9.14 (Rev.CoP17) privind conservarea și comerțul cu rinoceri africani și asiatici, având în vedere îngrijorările serioase cu privire la intensificarea braconajului de rinoceri în Botswana după CoP18;

| — | să promoveze decizii și/sau amendamente la rezoluția Conf. 17.10 privind conservarea și comerțul cu pangolini, pentru a încuraja părțile cu piețe interne să ia toate măsurile pentru a închide respectivele piețe și a le distruge stocurile de pangolini; |
| --- | --- |

—

să promoveze decizii și/sau amendamente la rezoluția Conf. 17.10 privind conservarea și comerțul cu pangolini, pentru a încuraja părțile cu piețe interne să ia toate măsurile pentru a închide respectivele piețe și a le distruge stocurile de pangolini;

| — | să promoveze decizii care să tragă la răspundere Mexicul pentru că nu a împiedicat pescuitul și comerțul ilegal cu Totoaba macdonaldi, o specie inclusă în apendicele I, care conduce la dispariția speciei vaquita (Phocoena sinus), și să ia în considerare inclusiv suspendarea operațiunilor comerciale cu specii incluse în CITES în conformitate cu rezoluția Conf. 14.3; |
| --- | --- |

—

să promoveze decizii care să tragă la răspundere Mexicul pentru că nu a împiedicat pescuitul și comerțul ilegal cu Totoaba macdonaldi, o specie inclusă în apendicele I, care conduce la dispariția speciei vaquita (Phocoena sinus), și să ia în considerare inclusiv suspendarea operațiunilor comerciale cu specii incluse în CITES în conformitate cu rezoluția Conf. 14.3;

| 106. | invită Hong Kong și China să își intensifice controalele la frontieră pentru a stopa importurile de totoaba destinate în principal Chinei; |
| --- | --- |

106.

| 107. | îndeamnă toate părțile să interzică complet comerțul cu totoaba; |
| --- | --- |

107.

o

o o

| 108. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și părților la Convenția privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție și Secretariatului acesteia. |
| --- | --- |

108.

---

(1)  JO C 67, 8.2.2022, p. 25.

(2)  JO L 206, 22.7.1992, p. 7.

(3)  Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură, „Situația pădurilor la nivel mondial în 2022 – Căi forestiere pentru redresarea verde și construirea unor economii favorabile includerii, reziliente și sustenabile”, Roma, 2022.

(4)  Fondul internațional pentru bunăstarea animalelor, „Aprovizionare și cerere: rolul UE în comerțul mondial cu rechini”, 2022.

(5)  UICN, „Speciile de elefanți africani în prezent pe cale de dispariție și pe cale de dispariție – Lista roșie a UICN”, 25 martie 2021.

(6)  Regulamentul (CE) nr. 865/2006 al Comisiei din 4 mai 2006 de stabilire a normelor de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 338/97 al Consiliului privind protecția speciilor faunei și florei sălbatice prin controlul comerțului cu acestea (JO L 166, 19.6.2006, p. 1);

(7)  JO C 67, 8.2.2022, p. 25.

(8)  Regulamentul (UE) nr. 978/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 de aplicare a unui sistem generalizat de preferințe tarifare și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 732/2008 al Consiliului (JO L 303, 31.10.2012, p. 1).

(9)  Propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind piața unică a serviciilor digitale (actul legislativ privind serviciile digitale) și de modificare a Directivei 2000/31/CE (COM(2020)0825),

(10)  Comunicarea Comisiei din 14 aprilie 2021 referitoare la Strategia UE de combatere a criminalității organizate 2021-2025 (COM(2021)0170).

(11)  Comisia de supraviețuire a speciilor a IUCN – Grupul specializat în domeniul rechinilor, „New Global Study Finds Unprecedented Shark and Ray Extinction Risk”, 6 septembrie 2021.

---

| 14.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 132/54 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 132/54

---

P9_TA(2022)0346

Accesul la apă ca unul dintre drepturile omului: dimensiunea externă

Rezoluția Parlamentului European din 5 octombrie 2022 referitoare la accesul la apă ca unul dintre drepturile omului – dimensiunea externă (2021/2187(INI))

(2023/C 132/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluția Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite nr. 64/292 din 28 iulie 2010, în care se recunoaște dreptul omului la apă potabilă și salubritate, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite nr. 64/292 din 28 iulie 2010, în care se recunoaște dreptul omului la apă potabilă și salubritate,

| — | având în vedere rezoluția Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite nr. 68/157 din 18 decembrie 2013, intitulată „Dreptul omului la apă potabilă și salubritate”, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite nr. 68/157 din 18 decembrie 2013, intitulată „Dreptul omului la apă potabilă și salubritate”,

| — | având în vedere rezoluția Consiliului pentru Drepturile Omului al Organizației Națiunilor Unite nr. 45/8 din 6 octombrie 2020, intitulată „Dreptul omului la apă potabilă și salubritate”, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Consiliului pentru Drepturile Omului al Organizației Națiunilor Unite nr. 45/8 din 6 octombrie 2020, intitulată „Dreptul omului la apă potabilă și salubritate”,

| — | având în vedere rezoluția Consiliului pentru Drepturile Omului al Organizației Națiunilor Unite nr. 48/13 din 8 octombrie 2021, intitulată „Dreptul omului la un mediu curat, sănătos și sustenabil”, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Consiliului pentru Drepturile Omului al Organizației Națiunilor Unite nr. 48/13 din 8 octombrie 2021, intitulată „Dreptul omului la un mediu curat, sănătos și sustenabil”,

| — | având în vedere rezoluția Adunării Generale a ONU nr. 71/222 din 21 decembrie 2016, intitulată „Deceniul internațional de acțiune, «Apă pentru dezvoltare durabilă», 2018-2028”, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Adunării Generale a ONU nr. 71/222 din 21 decembrie 2016, intitulată „Deceniul internațional de acțiune, «Apă pentru dezvoltare durabilă», 2018-2028”,

| — | având în vedere rezoluția Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite nr. 75/212 din 21 decembrie 2020 referitoare la Conferința Organizației Națiunilor Unite privind evaluarea cuprinzătoare la jumătatea perioadei a punerii în aplicare a obiectivelor Deceniului internațional de acțiune, „Apă pentru dezvoltare durabilă”, 2018-2028 (Conferința ONU din 2023 privind apa), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite nr. 75/212 din 21 decembrie 2020 referitoare la Conferința Organizației Națiunilor Unite privind evaluarea cuprinzătoare la jumătatea perioadei a punerii în aplicare a obiectivelor Deceniului internațional de acțiune, „Apă pentru dezvoltare durabilă”, 2018-2028 (Conferința ONU din 2023 privind apa),

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale și comentariile generale ale Comitetului ONU pentru drepturile economice, sociale și culturale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale și comentariile generale ale Comitetului ONU pentru drepturile economice, sociale și culturale,

| — | având în vedere Convenția asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW), Convenția cu privire la drepturile copilului și Convenția privind drepturile persoanelor cu handicap, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW), Convenția cu privire la drepturile copilului și Convenția privind drepturile persoanelor cu handicap,

| — | având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, care a fost proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, care a fost proclamat de Parlamentul European, Consiliu și Comisie la 17 noiembrie 2017,

| — | având în vedere comentariul general nr. 15 (2002) al Comitetului ONU pentru drepturile economice, sociale și culturale, |
| --- | --- |

—

având în vedere comentariul general nr. 15 (2002) al Comitetului ONU pentru drepturile economice, sociale și culturale,

| — | având în vedere Declarația ONU privind drepturile popoarelor indigene și Convenția Organizației Internaționale a Muncii (OIM) din 1989 referitoare la populațiile indigene și tribale (nr. 169), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ONU privind drepturile popoarelor indigene și Convenția Organizației Internaționale a Muncii (OIM) din 1989 referitoare la populațiile indigene și tribale (nr. 169),

| — | având în vedere Convenția din 1992 privind protecția și utilizarea cursurilor de apă transfrontaliere și a lacurilor internaționale (Convenția privind apa), negociată inițial ca un instrument regional și deschisă în 2016 pentru aderarea tuturor statelor membre ale ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția din 1992 privind protecția și utilizarea cursurilor de apă transfrontaliere și a lacurilor internaționale (Convenția privind apa), negociată inițial ca un instrument regional și deschisă în 2016 pentru aderarea tuturor statelor membre ale ONU,

| — | având în vedere Convenția din 1997 privind dreptul de utilizare în alte scopuri decât navigația a cursurilor de apă internaționale (Convenția privind cursurile de apă), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția din 1997 privind dreptul de utilizare în alte scopuri decât navigația a cursurilor de apă internaționale (Convenția privind cursurile de apă),

| — | având în vedere Protocolul UNECE-OMS din 1999 privind apa și sănătatea, anexat la Convenția privind apa, care asigură un cadru pentru transpunerea în practică a drepturilor omului ce țin de apă și salubritate, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul UNECE-OMS din 1999 privind apa și sănătatea, anexat la Convenția privind apa, care asigură un cadru pentru transpunerea în practică a drepturilor omului ce țin de apă și salubritate,

| — | având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD), în special obiectivul 6 privind apa potabilă și salubritatea, și Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD), în special obiectivul 6 privind apa potabilă și salubritatea, și Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă,

| — | având în vedere raportul ONU din 19 martie 2019 privind dezvoltarea resurselor mondiale de apă, intitulat „Să nu lăsăm pe nimeni în urmă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul ONU din 19 martie 2019 privind dezvoltarea resurselor mondiale de apă, intitulat „Să nu lăsăm pe nimeni în urmă”,

| — | având în vedere rapoartele „Situația mondială în domeniile alimentației și agriculturii” din 2020 și 2021, publicate de Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele „Situația mondială în domeniile alimentației și agriculturii” din 2020 și 2021, publicate de Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură,

| — | având în vedere raportul din 16 iulie 2021 al Raportorului special pentru drepturile omului la apă potabilă și la salubritate privind riscurile și impactul mercantilizării și financiarizării apei asupra drepturilor omului la apă potabilă și la salubritate, precum și raportul său din 21 iulie 2020 privind drepturile omului și privatizarea serviciilor de apă și de salubritate, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 16 iulie 2021 al Raportorului special pentru drepturile omului la apă potabilă și la salubritate privind riscurile și impactul mercantilizării și financiarizării apei asupra drepturilor omului la apă potabilă și la salubritate, precum și raportul său din 21 iulie 2020 privind drepturile omului și privatizarea serviciilor de apă și de salubritate,

| — | având în vedere Raportul mondial al ONU pe 2021 privind evoluțiile în domeniul apei: Apa trebuie prețuită, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul mondial al ONU pe 2021 privind evoluțiile în domeniul apei: Apa trebuie prețuită,

| — | având în vedere Orientările UE în domeniul drepturilor omului din 17 iunie 2019 privind apa potabilă și salubrizarea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE în domeniul drepturilor omului din 17 iunie 2019 privind apa potabilă și salubrizarea,

| — | având în vedere Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (1) (Directiva-cadru privind apa), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (1) (Directiva-cadru privind apa),

| — | având în vedere Directiva 91/676/CEE a Consiliului din 12 decembrie 1991 privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 91/676/CEE a Consiliului din 12 decembrie 1991 privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (2),

| — | având în vedere Directiva 2006/118/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind protecția apelor subterane împotriva poluării și a deteriorării (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/118/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind protecția apelor subterane împotriva poluării și a deteriorării (3),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2020/2184 a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2020 privind calitatea apei destinate consumului uman (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2020/2184 a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2020 privind calitatea apei destinate consumului uman (4),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 martie 2014 privind inițiativa cetățenească europeană „Apa și salubritatea sunt un drept al omului! Apa este un bun public, nu o marfă!”, (COM(2014)0177), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 martie 2014 privind inițiativa cetățenească europeană „Apa și salubritatea sunt un drept al omului! Apa este un bun public, nu o marfă!”, (COM(2014)0177),

| — | având în vedere Directiva 2008/99/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind protecția mediului prin intermediul dreptului penal (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2008/99/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind protecția mediului prin intermediul dreptului penal (5),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 19 noiembrie 2018 privind diplomația în domeniul apei, cele din 17 iunie 2019 privind Orientările UE în domeniul drepturilor omului referitoare la apa potabilă sigură și la salubritate și cele din 19 noiembrie 2021 privind apa în cadrul acțiunii externe a UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 19 noiembrie 2018 privind diplomația în domeniul apei, cele din 17 iunie 2019 privind Orientările UE în domeniul drepturilor omului referitoare la apa potabilă sigură și la salubritate și cele din 19 noiembrie 2021 privind apa în cadrul acțiunii externe a UE,

| — | având în vedere inițiativa cetățenească europeană „Right2Water” („Dreptul la apă”) și rezoluția sa din 8 septembrie 2015 referitoare la acțiunile realizate ca urmare a inițiativei cetățenești europene „Right2Water” (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere inițiativa cetățenească europeană „Right2Water” („Dreptul la apă”) și rezoluția sa din 8 septembrie 2015 referitoare la acțiunile realizate ca urmare a inițiativei cetățenești europene „Right2Water” (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2021 referitoare la Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: Readucerea naturii în viețile noastre (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2021 referitoare la Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: Readucerea naturii în viețile noastre (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 martie 2021 conținând recomandări adresate Comisiei cu privire la diligența necesară a întreprinderilor și răspunderea acestora (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 martie 2021 conținând recomandări adresate Comisiei cu privire la diligența necesară a întreprinderilor și răspunderea acestora (8),

| — | având în vedere metodele de cooperare transfrontalieră de succes existente, cum ar fi schimburile de opinii între serviciile de gestionare a apei și de tratare a apelor uzate din țările nordice, care datează din anii 1980, formarea în 1970 a unei Asociații nordice comune pentru hidrologie, reuniunea anuală a consilierilor nordici în domeniul apei, forumurile statelor nordice privind apa și cooperarea amplă a statelor nordice în ceea ce privește aspectele legate de gestionare a apei, |
| --- | --- |

—

având în vedere metodele de cooperare transfrontalieră de succes existente, cum ar fi schimburile de opinii între serviciile de gestionare a apei și de tratare a apelor uzate din țările nordice, care datează din anii 1980, formarea în 1970 a unei Asociații nordice comune pentru hidrologie, reuniunea anuală a consilierilor nordici în domeniul apei, forumurile statelor nordice privind apa și cooperarea amplă a statelor nordice în ceea ce privește aspectele legate de gestionare a apei,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru dezvoltare,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0231/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0231/2022),

| A. | întrucât Adunarea Generală a ONU a recunoscut, în rezoluția sa nr. 64/292, „dreptul la apă potabilă și la salubritate ca un drept esențial al omului pentru o viață normală și pentru exercitarea tuturor drepturilor omului”; întrucât lipsa apei este incompatibilă cu viața și întrucât ambele drepturi sunt interdependente și esențiale pentru o viață demnă; întrucât accesul durabil și universal la apă curată nu poate fi asigurat în lipsa unui sistem de salubritate funcțional; întrucât apa și cursurile de apă au, de asemenea, o puternică dimensiune culturală, spirituală și religioasă datorită rolului fundamental pe care îl au în viața societății; |
| --- | --- |

A.

întrucât Adunarea Generală a ONU a recunoscut, în rezoluția sa nr. 64/292, „dreptul la apă potabilă și la salubritate ca un drept esențial al omului pentru o viață normală și pentru exercitarea tuturor drepturilor omului”; întrucât lipsa apei este incompatibilă cu viața și întrucât ambele drepturi sunt interdependente și esențiale pentru o viață demnă; întrucât accesul durabil și universal la apă curată nu poate fi asigurat în lipsa unui sistem de salubritate funcțional; întrucât apa și cursurile de apă au, de asemenea, o puternică dimensiune culturală, spirituală și religioasă datorită rolului fundamental pe care îl au în viața societății;

| B. | întrucât principiul 20 al Pilonului european al drepturilor sociale privind accesul la serviciile esențiale menționează în mod explicit dreptul cetățenilor la apă și salubritate; |
| --- | --- |

B.

întrucât principiul 20 al Pilonului european al drepturilor sociale privind accesul la serviciile esențiale menționează în mod explicit dreptul cetățenilor la apă și salubritate;

| C. | întrucât nerespectarea dreptului omului la apă are repercusiuni asupra exercitării dreptului la viață și la sănătate, având în vedere că apa contaminată, gestionarea necorespunzătoare a apelor reziduale și salubritatea deficitară sunt legate de transmiterea unor boli grave și chiar provoacă decese; întrucât serviciile de apă și de salubritate reprezintă piatra de temelie a sănătății publice; întrucât bolile diareice reprezintă a patra ca importanță cauză de deces în rândul copiilor sub cinci ani și una dintre cauzele principale ale malnutriției cronice; întrucât accesul la apă curată, salubritate și igienă este indispensabil pentru a asigura rezistența globală la pandemii și la alte boli infecțioase și pentru a combate pericolul emergent legat de rezistența antimicrobiană; |
| --- | --- |

C.

întrucât nerespectarea dreptului omului la apă are repercusiuni asupra exercitării dreptului la viață și la sănătate, având în vedere că apa contaminată, gestionarea necorespunzătoare a apelor reziduale și salubritatea deficitară sunt legate de transmiterea unor boli grave și chiar provoacă decese; întrucât serviciile de apă și de salubritate reprezintă piatra de temelie a sănătății publice; întrucât bolile diareice reprezintă a patra ca importanță cauză de deces în rândul copiilor sub cinci ani și una dintre cauzele principale ale malnutriției cronice; întrucât accesul la apă curată, salubritate și igienă este indispensabil pentru a asigura rezistența globală la pandemii și la alte boli infecțioase și pentru a combate pericolul emergent legat de rezistența antimicrobiană;

| D. | întrucât pandemia de COVID-19 a afectat cel mai mult persoanele cele mai vulnerabile și a scos în evidență încă o dată nevoia mondială de apă curată în cantități suficiente și nevoia de servicii de salubrizare; întrucât disponibilitatea și accesul la apă, salubritate și servicii de igienă (WASH), inclusiv pentru persoanele vulnerabile sau marginalizate, sunt fundamentale pentru combaterea pandemiei de COVID-19; |
| --- | --- |

D.

întrucât pandemia de COVID-19 a afectat cel mai mult persoanele cele mai vulnerabile și a scos în evidență încă o dată nevoia mondială de apă curată în cantități suficiente și nevoia de servicii de salubrizare; întrucât disponibilitatea și accesul la apă, salubritate și servicii de igienă (WASH), inclusiv pentru persoanele vulnerabile sau marginalizate, sunt fundamentale pentru combaterea pandemiei de COVID-19;

| E. | întrucât 80-90 % din apele uzate din țările în curs de dezvoltare sunt deversate direct în râuri, lacuri și mări, provocând boli cu transmitere hidrică și aducând prejudicii grave mediului; întrucât viețile a milioane de oameni săraci depind de starea bună a surselor de apă, nu numai pentru alimentarea cu apă potabilă, ci și pentru producția de alimente prin intermediul agriculturii, creșterii animalelor și pescuitului; |
| --- | --- |

E.

întrucât 80-90 % din apele uzate din țările în curs de dezvoltare sunt deversate direct în râuri, lacuri și mări, provocând boli cu transmitere hidrică și aducând prejudicii grave mediului; întrucât viețile a milioane de oameni săraci depind de starea bună a surselor de apă, nu numai pentru alimentarea cu apă potabilă, ci și pentru producția de alimente prin intermediul agriculturii, creșterii animalelor și pescuitului;

| F. | întrucât nerespectarea și lipsa protecției dreptului omului la apă și salubritate afectează adesea dreptul la educație; întrucât copiii, iar în majoritatea cazurilor fetele, trebuie să parcurgă în medie șase kilometri în fiecare zi pentru a aduce apă, ceea ce îi împiedică să frecventeze școala; întrucât costul de oportunitate al colectării apei este ridicat și are efecte profunde, deoarece reduce considerabil timpul disponibil pentru alte activități importante; |
| --- | --- |

F.

întrucât nerespectarea și lipsa protecției dreptului omului la apă și salubritate afectează adesea dreptul la educație; întrucât copiii, iar în majoritatea cazurilor fetele, trebuie să parcurgă în medie șase kilometri în fiecare zi pentru a aduce apă, ceea ce îi împiedică să frecventeze școala; întrucât costul de oportunitate al colectării apei este ridicat și are efecte profunde, deoarece reduce considerabil timpul disponibil pentru alte activități importante;

| G. | întrucât mulți copii abandonează școala din cauza bolilor legate de apa contaminată sau de practicile precare de igienă; întrucât unul din trei copii nu are acces adecvat la apă și salubritate în școli; întrucât Raportul ONU privind obiectivele de dezvoltare durabilă pentru 2021 arată că, la nivel mondial, peste o cincime din școlile primare nu au acces la apă potabilă de bază sau la toalete separate pe sexe și peste o treime nu dispun de instalații elementare pentru spălarea mâinilor; întrucât multe fete sunt, de asemenea, obligate să renunțe la școală atunci când nu pot avea acces la toalete adaptate sexului lor și nu își pot gestiona perioadele menstruale în condiții care să le protejeze demnitatea; |
| --- | --- |

G.

întrucât mulți copii abandonează școala din cauza bolilor legate de apa contaminată sau de practicile precare de igienă; întrucât unul din trei copii nu are acces adecvat la apă și salubritate în școli; întrucât Raportul ONU privind obiectivele de dezvoltare durabilă pentru 2021 arată că, la nivel mondial, peste o cincime din școlile primare nu au acces la apă potabilă de bază sau la toalete separate pe sexe și peste o treime nu dispun de instalații elementare pentru spălarea mâinilor; întrucât multe fete sunt, de asemenea, obligate să renunțe la școală atunci când nu pot avea acces la toalete adaptate sexului lor și nu își pot gestiona perioadele menstruale în condiții care să le protejeze demnitatea;

| H. | întrucât copiii cu dizabilități întâmpină, de asemenea, dificultăți în ceea ce privește accesul la educație din cauza lipsei de toalete și instalații sanitare adaptate; întrucât UNESCO relatează că peste 90 % din copiii cu dizabilități nu frecventează școala, iar fetele cu dizabilități abandonează școala într-o măsură mult mai mare decât băieții cu dizabilități; întrucât apa este indispensabilă pentru concentrare în timpul procesului de studiu; |
| --- | --- |

H.

întrucât copiii cu dizabilități întâmpină, de asemenea, dificultăți în ceea ce privește accesul la educație din cauza lipsei de toalete și instalații sanitare adaptate; întrucât UNESCO relatează că peste 90 % din copiii cu dizabilități nu frecventează școala, iar fetele cu dizabilități abandonează școala într-o măsură mult mai mare decât băieții cu dizabilități; întrucât apa este indispensabilă pentru concentrare în timpul procesului de studiu;

| I. | întrucât dezavantajele cu care se confruntă multe femei și fete, persoanele cu anumite dizabilități și persoanele în vârstă în ceea ce privește apa, salubritatea și igiena se manifestă în multe feluri care le afectează starea generală de sănătate, starea de bine și demnitatea, sănătatea reproducerii, educația, alimentația, securitatea și participarea economică și politică; întrucât, în principal, mamele copiilor cu dizabilități sunt nevoite să renunțe la viața profesională pentru a se ocupa de toaleta copiilor lor și pentru a-și instrui copiii la domiciliu în situațiile în care școlile nu au toalete accesibile; |
| --- | --- |

I.

întrucât dezavantajele cu care se confruntă multe femei și fete, persoanele cu anumite dizabilități și persoanele în vârstă în ceea ce privește apa, salubritatea și igiena se manifestă în multe feluri care le afectează starea generală de sănătate, starea de bine și demnitatea, sănătatea reproducerii, educația, alimentația, securitatea și participarea economică și politică; întrucât, în principal, mamele copiilor cu dizabilități sunt nevoite să renunțe la viața profesională pentru a se ocupa de toaleta copiilor lor și pentru a-și instrui copiii la domiciliu în situațiile în care școlile nu au toalete accesibile;

| J. | întrucât, în multe țări din partea de sud a globului, femeile și fetele sunt în mod tradițional responsabile pentru aprovizionarea gospodăriei cu apă, iar aceste responsabilități le fac mai vulnerabile la boli și acte de violență; întrucât, în timp ce aduc apă pentru gospodărie sau merg la instalații sanitare din afara gospodăriilor lor, femeile și fetele sunt expuse unui risc mai mare de agresiune, de violență sexuală și bazată pe gen, de hărțuire, precum și altor amenințări la adresa securității lor; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în multe țări din partea de sud a globului, femeile și fetele sunt în mod tradițional responsabile pentru aprovizionarea gospodăriei cu apă, iar aceste responsabilități le fac mai vulnerabile la boli și acte de violență; întrucât, în timp ce aduc apă pentru gospodărie sau merg la instalații sanitare din afara gospodăriilor lor, femeile și fetele sunt expuse unui risc mai mare de agresiune, de violență sexuală și bazată pe gen, de hărțuire, precum și altor amenințări la adresa securității lor;

| K. | întrucât, astfel cum se menționează în Orientările UE în domeniul drepturilor omului privind apa potabilă sigură și salubritatea, dreptul omului la apă și la salubritate cuprinde dimensiunile disponibilității, accesibilității, acceptabilității, calității și prețului accesibil, precum și principiile unei abordări bazate pe drepturile omului (nediscriminare, răspundere, transparență, participare etc.); |
| --- | --- |

K.

întrucât, astfel cum se menționează în Orientările UE în domeniul drepturilor omului privind apa potabilă sigură și salubritatea, dreptul omului la apă și la salubritate cuprinde dimensiunile disponibilității, accesibilității, acceptabilității, calității și prețului accesibil, precum și principiile unei abordări bazate pe drepturile omului (nediscriminare, răspundere, transparență, participare etc.);

| L. | întrucât cel de-al șaselea obiectiv de dezvoltare durabilă (ODD) al ONU este de a garanta că toată populația lumii are acces universal și echitabil la apă potabilă și salubritate până în 2030; întrucât, în pofida progreselor înregistrate, acest obiectiv este în continuare departe de a fi atins și este subfinanțat, conform celui mai recent raport al ONU privind situația aprovizionării cu apă, și există în continuare provocări semnificative atât în ceea ce privește realizarea sa, cât și soluționarea marilor inegalități dintre țări și din interiorul acestora privind accesul la serviciile de bază de aprovizionare cu apă și de salubrizare; |
| --- | --- |

L.

întrucât cel de-al șaselea obiectiv de dezvoltare durabilă (ODD) al ONU este de a garanta că toată populația lumii are acces universal și echitabil la apă potabilă și salubritate până în 2030; întrucât, în pofida progreselor înregistrate, acest obiectiv este în continuare departe de a fi atins și este subfinanțat, conform celui mai recent raport al ONU privind situația aprovizionării cu apă, și există în continuare provocări semnificative atât în ceea ce privește realizarea sa, cât și soluționarea marilor inegalități dintre țări și din interiorul acestora privind accesul la serviciile de bază de aprovizionare cu apă și de salubrizare;

| M. | întrucât Raportul ONU privind obiectivele de dezvoltare durabilă pentru 2021 arată că, în 2020, 2 miliarde de persoane nu dispuneau încă de apă potabilă gestionată în condiții de siguranță, 3,6 miliarde de persoane nu dispuneau de instalații sanitare gestionate în condiții de siguranță și 2,3 miliarde de persoane nu dispuneau de condiții de igienă elementare, iar 129 de țări nu erau încă pe cale să realizeze gestionarea sustenabilă a resurselor de apă până în 2030; întrucât accesul la apă creează condiții propice pentru dezvoltarea economică, care le vor permite persoanelor vulnerabile să dobândească independență financiară; |
| --- | --- |

M.

întrucât Raportul ONU privind obiectivele de dezvoltare durabilă pentru 2021 arată că, în 2020, 2 miliarde de persoane nu dispuneau încă de apă potabilă gestionată în condiții de siguranță, 3,6 miliarde de persoane nu dispuneau de instalații sanitare gestionate în condiții de siguranță și 2,3 miliarde de persoane nu dispuneau de condiții de igienă elementare, iar 129 de țări nu erau încă pe cale să realizeze gestionarea sustenabilă a resurselor de apă până în 2030; întrucât accesul la apă creează condiții propice pentru dezvoltarea economică, care le vor permite persoanelor vulnerabile să dobândească independență financiară;

| N. | întrucât aprovizionarea cu apă și salubrizarea universale și gestionate în condiții de siguranță ar genera beneficii nete cuprinse între 37 și 86 de miliarde USD pe an între 2021 și 2040; |
| --- | --- |

N.

întrucât aprovizionarea cu apă și salubrizarea universale și gestionate în condiții de siguranță ar genera beneficii nete cuprinse între 37 și 86 de miliarde USD pe an între 2021 și 2040;

| O. | întrucât apa este o resursă limitată; întrucât cantitatea de apă dulce disponibilă per persoană a scăzut dramatic în ultimele două decenii; întrucât repartizarea dezechilibrată a creșterii demografice și depopularea zonelor rurale, intensificarea agriculturii, efectele schimbărilor climatice și degradarea mediului, precum și anumite practici abuzive și poluante în utilizarea apei cauzează probleme din ce în ce mai mari în ceea ce privește accesul la apă în multe regiuni și vor cauza și mai multe probleme de acces în viitor; |
| --- | --- |

O.

întrucât apa este o resursă limitată; întrucât cantitatea de apă dulce disponibilă per persoană a scăzut dramatic în ultimele două decenii; întrucât repartizarea dezechilibrată a creșterii demografice și depopularea zonelor rurale, intensificarea agriculturii, efectele schimbărilor climatice și degradarea mediului, precum și anumite practici abuzive și poluante în utilizarea apei cauzează probleme din ce în ce mai mari în ceea ce privește accesul la apă în multe regiuni și vor cauza și mai multe probleme de acces în viitor;

| P. | întrucât o mare parte din creșterea netă a populației mondiale până în 2050 va avea loc în orașele țărilor în curs de dezvoltare, ceea ce va duce la creșterea cererii urbane de apă și alimente; întrucât, potrivit Raportului ONU din 2019 privind evoluția resurselor de apă din lume, este posibil ca până în 2050 să utilizăm cu 20-30 % mai multă apă decât în prezent și întrucât, potrivit Băncii Mondiale, cererea de apă în orașe ar urma să crească cu 50-70 % în următoarele trei decenii; |
| --- | --- |

P.

întrucât o mare parte din creșterea netă a populației mondiale până în 2050 va avea loc în orașele țărilor în curs de dezvoltare, ceea ce va duce la creșterea cererii urbane de apă și alimente; întrucât, potrivit Raportului ONU din 2019 privind evoluția resurselor de apă din lume, este posibil ca până în 2050 să utilizăm cu 20-30 % mai multă apă decât în prezent și întrucât, potrivit Băncii Mondiale, cererea de apă în orașe ar urma să crească cu 50-70 % în următoarele trei decenii;

| Q. | întrucât 125 din cele 154 de țări în curs de dezvoltare au inclus, în cuprinsul planurilor naționale de adaptare la schimbările climatice, resursele de apă dulce și ecosistemele terestre și cele umede în rândul domeniilor de maximă prioritare, în conformitate cu obiectivul de dezvoltare durabilă 13; |
| --- | --- |

Q.

întrucât 125 din cele 154 de țări în curs de dezvoltare au inclus, în cuprinsul planurilor naționale de adaptare la schimbările climatice, resursele de apă dulce și ecosistemele terestre și cele umede în rândul domeniilor de maximă prioritare, în conformitate cu obiectivul de dezvoltare durabilă 13;

| R. | întrucât încălzirea globală reprezintă o cauză majoră a deficitului de apă; întrucât actuala criză climatică, caracterizată de multiplicarea secetelor, a inundațiilor și a ploilor torențiale, adâncește inegalitățile în distribuția apei; întrucât aproximativ 90 % din toate catastrofele naturale au legătură cu apa, iar 70 % din totalul deceselor cauzate de catastrofele naturale sunt determinate de prezența apei; întrucât, conform „Atlasului privind mortalitatea și pierderile economice cauzate de fenomenele meteorologice, climatice și hidrologice extreme (1970-2019)” al Organizației Meteorologice Mondiale, în rândul primelor 10 catastrofe ca importanță, fenomenele care au dus la cele mai mari pierderi de vieți omenești în această perioadă au fost seceta, furtunile și inundațiile; întrucât, potrivit OCDE, în 2050 aproape 20 % din populația mondială va fi expusă riscului de inundații; |
| --- | --- |

R.

întrucât încălzirea globală reprezintă o cauză majoră a deficitului de apă; întrucât actuala criză climatică, caracterizată de multiplicarea secetelor, a inundațiilor și a ploilor torențiale, adâncește inegalitățile în distribuția apei; întrucât aproximativ 90 % din toate catastrofele naturale au legătură cu apa, iar 70 % din totalul deceselor cauzate de catastrofele naturale sunt determinate de prezența apei; întrucât, conform „Atlasului privind mortalitatea și pierderile economice cauzate de fenomenele meteorologice, climatice și hidrologice extreme (1970-2019)” al Organizației Meteorologice Mondiale, în rândul primelor 10 catastrofe ca importanță, fenomenele care au dus la cele mai mari pierderi de vieți omenești în această perioadă au fost seceta, furtunile și inundațiile; întrucât, potrivit OCDE, în 2050 aproape 20 % din populația mondială va fi expusă riscului de inundații;

| S. | întrucât stresul hidric, definit de ONU ca fiind punctul în care cererea de apă este mai mare decât cantitatea disponibilă sau atunci când utilizarea apei este limitată de calitatea sa scăzută, ar putea fi, în unele cazuri, un factor determinant al strămutării și migrației induse; întrucât, potrivit rapoartelor ONU privind evoluțiile în domeniul apei, cinci dintre cele unsprezece regiuni ale lumii, care reprezintă două treimi din populația lumii, suferă în prezent de stres hidric; întrucât, potrivit Raportului ONU pe 2020 privind obiectivele de dezvoltare durabilă, deficitul de apă ar putea duce la strămutarea a aproximativ 700 de milioane de persoane până în 2030; |
| --- | --- |

S.

întrucât stresul hidric, definit de ONU ca fiind punctul în care cererea de apă este mai mare decât cantitatea disponibilă sau atunci când utilizarea apei este limitată de calitatea sa scăzută, ar putea fi, în unele cazuri, un factor determinant al strămutării și migrației induse; întrucât, potrivit rapoartelor ONU privind evoluțiile în domeniul apei, cinci dintre cele unsprezece regiuni ale lumii, care reprezintă două treimi din populația lumii, suferă în prezent de stres hidric; întrucât, potrivit Raportului ONU pe 2020 privind obiectivele de dezvoltare durabilă, deficitul de apă ar putea duce la strămutarea a aproximativ 700 de milioane de persoane până în 2030;

| T. | întrucât defrișările, acapararea terenurilor, exploatarea excesivă a resurselor naturale și activitățile de extracție, inclusiv de către grupuri ale crimei organizate, au un impact considerabil asupra nivelului apei râurilor și lacurilor, modifică ciclul hidrologic și contribuie la secarea râurilor și a lacurilor, precum și la poluarea zonelor exploatate; |
| --- | --- |

T.

întrucât defrișările, acapararea terenurilor, exploatarea excesivă a resurselor naturale și activitățile de extracție, inclusiv de către grupuri ale crimei organizate, au un impact considerabil asupra nivelului apei râurilor și lacurilor, modifică ciclul hidrologic și contribuie la secarea râurilor și a lacurilor, precum și la poluarea zonelor exploatate;

| U. | întrucât ecosistemele de apă dulce, deși acoperă mai puțin de 1 % din suprafața Pământului, adăpostesc peste 10 % din toate speciile și conțin o biodiversitate delicată; întrucât aproximativ 70 % din apa dulce de la nivel mondial este utilizată în agricultură, în timp ce restul este folosită în industrie (19 %), în principal în sectoarele alimentar, textil, energetic, industrial, chimic, farmaceutic și minier, precum și în gospodării (11 %), inclusiv pentru consumul uman; |
| --- | --- |

U.

întrucât ecosistemele de apă dulce, deși acoperă mai puțin de 1 % din suprafața Pământului, adăpostesc peste 10 % din toate speciile și conțin o biodiversitate delicată; întrucât aproximativ 70 % din apa dulce de la nivel mondial este utilizată în agricultură, în timp ce restul este folosită în industrie (19 %), în principal în sectoarele alimentar, textil, energetic, industrial, chimic, farmaceutic și minier, precum și în gospodării (11 %), inclusiv pentru consumul uman;

| V. | întrucât ecosistemele sănătoase contribuie la îmbunătățirea cantității și a calității apei, îmbunătățind totodată rezistența la schimbările climatice; |
| --- | --- |

V.

întrucât ecosistemele sănătoase contribuie la îmbunătățirea cantității și a calității apei, îmbunătățind totodată rezistența la schimbările climatice;

| W. | întrucât agricultura este cel mai mare consumator de apă dulce din lume; întrucât o treime din terenurile arabile din întreaga lume sunt utilizate pentru hrana animalelor; întrucât în raportul FAO din 2020 intitulat „Situația alimentației și agriculturii – Depășirea provocărilor legate de aprovizionarea cu apă în agricultură” se arată că productivitatea alimentară și veniturile rurale pot fi îmbunătățite în mod semnificativ prin investiții în noi sisteme de irigație sau prin adaptarea și modernizarea celor existente, iar acest lucru ar trebui combinat cu îmbunătățirea practicilor de gestionare a apei, inclusiv cu îmbunătățirea practicilor agricole; întrucât acapararea terenurilor are implicații negative pentru disponibilitatea și calitatea apei, lipsește comunitățile locale de sursele de apă și încalcă drepturile lor la apă potabilă; |
| --- | --- |

W.

întrucât agricultura este cel mai mare consumator de apă dulce din lume; întrucât o treime din terenurile arabile din întreaga lume sunt utilizate pentru hrana animalelor; întrucât în raportul FAO din 2020 intitulat „Situația alimentației și agriculturii – Depășirea provocărilor legate de aprovizionarea cu apă în agricultură” se arată că productivitatea alimentară și veniturile rurale pot fi îmbunătățite în mod semnificativ prin investiții în noi sisteme de irigație sau prin adaptarea și modernizarea celor existente, iar acest lucru ar trebui combinat cu îmbunătățirea practicilor de gestionare a apei, inclusiv cu îmbunătățirea practicilor agricole; întrucât acapararea terenurilor are implicații negative pentru disponibilitatea și calitatea apei, lipsește comunitățile locale de sursele de apă și încalcă drepturile lor la apă potabilă;

| X. | întrucât sectorul energetic este responsabil în prezent de 10 % din captările de apă la nivel mondial și se estimează că, până în 2040, consumul de apă din sectorul energetic va crește cu aproape 60 %; |
| --- | --- |

X.

întrucât sectorul energetic este responsabil în prezent de 10 % din captările de apă la nivel mondial și se estimează că, până în 2040, consumul de apă din sectorul energetic va crește cu aproape 60 %;

| Y. | întrucât anumite industrii cu practici extractive abuzive, iar în multe cazuri ilegale, afectează considerabil resursele de apă de suprafață și subterane, provoacă poluare și distrugerea ghețarilor, pădurilor, zonelor umede, râurilor și a altor surse de apă de importanță vitală pentru consumul uman; |
| --- | --- |

Y.

întrucât anumite industrii cu practici extractive abuzive, iar în multe cazuri ilegale, afectează considerabil resursele de apă de suprafață și subterane, provoacă poluare și distrugerea ghețarilor, pădurilor, zonelor umede, râurilor și a altor surse de apă de importanță vitală pentru consumul uman;

| Z. | întrucât industria textilă este unul dintre sectoarele cu cel mai ridicat consum de apă din lume, iar îmbrăcămintea și produsele textile sunt fabricate în regiunile lumii care suferă cel mai mult de deficitul de apă; întrucât această industrie este clasată pe locul doi în rândul industriilor poluante de la nivel mondial, iar o mare parte a acestei poluări ajunge în corpurile de apă; întrucât Comisia Europeană intenționează să adopte, în primul trimestru al anului 2022, așa-numita „strategie a UE pentru textile durabile”, care își propune să ajute UE să se îndrepte către o economie circulară în care produsele textile sunt concepute pentru a dura mai mult timp, pentru a fi reutilizabile, reparabile, reciclabile și eficiente din punct de vedere energetic; |
| --- | --- |

Z.

întrucât industria textilă este unul dintre sectoarele cu cel mai ridicat consum de apă din lume, iar îmbrăcămintea și produsele textile sunt fabricate în regiunile lumii care suferă cel mai mult de deficitul de apă; întrucât această industrie este clasată pe locul doi în rândul industriilor poluante de la nivel mondial, iar o mare parte a acestei poluări ajunge în corpurile de apă; întrucât Comisia Europeană intenționează să adopte, în primul trimestru al anului 2022, așa-numita „strategie a UE pentru textile durabile”, care își propune să ajute UE să se îndrepte către o economie circulară în care produsele textile sunt concepute pentru a dura mai mult timp, pentru a fi reutilizabile, reparabile, reciclabile și eficiente din punct de vedere energetic;

| AA. | întrucât cererea tot mai mare de apă duce la exploatarea excesivă a resurselor hidrologice, iar deficitul de apă a făcut din aceasta o resursă disputată; întrucât, potrivit ONU, se preconizează că până în 2025 vor izbucni conflicte din cauza apei în aproximativ 300 de regiuni din lume; |
| --- | --- |

AA.

întrucât cererea tot mai mare de apă duce la exploatarea excesivă a resurselor hidrologice, iar deficitul de apă a făcut din aceasta o resursă disputată; întrucât, potrivit ONU, se preconizează că până în 2025 vor izbucni conflicte din cauza apei în aproximativ 300 de regiuni din lume;

| AB. | întrucât conservarea resurselor de apă se află în pericol, iar în multe țări prejudicierea calității apei a devenit o infracțiune penală; întrucât, în ultimii ani, apărătorii mediului și ai drepturilor de acces la apă au fost supuși unui număr tot mai mare de atacuri, inclusiv asasinate, răpiri, tortură, violență bazată pe gen, amenințări, hărțuire, intimidare, campanii de defăimare, urmărire penală, hărțuire judiciară, evacuări forțate și strămutări, și întrucât este stringent necesar ca aceștia să fie sprijiniți în mod activ și să le fie protejate viața și siguranța; întrucât mai mulți finaliști ai Premiului Saharov pentru libertatea de gândire sunt atacați pentru rolul lor în apărarea resurselor de apă și a bunurilor comune; întrucât apărătorii apelor râului Guapinol au fost încarcerați timp de peste doi, fiind ulterior eliberați; întrucât Lolita Chávez se află în exil de patru ani pentru că și-a apărat teritoriul împotriva activității desfășurate de centralele hidroelectrice din Iximulew (Guatemala); întrucât Berta Cáceres a fost asasinată în 2016 pentru că apăra râurile Blanco și Gualcarque, iar comanditarii acestei crime încă nu au fost condamnați; |
| --- | --- |

AB.

întrucât conservarea resurselor de apă se află în pericol, iar în multe țări prejudicierea calității apei a devenit o infracțiune penală; întrucât, în ultimii ani, apărătorii mediului și ai drepturilor de acces la apă au fost supuși unui număr tot mai mare de atacuri, inclusiv asasinate, răpiri, tortură, violență bazată pe gen, amenințări, hărțuire, intimidare, campanii de defăimare, urmărire penală, hărțuire judiciară, evacuări forțate și strămutări, și întrucât este stringent necesar ca aceștia să fie sprijiniți în mod activ și să le fie protejate viața și siguranța; întrucât mai mulți finaliști ai Premiului Saharov pentru libertatea de gândire sunt atacați pentru rolul lor în apărarea resurselor de apă și a bunurilor comune; întrucât apărătorii apelor râului Guapinol au fost încarcerați timp de peste doi, fiind ulterior eliberați; întrucât Lolita Chávez se află în exil de patru ani pentru că și-a apărat teritoriul împotriva activității desfășurate de centralele hidroelectrice din Iximulew (Guatemala); întrucât Berta Cáceres a fost asasinată în 2016 pentru că apăra râurile Blanco și Gualcarque, iar comanditarii acestei crime încă nu au fost condamnați;

| AC. | întrucât, potrivit organizației Global Witness, peste o treime dintre apărătorii terenurilor și ai mediului care au fost uciși la nivel mondial între 2015 și 2019 aparțineau unor comunități indigene, ale căror abilități de gestionare a terenurilor și a apei sunt esențiale pentru combaterea crizei climatice și a pierderii biodiversității; |
| --- | --- |

AC.

întrucât, potrivit organizației Global Witness, peste o treime dintre apărătorii terenurilor și ai mediului care au fost uciși la nivel mondial între 2015 și 2019 aparțineau unor comunități indigene, ale căror abilități de gestionare a terenurilor și a apei sunt esențiale pentru combaterea crizei climatice și a pierderii biodiversității;

| AD. | întrucât refuzul accesului la apă și distrugerea infrastructurii hidrice au fost utilizate ca tactică esențială de către puterile de ocupație pentru a anexa teritoriile ocupate și a strămuta oamenii de pe pământurile lor; |
| --- | --- |

AD.

întrucât refuzul accesului la apă și distrugerea infrastructurii hidrice au fost utilizate ca tactică esențială de către puterile de ocupație pentru a anexa teritoriile ocupate și a strămuta oamenii de pe pământurile lor;

| AE. | întrucât Directiva-cadru a UE privind apa recunoaște faptul că „apa nu este un bun comercial oarecare, ci un patrimoniu care trebuie protejat, apărat și tratat ca atare”; |
| --- | --- |

AE.

întrucât Directiva-cadru a UE privind apa recunoaște faptul că „apa nu este un bun comercial oarecare, ci un patrimoniu care trebuie protejat, apărat și tratat ca atare”;

| AF. | întrucât, începând cu 6 decembrie 2020, apa este cotată la bursa Wall Street a instrumentelor futures; întrucât, potrivit lui Pedro Arrojo, Raportorul special al ONU pentru drepturile omului legate de apa potabilă și de salubritate, „apa ține de un set de valori vitale pentru societățile noastre, pe care logica pieței nu le recunoaște și, prin urmare, nu le poate gestiona în mod corespunzător, cu atât mai puțin într-un spațiu financiar atât de predispus speculațiilor”; întrucât, potrivit mai multor experți ai ONU, aplicarea unei logici speculative la gestionarea bunurilor esențiale pentru viața și demnitatea oamenilor încalcă drepturile omului în cazul persoanelor care trăiesc în sărăcie, exacerbează inegalitatea de gen și accentuează vulnerabilitatea comunităților marginalizate; |
| --- | --- |

AF.

întrucât, începând cu 6 decembrie 2020, apa este cotată la bursa Wall Street a instrumentelor futures; întrucât, potrivit lui Pedro Arrojo, Raportorul special al ONU pentru drepturile omului legate de apa potabilă și de salubritate, „apa ține de un set de valori vitale pentru societățile noastre, pe care logica pieței nu le recunoaște și, prin urmare, nu le poate gestiona în mod corespunzător, cu atât mai puțin într-un spațiu financiar atât de predispus speculațiilor”; întrucât, potrivit mai multor experți ai ONU, aplicarea unei logici speculative la gestionarea bunurilor esențiale pentru viața și demnitatea oamenilor încalcă drepturile omului în cazul persoanelor care trăiesc în sărăcie, exacerbează inegalitatea de gen și accentuează vulnerabilitatea comunităților marginalizate;

| AG. | întrucât guvernele au obligația de a asigura un nivel minim esențial de acces la apă și salubritate pentru toți; întrucât în raportul din 16 iulie 2021 al Raportorului special al ONU privind drepturile omului legate de apa potabilă și salubritate se subliniază că apa ar trebui considerată un bun public și ar trebui gestionată pe baza unei abordări întemeiate pe drepturile omului, garantând dreptul la apă și salubritate și sustenabilitatea ecosistemelor acvatice; întrucât alimentarea cu apă și salubrizarea sunt servicii de interes general, iar veniturile din ciclul de gestionare a apei ar trebui să acopere toate cheltuielile conexe, precum și costurile de îmbunătățire, cu condiția să fie protejat interesul public; |
| --- | --- |

AG.

întrucât guvernele au obligația de a asigura un nivel minim esențial de acces la apă și salubritate pentru toți; întrucât în raportul din 16 iulie 2021 al Raportorului special al ONU privind drepturile omului legate de apa potabilă și salubritate se subliniază că apa ar trebui considerată un bun public și ar trebui gestionată pe baza unei abordări întemeiate pe drepturile omului, garantând dreptul la apă și salubritate și sustenabilitatea ecosistemelor acvatice; întrucât alimentarea cu apă și salubrizarea sunt servicii de interes general, iar veniturile din ciclul de gestionare a apei ar trebui să acopere toate cheltuielile conexe, precum și costurile de îmbunătățire, cu condiția să fie protejat interesul public;

| AH. | întrucât, astfel cum se recunoaște în Orientările UE în domeniul drepturilor omului privind apa potabilă și salubritatea, statele sunt obligate să respecte, să protejeze și să garanteze aceste drepturi, iar părțile terțe ar trebui să se abțină cu strictețe de la intervenții care afectează exercitarea drepturilor la apă și salubritate; |
| --- | --- |

AH.

întrucât, astfel cum se recunoaște în Orientările UE în domeniul drepturilor omului privind apa potabilă și salubritatea, statele sunt obligate să respecte, să protejeze și să garanteze aceste drepturi, iar părțile terțe ar trebui să se abțină cu strictețe de la intervenții care afectează exercitarea drepturilor la apă și salubritate;

| AI. | întrucât lucrătorii care lucrează în lanțul de salubrizare se confruntă cu numeroase riscuri, inclusiv cu riscuri pentru sănătate cauzate de condițiile de muncă precare; întrucât aceștia sunt adesea lucrători informali, care nu sunt protejați de legislația muncii; întrucât exercitarea drepturilor de acces la apă și salubritate nu trebuie să aibă loc în detrimentul siguranței, al demnității și al stării de bine a lucrătorilor din domeniul salubrității, |
| --- | --- |

AI.

întrucât lucrătorii care lucrează în lanțul de salubrizare se confruntă cu numeroase riscuri, inclusiv cu riscuri pentru sănătate cauzate de condițiile de muncă precare; întrucât aceștia sunt adesea lucrători informali, care nu sunt protejați de legislația muncii; întrucât exercitarea drepturilor de acces la apă și salubritate nu trebuie să aibă loc în detrimentul siguranței, al demnității și al stării de bine a lucrătorilor din domeniul salubrității,

| 1. | reafirmă dreptul la apă potabilă sigură și la salubritate ca unul dintre drepturile omului, aceste drepturi fiind complementare; subliniază că accesul la apă potabilă curată este indispensabil pentru o viață sănătoasă și demnă și este esențial pentru dezvoltarea demnității umane; subliniază că dreptul la apă este o condiție necesară fundamentală pentru exercitarea altor drepturi și, ca atare, trebuie să se bazeze pe o logică ce are ca obiectiv interesul public și binele comun public și global; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că accesul adecvat la instalațiile WASH și dreptul la sănătate și viață sunt interdependente și reprezintă o condiție esențială pentru sănătatea publică și dezvoltarea umană; subliniază nevoia de apă curată în contextul pandemiilor și solicită Comisiei, statelor membre și țărilor terțe să adopte acțiuni, strategii și măsuri corespunzătoare pentru ca toate persoanele să beneficieze de o protecție adecvată; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că recunoașterea dreptului la apă potabilă și la salubritate ca unul dintre drepturile omului a reprezentat un pas fundamental către o mai mare dreptate socială și de mediu; afirmă că progresele realizate ar putea fi îmbunătățite prin acordarea unei priorități politice mai ridicate acestui sector, printr-o mai bună punere în aplicare și monitorizare a politicilor în materie, printr-o finanțare, răspundere și participare publică mai eficiente, în special în rândul celor mai marginalizate persoane din societate, îndeosebi în țările în curs de dezvoltare; subliniază că, la alocarea fondurilor UE și la programarea asistenței, ar trebui să se acorde o înaltă prioritate asistenței pentru accesul la apă potabilă sigură și la servicii de salubrizare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reamintește responsabilitatea statelor de a promova și proteja toate drepturile omului, care sunt universale, indivizibile, interdependente și corelate și care trebuie promovate și puse în aplicare într-un mod corect, echitabil și nediscriminatoriu; reiterează, prin urmare, că statele trebuie să asigure accesul universal, adecvat și la prețuri accesibile la apă potabilă în cantități suficiente, de calitate și sigură și un acces îmbunătățit la apă pentru uz sanitar și igienic; reamintește că dreptul la apă presupune că serviciile de alimentare cu apă trebuie să fie accesibile pentru toți; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reamintește că statele care ratifică un tratat privind drepturile omului se angajează să protejeze, să respecte și să aplice angajamentele adoptate la nivel internațional, regional, național și local privind protecția acestor drepturi; în acest sens, consideră că recunoașterea de către comunitatea internațională a dreptului la apă și salubritate trebuie să includă mecanisme de protecție și de asigurare a respectării și, prin urmare, invită UE să promoveze mecanisme de protecție la nivel internațional, regional și național prin care să se asigure faptul că garantarea dreptului la apă și salubritate nu este opțională pentru state, ci este un drept a cărui respectare poate fi impusă; invită UE și statele membre să acționeze prin exemplu și să ratifice convențiile aplicabile, cum ar fi Protocolul privind apa și sănătatea și Convenția din 1992 privind protecția și utilizarea cursurilor de apă transfrontaliere și a lacurilor internaționale; |
| --- | --- |

5.

| 6. | îndeamnă UE și statele membre să promoveze drepturile de acces la apă potabilă sigură și la salubritate și dezvoltarea normativă a acestora în cadrul forurilor multilaterale și regionale, inclusiv prin sprijinirea mandatului Raportorului special al ONU pentru drepturile omului legate de apa potabilă și de salubritate; subliniază importanța activității acestuia și a predecesorilor săi, precum și a lucrărilor din cadrul altor mecanisme ale ONU privind drepturile omului legate de drepturile omului de acces la apă și salubritate; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază importanța Orientărilor UE în materie de drepturi ale omului cu privire la apa potabilă sigură și la salubritate și îndeamnă instituțiile UE și statele membre să le pună în aplicare în țările terțe și în raport cu acestea, precum și în cadrul forurilor multilaterale; subliniază importanța formării personalului UE în această privință; invită Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) să raporteze periodic Parlamentului și (sub)comisiilor sale corespunzătoare cu privire la modul în care au aplicat aceste orientări, prezentând exemple specifice ale activităților lor și ale impactului acestora; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită delegațiile UE și misiunile statelor membre, conform mențiunilor din orientările UE, să abordeze, în cadrul dialogurilor bilaterale cu țările-partenere, în special în cadrul dialogurilor privind drepturile omului și al dialogurilor sectoriale, aspectele legate de dreptul la apă potabilă sigură și salubritate, precum și cele legate de situația apărătorilor drepturilor omului și a ONG-urilor care promovează aceste drepturi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că progresul în direcția recunoașterii dreptului la un mediu curat, sănătos și durabil, astfel cum se prevede în Rezoluția nr. 48/13 a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului legate de un mediu curat, sănătos și durabil, este o condiție necesară pentru asigurarea accesului tuturor la apă potabilă și salubritate; în acest sens, salută evoluțiile normative de la nivel internațional în ceea ce privește infracțiunile împotriva mediului, inclusiv ecocidul; |
| --- | --- |

9.

| 10. | încurajează țările în curs de dezvoltare să adere la cele două convenții internaționale ale Organizației Națiunilor Unite privind apa și să depună eforturi pentru punerea deplină în aplicare a acestora, și anume Convenția ONU privind apa și Convenția ONU privind cursurile de apă, ca instrumente importante de sprijinire a diplomației în domeniul apei, a păcii și a prevenirii conflictelor prin intermediul cooperării transfrontaliere în domeniul apei; |
| --- | --- |

10.

| 11. | susține că exercitarea deplină a dreptului la apă depinde de conservarea biodiversității și a climei și, prin urmare, solicită ca gestionarea apei să fie orientată în primul rând către interesele de mediu – care constituie o nevoie de bază pentru plante, animale și oameni – și către cele sociale, inclusiv integrarea forței de muncă și majorarea veniturilor și îmbunătățirea condițiilor de siguranță ale persoanelor care trăiesc în sărăcie; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că îmbunătățirea aprovizionării cu apă și a salubrității, precum și o mai bună gestionare a resurselor de apă pot stimula creșterea economică durabilă a țărilor și pot contribui în mod semnificativ la reducerea sărăciei; |
| --- | --- |

12.

| 13. | evidențiază că sunt necesare acțiuni anticipative în domeniul accesului la apă și la salubritate, și că este nevoie de indicatori fiabili și comparabili pentru a măsura progresul sau regresul privind accesul la apă și la salubritate; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că anumite modele de dezvoltare care favorizează proiectele masive și activitățile comerciale de mare amploare afectează negativ disponibilitatea și calitatea apei în toate țările, sporesc concurența pentru apă și exacerbează alte conflicte legate de apă; insistă, în acest context, asupra importanței investițiilor în soluții durabile pentru asigurarea cu apă potabilă, cum ar fi readucerea ecosistemelor acvatice la o stare sănătoasă, reciclarea apelor uzate, desalinizarea apei de mare în zonele de coastă, îmbunătățirea sistemelor de salubrizare și îmbunătățirea practicilor de irigare și a practicilor agricole; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că gestionarea ineficientă a resurselor de apă și poluarea cauzată de activitățile industriale abuzive afectează în mod negativ exercitarea drepturilor omului legate de apă și salubritate; |
| --- | --- |

15.

| 16. | îndeamnă Comisia să descurajeze practicile care reprezintă o amenințare la adresa dreptului la apă potabilă și curată și la salubritate și să supună aceste practici unor studii de impact asupra mediului și drepturilor omului; |
| --- | --- |

16.

| 17. | recunoaște importanța activității apărătorilor drepturilor de mediu și nevoia de a-i sprijini activ, precum și de a le proteja viața și integritatea, în special în cazul celor care apără dreptul la apă, și condamnă cu fermitate crimele precum asasinatele, răpirile, tortura, violența sexuală și bazată pe gen, amenințările, hărțuirea, intimidarea, campaniile de defăimare, incriminarea, hărțuirea judiciară, evacuările forțate și strămutările comise de către numeroși factori statali și nestatali, inclusiv de guverne și companii multinaționale; |
| --- | --- |

17.

| 18. | solicită UE să sprijine activitatea capitală a apărătorilor drepturilor de mediu și a organizațiilor societății civile; îndeamnă Comisia, SEAE și statele membre să respecte angajamentul asumat în Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului și să monitorizeze și să aducă în discuție cazurile individuale ale apărătorilor drepturilor de mediul, în special ale câștigătorilor și finaliștilor Premiului Saharov, care sunt atacați pentru rolul lor în apărarea rezervelor de apă și a bunurilor comune; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că ar trebui promovate siguranța și libertatea apărătorilor drepturilor de mediu, astfel încât aceștia să își poată desfășura activitatea fără a fi supuși violențelor și intimidării; se așteaptă ca delegațiile UE să acorde prioritate măsurilor de sprijinire a apărătorii drepturilor de mediu și să răspundă sistematic și ferm la orice amenințări sau atacuri împotriva acestora sau a rudelor lor și să raporteze Parlamentului cu privire la măsurile luate în astfel de cazuri; invită UE și statele sale membre să îmbunătățească mecanismele de protecție și de prevenție pentru apărătorii drepturilor de mediu; își reiterează apelul în favoarea unui sistem coordonat la nivelul UE pentru eliberarea de vize pe termen scurt în vederea relocării temporare a apărătorilor drepturilor omului, în special a celor care lucrează pentru promovarea și protejarea drepturilor de mediu sau a drepturilor populațiilor indigene, care sunt foarte frecvent atacați; |
| --- | --- |

19.

| 20. | solicită statelor să respecte dreptul la protest social și dreptul la întrunire pașnică, în special în contextul opoziției față de proiectele care compromit exercitarea dreptului omului la apă potabilă și salubritate; invită, în acest context, funcționarii delegațiilor UE și ai ambasadelor statelor membre, astfel cum se indică în Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului, să îi viziteze pe apărătorii drepturilor omului aflați în detenție sau în arest la domiciliu și să participe la procesele lor în calitate de observatori; |
| --- | --- |

20.

| 21. | reamintește că populațiile indigene au un rol important în gestionarea sustenabilă a resurselor naturale și în conservarea biodiversității; invită UE și statele sale membre să recunoască și să protejeze drepturile popoarelor indigene de proprietate și control cutumiare asupra terenurilor și resurselor lor naturale, așa cum se stabilește în Declarația ONU privind drepturile popoarelor indigene și în Convenția nr. 169 a Organizației Internaționale a Muncii (OIM), precum și să respecte principiul consimțământului liber, prealabil și în cunoștință de cauză; solicită statelor membre care nu au făcut încă acest lucru să ratifice Convenția nr. 169 a OIM privind populațiile indigene și tribale; își exprimă preocuparea deosebită cu privire la impactul semnificativ al unor megaproiecte, inclusiv al proiectelor de infrastructură, al proiectelor din industria extractivă și al proiectelor de producție de energie, asupra drepturilor omului legate de apă și salubritate, în special în cazul popoarelor indigene; insistă că este important să se asigure efectuarea unor evaluări efective și cuprinzătoare ale impactului asupra drepturilor omului și consultarea cu bună credință a populațiilor afectate și a grupurilor societății civile, precum și, dacă este cazul, să se asigure faptul că populațiile indigene își dau în prealabil consimțământul în mod liber și în cunoștință de cauză în legătură cu orice megaproiect; solicită actorilor statali și nestatali să evite acțiunile care periclitează drepturile popoarelor indigene, ale celor de origine africană și ale comunităților rurale la pământuri, ape, ecosisteme și biodiversitate și invită autoritățile competente să asigure recunoașterea juridică a titlurilor, posesiilor, drepturilor și responsabilităților acestora; insistă asupra importanței organizării unor consultări deschise, incluzive și participative în legătură cu deciziile publice majore în ceea ce privește gestionarea apei; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită Comisia să verifice cu atenție că proiectele de infrastructură și cele energetice finanțate prin intermediul diverselor instrumente de cooperare pentru dezvoltare și de politică externă, inclusiv prin intermediul Băncii Europene de Investiții, respectă și nu pun în pericol drepturile omului, inclusiv dreptul omului la apă și la salubritate și obiectivele de dezvoltare durabilă, și nici nu sunt implicate în expulzarea populațiilor indigene de pe pământurile și teritoriile lor; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că este necesară o axare mai puternică pe infrastructuri sustenabile și reziliente pentru alimentarea cu apă și salubrizare, pentru a ajuta comunitățile prin implementarea unor măsuri de reducere a riscului de catastrofe și prin utilizarea tuturor instrumentelor necesare de repertoriere a riscurilor legate de apă și prin utilizarea sistemelor de alertă timpurie; invită Comisia să sprijine programul „Resilient Water Accelerator” (acceleratorul rezilienței în domeniul apei); |
| --- | --- |

23.

| 24. | denunță inegalitățile de gen care continuă să existe în ceea ce privește exercitarea drepturilor omului legate de apa potabilă și salubritate, precum și faptul că lipsa acestora din urmă duce la discriminarea de gen; constată, de asemenea, cu îngrijorare că acestea au un efect devastator asupra drepturilor femeilor, în special ca urmare a nevoilor specifice ale femeilor și fetelor în ceea ce privește igiena și sănătatea menstruală, ceea ce face dificilă o viață sigură și sănătoasă pentru femei și fete; subliniază că accesul la apă și la condiții adecvate de igienă și salubritate (WASH) la prețuri accesibile reprezintă o condiție prealabilă esențială pentru sănătatea publică și dezvoltarea umană, inclusiv pentru dreptul la educație al fetelor, și insistă asupra faptului că sectorului WASH din țările în curs de dezvoltare ar trebui să i se acorde o prioritate ridicată în cadrul politicii de dezvoltare a UE; |
| --- | --- |

24.

| 25. | solicită ca femeile și fetele să fie protejate împotriva amenințărilor sau agresiunilor fizice, inclusiv a violenței sexuale, în timp ce aduc apă pentru gospodărie și atunci când utilizează instalațiile sanitare din afara gospodăriei lor; solicită să fie adoptate măsuri pentru reducerea timpului pe care femeile și fetele îl petrec aducând apă pentru gospodărie, în vederea tratării impactului negativ al insuficienței serviciilor de alimentare cu apă și salubritate asupra accesului fetelor la educație; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază că UE și statele sale membre, în strânsă cooperare cu ONU și cu comunitatea internațională, trebuie să colaboreze îndeaproape cu beneficiarii ajutorului extern, pentru a eradica sărăcia de la nivel mondial în ceea ce privește accesul la apă, asigurând în același timp condiții adecvate de salubritate pentru toată lumea; solicită tuturor statelor să își îndeplinească angajamentele asumate în temeiul CEDAW și, în special, al articolului 14, care obligă statele-părți să le asigure femeilor din zonele rurale dreptul la condiții de trai adecvate în ceea ce privește, printre altele, salubritatea și aprovizionarea cu apă; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită Comisia și SEAE să aplice o abordare transformatoare și intersecțională care să ia în considerare dimensiunea de gen în ceea ce privește gestionarea resurselor de apă și programele de salubrizare și aprovizionare cu apă și să includă, în acțiunile externe pentru perioada 2021-2025, politici însoțite de planuri de acțiune concrete și de o finanțare adecvată, în conformitate cu instrumentele de finanțare externă ale UE, cu Planul de acțiune pentru egalitatea de gen (GAP III) și cu agenda UE pentru egalitatea de gen și împuternicirea femeilor; solicită promovarea femeilor în poziții de lider și participarea deplină, efectivă și egală a acestora la planificarea, adoptarea și realizarea deciziilor privind gestionarea apei și a măsurilor de salubritate; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că accesul la apă potabilă sigură este una dintre problemele majore din prezent, mai ales că aproape 60 % din resursele acvifere traversează frontiere teritoriale politice; reamintește că, în concluziile sale din 2018, Consiliul a condamnat utilizarea apei ca armă de război și a considerat că, „în acest context, distrugerea infrastructurilor legate de apă, poluarea apelor sau deturnarea cursurilor de apă pentru a limita sau a preveni accesul la apă ar putea constitui încălcări ale dreptului internațional”; reamintește că privarea intenționată de apă, care duce la exterminarea civililor, este o crimă împotriva umanității în conformitate cu Statutul Curții Penale Internaționale și că aceasta poate fi considerată, de asemenea, o crimă de război, deoarece orice atac sau distrugere a instalațiilor sau rezervelor de apă potabilă și a sistemelor de irigare este interzisă în temeiul Convențiilor de la Geneva din 1949; |
| --- | --- |

28.

| 29. | este profund îngrijorat de faptul că încălcările dreptului la apă și salubritate în teritoriile ocupate au ca obiectiv strămutarea persoanelor de pe teritoriile lor și își exprimă îngrijorarea cu privire la refuzul accesului la alimentarea adecvată cu apă, la resursele de apă și la infrastructura aferentă; reamintește că toate popoarele, inclusiv cele aflate sub ocupație, se bucură de dreptul suveran de a deține controlul asupra bogățiilor lor naturale; îndeamnă puterile de ocupație să ia imediat măsuri pentru a asigura accesul la apă și distribuirea apei în mod echitabil persoanelor care locuiesc pe teritorii ocupate și, în special, în conformitate cu Rezoluția Adunării Generale a ONU nr. 73/255 din 20 decembrie 2018, să garanteze că persoanele care locuiesc pe teritorii ocupate dețin controlul asupra resurselor de apă proprii, inclusiv asupra gestionării, captării și distribuirii apei; |
| --- | --- |

29.

| 30. | solicită UE să stabilească o strategie politică pentru a facilita găsirea de soluții în aceste zone și pentru a încuraja țările situate în cele mai importante zone de conflicte legate de apă să semneze Convenția privind apa; |
| --- | --- |

30.

| 31. | este profund îngrijorat de lipsa accesului la apă și la salubritate în taberele de refugiați; subliniază obligația statelor de a asigura dreptul refugiaților la apă și la instalații sanitare; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază că, deși apa poate avea uneori funcția de indicator de conflict, ea poate avea, de asemenea, un rol pozitiv în promovarea păcii și a cooperării; sprijină angajamentul diplomatic al UE în ceea ce privește cooperarea transfrontalieră în domeniul apei ca instrument pentru pace, securitate și stabilitate și subliniază importanța gestionării integrate a resurselor de apă, precum și necesitatea unei complementarități sporite între acțiunile umanitare, de dezvoltare și de promovare a păcii, pentru a răspunde nevoilor urgente și pentru a interveni mai devreme în vederea tratării cauzelor profunde și a prevenirii crizelor umanitare legate de apă și de salubritate; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că întreprinderile din întreaga lume trebuie să se asigure că activitățile lor nu încalcă și nu fac abuz de dreptul oamenilor de a avea acces la apă potabilă sigură, în conformitate cu Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului și cu declarațiile, acordurile și tratatele ONU care conțin aceste drepturi; invită, de asemenea, țările să depună eforturi pentru a realiza obiectivele incluse în ODD 6 și să adopte acte legislative care să garanteze că întreprinderile nu împiedică accesul egal la apă și aprovizionarea adecvată cu apă; îndeamnă UE și statele sale membre să participe în mod constructiv la lucrările Grupului de lucru interguvernamental al ONU privind respectarea drepturilor omului de către corporațiile transnaționale și alte întreprinderi comerciale, în vederea stabilirii unui instrument internațional obligatoriu care să reglementeze, în dreptul internațional ce vizează drepturile omului, activitățile corporațiilor transnaționale și ale altor întreprinderi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | invită delegațiile UE și misiunile statelor membre în țările din afara UE să fie deosebit de vigilente în raport cu întreprinderile, inclusiv cele cu sediul în UE, care ar putea împiedica sau submina exercitarea drepturilor legate de accesul la apă și salubritate; subliniază că victimele unor astfel de încălcări trebuie să aibă acces la căi de atac judiciare efective sau la alte căi de atac adecvate, precum și la mecanisme de soluționare a reclamațiilor; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază că întreprinderile europene trebuie să se achite și în țările din afara UE de obligațiile legale de răspundere și diligență care le revin în UE; subliniază că, în cadrele obligatorii de diligență, este important să se prevină, să se abordeze și să se atenueze orice impact negativ asupra drepturilor omului la apă și la salubritate adecvată; invită Comisia și statele membre să analizeze și să studieze modalități de informare mai amplă și de asigurare a transparenței pentru consumatori cu privire la impactul produselor asupra sustenabilității resurselor de apă, inclusiv în ceea ce privește efectele asupra apei; |
| --- | --- |

35.

| 36. | evidențiază faptul că, așa cum au declarat mai mulți experți ai ONU, apa este tratată prea des ca o simplă marfă, fără alte considerații de ordin social și cultural, ceea ce încalcă drepturile fundamentale ale omului și contribuie la intensificarea degradării mediului și la creșterea vulnerabilității celor mai săraci și mai marginalizați din societăți, ceea ce este contrar obiectivelor de dezvoltare durabilă; reamintește că alimentarea cu apă și salubritatea sunt servicii de interes general și nu mărfuri – acestea nu sunt nici produse de lux, nici produse de consum și, prin urmare, nu trebuie comercializate ca atare; subliniază natura finită a surselor de apă și invită Comisia și statele membre să acționeze preventiv împotriva deficitului de apă la nivel mondial și să sprijine țările din afara UE în adoptarea de măsuri pentru contracararea deficitului de apă; |
| --- | --- |

36.

| 37. | cere statelor să adopte măsuri juridice pentru ca apa să nu facă obiectul speculațiilor financiare pe piețele la termen și să promoveze un cadru corespunzător de guvernanță a serviciilor de alimentare cu apă și de salubritate în cadrul unei abordări bazate în principal pe drepturile omului și pe considerente legate de binele comun; invită UE și guvernele naționale să promoveze și să sprijine organismele independente de reglementare în domeniul apei, care pot contribui la asigurarea respectării standardelor privind drepturile omului; |
| --- | --- |

37.

| 38. | reamintește că, așa cum se recunoaște în Directiva-cadru a UE privind apa, aceasta nu este doar un produs comercial, ci un bun public indispensabil pentru viața și demnitatea umană; constată că serviciile de alimentare cu apă sunt servicii de interes general și de natură specială, care, prin urmare, țin în primul rând de interesul public; reamintește importanța pentru politicile și instrumentele externe ale UE, cum ar fi acordurile comerciale și de investiții și Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – Europa globală, precum și pentru activitățile întreprinderilor europene, a respectării drepturilor omului legate de accesul la apă potabilă și la salubritate în țările în cauză; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază că apa este un bun public pentru care trebuie să se asigure o aprovizionare adecvată, continuă și de înaltă calitate; invită statele și donatorii să consolideze promovarea alimentării cu apă și a salubrității ca servicii publice esențiale pentru toți, inclusiv prin investiții care să permită creșterea numărului de persoane care au acces la apă și la salubritate și întreținerea infrastructurii existente și furnizarea și utilizarea serviciilor; consideră că investițiile în consolidarea capacităților și a guvernanței sistemelor de alimentare cu apă, precum și în exploatarea și întreținerea acestora sunt esențiale pentru crearea unor servicii de alimentare cu apă și de salubritate solide și durabile; |
| --- | --- |

39.

| 40. | invită UE să sprijine țările terțe în acțiunile lor de garantare a accesului universal și nediscriminatoriu la apă și la instalații sanitare și să garanteze un nivel minim, de subzistență, al aprovizionării cu apă a gospodăriilor care sunt vulnerabile din punct de vedere economic și social; |
| --- | --- |

40.

| 41. | solicită UE să investească, de asemenea, în protejarea și refacerea ecosistemelor naturale (inclusiv a pădurilor, a zonelor inundabile, a zonelor umede etc.), care oferă adesea soluții mai rentabile și mai sustenabile de gestionare a apei decât soluțiile convenționale de infrastructură în ceea ce privește stocarea apei, tratarea apei, controlul eroziunii și evenimentele meteorologice moderate și extreme; |
| --- | --- |

41.

| 42. | îndeamnă statele să adopte modelul cel mai potrivit de alimentare cu apă și de asigurare a salubrități și să inițieze un proces transparent și consistent de îmbunătățire a exercitării efective a drepturilor omului legate de accesul la apă și salubritate în societățile lor; invită guvernele să crească investițiile publice în infrastructura sustenabilă legată de apă și să protejeze apa ca pe un bun public esențial; |
| --- | --- |

42.

| 43. | evidențiază necesitatea de a reconcilia utilizarea apei cu aplicarea tehnologiilor emergente de conservare, reducere a poluării apei și reciclare a apelor reziduale, pentru a îmbunătăți modul în care apa este furnizată, tratată și eliminată; |
| --- | --- |

43.

| 44. | solicită UE să sprijine gestionarea durabilă a apei în sectorul agricol, care mobilizează peste 70 % din resursele de apă, prin investiții în sisteme sustenabile de irigații și de stocare a apei, prin optimizarea și reducerea utilizării apei dulci în agricultură de-a lungul întregului lanț de aprovizionare, prin reducerea deșeurilor alimentare și prin promovarea agroecologiei refăcând zonele umede, precum și prin reducerea, acolo unde este posibil, a utilizării pesticidelor și a îngrășămintelor care prezintă un risc de poluare a apei, în special a apelor subterane; |
| --- | --- |

44.

| 45. | reamintește că accesul la apă este deopotrivă o problemă ce ține de consumul de energie, atât din perspectiva producției, cât și a extracției; subliniază, în acest context, că este important să se promoveze o mai bună gestionare a energiei, precum și soluții de reutilizare a apelor uzate epurate, pentru a limita consumul de apă dulce prin tratarea apelor reziduale; |
| --- | --- |

45.

| 46. | invită Banca Mondială și Fondul Monetar Internațional ca, atunci când acordă granturi, împrumuturi și asistență tehnică, să descurajeze impunerea unor condiții prin care guvernelor li se cere să privatizeze serviciile de alimentare cu apa și de salubrizare; |
| --- | --- |

46.

| 47. | invită Comisia să asigure un sprijin financiar adecvat pentru acțiunile de dezvoltare a capacităților în sectorul alimentării cu apă, cooperând cu platformele și instituțiile internaționale existente; susține Platforma mondială pentru solidaritate în domeniul apei lansată de Programul Națiunilor Unite pentru Dezvoltare, care urmărește implicarea autorităților locale în găsirea de soluții la provocările legate de apă; salută Conferința ONU din 2023 privind apa ca pe o oportunitate de a dezvolta abordări intersectoriale pentru a atinge țintele și obiectivele legate de apă și pentru a readuce ODD 6 pe calea cea bună; |
| --- | --- |

47.

| 48. | invită Comisia și SEAE să încurajeze țările din afara UE să acorde părților interesate, inclusiv organizațiilor societății civile și comunităților indigene și locale care depun eforturi pentru a combate încălcarea drepturilor la apă și salubritate, resurse adecvate și acces la informații pertinente și să le permită să participe în mod semnificativ la procesele decizionale legate de apă, atunci când este cazul, cu scopul de a asigura implicarea lor în vederea generării unor contribuții în cunoștință de cauză și orientate spre rezultate la elaborarea și punerea în aplicare a politicii în domeniul apei; consideră că, pentru respectarea dreptului omului la apă potabilă, este extrem de important să se promoveze și să se consolideze rețelele de experți în domeniul drepturilor omului, organizațiile societății civile și reprezentanții comunităților de la toate nivelurile și, în acest sens, invită guvernele să conceapă mecanisme pentru un sistem incluziv de guvernanță a apei; |
| --- | --- |

48.

| 49. | solicită UE să ajute țările terțe să respecte, să realizeze și să promoveze drepturile lucrătorilor din industria de tratare a apelor uzate, inclusiv drepturile acestora la demnitate, siguranță și sănătate și dreptul de a se organiza; |
| --- | --- |

49.

| 50. | subliniază că persoanele care trăiesc în sărăcie, îndeosebi femeile și fetele, minoritățile și persoanele cu dizabilități fizice și/sau mintale, sunt cel mai grav afectate de lipsa accesului la apă curată și sigură și la salubritate; subliniază că inegalitățile în ceea ce privește accesul la apă și la salubritate se datorează adesea inegalităților sistemice sau excluderii; invită guvernele să monitorizeze inegalitățile în ceea ce privește accesul la apă și la salubritate și să ia măsuri hotărâte, cum ar fi încurajarea investițiilor în sistemele de salubrizare și de alimentare, inclusiv în sistemele publice, promovând eficiența și conservarea apei ca resursă limitată; invită, de asemenea, guvernele să garanteze lipsa oricărei discriminări în accesul la servicii de alimentare cu apă și salubritate, ca bunuri publice, asigurând furnizarea acestora pentru toți, în special acordând prioritate accesului femeilor, al fetelor și al grupurilor vulnerabile, pentru a remedia excluziunea și discriminarea sistemică; încurajează autoritățile să își revizuiască cadrele legislative, politicile și practicile în domeniul apei prin prisma principiilor și a standardelor legate de drepturile omului, pentru a contribui la promovarea acțiunilor care vizează înlăturarea barierelor din calea progresului; |
| --- | --- |

50.

| 51. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

51.

---

(1)  JO L 327, 22.12.2000, p. 1.

(2)  JO L 375, 31.12.1991, p. 1.

(3)  JO L 372, 27.12.2006, p. 19.

(4)  JO L 435, 23.12.2020, p. 1.

(5)  JO L 328, 6.12.2008, p. 28.

(6)  JO C 316, 22.9.2017, p. 99.

(7)  JO C 67, 8.2.2022, p. 25.

(8)  JO C 474, 24.11.2021, p. 11.

---

| 14.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 132/65 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 132/65

---

P9_TA(2022)0347

Răspunsul UE la creșterea prețurilor la energie în Europa

Rezoluția Parlamentului European din 5 octombrie 2022 referitoare la răspunsul UE la creșterea prețurilor la energie în Europa (2022/2830(RSP))

(2023/C 132/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (1),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2018/2002 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 de modificare a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2018/2002 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 de modificare a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică (2),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2018/844 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Directivei 2010/31/UE privind performanța energetică a clădirilor și a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2018/844 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Directivei 2010/31/UE privind performanța energetică a clădirilor și a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2019/943 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iunie 2019 privind piața internă de energie electrică (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2019/943 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iunie 2019 privind piața internă de energie electrică (4),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2019/944 a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iunie 2019 privind normele comune pentru piața internă de energie electrică și de modificare a Directivei 2012/27/UE (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2019/944 a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iunie 2019 privind normele comune pentru piața internă de energie electrică și de modificare a Directivei 2012/27/UE (5),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2017/1938 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2017 privind măsurile de garantare a securității aprovizionării cu gaze naturale (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2017/1938 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2017 privind măsurile de garantare a securității aprovizionării cu gaze naturale (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (7),

| — | având în vedere Directiva 2003/96/CE a Consiliului din 27 octombrie 2003 privind restructurarea cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice și a electricității (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2003/96/CE a Consiliului din 27 octombrie 2003 privind restructurarea cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice și a electricității (8),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Consiliului privind o intervenție de urgență pentru abordarea problemei prețurilor ridicate la energie (COM(2022)0473), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Consiliului privind o intervenție de urgență pentru abordarea problemei prețurilor ridicate la energie (COM(2022)0473),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 18 mai 2022 intitulată „Intervenții pe termen scurt pe piața energiei electrice și îmbunătățiri pe termen lung ale organizării pieței energiei electrice – o direcție de acțiune” (COM(2022)0236), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 18 mai 2022 intitulată „Intervenții pe termen scurt pe piața energiei electrice și îmbunătățiri pe termen lung ale organizării pieței energiei electrice – o direcție de acțiune” (COM(2022)0236),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 13 octombrie 2021 intitulată „Un set de măsuri de acțiune și de sprijin pentru abordarea creșterii prețurilor energiei” (COM(2021)0660), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 13 octombrie 2021 intitulată „Un set de măsuri de acțiune și de sprijin pentru abordarea creșterii prețurilor energiei” (COM(2021)0660),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 8 martie 2022 intitulată „REPowerEU: acțiuni europene comune pentru o energie mai accesibilă ca preț, sigură și durabilă” (COM(2022)0108), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 8 martie 2022 intitulată „REPowerEU: acțiuni europene comune pentru o energie mai accesibilă ca preț, sigură și durabilă” (COM(2022)0108),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 18 mai 2022 intitulată „REPowerEU Plan” (COM(2022)0230), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 18 mai 2022 intitulată „REPowerEU Plan” (COM(2022)0230),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 23 martie 2022 intitulată „Cadru temporar de criză pentru măsuri de ajutor de stat de sprijinire a economiei ca urmare a agresiunii Rusiei împotriva Ucrainei” (C/2022/1890), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 23 martie 2022 intitulată „Cadru temporar de criză pentru măsuri de ajutor de stat de sprijinire a economiei ca urmare a agresiunii Rusiei împotriva Ucrainei” (C/2022/1890),

| — | având în vedere planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale,

| — | având în vedere Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), în special Acordul de la Paris din 2015, care a intrat în vigoare la 4 noiembrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), în special Acordul de la Paris din 2015, care a intrat în vigoare la 4 noiembrie 2016,

| — | având în vedere concluziile summitului Consiliului European din 24 și 25 martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile summitului Consiliului European din 24 și 25 martie 2022,

| — | având în vedere rezoluția sa din 21 octombrie 2021 referitoare la orientările privind ajutoarele de stat pentru climă, energie și mediu (OACEM) (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 21 octombrie 2021 referitoare la orientările privind ajutoarele de stat pentru climă, energie și mediu (OACEM) (9),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (10),

| — | având în vedere rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 referitoare la accesul la locuințe decente și la prețuri abordabile pentru toți (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 referitoare la accesul la locuințe decente și la prețuri abordabile pentru toți (11),

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 februarie 2021 referitoare la noul plan de acțiune privind economia circulară (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 februarie 2021 referitoare la noul plan de acțiune privind economia circulară (12),

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât războiul de agresiune al Rusiei are un impact semnificativ asupra cetățenilor și asupra economiei UE, în special printr-o creștere dramatică a prețurilor la energie și alimente, cauzează suferințe imense populației Ucrainei și constituie un atac direct asupra valorilor europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât războiul de agresiune al Rusiei are un impact semnificativ asupra cetățenilor și asupra economiei UE, în special printr-o creștere dramatică a prețurilor la energie și alimente, cauzează suferințe imense populației Ucrainei și constituie un atac direct asupra valorilor europene;

| B. | întrucât rata inflației în zona euro a ajuns treptat la 10 % în septembrie 2022, mai mult de jumătate dintre țările din zona euro suferind de rate ale inflație cu două cifre, iar unele atingând chiar o rată a inflației de 24 %; |
| --- | --- |

B.

întrucât rata inflației în zona euro a ajuns treptat la 10 % în septembrie 2022, mai mult de jumătate dintre țările din zona euro suferind de rate ale inflație cu două cifre, iar unele atingând chiar o rată a inflației de 24 %;

| C. | întrucât încă din 2020, înainte de începerea spiralei creșterii prețurilor, aproximativ 36 de milioane de europeni nu puteau să își încălzească locuințele în mod adecvat; întrucât peste 50 de milioane de gospodării din UE se confruntă deja cu sărăcie energetică și întrucât această provocare majoră va fi agravată și mai mult de actuala criză energetică, ceea poate duce la întârzieri în accesul la satisfacerea nevoilor de bază, la îngrijire, educație și asistență medicală, în special pentru copii și tineri; |
| --- | --- |

C.

întrucât încă din 2020, înainte de începerea spiralei creșterii prețurilor, aproximativ 36 de milioane de europeni nu puteau să își încălzească locuințele în mod adecvat; întrucât peste 50 de milioane de gospodării din UE se confruntă deja cu sărăcie energetică și întrucât această provocare majoră va fi agravată și mai mult de actuala criză energetică, ceea poate duce la întârzieri în accesul la satisfacerea nevoilor de bază, la îngrijire, educație și asistență medicală, în special pentru copii și tineri;

| D. | întrucât uzinele dintr-o gamă largă de industrii europene precum industria siderurgică, a aluminiului, a îngrășămintelor și chiar industria energiei electrice au fost obligate să treacă lucrători în șomaj tehnic și să închidă linii de producție, deoarece prețurile ridicate ale gazelor și energiei electrice cauzează pierderi întreprinderilor; întrucât aceste închideri au un efect de domino asupra altor industrii afectate de șocurile de aprovizionare și ar putea afecta pe termen lung baza industrială a Europei; |
| --- | --- |

D.

întrucât uzinele dintr-o gamă largă de industrii europene precum industria siderurgică, a aluminiului, a îngrășămintelor și chiar industria energiei electrice au fost obligate să treacă lucrători în șomaj tehnic și să închidă linii de producție, deoarece prețurile ridicate ale gazelor și energiei electrice cauzează pierderi întreprinderilor; întrucât aceste închideri au un efect de domino asupra altor industrii afectate de șocurile de aprovizionare și ar putea afecta pe termen lung baza industrială a Europei;

| E. | întrucât societățile comerciale suferă din cauza creșterii costurilor de producție datorate prețurilor mai mari ale materiilor prime, limitării lanțurilor de aprovizionare și creșterii prețurilor la transport și energie, combinate cu schimbarea comportamentului consumatorilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât societățile comerciale suferă din cauza creșterii costurilor de producție datorate prețurilor mai mari ale materiilor prime, limitării lanțurilor de aprovizionare și creșterii prețurilor la transport și energie, combinate cu schimbarea comportamentului consumatorilor;

| F. | întrucât creșterea vertiginoasă a prețurilor la energie a dus la creșterea la niveluri fără precedent a cerințelor de marjă pentru producătorii de energie electrică care își acoperă vânzările pe piața contractelor la termen; |
| --- | --- |

F.

întrucât creșterea vertiginoasă a prețurilor la energie a dus la creșterea la niveluri fără precedent a cerințelor de marjă pentru producătorii de energie electrică care își acoperă vânzările pe piața contractelor la termen;

| G. | întrucât tranziția energetică și cea digitală vor mări substanțial cererea pentru anumite tipuri de materii prime, iar UE depinde de un număr mic de țări și companii pentru aprovizionarea sa cu materiile prime respective; |
| --- | --- |

G.

întrucât tranziția energetică și cea digitală vor mări substanțial cererea pentru anumite tipuri de materii prime, iar UE depinde de un număr mic de țări și companii pentru aprovizionarea sa cu materiile prime respective;

| H. | întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 și războiul de agresiune dus de Rusia împotriva Ucrainei au cauzat perturbarea lanțurilor valorice și de aprovizionare, creând deficite de aprovizionare și conducând la creșterea costurilor de producție; |
| --- | --- |

H.

întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 și războiul de agresiune dus de Rusia împotriva Ucrainei au cauzat perturbarea lanțurilor valorice și de aprovizionare, creând deficite de aprovizionare și conducând la creșterea costurilor de producție;

| I. | întrucât principiul 20 din Pilonul european al drepturilor sociale privind accesul la servicii esențiale prevede că orice persoană are dreptul de acces la servicii esențiale de bună calitate, inclusiv la apă, salubritate, energie, transporturi, servicii financiare și comunicații digitale; întrucât accesul la aceste servicii ar trebui să fie disponibil; |
| --- | --- |

I.

întrucât principiul 20 din Pilonul european al drepturilor sociale privind accesul la servicii esențiale prevede că orice persoană are dreptul de acces la servicii esențiale de bună calitate, inclusiv la apă, salubritate, energie, transporturi, servicii financiare și comunicații digitale; întrucât accesul la aceste servicii ar trebui să fie disponibil;

| J. | întrucât cadrul UE privind serviciile de interes economic general ar trebui actualizat pentru a proteja mai bine consumatorii vulnerabili în situația actuală; |
| --- | --- |

J.

întrucât cadrul UE privind serviciile de interes economic general ar trebui actualizat pentru a proteja mai bine consumatorii vulnerabili în situația actuală;

| K. | întrucât în discursul său din 14 septembrie 2022 privind starea Uniunii, președinta Comisiei, Ursula von der Leyen a afirmat că Rusia continuă să manipuleze activ piața energetică europeană; |
| --- | --- |

K.

întrucât în discursul său din 14 septembrie 2022 privind starea Uniunii, președinta Comisiei, Ursula von der Leyen a afirmat că Rusia continuă să manipuleze activ piața energetică europeană;

| L. | întrucât prețurile spot ale gazelor înregistrate în cadrul mecanismului olandez de transfer de titluri (TTF), care s-au situat sub 25 EUR/MWh în ultimii patru ani, au crescut brusc din august 2021, în special de la invadarea Ucrainei de către Rusia, ajungând la peste 200 EUR/MWh la jumătatea lunii august 2022, nivel la care au rămas; întrucât acțiunile Rusiei reprezintă un exemplu de atac neprovocat asupra pieței gazelor din UE; |
| --- | --- |

L.

întrucât prețurile spot ale gazelor înregistrate în cadrul mecanismului olandez de transfer de titluri (TTF), care s-au situat sub 25 EUR/MWh în ultimii patru ani, au crescut brusc din august 2021, în special de la invadarea Ucrainei de către Rusia, ajungând la peste 200 EUR/MWh la jumătatea lunii august 2022, nivel la care au rămas; întrucât acțiunile Rusiei reprezintă un exemplu de atac neprovocat asupra pieței gazelor din UE;

| M. | întrucât Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) a declarat că, deși „piețele deschise și funcționale ale instrumentelor financiare derivate pe mărfuri joacă un rol esențial în descoperirea prețurilor”, din cauza recentei perioade de criză extremă, „măsurile de limitare a volatilității excesive ar putea fi utile pentru îmbunătățirea funcționării globale” a acestor piețe; întrucât ESMA a subliniat, de asemenea, că cadrul celei de a doua Directive privind piețele instrumentelor financiare (MiFID II) prevede deja „un set de mecanisme de volatilitate (în special întreruperi ale tranzacționării și intervale de prețuri)”, remarcând, în același timp, că „în circumstanțele extreme cu care s-au confruntat piețele instrumentelor financiare derivate pe mărfuri (și, în special, piețele energiei) în ultimele luni numărul de cazuri în care au fost declanșate întreruperi ale tranzacționării în locurile de tranzacționare relevante din UE pare a fi foarte scăzut” (13); |
| --- | --- |

M.

întrucât Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) a declarat că, deși „piețele deschise și funcționale ale instrumentelor financiare derivate pe mărfuri joacă un rol esențial în descoperirea prețurilor”, din cauza recentei perioade de criză extremă, „măsurile de limitare a volatilității excesive ar putea fi utile pentru îmbunătățirea funcționării globale” a acestor piețe; întrucât ESMA a subliniat, de asemenea, că cadrul celei de a doua Directive privind piețele instrumentelor financiare (MiFID II) prevede deja „un set de mecanisme de volatilitate (în special întreruperi ale tranzacționării și intervale de prețuri)”, remarcând, în același timp, că „în circumstanțele extreme cu care s-au confruntat piețele instrumentelor financiare derivate pe mărfuri (și, în special, piețele energiei) în ultimele luni numărul de cazuri în care au fost declanșate întreruperi ale tranzacționării în locurile de tranzacționare relevante din UE pare a fi foarte scăzut” (13);

| N. | întrucât în discursul său din 14 septembrie 2022 privind starea Uniunii președinta Comisiei, Ursula von der Leyen, a declarat că propunerea Comisiei va strânge peste 140 de miliarde EUR „pentru ca statele membre să atenueze impactul direct”; întrucât mai multe state membre au introdus sisteme temporare de impozitare a profiturilor excepționale; |
| --- | --- |

N.

întrucât în discursul său din 14 septembrie 2022 privind starea Uniunii președinta Comisiei, Ursula von der Leyen, a declarat că propunerea Comisiei va strânge peste 140 de miliarde EUR „pentru ca statele membre să atenueze impactul direct”; întrucât mai multe state membre au introdus sisteme temporare de impozitare a profiturilor excepționale;

| O. | întrucât statele membre ar trebui să fie principalii actori responsabili de propriul mix energetic, de identificarea principalelor probleme cu care se confruntă cetățenii și economiile lor și de soluționarea lor; |
| --- | --- |

O.

întrucât statele membre ar trebui să fie principalii actori responsabili de propriul mix energetic, de identificarea principalelor probleme cu care se confruntă cetățenii și economiile lor și de soluționarea lor;

| P. | întrucât creșterea dramatică a prețurilor la energie electrică exercită presiuni asupra gospodăriilor, asupra numeroși cetățeni europeni, în special asupra celor expuși riscului de sărăcie și celor care provin din grupuri vulnerabile, asupra organizațiilor neguvernamentale, întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) și industriei, și riscă să cauzeze pagube sociale și economice mai ample; |
| --- | --- |

P.

întrucât creșterea dramatică a prețurilor la energie electrică exercită presiuni asupra gospodăriilor, asupra numeroși cetățeni europeni, în special asupra celor expuși riscului de sărăcie și celor care provin din grupuri vulnerabile, asupra organizațiilor neguvernamentale, întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) și industriei, și riscă să cauzeze pagube sociale și economice mai ample;

| Q. | întrucât evaluarea realizată de Agenția UE pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei cu privire la organizarea pieței angro de energie electrică a UE a arătat că comerțul transfrontalier a adus consumatorilor în 2021 beneficii în valoare de 34 de miliarde EUR, contribuind în același timp la atenuarea volatilității prețurilor, și că sporește securitatea aprovizionării și reziliența fiecărui stat membru la șocurile prețurilor; |
| --- | --- |

Q.

întrucât evaluarea realizată de Agenția UE pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei cu privire la organizarea pieței angro de energie electrică a UE a arătat că comerțul transfrontalier a adus consumatorilor în 2021 beneficii în valoare de 34 de miliarde EUR, contribuind în același timp la atenuarea volatilității prețurilor, și că sporește securitatea aprovizionării și reziliența fiecărui stat membru la șocurile prețurilor;

| R. | întrucât economisirea și reducerea consumului de energie constituie o opțiune accesibilă, sigură și curată pentru a reduce dependența UE de importurile de combustibili fosili din Rusia; întrucât statele membre ale UE economisesc doar 0,8 % din consumul final de energie, |
| --- | --- |

R.

întrucât economisirea și reducerea consumului de energie constituie o opțiune accesibilă, sigură și curată pentru a reduce dependența UE de importurile de combustibili fosili din Rusia; întrucât statele membre ale UE economisesc doar 0,8 % din consumul final de energie,

Considerații introductive

| 1. | consideră că războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei și utilizarea ca armă a aprovizionării cu energie fosilă pentru a diviza UE au accentuat dramatic instabilitatea existentă pe piața energiei; regretă că această situație a dus la o creștere și mai mare a prețurilor la energie și a avut ca rezultat o inflație extrem de ridicată, creșterea inegalităților sociale, sărăcie energetică și în materie de mobilitate, prețuri ridicate la alimente și o criză a costului traiului zilnic și că persistă un risc semnificativ de închidere a întreprinderilor în diferite sectoare și de șomaj; |
| --- | --- |

1.

| 2. | este profund îngrijorat de prețurile ridicate la energie în întreaga UE și invită statele membre să ia măsuri imediate de contracarare a impactului pe care acestea și inflația asociată îl au asupra veniturilor gospodăriilor, sănătății și bunăstării, în special asupra celor mai vulnerabile persoane, precum și asupra societăților comerciale, inclusiv asupra IMM-urilor, și asupra economiei în general; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că, în situații excepționale, sunt necesare măsuri de urgență excepționale, prin care UE trebuie să acționeze împreună și mai unitar ca oricând; insistă asupra faptului că toate măsurile adoptate la nivelul UE pentru a contracara criza prețurilor la energie trebuie să fie complet compatibile pe termen lung cu obiectivele climatice ale Uniunii, inclusiv cu Pactul verde european, și să promoveze autonomia strategică deschisă a UE; solicită Comisiei în această privință să analizeze impactul cumulativ al măsurilor de urgență de la nivelul UE și de la nivel național, veghind ca acestea să fie coerente cu obiectivul Uniunii de a atinge neutralitatea climatică până cel târziu în 2050; insistă asupra faptului că toate măsurile propuse ar trebui să ia în considerare diversitatea circumstanțelor naționale și că, prin urmare, ar trebui să se acorde flexibilitatea necesară pentru punerea lor în aplicare; solicită statelor membre și actorilor economici să dea dovadă de mai multă solidaritate pentru a face față acestei crize în mod echitabil; |
| --- | --- |

3.

| 4. | își reiterează apelul din mai 2022 în favoarea instituirii unui embargou imediat și complet asupra importurilor de petrol, cărbune, combustibil nuclear și gaze din Rusia și în favoarea abandonării complete a conductelor Nord Stream 1 și 2; |
| --- | --- |

4.

Impactul asupra cetățenilor și economiei

| 5. | îndeamnă statele membre să asigure accesul la încălzire și energie electrică curată și la prețuri accesibile și să evite ca cetățenii să fie obligați să aleagă între alimentație și încălzire; avertizează statele membre că consumatorii care nu își pot permite facturile tot mai mari la energie nu ar trebui să fie deconectați și subliniază că trebuie evitate evacuările pentru gospodăriile vulnerabile care nu își pot plăti facturile și chiriile; subliniază necesitatea de a proteja mai bine consumatorii de suspendarea sau retragerea contractelor cu rată fixă de către furnizori și de a preveni plățile anticipate exorbitante pentru gaze și energie electrică de către consumatori; invită Comisia să evalueze necesitatea unor cerințe de informare precontractuale mai stricte în sectorul energetic, în special pentru vânzările la distanță; |
| --- | --- |

5.

| 6. | este profund îngrijorat de impactul prețurilor ridicate la energie asupra gospodăriilor și întreprinderilor și de discrepanțele dintre capacitățile diferitelor state membre de a le sprijini, după cum reiese din anunțurile recente; subliniază necesitatea unei solidarități fără precedent între statele membre și a unui răspuns comun, în locul unor acțiuni unilaterale care dezbină; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită statele membre să mențină și să consolideze urgent serviciile publice, sociale și culturale puse în pericol de creșterea prețurilor la energie pentru un număr tot mai mare de persoane aflate în dificultate, inclusiv serviciile gestionate de autoritățile locale, cum ar fi locuințele sociale, băile publice, instituțiile de învățământ și spitalele; reamintește că autoritățile locale au fost, de asemenea, afectate de criză și trebuie, de asemenea, protejate; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită statele membre să pună în aplicare planuri și strategii în domeniul locuințelor, al accesului la nevoile sociale de bază, al protecției infrastructurii sociale, al serviciilor medicale critice și al asistenței financiare pentru IMM-uri; subliniază că acest sprijin ar trebui să vizeze în special grupurile de populație aflate în situația cea mai critică; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că gospodăriile din statele membre se confruntă cu probleme semnificative cum ar fi erodarea puterii de cumpărare; subliniază că multe persoane din Europa se aflau deja în situații vulnerabile și avertizează că inflația asociată, în special creșterea prețurilor la alimente și energie, ar putea face ca situația gospodăriilor cu venituri mici să devină insuportabilă, clasa de mijloc fiind tot mai afectată; invită statele membre să ia în considerare scutirea de TVA a alimentelor de bază în întreaga UE pe durata crizei, să faciliteze accesul la bunuri esențiale, să combată penuria de alimente și creșterea prețurilor locuințelor; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că cadrul existent permite statelor membre să scutească temporar gospodăriile de impozitul pe electricitate, gaze naturale, cărbune și combustibili solizi sau să aplice o rată redusă a acestuia; încurajează statele membre să utilizeze pe deplin opțiunile existente pentru a reduce impozitele pe produsele energetice; invită Comisia să ia în considerare posibilitatea de a acorda statelor membre oportunitatea de a introduce noi scutiri sau reduceri temporare ale accizelor și ale impozitelor pe energie pentru a reduce sarcina asupra gospodăriilor și întreprinderilor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită statele membre și Comisia să informeze cetățenii și întreprinderile, în special IMM-urile, în legătură cu modul în care se pot pregăti pentru iarna următoare și cu modalitățile de creștere a eficienței energetice și de reducere a cererii lor de energie, oferind inclusiv sfaturi practice, eficiente și realiste de economisire în legătură cu costul vieții și costurile energiei, precum și informații privind drepturile consumatorilor; încurajează statele membre să promoveze dispozitive de economisire a energiei pentru gospodăriile vulnerabile; |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită statelor membre să ia în considerare acordarea de sprijin temporar utilizatorilor de transport vulnerabili pentru a contribui la absorbția creșterii prețurilor, inclusiv vouchere pentru transportul public; solicită adoptarea de politici structurale pentru a promova în continuare rețele de transport public fiabile și la prețuri accesibile și moduri active de mobilitate, cum ar fi mersul cu bicicleta sau mersul pe jos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | îndeamnă Statele membre să încerce să dezamorseze impactul crizei energetice asupra pieței muncii sprijinind lucrătorii, inclusiv lucrătorii independenți, aflați temporar în „șomaj tehnic” deoarece angajatorii au fost obligați să își limiteze sau să își suspende producția și serviciile și oferind ajutor întreprinderilor mici astfel încât să își poată păstra personalul și continua activitatea; reamintește că măsurile precum reducerea timpului de lucru și-au dovedit utilitatea în timpul pandemiei și ar trebui aplicate cu sprijin financiar din partea UE, dacă va fi nevoie, pentru a evita pierderea locurilor de muncă; invită Comisia și Consiliul să consolideze Instrumentul european de sprijin temporar pentru atenuarea riscurilor de șomaj într-o situație de urgență (SURE) pentru a sprijini schemele de șomaj tehnic, veniturile lucrătorilor și lucrătorii care ar putea fi concediați temporar din cauza creșterii prețurilor la energie; |
| --- | --- |

13.

| 14. | cheamă statele membre să sprijine companiile în contextul creșterii vertiginoase a prețurilor, în consultare cu reprezentanții angajatorilor și angajaților din sectoarele care suferă cel mai mare impact și să ia măsuri anticriză inclusiv prin dialog social și negocieri colective; invită Comisia să ia măsurile necesare pentru a ajuta industriile mari consumatoare de energie, inclusiv oferirea de garanții adecvate de protecție a mediului și de păstrare a locurilor de muncă; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că garanțiile sociale sunt esențiale în criza actuală și îndeamnă statele membre și Comisia să implice sindicatele în elaborarea și luarea de măsuri anticriză prin intermediul dialogului social; |
| --- | --- |

15.

| 16. | recunoaște că efectul cumulativ al prețurilor ridicate la energie și al perturbării lanțurilor de aprovizionare poate pune în pericol societățile comerciale europene și locurile de muncă pe care le oferă; solicită reducerea imediată a sarcinii asupra întreprinderilor, în special asupra IMM-urilor; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că obiectivul principal al politicii monetare a Băncii Centrale Europene (BCE) este de a menține stabilitatea prețurilor și, astfel, de a garanta că inflația este scăzută, stabilă și previzibilă; reamintește că rata-țintă a inflației a BCE este de 2 %; |
| --- | --- |

17.

Angajamente privind clima, utilizarea surselor regenerabile de energie, eficiența energetică și infrastructura

| 18. | reamintește că energia cea mai ieftină este cea pe care nu o consumăm și că eficiența energetică și măsurile de economisire a energiei nu numai că vor ajuta UE pe termen scurt, ci ne vor ajuta și să îndeplinim angajamentele climatice ale Uniunii pentru 2030 cuprinse în pachetul „Pregătiți pentru 55” și în inițiativa RePowerEU, cum ar fi reducerea importurilor și a consumului de gaze; |
| --- | --- |

18.

| 19. | consideră că realizarea obiectivelor Pactului verde european ne va face sistemele energetice mai eficiente, bazate mai mult pe surse regenerabile de energie, mai puternice în fața crizelor și mai rezistente la șocurile externe, va asigura o energie stabilă și la prețuri accesibile și va contribui la o autonomie strategică deschisă; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită statele membre și Comisia să accelereze introducerea energiei din surse regenerabile, deoarece este cea mai bună modalitate de a pune capăt dependenței de gazele naturale și de a îndeplini angajamentele Uniunii în materie de climă; reamintește reformarea în curs a Directivei (UE) 2018/2001 (RED III și RED IV) și este convins că o finalizare rapidă a procedurilor legislative va accelera introducerea surselor regenerabile de energie în întreaga UE; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că încălzirea locuințelor trebuie decarbonizată prin electrificare inteligentă și soluții de termoficare la prețuri accesibile, bazate pe surse regenerabile de energie; invită Comisia și statele membre să ofere un sprijin mai mare pentru renovarea clădirilor și să asigure o finanțare adecvată pentru investițiile în măsuri de eficiență energetică, în special pentru clădirile cu cea mai scăzută performanță energetică și cartierele cele mai vulnerabile; consideră lăudabilă decizia unor state membre de a interzice instalarea de centrale cu gaz în clădirile noi; subliniază importanța și beneficiile imediate ale introducerii rapide a energiei solare în clădiri, a surselor regenerabile de energie locale, a pompelor de căldură și a altor soluții rapide și ușor de instalat; |
| --- | --- |

21.

| 22. | încurajează Comisia și statele membre să accelereze utilizarea surselor regenerabile de energie, în special prin eliminarea barierelor administrative și prin simplificarea și accelerarea proceselor de autorizare, inclusiv pentru gospodării; |
| --- | --- |

22.

| 23. | sprijină ideea, ca parte a planului REPowerEU, de a scoate la licitație certificate în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS) ca măsură excepțională pentru a genera 20 de miliarde EUR și a finanța astfel infrastructura necesară pentru a ne reduce dependența de gazul și petrolul rusesc, inclusiv investițiile în energia din surse regenerabile și în eficiența energetică; solicită accelerarea acestei intervenții pentru a mobiliza veniturile necesare până la sfârșitul anului 2025; salută faptul că acest lucru ar putea avea efectul potențial de atenuare a prețurilor ETS pe termen scurt și, prin urmare, a prețurilor energiei electrice și a costurilor energiei pentru industrie, recunoscând, în același timp, că ETS nu este principalul factor determinant al recentei creșteri a prețurilor la energie; își reiterează propriile obiective climatice pentru 2030, cu care această intervenție ETS este pe deplin conformă; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că semnalele de preț în timp real la energia electrică pot genera o cerere mai flexibilă, care să reducă, la rândul său, nevoile de aprovizionare din perioadele de vârf, costisitoare și cu consum ridicat de gaze; invită așadar statele membre să gestioneze mai bine nevoile de flexibilitate ale sistemelor energetice ale UE, prin rețele îmbunătățite, producție modulabilă de energie electrică cu emisii scăzute și prin diverse tehnologii de stocare a energiei la scară largă și pe termen lung pentru a reduce cererea industrială de energie electrică și de gaze la orele de vârf; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită statele membre să transpună integral Directiva (UE) 2018/2001, în special pentru a elimina obstacolele din calea creării de comunități energetice; invită statele membre să adopte măsuri suplimentare pentru autoconsumul de energie din surse regenerabile; invită statele membre să creeze condițiile adecvate pentru dezvoltarea a cel puțin unei comunități de energie din surse regenerabile pentru fiecare administrație locală, astfel încât cetățenii să poată produce, consuma, stoca și revinde propria energie din surse regenerabile; |
| --- | --- |

25.

| 26. | solicită accelerarea procedurii legislative în curs vizând Directiva privind eficiența energetică, deoarece dispozițiile acesteia vor ajuta utilizatorii să își reducă consumul de energie și, astfel, cheltuielile cu energia; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază că crearea unei piețe unice a energiei pe deplin integrate, care să asigure o rețea energetică europeană cu adevărat robustă, inclusiv construirea de noi interconexiuni, după cum o demonstrează cea care leagă Peninsula Iberică de Franța, și platforme de tranzacționare mai bune ar reduce presiunea prețurilor asupra companiilor și consumatorilor pe termen scurt și ar asigura independența și reziliența energetică pe termen lung; recunoaște că reforma pieței interne a energiei a UE trebuie continuată într-un mod mai consecvent, că dependențele excesiv de mari trebuie evitate și că infrastructura esențială trebuie să rămână în mâinile UE, promovând astfel autonomia strategică deschisă; consideră că toate opțiunile trebuie să fie disponibile pentru a menține energia la prețuri accesibile și pentru a atinge neutralitatea climatică; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că investițiile în energia din surse regenerabile, eficiența energetică și infrastructura necesară, inclusiv proiecte transfrontaliere bine definite, cu investiții prin intermediul NextGenerationEU și REPowerEU, ajută UE să obțină suveranitatea energetică, autonomia strategică deschisă și securitatea energetică; invită Comisia și statele membre să accelereze astfel de proiecte de infrastructură esențiale bazate pe energie din surse regenerabile și hidrogen curat prin facilitarea procesului de autorizare, ținând seama în același timp de procedurile de participare a publicului și de evaluare a impactului asupra mediului; |
| --- | --- |

28.

| 29. | constată că unele state membre își reconsideră eliminarea treptată a energiei nucleare și a cărbunelui, în cazurile în care centralele ce funcționează pe baza acestor combustibili ar putea contribui la securitatea aprovizionării cu energie a UE și la reducerea prețurilor la energie; consideră că prelungirea duratei de exploatare a centralelor nucleare existente ar trebui să se facă asigurând, în același timp, funcționarea lor în condiții de siguranță și gestionarea și eliminarea corectă a deșeurilor nucleare; subliniază că, în cazul instalațiilor pe cărbune, prelungirea funcționării acestora ar trebui să fie temporară, doar atât timp cât durează criza actuală, și ar trebui să fie însoțită de un calendar concret pentru înlocuirea sa cu alte surse de energie; |
| --- | --- |

29.

| 30. | reamintește că aproximativ un sfert din energia electrică și jumătate din energia electrică cu emisii scăzute de dioxid de carbon din UE sunt generate de energia nucleară; constată că, deși unele state membre se opun energiei nucleare, o serie de state membre se pregătesc să construiască noi centrale nucleare; reiterează faptul că statele membre rămân pe deplin responsabile de luarea deciziilor privind mixul lor energetic și de conceperea de opțiuni pentru a asigura o energie la prețuri accesibile, stabilă și curată pentru cetățenii și întreprinderile lor, precum și de alegerea celei mai adecvate căi prin care statele membre să contribuie la realizarea obiectivelor Uniunii în materie de climă și energie, ținând seama de caracteristicile și constrângerile specifice fiecărui stat membru; |
| --- | --- |

30.

| 31. | își exprimă profunda îngrijorare în legătură cu recentul act de sabotaj asupra infrastructurii Nord Stream, care eliberează 300 000 de tone metrice din unul dintre cele mai puternice gaze cu efect de seră în atmosferă, potrivit estimărilor germane (14), despre care Programul ONU pentru Mediu afirmă că ar putea fi cea mai mare eliberare de metan înregistrată vreodată; subliniază modul în care efectele acestei explozii și al scurgeri de gaz metan vor contribui la schimbările climatice și la poluarea aerului, subminând eforturile UE în domeniul climei, și subliniază, de asemenea, impactul nociv al exploziilor și al scurgerilor ulterioare de gaze asupra mediului marin; insistă ca emisiile eliberate să fie contabilizate; își exprimă de asemenea îngrijorarea în legătură cu semnalarea de drone neidentificate în apropierea platformelor petroliere și de exploatare a gazelor de pe platforma continentală norvegiană; atrage atenția asupra faptului că aceste incidente au provocat o creștere bruscă a prețurilor gazelor pe piețele TTF și că scurgerile de metan au cauzat „un dezastru climatic și ecologic”; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază că perturbarea intenționată a infrastructurii energetice europene are potențialul de a accentua semnificativ actuala criză energetică, inclusiv la nivel macroregional; îndeamnă statele membre și companiile energetice să adopte imediat măsuri pentru a mări securitatea infrastructurii lor energetice; |
| --- | --- |

32.

Măsuri de urgență pe piața energiei

| 33. | consideră că firmele care au beneficiat de profituri excepționale enorme trebuie să contribuie la atenuarea impactului negativ al crizei; ia act de discursul președintei Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, din 14 septembrie 2022 privind starea Uniunii; salută în principiu (propunerea Comisiei și ulterior) acordul Consiliului de a stabili un plafon temporar de urgență pentru veniturile de pe piață obținute din producerea și vânzarea de energie electrică prin utilizarea tehnologiilor de generare inframarginală și de a crea un mecanism temporar de contribuție de solidaritate din partea sectorului combustibililor fosili, care beneficiază de situația actuală a pieței; reamintește, în acest sens, poziția sa anterioară exprimată în rezoluția sa din 19 mai 2022 (15); regretă că Comisia și-a propus planurile sub forma unui regulament al Consiliului folosind ca temei juridic articolul 122 din TFUE, în locul unei proceduri legislative de codecizie; reamintește că acest instrument ar trebui utilizat numai în situații de urgență; confirmă că Parlamentul este pregătit, dacă i se solicită, să acționeze rapid în această chestiune urgentă, care cere o legitimitate și o responsabilitate democratică deplină; |
| --- | --- |

33.

| 34. | invită statele membre să pună în aplicare rapid aceste măsuri; consideră că intervențiile pe piața energiei trebuie să aibă un caracter temporar și să fie bine direcționate și că principiile fundamentale ale pieței și integritatea pieței unice nu trebuie puse în pericol; observă că mecanismul creat ar putea duce la o disparitate a veniturilor între statele membre; |
| --- | --- |

34.

| 35. | observă că se propun contribuții de solidaritate pentru întreprinderile din sectorul țițeiului, al gazelor naturale, al cărbunelui și al rafinăriilor; constată cu îngrijorare că este posibil ca unele dintre cele mai mari companii energetice din UE să nu fie supuse contribuției; invită Comisia și Consiliul să conceapă contribuția de solidaritate astfel încât să prevină eludarea obligațiilor fiscale; observă că statele membre ar putea îmbunătăți și mai mult propunerea; invită Comisia să evalueze o marjă de profit adecvată în lumina situației de urgență și să ia măsuri suplimentare pentru introducerea unui impozit pe profiturile excepționale pentru companiile din domeniul energiei care au beneficiat excesiv de pe urma crizei energetice; |
| --- | --- |

35.

| 36. | reamintește că profiturile excepționale nu corespund niciunui profit regulat pe care firmele mari l-ar fi avut sau ar fi putut să îl obțină în condiții normale dacă nu ar fi avut loc evenimente imprevizibile, cum ar fi pandemia și războiul din Ucraina; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază că veniturile obținute din profituri excepționale ar trebui să aducă beneficii consumatorilor și întreprinderilor, în special pentru a sprijini gospodăriile și IMM-urile vulnerabile, inclusiv prin plafoane tarifare; subliniază că acest lucru trebuie să fie însoțit de inovații și investiții masive în energia din surse regenerabile și în eficiența energetică și infrastructura energetică, cum ar fi rețelele de distribuție, mai degrabă decât să stimuleze gospodăriile și întreprinderile să consume mai multă energie subvenționată; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază relevanța deosebită, în contextul actual, a veniturilor publice care ar fi generate de punerea în aplicare a Directivei privind pilonul II în UE, care pune în aplicare acordul fiscal global al OCDE privind impozitarea efectivă minimă a societăților; își reiterează apelul adresat Consiliului de a adopta rapid Directiva privind pilonul II pentru a asigura că acordul produce efecte cel târziu din ianuarie 2023; |
| --- | --- |

38.

| 39. | salută obligațiile și obiectivele privind cererea de energie introduse de propunerea de regulament al Consiliului care vizează soluționarea problemelor legate de prețurile ridicate la energie și de securitatea aprovizionării cu energie; îndeamnă statele membre să se asigure că măsurile pe care au ales să le adopte pentru a introduce obligațiile de mai sus nu trebuie să creeze sarcini suplimentare pentru gospodăriile și consumatorii vulnerabili, pentru întreprinderi, IMM-uri sau persoanele care trăiesc în stare de sărăcie energetică; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ia act de intenția Comisiei de a discuta o reformă a organizării pieței energiei electrice și este pregătit să analizeze cu atenție orice propunere; consideră că orice reformă a pieței energiei electrice ar trebui să concorde cu obiectivele UE în materie de climă, în special cu obiectivul de realizare a neutralității climatice în UE până în 2050, și că piețele energiei electrice ar trebui să transmită semnalul de preț corect pentru investirea în decarbonizare și pentru a permite cetățenilor și industriilor să beneficieze de o energie sigură, accesibilă și curată, abordând în același timp problema profiturilor disproporționate de pe piața energiei electrice; invită Comisia să analizeze posibilitatea decuplării prețurilor energiei electrice de prețul gazelor; |
| --- | --- |

40.

| 41. | invită Comisia să analizeze necesitatea de a lua măsuri suplimentare pentru a face față crizei, inclusiv plafoane temporare ale prețurilor angro și la import; invită Comisia să propună, după o analiză pozitivă, un plafon corespunzător al prețurilor la importurile de gaze prin conducte, în special din Rusia; încurajează Comisia și Consiliul să modernizeze Platforma energetică a UE și să o transforme într-un instrument pentru achizițiile publice comune de surse de energie pentru a mări puterea de negociere a UE și a reduce costul importurilor; salută decizia Comisiei de a înființa un grup operativ care să negocieze prețurile gazelor cu țările terțe; |
| --- | --- |

41.

| 42. | salută faptul că, la cererea statelor membre, Comisia evaluează posibile soluții pentru a furniza lichiditățile necesare întreprinderilor energetice care se confruntă cu cereri de marjă mari pe piețele la termen ale energiei electrice și gazelor; |
| --- | --- |

42.

Speculația pe piața energiei

| 43. | reamintește că perturbările aprovizionării cu energie cauzate de războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei au mărit volatilitatea și instabilitatea pe piețele instrumentelor financiare derivate și că acest lucru poate avea un efect în cascadă asupra piețelor financiare; |
| --- | --- |

43.

| 44. | solicită o mai mare transparență și supraveghere reglementară a comerțului cu gaze bazat pe piață și extrabursier și a prețurilor de achiziție; |
| --- | --- |

44.

| 45. | salută procesul antitrust inițiat de Direcția Generală Concurență a Comisiei împotriva Gazprom pentru abuz de poziție dominantă și îndeamnă Comisia să încheie rapid procedura și să adopte deciziile necesare; subliniază că Comisia trebuie să utilizeze toate instrumentele disponibile în temeiul legislației concurenței pentru a combate denaturările pieței și manipulările neloiale ale prețurilor pe piețele energiei; consideră că, în ceea ce privește identificarea încălcărilor dreptului concurenței în domeniul energiei electrice și al gazelor, Comisia trebuie să aibă în vedere și aplicarea de măsuri structurale ca măsuri corective; |
| --- | --- |

45.

| 46. | observă că Comisia recunoaște (16) că Europa se confruntă cu manipulări ale pieței gazelor, care, la rândul lor, au repercusiuni asupra prețurilor energiei electrice; solicită să se pună capăt speculațiilor și manipulărilor de pe piața gazelor și să se ia măsuri în ceea ce privește funcționarea TTF și a entităților care au dreptul să opereze pe piață; consideră că aceste măsuri ar putea include aplicarea unui mecanism de întrerupere a tranzacționării în cadrul TTF în cazul unor fluctuații excesive ale prețurilor și a unor intervale de preț, așa cum a propus ESMA, pentru a decupla indexarea contractelor de platforma TTF; salută propunerea Comisiei de a studia un criteriu de referință alternativ al UE la TTF pentru gaz prin conducte și gaz natural lichefiat; invită Comisia, în special Direcția Generală Concurență, și ESMA să monitorizeze îndeaproape piața europeană a gazelor în cazurile posibile de poziție dominantă pe piață sau de lipsă de transparență; |
| --- | --- |

46.

| 47. | invită autoritatea competentă relevantă să investigheze, să semnaleze și să se ocupe de posibilele cazuri de abuz de piață sau de manipulare de pe piețele de mărfuri în general și de pe piața gazelor în special; |
| --- | --- |

47.

| 48. | invită Comisia să analizeze îndeaproape activitățile actorilor financiari care au contribuit la volatilitatea prețului carbonului; îndeamnă Comisia să ia măsuri pentru a elimina influența capitalului speculativ pe piața certificatelor de emisii; |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 82.

(2)  JO L 328, 21.12.2018, p. 210.

(3)  JO L 156, 19.6.2018, p. 75.

(4)  JO L 158, 14.6.2019, p. 54.

(5)  JO L 158, 14.6.2019, p. 125.

(6)  JO L 280, 28.10.2017, p. 1.

(7)  JO L 243, 9.7.2021, p. 1.

(8)  JO L 283, 31.10.2003, p. 51.

(9)  JO C 184, 5.5.2022, p. 163.

(10)  JO C 270, 7.7.2021, p. 2.

(11)  JO C 456, 10.11.2021, p. 145.

(12)  JO C 465, 17.11.2021, p. 11.

(13)  Scrisoarea directoarei executive a ESMA, Verena Ross, adresată directorului general al Direcției Generale Stabilitate Financiară a Comisiei, John Berrigan, 22 septembrie 2022.

(14)  Ministerul Federal al Mediului, Protecției Naturii, Siguranței Nucleare și Protecției Consumatorilor.

(15)  Rezoluția Parlamentului European din 19 mai 2022 referitoare la Consecințele sociale și economice pe care le are asupra UE războiul declanșat de Rusia în Ucraina – întărirea capacității de acțiune a UE (Texte adoptate, P9_TA(2022)0219).

(16)  Declarația președintei Comisiei von der Leyen privind energia, 7 septembrie 2022.

---

Joi, 6 oktombrie 2022

| 14.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 132/74 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 132/74

---

P9_TA(2022)0349

Situația drepturilor omului în Haiti, mai ales în legătură cu violența bandelor organizate

Rezoluția Parlamentului European din 6 octombrie 2022 referitoare la situația drepturilor omului în Haiti, mai ales în legătură cu violența bandelor organizate (2022/2856(RSP))

(2023/C 132/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Haiti, în special cea din 20 mai 2021 referitoare la situația din Haiti (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Haiti, în special cea din 20 mai 2021 referitoare la situația din Haiti (1),

| — | având în vedere rezultatul evaluării periodice universale a Republicii Haiti adoptat de Consiliul ONU pentru Drepturile Omului la 4 iulie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatul evaluării periodice universale a Republicii Haiti adoptat de Consiliul ONU pentru Drepturile Omului la 4 iulie 2022,

| — | având în vedere Rezoluția 2645 (2022) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite din 15 iulie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2645 (2022) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite din 15 iulie 2022,

| — | având în vedere rapoartele din 2022 ale Oficiului ONU pentru coordonarea afacerilor umanitare privind Haiti, în special raportul din 23 septembrie 2022 privind impactul tulburărilor sociale asupra situației umanitare, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele din 2022 ale Oficiului ONU pentru coordonarea afacerilor umanitare privind Haiti, în special raportul din 23 septembrie 2022 privind impactul tulburărilor sociale asupra situației umanitare,

| — | având în vedere discursul ministrului de externe Jean Victor Généus adresat Adunării Generale a ONU la 24 septembrie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere discursul ministrului de externe Jean Victor Généus adresat Adunării Generale a ONU la 24 septembrie 2022,

| — | având în vedere raportul Secretarului General al ONU din 15 februarie 2022 adresat Biroului Integrat al ONU în Burundi, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Secretarului General al ONU din 15 februarie 2022 adresat Biroului Integrat al ONU în Burundi,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 10 decembrie 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 10 decembrie 1948,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 16 decembrie 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 16 decembrie 1966,

| — | având în vedere Convenția asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei, din 18 decembrie 1979, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei, din 18 decembrie 1979,

| — | având în vedere Convenția americană privind drepturile omului din 22 noiembrie 1969, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția americană privind drepturile omului din 22 noiembrie 1969,

| — | având în vedere Convenția ONU privind drepturile copilului din 20 noiembrie 1989 și cele trei protocoale opționale la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind drepturile copilului din 20 noiembrie 1989 și cele trei protocoale opționale la aceasta,

| — | având în vedere principiile fundamentale ale ONU privind independența sistemului judiciar din 6 septembrie 1985, |
| --- | --- |

—

având în vedere principiile fundamentale ale ONU privind independența sistemului judiciar din 6 septembrie 1985,

| — | având în vedere Carta universală a judecătorului din 17 noiembrie 1999 și Statutul judecătorului iberoamerican din mai 2001, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta universală a judecătorului din 17 noiembrie 1999 și Statutul judecătorului iberoamerican din mai 2001,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, de pe o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (2) (Acordul de la Cotonou), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, de pe o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (2) (Acordul de la Cotonou),

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 26 iunie 2012, referitoare la strategia de parteneriat comună UE-Caraibe (JOIN(2012)0018), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 26 iunie 2012, referitoare la strategia de parteneriat comună UE-Caraibe (JOIN(2012)0018),

| — | având în vedere Acordul de parteneriat economic dintre statele CARIFORUM, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat economic dintre statele CARIFORUM, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte (3),

| — | având în vedere Constituția Republicii Haiti din 1987, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Republicii Haiti din 1987,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât situația umanitară din Haiti s-a deteriorat în mod constant în ultimii ani din cauza insecurității continue din această țară; întrucât, de la asasinarea președintelui Jovenel Moïse în iulie 2021, bandele organizate au dobândit cu mult mai multă putere, creând un sentiment omniprezent de nesiguranță pentru populația haitiană; întrucât intensificarea violențelor și escaladarea încălcărilor drepturilor omului au afectat 1,5 milioane de persoane și au lăsat alte 19 000 de persoane strămutate intern și 1,1 milioane de persoane care au nevoie de asistență; întrucât această criză socio-politică și economică se combină cu insecuritatea generală și cu criza bandelor organizate pentru a crea o catastrofă umanitară; întrucât s-a raportat o creștere a numărului de măsuri violente la care recurg forțele de poliție ale statului; |
| --- | --- |

A.

întrucât situația umanitară din Haiti s-a deteriorat în mod constant în ultimii ani din cauza insecurității continue din această țară; întrucât, de la asasinarea președintelui Jovenel Moïse în iulie 2021, bandele organizate au dobândit cu mult mai multă putere, creând un sentiment omniprezent de nesiguranță pentru populația haitiană; întrucât intensificarea violențelor și escaladarea încălcărilor drepturilor omului au afectat 1,5 milioane de persoane și au lăsat alte 19 000 de persoane strămutate intern și 1,1 milioane de persoane care au nevoie de asistență; întrucât această criză socio-politică și economică se combină cu insecuritatea generală și cu criza bandelor organizate pentru a crea o catastrofă umanitară; întrucât s-a raportat o creștere a numărului de măsuri violente la care recurg forțele de poliție ale statului;

| B. | întrucât, la 11 septembrie 2022, guvernul haitian a anunțat că va reduce subvențiile pentru combustibili cu aproximativ 400 de milioane USD, în efortul de a crește veniturile pentru programele sociale, ceea ce a dus la intensificarea tulburărilor și a alianțelor bandelor organizate care au pus stăpânire pe infrastructuri esențiale; întrucât țara se confruntă de mai multe luni cu o penurie de carburanți; întrucât accesul la terminalul petrolier Varreux, unde sunt concentrate 70 % din stocuri, este controlat de bande armate; întrucât aproape 86 % din energia electrică produsă în țară se bazează pe produse petroliere; întrucât spitalele și dispensarele au fost nevoite să își reducă sau chiar să își înceteze activitatea din cauza penuriei; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 11 septembrie 2022, guvernul haitian a anunțat că va reduce subvențiile pentru combustibili cu aproximativ 400 de milioane USD, în efortul de a crește veniturile pentru programele sociale, ceea ce a dus la intensificarea tulburărilor și a alianțelor bandelor organizate care au pus stăpânire pe infrastructuri esențiale; întrucât țara se confruntă de mai multe luni cu o penurie de carburanți; întrucât accesul la terminalul petrolier Varreux, unde sunt concentrate 70 % din stocuri, este controlat de bande armate; întrucât aproape 86 % din energia electrică produsă în țară se bazează pe produse petroliere; întrucât spitalele și dispensarele au fost nevoite să își reducă sau chiar să își înceteze activitatea din cauza penuriei;

| C. | întrucât în Haiti există 200 de bande organizate, inclusiv în Port-au-Prince, care controlează porturi și drumuri esențiale; întrucât aceste bande, dintre care unele au legături cu actori statali și presupuse legături cu politicieni, amenință să destabilizeze guvernul cu ajutorul resurselor mai mari și al armelor mai numeroase de care dispun; întrucât se pare că unii politicieni și oameni de afaceri haitieni au furnizat bani și arme bandelor organizate și altor grupuri infracționale în schimbul reprimării protestelor antiguvernamentale; întrucât bandele organizate și-au exercitat puterea și controlul asupra teritoriului, accesului la combustibil și furnizării de ajutor umanitar, contestând autoritatea poliției naționale haitiene și a altor instituții de stat și afectând capacitatea poliției naționale de a combate traficul de droguri și alte infracțiuni; |
| --- | --- |

C.

întrucât în Haiti există 200 de bande organizate, inclusiv în Port-au-Prince, care controlează porturi și drumuri esențiale; întrucât aceste bande, dintre care unele au legături cu actori statali și presupuse legături cu politicieni, amenință să destabilizeze guvernul cu ajutorul resurselor mai mari și al armelor mai numeroase de care dispun; întrucât se pare că unii politicieni și oameni de afaceri haitieni au furnizat bani și arme bandelor organizate și altor grupuri infracționale în schimbul reprimării protestelor antiguvernamentale; întrucât bandele organizate și-au exercitat puterea și controlul asupra teritoriului, accesului la combustibil și furnizării de ajutor umanitar, contestând autoritatea poliției naționale haitiene și a altor instituții de stat și afectând capacitatea poliției naționale de a combate traficul de droguri și alte infracțiuni;

| D. | întrucât, potrivit Oficiului Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, între ianuarie și sfârșitul lunii iunie 2022 au avut loc 934 de asasinate, 684 de răniți și 680 de răpiri în Port-au-Prince; întrucât, în iulie 2022, un val de violențe comise de bandele organizate s-a soldat cu peste 470 de asasinate, dintre care aproape jumătate au avut loc în cartierul Cité Soleil; întrucât majoritatea victimelor nu au fost direct implicate în bandele organizate, ci au fost vizate în mod direct de membrii acestora; întrucât au existat mai multe cazuri de violuri în grup repetate comise împotriva femeilor și fetelor, ceea ce confirmă utilizarea sistematică a violenței de gen; întrucât, potrivit unui raport din august 2022 al Rețelei naționale de apărare a drepturilor omului din Haiti, zeci de femei și fete au fost victime ale campaniilor de viol în masă derulate de bandele organizate din Port-au-Prince; |
| --- | --- |

D.

întrucât, potrivit Oficiului Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, între ianuarie și sfârșitul lunii iunie 2022 au avut loc 934 de asasinate, 684 de răniți și 680 de răpiri în Port-au-Prince; întrucât, în iulie 2022, un val de violențe comise de bandele organizate s-a soldat cu peste 470 de asasinate, dintre care aproape jumătate au avut loc în cartierul Cité Soleil; întrucât majoritatea victimelor nu au fost direct implicate în bandele organizate, ci au fost vizate în mod direct de membrii acestora; întrucât au existat mai multe cazuri de violuri în grup repetate comise împotriva femeilor și fetelor, ceea ce confirmă utilizarea sistematică a violenței de gen; întrucât, potrivit unui raport din august 2022 al Rețelei naționale de apărare a drepturilor omului din Haiti, zeci de femei și fete au fost victime ale campaniilor de viol în masă derulate de bandele organizate din Port-au-Prince;

| E. | întrucât bandele organizate au preluat controlul asupra Palatului de Justiție la 10 iunie 2022; întrucât Palatul de Justiție a fost în mare parte nefuncțional începând din 2018 din cauza riscurilor de securitate, împiedicând astfel accesul la justiție în țară; întrucât dosarele care conțin dovezi critice privind masacrele multiple comise de bandele organizate începând din 2018 au fost furate sau distruse, recuperarea lor fiind imposibilă; |
| --- | --- |

E.

întrucât bandele organizate au preluat controlul asupra Palatului de Justiție la 10 iunie 2022; întrucât Palatul de Justiție a fost în mare parte nefuncțional începând din 2018 din cauza riscurilor de securitate, împiedicând astfel accesul la justiție în țară; întrucât dosarele care conțin dovezi critice privind masacrele multiple comise de bandele organizate începând din 2018 au fost furate sau distruse, recuperarea lor fiind imposibilă;

| F. | întrucât situația extrem de volatilă a securității din Haiti pune în pericol operațiunile umanitare critice pe care se bazează persoanele vulnerabile; întrucât blocarea completă a drumului care duce în peninsula sudică, începută în 2021, a izolat 3,8 milioane de persoane care locuiesc în departamentele sudice ale Port-au-Prince; întrucât această situație a împiedicat agențiile ONU și organizațiile umanitare să ajute populația din aceste zone, în timp ce ONU estimează că 1,1 milioane de persoane au nevoie de asistență; |
| --- | --- |

F.

întrucât situația extrem de volatilă a securității din Haiti pune în pericol operațiunile umanitare critice pe care se bazează persoanele vulnerabile; întrucât blocarea completă a drumului care duce în peninsula sudică, începută în 2021, a izolat 3,8 milioane de persoane care locuiesc în departamentele sudice ale Port-au-Prince; întrucât această situație a împiedicat agențiile ONU și organizațiile umanitare să ajute populația din aceste zone, în timp ce ONU estimează că 1,1 milioane de persoane au nevoie de asistență;

| G. | întrucât bandele organizate au vizat și au jefuit în mod deliberat stocurile de ajutoare alimentare, inclusiv la 15 septembrie 2022, când a fost jefuit un depozit al Programului alimentar mondial din Gonaïves, conținând 1 400 de tone metrice de alimente destinate hranei pentru aproape 100 000 de elevi și familiile cele mai vulnerabile; întrucât, în 2022, ONU și alte organizații neguvernamentale (ONG-uri) au pierdut ajutoare în valoare de cel puțin 6 milioane USD, care ar fi putut fi distribuite unui număr depășind 410 000 de persoane; |
| --- | --- |

G.

întrucât bandele organizate au vizat și au jefuit în mod deliberat stocurile de ajutoare alimentare, inclusiv la 15 septembrie 2022, când a fost jefuit un depozit al Programului alimentar mondial din Gonaïves, conținând 1 400 de tone metrice de alimente destinate hranei pentru aproape 100 000 de elevi și familiile cele mai vulnerabile; întrucât, în 2022, ONU și alte organizații neguvernamentale (ONG-uri) au pierdut ajutoare în valoare de cel puțin 6 milioane USD, care ar fi putut fi distribuite unui număr depășind 410 000 de persoane;

| H. | întrucât, potrivit Programului Alimentar Mondial, 4,4 milioane de haitieni, reprezentând peste o treime din populație, se confruntă cu insecuritate alimentară, iar 217 000 de copii suferă de malnutriție moderată până la gravă; întrucât Haiti este deosebit de vulnerabil la șocurile de pe piața mondială a alimentelor și combustibililor, deoarece importă 70 % din cereale; întrucât, ca urmare a războiului purtat de Rusia în Ucraina, Haiti înregistrează deja o inflație de 26 %, ceea ce face dificilă procurarea de alimente sau alte produse de bază pentru familii sau vinderea produselor agricole în piețele locale; |
| --- | --- |

H.

întrucât, potrivit Programului Alimentar Mondial, 4,4 milioane de haitieni, reprezentând peste o treime din populație, se confruntă cu insecuritate alimentară, iar 217 000 de copii suferă de malnutriție moderată până la gravă; întrucât Haiti este deosebit de vulnerabil la șocurile de pe piața mondială a alimentelor și combustibililor, deoarece importă 70 % din cereale; întrucât, ca urmare a războiului purtat de Rusia în Ucraina, Haiti înregistrează deja o inflație de 26 %, ceea ce face dificilă procurarea de alimente sau alte produse de bază pentru familii sau vinderea produselor agricole în piețele locale;

| I. | întrucât jurnaliștii au fost vizați în mod deosebit de violențe; întrucât, la 11 septembrie 2022, doi jurnaliști, Tayson Latigue și Frantzsen Charles, au fost împușcați mortal în Cité Soleil, iar corpurile lor au fost ulterior incendiate; |
| --- | --- |

I.

întrucât jurnaliștii au fost vizați în mod deosebit de violențe; întrucât, la 11 septembrie 2022, doi jurnaliști, Tayson Latigue și Frantzsen Charles, au fost împușcați mortal în Cité Soleil, iar corpurile lor au fost ulterior incendiate;

| J. | întrucât situația drepturilor omului și situația umanitară continuă să se deterioreze rapid, solicitanții de azil haitieni având în continuare un acces limitat la protecție internațională și confruntându-se cu o serie de încălcări ale drepturilor omului în țările-gazdă, inclusiv detenția, returnările ilegale și șantajul; întrucât, potrivit Organizației Internaționale pentru Migrație, între 1 ianuarie și 26 februarie 2022, 25 765 de persoane au fost expulzate sau deportate înapoi în Haiti din țările învecinate; întrucât mai multe ONG-uri au avertizat că solicitanții de azil haitieni sunt supuși unor detenții arbitrare și unui tratament discriminatoriu și umilitor; întrucât deportarea și returnarea migranților haitieni contribuie la deteriorarea situației umanitare din țară; |
| --- | --- |

J.

întrucât situația drepturilor omului și situația umanitară continuă să se deterioreze rapid, solicitanții de azil haitieni având în continuare un acces limitat la protecție internațională și confruntându-se cu o serie de încălcări ale drepturilor omului în țările-gazdă, inclusiv detenția, returnările ilegale și șantajul; întrucât, potrivit Organizației Internaționale pentru Migrație, între 1 ianuarie și 26 februarie 2022, 25 765 de persoane au fost expulzate sau deportate înapoi în Haiti din țările învecinate; întrucât mai multe ONG-uri au avertizat că solicitanții de azil haitieni sunt supuși unor detenții arbitrare și unui tratament discriminatoriu și umilitor; întrucât deportarea și returnarea migranților haitieni contribuie la deteriorarea situației umanitare din țară;

| K. | întrucât, din cauza înrăutățirii situației economice, sociale și de securitate, guvernul haitian a decis să amâne începerea anului școlar de la 5 septembrie la 3 octombrie 2022, noul an școlar fiind încă incert; întrucât, potrivit Fondului ONU pentru copii (UNICEF), se pare că o jumătate de milion de copii din Port-au-Prince nu sunt școlarizați și 1 700 de școli din capitală au fost nevoite să se închidă; întrucât aproximativ jumătate dintre haitienii cu vârsta de cel puțin 15 ani sunt analfabeți, sistemul de învățământ al țării este foarte inegal, calitatea educației disponibile este scăzută, iar taxele ridicate percepute pentru educație exclud majoritatea copiilor din familiile cu venituri mici; |
| --- | --- |

K.

întrucât, din cauza înrăutățirii situației economice, sociale și de securitate, guvernul haitian a decis să amâne începerea anului școlar de la 5 septembrie la 3 octombrie 2022, noul an școlar fiind încă incert; întrucât, potrivit Fondului ONU pentru copii (UNICEF), se pare că o jumătate de milion de copii din Port-au-Prince nu sunt școlarizați și 1 700 de școli din capitală au fost nevoite să se închidă; întrucât aproximativ jumătate dintre haitienii cu vârsta de cel puțin 15 ani sunt analfabeți, sistemul de învățământ al țării este foarte inegal, calitatea educației disponibile este scăzută, iar taxele ridicate percepute pentru educație exclud majoritatea copiilor din familiile cu venituri mici;

| L. | întrucât comunitățile cele mai vulnerabile ale țării se confruntă cu inundații dramatice și cu eroziunea solului cauzată de despăduriri intense, ceea ce duce la scăderea productivității agricole; întrucât peste o treime din populație nu are acces la apă potabilă și două treimi dispun de servicii de salubrizare limitate sau nu dispun de niciun serviciu de salubrizare; întrucât mai mult de jumătate din populație trăiește sub pragul sărăciei și mulți se bazează pe agricultura de subzistență; întrucât țara depinde extrem de mult de ajutorul internațional; întrucât Haiti se numără printre țările cele mai afectate de pericolele climatice în ultimii 20 ani, conform indicelui mondial al riscurilor climatice pentru 2021; |
| --- | --- |

L.

întrucât comunitățile cele mai vulnerabile ale țării se confruntă cu inundații dramatice și cu eroziunea solului cauzată de despăduriri intense, ceea ce duce la scăderea productivității agricole; întrucât peste o treime din populație nu are acces la apă potabilă și două treimi dispun de servicii de salubrizare limitate sau nu dispun de niciun serviciu de salubrizare; întrucât mai mult de jumătate din populație trăiește sub pragul sărăciei și mulți se bazează pe agricultura de subzistență; întrucât țara depinde extrem de mult de ajutorul internațional; întrucât Haiti se numără printre țările cele mai afectate de pericolele climatice în ultimii 20 ani, conform indicelui mondial al riscurilor climatice pentru 2021;

| M. | întrucât contextul de securitate afectează puternic obiectivele angajamentului UE față de Haiti, inclusiv punerea în aplicare a unei agende de dezvoltare axate pe rezultate sustenabile și transformatoare în domenii precum educația și securitatea alimentară, precum și eforturile depuse de Comisie în domeniul protecției civile și al operațiunilor de ajutor umanitar; |
| --- | --- |

M.

întrucât contextul de securitate afectează puternic obiectivele angajamentului UE față de Haiti, inclusiv punerea în aplicare a unei agende de dezvoltare axate pe rezultate sustenabile și transformatoare în domenii precum educația și securitatea alimentară, precum și eforturile depuse de Comisie în domeniul protecției civile și al operațiunilor de ajutor umanitar;

| N. | întrucât sistemul Restavek, o formă modernă de sclavie, este încă practicat în Haiti; întrucât, în cadrul acestui sistem, copiii care provin din familii sărace – în principal fete – sunt trimiși de părinții lor să locuiască și să lucreze pentru familii urbane sau semiurbane; întrucât acești copii pot deveni ulterior victime ale infracțiunilor stradale sau ale traficului sexual comise de bandele organizate; |
| --- | --- |

N.

întrucât sistemul Restavek, o formă modernă de sclavie, este încă practicat în Haiti; întrucât, în cadrul acestui sistem, copiii care provin din familii sărace – în principal fete – sunt trimiși de părinții lor să locuiască și să lucreze pentru familii urbane sau semiurbane; întrucât acești copii pot deveni ulterior victime ale infracțiunilor stradale sau ale traficului sexual comise de bandele organizate;

| O. | întrucât planul de răspuns umanitar al ONU pentru Haiti, în valoare de 373 de milioane USD, a fost finanțat în proporție de doar 14 %; întrucât, potrivit ONU, numărul persoanelor care au nevoie de asistență umanitară este estimat la aproximativ 1,5 milioane; |
| --- | --- |

O.

întrucât planul de răspuns umanitar al ONU pentru Haiti, în valoare de 373 de milioane USD, a fost finanțat în proporție de doar 14 %; întrucât, potrivit ONU, numărul persoanelor care au nevoie de asistență umanitară este estimat la aproximativ 1,5 milioane;

| P. | întrucât Haiti este semnatară a Acordului de la Cotonou, al cărui articol 96 prevede că respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale este un element esențial al cooperării dintre țările din Africa, zona Caraibilor și Pacific și UE, |
| --- | --- |

P.

întrucât Haiti este semnatară a Acordului de la Cotonou, al cărui articol 96 prevede că respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale este un element esențial al cooperării dintre țările din Africa, zona Caraibilor și Pacific și UE,

| 1. | condamnă cu fermitate actele de violență și de distrugere comise de bandele organizate din Haiti și deplânge jefuirea produselor alimentare și ajutoarelor și atacurile împotriva lucrătorilor umanitari; denunță, în special, actele de violență comise în cartierul Cité Soleil din Port-au-Prince în iulie 2022 și violența continuă, care privează cetățenii de drepturile lor fundamentale; condamnă cu fermitate agresiunile sexuale comise de bandele organizate împotriva femeilor și fetelor și utilizarea minorilor în activitățile bandelor organizate; reamintește că femeile și fetele au nevoie de o atenție deosebită și de ajutor în ceea ce privește accesul la asistență medicală și protecția împotriva violenței sexuale; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că este necesar ca autoritățile haitiene să asigure o mai bună guvernanță la toate nivelurile statului și societății, inclusiv lupta împotriva corupției; subliniază importanța crucială a unui sistem judiciar funcțional și credibil; reamintește că autoritățile haitiene trebuie să abordeze cauzele profunde ale violenței bandelor organizate, inclusiv prin reformarea sistemului de justiție și tragerea la răspundere a celor responsabili în cadrul unor procese echitabile; subliniază că responsabilitatea este o chestiune urgentă și evidențiază importanța unui sprijin și a unor căi de atac adecvate pentru victime, precum și importanța păcii și stabilității de lungă durată; sprijină declarația Reprezentantei Speciale Helen La Lime din cadrul sesiunii Consiliului de Securitate al ONU privind Biroul integrat al ONU din Haiti, din 16 iunie 2022, în care aceasta a evidențiat modalitățile de îmbunătățire a situației în materie de securitate; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită o abordare a problemei reprezentate de bandele organizate axată pe asigurarea aplicării legii, prin îmbunătățirea gestionării armelor ilegale, alături de proiecte socioeconomice și activități de reintegrare menite să genereze locuri de muncă și venituri în cartierele cele mai afectate de violența bandelor organizate; insistă cu fermitate că autoritățile haitiene trebuie să îi aducă pe cei responsabili în fața justiției în procese echitabile și reiterează necesitatea ca agenții responsabili cu asigurarea aplicării legii să respecte normele și standardele internaționale privind utilizarea forței atunci intervin la proteste; reamintește dreptul constituțional la demonstrații pașnice; subliniază că este necesar ca guvernul haitian să abordeze toate dimensiunile posibile ale violenței bandelor organizate, inclusiv prin programe sociale, de sănătate și de educație, prin îmbunătățiri în ceea ce privește apa și salubritatea și prin ajutor în caz de dezastre și eforturi de redresare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită încetarea imediată a violenței bandelor organizate și a activităților infracționale; invită UE și statele sale membre să ia măsuri adecvate, inclusiv înghețarea activelor și interdicții de călătorie, prin intermediul regimului mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului, împotriva celor implicați în sau care sprijină violența bandelor organizate, activitățile infracționale sau încălcările drepturilor omului, inclusiv corupția; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază importanța principalilor actori din societatea civilă, inclusiv bisericile, sindicatele, organizațiile de tineret și de apărare a drepturilor omului, mișcările fermierilor și ale femeilor și ONG-urile; solicită restabilirea puterii și legitimității instituțiilor publice, resuscitarea încrederii populației, încetarea impunității și organizarea de alegeri libere și transparente după doi ani; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită toate părțile interesate din Haiti să găsească o soluție durabilă, cu termene precise și acceptată de comun acord la impasul politic actual, pentru a permite alegeri legislative și prezidențiale incluzive, pașnice, libere, corecte și transparente, în conformitate cu standardele internaționale recunoscute, de îndată ce condițiile de securitate și pregătirile logistice permit acest lucru; subliniază că acest proces trebuie să fie condus de haitieni, cu participarea deplină și egală a femeilor, a tinerilor, a societății civile și a altor părți interesate relevante, pentru a restitui puterea celor aleși în mod liber de poporul haitian, a restabili instituțiile democratice și a pune în aplicare măsuri care să răspundă provocărilor economice și sociale; |
| --- | --- |

6.

| 7. | își exprimă profunda preocupare cu privire la situația solicitanților de azil haitieni din țările-gazdă în care au fugit; invită autoritățile din țările-gazdă să pună capăt tuturor expulzărilor și deportărilor în Haiti, deoarece crizele umanitare și crizele privind respectarea drepturilor omului continuă, să ofere urgent haitienilor acces la protecție, fără discriminare, și să furnizeze evaluări corecte ale statutului de refugiat, în conformitate atât cu Convenția ONU privind statutul refugiaților, cât și cu Declarația de la Cartagena privind refugiații; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită țările care primesc solicitanți de azil haitieni să respecte criteriile stabilite în convențiile internaționale privind azilul și returnarea; reamintește că returnările în Haiti sunt extrem de nesigure și vor continua să prezinte riscuri pentru viață atât timp cât condițiile de securitate din Haiti nu se vor îmbunătăți; |
| --- | --- |

8.

| 9. | încurajează Comisia și statele membre ale UE să continue colaborarea strânsă cu Biroul integrat al ONU din Haiti, cu echipa de țară a ONU din Haiti, cu organizațiile regionale și cu instituțiile financiare internaționale, pentru a ajuta Haiti să își asume responsabilitatea de a realiza stabilitatea pe termen lung, dezvoltarea durabilă și autonomia economică; |
| --- | --- |

9.

| 10. | încurajează statele membre, instituțiile financiare internaționale și alte entități să majoreze contribuțiile la fondul comun de asistență în materie de securitate pentru Haiti, în scopul de a sprijini asistența internațională coordonată; solicită UE și statelor sale membre să asigure în continuare consolidarea capacităților, sprijin tehnic și formare pentru autoritățile vamale naționale, pentru controlul la frontieră și pentru alte autorități competente; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită autoritățile haitiene și comunitatea internațională să sprijine de urgență programele care vizează eliminarea sărăciei și asigurarea școlarizării și a accesului la servicii sociale, în special în zonele îndepărtate ale țării; |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută alocarea de către UE a sumei de 17 milioane EUR pentru a sprijini persoanele cele mai vulnerabile din Haiti și din alte țări din zona Caraibilor; invită Comisia să acorde în continuare prioritate ajutorului umanitar pentru Haiti și să se asigure că furnizarea de ajutor umanitar către Haiti este legată în mod eficient de strategia sa de dezvoltare și aduce beneficii directe populațiilor aflate în dificultate; |
| --- | --- |

12.

| 13. | insistă asupra faptului că, dată fiind criza alimentară gravă, ar trebui să se acorde o atenție deosebită ajutorului alimentar de urgență, acordând prioritate achiziționării de alimente locale, astfel încât acest ajutor să nu contribuie la eliminarea micilor agricultori din țară și a metodelor agricole locale durabile; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită Comisiei să se asigure în mod sistematic că toate ajutoarele, inclusiv cele umanitare, sunt monitorizate în mod eficace pentru a se asigura că sunt utilizate pentru proiectele specifice cărora le sunt destinate; își reiterează solicitarea, formulată în rezoluția sa din 20 mai 2021, căreia nu i s-a dat deocamdată curs, de a realiza un audit și un raport al Curții de Conturi Europene cu privire la modul în care sunt cheltuite fondurile UE în Haiti; solicită o anchetă privind transparența și eficacitatea rețelei de distribuție a ajutoarelor; |
| --- | --- |

14.

| 15. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, reprezentantului special al UE pentru drepturile omului, Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Secretarului General al ONU, Organizației statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific, Consiliului său de miniștri și Adunării sale Parlamentare Paritare cu UE, instituțiilor CARIFORUM, precum și Guvernului și Parlamentului din Haiti. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  JO C 15, 12.1.2022, p. 161.

(2)  JO L 317, 15.12.2000, p. 3.

(3)  JO L 289, 30.10.2008, p. 3.

---

| 14.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 132/79 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 132/79

---

P9_TA(2022)0350

Reprimarea libertății presei în Myanmar/Birmania, în special cazurile lui Htet Htet Khine, Sithu Aung Myint și Nyein Nyein Aye

Rezoluția Parlamentului European din 6 octombrie 2022 referitoare la reprimarea libertății presei din Myanmar/Birmania, în special la cazurile lui Htet Htet Khine, Sithu Aung Myint și Nyein Nyein Aye (2022/2857(RSP))

(2023/C 132/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Myanmar/Birmania, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Myanmar/Birmania,

| — | având în vedere Decizia Consiliului (PESC) 2022/243 din 21 februarie 2022 de modificare a Deciziei 2013/184/PESC privind măsuri restrictive având în vedere situația din Myanmar/Birmania, prin care se impune a patra rundă de sancțiuni în contextul situației grave care persistă în Myanmar/Birmania și al intensificării încălcărilor drepturilor omului în această țară (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Consiliului (PESC) 2022/243 din 21 februarie 2022 de modificare a Deciziei 2013/184/PESC privind măsuri restrictive având în vedere situația din Myanmar/Birmania, prin care se impune a patra rundă de sancțiuni în contextul situației grave care persistă în Myanmar/Birmania și al intensificării încălcărilor drepturilor omului în această țară (1),

| — | având în vedere articolul 10 din Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, care prevede dreptul la libertatea de exprimare și de informare, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 10 din Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, care prevede dreptul la libertatea de exprimare și de informare,

| — | având în vedere actualizarea verbală oferită la 26 septembrie 2022 Consiliului ONU pentru Drepturile Omului de către adjunctul Înaltului comisar al ONU pentru drepturile omului cu privire la situația drepturilor omului din Myanmar/Birmania, |
| --- | --- |

—

având în vedere actualizarea verbală oferită la 26 septembrie 2022 Consiliului ONU pentru Drepturile Omului de către adjunctul Înaltului comisar al ONU pentru drepturile omului cu privire la situația drepturilor omului din Myanmar/Birmania,

| — | având în vedere declarația din 29 septembrie 2022 a purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă privind cea mai recentă condamnare a consilierei de stat Daw Aung San Suu Kyi, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 29 septembrie 2022 a purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă privind cea mai recentă condamnare a consilierei de stat Daw Aung San Suu Kyi,

| — | având în vedere secțiunea 505 litera (a) din Codul penal din Myanmar, |
| --- | --- |

—

având în vedere secțiunea 505 litera (a) din Codul penal din Myanmar,

| — | având în vedere Consensul în cinci puncte al Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN) din 24 aprilie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere Consensul în cinci puncte al Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN) din 24 aprilie 2021,

| — | având în vedere articolul 19 din Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 19 din Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) din 1966 privind libertatea de opinie și de exprimare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) din 1966 privind libertatea de opinie și de exprimare,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, la 1 februarie 2021, junta militară din Myanmar, cunoscută sub numele de Tatmadaw, a preluat puterea în mod ilegal și a înlăturat cu forța de la putere autoritățile legitime; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 1 februarie 2021, junta militară din Myanmar, cunoscută sub numele de Tatmadaw, a preluat puterea în mod ilegal și a înlăturat cu forța de la putere autoritățile legitime;

| B. | întrucât, în august 2021, comandantul suprem al juntei militare, Min Aung Hlaing, a anunțat că se autodesemna prim-ministru și că starea de urgență urma să fie prelungită până în august 2023; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în august 2021, comandantul suprem al juntei militare, Min Aung Hlaing, a anunțat că se autodesemna prim-ministru și că starea de urgență urma să fie prelungită până în august 2023;

| C. | întrucât, începând de la data loviturii de stat militare, președintele legitim Win Myint și consiliera de stat Aung San Suu Kyi au fost plasați în detenție, pe baza mai multor acuzații nefondate și motivate politic, și au fost deja condamnați să execute mai mulți ani de închisoare și de detenție în lagăre de muncă; întrucât, dacă ar fi condamnată pe baza tuturor celor 11 acuzații care i-au fost aduse, consiliera de stat Aung San Suu Kyi ar putea primi o pedeapsă maximă de 102 ani de închisoare; |
| --- | --- |

C.

întrucât, începând de la data loviturii de stat militare, președintele legitim Win Myint și consiliera de stat Aung San Suu Kyi au fost plasați în detenție, pe baza mai multor acuzații nefondate și motivate politic, și au fost deja condamnați să execute mai mulți ani de închisoare și de detenție în lagăre de muncă; întrucât, dacă ar fi condamnată pe baza tuturor celor 11 acuzații care i-au fost aduse, consiliera de stat Aung San Suu Kyi ar putea primi o pedeapsă maximă de 102 ani de închisoare;

| D. | întrucât, de la lovitura de stat din 1 februarie 2021, peste 15 500 de persoane au fost arestate și peste 2 300 au fost ucise de juntă, dintre care cel puțin 188 de copii; |
| --- | --- |

D.

întrucât, de la lovitura de stat din 1 februarie 2021, peste 15 500 de persoane au fost arestate și peste 2 300 au fost ucise de juntă, dintre care cel puțin 188 de copii;

| E. | întrucât, de la lovitura de stat a regimului militar, acesta a continuat să submineze libertatea presei și să încalce drepturile omului în cazul jurnaliștilor din țară; întrucât Myanmar se situează în prezent pe locul 176 din 180 de țări în Clasamentul mondial al libertății presei pentru 2022 realizat de organizația Reporteri fără frontiere (RSF); întrucât autoritățile militare din Myanmar restricționează accesul la platformele de comunicare socială, la internet și la alte surse independente de informații; |
| --- | --- |

E.

întrucât, de la lovitura de stat a regimului militar, acesta a continuat să submineze libertatea presei și să încalce drepturile omului în cazul jurnaliștilor din țară; întrucât Myanmar se situează în prezent pe locul 176 din 180 de țări în Clasamentul mondial al libertății presei pentru 2022 realizat de organizația Reporteri fără frontiere (RSF); întrucât autoritățile militare din Myanmar restricționează accesul la platformele de comunicare socială, la internet și la alte surse independente de informații;

| F. | întrucât, la 14 februarie 2021, Tatmadaw a introdus modificări ale Codului penal și ale Codului de procedură penală, aceste dispoziții modificate devenind principalele instrumente juridice utilizate pentru a acuza jurnaliștii, liderii studenților, funcționarii publici și alte persoane care se opun regimului militar; întrucât secțiunea 505 litera (a) nou introdusă din Codul penal, care interzice actele prin care se provoacă frică, se răspândesc știri false sau care constituie o incitare la comiterea de infracțiuni împotriva unui funcționar al guvernului, autorii acestor acte fiind pasibili de pedeapsă cu închisoarea de până la trei ani, sunt utilizate de armată pentru a aduce acuzații penale, printre altele, împotriva jurnaliștilor; întrucât tribunalele militare din Myanmar/Birmania desfășoară procese cu ușile închise; |
| --- | --- |

F.

întrucât, la 14 februarie 2021, Tatmadaw a introdus modificări ale Codului penal și ale Codului de procedură penală, aceste dispoziții modificate devenind principalele instrumente juridice utilizate pentru a acuza jurnaliștii, liderii studenților, funcționarii publici și alte persoane care se opun regimului militar; întrucât secțiunea 505 litera (a) nou introdusă din Codul penal, care interzice actele prin care se provoacă frică, se răspândesc știri false sau care constituie o incitare la comiterea de infracțiuni împotriva unui funcționar al guvernului, autorii acestor acte fiind pasibili de pedeapsă cu închisoarea de până la trei ani, sunt utilizate de armată pentru a aduce acuzații penale, printre altele, împotriva jurnaliștilor; întrucât tribunalele militare din Myanmar/Birmania desfășoară procese cu ușile închise;

| G. | întrucât, de la lovitura de stat din 2021, junta militară a obligat mai multe canale mass-media să își înceteze activitatea sau să părăsească țara ca urmare a faptului că au relatat cu privire la acțiunile armatei; întrucât multe dintre canalele mass-media care au fost închise au jucat un rol fundamental în relatarea situației din Myanmar/Birmania; întrucât populația din Myanmar/Birmania și cetățenii țării aflați în străinătate se bazează în mare măsură pe aceste mijloace de informare în masă; |
| --- | --- |

G.

întrucât, de la lovitura de stat din 2021, junta militară a obligat mai multe canale mass-media să își înceteze activitatea sau să părăsească țara ca urmare a faptului că au relatat cu privire la acțiunile armatei; întrucât multe dintre canalele mass-media care au fost închise au jucat un rol fundamental în relatarea situației din Myanmar/Birmania; întrucât populația din Myanmar/Birmania și cetățenii țării aflați în străinătate se bazează în mare măsură pe aceste mijloace de informare în masă;

| H. | întrucât cel puțin patru jurnaliști au fost uciși, printre care se numără fotografii Soe Naing și Aye Kyaw, care au decedat în detenție, după ce se presupune că au fost torturați, precum și Pu Tuidim, redactor la un grup de presă local, despre care se afirmă că a fost executat sumar de către forțele armate după ce a fost utilizat ca scut uman; întrucât au existat mai multe relatări privind tortura și abuzurile; |
| --- | --- |

H.

întrucât cel puțin patru jurnaliști au fost uciși, printre care se numără fotografii Soe Naing și Aye Kyaw, care au decedat în detenție, după ce se presupune că au fost torturați, precum și Pu Tuidim, redactor la un grup de presă local, despre care se afirmă că a fost executat sumar de către forțele armate după ce a fost utilizat ca scut uman; întrucât au existat mai multe relatări privind tortura și abuzurile;

| I. | întrucât un val de arestări ale jurnaliștilor a urmat loviturii de stat din februarie 2021; întrucât, la nivel național, cel puțin 140 de jurnaliști au fost arestați, 53 de lucrători din mass-media sunt deținuți în prezent în închisorile de pe teritoriul țării și aproape 25 de jurnaliști au fost condamnați de la lovitura de stat militară; întrucât Myanmar/Birmania ocupă în prezent al doilea loc în lume în clasamentul țărilor cu cel mai mare număr de jurnaliști aflați la închisoare; |
| --- | --- |

I.

întrucât un val de arestări ale jurnaliștilor a urmat loviturii de stat din februarie 2021; întrucât, la nivel național, cel puțin 140 de jurnaliști au fost arestați, 53 de lucrători din mass-media sunt deținuți în prezent în închisorile de pe teritoriul țării și aproape 25 de jurnaliști au fost condamnați de la lovitura de stat militară; întrucât Myanmar/Birmania ocupă în prezent al doilea loc în lume în clasamentul țărilor cu cel mai mare număr de jurnaliști aflați la închisoare;

| J. | întrucât jurnaliștii Htet Htet Khine și Sithu Aung Myint au fost arestați în august 2021, la șase luni după lovitura de stat; |
| --- | --- |

J.

întrucât jurnaliștii Htet Htet Khine și Sithu Aung Myint au fost arestați în august 2021, la șase luni după lovitura de stat;

| K. | întrucât, la 27 septembrie 2022, reportera independentă pentru canalul BBC Media Action, Htet Htet Khine, a fost condamnată la trei ani de închisoare cu muncă silnică; întrucât, la 15 septembrie 2022, Htet Htet Khine primise deja prima sa sentință de trei ani de închisoare cu muncă silnică pentru presupusa încălcare a secțiunii 505 litera (a) din Codul penal, care incriminează incitarea la comiterea de infracțiuni și difuzarea de știri false; |
| --- | --- |

K.

întrucât, la 27 septembrie 2022, reportera independentă pentru canalul BBC Media Action, Htet Htet Khine, a fost condamnată la trei ani de închisoare cu muncă silnică; întrucât, la 15 septembrie 2022, Htet Htet Khine primise deja prima sa sentință de trei ani de închisoare cu muncă silnică pentru presupusa încălcare a secțiunii 505 litera (a) din Codul penal, care incriminează incitarea la comiterea de infracțiuni și difuzarea de știri false;

| L. | întrucât Sithu Aung Myint așteaptă încă să fie judecat în cadrul unui proces având la bază acuzații precum „incitarea” și de „rebeliunea”, ca urmare a publicării unor articole critice la adresa armatei din Myanmar/Birmania, și ar putea primi o pedeapsă combinată de 23 de ani de închisoare; întrucât sănătatea lui Sithu Aung Myint s-a deteriorat, iar autoritățile penitenciare i-au refuzat asistența medicală; |
| --- | --- |

L.

întrucât Sithu Aung Myint așteaptă încă să fie judecat în cadrul unui proces având la bază acuzații precum „incitarea” și de „rebeliunea”, ca urmare a publicării unor articole critice la adresa armatei din Myanmar/Birmania, și ar putea primi o pedeapsă combinată de 23 de ani de închisoare; întrucât sănătatea lui Sithu Aung Myint s-a deteriorat, iar autoritățile penitenciare i-au refuzat asistența medicală;

| M. | întrucât, la 14 iulie 2022, Nyein Nyein Aye, o jurnalistă liber-profesionistă, cunoscută și sub pseudonimul de „Mabel”, a fost condamnată de un tribunal militar care funcționează în închisoarea Insein din Yangon; întrucât Nyein Nyein Aye a fost condamnată la trei ani de închisoare, pe baza unor acuzații care vizau „provocarea de teamă, răspândirea de știri false și incitarea la comiterea de infracțiuni împotriva unui funcționar al guvernului”, în conformitate cu secțiunea 505 litera (a) din Codul penal; întrucât Nyein Nyein Aye este a 24-a jurnalistă care a primit o pedeapsă cu închisoarea de la lovitura de stat din 2021; |
| --- | --- |

M.

întrucât, la 14 iulie 2022, Nyein Nyein Aye, o jurnalistă liber-profesionistă, cunoscută și sub pseudonimul de „Mabel”, a fost condamnată de un tribunal militar care funcționează în închisoarea Insein din Yangon; întrucât Nyein Nyein Aye a fost condamnată la trei ani de închisoare, pe baza unor acuzații care vizau „provocarea de teamă, răspândirea de știri false și incitarea la comiterea de infracțiuni împotriva unui funcționar al guvernului”, în conformitate cu secțiunea 505 litera (a) din Codul penal; întrucât Nyein Nyein Aye este a 24-a jurnalistă care a primit o pedeapsă cu închisoarea de la lovitura de stat din 2021;

| N. | întrucât, la 1 august 2022, jurnalistul liber-profesionist Maung Maung Myo a fost condamnat la șase ani de închisoare pe baza unei acuzații de terorism, potrivit căreia ar deține fotografii și interviuri cu membrii „Forței de apărare a poporului”, o organizație care reunește mai multe grupări insurgente, angajate în lupta împotriva guvernului militar al Birmaniei/Myanmarului; |
| --- | --- |

N.

întrucât, la 1 august 2022, jurnalistul liber-profesionist Maung Maung Myo a fost condamnat la șase ani de închisoare pe baza unei acuzații de terorism, potrivit căreia ar deține fotografii și interviuri cu membrii „Forței de apărare a poporului”, o organizație care reunește mai multe grupări insurgente, angajate în lupta împotriva guvernului militar al Birmaniei/Myanmarului;

| O. | întrucât, la 7 iulie 2022, o instanță l-a condamnat pe Aung San Lin, jurnalist angajat al organizației de mass-media Vocea Democratică a Birmaniei, la șase ani de închisoare cu muncă silnică pentru acțiuni de incitare și difuzare de „știri false”, după ce a publicat un raport care afirmă că forțele militare ar fi vinovate de incendierea locuințelor a trei susținători din cantonul Wetlet ai Ligii Naționale pentru Democrație, care a fost înlăturată de la putere în urma loviturii de stat; |
| --- | --- |

O.

întrucât, la 7 iulie 2022, o instanță l-a condamnat pe Aung San Lin, jurnalist angajat al organizației de mass-media Vocea Democratică a Birmaniei, la șase ani de închisoare cu muncă silnică pentru acțiuni de incitare și difuzare de „știri false”, după ce a publicat un raport care afirmă că forțele militare ar fi vinovate de incendierea locuințelor a trei susținători din cantonul Wetlet ai Ligii Naționale pentru Democrație, care a fost înlăturată de la putere în urma loviturii de stat;

| P. | întrucât, în iulie, regimul militar din Myanmar a reactivat pedeapsa cu moartea pentru a-l executa pe fostul deputat Phyo Zeya Thaw, pe activistul de renume Kyaw Min Yu, cunoscut și sub numele de „Ko Jimmy”, precum și pe Aung Thura Zaw și Hla Myo Aung; întrucât Vicepreședintelui Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate a condamnat cu fermitate „aceste execuții motivate politic, care reprezintă încă un pas către desființarea completă a statului de drept și o nouă încălcare flagrantă a drepturilor omului în Myanmar/Birmania”; |
| --- | --- |

P.

întrucât, în iulie, regimul militar din Myanmar a reactivat pedeapsa cu moartea pentru a-l executa pe fostul deputat Phyo Zeya Thaw, pe activistul de renume Kyaw Min Yu, cunoscut și sub numele de „Ko Jimmy”, precum și pe Aung Thura Zaw și Hla Myo Aung; întrucât Vicepreședintelui Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate a condamnat cu fermitate „aceste execuții motivate politic, care reprezintă încă un pas către desființarea completă a statului de drept și o nouă încălcare flagrantă a drepturilor omului în Myanmar/Birmania”;

| Q. | întrucât condițiile din centrele de detenție din Myanmar/Birmania, unde, conform relatărilor, deținuții sunt bătuți și se confruntă cu violența de gen, reprezintă o preocupare serioasă pentru siguranța și bunăstarea persoanelor reținute; |
| --- | --- |

Q.

întrucât condițiile din centrele de detenție din Myanmar/Birmania, unde, conform relatărilor, deținuții sunt bătuți și se confruntă cu violența de gen, reprezintă o preocupare serioasă pentru siguranța și bunăstarea persoanelor reținute;

| R. | întrucât armata poartă un război violent împotriva minorităților etnice, omorând totodată un număr mare de civili și forțând milioane de persoane să fugă din calea acestor atrocități pentru a-și găsi refugiu; întrucât soldați din elicoptere militare au tras recent cu arme de foc asupra unei școli primare din regiunea Sagaing, omorând cel puțin 6 adulți și 7 copii; întrucât, potrivit unei declarații recente a expertului independent în domeniul drepturilor omului numit de ONU, Tom Andrews, condițiile „s-au înrăutățit treptat, devenind îngrozitoare pentru un număr incalculabil de persoane nevinovate din Myanmar/Birmania”; |
| --- | --- |

R.

întrucât armata poartă un război violent împotriva minorităților etnice, omorând totodată un număr mare de civili și forțând milioane de persoane să fugă din calea acestor atrocități pentru a-și găsi refugiu; întrucât soldați din elicoptere militare au tras recent cu arme de foc asupra unei școli primare din regiunea Sagaing, omorând cel puțin 6 adulți și 7 copii; întrucât, potrivit unei declarații recente a expertului independent în domeniul drepturilor omului numit de ONU, Tom Andrews, condițiile „s-au înrăutățit treptat, devenind îngrozitoare pentru un număr incalculabil de persoane nevinovate din Myanmar/Birmania”;

| S. | întrucât junta din Myanmar refuză să ancheteze în mod serios încălcările drepturilor omului comise împotriva populației rohingya și să îi tragă la răspundere pe autorii acestora; întrucât responsabilii militari de cel mai înalt rang care au supervizat atacurile împotriva populației rohingya rămân încă în funcții; întrucât autoritățile refuză să coopereze cu mecanismele ONU; întrucât impunitatea este adânc înrădăcinată în sistemul politic și juridic al Myanmarului/Birmaniei; |
| --- | --- |

S.

întrucât junta din Myanmar refuză să ancheteze în mod serios încălcările drepturilor omului comise împotriva populației rohingya și să îi tragă la răspundere pe autorii acestora; întrucât responsabilii militari de cel mai înalt rang care au supervizat atacurile împotriva populației rohingya rămân încă în funcții; întrucât autoritățile refuză să coopereze cu mecanismele ONU; întrucât impunitatea este adânc înrădăcinată în sistemul politic și juridic al Myanmarului/Birmaniei;

| T. | întrucât Rusia și China au depus numeroase eforturi politice, militare și economice pentru a legitima junta; întrucât Rusia și junta militară din Myanmar/Birmania au semnat recent o foaie de parcurs care vizează cooperarea în domeniul utilizării pașnice a energiei nucleare în perioada 2022-2023; întrucât atât Moscova, cât și Beijingul au legături cu forțele armate din Myanmar/Birmania, fiind cei mai mari furnizori de arme pentru această țară; întrucât ambele țări au blocat în mod repetat încercările de a ajunge la un consens privind declarațiile Consiliului de Securitate al ONU în legătură cu situația din Myanmar/Birmania; |
| --- | --- |

T.

întrucât Rusia și China au depus numeroase eforturi politice, militare și economice pentru a legitima junta; întrucât Rusia și junta militară din Myanmar/Birmania au semnat recent o foaie de parcurs care vizează cooperarea în domeniul utilizării pașnice a energiei nucleare în perioada 2022-2023; întrucât atât Moscova, cât și Beijingul au legături cu forțele armate din Myanmar/Birmania, fiind cei mai mari furnizori de arme pentru această țară; întrucât ambele țări au blocat în mod repetat încercările de a ajunge la un consens privind declarațiile Consiliului de Securitate al ONU în legătură cu situația din Myanmar/Birmania;

| U. | întrucât, la 24 aprilie 2021, junta militară a ajuns la un acord cu liderii Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN) asupra unui consens în cinci puncte, care prevedea ca prim pas încetarea imediată a violenței în țară, |
| --- | --- |

U.

întrucât, la 24 aprilie 2021, junta militară a ajuns la un acord cu liderii Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN) asupra unui consens în cinci puncte, care prevedea ca prim pas încetarea imediată a violenței în țară,

| 1. | condamnă cu fermitate regimul violent și nelegitim menținut de junta militară în Myanmar/Birmania, precum și încercările acesteia de a eroda atașamentul puternic al populației țării față de democrație, având în vedere că puterea juntei are la bază o lovitură de stat ilegală împotriva guvernului civil, care a dus la o situație umanitară extrem de alarmantă și la o criză a drepturilor omului în țară, asociate cu o impunitate larg răspândită; condamnă ferm toate tipurile de persecuții care îi vizează pe jurnaliștii independenți; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită încetarea imediată a stării ilegale de urgență din țară, restabilirea guvernului civil, revenirea la un parcurs democratic al țării și deschiderea rapidă a parlamentului, cu participarea tuturor reprezentanților aleși din cadrul acestuia; sprijină eforturile guvernului de unitate națională (GUN) de a avansa către un viitor pașnic și democratic; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită junta militară să îi elibereze necondiționat pe președintele Win Myint, pe consiliera de stat Aung San Suu Kyi și pe toți cei care au fost arestați pe baza unor acuzații nefondate, să cedeze puterea autorităților legitime, să respecte statul de drept și libertatea presei și să pună imediat capăt atacurilor militare și aeriene și violenței împotriva populației din Myanmar/Birmania; |
| --- | --- |

3.

| 4. | îndeamnă junta militară să renunțe la toate acuzațiile motivate politic împotriva lucrătorilor din presă și din mass-media și să îi elibereze necondiționat pe toți jurnaliștii deținuți pe nedrept, inclusiv pe Htet Htet Khine, Sithu Aung Myint, Nyein Nyein Aye, Maung Maung Myo, Thurin Kyaw, Hanthar Nyein, Than Htike Aung, Ye Yint Tun, Tu Tu Tha, Soe Yarzar Tun și Aung San Lin;; invită junta să îi asigure accesul la asistența medicală necesară lui Sithu Aung Myint, a cărui stare de sănătate generează preocupări deosebite; |
| --- | --- |

4.

| 5. | condamnă reprimarea lucrătorilor și refuzul de a le recunoaște dreptul la grevă; condamnă toate întreprinderile și mărcile care au oferit sau oferă, direct sau indirect, sprijin armatei și poliției în exercitarea de represalii împotriva liderilor sindicali și în emiterea de mandate de arestare împotriva acestora; |
| --- | --- |

5.

| 6. | îndeamnă junta militară să oprească imediat abuzurile, inclusiv arestările și detențiile arbitrare, tortura, violența sexuală și alte rele tratamente, precum și procesele inechitabile împotriva jurnaliștilor și a lucrătorilor din mass-media; subliniază că avocații, apărătorii drepturilor omului și membrii familiilor celor deținuți ar trebui să aibă acces efectiv la persoanele aflate în detenție, pentru a le putea vizita; subliniază că orice deces în detenție ar trebui raportat imediat familiei persoanei decedate, împreună cu documentația corespunzătoare, că este necesar să se returneze corpurile celor decedați și că cei care sunt responsabili de comiterea abuzurilor ar trebui să fie trași la răspundere; solicită desfășurarea unor anchete internaționale independente cu privire la toate acuzațiile de tortură și de rele tratamente și tragerea la răspundere a persoanelor vinovate; subliniază că nicio presupusă informație obținută prin utilizarea torturii și a relelor tratamente nu ar trebui să fie admisă vreodată ca probă în cadrul unei proceduri judiciare; |
| --- | --- |

6.

| 7. | insistă asupra faptului că libertatea mass-mediei este vitală pentru funcționarea eficace a societăților libere și democratice și este esențială pentru protecția tuturor celorlalte drepturi ale omului și libertăți fundamentale; întrucât jurnaliștii au nevoie de un mediu sigur pentru a-și desfășura activitatea independentă; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită GUN să își exprime în mod clar poziția cu privire la statutul populației rohingya, în special cu privire la dreptul lor la cetățenie și la recunoașterea în condiții de egalitate a statutului lor de grup etnic din Myanmar/Birmania, precum și a dreptului membrilor săi de a se întoarce în țară; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită Comisia Europeană și statele membre să sprijine în continuare activitatea apărătorilor drepturilor omului din Myanmar/Birmania; invită Delegația UE în Myanmar/Birmania și ambasadele statelor membre să monitorizeze îndeaproape cazurile jurnaliștilor care sunt în prezent deținuți și închiși, precum și ale liderilor politici și ale altor persoane; încurajează reprezentanții delegației UE și ai statelor membre ale Uniunii din Myanmar/Birmania să participe, atunci când accesul este permis, la procesele jurnaliștilor, ale lucrătorilor din mass-media, ale bloggerilor și ale apărătorilor drepturilor omului desfășurate în țară; solicită misiunilor diplomatice și donatorilor internaționali să ofere sprijin și, eventual, protecție apărătorilor drepturilor omului și lucrătorilor din mass-media care sunt expuși riscului de persecuție, inclusiv prin asigurarea unui refugiu sigur la sediul ambasadelor și prin eliberarea de vize de urgență persoanelor care au nevoie de protecție; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia Europeană să demonstreze că sistemul „Totul în afară de arme” nu aduce în niciun fel de beneficii juntei sau, în caz contrar, să se retragă temporar din acest mecanism; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită UE și statelor sale membre să intensifice ajutorul internațional, proiectele de dezvoltare sau asistența financiară care sunt propuse sau mobilizate în beneficiul Myanmarului/Birmaniei și să se asigure că acest lucru nu aduce beneficii armatei și nu contribuie creșterea numărului de încălcări ale drepturilor omului; solicită să se acorde ajutor umanitar transfrontalier și sprijin direct organizațiilor locale ale societății civile (OSC), în special organizațiilor cu profil etnic; |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută sancțiunile impuse de Consiliu împotriva membrilor Tatmadaw și a întreprinderilor acestora; invită VP/ÎR, statele membre și Comisia Europeană să introducă sancțiuni specifice suplimentare împotriva celor responsabili de cele mai grave încălcări ale drepturilor omului din țară; invită Consiliul să adauge îi adauge pe comercianții de arme Naing Htut Aung, Aung Hlaing Oo și Sit Taing Aung pe lista persoanelor vizate de sancțiuni pentru rolul lor în furnizarea de arme și echipamente regimului militar; invită Comisia Europeană să ia în considerare toate sancțiunile necesare împotriva regimului din Myanmar/Birmania; solicită să se ia toate măsurile necesare pentru a asigura că aceste sancțiuni nu afectează negativ lucrătorii și populația; |
| --- | --- |

12.

| 13. | este preocupat de derogările de la aplicarea sancțiunilor, care permit operatorilor să desfășoare tranzacții financiare cu Myanmar Oil and Gas Enterprise (MOGE); solicită o mai bună coordonare internațională în ceea ce privește sancțiunile, inclusiv coordonarea cu partenerii regionali; |
| --- | --- |

13.

| 14. | îndeamnă Consiliul să includă Consiliul administrativ al statului (SAC) ca entitate, pe lângă membrii săi individuali, pe lista persoanelor fizice și juridice, a entităților și a organismelor care fac obiectul măsurilor restrictive, pentru a se asigura că toate entitățile aflate sub controlul SAC sunt incluse în această desemnare și că fluxurile financiare provenind din Uniunea Europeană care pot fi în beneficiul acestora sunt interzise; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că întreprinderile locale și multinaționale care își desfășoară activitatea în Myanmar/Birmania trebuie să respecte drepturile omului și să nu mai permită comiterea de abuzuri; îndeamnă cu fermitate, în acest sens, întreprinderile cu sediul în UE să se asigure că nu au legături cu forțele de securitate din Myanmar/Birmania, cu membrii individuali ai acestora sau cu entitățile deținute sau controlate de acestea și că nu contribuie, direct sau indirect, la abuzurile comise de către armată împotriva democrației și a drepturilor omului; invită întreprinderile cu sediul în UE, inclusiv societățile-mamă și filialele acestora, să suspende de urgență orice relație cu întreprinderile legate de armata din Myanmar/Birmania; invită Comisia și statele membre să evalueze și să adopte măsuri adecvate pentru a identifica, a preveni, a înceta, a atenua și a remedia încălcările potențiale sau reale ale drepturilor omului pe care întreprinderile care își desfășoară activitatea în Uniunea Europeană le cauzează sau le sprijină în Myanmar/Birmania sau cu care aceste întreprinderi sunt direct asociate, având în vedere situația actuală; invită Comisia și statele membre să introducă în propunerea de directivă privind diligența necesară în materie de durabilitate a întreprinderilor obligații de diligență mai stricte și specifice pentru întreprinderile care își desfășoară activitatea în zonele cu risc ridicat, inclusiv în zonele afectate de conflicte și în zonele sensibile din punct de vedere ecologic; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită statele membre ale UE și țările asociate să mențină embargoul privind furnizarea, vânzarea și transferul, inclusiv tranzitul, expedierea și intermedierea, directe și indirecte, a tuturor tipurilor de arme, muniții și a altor echipamente și sisteme militare, de securitate și supraveghere, precum și privind furnizarea de formare, întreținere și alte tipuri de asistență militară și de securitate; subliniază necesitatea investigării suplimentare a situației de către Curtea Penală Internațională; |
| --- | --- |

16.

| 17. | îndeamnă UE și statele sale membre să sporească presiunea asupra Consiliului de Securitate al ONU pentru a negocia un proiect ferm de rezoluție de instituire a unui embargo global cuprinzător asupra armelor care să vizeze Myanmarul/Birmania; |
| --- | --- |

17.

| 18. | încurajează Raportorul special al ONU privind situația drepturilor omului în Myanmar/Birmania să continue să abordeze chestiunea persecutării jurnaliștilor și să ia măsuri pentru a pune capăt acestei tendințe alarmante; invită ONU să includă încălcările libertății presei în domeniul de aplicare al mecanismului său independent de anchetă pentru Myanmar/Birmania și să promoveze orice inițiativă posibilă de sancționare a regimului militar și de tragere la răspundere a celor responsabili de încălcările îngrozitoare ale drepturilor omului care au loc în prezent în această țară; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită UE și statele membre să exploreze toate căile de asigurare a justiției și de tragere la răspundere a celor vinovați pentru crimele internaționale grave comise de forțele de securitate, inclusiv pentru crimele împotriva umanității comise după lovitura de stat, precum și pentru crimele împotriva umanității, crimele de război și actele de genocid comise în Rakhine și în alte regiuni etnice timp de decenii, sprijinind sesizarea CPI cu privire la acestea de către Consiliul de Securitate; |
| --- | --- |

19.

| 20. | regretă execuția membrilor opoziției și reiterează condamnarea sa fermă a pedepsei cu moartea; |
| --- | --- |

20.

| 21. | solicită ferm juntei militare să abroge orice legislație care ar putea pune în pericol libertatea mass-mediei și să pună capăt restricționării dreptului populației din Myanmar/Birmania la libertatea de exprimare, atât online, cât și offline, care include libertatea de a căuta, de a primi și de a transmite informații; |
| --- | --- |

21.

| 22. | remarcă faptul că consensul în cinci puncte nu a condus la niciun rezultat și invită ASEAN să recunoască faptul că junta lui Min Aung Hlaing nu este un partener de încredere; îndeamnă ASEAN și membrii săi să negocieze un nou acord privind criza din Myanmar/Birmania cu GUN și să asigure faptul că acest nou acord conține mecanisme executorii, în vederea unei soluționări sustenabile și democratice a crizei în viitor; |
| --- | --- |

22.

| 23. | condamnă Rusia și China pentru susținerea politică, economică și militară a juntei din Myanmar/Birmania; |
| --- | --- |

23.

| 24. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție președintelui în exercițiu Duwa Lashi La și guvernului de unitate națională din Myanmar, Comitetului de reprezentare a Pyidaungsu Hluttaw, consilierului de stat din Myanmar/Birmania, armatei Tatmadaw, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Comisiei, Consiliului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, statelor membre ale Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est, Secretarului General al Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est, Comisiei interguvernamentale a ASEAN pentru drepturile omului, precum și Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  JO L 40, 21.2.2022, p. 28.

---

| 14.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 132/84 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 132/84

---

P9_TA(2022)0351

Recenta situație umanitară și în materie de drepturi ale omului din Tigray, Etiopia, în special în ceea ce privește copiii

Rezoluția Parlamentului European din 6 octombrie 2022 referitoare la recenta situație umanitară și în materie de drepturi ale omului din Tigray, Etiopia, în special în ceea ce privește copiii (2022/2858(RSP))

(2023/C 132/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Tigray și Etiopia, în special cele din 26 noiembrie 2020 (1) și din 7 octombrie 2021 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Tigray și Etiopia, în special cele din 26 noiembrie 2020 (1) și din 7 octombrie 2021 (2),

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și ale popoarelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și ale popoarelor,

| — | având în vedere cea de a patra Convenție de la Geneva din 1949 referitoare la protecția persoanelor civile în timp de război și protocoalele adiționale la aceasta din 1977 și 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a patra Convenție de la Geneva din 1949 referitoare la protecția persoanelor civile în timp de război și protocoalele adiționale la aceasta din 1977 și 2005,

| — | având în vedere Convenția ONU din 1951 privind statutul refugiaților și Protocolul din 1967 la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU din 1951 privind statutul refugiaților și Protocolul din 1967 la aceasta,

| — | având în vedere raportul din 3 noiembrie 2021 întocmit în urma anchetei comune a Comisiei etiopiene pentru drepturile omului/Oficiului Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului privind presupusele încălcări ale dreptului internațional în domeniul drepturilor omului, ale dreptului umanitar și ale dreptului refugiaților comise de toate părțile la conflictul din regiunea Tigray din Republica Federală Democrată Etiopia, precum și raportul din 11 martie 2022 al Comisiei etiopiene pentru drepturile omului privind încălcările drepturilor omului și ale dreptului internațional umanitar în regiunile Afar și Amhara ale Etiopiei, comise în perioada septembrie-decembrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 3 noiembrie 2021 întocmit în urma anchetei comune a Comisiei etiopiene pentru drepturile omului/Oficiului Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului privind presupusele încălcări ale dreptului internațional în domeniul drepturilor omului, ale dreptului umanitar și ale dreptului refugiaților comise de toate părțile la conflictul din regiunea Tigray din Republica Federală Democrată Etiopia, precum și raportul din 11 martie 2022 al Comisiei etiopiene pentru drepturile omului privind încălcările drepturilor omului și ale dreptului internațional umanitar în regiunile Afar și Amhara ale Etiopiei, comise în perioada septembrie-decembrie 2021,

| — | având în vedere rezoluția Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU din 17 decembrie 2021 privind înființarea unei comisii internaționale de experți în domeniul drepturilor omului, care să efectueze o anchetă aprofundată și imparțială cu privire la acuzațiile de încălcări și abuzuri comise începând cu 3 noiembrie 2020 de toate părțile implicate în conflictul din Etiopia, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU din 17 decembrie 2021 privind înființarea unei comisii internaționale de experți în domeniul drepturilor omului, care să efectueze o anchetă aprofundată și imparțială cu privire la acuzațiile de încălcări și abuzuri comise începând cu 3 noiembrie 2020 de toate părțile implicate în conflictul din Etiopia,

| — | având în vedere raportul din 19 septembrie 2022 al Comisiei Internaționale de Experți în Domeniul Drepturilor Omului pentru Etiopia, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 19 septembrie 2022 al Comisiei Internaționale de Experți în Domeniul Drepturilor Omului pentru Etiopia,

| — | având în vedere Convenția Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului (CDC), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului (CDC),

| — | având în vedere Acordul de la Cotonou, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Cotonou,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât acest conflict, care durează de 23 de luni, a declanșat o criză provocată de om și suferințe umane generalizate, care puteau fi ușor evitate; întrucât situația umanitară din Etiopia rămâne dramatică din cauza conflictelor, a secetei și a strămutărilor masive în interiorul țării; întrucât, la 24 august 2022, avioanele de război federale etiopiene au bombardat o grădiniță din Mekelle, Tigray, ceea ce a provocat victime în rândul copiilor; |
| --- | --- |

A.

întrucât acest conflict, care durează de 23 de luni, a declanșat o criză provocată de om și suferințe umane generalizate, care puteau fi ușor evitate; întrucât situația umanitară din Etiopia rămâne dramatică din cauza conflictelor, a secetei și a strămutărilor masive în interiorul țării; întrucât, la 24 august 2022, avioanele de război federale etiopiene au bombardat o grădiniță din Mekelle, Tigray, ceea ce a provocat victime în rândul copiilor;

| B. | întrucât, după ce a declarat un armistițiu umanitar în martie 2022, guvernul federal etiopian a ridicat parțial asediul umanitar al regiunii Tigray, dar persistă o penurie de materiale esențiale, inclusiv alimente, medicamente și combustibil; |
| --- | --- |

B.

întrucât, după ce a declarat un armistițiu umanitar în martie 2022, guvernul federal etiopian a ridicat parțial asediul umanitar al regiunii Tigray, dar persistă o penurie de materiale esențiale, inclusiv alimente, medicamente și combustibil;

| C. | întrucât grupurile vulnerabile, în special femeile și copiii, suferă cel mai mult de pe urma conflictului ce are loc în Tigray și au nevoie urgentă de protecție; întrucât copiii din Tigray au fost puternic afectați de foamete, violență, lipsa asistenței medicale și a posibilităților de învățământ, dislocarea familiilor, transferuri forțate și traume constante; |
| --- | --- |

C.

întrucât grupurile vulnerabile, în special femeile și copiii, suferă cel mai mult de pe urma conflictului ce are loc în Tigray și au nevoie urgentă de protecție; întrucât copiii din Tigray au fost puternic afectați de foamete, violență, lipsa asistenței medicale și a posibilităților de învățământ, dislocarea familiilor, transferuri forțate și traume constante;

| D. | întrucât, la 1 octombrie 2022, Uniunea Africană (UA) a invitat atât guvernul Etiopiei, cât și autoritățile din Tigray la negocieri de pace, care vor avea loc la 8 octombrie 2022 în Africa de Sud; întrucât aceste negocieri de pace urmează să fie facilitate de Reprezentantul Special al UA, Olusegun Obasanjo, cu sprijinul fostului președinte al Kenyei, Uhuru Kenyatta, și al fostului vicepreședinte al Africii de Sud, Phumzile Mlambo-Ngcuk; întrucât, la 5 octombrie 2022, guvernul Etiopiei a acceptat această invitație; |
| --- | --- |

D.

întrucât, la 1 octombrie 2022, Uniunea Africană (UA) a invitat atât guvernul Etiopiei, cât și autoritățile din Tigray la negocieri de pace, care vor avea loc la 8 octombrie 2022 în Africa de Sud; întrucât aceste negocieri de pace urmează să fie facilitate de Reprezentantul Special al UA, Olusegun Obasanjo, cu sprijinul fostului președinte al Kenyei, Uhuru Kenyatta, și al fostului vicepreședinte al Africii de Sud, Phumzile Mlambo-Ngcuk; întrucât, la 5 octombrie 2022, guvernul Etiopiei a acceptat această invitație;

| E. | întrucât femeile și copiii sunt în permanență ținta bombardamentelor intenționate și neintenționate, a împușcărilor, a asasinatelor și a altor acte de violență comise în război și a violenței etnice comise de toate părțile la conflict; |
| --- | --- |

E.

întrucât femeile și copiii sunt în permanență ținta bombardamentelor intenționate și neintenționate, a împușcărilor, a asasinatelor și a altor acte de violență comise în război și a violenței etnice comise de toate părțile la conflict;

| F. | întrucât violul și alte forme de violență sexuală împotriva femeilor și fetelor continuă să fie utilizate pe larg de către toți beligeranții, pe lângă amenințările cu moartea, utilizarea expresiilor injurioase ce vizează anumite etnii și captivitatea cu scopul sclaviei sexuale; întrucât femeile și copiii refugiați strămutați în interiorul țării sunt expuși unui risc crescut de răpire și de trafic în scopul exploatării sexuale; |
| --- | --- |

F.

întrucât violul și alte forme de violență sexuală împotriva femeilor și fetelor continuă să fie utilizate pe larg de către toți beligeranții, pe lângă amenințările cu moartea, utilizarea expresiilor injurioase ce vizează anumite etnii și captivitatea cu scopul sclaviei sexuale; întrucât femeile și copiii refugiați strămutați în interiorul țării sunt expuși unui risc crescut de răpire și de trafic în scopul exploatării sexuale;

| G. | întrucât, pe parcursul evoluției acestui conflict, singurul factor constant au fost numeroasele învinuiri de încălcări grave ale drepturilor omului, ale dreptului umanitar și ale dreptului refugiaților comise de toate părțile implicate în conflict; întrucât aproape o jumătate de milion de etiopieni au murit ca urmare a violenței și a foametei și peste 1,6 milioane de persoane au fost strămutate din cauza acestui conflict; întrucât, de la începutul războiului, sute de mii de civili au fost strămutați forțat, uciși ilegal sau supuși violenței sexuale și de gen, detenției arbitrare în masă, jafurilor, răpirilor și neacordării de asistență umanitară și servicii de bază, furtului ajutoarelor și deturnării ajutoarelor în folosul soldaților; |
| --- | --- |

G.

întrucât, pe parcursul evoluției acestui conflict, singurul factor constant au fost numeroasele învinuiri de încălcări grave ale drepturilor omului, ale dreptului umanitar și ale dreptului refugiaților comise de toate părțile implicate în conflict; întrucât aproape o jumătate de milion de etiopieni au murit ca urmare a violenței și a foametei și peste 1,6 milioane de persoane au fost strămutate din cauza acestui conflict; întrucât, de la începutul războiului, sute de mii de civili au fost strămutați forțat, uciși ilegal sau supuși violenței sexuale și de gen, detenției arbitrare în masă, jafurilor, răpirilor și neacordării de asistență umanitară și servicii de bază, furtului ajutoarelor și deturnării ajutoarelor în folosul soldaților;

| H. | întrucât, în Tigray, unul din trei copii cu vârsta sub cinci ani și jumătate din toate femeile însărcinate și cele care alăptează sunt malnutrite; întrucât aproximativ 20 de milioane de persoane din Etiopia au nevoie de asistență umanitară, aproape trei sferturi dintre acestea fiind femei și copii; întrucât Etiopia se confruntă cu cea mai gravă secetă din 1981 și până în prezent, fenomen ce supune unei insecurități alimentare grave un număr de aproximativ 7,4 milioane de persoane; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în Tigray, unul din trei copii cu vârsta sub cinci ani și jumătate din toate femeile însărcinate și cele care alăptează sunt malnutrite; întrucât aproximativ 20 de milioane de persoane din Etiopia au nevoie de asistență umanitară, aproape trei sferturi dintre acestea fiind femei și copii; întrucât Etiopia se confruntă cu cea mai gravă secetă din 1981 și până în prezent, fenomen ce supune unei insecurități alimentare grave un număr de aproximativ 7,4 milioane de persoane;

| I. | întrucât a scăzut dramatic proporția copiilor din Tigray care sunt vaccinați pentru bolile obișnuite, din cauza penuriei de preparate provocate de blocada impusă de forțele etiopiene; întrucât se află în creștere incidența bolilor mortale precum rujeola, tetanosul și tusea convulsivă; |
| --- | --- |

I.

întrucât a scăzut dramatic proporția copiilor din Tigray care sunt vaccinați pentru bolile obișnuite, din cauza penuriei de preparate provocate de blocada impusă de forțele etiopiene; întrucât se află în creștere incidența bolilor mortale precum rujeola, tetanosul și tusea convulsivă;

| J. | întrucât un număr total de 1,39 milioane de copii din Tigray nu merg la școală din cauza războiului civil din Etiopia; întrucât sectorul educației din Tigray a suferit prejudicii de nereparat din cauza deceselor și a distrugerilor masive din cadrul sistemului școlar; întrucât în sectorul educației au fost uciși 346 de bărbați și 1 798 de femei, totalizând 2 164 de persoane, inclusiv elevi; |
| --- | --- |

J.

întrucât un număr total de 1,39 milioane de copii din Tigray nu merg la școală din cauza războiului civil din Etiopia; întrucât sectorul educației din Tigray a suferit prejudicii de nereparat din cauza deceselor și a distrugerilor masive din cadrul sistemului școlar; întrucât în sectorul educației au fost uciși 346 de bărbați și 1 798 de femei, totalizând 2 164 de persoane, inclusiv elevi;

| K. | întrucât, de la începutul conflictului, accesul organizațiilor umanitare în zonele de conflict a fost împiedicat în mod sistematic, în pofida apelurilor repetate ale comunității internaționale și ale organizațiilor umanitare de a se asigura accesul neîngrădit, constant și sigur al părților interesate competente; întrucât lucrătorii umanitari sunt vizați de acte de violență din partea tuturor părților implicate în conflict; întrucât, de la începutul conflictului, au fost uciși cel puțin 23 de lucrători umanitari; |
| --- | --- |

K.

întrucât, de la începutul conflictului, accesul organizațiilor umanitare în zonele de conflict a fost împiedicat în mod sistematic, în pofida apelurilor repetate ale comunității internaționale și ale organizațiilor umanitare de a se asigura accesul neîngrădit, constant și sigur al părților interesate competente; întrucât lucrătorii umanitari sunt vizați de acte de violență din partea tuturor părților implicate în conflict; întrucât, de la începutul conflictului, au fost uciși cel puțin 23 de lucrători umanitari;

| L. | întrucât accesul la informații în timp real a fost puternic împiedicat de restricțiile impuse de guvern, inclusiv prin întreruperea comunicațiilor și împiedicarea relatărilor privind evenimentele din Tigray, precum și din regiunile Afar și Amhara, către care s-a răspândit conflictul; întrucât aceste blocaje ale comunicațiilor și limitarea accesului fizic al observatorilor independenți în zonele afectate de conflict au inhibat puternic procesul de documentare a încălcărilor drepturilor omului; |
| --- | --- |

L.

întrucât accesul la informații în timp real a fost puternic împiedicat de restricțiile impuse de guvern, inclusiv prin întreruperea comunicațiilor și împiedicarea relatărilor privind evenimentele din Tigray, precum și din regiunile Afar și Amhara, către care s-a răspândit conflictul; întrucât aceste blocaje ale comunicațiilor și limitarea accesului fizic al observatorilor independenți în zonele afectate de conflict au inhibat puternic procesul de documentare a încălcărilor drepturilor omului;

| M. | întrucât Comisia Internațională de Experți în Domeniul Drepturilor Omului pentru Etiopia a publicat la 19 septembrie 2022 un raport în care se constată că există motive întemeiate să se creadă că părțile implicate în conflict au comis crime de război și încălcări și abuzuri ale drepturilor omului; |
| --- | --- |

M.

întrucât Comisia Internațională de Experți în Domeniul Drepturilor Omului pentru Etiopia a publicat la 19 septembrie 2022 un raport în care se constată că există motive întemeiate să se creadă că părțile implicate în conflict au comis crime de război și încălcări și abuzuri ale drepturilor omului;

| N. | întrucât Eritreea a jucat un rol foarte distructiv în acest conflict și a contribuit la escaladarea acestuia prin implicarea sa în conflictul din Tigray; întrucât de la sfârșitul lunii septembrie 2022 în mass-media circulă relatări cu privire la o nouă incursiune în nordul regiunii Tigray; |
| --- | --- |

N.

întrucât Eritreea a jucat un rol foarte distructiv în acest conflict și a contribuit la escaladarea acestuia prin implicarea sa în conflictul din Tigray; întrucât de la sfârșitul lunii septembrie 2022 în mass-media circulă relatări cu privire la o nouă incursiune în nordul regiunii Tigray;

| O. | întrucât, în septembrie 2022, Frontul de Eliberare al Poporului din Tigray și guvernul etiopian și-au exprimat angajamentul de a participa la un proces de pace condus de Uniunea Africană, |
| --- | --- |

O.

întrucât, în septembrie 2022, Frontul de Eliberare al Poporului din Tigray și guvernul etiopian și-au exprimat angajamentul de a participa la un proces de pace condus de Uniunea Africană,

| 1. | își reiterează apelul urgent să fie încetate imediat ostilitățile și focul în Tigray și în regiunile învecinate, fără condiții prealabile; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită un acces umanitar imediat, deplin, sigur și susținut pentru toți cei afectați de conflictul din regiune; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută călduros invitația UA la negocieri de pace, care vor avea loc în Africa de Sud la 8 octombrie 2022; încurajează toate părțile să accepte această invitație și să inițieze aceste negocieri cu bună-credință și într-un spirit de dialog, reconciliere și pace; |
| --- | --- |

3.

| 4. | cere să se reinstaureze imediat ordinea constituțională și să se înființeze un mecanism de monitorizare a încetării focului; își exprimă sprijinul pentru toate eforturile diplomatice de a pune capăt conflictului din Etiopia, în special prin medierea UA; |
| --- | --- |

4.

| 5. | condamnă cu fermitate atacurile deliberate asupra civililor din partea tuturor părților beligerante și recrutarea, conform relatărilor, a copiilor de către anumite forțe beligerante; reamintește că atacurile deliberate asupra civililor, asupra copiilor și recrutarea și utilizarea copiilor-soldați constituie crime de război și crime împotriva umanității; |
| --- | --- |

5.

| 6. | condamnă invadarea regiunii Tigray de către forțele eritreene; condamnă crimele de război și încălcările drepturilor omului comise de forțele eritreene în timpul războiului din Etiopia; îndeamnă guvernul eritreean să își retragă forțele din Etiopia cu efect imediat și permanent și să asigure tragerea la răspundere pentru crimele de război pe care le-a comis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită toate autoritățile din Etiopia, în special guvernul federal și guvernele regionale din Tigray, Amhara și Afar, să respecte cele mai înalte standarde în materie de drepturi ale omului, să trateze cu prioritate crimele de război flagrante comise împotriva celor mai vulnerabili, în special împotriva copiilor și femeilor, și să își protejeze tinerii în conformitate cu CDC; |
| --- | --- |

7.

| 8. | este consternat de relatările privind violurile și crimele de violență sexuală comise la o scară de neimaginat împotriva copiilor, femeilor și bărbaților de către toți beligeranții; este profund îngrijorat de relatările privind uciderea și mutilarea pe motive etnice a copiilor din Tigray, Amhara și Afar, ceea ce constituie crime de război și acte de purificare etnică, și solicită să se acorde imediat atenție acestor relatări; |
| --- | --- |

8.

| 9. | își reiterează apelul adresat forțelor tuturor părților de a respecta drepturile internaționale ale omului, dreptul internațional umanitar și dreptul internațional al refugiaților; invită guvernul federal din Etiopia și guvernul regional din Tigray să asigure tragerea la răspundere a autorilor crimelor de război comise în timpul acestui conflict; insistă asupra faptului că actorii locali și internaționali trebuie să coopereze, în special Comisia etiopiană pentru drepturile omului și Consiliul ONU pentru Drepturile Omului (UNHRC), pentru a se asigura plata unor despăgubiri supraviețuitorilor și victimelor tuturor formelor de crime de război și crime împotriva umanității; |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită ca toate fetele și femeile din Etiopia să aibă acces la servicii de sănătate sexuală și reproductivă și să li se respecte drepturile aferente (SRHR); îndeamnă UE și statele membre să majoreze sprijinul pentru serviciile SRHR și, în special, pentru metode de contracepție și accesul la avort în condiții de siguranță, acordând o atenție deosebită asigurării accesului în regiunile din Etiopia afectate de război și de catastrofe umanitare; invită guvernul etiopian să își îndeplinească angajamentul de a investiga numeroasele cazuri grave de violență de gen comise în timpul conflictului de toate părțile beligerante; |
| --- | --- |

10.

| 11. | este preocupat de relatările privind creșterea cazurilor de căsătorie între copii și de muncă în rândul copiilor, creșterea traficului cu ființe umane și a sexului comercial ca mijloc disperat de supraviețuire în regiunile din Etiopia afectate de război și de catastrofele umanitare; |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită luarea de măsuri împotriva răpirii, traficului și exploatării sexuale a refugiaților și a persoanelor strămutate în interiorul regiunilor Tigray, Amhara, Afar și Eritreea, precum și acordarea de asistență și protecție tuturor victimelor, fără discriminare pe criterii de rasă sau etnie, naționalitate, handicap, vârstă, gen sau orientare sexuală; |
| --- | --- |

12.

| 13. | îndeamnă UE și statele sale membre să intensifice sprijinul pentru centrele de reabilitare de urgență pentru femei și copii, inclusiv pentru copiii născuți în urma violurilor, care protejează și reabilitează supraviețuitorii violenței de gen, ai traficului de ființe umane și ai exploatării sexuale; subliniază importanța asigurării de adăposturi, servicii psihosociale și formare profesională pentru supraviețuitori și solicită sprijin suplimentar pentru adăposturile existente; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reamintește că execuțiile extrajudiciare, disparițiile forțate, detenția arbitrară, actele de tortură și rele tratamente, strămutarea forțată, violența sexuală și cea bazată pe gen, violul și violul în grup, atacurile asupra personalului umanitar, atacurile asupra infrastructurii civile, cum ar fi școlile și spitalele, precum și distrugerea și jefuirea bunurilor publice și private constituie crime de război în temeiul dreptului internațional; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia și statele membre să sprijine inițiative naționale de răspundere bazate numai pe criterii de referință clare, transparente, eficace și măsurabile, care să asigure o justiție independentă și imparțială și răspunderea pentru victime și supraviețuitori; |
| --- | --- |

15.

| 16. | condamnă cu fermitate utilizarea foametei ca metodă de război; reamintește că blocarea acțiunilor de asigurare cu alimente și asistență medicală și refuzul acestor servicii constituie crime împotriva umanității; reamintește că ajutorul umanitar și asistența umanitară se bazează pe principiile umanității, imparțialității, neutralității și independenței; |
| --- | --- |

16.

| 17. | își reiterează apelul de a se restabili pe deplin serviciile publice de bază, cum ar fi infrastructura de energie electrică, serviciile bancare, școlile și spitalele, precum și de a se elimina imediat restricțiile aplicate telecomunicațiilor în Tigray; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită autoritățile naționale și regionale să se asigure că persoanele strămutate în interiorul țării și refugiații au dreptul de a se întoarce în condiții de siguranță la casele sau locurile lor de reședință, dacă doresc acest lucru, și să instituie un mecanism echitabil, accesibil și independent de acordare a despăgubirilor pentru pierderile sau daunele suferite de locuințe, proprietăți și terenuri; îndeamnă UE și statele sale membre să ajute și să sprijine organizarea și monitorizarea repatrierilor; |
| --- | --- |

18.

| 19. | condamnă cu fermitate faptul că starea de urgență a condus la arestări, hărțuire, bătăi și atacuri ce vizează jurnaliștii pe criterii etnice; solicită eliberarea imediată a tuturor jurnaliștilor care rămân în detenție arbitrară și asigurarea libertății de exprimare; invită părțile beligerante să asigure accesul liber la presă și să le permită jurnaliștilor să își desfășoare activitatea în condiții de siguranță; |
| --- | --- |

19.

| 20. | își exprimă îngrijorarea cu privire la siguranța și buna stare a lucrătorilor umanitari independenți din regiune; condamnă cu fermitate toate atacurile asupra lucrătorilor din domeniul ajutorului umanitar și asupra infrastructurii critice, precum și confiscarea constantă a materialelor umanitare ale ONU; |
| --- | --- |

20.

| 21. | solicită din nou guvernului Etiopiei să semneze și să ratifice Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale; subliniază necesitatea unui mecanism independent și imparțial prin care să fie examinate încălcările ce au loc și să fie asigurată tragerea la răspundere a autorilor; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită toate părțile beligerante să pună capăt imediat ostilităților și să ajungă la un acord oficial de încetare a focului, fără condiții prealabile; își repetă apelul de a se iniția un dialog național care să includă cât mai multe părți, să fie cât mai amplu și mai transparent posibil, fiind incluși reprezentanții societății civile și ai partidelor de opoziție, astfel încât să-și îndeplinească obiectivul de a constitui un adevărat catalizator pentru reconciliere; îndeamnă UE și statele sale membre să se implice pe deplin în procesul de pace, pentru a asigura evoluția credibilă a acestuia; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ia act de unele evoluții pozitive din țară, cum ar fi armistițiul umanitar din 24 martie 2022 și eliberarea unor prizonieri politici, accesul umanitar sporit în timpul armistițiului, precum și, în special, declarațiile publice ale guvernului etiopian și ale conducerii din Tigray conform cărora acestea se vor angaja în negocieri de pace conduse de UA; |
| --- | --- |

23.

| 24. | salută prelungirea mandatului lui Olusegun Obasanjo în calitate de Înalt Reprezentant al UA pentru Cornul Africii; așteaptă acțiuni suplimentare în urma declarațiilor privind numirea anticipată a unui trio de mediatori la nivel înalt din partea UA, pentru a se atinge în mod prioritar un acord privind încetarea permanentă a focului, accesul umanitar neîngrădit în toate zonele și retragerea imediată a forțelor eritreene, precum și pentru a se facilita răspunderea și reconcilierea internă; solicită ca aceste măsuri să fie puse în aplicare fără întârziere; |
| --- | --- |

24.

| 25. | își reiterează apelul adresat UE și statelor sale membre să adopte măsuri de protecție a drepturilor omului și să adopte sancțiuni împotriva autorilor încălcărilor drepturilor omului prin intermediul regimului mondial de sancțiuni în domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază că situația refugiaților din regiune continuă să se deterioreze; invită, în acest sens, UE și toate statele sale membre să intensifice eforturile de a le găsi un cămin celor care fug din regiune, să acorde vize umanitare persoanelor aflate în pericol și să ajute la reîntregirea familiilor; invită UE și statele sale membre să asigure accesul efectiv la protecție internațională în UE și să asigure respectarea drepturilor fundamentale ale persoanelor care solicită protecție internațională, în conformitate cu dreptul UE și cu dreptul internațional; |
| --- | --- |

26.

| 27. | sprijină amânarea de către Comisie, începând din decembrie 2020, a plăților de sprijin bugetar destinate guvernului etiopian; invită Comisia să continue sprijinul vital acordat regiunii, destinat societății civile și organizațiilor umanitare independente, și să își intensifice eforturile pentru a asigura siguranța copiilor; invită Comisia să își revadă politica de limitare a sprijinului bugetar la măsurile de punere în aplicare, pentru a permite punerea în aplicare continuă a proiectelor de dezvoltare în afara zonei de conflict; |
| --- | --- |

27.

| 28. | regretă profund faptul că Consiliul de Securitate al ONU (CSONU) nu a tratat în mod efectiv situația din Etiopia și din regiune; îndeamnă UE și statele sale membre să solicite CSONU să țină reuniuni publice periodice privind Etiopia și regiunea în cauză și să ia măsuri efective și decisive pentru a asigura accesul umanitar neîngrădit, protecția civililor, încetarea și condamnarea încălcărilor grave ale dreptului internațional și tragerea la răspundere a celor vinovați de atrocități; |
| --- | --- |

28.

| 29. | reamintește că, în Rezoluția sa S-33/1 privind situația drepturilor omului în Etiopia, adoptată la 17 decembrie 2021, UNHRC a decis să înființeze o comisie internațională de experți în domeniul drepturilor omului pentru Etiopia (ICHREE); îndeamnă UE și statele sale membre să sprijine alocarea de fonduri adecvate de către ONU pentru ICHREE și invită guvernul federal etiopian să faciliteze accesul neîngrădit al ICHREE; invită UNHRC să reînnoiască mandatul ICHREE și să îi acorde suficient timp, precum și asistența tehnică și resursele bugetare necesare pentru ca aceasta să își poată îndeplini mandatul fără să fie limitat în timp sau geografic; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ia act de constatările din raportul Comisiei Internaționale de Experți în Domeniul Drepturilor Omului a UNHRC pentru Etiopia (A/HRC/51/46) din 19 septembrie 2022, prin care sunt documentate cazurile de crime de război; invită Comisia să analizeze și să utilizeze concluziile și recomandările raportului și invită autoritățile etiopiene să recunoască aceste rezultate într-un efort de restabilire a protecției drepturilor omului și de asigurare a despăgubirilor pentru victimele crimelor de război; invită, de asemenea, toate părțile implicate în conflict să sprijine recomandările anchetei comune a responsabilului ONU pentru drepturile omului și a Comisiei etiopiene pentru drepturile omului; |
| --- | --- |

30.

| 31. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernului federal și Camerei Federației Etiopiei, autorităților din Tigray, guvernului statului Eritreea, guvernelor care fac parte din Autoritatea Interguvernamentală pentru Dezvoltare, Uniunii Africane și statelor sale membre, Parlamentului Panafrican și Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  JO C 425, 20.10.2021, p. 132.

(2)  JO C 132, 24.3.2022, p. 205.

---

| 14.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 132/89 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 132/89

---

P9_TA(2022)0352

Moartea Mahsei Amini și reprimarea protestatarilor pentru drepturile femeilor în Iran

Rezoluția Parlamentului European din 6 octombrie 2022 referitoare la moartea Mahsei Jina Amini și la reprimarea protestatarilor pentru drepturile femeilor din Iran (2022/2849(RSP))

(2023/C 132/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale precedente referitoare la Iran, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale precedente referitoare la Iran,

| — | având în vedere declarația Înaltului Reprezentant în numele Uniunii Europene din 25 septembrie 2022 și declarația purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă din 19 septembrie 2022 privind moartea Mahsei Amini, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Înaltului Reprezentant în numele Uniunii Europene din 25 septembrie 2022 și declarația purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă din 19 septembrie 2022 privind moartea Mahsei Amini,

| — | având în vedere declarația din 22 septembrie 2022 a Raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului în Republica Islamică Iran, prin care se solicita tragerea la răspundere a persoanelor vinovate pentru moartea Mahsei Amini și încetarea violenței împotriva femeilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 22 septembrie 2022 a Raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului în Republica Islamică Iran, prin care se solicita tragerea la răspundere a persoanelor vinovate pentru moartea Mahsei Amini și încetarea violenței împotriva femeilor,

| — | având în vedere rapoartele Raportorului special al ONU pentru situația drepturilor omului din Republica Islamică Iran din 18 iunie 2022, 13 ianuarie 2022 și 11 ianuarie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Raportorului special al ONU pentru situația drepturilor omului din Republica Islamică Iran din 18 iunie 2022, 13 ianuarie 2022 și 11 ianuarie 2021,

| — | având în vedere raportul Secretarului General al ONU din 16 iunie 2022 cu privire la situația drepturilor omului în Republica Islamică Iran, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Secretarului General al ONU din 16 iunie 2022 cu privire la situația drepturilor omului în Republica Islamică Iran,

| — | având în vedere declarația din 27 septembrie 2022 a Secretarului General al ONU, António Guterres, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 27 septembrie 2022 a Secretarului General al ONU, António Guterres,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966 (PIDCP) și ratificarea acestuia de către Iran în iunie 1975, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966 (PIDCP) și ratificarea acestuia de către Iran în iunie 1975,

| — | având în vedere Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului,

| — | având în vedere Liniile directoare ale UE din 8 decembrie 2008 privind violența împotriva femeilor și fetelor și combaterea tuturor formelor de discriminare la adresa lor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Liniile directoare ale UE din 8 decembrie 2008 privind violența împotriva femeilor și fetelor și combaterea tuturor formelor de discriminare la adresa lor,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, la 13 septembrie 2022, o femeie în vârstă de 22 de ani, Mahsa Jina Amini, a fost arestată în Teheran de către poliția „moralității” pentru că nu ar fi respectat legea care impune obligația purtării vălului; întrucât, potrivit martorilor oculari, poliția „moralității” a forțat-o pe Mahsa Jina Amini să urce într-o dubă a poliției și a bătut-o în timpul transferului ei la centrul de detenție Vozara din Teheran, unde, la puțin timp după ce a ajuns, a căzut în comă și a decedat trei zile mai târziu, la 16 septembrie 2022, într-un spital din apropiere în timp ce se afla în arest preventiv; întrucât autoritățile iraniene au susținut că moartea sa a fost cauzată de cauze naturale; întrucât nu a fost efectuată o anchetă adecvată, iar autoritățile au refuzat să furnizeze familiei victimei dosarul medical și raportul de autopsie; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 13 septembrie 2022, o femeie în vârstă de 22 de ani, Mahsa Jina Amini, a fost arestată în Teheran de către poliția „moralității” pentru că nu ar fi respectat legea care impune obligația purtării vălului; întrucât, potrivit martorilor oculari, poliția „moralității” a forțat-o pe Mahsa Jina Amini să urce într-o dubă a poliției și a bătut-o în timpul transferului ei la centrul de detenție Vozara din Teheran, unde, la puțin timp după ce a ajuns, a căzut în comă și a decedat trei zile mai târziu, la 16 septembrie 2022, într-un spital din apropiere în timp ce se afla în arest preventiv; întrucât autoritățile iraniene au susținut că moartea sa a fost cauzată de cauze naturale; întrucât nu a fost efectuată o anchetă adecvată, iar autoritățile au refuzat să furnizeze familiei victimei dosarul medical și raportul de autopsie;

| B. | întrucât, în urma uciderii Mahsei Jina Amini, au început proteste la nivel național în peste 120 de orașe din aproape toate cele 31 de provincii ale Iranului, la care au participat sute de mii de cetățeni iranieni reprezentând toate păturile societății; întrucât protestele au fost inițiate de femei care au solicitat tragerea la răspundere a vinovaților pentru moartea Mahsei Jina Amini și au cerut să se pună capăt violenței și discriminării împotriva femeilor din Iran, în special discriminării care îmbracă forma obligației de a purta vălul; întrucât protestele femeilor au inspirat solidaritatea bărbaților, declanșând o mișcare paniraniană de protest și de reformă; întrucât studenții protestează la numeroase universități din întreaga țară, în special la Universitatea de tehnologie Sharif din Teheran, boicotând cursurile și demonstrând împotriva represiunii; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în urma uciderii Mahsei Jina Amini, au început proteste la nivel național în peste 120 de orașe din aproape toate cele 31 de provincii ale Iranului, la care au participat sute de mii de cetățeni iranieni reprezentând toate păturile societății; întrucât protestele au fost inițiate de femei care au solicitat tragerea la răspundere a vinovaților pentru moartea Mahsei Jina Amini și au cerut să se pună capăt violenței și discriminării împotriva femeilor din Iran, în special discriminării care îmbracă forma obligației de a purta vălul; întrucât protestele femeilor au inspirat solidaritatea bărbaților, declanșând o mișcare paniraniană de protest și de reformă; întrucât studenții protestează la numeroase universități din întreaga țară, în special la Universitatea de tehnologie Sharif din Teheran, boicotând cursurile și demonstrând împotriva represiunii;

| C. | întrucât răspunsul forțelor de securitate și de poliție iraniene la proteste a fost violent, nediscriminatoriu și neîngrădit și a dus la pierderi substanțiale de vieți omenești, precum și la un număr mare de răniți; întrucât ONU a confirmat că forțele iraniene utilizează muniție de război, arme cu alice, gaze lacrimogene și proiectile din metal împotriva protestatarilor; întrucât, la 2 octombrie 2022, potrivit relatărilor, forțele de securitate iraniene au ucis sute de protestatari pașnici care demonstrau împotriva uciderii Mahsei Jina Amini și au rănit și arestat alte sute de persoane, printre care apărători ai drepturilor omului, studenți, avocați, activiști ai societății civile și peste 20 de ziariști, în special Niloofar Hamedi, ziaristul care a relatat pentru prima dată despre arestarea și spitalizarea Mahsei Jina Amini; |
| --- | --- |

C.

întrucât răspunsul forțelor de securitate și de poliție iraniene la proteste a fost violent, nediscriminatoriu și neîngrădit și a dus la pierderi substanțiale de vieți omenești, precum și la un număr mare de răniți; întrucât ONU a confirmat că forțele iraniene utilizează muniție de război, arme cu alice, gaze lacrimogene și proiectile din metal împotriva protestatarilor; întrucât, la 2 octombrie 2022, potrivit relatărilor, forțele de securitate iraniene au ucis sute de protestatari pașnici care demonstrau împotriva uciderii Mahsei Jina Amini și au rănit și arestat alte sute de persoane, printre care apărători ai drepturilor omului, studenți, avocați, activiști ai societății civile și peste 20 de ziariști, în special Niloofar Hamedi, ziaristul care a relatat pentru prima dată despre arestarea și spitalizarea Mahsei Jina Amini;

| D. | întrucât Amnesty International a dezvăluit planul autorităților de a înăbuși protestele actuale prin desfășurarea Corpului Gardienilor Revoluției Islamice (IRGC), a forței paramilitare Basij, a Comandamentului de aplicare a legii din Republica Islamică Iran, a forțelor de ordine și siguranță publică și a agenților de securitate îmbrăcați civil; întrucât există dovezi potrivit cărora Comandamentul general al forțelor armate a emis un ordin către comandanții din toate provinciile prin care acestora li s-a dat instrucțiunea să recurgă în mod generalizat la forța letală și la armele de foc împotriva protestatarilor pașnici; |
| --- | --- |

D.

întrucât Amnesty International a dezvăluit planul autorităților de a înăbuși protestele actuale prin desfășurarea Corpului Gardienilor Revoluției Islamice (IRGC), a forței paramilitare Basij, a Comandamentului de aplicare a legii din Republica Islamică Iran, a forțelor de ordine și siguranță publică și a agenților de securitate îmbrăcați civil; întrucât există dovezi potrivit cărora Comandamentul general al forțelor armate a emis un ordin către comandanții din toate provinciile prin care acestora li s-a dat instrucțiunea să recurgă în mod generalizat la forța letală și la armele de foc împotriva protestatarilor pașnici;

| E. | întrucât, potrivit relatărilor, numeroși străini, inclusiv cetățeni ai UE, au fost arestați în ultimele zile pentru presupusa lor implicare în proteste; |
| --- | --- |

E.

întrucât, potrivit relatărilor, numeroși străini, inclusiv cetățeni ai UE, au fost arestați în ultimele zile pentru presupusa lor implicare în proteste;

| F. | întrucât autoritățile iraniene perturbă în mod deliberat conexiunile la internet și cele mobile și restricționează în mod serios funcționarea rețelelor de socializare pentru a-i împiedica pe cetățenii iranieni să aibă acces la tehnologiile comunicațiilor în mod securizat și privat și să organizeze adunări pașnice; întrucât au existat relatări privind blocarea mesajelor SMS care conțineau textul „Mahsa Amini” în farsi; întrucât, prin întreruperea și deconectarea internetului în zone întinse ale Iranului, regimul încearcă să împiedice transmiterea și difuzarea de știri și imagini ale protestelor, precum și să împiedice organizațiile internaționale și locale să documenteze încălcările drepturilor omului; |
| --- | --- |

F.

întrucât autoritățile iraniene perturbă în mod deliberat conexiunile la internet și cele mobile și restricționează în mod serios funcționarea rețelelor de socializare pentru a-i împiedica pe cetățenii iranieni să aibă acces la tehnologiile comunicațiilor în mod securizat și privat și să organizeze adunări pașnice; întrucât au existat relatări privind blocarea mesajelor SMS care conțineau textul „Mahsa Amini” în farsi; întrucât, prin întreruperea și deconectarea internetului în zone întinse ale Iranului, regimul încearcă să împiedice transmiterea și difuzarea de știri și imagini ale protestelor, precum și să împiedice organizațiile internaționale și locale să documenteze încălcările drepturilor omului;

| G. | întrucât guvernul iranian a introdus obligativitatea purtării vălului în 1983; întrucât purtarea obligatorie a hijabului a devenit un instrument de reprimare a femeilor, privându-le de libertate și drepturi în Iran; întrucât femeile care sunt văzute în public fără văl sunt adesea hărțuite, încarcerate, torturate, biciuite și chiar ucise pentru că sfidează aceste norme represive; |
| --- | --- |

G.

întrucât guvernul iranian a introdus obligativitatea purtării vălului în 1983; întrucât purtarea obligatorie a hijabului a devenit un instrument de reprimare a femeilor, privându-le de libertate și drepturi în Iran; întrucât femeile care sunt văzute în public fără văl sunt adesea hărțuite, încarcerate, torturate, biciuite și chiar ucise pentru că sfidează aceste norme represive;

| H. | întrucât cazurile de hărțuire și violență împotriva femeilor de către poliția „moralității” s-au multiplicat de la începutul mandatului lui Ebrahim Raisi în 2021; întrucât guvernul iranian a insistat asupra adoptării unor acte legislative și a unor proiecte legislative care încurajează reprimarea femeilor; întrucât uciderea Mahsei Amini face parte dintr-un model mai amplu de limitare și reducere a drepturilor deja extrem de restricționate ale femeilor în Iran, inclusiv printr-o nouă lege adoptată în 2021 care restricționează drastic accesul femeilor la drepturile la sănătatea sexuală și reproductivă, încălcând direct drepturile femeilor în temeiul dreptului internațional; întrucât introducerea proiectului privind hijabul și castitatea ar implica utilizarea unor camere de supraveghere pentru a supraveghea și amenda femeile care nu poartă vălul; |
| --- | --- |

H.

întrucât cazurile de hărțuire și violență împotriva femeilor de către poliția „moralității” s-au multiplicat de la începutul mandatului lui Ebrahim Raisi în 2021; întrucât guvernul iranian a insistat asupra adoptării unor acte legislative și a unor proiecte legislative care încurajează reprimarea femeilor; întrucât uciderea Mahsei Amini face parte dintr-un model mai amplu de limitare și reducere a drepturilor deja extrem de restricționate ale femeilor în Iran, inclusiv printr-o nouă lege adoptată în 2021 care restricționează drastic accesul femeilor la drepturile la sănătatea sexuală și reproductivă, încălcând direct drepturile femeilor în temeiul dreptului internațional; întrucât introducerea proiectului privind hijabul și castitatea ar implica utilizarea unor camere de supraveghere pentru a supraveghea și amenda femeile care nu poartă vălul;

| I. | întrucât situația drepturilor omului din Iran continuă să se deterioreze; întrucât uciderea Mahsei Jina Amini ilustrează actuala criză a drepturilor omului din Iran, perpetuată de impunitatea sistemică a guvernului iranian și a aparatului său de securitate, situație care a permis tortura, precum și execuțiile extrajudiciare și alte asasinate ilegale pe scară largă; întrucât peste 40 de apărători ai drepturilor omului au fost arestați începând din 18 septembrie 2022, iar femeile apărătoare ale drepturilor omului au fost vizate în mod deosebit și violent în cadrul acestor arestări, atacuri și raiduri comise de forțele iraniene; întrucât apărătorii iranieni ai drepturilor LGBTQI, Zahra Sedighi Hamedani, în vârstă de 31 ani, și Elham Chubdar, în vârstă de 24 ani, au fost condamnați la moarte de Tribunalul Revoluționar din Urmia pentru acuzații de „corupție pe pământ prin promovarea homosexualității”; |
| --- | --- |

I.

întrucât situația drepturilor omului din Iran continuă să se deterioreze; întrucât uciderea Mahsei Jina Amini ilustrează actuala criză a drepturilor omului din Iran, perpetuată de impunitatea sistemică a guvernului iranian și a aparatului său de securitate, situație care a permis tortura, precum și execuțiile extrajudiciare și alte asasinate ilegale pe scară largă; întrucât peste 40 de apărători ai drepturilor omului au fost arestați începând din 18 septembrie 2022, iar femeile apărătoare ale drepturilor omului au fost vizate în mod deosebit și violent în cadrul acestor arestări, atacuri și raiduri comise de forțele iraniene; întrucât apărătorii iranieni ai drepturilor LGBTQI, Zahra Sedighi Hamedani, în vârstă de 31 ani, și Elham Chubdar, în vârstă de 24 ani, au fost condamnați la moarte de Tribunalul Revoluționar din Urmia pentru acuzații de „corupție pe pământ prin promovarea homosexualității”;

| J. | întrucât UE a adoptat măsuri restrictive ca răspuns la încălcările drepturilor omului, inclusiv înghețarea activelor și interdicția de acordare a vizelor în cazul unor persoane și entități răspunzătoare de încălcări grave ale drepturilor omului, precum și interzicerea exporturilor în Iran de echipamente care ar putea fi folosite în scopul represiunii interne și de echipamente utilizate pentru monitorizarea telecomunicațiilor; întrucât aceste măsuri, instituite pentru prima oară de UE la 12 aprilie 2011, sunt actualizate periodic și rămân în vigoare; |
| --- | --- |

J.

întrucât UE a adoptat măsuri restrictive ca răspuns la încălcările drepturilor omului, inclusiv înghețarea activelor și interdicția de acordare a vizelor în cazul unor persoane și entități răspunzătoare de încălcări grave ale drepturilor omului, precum și interzicerea exporturilor în Iran de echipamente care ar putea fi folosite în scopul represiunii interne și de echipamente utilizate pentru monitorizarea telecomunicațiilor; întrucât aceste măsuri, instituite pentru prima oară de UE la 12 aprilie 2011, sunt actualizate periodic și rămân în vigoare;

| K. | întrucât, în declarația sa din 25 septembrie 2022, Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/HR), Josep Borrell, a condamnat uciderea Mahsei Jina Amini și utilizarea excesivă a forței de către forțele de securitate iraniene și a anunțat că Uniunea Europeană va lua în considerare toate opțiunile de care dispune înainte de următorul Consiliu Afaceri Externe, pentru a răspunde la uciderea Mahsei Jina Amini și modului în care forțele de securitate iraniene au reacționat la protestele care au urmat, |
| --- | --- |

K.

întrucât, în declarația sa din 25 septembrie 2022, Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/HR), Josep Borrell, a condamnat uciderea Mahsei Jina Amini și utilizarea excesivă a forței de către forțele de securitate iraniene și a anunțat că Uniunea Europeană va lua în considerare toate opțiunile de care dispune înainte de următorul Consiliu Afaceri Externe, pentru a răspunde la uciderea Mahsei Jina Amini și modului în care forțele de securitate iraniene au reacționat la protestele care au urmat,

| 1. | condamnă în termenii cei mai fermi moartea Mahsei Jina Amini în urma arestării sale violente, a abuzurilor și a maltratării de către poliția iraniană; transmite condoleanțe familiei și prietenilor ei, precum și familiilor tuturor celor uciși în timpul recentelor proteste din Iran; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită guvernul iranian să permită efectuarea unei anchete imparțiale și efective de către o autoritate competentă și independentă cu privire la moartea tragică a Mahsei Jina Amini și a acuzațiilor de tortură și maltratare; |
| --- | --- |

2.

| 3. | își exprimă solidaritatea cu tinerele femei iraniene care conduc și participă la proteste, în ciuda dificultăților și a repercusiunilor personale cu care se confruntă; sprijină mișcarea de protest pașnică din întreaga țară, care protestează împotriva uciderii Mahsei Jina Amini, a oprimării sistemice și crescânde a femeilor și a încălcărilor grave și în masă ale drepturilor omului și ale libertăților fundamentale; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sprijină cu tărie aspirațiile poporului iranian, care dorește să trăiască într-o țară liberă, stabilă, democratică și care promovează includerea, care își respectă angajamentele naționale și internaționale referitoare la drepturile omului și libertățile fundamentale; este profund îngrijorat de relatările privind asedierea, arestarea și împușcarea unui mare număr de studenți blocați în interiorul Universității de tehnologie Sharif din Teheran la 2 octombrie 2022, de către IRGC, forțele Basij și poliție; |
| --- | --- |

4.

| 5. | recunoaște că mișcarea femeilor iraniene depășește simpla apărare a drepturilor femeilor și pledează pentru un stat laic în Iran, în locul unei teocrații violente și reacționare; |
| --- | --- |

5.

| 6. | condamnă cu fermitate utilizarea pe scară largă, intenționată și disproporționată a forței de către forțele de securitate iraniene împotriva protestatarilor pașnici și solicită autorităților iraniene să pună capăt violențelor continue, sistematice și inacceptabile împotriva propriilor cetățeni; solicită ca autoritățile iraniene să permită o anchetă bazată pe dovezi, rapidă, imparțială și eficace cu privire la uciderea protestatarilor, inclusiv aducerea în fața justiției a celor responsabili; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită autorităților iraniene să elibereze imediat și necondiționat toate persoanele care sunt încarcerate numai pentru că și-au exercitat în mod pașnic dreptul la libertatea de exprimare, de asociere și de întrunire pașnică în legătură cu protestele și să retragă, totodată, de urgență și necondiționat toate acuzațiile împotriva acestora; subliniază că drepturile fundamentale, cum ar fi libertatea de exprimare și de întrunire, trebuie întotdeauna respectate și invită autoritățile iraniene să își respecte obligațiile internaționale, inclusiv cele asumate prin PIDCP; îndeamnă autoritățile iraniene să îi elibereze imediat pe toți resortisanții UE arestați și să renunțe la toate acuzațiile împotriva lor; este profund îngrijorat de arestarea a peste 20 de ziariști, îndeosebi cea a lui Niloofar Hamedi, ziaristul care a relatat pentru prima dată despre arestarea și spitalizarea Mahsei Jina Amini și solicită autorităților iraniene să îi elibereze fără întârziere; invită Iranul să respecte libertatea de exprimare și de convingere a tuturor persoanelor care trăiesc în Iran, în special a femeilor și fetelor, care sunt reprimate în mod deosebit; |
| --- | --- |

7.

| 8. | condamnă discriminarea sistemică a femeilor și a altor grupuri vulnerabile de către Republica Islamică Iran prin acte cu putere de lege și norme administrative care le restrâng grav libertățile și drepturile, inclusiv legea degradantă obligatorie de purtare a vălului și aplicarea abuzivă a acesteia, restricțiile severe asupra drepturilor femeilor în materie de sănătate sexuală și reproductivă și încălcarea drepturilor politice, sociale, economice, culturale și personale ale femeilor; solicită ca autoritățile iraniene să abroge rapid legile care impun obligația femeilor și fetelor de purtare a vălului, să desființeze poliția „moralității” și pună capăt discriminării sistemice a femeilor în toate sferele vieții; |
| --- | --- |

8.

| 9. | condamnă cu fermitate practica Iranului de a bloca internetul și rețelele mobile în contextul protestelor din țară, care împiedică comunicațiile și libera circulație a informațiilor pentru cetățenii iranieni; subliniază că aceste acțiuni reprezintă o încălcare clară a dreptului internațional; salută decizia SUA de a permite întreprinderilor private să își pună serviciile digitale la dispoziția poporului iranian în contextul protestelor actuale; |
| --- | --- |

9.

| 10. | respinge categoric acuzațiile oficialilor iranieni și ale mass-mediei iraniene controlată de stat care susțin că reprezentanțele diplomatice ale Germaniei și ale altor țări europene ar fi presupușii instigatori ai protestelor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | își reiterează condamnarea fermă a deteriorării constante a situației drepturilor omului în Iran, inclusiv și îndeosebi pentru persoanele aparținând minorităților etnice și religioase, inclusiv kurzii, balucii, arabii și minoritățile religioase neșiite și nemusulmane, inclusiv Baha'i și creștinii; îndeamnă autoritățile iraniene să respecte drepturile și libertățile fundamentale ale minorităților etnice și religioase; invită autoritățile iraniene să elimine toate formele de discriminare; |
| --- | --- |

11.

| 12. | îndeamnă guvernul iranian să îi elibereze imediat și necondiționat pe toți apărătorii drepturilor omului care au fost încarcerați pentru că și-au exercitat în mod pașnic dreptul la libertatea de exprimare și de convingere; invită Curtea Supremă iraniană să revoce sentințele pronunțate împotriva apărătorilor drepturilor omului specifice persoanelor LGBTI Zahra Sedighi-Hamadani și Elham Choubdar, pe baza faptului că au fost încălcate drepturile lor la procese echitabile; solicită guvernului iranian să pună capăt tuturor actelor îndreptate împotriva apărătorilor drepturilor omului din Iran și să garanteze, în orice situație, că aceștia sunt în măsură să își desfășoare activitățile legitime de apărare a drepturilor omului fără a se teme de represalii și fără a se confrunta cu niciun tip de restricții, inclusiv cu hărțuirea judiciară; |
| --- | --- |

12.

| 13. | deplânge folosirea sistematică a torturii în închisorile iraniene și solicită încetarea imediată a tuturor formelor de tortură și de maltratare a tuturor deținuților; condamnă practica de a le interzice deținuților convorbirile telefonice și vizitele membrilor familiei; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la imposibilitatea deținuților de a avea acces la reprezentare juridică în timpul interogatoriilor; invită guvernul iranian să trateze deținuții cu respect, ținând seama în mod corespunzător de demnitatea și valoarea inerentă a acestora ca ființe umane; |
| --- | --- |

13.

| 14. | regretă profund lipsa de progrese în cazurile persoanelor cu dublă cetățenie UE-Iran deținute în Iran, inclusiv Ahmadreza Djalali, care a fost condamnat la moarte pe baza unor acuzații false de spionaj; |
| --- | --- |

14.

| 15. | condamnă cu fermitate utilizarea tot mai frecventă de către autoritățile iraniene a pedepsei cu moartea în ultimii ani și regretă escaladarea alarmantă a utilizării pedepsei cu moartea împotriva protestatarilor, dizidenților și membrilor grupurilor minoritare; își reiterează invitația adresată guvernului Iranului de a introduce imediat un moratoriu privind aplicarea pedepsei cu moartea ca un pas către abolirea acesteia și comutarea tuturor sentințelor de condamnare la moarte; |
| --- | --- |

15.

| 16. | îndeamnă autoritățile iraniene să permită vizite la toate procedurile speciale ale Consiliului ONU pentru Drepturile Omului și, în special, să asigure că raportorul special al ONU privind situația drepturilor omului în Republica Islamică Iran este autorizat să intre în țară; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită ONU, în special Consiliul său pentru Drepturile Omului, să inițieze fără întârziere o anchetă cuprinzătoare cu privire la evenimentele care au avut loc în ultimele săptămâni, condusă de Raportorul special al ONU pentru situația drepturilor omului în Republica Islamică Iran; solicită Consiliului ONU pentru Drepturile Omului să creeze un mecanism internațional care să ancheteze și să tragă la răspundere pentru încălcările drepturilor omului comise de guvernul iranian; |
| --- | --- |

17.

| 18. | solicită UE și statelor sale membre să invoce toate angajamentele asumate împreună cu autoritățile iraniene pentru a solicita încetarea imediată a reprimării violente a protestelor și eliberarea necondiționată a tuturor persoanelor arestate pentru că și-au exercitat dreptul la libertatea de exprimare, de asociere și de întrunire pașnică, să solicite o anchetă independentă cu privire la moartea Mahsei Jina Amini și a zeci de protestatari, să solicite autorităților iraniene să restabilească accesul la internet și la rețelelor de socializare și să încurajeze statul iranian să abolească obligația privind purtarea vălului de către femei; invită statele membre să stocheze, să păstreze și să partajeze probele disponibile care pot contribui la anchete, în concordanță cu noile norme ale Eurojust și să coopereze cu Curtea Penală Internațională și să-și aducă sprijinul la lucrările acesteia; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită Consiliul Afaceri Externe să îi adauge pe lista UE a persoanelor împotriva cărora au fost impuse măsuri restrictive în legătură cu încălcări grave ale drepturilor omului în Iran pe oficialii iranieni, inclusiv pe cei asociați cu forțele iraniene ale poliției „moralității”, care sunt dovediți a fi fost complici la sau vinovați de moartea Mahsei Jina Amini și de violențe împotriva protestatarilor; reiterează faptul că sancțiunile împotriva conducerii IRGC nu trebuie ridicate; salută adoptarea de către Consiliu a regimului mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului ca instrument important prin care UE poate sancționa persoanele care încalcă drepturile omului; |
| --- | --- |

19.

| 20. | solicită UE, inclusiv VP/ÎR, să continue să aducă în discuție preocupările legate de drepturile omului cu autoritățile iraniene în cadrul forurilor bilaterale și multilaterale și să utilizeze toate contactele planificate cu autoritățile iraniene în acest scop, în special în contextul dialogului politic la nivel înalt UE-Iran; reafirmă faptul că respectarea drepturilor omului este o componentă esențială a dezvoltării relațiilor UE-Iran; |
| --- | --- |

20.

| 21. | încurajează o coordonare strânsă între ambasadele UE acreditate în Teheran; îndeamnă toate statele membre cu prezență diplomatică la Teheran să utilizeze mecanismele prevăzute în Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului pentru a sprijini și proteja aceste persoane, în special pe apărătorii drepturilor femeilor și pe persoanele cu dublă cetățenie UE-Iran, inclusiv prin subvenții de urgență în cadrul Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – Europa globală și al Fondului european pentru democrație, precum și vize de urgență, declarații publice, monitorizarea proceselor și vizite în închisori; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită Comisia Europeană să ia în considerare, cu respectarea strictă a principiilor necesității și proporționalității, posibilitatea de a permite unor furnizori de servicii de comunicații din UE să le ofere cetățenilor Iranului instrumente, inclusiv instrumente de videoconferință, platforme de învățare online, hărți web și servicii de cloud, pentru a asigura că oamenii au acces la instrumentele și platformele online de care au nevoie pentru a-și exercita drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

22.

| 23. | își exprimă îngrijorarea cu privire la activitățile continue de lobbying al instituțiilor europene de către asociații islamiste reacționare, ceea ce poate echivala cu ingerințe străine în democrațiile noastre; |
| --- | --- |

23.

| 24. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Adunării Consultative Islamice, guvernului Republicii Islamice Iran și cabinetului Ghidului Suprem al Republicii Islamice Iran, precum și familiei Mahsei Jina Amini. |
| --- | --- |

24.

---

| 14.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 132/94 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 132/94

---

P9_TA(2022)0353

Escaladarea de către Rusia a războiului său de agresiune împotriva Ucrainei

Rezoluția Parlamentului European din 6 octombrie 2022 referitoare la escaladarea de către Rusia a războiului său de agresiune împotriva Ucrainei (2022/2851(RSP))

(2023/C 132/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Ucraina și Rusia, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Ucraina și Rusia,

| — | având în vedere Carta ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta ONU,

| — | având în vedere Actul final de la Helsinki din 1975, |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul final de la Helsinki din 1975,

| — | având în vedere declarațiile membrilor Consiliului European și ale miniștrilor de externe ai G7 din 30 septembrie 2022 privind Ucraina, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile membrilor Consiliului European și ale miniștrilor de externe ai G7 din 30 septembrie 2022 privind Ucraina,

| — | având în vedere declarația făcută de Înaltul Reprezentant în numele Uniunii Europene la 28 septembrie 2022 privind „referendumurile” fictive și ilegale desfășurate de Rusia în regiunile Donețk, Herson, Luhansk și Zaporijia, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația făcută de Înaltul Reprezentant în numele Uniunii Europene la 28 septembrie 2022 privind „referendumurile” fictive și ilegale desfășurate de Rusia în regiunile Donețk, Herson, Luhansk și Zaporijia,

| — | având în vedere declarația de presă a președintei Comisiei, Ursula von der Leyen, din 28 septembrie 2022 referitoare la un nou pachet de măsuri restrictive împotriva Rusiei și mesajul președintelui Consiliului European, Charles Michel, din 30 septembrie 2022 privind anexarea ilegală de către Rusia a regiunilor ucrainene, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația de presă a președintei Comisiei, Ursula von der Leyen, din 28 septembrie 2022 referitoare la un nou pachet de măsuri restrictive împotriva Rusiei și mesajul președintelui Consiliului European, Charles Michel, din 30 septembrie 2022 privind anexarea ilegală de către Rusia a regiunilor ucrainene,

| — | având în vedere declarațiile făcute de Înaltul Reprezentant în numele Uniunii Europene la 22 septembrie 2022 cu privire la războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei și la 28 septembrie 2022 cu privire la scurgerile din conductele de gaze Nord Stream, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile făcute de Înaltul Reprezentant în numele Uniunii Europene la 22 septembrie 2022 cu privire la războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei și la 28 septembrie 2022 cu privire la scurgerile din conductele de gaze Nord Stream,

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, în concordanță cu Carta ONU și cu principiile dreptului internațional, în relațiile lor internaționale toate statele se bucură de egalitate suverană și trebuie să se abțină de la amenințări sau de la folosirea forței împotriva integrității teritoriale sau independenței politice a oricărui stat; întrucât orice anexare a teritoriului unui stat de către un alt stat prin amenințarea cu forța sau utilizarea forței constituie o încălcare a Cartei ONU și a principiilor dreptului internațional; întrucât acest principiu a fost reafirmat recent de Secretarul General al ONU, António Guterres; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în concordanță cu Carta ONU și cu principiile dreptului internațional, în relațiile lor internaționale toate statele se bucură de egalitate suverană și trebuie să se abțină de la amenințări sau de la folosirea forței împotriva integrității teritoriale sau independenței politice a oricărui stat; întrucât orice anexare a teritoriului unui stat de către un alt stat prin amenințarea cu forța sau utilizarea forței constituie o încălcare a Cartei ONU și a principiilor dreptului internațional; întrucât acest principiu a fost reafirmat recent de Secretarul General al ONU, António Guterres;

| B. | întrucât Federația Rusă, în calitate de membru permanent al Consiliului de Securitate al ONU, poartă o responsabilitate politică specială pentru menținerea păcii și a securității în lume, dar a încălcat în mod constant principiile Cartei ONU prin acțiunile sale agresive împotriva suveranității, independenței și integrității teritoriale a Ucrainei și a sfidat în mod deschis comunitatea internațională, anunțându-și actele ilegale care încalcă Carta ONU în timp ce Adunarea Generală a ONU era în sesiune; |
| --- | --- |

B.

întrucât Federația Rusă, în calitate de membru permanent al Consiliului de Securitate al ONU, poartă o responsabilitate politică specială pentru menținerea păcii și a securității în lume, dar a încălcat în mod constant principiile Cartei ONU prin acțiunile sale agresive împotriva suveranității, independenței și integrității teritoriale a Ucrainei și a sfidat în mod deschis comunitatea internațională, anunțându-și actele ilegale care încalcă Carta ONU în timp ce Adunarea Generală a ONU era în sesiune;

| C. | întrucât Federația Rusă și-a continuat războiul de agresiune ilegal, neprovocat și nejustificat împotriva Ucrainei în ultimele luni; întrucât o contraofensivă ucraineană de succes lansată la începutul lunii septembrie 2022 a dus la pierderea de către Rusia a unei părți semnificative din teritoriile pe care le ocupase în regiunea Harkov din Ucraina și în alte regiuni din estul și sudul Ucrainei; întrucât astfel au fost descoperite noi dovezi de încălcări grave ale drepturilor omului și de crime de război comise de forțele ruse și de aliații acestora, cum ar fi gropile comune cu peste 440 de cadavre la Izium; |
| --- | --- |

C.

întrucât Federația Rusă și-a continuat războiul de agresiune ilegal, neprovocat și nejustificat împotriva Ucrainei în ultimele luni; întrucât o contraofensivă ucraineană de succes lansată la începutul lunii septembrie 2022 a dus la pierderea de către Rusia a unei părți semnificative din teritoriile pe care le ocupase în regiunea Harkov din Ucraina și în alte regiuni din estul și sudul Ucrainei; întrucât astfel au fost descoperite noi dovezi de încălcări grave ale drepturilor omului și de crime de război comise de forțele ruse și de aliații acestora, cum ar fi gropile comune cu peste 440 de cadavre la Izium;

| D. | întrucât mii de civili au fost deja uciși și mult mai mulți au fost torturați, hărțuiți, agresați sexual, răpiți sau strămutați forțat; întrucât acest comportament inuman al forțelor ruse și al aliaților lor încalcă grav dreptul internațional umanitar; |
| --- | --- |

D.

întrucât mii de civili au fost deja uciși și mult mai mulți au fost torturați, hărțuiți, agresați sexual, răpiți sau strămutați forțat; întrucât acest comportament inuman al forțelor ruse și al aliaților lor încalcă grav dreptul internațional umanitar;

| E. | întrucât forțele ruse au pierdut zeci de mii de membri ai personalului, fie uciși în acțiune, fie dispăruți de la începutul invaziei, iar echipamentele lor militare au fost distruse; |
| --- | --- |

E.

întrucât forțele ruse au pierdut zeci de mii de membri ai personalului, fie uciși în acțiune, fie dispăruți de la începutul invaziei, iar echipamentele lor militare au fost distruse;

| F. | întrucât comunitatea internațională continuă să sprijine Ucraina prin echipamente moderne, muniție, instruire și schimb de informații, cel mai recent fiind Congresul SUA, care a adoptat recent o lege prin care va oferi asistență în valoare de peste 12,3 miliarde USD; |
| --- | --- |

F.

întrucât comunitatea internațională continuă să sprijine Ucraina prin echipamente moderne, muniție, instruire și schimb de informații, cel mai recent fiind Congresul SUA, care a adoptat recent o lege prin care va oferi asistență în valoare de peste 12,3 miliarde USD;

| G. | întrucât, potrivit oficialilor ucraineni, armata ucraineană are nevoie de tancuri principale de luptă moderne, de mai multe sisteme de rachete sol-aer și de rachete sol-sol, de transportatori de personal blindate, precum și de centre de instruire suplimentare și contribuții suplimentare sub formă de muniție; |
| --- | --- |

G.

întrucât, potrivit oficialilor ucraineni, armata ucraineană are nevoie de tancuri principale de luptă moderne, de mai multe sisteme de rachete sol-aer și de rachete sol-sol, de transportatori de personal blindate, precum și de centre de instruire suplimentare și contribuții suplimentare sub formă de muniție;

| H. | întrucât, în perioada 9-11 septembrie 2022, au avut loc alegeri regionale și locale în Rusia și în Republica Autonomă Crimeea și în orașul Sevastopol, anexate ilegal, alegeri pe care UE nu le recunoaște; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în perioada 9-11 septembrie 2022, au avut loc alegeri regionale și locale în Rusia și în Republica Autonomă Crimeea și în orașul Sevastopol, anexate ilegal, alegeri pe care UE nu le recunoaște;

| I. | întrucât între 23 și 27 septembrie 2022 au avut loc „referendumuri” fictive organizate în grabă în zonele Ucrainei ocupate parțial de Rusia și în regiunile Donețk, Herson, Luhansk și Zaporijia și în rândul ucrainenilor deportați forțat în Rusia, autoritățile ruse anunțând procente prestabilite și nerealist de ridicate în ceea ce privește prezența la vot și ratingurile de aprobare pentru anexarea de către Rusia; întrucât procesul de votare a inclus încălcări sistematice ale drepturilor omului și intimidări, în special prezența soldaților ruși înarmați; întrucât referendumurile fictive au reflectat referendumul organizat de Rusia în Crimeea după ce a ocupat peninsula la începutul anului 2014; întrucât Rusia a anunțat anexarea oficială ilegală a acestor teritorii la 30 septembrie 2022, care a fost urmată de aprobarea unanimă de către Duma de Stat și Consiliul Federației; |
| --- | --- |

I.

întrucât între 23 și 27 septembrie 2022 au avut loc „referendumuri” fictive organizate în grabă în zonele Ucrainei ocupate parțial de Rusia și în regiunile Donețk, Herson, Luhansk și Zaporijia și în rândul ucrainenilor deportați forțat în Rusia, autoritățile ruse anunțând procente prestabilite și nerealist de ridicate în ceea ce privește prezența la vot și ratingurile de aprobare pentru anexarea de către Rusia; întrucât procesul de votare a inclus încălcări sistematice ale drepturilor omului și intimidări, în special prezența soldaților ruși înarmați; întrucât referendumurile fictive au reflectat referendumul organizat de Rusia în Crimeea după ce a ocupat peninsula la începutul anului 2014; întrucât Rusia a anunțat anexarea oficială ilegală a acestor teritorii la 30 septembrie 2022, care a fost urmată de aprobarea unanimă de către Duma de Stat și Consiliul Federației;

| J. | întrucât, la 21 septembrie 2022, Vladimir Putin a anunțat prima mobilizare a Rusiei de la cel de Al Doilea Război Mondial; întrucât, potrivit relatărilor din mass-media, mobilizarea cuprinde între 300 000 și 1,2 milioane de rezerviști militari, care sunt chemați în forțele armate; întrucât, contrar anunțului oficial că autoritățile vor recruta cetățeni care au servit recent în armată și au experiență în luptă, rapoartele sugerează că unele persoane sunt, de asemenea, în curs de a fi recrutate fără să fi avut nicio experiență militară, în special din regiunile mai sărace și îndepărtate și din minoritățile etnice, și că oamenii sunt recrutați ca o măsură represivă, cum ar fi în Crimeea ocupată, unde sunt chemați peste 1 500 de tătari din Crimeea; întrucât există, de asemenea, relatări privind mobilizarea forțată din regiunile Ucrainei anexate recent în mod ilegal; întrucât există informații potrivit cărora noii recruți sunt trimiși pe front aproape imediat; |
| --- | --- |

J.

întrucât, la 21 septembrie 2022, Vladimir Putin a anunțat prima mobilizare a Rusiei de la cel de Al Doilea Război Mondial; întrucât, potrivit relatărilor din mass-media, mobilizarea cuprinde între 300 000 și 1,2 milioane de rezerviști militari, care sunt chemați în forțele armate; întrucât, contrar anunțului oficial că autoritățile vor recruta cetățeni care au servit recent în armată și au experiență în luptă, rapoartele sugerează că unele persoane sunt, de asemenea, în curs de a fi recrutate fără să fi avut nicio experiență militară, în special din regiunile mai sărace și îndepărtate și din minoritățile etnice, și că oamenii sunt recrutați ca o măsură represivă, cum ar fi în Crimeea ocupată, unde sunt chemați peste 1 500 de tătari din Crimeea; întrucât există, de asemenea, relatări privind mobilizarea forțată din regiunile Ucrainei anexate recent în mod ilegal; întrucât există informații potrivit cărora noii recruți sunt trimiși pe front aproape imediat;

| K. | întrucât anunțul privind mobilizarea din Rusia a dus la proteste, autoritățile ruse arestând peste 2 400 de demonstranți până în prezent; întrucât, de la anunțarea mobilizării, câteva sute de mii de ruși au fugit din Rusia pentru a evita recrutarea; întrucât autoritățile ruse au înființat centre de recrutare la mai multe puncte de trecere a frontierei pentru a recruta forțat fugarii și pentru a descuraja astfel cetățenii să părăsească țara; |
| --- | --- |

K.

întrucât anunțul privind mobilizarea din Rusia a dus la proteste, autoritățile ruse arestând peste 2 400 de demonstranți până în prezent; întrucât, de la anunțarea mobilizării, câteva sute de mii de ruși au fugit din Rusia pentru a evita recrutarea; întrucât autoritățile ruse au înființat centre de recrutare la mai multe puncte de trecere a frontierei pentru a recruta forțat fugarii și pentru a descuraja astfel cetățenii să părăsească țara;

| L. | întrucât forțele ruse continuă să ocupe centrala nucleară de la Zaporijia (CNZ); întrucât, la 30 septembrie 2022, Ihor Murașov, directorul general al CNZ, a fost răpit de forțele ruse și ulterior a fost eliberat; întrucât CNZ este cea mai mare centrală nucleară din Europa, iar ultimul reactor al acesteia a fost oprit la începutul lunii septembrie din cauza luptelor din interiorul și din jurul centralei; întrucât persistă, cu toate acestea, riscul de catastrofă nucleară; |
| --- | --- |

L.

întrucât forțele ruse continuă să ocupe centrala nucleară de la Zaporijia (CNZ); întrucât, la 30 septembrie 2022, Ihor Murașov, directorul general al CNZ, a fost răpit de forțele ruse și ulterior a fost eliberat; întrucât CNZ este cea mai mare centrală nucleară din Europa, iar ultimul reactor al acesteia a fost oprit la începutul lunii septembrie din cauza luptelor din interiorul și din jurul centralei; întrucât persistă, cu toate acestea, riscul de catastrofă nucleară;

| M. | întrucât, într-un discurs televizat din 21 septembrie 2022, Vladimir Putin a avertizat că, dacă este amenințată integritatea teritorială a Rusiei, adică a teritoriilor anexate ale Ucrainei, Rusia va „utiliza negreșit toate mijloacele de care dispunem pentru a proteja Rusia și poporul nostru”; întrucât expresia „toate mijloacele de care dispunem” reprezintă un șantaj nuclear transparent; |
| --- | --- |

M.

întrucât, într-un discurs televizat din 21 septembrie 2022, Vladimir Putin a avertizat că, dacă este amenințată integritatea teritorială a Rusiei, adică a teritoriilor anexate ale Ucrainei, Rusia va „utiliza negreșit toate mijloacele de care dispunem pentru a proteja Rusia și poporul nostru”; întrucât expresia „toate mijloacele de care dispunem” reprezintă un șantaj nuclear transparent;

| N. | întrucât, la 26 și 27 septembrie 2022, a fost observată o scădere dramatică a presiunii în conductele Nord Stream 1 și 2 din cauza scurgerilor care se suspectează că sunt rezultatul unor explozii subacvatice deliberate, probabil realizate de un actor statal; întrucât, deși este dificil de măsurat volumul exact de metan care s-a scurs, este probabil să fie mare și să aibă un impact negativ asupra mediului; |
| --- | --- |

N.

întrucât, la 26 și 27 septembrie 2022, a fost observată o scădere dramatică a presiunii în conductele Nord Stream 1 și 2 din cauza scurgerilor care se suspectează că sunt rezultatul unor explozii subacvatice deliberate, probabil realizate de un actor statal; întrucât, deși este dificil de măsurat volumul exact de metan care s-a scurs, este probabil să fie mare și să aibă un impact negativ asupra mediului;

| O. | întrucât, la 30 septembrie 2022, președintele Volodîmîr Zelenski a anunțat că Ucraina a solicitat în mod oficial aderarea la Organizația Tratatului Atlanticului de Nord (NATO), |
| --- | --- |

O.

întrucât, la 30 septembrie 2022, președintele Volodîmîr Zelenski a anunțat că Ucraina a solicitat în mod oficial aderarea la Organizația Tratatului Atlanticului de Nord (NATO),

| 1. | reiterează sprijinul neclintit al UE pentru Ucraina și pentru suveranitatea, independența și integritatea teritorială a acesteia în cadrul frontierelor recunoscute pe plan internațional; condamnă în cei mai fermi termeni războiul de agresiune nejustificat, neprovocat și ilegal inițiat de Rusia împotriva Ucrainei; reamintește că Rusia poartă întreaga responsabilitate pentru acest război și că trebuie să înceteze imediat războiul și să își retragă toate forțele, inclusiv forțele terțe care o susțin, de pe toate teritoriile care aparțin Ucrainei și sunt recunoscute la nivel internațional; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută curajul deosebit al poporului ucrainean, care face sacrificii enorme pentru a-și apăra țara și valorile europene, cum ar fi libertatea, demnitatea și democrația; reamintește dreptul legitim al Ucrainei, în conformitate cu articolul 51 din Carta ONU, de a se apăra împotriva războiului de agresiune al Rusiei pentru a recâștiga controlul deplin asupra întregului său teritoriu în cadrul frontierelor sale recunoscute la nivel internațional; salută curajul forțelor armate ucrainene și acțiunile lor extrem de eficiente, atât din punct de vedere al luptei, cât și din punct de vedere moral, și recunoaște contribuția semnificativă pe care acestea o aduc la securitatea europeană; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită toate țările și organizațiile internaționale să condamne fără echivoc războiul de agresiune al Rusiei și încercările acesteia de a dobândi teritoriu prin forță și prin referendumurile sale fictive; invită UE și statele sale membre să intensifice dialogul cu numeroasele guverne care au adoptat o poziție neutră în ceea ce privește agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei, pentru a construi o opoziție internațională puternică față de orice modificare a frontierelor Ucrainei prin forță și în apărarea dreptului internațional; |
| --- | --- |

3.

| 4. | condamnă în termeni fermi încălcările masive și grave ale drepturilor omului și crimele de război comise de forțele armate ruse, de aliații săi și de autoritățile de ocupație instalate de Rusia în Ucraina; insistă asupra faptului că funcționarii guvernamentali responsabili și liderii militari, precum și făptașii de crime de război și de crime împotriva umanității, inclusiv genocid, trebuie trași la răspundere; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită statele membre și alte țări care sprijină Ucraina să își intensifice masiv asistența militară, în special în domeniile în care guvernul ucrainean solicită acest lucru, pentru a permite Ucrainei să recâștige controlul deplin asupra întregului său teritoriu recunoscut la nivel internațional și să se apere cu succes împotriva oricărei alte agresiuni din partea Rusiei; solicită să se ia în considerare posibilitatea unui mecanism de asistență militară în regim de „împrumut și închiriere” (lend-lease) pentru Ucraina; invită statele membre care mai ezită, în special, să furnizeze partea care le revine din asistența militară necesară pentru scurtarea războiului; reamintește că ezitarea celor care sprijină Ucraina nu face decât să prelungească războiul și să ducă la pierderea de vieți în rândul ucrainenilor nevinovați; face apel la liderii UE să construiască o unitate durabilă între statele membre și țările care împărtășesc aceeași viziune pentru a sprijini pe deplin și necondiționat Ucraina împotriva războiului de agresiune al Rusiei; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită Vicepreședintele Comisiei / Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să coordoneze livrările de arme prin intermediul mecanismului de compensare al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE), inclusiv să instituie o inițiativă a UE pentru livrarea de sisteme de arme avansate, cum ar fi tancurile Leopard; invită statele membre să înceapă imediat instruirea soldaților ucraineni în această privință; |
| --- | --- |

6.

| 7. | condamnă fără echivoc ca fiind ilegale și nelegitime referendumurile fictive desfășurate sub amenințarea armelor pentru a anexa regiunile Donețk, Herson, Luhansk și Zaporijia; reamintește că referendumurile s-au desfășurat cu încălcarea Cartei ONU și a dreptului internațional; respinge și nu recunoaște rezultatele falsificate ale referendumurilor și încorporarea ulterioară a acestor teritorii în Rusia; consideră că rezultatele acestora sunt nule și neavenite; consideră că anexarea anunțată constituie o escaladare periculoasă și iresponsabilă și o încălcare flagrantă a dreptului internațional și a Cartei ONU care garantează pacea internațională, securitatea, integritatea teritorială și suveranitatea tuturor statelor, care nu poate și nu va rămâne fără răspuns din partea comunității internaționale; |
| --- | --- |

7.

| 8. | denunță decretul prezidențial rus din 29 septembrie 2022 privind recunoașterea „independenței” regiunilor ucrainene Herson și Zaporijia, precum și tratatele ilegale privind integrarea în Federația Rusă, semnate la 30 septembrie 2022; își afirmă sprijinul ferm pentru politica UE de nerecunoaștere a acțiunilor ilegale ale Rusiei împotriva Ucrainei, inclusiv anexarea, și, prin urmare, invită Consiliul să adopte noi sancțiuni severe ca răspuns la aceste acte; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută propunerile Comisiei privind un al optulea pachet de sancțiuni împotriva Rusiei; invită toate statele membre să aprobe rapid pachetul de sancțiuni, să evite orice întârzieri în interes propriu și să pună în aplicare pe deplin sancțiunile; solicită extinderea sancțiunilor la noi domenii, inclusiv excluderea din SWIFT a Gazprombank, a Alfa Bank, a Rosbank, a Tinkoff Bank, a Sankt Petersburg Bank, a Băncii de Dezvoltare Regionale a Rusiei și a Far Eastern Bank, consolidând totodată și mai mult sancțiunile împotriva criptoactivelor și criptomonedelor; invită instituțiile UE și statele membre să mențină unitatea UE și să crească presiunea asupra Kremlinului, inclusiv prin noi pachete de sancțiuni, inclusiv interzicerea exporturilor de produse de înaltă tehnologie și bunuri strategice și alte sancțiuni menite să slăbească din punct de vedere strategic economia și baza industrială rusă, în special complexul militar-industrial; sprijină adoptarea de sancțiuni individuale împotriva persoanelor și entităților direct implicate în deportarea forțată și adopția copiilor ucraineni și în organizarea și observarea referendumurilor fictive ilegale, precum și a tuturor membrilor partidelor din Duma care dețin funcții în parlamentele alese la toate nivelurile, inclusiv la nivel regional și municipal; invită statele membre să prevină, să investigheze și să urmărească penal în mod activ orice eludare a sancțiunilor; invită Comisia și colegiuitorii să depună rapid eforturi pentru a finaliza regimul juridic pentru confiscarea activelor înghețate prin sancțiuni; |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită din nou un embargo imediat și total asupra importurilor rusești de combustibili fosili și uraniu, precum și abandonarea completă a conductelor Nord Stream 1 și 2, pentru a opri finanțarea războiului lui Putin din banii UE; solicită interzicerea în continuare a achiziționării, importului și transportului de titan, aluminiu, cupru, nichel, paladiu, rodiu și diamante brute și prelucrate din Rusia sau prin Rusia în UE, precum și a importurilor de produse siderurgice originare din Rusia sau exportate din Rusia, inclusiv minereu de fier și produse semifinite, cu scopul de a reduce veniturile Rusiei; solicită reducerea la minimum a accesului Rusiei la resursele, tehnologiile și serviciile industriale de bază, în special a celor de care are nevoie industria militară a statului agresor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | avertizează regimul lui Aliaksandr Lukașenka împotriva sprijinirii Rusiei în războiul său de agresiune împotriva Ucrainei, inclusiv în eforturile sale de mobilizare și în găzduirea recruților pe teritoriul său; invită Comisia și Consiliul să includă Belarus în noul val de sancțiuni legate de mobilizare; |
| --- | --- |

11.

| 12. | condamnă mobilizarea rezerviștilor în Rusia și solicită încetarea imediată a recrutării forțate; condamnă măsurile care îi obligă pe locuitorii teritoriilor temporar ocupate ale Ucrainei să se înroleze în armata rusă sau în forțele auxiliare, măsuri interzise în temeiul celei de-a patra Convenții de la Geneva; face un apel ferm la toți cetățenii ruși să evite să fie târâți în acest război, care încalcă dreptul internațional și a fost condamnat astfel de marea majoritate a țărilor, care a fost purtat doar pentru a consolida un regim cleptocratic nedemocratic în Rusia și care, în cele din urmă, va distruge economia rusă și perspectivele poporului rus pentru un viitor sigur și prosper; îndeamnă statele membre să elibereze vize umanitare cetățenilor ruși care au nevoie de protecție, cum ar fi cei supuși persecuțiilor politice; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită statele membre să pună în aplicare pe deplin orientările Comisiei privind procesul general de eliberare a vizelor pentru solicitanții ruși și controlul cetățenilor ruși la frontierele externe, în deplină conformitate cu dreptul UE și cu dreptul internațional, și să se asigure că fiecare cerere de azil depusă, printre altele, de disidenți, dezertori, persoane care evită recrutarea și activiști este tratată în mod individual, ținând cont de preocupările de securitate ale statului membru gazdă și în conformitate cu acquis-ul UE în materie de azil; invită Consiliul și Comisia să monitorizeze îndeaproape situația vizelor pentru Rusia; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită Comisia, SEAE și statele membre să sporească sprijinul acordat țărilor din Caucazul de Sud și din Asia Centrală, care primesc un număr substanțial de cetățeni ruși, în special Georgia, Kazahstan, Uzbekistan, Armenia și Kârgâzstan, pentru a menține stabilitatea în aceste regiuni; |
| --- | --- |

14.

| 15. | denunță decretul prezidențial al Rusiei din 5 octombrie 2022 prin care CNZ a fost desemnată drept „proprietate federală” și prin care guvernului rus i s-a încredințat sarcina de a prelua controlul asupra acesteia; solicită retragerea imediată a personalului militar rus din CNZ și din jurul acesteia și crearea unei zone demilitarizate în jurul său; reamintește că luptele din jurul centralei ar putea duce la o catastrofă majoră cu consecințe inimaginabile; |
| --- | --- |

15.

| 16. | condamnă recentele amenințări ale Rusiei de a utiliza arme nucleare ca fiind iresponsabile și periculoase; invită statele membre și partenerii internaționali să pregătească un răspuns rapid și decisiv în cazul în care Rusia va desfășura un atac nuclear asupra Ucrainei; invită Rusia să se abțină de la amenințări de escaladare nucleară, având în vedere consecințele globale și foarte îndelungate ale oricărei catastrofe nucleare asupra vieții umane și mediului; reamintește că orice încercare a Rusiei de a considera atacurile asupra teritoriilor ocupate ca un atac asupra Rusiei și, prin urmare, ca motiv pentru un atac nuclear este ilegală și lipsită de temei și nu va descuraja Uniunea Europeană să acorde în continuare asistență Ucrainei în demersurile de autoapărare; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită Comisia, SEAE și statele membre să intensifice sprijinul și cooperarea cu societatea civilă și cu mass-media liberă din Ucraina și Rusia; subliniază că reziliența și capacitatea Ucrainei de a rezista la războiul de agresiune al Rusiei necesită o concentrare și un sprijin sporite pentru actorii umanitari din Ucraina, inclusiv un accent specific pe cei care sprijină femeile; invită Comisia, SEAE și statele membre să ofere în continuare adăpost temporar în UE celor care fug din calea războiului și să contribuie la eliberarea unor documente de călătorie temporare care să le permită cetățenilor ucraineni care sunt blocați în Rusia fără documente de identitate sau de călătorie să părăsească țara dacă o doresc; condamnă încercările sistematice ale părții ruse de a încetini intrarea refugiaților ucraineni în UE la frontierele cu Estonia și Letonia, ceea ce ar putea duce în curând la o criză umanitară majoră; invită statele membre și serviciile lor de control la frontiere să nu împiedice intrarea acestor refugiați în UE; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită Comisia să elaboreze un pachet cuprinzător de redresare pentru Ucraina, care ar trebui să fie axat pe ajutorul, reconstrucția și redresarea țării în viitorul imediat, pe termen mediu și pe termen lung, și să contribuie și mai mult la consolidarea creșterii economice, începând imediat, dacă este cazul; reamintește că pachetul de redresare ar trebui să fie dirijat în comun de UE, de instituțiile financiare internaționale și de partenerii care împărtășesc aceeași viziune; solicită ca pachetul de redresare să fie sprijinit de capacitatea bugetară necesară a UE; |
| --- | --- |

18.

| 19. | își exprimă aprecierea pentru cetățenii ruși care condamnă războiul; condamnă arestarea de către autoritățile ruse a mii de protestatari pașnici și solicită eliberarea imediată a acestora; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită Comisia, SEAE și statele membre să înceapă să reflecteze asupra modalităților de a colabora cu Rusia în viitor și a modului în care aceasta poate fi sprijinită printr-o tranziție reușită de la un regim autoritar la o țară democratică care renunță la politici revizioniste și imperialiste; consideră că un prim pas ar fi ca instituțiile UE să colaboreze cu liderii democratici ruși și cu societatea civilă din Rusia și să își mobilizeze sprijinul pentru agenda lor pentru o Rusie democratică; sprijină crearea unui centru pentru democrație pentru Rusia, găzduit de Parlamentul European; |
| --- | --- |

20.

| 21. | reamintește că exploziile subacvatice de la conductele Nord Stream au avut loc simultan cu inaugurarea noii conducte din Marea Baltică, care leagă Norvegia de Polonia, traversând Danemarca; consideră că exploziile subacvatice de la conductele Nord Stream nu reprezintă o coincidență și că există tot mai multe speculații că acestea ar fi fost rezultatul unui act coordonat și deliberat din partea unui actor statal; consideră că exploziile de la conductele Nord Stream demonstrează cât de periculoasă a fost politica creșterii dependenței de combustibilii fosili ruși și că utilizarea energiei ca pe o armă s-a ridicat la un nou nivel; invită statele membre să intensifice și să trateze cu prioritate protecția infrastructurii europene critice, inclusiv a conductelor și cablurilor offshore, să își sporească reziliența la atacurile externe și să sprijine în continuare reziliența partenerilor UE din Europa de Est și din Balcanii de Vest; invită statele membre să efectueze o anchetă cu privire la sabotarea conductelor de gaz Nord Stream; consideră că exploziile subacvatice deliberate constituie un atac ecologic asupra UE; |
| --- | --- |

21.

| 22. | solicită UE și statelor sale membre să colaboreze cu organismele internaționale pentru a strânge probe și pentru a sprijini anchetarea de către Curtea Penală Internațională a crimelor de război comise pe teritoriul Ucrainei începând cu 20 februarie 2014; |
| --- | --- |

22.

| 23. | solicită înființarea unui tribunal internațional ad-hoc pentru crima de agresiune împotriva Ucrainei, în cadrul căruia să fie urmăriți penal Putin și toți funcționarii civili și militari și aliații lor din Rusia responsabili de conceperea, lansarea și desfășurarea războiului din Ucraina; |
| --- | --- |

23.

| 24. | condamnă strategia pe mai multe niveluri a Rusiei de a introduce, a amplifica și a răspândi discursuri false și distorsionate și ideologia neo-imperialistă Russkiy Mir („lumea rusă”) în întreaga lume; invită UE și statele sale membre să sancționeze entitățile, persoanele fizice și alți reprezentanți ruși care răspândesc dezinformarea rusă și să ia măsuri suplimentare pentru a combate utilizarea ca armă a informațiilor de către Rusia; |
| --- | --- |

24.

| 25. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului Europei, Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Refugiați, Organizației Internaționale pentru Migrație, Comitetului Internațional al Crucii Roșii, Curții Penale Internaționale, Președintelui, Guvernului și Parlamentului Ucrainei, Președintelui, Guvernului și Parlamentului Federației Ruse și autorităților belaruse. |
| --- | --- |

25.

---

| 14.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 132/99 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 132/99

---

P9_TA(2022)0354

Rezultatul evaluării Comisiei referitoare la planul de acțiune în 15 puncte privind comerțul și dezvoltarea durabilă

Rezoluția Parlamentului European din 6 octombrie 2022 referitoare la rezultatul evaluării Comisiei privind planul de acțiune în 15 puncte privind comerțul și dezvoltarea durabilă (2022/2692(RSP))

(2023/C 132/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere documentul neoficial al Comisiei din 26 februarie 2018 intitulat „Feedback și drumul de urmat pentru îmbunătățirea punerii în aplicare și a asigurării respectării capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă din acordurile de liber schimb încheiate de UE” (planul de acțiune în 15 puncte), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul neoficial al Comisiei din 26 februarie 2018 intitulat „Feedback și drumul de urmat pentru îmbunătățirea punerii în aplicare și a asigurării respectării capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă din acordurile de liber schimb încheiate de UE” (planul de acțiune în 15 puncte),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 22 iunie 2022 intitulată: „Puterea parteneriatelor comerciale: împreună pentru o creștere economică verde și justă” (COM(2022)0409) (comunicare privind revizuirea Directivei privind comerțul și dezvoltarea durabilă), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 22 iunie 2022 intitulată: „Puterea parteneriatelor comerciale: împreună pentru o creștere economică verde și justă” (COM(2022)0409) (comunicare privind revizuirea Directivei privind comerțul și dezvoltarea durabilă),

| — | având în vedere Agenda 2030 a ONU pentru dezvoltare durabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 a ONU pentru dezvoltare durabilă,

| — | având în vedere convențiile de bază ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM), |
| --- | --- |

—

având în vedere convențiile de bază ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM),

| — | având în vedere Declarația tripartită a OIM de stabilire a unor principii privind întreprinderile multinaționale și politica socială (declarația privind ÎMN), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația tripartită a OIM de stabilire a unor principii privind întreprinderile multinaționale și politica socială (declarația privind ÎMN),

| — | având în vedere Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice, inclusiv Acordul de la Paris din 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice, inclusiv Acordul de la Paris din 2015,

| — | având în vedere rapoartele de evaluare ale Grupului interguvernamental privind schimbările climatice, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele de evaluare ale Grupului interguvernamental privind schimbările climatice,

| — | având în vedere Convenția privind diversitatea biologică (CDB) din 1992 și protocoalele la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind diversitatea biologică (CDB) din 1992 și protocoalele la aceasta,

| — | având în vedere Convenția din 1975 privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția din 1975 privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 – Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 – Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 februarie 2022 privind munca decentă la nivel mondial pentru o tranziție globală justă și o redresare durabilă (COM(2022)0066), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 februarie 2022 privind munca decentă la nivel mondial pentru o tranziție globală justă și o redresare durabilă (COM(2022)0066),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „O strategie «De la fermă la consumator» pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „O strategie «De la fermă la consumator» pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic” (COM(2020)0381),

| — | având în vedere rezoluția sa din 26 noiembrie 2020 referitoare la revizuirea politicii comerciale a UE (1) și comunicarea Comisiei din 18 februarie 2021 intitulată „Revizuirea politicii comerciale – O politică comercială deschisă, durabilă și fermă” (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 26 noiembrie 2020 referitoare la revizuirea politicii comerciale a UE (1) și comunicarea Comisiei din 18 februarie 2021 intitulată „Revizuirea politicii comerciale – O politică comercială deschisă, durabilă și fermă” (COM(2021)0066),

| — | având în vedere întrebarea Comisiei pentru comerț internațional adresată Comisiei la 16 ianuarie 2018 referitoare la capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă din acordurile comerciale ale UE (O-000098/2017 – B8-0617/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea Comisiei pentru comerț internațional adresată Comisiei la 16 ianuarie 2018 referitoare la capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă din acordurile comerciale ale UE (O-000098/2017 – B8-0617/2017),

| — | având în vedere documentul neoficial din 8 mai 2020 din Țările de Jos și Franța privind comerțul, efectele economice sociale și dezvoltarea sustenabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul neoficial din 8 mai 2020 din Țările de Jos și Franța privind comerțul, efectele economice sociale și dezvoltarea sustenabilă,

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 februarie 2022 referitoare la drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință – raport anual pe 2021 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 februarie 2022 referitoare la drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință – raport anual pe 2021 (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 martie 2018 referitoare la egalitatea de gen în acordurile comerciale ale UE (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 martie 2018 referitoare la egalitatea de gen în acordurile comerciale ale UE (3),

| — | având în vedere Planul de acțiune al UE pentru egalitatea de gen (GAP) III, publicat la 25 noiembrie 2020 (JOIN(2020)0017) și rezoluția Parlamentului din 10 martie 2022 referitoare la acesta (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune al UE pentru egalitatea de gen (GAP) III, publicat la 25 noiembrie 2020 (JOIN(2020)0017) și rezoluția Parlamentului din 10 martie 2022 referitoare la acesta (4),

| — | având în vedere rapoartele anuale ale Comisiei privind punerea în aplicare și asigurarea respectării acordurilor comerciale ale UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele anuale ale Comisiei privind punerea în aplicare și asigurarea respectării acordurilor comerciale ale UE,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 20 octombrie 2021 intitulat „Comerțul de nouă generație și dezvoltarea durabilă – Revizuirea planului de acțiune în 15 puncte”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 20 octombrie 2021 intitulat „Comerțul de nouă generație și dezvoltarea durabilă – Revizuirea planului de acțiune în 15 puncte”,

| — | având în vedere documentul neoficial al Comitetului Economic și Social European din octombrie 2021 intitulat „Consolidarea și îmbunătățirea funcționării grupurilor consultative interne ale UE în domeniul comerțului”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul neoficial al Comitetului Economic și Social European din octombrie 2021 intitulat „Consolidarea și îmbunătățirea funcționării grupurilor consultative interne ale UE în domeniul comerțului”,

| — | având în vedere Manualul OIM și al Comisiei privind evaluarea dispozițiilor în materie de muncă în acordurile comerciale și de investiții, publicat în 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere Manualul OIM și al Comisiei privind evaluarea dispozițiilor în materie de muncă în acordurile comerciale și de investiții, publicat în 2017,

| — | având în vedere manualul privind punerea în aplicare a capitolului privind comerțul și dezvoltarea durabilă din acordul comercial dintre UE și Ecuador, publicat în 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere manualul privind punerea în aplicare a capitolului privind comerțul și dezvoltarea durabilă din acordul comercial dintre UE și Ecuador, publicat în 2019,

| — | având în vedere raportul din mai 2022 referitor la rezultatul final al Conferinței privind viitorul Europei, în special propunerea 19(4), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din mai 2022 referitor la rezultatul final al Conferinței privind viitorul Europei, în special propunerea 19(4),

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la rezultatul evaluării Comisiei privind planul de acțiune în 15 puncte privind comerțul și dezvoltarea durabilă (O-000029/2022 – B9-0021/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la rezultatul evaluării Comisiei privind planul de acțiune în 15 puncte privind comerțul și dezvoltarea durabilă (O-000029/2022 – B9-0021/2022),

| — | având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru comerț internațional, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru comerț internațional,

| A. | întrucât UE și-a asumat angajamentul pentru un sistem comercial deschis și bazat pe norme, care să fie echitabil, favorabil incluziunii și sustenabil; întrucât politica comercială a UE este un instrument geoeconomic important; întrucât o agendă comercială pozitivă și proactivă este esențială pentru prosperitatea economică, competitivitatea, inovarea și crearea de noi locuri de muncă de înaltă calitate în Europa; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE și-a asumat angajamentul pentru un sistem comercial deschis și bazat pe norme, care să fie echitabil, favorabil incluziunii și sustenabil; întrucât politica comercială a UE este un instrument geoeconomic important; întrucât o agendă comercială pozitivă și proactivă este esențială pentru prosperitatea economică, competitivitatea, inovarea și crearea de noi locuri de muncă de înaltă calitate în Europa;

| B. | întrucât UE, fiind cel mai mare bloc comercial din lume, se află într-o poziție deosebită pentru a coopera și a colabora la nivel mondial și bilateral cu țările partenere pentru a asigura respectarea standardelor internaționale de muncă și a normelor de mediu prin politica sa comercială și acordurile sale comerciale; |
| --- | --- |

B.

întrucât UE, fiind cel mai mare bloc comercial din lume, se află într-o poziție deosebită pentru a coopera și a colabora la nivel mondial și bilateral cu țările partenere pentru a asigura respectarea standardelor internaționale de muncă și a normelor de mediu prin politica sa comercială și acordurile sale comerciale;

| C. | întrucât toate acordurile comerciale moderne ale UE includ capitole privind comerțul și dezvoltarea durabilă; întrucât, din 2018, planul de acțiune în 15 puncte a ghidat punerea în aplicare și asigurarea respectării acestora; întrucât Parlamentul a solicitat în mod sistematic îmbunătățirea punerii în aplicare și a asigurării efective a respectării capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă și posibilitatea de a utiliza sancțiuni, ca soluție de ultimă instanță; |
| --- | --- |

C.

întrucât toate acordurile comerciale moderne ale UE includ capitole privind comerțul și dezvoltarea durabilă; întrucât, din 2018, planul de acțiune în 15 puncte a ghidat punerea în aplicare și asigurarea respectării acestora; întrucât Parlamentul a solicitat în mod sistematic îmbunătățirea punerii în aplicare și a asigurării efective a respectării capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă și posibilitatea de a utiliza sancțiuni, ca soluție de ultimă instanță;

| D. | întrucât, în iunie 2021, Comisia a lansat o revizuire aprofundată a planului de acțiune în 15 puncte privind comerțul și dezvoltarea durabilă, cu scopul de a consolida capacitatea acordurilor comerciale în ansamblu de a promova comerțul sustenabil în cooperare cu partenerii comerciali; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în iunie 2021, Comisia a lansat o revizuire aprofundată a planului de acțiune în 15 puncte privind comerțul și dezvoltarea durabilă, cu scopul de a consolida capacitatea acordurilor comerciale în ansamblu de a promova comerțul sustenabil în cooperare cu partenerii comerciali;

| E. | întrucât UE, prin politica sa comercială și acțiunea sa externă, împreună cu Parlamentul, prin activitatea sa legislativă și diplomația sa parlamentară, au consolidat ideea că condițiile în care sunt produse bunurile și serviciile din punctul de vedere al drepturilor omului, al mediului, al muncii și al dezvoltării sociale sunt la fel de relevante ca și comerțul cu aceste bunuri și servicii; |
| --- | --- |

E.

întrucât UE, prin politica sa comercială și acțiunea sa externă, împreună cu Parlamentul, prin activitatea sa legislativă și diplomația sa parlamentară, au consolidat ideea că condițiile în care sunt produse bunurile și serviciile din punctul de vedere al drepturilor omului, al mediului, al muncii și al dezvoltării sociale sunt la fel de relevante ca și comerțul cu aceste bunuri și servicii;

| 1. | salută publicarea rezultatului revizuirii Directivei privind comerțul și dezvoltarea durabilă; subliniază că o revizuire cuprinzătoare și un accent mai puternic pe punerea în aplicare și asigurarea respectării capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă au fost solicitări de lungă durată ale Parlamentului; ia act de faptul că Comisia a identificat posibilități de îmbunătățire a șase priorități de politică; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ia act cu satisfacție de intenția Comisiei de a consolida capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă ca instrumente de cooperare și de a utiliza analiza timpurie a lacunelor pentru a identifica prioritățile de punere în aplicare la nivel național, cu implicarea societății civile; ia act de faptul că OIM, Programul ONU pentru Mediu și acordurile multilaterale de mediu ar trebui consultate atunci când se definesc lacunele în materie de punere în aplicare; consideră că foile de parcurs detaliate și încadrate în timp pentru punerea în aplicare reprezintă un instrument util pentru obținerea rezultatelor dorite; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reiterează necesitatea unui exercițiu aprofundat de definire a domeniului de aplicare înainte de lansarea noilor negocieri privind ALS; invită Comisia să includă conținutul relevant al capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă în acest exercițiu de delimitare a domeniului de aplicare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sprijină planul Comisiei de a raționaliza sustenabilitatea în cadrul ALS pentru a contribui la o economie neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon și de a acorda prioritate accesului pe piață pentru bunurile și serviciile de mediu, precum și accesului la materii prime și bunuri energetice care sunt esențiale pentru funcționarea unei economii neutre din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon, cu condiția ca acestea să respecte practicile sustenabile și să nu încalce drepturile omului, drepturile lucrătorilor și legislația mediului în țările din afara UE și să respecte principiul ONU privind consimțământul liber, prealabil și în cunoștință de cauză; solicită evaluări cuprinzătoare ale impactului asupra dezvoltării durabile pentru a identifica dispoziții dincolo de capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă care oferă oportunități sau care pot reprezenta o problemă pentru atingerea obiectivelor de sustenabilitate; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reamintește că Parlamentul a solicitat consolidarea rolului delegațiilor UE în monitorizarea punerii în aplicare a angajamentelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă; solicită să se aloce suficiente resurse financiare și umane delegațiilor UE în acest sens și să se raționalizeze activitatea la nivelul serviciilor Comisiei pentru a asigura un angajament adecvat în ceea ce privește preocupările legate de sustenabilitatea comercială, precum și coordonarea și desfășurarea programelor de consolidare a capacităților cu scopul de a promova dezvoltarea durabilă; invită Comisia și statele membre să utilizeze în mod optim inițiativa „Echipa Europa” pentru a asigura coordonarea și coerența atunci când colaborează cu țările partenere în ceea ce privește preocupările legate de sustenabilitatea comercială; |
| --- | --- |

5.

| 6. | salută crearea funcției de responsabil cu aplicarea dispozițiilor în materie comercială (CTEO) și reproiectarea ghișeului unic ca pași importanți pentru consolidarea punerii în aplicare a angajamentelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă; reamintește angajamentul Comisiei de a acorda o importanță egală presupuselor încălcări ale dispozițiilor privind comerțul și dezvoltarea durabilă precum presupuselor încălcări ale angajamentelor privind accesul pe piață; ia act de faptul că, până în prezent, a fost depusă o singură plângere referitoare la încălcări ale Directivei privind siguranța jucăriilor prin ghișeul unic; subliniază importanța includerii unor angajamente clare și precise în viitoarele capitole privind comerțul și dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sprijină consolidarea rolului structurat al grupurilor consultative interne (GCI) pe parcursul tuturor etapelor desfășurării acordurilor comerciale și solicită ca acestora să li se atribuie un rol de monitorizare în ceea ce privește punerea în aplicare concretă a tuturor aspectelor care au un impact asupra sustenabilității în acordurile de liber schimb, inclusiv supravegherea foilor de parcurs privind punerea în aplicare; solicită alocarea unor resurse financiare și a unei asistențe tehnice suficiente pentru GCI pentru a le permite să își îndeplinească sarcinile în mod corespunzător; subliniază că Comisia pentru comerț internațional (INTA) a Parlamentului s-a angajat să organizeze o dezbatere anuală cu reprezentanții GCI; consideră că un schimb mai strâns între grupurile de monitorizare ale Parlamentului și raportorii permanenți, pe de o parte, și GCI, pe de altă parte, are o valoare semnificativă pentru ambele grupuri; solicită înființarea unor GCI funcționale și în țările și regiunile partenere, în conformitate cu recomandările Comitetului Economic și Social European și cu avizele GCI din UE; salută faptul că GCI pot totodată să depună plângeri colective și că un reclamant cu sediul în UE poate prezenta preocupările legate de directiva privind comerțul și dezvoltarea durabilă ale unei entități situate într-o țară parteneră; invită Comisia să se asigure că organizațiile societății civile, pe lângă GCI, sunt în măsură să depună plângeri colective; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că alinierea în continuare a asigurării respectării Directivei privind comerțul și dezvoltarea durabilă la soluționarea generală a litigiilor între state și extinderea etapei de conformitate la litigiile din cadrul capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă vor duce la o mai bună punere în aplicare și asigurare a respectării recomandărilor grupului de rapoarte de experți; consideră că contribuțiile stabilite la nivel național – ca angajamente concrete ale părților la Acordul de la Paris – ar trebui să fie un factor esențial pentru a evalua dacă a avut loc o încălcare a acestui acord; solicită ca arbitrii responsabili de astfel de litigii să aibă cunoștințe de specialitate dovedite în domeniile relevante; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că este important să se efectueze evaluări ulterioare ale impactului social și de mediu al tuturor dispozițiilor ALS și să se revizuiască eficacitatea dispozițiilor privind comerțul și dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

9.

| 10. | își exprimă satisfacția că solicitarea sa de lungă durată de a utiliza sancțiunile comerciale ca soluție de ultimă instanță împotriva cazurilor de încălcare gravă a angajamentelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă, și anume a principiilor și drepturilor fundamentale ale OIM la locul de muncă, precum și a încălcărilor importante ale Acordului de la Paris, este inclusă în documentul final; speră că vor fi îndeplinite condițiile la cea de a 15-a Conferință a părților la Convenția privind diversitatea biologică din decembrie 2022 pentru ca convenția să devină executorie, astfel cum se prevede în comunicarea privind revizuirea Directivei privind comerțul și dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ia act de faptul că Comisia nu a prezentat un model de capitol privind comerțul și dezvoltarea durabilă, recunoscând, în același timp, că toate elementele comunicării menționate trebuie elaborate în mod adaptat, în funcție de partenerul comercial în cauză; |
| --- | --- |

11.

| 12. | se așteaptă ca principiile care stau la baza rezultatului revizuirii planului de acțiune în 15 puncte privind comerțul și dezvoltarea durabilă să se reflecte în toate acordurile comerciale ale UE în curs de negociere și în viitoarele acorduri comerciale prezentate Parlamentului spre aprobare, precum și în modernizarea tuturor ALS în vigoare, utilizând clauzele de revizuire specifice incluse în acordurile existente sau în alte proceduri adecvate; |
| --- | --- |

12.

| 13. | consideră că rezultatul revizuirii Directivei privind comerțul și dezvoltarea durabilă reprezintă un pas important în asigurarea faptului că acordurile comerciale îndeplinesc cerințele de lungă durată ale Parlamentului și așteptările societății civile și ale cetățenilor, garantând, în același timp, că acordurile comerciale ale UE rămân negociabile și atractive pentru parteneri; |
| --- | --- |

13.

| 14. | își menține angajamentul de a intensifica în permanență activitatea parlamentară de control al angajamentelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă și punerea lor în aplicare pe parcursul întregului ciclu de viață al acordurilor comerciale, inclusiv prin grupuri de monitorizare dedicate, misiuni parlamentare specifice ale Parlamentului European și posibile comisii parlamentare mixte de monitorizare cu țările partenere; solicită Comisiei să raporteze periodic Parlamentului, prin intermediul Comisiei INTA sau al grupurilor de monitorizare dedicate, cu privire la progresele înregistrate în ceea ce privește angajamentele privind comerțul și dezvoltarea durabilă și punerea lor în aplicare de către țările partenere; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că, pentru ca oportunitățile economice create de acordurile comerciale să aducă beneficii atât femeilor, cât și bărbaților, dimensiunea de gen trebuie să fie integrată în întregul proces, de la evaluarea impactului asupra dezvoltării durabile până la punerea în aplicare, inclusiv prin intermediul unor capitole dedicate egalității de gen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | reiterează faptul că, astfel cum se indică în revizuirea politicii comerciale, toate viitoarele ALS ale UE ar trebui să includă un capitol privind sistemele alimentare sustenabile care să fie legat de capitolul privind comerțul și dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că UE, în calitate de cel mai mare bloc comercial din lume, trebuie să arate un nivel ridicat de ambiție în eforturile sale compatibile cu Organizația Mondială a Comerțului atunci când elaborează instrumente autonome suplimentare pentru a sprijini acțiunile climatice la nivel mondial, lupta împotriva pierderii biodiversității și a defrișărilor, pentru a îmbunătăți tratamentul aplicat animalelor, pentru a stabili norme privind sustenabilitatea întreprinderilor, diligența necesară și munca forțată, pentru a promova economia circulară și tranziția către energia verde și pentru a asigura locuri de muncă decente la nivel mondial și pentru a-și încuraja partenerii comerciali să le respecte, utilizând dialogul și preferințele tarifare; invită Comisia să utilizeze capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă pentru a promova ratificarea convențiilor OIM incluse în Declarația privind ÎMN; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că acțiunea multilaterală este cea mai bună modalitate de a realiza tranziția globală către o economie neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon, favorabilă incluziunii și sustenabilă, în care drepturile lucrătorilor să fie respectate și îndeamnă UE să își intensifice activitatea în acest sens la nivel multilateral, în special în cadrul Organizației Mondiale a Comerțului și prin promovarea unei colaborări mai strânse cu OIM, cu Programul ONU pentru Mediu și cu acordurile multilaterale de mediu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, Comitetului Economic și Social European, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Organizației Internaționale a Muncii, Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu și acordurilor multilaterale de mediu. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  JO C 425, 20.10.2021, p. 155.

(2)  JO C 342, 6.9.2022, p. 191.

(3)  JO C 162, 10.5.2019, p. 9.

(4)  JO C 347, 9.9.2022, p. 150.

---

| 14.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 132/103 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 132/103

---

P9_TA(2022)0355

O abordare a UE privind managementul traficului spațial – O contribuție a UE la soluționarea unei provocări globale

Rezoluția Parlamentului European din 6 octombrie 2022 referitoare la o abordare a UE privind managementul traficului spațial – o contribuție a UE la soluționarea unei provocări globale (2022/2641(RSP))

(2023/C 132/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 15 februarie 2022 intitulată „O abordare a UE privind managementul traficului spațial – O contribuție a UE la soluționarea unei provocări globale” (JOIN(2022)0004), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 15 februarie 2022 intitulată „O abordare a UE privind managementul traficului spațial – O contribuție a UE la soluționarea unei provocări globale” (JOIN(2022)0004),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 11 noiembrie 2020 privind orientările referitoare la contribuția europeană la stabilirea principiilor-cheie pentru economia spațială mondială, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 11 noiembrie 2020 privind orientările referitoare la contribuția europeană la stabilirea principiilor-cheie pentru economia spațială mondială,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 22 februarie 2021 intitulată „Planul de acțiune privind sinergiile dintre industria civilă, industria de apărare și industria spațială” (COM(2021)0070), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 22 februarie 2021 intitulată „Planul de acțiune privind sinergiile dintre industria civilă, industria de apărare și industria spațială” (COM(2021)0070),

| — | având în vedere orientările din 20 iunie 2019 ale Comitetului ONU pentru utilizarea pașnică a spațiului cosmic pentru sustenabilitatea pe termen lung a activităților din spațiul cosmic, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările din 20 iunie 2019 ale Comitetului ONU pentru utilizarea pașnică a spațiului cosmic pentru sustenabilitatea pe termen lung a activităților din spațiul cosmic,

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la managementul traficului spațial (O-000035/2022 – B9-0022/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la managementul traficului spațial (O-000035/2022 – B9-0022/2022),

| — | având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru industrie, cercetare și energie,

| A. | întrucât managementul traficului spațial (MTS) are o importanță strategică pentru Uniune și contribuie la asigurarea faptului că accesul la spațiu, întoarcerea din spațiu și utilizarea acestuia sunt sigure, securizate și autonome, garantând sustenabilitatea pe termen lung a spațiului cosmic și promovând și asigurând competitivitatea continuă a industriei spațiale a UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât managementul traficului spațial (MTS) are o importanță strategică pentru Uniune și contribuie la asigurarea faptului că accesul la spațiu, întoarcerea din spațiu și utilizarea acestuia sunt sigure, securizate și autonome, garantând sustenabilitatea pe termen lung a spațiului cosmic și promovând și asigurând competitivitatea continuă a industriei spațiale a UE;

| B. | întrucât, în ultimii ani, numărul operațiunilor spațiale, al sateliților pe orbită și al deșeurilor spațiale a crescut semnificativ; întrucât această evoluție a condus la creșterea exponențială a riscurilor la adresa siguranței operațiunilor spațiale pe orbită și a sustenabilității spațiului cosmic; întrucât acest lucru ar putea pune în pericol serviciile furnizate de componentele programului spațial al Uniunii; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în ultimii ani, numărul operațiunilor spațiale, al sateliților pe orbită și al deșeurilor spațiale a crescut semnificativ; întrucât această evoluție a condus la creșterea exponențială a riscurilor la adresa siguranței operațiunilor spațiale pe orbită și a sustenabilității spațiului cosmic; întrucât acest lucru ar putea pune în pericol serviciile furnizate de componentele programului spațial al Uniunii;

| C. | întrucât au apărut noi tendințe industriale, ceea ce a condus la apariția unor abordări mai comerciale în ceea ce privește utilizarea spațiului, la noi actori din afara sectorului public care intră în sectorul spațial, la lansări planificate și în curs de desfășurare ale unor așa-numite mega-constelații în orbita terestră joasă și la alte tendințe comerciale, cum ar fi mineritul spațial; |
| --- | --- |

C.

întrucât au apărut noi tendințe industriale, ceea ce a condus la apariția unor abordări mai comerciale în ceea ce privește utilizarea spațiului, la noi actori din afara sectorului public care intră în sectorul spațial, la lansări planificate și în curs de desfășurare ale unor așa-numite mega-constelații în orbita terestră joasă și la alte tendințe comerciale, cum ar fi mineritul spațial;

| D. | întrucât o serie de tehnologii oferă soluții fiabile în ceea ce privește traficul spațial și riscurile de congestionare și de coliziune; întrucât au fost dezvoltate o serie de inovații la nivelul UE și de inițiative publice și private pentru identificarea și urmărirea deșeurilor; întrucât evitarea (automatizată) a coliziunilor între vehiculele spațiale, evitarea deșeurilor spațiale, atenuarea și remedierea deșeurilor spațiale și tehnicile de îndepărtare a deșeurilor spațiale sunt instrumente eficiente care necesită un cadru de reglementare și de punere în aplicare adecvat; |
| --- | --- |

D.

întrucât o serie de tehnologii oferă soluții fiabile în ceea ce privește traficul spațial și riscurile de congestionare și de coliziune; întrucât au fost dezvoltate o serie de inovații la nivelul UE și de inițiative publice și private pentru identificarea și urmărirea deșeurilor; întrucât evitarea (automatizată) a coliziunilor între vehiculele spațiale, evitarea deșeurilor spațiale, atenuarea și remedierea deșeurilor spațiale și tehnicile de îndepărtare a deșeurilor spațiale sunt instrumente eficiente care necesită un cadru de reglementare și de punere în aplicare adecvat;

| E. | întrucât programul spațial al Uniunii include o componentă de cunoaștere a situației spațiale, care conține o subcomponentă de supraveghere și urmărire spațială (SST) ce constituie pilonul operațional pentru MTS; |
| --- | --- |

E.

întrucât programul spațial al Uniunii include o componentă de cunoaștere a situației spațiale, care conține o subcomponentă de supraveghere și urmărire spațială (SST) ce constituie pilonul operațional pentru MTS;

| F. | întrucât, spre deosebire de alte sectoare (ale transporturilor), pentru MTS nu există un cadru de reglementare internațional la fel de cuprinzător, cu norme detaliate și specificații tehnice, acesta limitându-se la orientări voluntare, |
| --- | --- |

F.

întrucât, spre deosebire de alte sectoare (ale transporturilor), pentru MTS nu există un cadru de reglementare internațional la fel de cuprinzător, cu norme detaliate și specificații tehnice, acesta limitându-se la orientări voluntare,

| 1. | salută acțiunile planificate prezentate în comunicarea comună intitulată „O abordare a UE privind managementul traficului spațial – O contribuție a UE la soluționarea unei provocări globale”; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută evoluțiile recente din sectorul spațial, prin intrarea pe piață a unor noi întreprinderi și pătrunderea pe piață a serviciilor furnizate de diferitele componente ale programului spațial al Uniunii; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că creșterea numărului de operațiuni spațiale, a numărului de actori din domeniul spațial și creșterea fără precedent a dimensiunii constelației sateliților sunt aspecte cantitative care prezintă provocări serioase ce trebuie abordate, în special prin măsuri preventive și prin dezvoltarea și implementarea unor tehnici avansate, automatizate, cum ar fi evitarea automatizată a coliziunilor; subliniază, în acest sens, că inteligența artificială, calculul de înaltă performanță și învățarea automată constituie tehnologii care facilitează procesele necesare de automatizare și urmărire; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că, pentru a gestiona în mod corespunzător traficul spațial, sunt necesare date bazate pe indicatori cantitativi și instrumente de măsurare și, în acest scop, sunt necesare o creștere a numărului și a calității senzorilor, un schimb solid de date și progrese în materie de deșeuri; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că dezvoltarea sectorului spațial impune ca UE să adopte o abordare strategică și ambițioasă care să acopere aspectele de reglementare, dimensiunea internațională și serviciile SST; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază necesitatea de a promova o definiție a MTS recunoscută la nivel internațional pentru a asigura o înțelegere comună a tuturor parametrilor, contribuind astfel la siguranța operațiunilor spațiale în spațiul cosmic din ce în ce mai aglomerat; |
| --- | --- |

6.

| 7. | consideră că, pentru a garanta siguranța și securitatea operațiunilor spațiale, un cadru de reglementare clar pentru activitățile spațiale ar trebui să stea la baza unor condiții de concurență echitabile la nivelul UE pentru activitățile spațiale și pentru un cadru cuprinzător în ceea ce privește legislația europeană obligatorie în domeniul spațial; invită Comisia să elaboreze un set de norme, standarde, specificații tehnice și orientări ale UE și să promoveze activ aceste norme la nivel internațional; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că trebuie să se țină seama de securitate și siguranță încă din etapa de proiectare, că lansările și activele spațiale trebuie să se bazeze pe sustenabilitate începând cu momentul conceperii, că cele mai bune practici și orientări actuale nu sunt utilizate suficient și că fragmentarea nu conduce la o abordare eficientă la scară largă; subliniază că aceste schimbări ar trebui să fie elaborate cu atenție și în mod clar pentru a sprijini adoptarea lor rapidă la nivel internațional și pentru a preveni sarcinile administrative excesive asupra industriei spațiale; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită Comisia să ia în considerare atât nevoile civile, cât și pe cele în materie de apărare/securitate, să evalueze impactul dezvoltării MTS asupra părților interesate din sectorul public și privat european și să consulte, de asemenea, părțile interesate din afara UE; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia să se adreseze țărilor terțe și organizațiilor internaționale, fără a aduce atingere autonomiei Uniunii; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Comisia să consolideze serviciile de SST ale Uniunii în ceea ce privește datele colectate, analizele de reintrare și fragmentare și să dezvolte în continuare baza de date SST a UE, inclusiv deplasările detectate, catalogate și preconizate ale obiectelor spațiale; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază necesitatea de a sprijini dezvoltarea unor capacități SST îmbunătățite și de a stimula cercetarea și inovarea în domeniul MTS; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că deșeurile spațiale reprezintă o problemă urgentă și că sunt necesare operațiuni privind deșeurile spațiale; invită, prin urmare, Comisia să investească în continuare în cercetarea privind tehnologiile de reducere a deșeurilor și în implementarea acestora, utilizând toate oportunitățile de finanțare de către UE a activităților de cercetare și inovare prin intermediul programului Orizont Europa, al misiunii de cercetare spațială Cassini-Huygens, al proiectelor-pilot, inclusiv al sinergiei între diferitele programe ale UE și fonduri naționale și, în măsura posibilului, al fondurilor Agenției Spațiale Europene, precum și al combinării acestora; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită Comisia să depună toate eforturile politice și diplomatice, inclusiv colaborarea cu ONU, pentru a dezvolta o abordare internațională cuprinzătoare pentru aplicarea standardelor și normelor comune și pentru punerea în aplicare a unor soluții concrete în materie de MTS la nivel mondial; |
| --- | --- |

14.

| 15. | încurajează Comisia să faciliteze participarea UE la Acordul ONU cu privire la salvarea astronauților (1), la Convenția cu privire la răspunderea internațională (2) și la Convenția asupra înregistrării obiectelor (3); |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Comisia să propună o legislație privind MTS înainte de 2024, inclusiv în ceea ce privește guvernanța sistemului și responsabilitățile Agenției UE propuse pentru Programul spațial și, pe baza evaluării la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual 2021-2027 și a actualului program spațial al Uniunii, integrarea MTS în următorul program spațial; |
| --- | --- |

16.

| 17. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Acordul din 1967 cu privire la salvarea astronauților, reîntoarcerea astronauților și restituirea obiectelor lansate în spațiul extraatmosferic.

(2)  Convenția din 1971 cu privire la răspunderea internațională pentru daunele cauzate de obiecte lansate în spațiul extraatmosferic.

(3)  Convenția din 1974 asupra înregistrării obiectelor lansate în spațiul extraatmosferic.

---

| 14.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 132/106 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 132/106

---

P9_TA(2022)0356

Un impuls pentru oceane: consolidarea guvernanței oceanelor și a biodiversității

Rezoluția Parlamentului European din 6 octombrie 2022 referitoare la un impuls pentru oceane: consolidarea guvernanței oceanelor și a biodiversității (2022/2836(RSP))

(2023/C 132/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (1),

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 10 noiembrie 2016 intitulată „Guvernanța internațională a oceanelor: o agendă pentru viitorul oceanelor noastre” (JOIN(2016)0049), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 10 noiembrie 2016 intitulată „Guvernanța internațională a oceanelor: o agendă pentru viitorul oceanelor noastre” (JOIN(2016)0049),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 ianuarie 2018 intitulată „Guvernanța internațională a oceanelor: o agendă pentru viitorul oceanelor noastre în contextul ODD-urilor pentru 2030” (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 ianuarie 2018 intitulată „Guvernanța internațională a oceanelor: o agendă pentru viitorul oceanelor noastre în contextul ODD-urilor pentru 2030” (2),

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 24 iunie 2022 referitoare la agenda UE privind guvernanța internațională a oceanelor – „Stabilirea cursului pentru o planetă albastră durabilă” (JOIN(2022)0028), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 24 iunie 2022 referitoare la agenda UE privind guvernanța internațională a oceanelor – „Stabilirea cursului pentru o planetă albastră durabilă” (JOIN(2022)0028),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 – Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380), inclusiv obiectivul acesteia de instituire a unei rețele coerente echivalente cu 30 % din zonele marine protejate din UE până în 2030, și rezoluția Parlamentului din 9 iunie 2021 referitoare la acest subiect (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 – Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380), inclusiv obiectivul acesteia de instituire a unei rețele coerente echivalente cu 30 % din zonele marine protejate din UE până în 2030, și rezoluția Parlamentului din 9 iunie 2021 referitoare la acest subiect (3),

| — | având în vedere Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru privind Strategia pentru mediul marin) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru privind Strategia pentru mediul marin) (4),

| — | având în vedere Directiva 2014/89/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 iulie 2014 de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim (5) (Directiva privind amenajarea spațiului maritim), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2014/89/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 iulie 2014 de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim (5) (Directiva privind amenajarea spațiului maritim),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la impactul deșeurilor marine asupra pescuitului (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la impactul deșeurilor marine asupra pescuitului (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 3 mai 2022 intitulată „Către o economie albastră sustenabilă în UE: rolul sectoarelor pescuitului și acvaculturii” (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 3 mai 2022 intitulată „Către o economie albastră sustenabilă în UE: rolul sectoarelor pescuitului și acvaculturii” (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 6 iulie 2016 referitoare la decizia Japoniei de a relua vânătoarea de balene în sezonul 2015-2016 (8) și rezoluția sa din 12 septembrie 2017 referitoare la vânătoarea de balene în Norvegia (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 6 iulie 2016 referitoare la decizia Japoniei de a relua vânătoarea de balene în sezonul 2015-2016 (8) și rezoluția sa din 12 septembrie 2017 referitoare la vânătoarea de balene în Norvegia (9),

| — | având în vedere proiectul Comisiei din cadrul programului Orizont Europa intitulat „Misiunea Starfish 2030: Refacerea oceanelor și apelor noastre”, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul Comisiei din cadrul programului Orizont Europa intitulat „Misiunea Starfish 2030: Refacerea oceanelor și apelor noastre”,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 10 octombrie 2007 intitulată „O politică maritimă integrată pentru Uniunea Europeană” (COM(2007)0575), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 10 octombrie 2007 intitulată „O politică maritimă integrată pentru Uniunea Europeană” (COM(2007)0575),

| — | având în vedere acordul de parteneriat între Uniunea Europeană și membrii Organizației statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific încheiat în urma negocierilor post-Cotonou, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul de parteneriat între Uniunea Europeană și membrii Organizației statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific încheiat în urma negocierilor post-Cotonou,

| — | având în vedere ratificarea și intrarea în vigoare a Convenției privind substanțele periculoase și nocive pe mare, adoptată în 2010, de modificare a unui instrument anterior adoptat în 1996, |
| --- | --- |

—

având în vedere ratificarea și intrarea în vigoare a Convenției privind substanțele periculoase și nocive pe mare, adoptată în 2010, de modificare a unui instrument anterior adoptat în 1996,

| — | având în vedere rezoluția Adunării Generale a ONU intitulată „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, adoptată la summitul ONU privind dezvoltarea durabilă organizat la New York la 25 septembrie 2015 și, în special, obiectivul de dezvoltare durabilă (ODD) nr. 14 din Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, care încurajează conservarea și exploatarea durabilă a oceanelor, mărilor și resurselor marine, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Adunării Generale a ONU intitulată „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, adoptată la summitul ONU privind dezvoltarea durabilă organizat la New York la 25 septembrie 2015 și, în special, obiectivul de dezvoltare durabilă (ODD) nr. 14 din Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, care încurajează conservarea și exploatarea durabilă a oceanelor, mărilor și resurselor marine,

| — | având în vedere Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și Acordul din 2015 de la Paris privind schimbările climatice, care a intrat în vigoare la 4 noiembrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și Acordul din 2015 de la Paris privind schimbările climatice, care a intrat în vigoare la 4 noiembrie 2016,

| — | având în vedere Pactul climatic de la Glasgow, adoptat în cadrul CCONUSC la 13 noiembrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul climatic de la Glasgow, adoptat în cadrul CCONUSC la 13 noiembrie 2021,

| — | având în vedere Convenția privind diversitatea biologică, care a intrat în vigoare la 29 decembrie 1993, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind diversitatea biologică, care a intrat în vigoare la 29 decembrie 1993,

| — | având în vedere Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS), care a fost semnată la Montego Bay, în Jamaica, la 10 decembrie 1982, și a intrat în vigoare la 16 noiembrie 1994, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS), care a fost semnată la Montego Bay, în Jamaica, la 10 decembrie 1982, și a intrat în vigoare la 16 noiembrie 1994,

| — | având în vedere mandatul Autorității Internaționale pentru Fundul Mărilor și Oceanelor, instituit în temeiul UNCLOS, și Acordul din 1994 privind punerea în aplicare a părții XI din UNCLOS, |
| --- | --- |

—

având în vedere mandatul Autorității Internaționale pentru Fundul Mărilor și Oceanelor, instituit în temeiul UNCLOS, și Acordul din 1994 privind punerea în aplicare a părții XI din UNCLOS,

| — | având în vedere raportul special al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) din 24 septembrie 2019 privind oceanele și criosfera într-un climat în schimbare, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul special al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) din 24 septembrie 2019 privind oceanele și criosfera într-un climat în schimbare,

| — | având în vedere Deceniul științelor oceanului pentru dezvoltare durabilă (2021-2030), astfel cum a fost proclamat de ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere Deceniul științelor oceanului pentru dezvoltare durabilă (2021-2030), astfel cum a fost proclamat de ONU,

| — | având în vedere raportul de evaluare globală privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice din mai 2019 al Platformei interguvernamentale științifico-politice privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de evaluare globală privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice din mai 2019 al Platformei interguvernamentale științifico-politice privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice,

| — | având în vedere summitul „One Ocean” organizat la Brest, în Franța, între 9 și 11 februarie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere summitul „One Ocean” organizat la Brest, în Franța, între 9 și 11 februarie 2022,

| — | având în vedere rezoluția adoptată de Adunarea ONU pentru mediu la Nairobi la 2 martie 2022, intitulată „Eliminarea poluării cu materiale plastice: către un instrument internațional obligatoriu din punct de vedere juridic”, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția adoptată de Adunarea ONU pentru mediu la Nairobi la 2 martie 2022, intitulată „Eliminarea poluării cu materiale plastice: către un instrument internațional obligatoriu din punct de vedere juridic”,

| — | având în vedere rezoluția Adunării Generale a ONU din 24 decembrie 2017 referitoare la elaborarea unui instrument internațional cu caracter juridic obligatoriu în temeiul UNCLOS privind conservarea și utilizarea durabilă a diversității biologice marine a zonelor din afara jurisdicțiilor naționale (BBNJ), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Adunării Generale a ONU din 24 decembrie 2017 referitoare la elaborarea unui instrument internațional cu caracter juridic obligatoriu în temeiul UNCLOS privind conservarea și utilizarea durabilă a diversității biologice marine a zonelor din afara jurisdicțiilor naționale (BBNJ),

| — | având în vedere Conferința la nivel înalt a ONU pentru sprijinirea punerii în aplicare a ODD 14 (Conferința ONU privind oceanele), organizată la Lisabona în perioada 27 iunie-1 iulie 2022, precum și adoptarea ulterioară a Declarației de la Lisabona, |
| --- | --- |

—

având în vedere Conferința la nivel înalt a ONU pentru sprijinirea punerii în aplicare a ODD 14 (Conferința ONU privind oceanele), organizată la Lisabona în perioada 27 iunie-1 iulie 2022, precum și adoptarea ulterioară a Declarației de la Lisabona,

| — | având în vedere cea de a șaptea conferință la nivel înalt „Oceanul nostru”, găzduită în comun de Republica Palau și de Statele Unite ale Americii la 13 și 14 aprilie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a șaptea conferință la nivel înalt „Oceanul nostru”, găzduită în comun de Republica Palau și de Statele Unite ale Americii la 13 și 14 aprilie 2022,

| — | având în vedere Conferința ONU privind biodiversitatea (COP15), care va avea loc la Montreal în perioada 5-17 decembrie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere Conferința ONU privind biodiversitatea (COP15), care va avea loc la Montreal în perioada 5-17 decembrie 2022,

| — | având în vedere Acordul Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) privind încetarea subvențiilor dăunătoare pentru pescuit, adoptat la cea de-a 12-a Conferință ministerială a OMC din 17 iunie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) privind încetarea subvențiilor dăunătoare pentru pescuit, adoptat la cea de-a 12-a Conferință ministerială a OMC din 17 iunie 2022,

| — | având în vedere Declarația de la Bizerte adoptată în cadrul Forumului mondial al mării din septembrie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Bizerte adoptată în cadrul Forumului mondial al mării din septembrie 2022,

| — | având în vedere raportul special nr. 20/2022 al Curții de Conturi Europene din 26 septembrie 2022 intitulat „Acțiunea UE de combatere a pescuitului ilegal – Sisteme de control instituite, dar slăbite de controalele și sancțiunile neuniforme aplicate de statele membre”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul special nr. 20/2022 al Curții de Conturi Europene din 26 septembrie 2022 intitulat „Acțiunea UE de combatere a pescuitului ilegal – Sisteme de control instituite, dar slăbite de controalele și sancțiunile neuniforme aplicate de statele membre”,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 19 noiembrie 2020 intitulată „O strategie a UE privind valorificarea potențialului energiei din surse regenerabile offshore pentru un viitor neutru climatic” (COM(2020)0741), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 19 noiembrie 2020 intitulată „O strategie a UE privind valorificarea potențialului energiei din surse regenerabile offshore pentru un viitor neutru climatic” (COM(2020)0741),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 februarie 2022 referitoare la o strategie europeană privind energia din surse regenerabile offshore (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 februarie 2022 referitoare la o strategie europeană privind energia din surse regenerabile offshore (10),

| — | având în vedere raportul special al Curții de Conturi nr. 26/2020 din 26 noiembrie 2020 intitulat „Mediul marin: protecția oferită de UE este extinsă, dar lipsită de profunzime”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul special al Curții de Conturi nr. 26/2020 din 26 noiembrie 2020 intitulat „Mediul marin: protecția oferită de UE este extinsă, dar lipsită de profunzime”,

| — | având în vedere rezoluția sa din 8 iulie 2021 referitoare la înființarea unor zone marine protejate în Antarctica și conservarea biodiversității în Oceanul Antarctic (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 8 iulie 2021 referitoare la înființarea unor zone marine protejate în Antarctica și conservarea biodiversității în Oceanul Antarctic (11),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 iulie 2021 referitoare la impactul pe care îl au asupra pescuitului parcurile eoliene și alte sisteme de energie din surse regenerabile instalate în largul mării (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 iulie 2021 referitoare la impactul pe care îl au asupra pescuitului parcurile eoliene și alte sisteme de energie din surse regenerabile instalate în largul mării (12),

| — | având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Parlamentul European a declarat o urgență climatică și de mediu și s-a angajat să ia de urgență măsurile concrete necesare pentru a combate și a contracara această amenințare înainte de a fi prea târziu; întrucât pierderea biodiversității și schimbările climatice sunt legate între ele și se exacerbează reciproc, reprezentând în egală măsură o amenințare la adresa vieții pe planeta noastră și, ca atare, ar trebui abordate împreună urgent; |
| --- | --- |

A.

întrucât Parlamentul European a declarat o urgență climatică și de mediu și s-a angajat să ia de urgență măsurile concrete necesare pentru a combate și a contracara această amenințare înainte de a fi prea târziu; întrucât pierderea biodiversității și schimbările climatice sunt legate între ele și se exacerbează reciproc, reprezentând în egală măsură o amenințare la adresa vieții pe planeta noastră și, ca atare, ar trebui abordate împreună urgent;

| B. | întrucât natura se deteriorează într-un ritm și la o scară fără precedent în istoria umanității; întrucât se estimează că un milion de specii sunt expuse riscului de dispariție la nivel mondial; întrucât numai 23 % dintre specii și 16 % dintre habitatele vizate de directivele UE privind natura sunt într-o stare favorabilă; |
| --- | --- |

B.

întrucât natura se deteriorează într-un ritm și la o scară fără precedent în istoria umanității; întrucât se estimează că un milion de specii sunt expuse riscului de dispariție la nivel mondial; întrucât numai 23 % dintre specii și 16 % dintre habitatele vizate de directivele UE privind natura sunt într-o stare favorabilă;

| C. | întrucât oceanul acoperă 71 % din suprafața terestră, produce jumătate din oxigenul nostru, absoarbe o treime din emisiile de CO2 și 90 % din excesul de căldură din sistemul climatic (13) și joacă un rol unic și vital de regulator climatic în contextul crizei climatice; |
| --- | --- |

C.

întrucât oceanul acoperă 71 % din suprafața terestră, produce jumătate din oxigenul nostru, absoarbe o treime din emisiile de CO2 și 90 % din excesul de căldură din sistemul climatic (13) și joacă un rol unic și vital de regulator climatic în contextul crizei climatice;

| D. | întrucât lumea trece printr-o criză climatică și de mediu, necesitând răspunsuri globale care să identifice provocările comune, sinergiile și domeniile de cooperare; |
| --- | --- |

D.

întrucât lumea trece printr-o criză climatică și de mediu, necesitând răspunsuri globale care să identifice provocările comune, sinergiile și domeniile de cooperare;

| E. | întrucât se consideră că marea de adâncime are cea mai mare biodiversitate de pe Pământ, conținând aproximativ 250 000 de specii cunoscute și multe altele încă nedescoperite, cel puțin două treimi din speciile marine din lume nefiind încă identificate (14); |
| --- | --- |

E.

întrucât se consideră că marea de adâncime are cea mai mare biodiversitate de pe Pământ, conținând aproximativ 250 000 de specii cunoscute și multe altele încă nedescoperite, cel puțin două treimi din speciile marine din lume nefiind încă identificate (14);

| F. | întrucât UE și statele sale membre reprezintă cea mai mare zonă maritimă din lume, dacă includem zonele maritime ale țărilor și teritoriilor de peste mări; |
| --- | --- |

F.

întrucât UE și statele sale membre reprezintă cea mai mare zonă maritimă din lume, dacă includem zonele maritime ale țărilor și teritoriilor de peste mări;

| G. | întrucât oceanul contribuie, de asemenea, la securitatea alimentară și la sănătate, oferind o sursă primară de proteine pentru peste 3 miliarde de persoane, furnizând energie din surse regenerabile și resurse minerale, precum și creând locuri de muncă în comunitățile costiere și acționând ca un vector de transport pentru mărfurile noastre și facilitându-ne comunicațiile prin internet; |
| --- | --- |

G.

întrucât oceanul contribuie, de asemenea, la securitatea alimentară și la sănătate, oferind o sursă primară de proteine pentru peste 3 miliarde de persoane, furnizând energie din surse regenerabile și resurse minerale, precum și creând locuri de muncă în comunitățile costiere și acționând ca un vector de transport pentru mărfurile noastre și facilitându-ne comunicațiile prin internet;

| H. | întrucât oceanul este în prezent supus unei presiuni intense din partea activităților umane, inclusiv din cauza pescuitului excesiv și a tehnicilor de pescuit dăunătoare, cum ar fi operațiunile de pescuit de fund, poluarea, activitățile extractive industriale și criza climatică, care duc la daune ireversibile, cum ar fi încălzirea oceanelor, creșterea nivelului mărilor, acidificarea, dezoxigenarea, eroziunea costieră, poluarea marină, supraexploatarea biodiversității marine, pierderea și degradarea habitatelor și reducerea biomasei, care au, de asemenea, consecințe asupra sănătății și siguranței populațiilor umane și animale, precum și asupra altor organisme; |
| --- | --- |

H.

întrucât oceanul este în prezent supus unei presiuni intense din partea activităților umane, inclusiv din cauza pescuitului excesiv și a tehnicilor de pescuit dăunătoare, cum ar fi operațiunile de pescuit de fund, poluarea, activitățile extractive industriale și criza climatică, care duc la daune ireversibile, cum ar fi încălzirea oceanelor, creșterea nivelului mărilor, acidificarea, dezoxigenarea, eroziunea costieră, poluarea marină, supraexploatarea biodiversității marine, pierderea și degradarea habitatelor și reducerea biomasei, care au, de asemenea, consecințe asupra sănătății și siguranței populațiilor umane și animale, precum și asupra altor organisme;

| I. | întrucât, potrivit Platformei interguvernamentale științifico-politice privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice și Grupului interguvernamental privind schimbările climatice, biodiversitatea marină este grav amenințată; întrucât Agenția Europeană de Mediu (AEM) a emis avertizări asupra stării actuale de degradare a mediului marin european și asupra necesității de a reface rapid ecosistemele noastre marine, acordând atenție impactului activităților umane asupra mediului marin; întrucât zonele vulnerabile marine, cum ar fi recifele de corali, mangrovele și straturile de iarbă de mare, sunt grav degradate și amenințate de schimbările climatice și de poluare; |
| --- | --- |

I.

întrucât, potrivit Platformei interguvernamentale științifico-politice privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice și Grupului interguvernamental privind schimbările climatice, biodiversitatea marină este grav amenințată; întrucât Agenția Europeană de Mediu (AEM) a emis avertizări asupra stării actuale de degradare a mediului marin european și asupra necesității de a reface rapid ecosistemele noastre marine, acordând atenție impactului activităților umane asupra mediului marin; întrucât zonele vulnerabile marine, cum ar fi recifele de corali, mangrovele și straturile de iarbă de mare, sunt grav degradate și amenințate de schimbările climatice și de poluare;

| J. | întrucât neîndeplinirea obiectivelor Acordului de la Paris ar avea un impact enorm asupra mediului și costuri economice uriașe, crescând inclusiv probabilitatea de a se atinge punctele de basculare climatice la care nivelurile de temperatură ar începe să limiteze capacitatea naturii de a absorbi carbonul în ocean; |
| --- | --- |

J.

întrucât neîndeplinirea obiectivelor Acordului de la Paris ar avea un impact enorm asupra mediului și costuri economice uriașe, crescând inclusiv probabilitatea de a se atinge punctele de basculare climatice la care nivelurile de temperatură ar începe să limiteze capacitatea naturii de a absorbi carbonul în ocean;

| K. | întrucât balenele îmbunătățesc productivitatea ecosistemelor și joacă un rol semnificativ în captarea carbonului din atmosferă; întrucât fiecare balenă uriașă sechestrează în medie 33 de tone de CO2 în timpul vieții; întrucât, potrivit calculelor Fondului Monetar Internațional, dacă balenelor li s-ar permite să revină la numărul lor anterior vânătorii de balene, s-ar genera o creștere semnificativă a fitoplanctonului pozitiv din punct de vedere climatic, ceea ce ar duce la capturarea suplimentară a sute de milioane de tone de CO2 pe an, echivalentul unei apariții bruște a 2 miliarde de copaci (15); întrucât protecția balenelor ar trebui să fie o prioritate a guvernanței internaționale a oceanelor; |
| --- | --- |

K.

întrucât balenele îmbunătățesc productivitatea ecosistemelor și joacă un rol semnificativ în captarea carbonului din atmosferă; întrucât fiecare balenă uriașă sechestrează în medie 33 de tone de CO2 în timpul vieții; întrucât, potrivit calculelor Fondului Monetar Internațional, dacă balenelor li s-ar permite să revină la numărul lor anterior vânătorii de balene, s-ar genera o creștere semnificativă a fitoplanctonului pozitiv din punct de vedere climatic, ceea ce ar duce la capturarea suplimentară a sute de milioane de tone de CO2 pe an, echivalentul unei apariții bruște a 2 miliarde de copaci (15); întrucât protecția balenelor ar trebui să fie o prioritate a guvernanței internaționale a oceanelor;

| L. | întrucât oceanul ar trebui recunoscut la nivel internațional ca bun comun mondial și ar trebui protejat ținând cont de unicitatea și interconectarea sa, precum și de serviciile ecosistemice esențiale pe care le oferă, de care depind generațiile actuale și viitoare pentru supraviețuirea și bunăstarea lor; |
| --- | --- |

L.

întrucât oceanul ar trebui recunoscut la nivel internațional ca bun comun mondial și ar trebui protejat ținând cont de unicitatea și interconectarea sa, precum și de serviciile ecosistemice esențiale pe care le oferă, de care depind generațiile actuale și viitoare pentru supraviețuirea și bunăstarea lor;

| M. | întrucât, datorită caracteristicilor și particularităților lor geografice, regiunile ultraperiferice și insulele UE ajută UE să beneficieze de dimensiunea geostrategică, ecologică, economică și culturală a oceanelor și îi atribuie responsabilități; întrucât regiunile ultraperiferice și insulele sunt printre cele mai afectate de schimbările climatice, în special în ceea ce privește dezvoltarea durabilă, comparativ cu restul UE și cu restul țărilor dezvoltate; |
| --- | --- |

M.

întrucât, datorită caracteristicilor și particularităților lor geografice, regiunile ultraperiferice și insulele UE ajută UE să beneficieze de dimensiunea geostrategică, ecologică, economică și culturală a oceanelor și îi atribuie responsabilități; întrucât regiunile ultraperiferice și insulele sunt printre cele mai afectate de schimbările climatice, în special în ceea ce privește dezvoltarea durabilă, comparativ cu restul UE și cu restul țărilor dezvoltate;

| N. | întrucât Agenția Europeană de Mediu a definit guvernanța oceanelor ca fiind „gestionarea și utilizarea oceanelor lumii și a resurselor acestora în moduri care le mențin sănătoase, productive, sigure, securizate și reziliente” (16); |
| --- | --- |

N.

întrucât Agenția Europeană de Mediu a definit guvernanța oceanelor ca fiind „gestionarea și utilizarea oceanelor lumii și a resurselor acestora în moduri care le mențin sănătoase, productive, sigure, securizate și reziliente” (16);

| O. | întrucât economia albastră a UE asigură 4,5 milioane de locuri de muncă directe și include toate industriile și sectoarele legate de oceane, mări și zone de coastă, cum ar fi transportul maritim, transportul maritim de pasageri, pescuitul și generarea de energie, precum și porturile, șantierele navale, turismul de coastă și acvacultura terestră; întrucât aspectele economice legate de oceane reprezintă un element important al pachetului Pactului verde european și al planului de redresare și întrucât dezvoltarea unei economii albastre durabile în ceea ce privește ecosistemele marine ar putea stimula semnificativ dezvoltarea economică, precum și crearea de locuri de muncă, în special în țările și regiunile de coastă și insulare și în regiunile ultraperiferice (17); |
| --- | --- |

O.

întrucât economia albastră a UE asigură 4,5 milioane de locuri de muncă directe și include toate industriile și sectoarele legate de oceane, mări și zone de coastă, cum ar fi transportul maritim, transportul maritim de pasageri, pescuitul și generarea de energie, precum și porturile, șantierele navale, turismul de coastă și acvacultura terestră; întrucât aspectele economice legate de oceane reprezintă un element important al pachetului Pactului verde european și al planului de redresare și întrucât dezvoltarea unei economii albastre durabile în ceea ce privește ecosistemele marine ar putea stimula semnificativ dezvoltarea economică, precum și crearea de locuri de muncă, în special în țările și regiunile de coastă și insulare și în regiunile ultraperiferice (17);

| P. | întrucât, la summitul „One Ocean”, care a avut loc la Brest în februarie 2022, Franța și Columbia au lansat o coaliție mondială pentru carbonul albastru și a fost lansată, de asemenea, coaliția foarte ambițioasă privind BBNJ, |
| --- | --- |

P.

întrucât, la summitul „One Ocean”, care a avut loc la Brest în februarie 2022, Franța și Columbia au lansat o coaliție mondială pentru carbonul albastru și a fost lansată, de asemenea, coaliția foarte ambițioasă privind BBNJ,

1.

solicită UE să preia rolul de lider în ceea ce privește protejarea oceanelor, refacerea ecosistemelor marine și sensibilizarea cu privire la rolul esențial pe care îl joacă oceanul în menținerea unei planete vii pentru oameni și animale și cu privire la numeroasele beneficii pe care le aduce societăților noastre; consideră că este important, în acest context, să ne îmbunătățim relația cu oceanele; încurajează Comisia să promoveze o mai bună integrare a aspectelor legate de conservarea oceanelor în alte domenii de politică, inclusiv în cadrul viitoarelor conferințe privind clima și biodiversitatea, în special COP15 și COP27;

2.

își exprimă dezamăgirea deoarece Tratatul privind marea liberă nu a fost adoptat în cele din urmă în cadrul celei de a cincea Conferințe interguvernamentale și recunoaște, în același timp, că s-au înregistrat progrese; consideră că este imperativ să se asigure protecția biodiversității în afara jurisdicțiilor naționale pentru a proteja, a conserva și a reface viața marină și pentru a utiliza resursele noastre oceanice comune în mod echitabil și sustenabil; invită Comisia și statele membre să reia de urgență negocierile asupra Tratatului privind marea liberă, fără întârziere, pentru a adopta o abordare ambițioasă a negocierilor privind un tratat BBNJ care să garanteze un cadru internațional ambițios, eficace și adaptat exigențelor viitorului, esențial pentru atingerea obiectivului de conservare a cel puțin 30 % din oceane și mări la nivel mondial;

3.

subliniază că Conferința părților la tratat ar trebui să aibă competențe depline pentru a adopta planuri și măsuri de gestionare eficace a zonelor marine protejate și este ferm convins că orice tip de mecanism de neparticipare ar submina eforturile de protecție a mediului marin; subliniază, de asemenea, că tratatul ar trebui să includă și un mecanism corect și echitabil de accesare și partajare a beneficiilor resurselor genetice marine și să ofere finanțare adecvată pentru a sprijini funcțiile de bază ale tratatului, precum și sprijin financiar, științific și tehnic pentru statele care au nevoie de acesta, prin consolidarea capacităților și transferuri de tehnologie marină; invită Comisia și statele membre să pledeze pentru includerea noțiunii de ocean ca bun comun mondial în preambulul viitoarelor declarații și tratate internaționale, în special BBNJ;

4.

subliniază că viitoarele conferințe privind clima (COP27) și biodiversitatea (COP15) vor fi cruciale pentru a asigura rolul central al oceanelor în lupta împotriva schimbărilor climatice și realizarea deplină a obiectivelor Acordului de la Paris și ale Convenției privind diversitatea biologică; recunoaște că starea bună de sănătate a oceanelor și mărilor noastre este esențială pentru menținerea rolului acestora în atenuarea schimbărilor climatice și pentru menținerea în limitele obiectivului privind încălzirea climatică al Acordului de la Paris; își reiterează apelul adresat UE de a insista, în cadrul COP15, în favoarea unui cadru global post-2020 pentru biodiversitate ambițios, cu obiective de stopare și inversare a declinului biodiversității, inclusiv prin obiective obligatorii din punct de vedere juridic de refacere și protecție la nivel mondial a unui procent de cel puțin 30 % până în 2030;

Îmbunătățirea guvernanței oceanelor la nivelul UE și la nivel internațional

Îmbunătățirea guvernanței oceanelor la nivelul UE și la nivel internațional

| 5. | este de părere că lupta împotriva degradării oceanelor necesită un efort comun considerabil; solicită o guvernanță globală, sistemică, integrată și ambițioasă; |
| --- | --- |

5.

este de părere că lupta împotriva degradării oceanelor necesită un efort comun considerabil; solicită o guvernanță globală, sistemică, integrată și ambițioasă;

| 6. | își reiterează apelul adresat Comisiei și statelor membre să susțină un moratoriu internațional privind exploatarea minieră a fundului mării (18); |
| --- | --- |

6.

își reiterează apelul adresat Comisiei și statelor membre să susțină un moratoriu internațional privind exploatarea minieră a fundului mării (18

| 7. | subliniază că este important să se facă un bilanț al legăturilor dintre uscat și mare în politicile europene, inclusiv al scurgerilor de azot și fosfor rezultate din agricultura intensivă, precum și al poluării cu materiale plastice; subliniază, de asemenea, că este important să se asigure integrarea abordării „O singură sănătate”, recunoscând legăturile dintre sănătatea umană, sănătatea animală și sănătatea mediului înconjurător; |
| --- | --- |

7.

subliniază că este important să se facă un bilanț al legăturilor dintre uscat și mare în politicile europene, inclusiv al scurgerilor de azot și fosfor rezultate din agricultura intensivă, precum și al poluării cu materiale plastice; subliniază, de asemenea, că este important să se asigure integrarea abordării „O singură sănătate”, recunoscând legăturile dintre sănătatea umană, sănătatea animală și sănătatea mediului înconjurător;

| 8. | își reiterează preocuparea legată de faptul că, adesea, de sprijinul sectorial oferit de acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil nu beneficiază pescuitul local și comunitățile costiere din țările terțe; își reiterează apelul adresat Comisiei de a se asigura că astfel de acorduri sunt în conformitate cu ODD, cu obligațiile de mediu ale UE și cu obiectivele politicii comune a UE în domeniul pescuitului; îndeamnă UE să fie mai transparentă, să colecteze mai multe date (îndeosebi despre capturi, înmatriculările navelor și condițiile de muncă), să înăsprească cerințele de raportare în cadrul acordurilor de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil și să creeze o bază centralizată de date socioeconomice pentru toate navele UE, indiferent de locul unde își desfășoară activitatea; |
| --- | --- |

8.

își reiterează preocuparea legată de faptul că, adesea, de sprijinul sectorial oferit de acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil nu beneficiază pescuitul local și comunitățile costiere din țările terțe; își reiterează apelul adresat Comisiei de a se asigura că astfel de acorduri sunt în conformitate cu ODD, cu obligațiile de mediu ale UE și cu obiectivele politicii comune a UE în domeniul pescuitului; îndeamnă UE să fie mai transparentă, să colecteze mai multe date (îndeosebi despre capturi, înmatriculările navelor și condițiile de muncă), să înăsprească cerințele de raportare în cadrul acordurilor de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil și să creeze o bază centralizată de date socioeconomice pentru toate navele UE, indiferent de locul unde își desfășoară activitatea;

| 9. | subliniază necesitatea de a integra considerente legate de drepturile omului și de dreptul muncii pe mare în cadrul privind guvernanța oceanelor la nivel mondial; invită Comisia să depună eforturi specifice pentru a promova standarde de muncă decentă în industria mondială a pescuitului, recunoscând legătura dintre încălcările drepturilor lucrătorilor și ale drepturilor omului și practicile de pescuit nesustenabile și distructive, în special pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN); |
| --- | --- |

9.

subliniază necesitatea de a integra considerente legate de drepturile omului și de dreptul muncii pe mare în cadrul privind guvernanța oceanelor la nivel mondial; invită Comisia să depună eforturi specifice pentru a promova standarde de muncă decentă în industria mondială a pescuitului, recunoscând legătura dintre încălcările drepturilor lucrătorilor și ale drepturilor omului și practicile de pescuit nesustenabile și distructive, în special pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN);

| 10. | invită Consiliul și președințiile sale prin rotație să elaboreze și să pună în aplicare o viziune strategică pe termen lung pentru chestiunile maritime, în scopul de a transforma UE într-un lider mondial în dezvoltarea durabilă a oceanelor noastre și, în special, în protejarea oceanului și a ecosistemelor sale, pentru a aborda actualele crize de mediu și climatice; |
| --- | --- |

10.

invită Consiliul și președințiile sale prin rotație să elaboreze și să pună în aplicare o viziune strategică pe termen lung pentru chestiunile maritime, în scopul de a transforma UE într-un lider mondial în dezvoltarea durabilă a oceanelor noastre și, în special, în protejarea oceanului și a ecosistemelor sale, pentru a aborda actualele crize de mediu și climatice;

| 11. | reiterează principiul coerenței politicilor în favoarea dezvoltării, la care UE și statele sale membre s-au angajat și care urmărește să reducă la minimum contradicțiile și să creeze sinergii între diferitele politici ale UE; subliniază, în acest sens, rolul-cheie al politicilor de dezvoltare ale UE, care ar trebui să ajute țările partenere să atingă obiectivele comune menționate anterior pentru oceane și umanitate; |
| --- | --- |

11.

reiterează principiul coerenței politicilor în favoarea dezvoltării, la care UE și statele sale membre s-au angajat și care urmărește să reducă la minimum contradicțiile și să creeze sinergii între diferitele politici ale UE; subliniază, în acest sens, rolul-cheie al politicilor de dezvoltare ale UE, care ar trebui să ajute țările partenere să atingă obiectivele comune menționate anterior pentru oceane și umanitate;

| 12. | subliniază importanța protejării populațiilor de balene, atât din perspectiva biodiversității, cât și a climei; sprijină ferm menținerea în continuare a moratoriului mondial privind vânătoarea de balene în scopuri comerciale, precum și interzicerea comerțului internațional cu produse derivate din balenă; invită Japonia, Norvegia și Islanda să pună capăt operațiunilor legate de vânătoarea de balene; solicită UE să combată riscurile mortale la care sunt supuse balenele și alte cetacee, inclusiv loviturile navelor, prinderea accidentală în plasele de pescuit, deșeurile din plastic purtate de apă și poluarea fonică; |
| --- | --- |

12.

subliniază importanța protejării populațiilor de balene, atât din perspectiva biodiversității, cât și a climei; sprijină ferm menținerea în continuare a moratoriului mondial privind vânătoarea de balene în scopuri comerciale, precum și interzicerea comerțului internațional cu produse derivate din balenă; invită Japonia, Norvegia și Islanda să pună capăt operațiunilor legate de vânătoarea de balene; solicită UE să combată riscurile mortale la care sunt supuse balenele și alte cetacee, inclusiv loviturile navelor, prinderea accidentală în plasele de pescuit, deșeurile din plastic purtate de apă și poluarea fonică;

Asigurarea conservării în fața crizelor climatice și de mediu

Asigurarea conservării în fața crizelor climatice și de mediu

| 13. | își reiterează poziția din strategia privind biodiversitatea în ceea ce privește sprijinul său ferm pentru obiectivele UE de protejare a cel puțin 30 % din zonele marine ale UE și de protejare strictă a cel puțin 10 % din zonele marine ale UE; se așteaptă ca noua Lege a UE privind refacerea naturii să asigure refacerea ecosistemelor marine degradate, dat fiind că ecosistemele marine sănătoase pot proteja și reface biodiversitatea și pot atenua schimbările climatice, oferind servicii ecosistemice multiple; își reiterează apelul în favoarea unui obiectiv de refacere a cel puțin 30 % din suprafața terestră și maritimă a UE, care să depășească simpla protecție; |
| --- | --- |

13.

își reiterează poziția din strategia privind biodiversitatea în ceea ce privește sprijinul său ferm pentru obiectivele UE de protejare a cel puțin 30 % din zonele marine ale UE și de protejare strictă a cel puțin 10 % din zonele marine ale UE; se așteaptă ca noua Lege a UE privind refacerea naturii să asigure refacerea ecosistemelor marine degradate, dat fiind că ecosistemele marine sănătoase pot proteja și reface biodiversitatea și pot atenua schimbările climatice, oferind servicii ecosistemice multiple; își reiterează apelul în favoarea unui obiectiv de refacere a cel puțin 30 % din suprafața terestră și maritimă a UE, care să depășească simpla protecție;

| 14. | își reiterează sprijinul deplin pentru înființarea a două noi zone marine protejate acoperind peste 3 milioane km2 în Antarctica de est și în Marea Wedell (19); invită Comisia și statele membre să își intensifice semnificativ eforturile pentru atingerea acestui obiectiv; |
| --- | --- |

14.

își reiterează sprijinul deplin pentru înființarea a două noi zone marine protejate acoperind peste 3 milioane km2

19

| 15. | sprijină candidatura UE pentru statutul de observator în cadrul Consiliului Arcticii; solicită o protecție sporită pentru regiunea arctică, inclusiv interzicerea explorării petrolului și, cât mai curând posibil, a explorării gazelor; |
| --- | --- |

15.

sprijină candidatura UE pentru statutul de observator în cadrul Consiliului Arcticii; solicită o protecție sporită pentru regiunea arctică, inclusiv interzicerea explorării petrolului și, cât mai curând posibil, a explorării gazelor;

| 16. | își reiterează sprijinul pentru interzicerea tuturor activităților industriale de extracție dăunătoare mediului, cum ar fi mineritul și extracția de combustibili fosili în zonele marine protejate; își reiterează apelul adresat UE să lanseze și să finanțeze programe de cercetare științifică pentru a cartografia habitatele marine bogate în carbon din apele UE, care să stea la baza desemnării unor astfel de zone ca zone marine strict protejate, cu scopul de a proteja și reface absorbanții de carbon din mediul marin, în conformitate cu Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), și de a proteja și reface ecosistemele, în special cele de pe fundul mării, în conformitate cu Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”, protejându-le de activitățile umane care ar putea perturba și elibera carbonul în coloana de apă, cum ar fi operațiunile de pescuit de fund; |
| --- | --- |

16.

își reiterează sprijinul pentru interzicerea tuturor activităților industriale de extracție dăunătoare mediului, cum ar fi mineritul și extracția de combustibili fosili în zonele marine protejate; își reiterează apelul adresat UE să lanseze și să finanțeze programe de cercetare științifică pentru a cartografia habitatele marine bogate în carbon din apele UE, care să stea la baza desemnării unor astfel de zone ca zone marine strict protejate, cu scopul de a proteja și reface absorbanții de carbon din mediul marin, în conformitate cu Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), și de a proteja și reface ecosistemele, în special cele de pe fundul mării, în conformitate cu Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”, protejându-le de activitățile umane care ar putea perturba și elibera carbonul în coloana de apă, cum ar fi operațiunile de pescuit de fund;

| 17. | reiterează că pescuitul și acvacultura din întreaga lume trebuie să fie sustenabile din perspectiva mediului și gestionate în concordanță cu obiectivele realizării de beneficii economice, sociale și în materie de ocupare a forței de muncă și cu obiectivul de a contribui la securitatea aprovizionării cu alimente; subliniază că colectarea de date științifice și socioeconomice este fundamentală pentru gestionarea sustenabilă a pescuitului; regretă că recentul Regulament de punere în aplicare (UE) 2022/1614 al Comisiei din 15 septembrie 2022 a fost adoptat fără suficiente date și consultări cu părțile interesate; îndeamnă Comisia să își reexamineze decizia în lumina viitoarelor recomandări ale Consiliului Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime, care urmează să fie publicate în noiembrie 2022, și de îndată ce va fi disponibilă o evaluare a impactului socioeconomic; |
| --- | --- |

17.

reiterează că pescuitul și acvacultura din întreaga lume trebuie să fie sustenabile din perspectiva mediului și gestionate în concordanță cu obiectivele realizării de beneficii economice, sociale și în materie de ocupare a forței de muncă și cu obiectivul de a contribui la securitatea aprovizionării cu alimente; subliniază că colectarea de date științifice și socioeconomice este fundamentală pentru gestionarea sustenabilă a pescuitului; regretă că recentul Regulament de punere în aplicare (UE) 2022/1614 al Comisiei din 15 septembrie 2022 a fost adoptat fără suficiente date și consultări cu părțile interesate; îndeamnă Comisia să își reexamineze decizia în lumina viitoarelor recomandări ale Consiliului Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime, care urmează să fie publicate în noiembrie 2022, și de îndată ce va fi disponibilă o evaluare a impactului socioeconomic;

| 18. | subliniază necesitatea crucială de a raționaliza integrarea ecosistemelor costiere cu carbon albastru (mangrove, mlaștini temporare cu apă sărate de maree și iarbă de mare) în Pactul verde european și încurajează Comisia să depună în continuare eforturi pentru a identifica metodologii solide, transparente și bazate pe date științifice pentru contabilizarea corespunzătoare a eliminării dioxidului de carbon și a emisiilor din aceste ecosisteme, într-un mod care să nu dăuneze altor obiective în materie de biodiversitate; |
| --- | --- |

18.

subliniază necesitatea crucială de a raționaliza integrarea ecosistemelor costiere cu carbon albastru (mangrove, mlaștini temporare cu apă sărate de maree și iarbă de mare) în Pactul verde european și încurajează Comisia să depună în continuare eforturi pentru a identifica metodologii solide, transparente și bazate pe date științifice pentru contabilizarea corespunzătoare a eliminării dioxidului de carbon și a emisiilor din aceste ecosisteme, într-un mod care să nu dăuneze altor obiective în materie de biodiversitate;

| 19. | subliniază că regiunile ultraperiferice și insulele sunt esențiale pentru abordarea provocărilor legate de oceane și solicită UE să își consolideze rolul în găsirea de soluții pentru adaptarea la schimbările climatice, protecția biodiversității marine și tranziția către o economie albastră durabilă, inclusiv prin promovarea unor soluții ecosistemice; solicită UE să asocieze mai bine regiunile ultraperiferice în strategiile privind oceanele, inclusiv în cadrul politicii maritime integrate; |
| --- | --- |

19.

subliniază că regiunile ultraperiferice și insulele sunt esențiale pentru abordarea provocărilor legate de oceane și solicită UE să își consolideze rolul în găsirea de soluții pentru adaptarea la schimbările climatice, protecția biodiversității marine și tranziția către o economie albastră durabilă, inclusiv prin promovarea unor soluții ecosistemice; solicită UE să asocieze mai bine regiunile ultraperiferice în strategiile privind oceanele, inclusiv în cadrul politicii maritime integrate;

| 20. | reamintește importanța și urgența reducerii și evitării deșeurilor marine, deoarece deșeurile de plastic reprezintă 80 % din totalul poluării marine, iar materialele plastice din oceane sunt estimate la aproximativ 75-199 milioane de tone și se pot tripla până în 2040, în lipsa unor acțiuni semnificative, potrivit Programului ONU pentru Mediu (20); salută lucrările în curs legate de negocierile pentru un tratat global privind poluarea cu materiale plastice și invită statele membre ale ONU să ajungă la un acord ambițios și eficace până cel târziu în 2024; subliniază necesitatea de a aborda poluarea cu materiale plastice prin reducerea deșeurilor la sursă, reducerea utilizării și consumului de plastic ca prioritate și creșterea circularității; își exprimă, de asemenea, sprijinul pentru acțiunile de curățare; atrage atenția asupra economiei materialelor plastice și asupra creșterii exponențiale a producției în ultimele decenii; solicită o abordare sistemică pentru a combate în mod corespunzător poluarea cu materiale plastice a mediului, inclusiv cu microplastice; solicită măsuri internaționale pentru a pune capăt deșeurilor nucleare și militare din oceane și soluții practice pentru a limita impactul lor existent asupra mediului și a sănătății; |
| --- | --- |

20.

reamintește importanța și urgența reducerii și evitării deșeurilor marine, deoarece deșeurile de plastic reprezintă 80 % din totalul poluării marine, iar materialele plastice din oceane sunt estimate la aproximativ 75-199 milioane de tone și se pot tripla până în 2040, în lipsa unor acțiuni semnificative, potrivit Programului ONU pentru Mediu (20

| 21. | salută recent adoptatul Acord al OMC privind subvențiile pentru pescuit, pe care toate părțile ar trebui să îl ratifice rapid, dar regretă că nu s-a ajuns la un acord pentru a limita subvențiile care sporesc pescuitul excesiv și supracapacitatea flotei; invită Comisia să ajungă la un acord în cadrul OMC fără întârziere; subliniază că pescuitul trebuie să se desfășoare într-un mod sustenabil, asigurând că impactul negativ al activităților de pescuit asupra ecosistemului marin este redus la minimum și evitând degradarea mediului, care este unul dintre obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului; invită Comisia și statele membre să ia măsuri împotriva supracapacității și a pescuitului excesiv, inclusiv prin interzicerea subvențiilor care contribuie la supracapacitate și la pescuitul excesiv; |
| --- | --- |

21.

salută recent adoptatul Acord al OMC privind subvențiile pentru pescuit, pe care toate părțile ar trebui să îl ratifice rapid, dar regretă că nu s-a ajuns la un acord pentru a limita subvențiile care sporesc pescuitul excesiv și supracapacitatea flotei; invită Comisia să ajungă la un acord în cadrul OMC fără întârziere; subliniază că pescuitul trebuie să se desfășoare într-un mod sustenabil, asigurând că impactul negativ al activităților de pescuit asupra ecosistemului marin este redus la minimum și evitând degradarea mediului, care este unul dintre obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului; invită Comisia și statele membre să ia măsuri împotriva supracapacității și a pescuitului excesiv, inclusiv prin interzicerea subvențiilor care contribuie la supracapacitate și la pescuitul excesiv;

| 22. | reamintește că activitățile de pescuit INN și pescuitul excesiv reprezintă o amenințare considerabilă la adresa pescuitului sustenabil și a rezilienței ecosistemelor marine; salută angajamentul Comisiei de a adopta o abordare de „toleranță zero” față de pescuitul INN, dar ia act cu îngrijorare de concluzia Raportului special nr. 20/2022 al Curții de Conturi, potrivit căreia eficacitatea sistemelor de control instituite pentru combaterea pescuitului ilegal este redusă de aplicarea neuniformă a controalelor și sancțiunilor de către statele membre; invită statele membre să îmbunătățească punerea în aplicare a Regulamentului UE privind pescuitul INN (21), să dea curs recomandărilor Curții de Conturi și să asigure sancțiuni disuasive împotriva pescuitului ilegal; |
| --- | --- |

22.

reamintește că activitățile de pescuit INN și pescuitul excesiv reprezintă o amenințare considerabilă la adresa pescuitului sustenabil și a rezilienței ecosistemelor marine; salută angajamentul Comisiei de a adopta o abordare de „toleranță zero” față de pescuitul INN, dar ia act cu îngrijorare de concluzia Raportului special nr. 20/2022 al Curții de Conturi, potrivit căreia eficacitatea sistemelor de control instituite pentru combaterea pescuitului ilegal este redusă de aplicarea neuniformă a controalelor și sancțiunilor de către statele membre; invită statele membre să îmbunătățească punerea în aplicare a Regulamentului UE privind pescuitul INN (21

| 23. | este preocupat, în plus, de cazurile de pescuit INN în afara apelor UE; pledează pentru un sistem mondial solid de sancțiuni disuasive și pentru o abordare multilaterală față de combaterea pescuitului INN; subliniază necesitatea de a limita utilizarea pavilioanelor de complezență și a schimbării pavilionului, precum și de a aborda chestiunea transbordărilor pe mare; invită Comisia să promoveze efectiv transparența în ceea ce privește proprietatea efectivă a structurilor corporative și solicită UE, în sens mai larg, să întărească consolidarea capacităților în materie de combatere a corupției prin promovarea cooperării între agențiile naționale, intensificarea cooperării internaționale, îmbunătățirea supravegherii agenților de pescuit din țările în curs de dezvoltare cu sprijin din partea UE și sprijinirea centrelor regionale de monitorizare, control și supraveghere și a grupurilor operative; |
| --- | --- |

23.

este preocupat, în plus, de cazurile de pescuit INN în afara apelor UE; pledează pentru un sistem mondial solid de sancțiuni disuasive și pentru o abordare multilaterală față de combaterea pescuitului INN; subliniază necesitatea de a limita utilizarea pavilioanelor de complezență și a schimbării pavilionului, precum și de a aborda chestiunea transbordărilor pe mare; invită Comisia să promoveze efectiv transparența în ceea ce privește proprietatea efectivă a structurilor corporative și solicită UE, în sens mai larg, să întărească consolidarea capacităților în materie de combatere a corupției prin promovarea cooperării între agențiile naționale, intensificarea cooperării internaționale, îmbunătățirea supravegherii agenților de pescuit din țările în curs de dezvoltare cu sprijin din partea UE și sprijinirea centrelor regionale de monitorizare, control și supraveghere și a grupurilor operative;

Promovarea unei economii albastre durabile

Promovarea unei economii albastre durabile

| 24. | recunoaște că starea bună de sănătate a oceanelor noastre este esențială pentru sustenabilitatea pe termen lung a multor activități, de la pescuit la turism și cercetare până la transportul maritim; salută potențialul unei economii albastre pe deplin durabile pentru dezvoltarea durabilă și crearea de locuri de muncă și subliniază că este esențial ca aceste sectoare să fie sprijinite să devină mai sustenabile și să se adapteze la noile standarde ale Pactului verde european; |
| --- | --- |

24.

recunoaște că starea bună de sănătate a oceanelor noastre este esențială pentru sustenabilitatea pe termen lung a multor activități, de la pescuit la turism și cercetare până la transportul maritim; salută potențialul unei economii albastre pe deplin durabile pentru dezvoltarea durabilă și crearea de locuri de muncă și subliniază că este esențial ca aceste sectoare să fie sprijinite să devină mai sustenabile și să se adapteze la noile standarde ale Pactului verde european;

| 25. | invită Comisia și statele membre să pună în aplicare pe deplin Directiva privind amenajarea spațiului maritim, ținând seama de toate activitățile economice maritime, inclusiv pescuitul, instalațiile energetice offshore, rutele de transport maritim, sistemele de separare a traficului, dezvoltarea porturilor, turismul și acvacultura, printr-o abordare integrată și ecosistemică care să asigure protecția ecosistemelor marine; reiterează că sunt necesare eforturi suplimentare pentru punerea în aplicare coerentă a directivei, care invită statele membre să aplice „o abordare ecosistemică” în planificarea lor, în scopul de a oferi un exemplu legat de introducerea la nivel mondial a amenajării spațiului maritim; |
| --- | --- |

25.

invită Comisia și statele membre să pună în aplicare pe deplin Directiva privind amenajarea spațiului maritim, ținând seama de toate activitățile economice maritime, inclusiv pescuitul, instalațiile energetice offshore, rutele de transport maritim, sistemele de separare a traficului, dezvoltarea porturilor, turismul și acvacultura, printr-o abordare integrată și ecosistemică care să asigure protecția ecosistemelor marine; reiterează că sunt necesare eforturi suplimentare pentru punerea în aplicare coerentă a directivei, care invită statele membre să aplice „o abordare ecosistemică” în planificarea lor, în scopul de a oferi un exemplu legat de introducerea la nivel mondial a amenajării spațiului maritim;

| 26. | reamintește că, pe lângă CO2 și NO2, decarbonizarea transportului maritim ar trebui să includă și emisiile de metan, dat fiind că metanul este de peste 80 de ori mai puternic decât CO2 pe o perioadă de 20 ani, ceea ce îl face al doilea cel mai important gaz cu efect de seră care contribuie la aproximativ un sfert din încălzirea globală înregistrată în prezent; |
| --- | --- |

26.

reamintește că, pe lângă CO2

2

2

| 27. | subliniază că carbonul negru este atât un poluant atmosferic, cât și un poluant cu ciclu de viață scurt cu efect nociv asupra climei, care se formează împreună cu particulele în suspensie în timpul combustiei, având un efect de încălzire semnificativ, și este al doilea cel mai important factor care contribuie la încălzirea climatică cauzată de nave; subliniază importanța protejării regiunii arctice, în special, împotriva emisiilor și a particulelor în suspensie provenite din transportul maritim și reamintește că, într-o comunicare comună din 13 octombrie 2021, UE s-a angajat să „conducă eforturile de reducere la zero a emisiilor și de reducere la zero a poluării în Oceanul Arctic, în conformitate cu obiectivele Pactului verde și cu pachetul «Pregătiți pentru 55»” (22); invită UE să insiste la nivel internațional și să depună eforturi în vederea adoptării unor măsuri concrete pentru a atinge un transport maritim cu emisii zero și cu poluare zero în Arctica; |
| --- | --- |

27.

subliniază că carbonul negru este atât un poluant atmosferic, cât și un poluant cu ciclu de viață scurt cu efect nociv asupra climei, care se formează împreună cu particulele în suspensie în timpul combustiei, având un efect de încălzire semnificativ, și este al doilea cel mai important factor care contribuie la încălzirea climatică cauzată de nave; subliniază importanța protejării regiunii arctice, în special, împotriva emisiilor și a particulelor în suspensie provenite din transportul maritim și reamintește că, într-o comunicare comună din 13 octombrie 2021, UE s-a angajat să „conducă eforturile de reducere la zero a emisiilor și de reducere la zero a poluării în Oceanul Arctic, în conformitate cu obiectivele Pactului verde și cu pachetul «Pregătiți pentru 55»” (22

| 28. | își exprimă preocuparea în legătură cu zgomotul subacvatic cauzat de transportul maritim, montarea pilonilor și alte activități marine, precum și cu privire la coliziunile dintre cetacee și nave, care au un impact negativ asupra ecosistemelor marine și asupra calității vieții speciilor marine; invită Comisia să identifice și să propună măsuri de soluționare a acestor probleme; |
| --- | --- |

28.

își exprimă preocuparea în legătură cu zgomotul subacvatic cauzat de transportul maritim, montarea pilonilor și alte activități marine, precum și cu privire la coliziunile dintre cetacee și nave, care au un impact negativ asupra ecosistemelor marine și asupra calității vieții speciilor marine; invită Comisia să identifice și să propună măsuri de soluționare a acestor probleme;

| 29. | subliniază că oceanul este vulnerabil la activitățile de foraj marin pentru obținerea de combustibili fosili; subliniază că utilizarea combustibililor fosili va contribui și mai mult la schimbările climatice și le va accelera; consideră că UE trebuie să coopereze cu partenerii internaționali pentru a realiza o tranziție justă de la forajul marin de combustibili fosili; |
| --- | --- |

29.

subliniază că oceanul este vulnerabil la activitățile de foraj marin pentru obținerea de combustibili fosili; subliniază că utilizarea combustibililor fosili va contribui și mai mult la schimbările climatice și le va accelera; consideră că UE trebuie să coopereze cu partenerii internaționali pentru a realiza o tranziție justă de la forajul marin de combustibili fosili;

| 30. | își reiterează pozițiile referitoare la Regulamentul privind monitorizarea, raportarea și verificarea (MRV) (23) și la Directiva privind sistemul de comercializare a certificatelor de emisii (24) pentru instituirea unui Fond pentru oceane în scopul de a îmbunătăți eficiența energetică a navelor și a sprijini investițiile menite să contribuie la decarbonizarea transportului maritim, cum ar fi propulsia eoliană, inclusiv în transportul maritim pe distanțe scurte și în porturi; |
| --- | --- |

30.

își reiterează pozițiile referitoare la Regulamentul privind monitorizarea, raportarea și verificarea (MRV) (23

24

| 31. | subliniază necesitatea implementării rapide a proiectelor sustenabile de energie din surse regenerabile offshore, ținând seama, în același timp, de impactul acestora asupra ecosistemelor, inclusiv asupra speciilor migratoare, și de consecințele de mediu, sociale și economice; subliniază că Europa ar avea de câștigat de pe urma construirii unei piețe interne puternice pentru energia albastră, ca să își extindă în continuare poziția de lider tehnologic în acest domeniu și, astfel, să creeze noi oportunități de export la nivel mondial pentru industria europeană; |
| --- | --- |

31.

subliniază necesitatea implementării rapide a proiectelor sustenabile de energie din surse regenerabile offshore, ținând seama, în același timp, de impactul acestora asupra ecosistemelor, inclusiv asupra speciilor migratoare, și de consecințele de mediu, sociale și economice; subliniază că Europa ar avea de câștigat de pe urma construirii unei piețe interne puternice pentru energia albastră, ca să își extindă în continuare poziția de lider tehnologic în acest domeniu și, astfel, să creeze noi oportunități de export la nivel mondial pentru industria europeană;

| 32. | subliniază că UE ar trebui să conducă prin puterea exemplului adoptând cerințe juridice ambițioase pentru decarbonizarea transportului maritim și pentru a-l face mai sustenabil, sprijinind și promovând, în același timp, măsuri care să fie cel puțin comparabile în ceea ce privește nivelul de ambiție în cadrul forumurilor internaționale, cum ar fi Organizația Maritimă Internațională, permițând sectorului transportului maritim să își elimine treptat emisiile de gaze cu efect de seră la nivel mondial și în conformitate cu Acordul de la Paris; subliniază că, în cazul în care Organizația Maritimă Internațională ar trebui să adopte astfel de măsuri, Comisia ar trebui să examineze ambiția și integritatea lor ecologică globală, inclusiv ambiția lor generală în raport cu obiectivele Acordului de la Paris, obiectivul UE de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii pentru 2030 și atingerea neutralității climatice până cel târziu în 2050; este de părere că, dacă se consideră necesar, Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului și Consiliului propuneri ulterioare care să mențină integritatea de mediu și eficacitatea acțiunilor UE în domeniul climei și să recunoască suveranitatea UE de a-și reglementa cota de emisii generate de călătoriile maritime internaționale în conformitate cu obligațiile prevăzute în Acordul de la Paris; |
| --- | --- |

32.

subliniază că UE ar trebui să conducă prin puterea exemplului adoptând cerințe juridice ambițioase pentru decarbonizarea transportului maritim și pentru a-l face mai sustenabil, sprijinind și promovând, în același timp, măsuri care să fie cel puțin comparabile în ceea ce privește nivelul de ambiție în cadrul forumurilor internaționale, cum ar fi Organizația Maritimă Internațională, permițând sectorului transportului maritim să își elimine treptat emisiile de gaze cu efect de seră la nivel mondial și în conformitate cu Acordul de la Paris; subliniază că, în cazul în care Organizația Maritimă Internațională ar trebui să adopte astfel de măsuri, Comisia ar trebui să examineze ambiția și integritatea lor ecologică globală, inclusiv ambiția lor generală în raport cu obiectivele Acordului de la Paris, obiectivul UE de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii pentru 2030 și atingerea neutralității climatice până cel târziu în 2050; este de părere că, dacă se consideră necesar, Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului și Consiliului propuneri ulterioare care să mențină integritatea de mediu și eficacitatea acțiunilor UE în domeniul climei și să recunoască suveranitatea UE de a-și reglementa cota de emisii generate de călătoriile maritime internaționale în conformitate cu obligațiile prevăzute în Acordul de la Paris;

| 33. | salută rolul organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului (ORGP); îndeamnă Comisia ca, în cadrul negocierilor pentru o convenție privind ORGP, să se asigure că măsurile de gestionare și conservare aprobate sunt în concordanță cu ambițiile sau mai ambițioase decât cele stabilite în politica comună în domeniul pescuitului, conferind norme armonizate flotei UE, indiferent de zona geografică în care își desfășoară activitatea, și asigurând condiții de concurență echitabile pentru toate flotele care operează în temeiul acestor convenții internaționale; invită Comisia să încurajeze crearea de noi ORGP și să prezinte mandate ambițioase pentru a îmbunătăți protecția populațiilor piscicole și gestionarea sustenabilă a resurselor piscicole, pentru a reduce capturile aruncate înapoi în mare și pentru a îmbunătăți datele disponibile, conformitatea și transparența procesului decizional; încurajează o utilizare pe scară mai largă a capturilor totale admisibile și a mecanismelor cotelor, în special în negocierile pentru o convenție privind ORGP și în acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil, pentru a asigura conservarea efectivă la nivel mondial a resurselor piscicole; |
| --- | --- |

33.

salută rolul organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului (ORGP); îndeamnă Comisia ca, în cadrul negocierilor pentru o convenție privind ORGP, să se asigure că măsurile de gestionare și conservare aprobate sunt în concordanță cu ambițiile sau mai ambițioase decât cele stabilite în politica comună în domeniul pescuitului, conferind norme armonizate flotei UE, indiferent de zona geografică în care își desfășoară activitatea, și asigurând condiții de concurență echitabile pentru toate flotele care operează în temeiul acestor convenții internaționale; invită Comisia să încurajeze crearea de noi ORGP și să prezinte mandate ambițioase pentru a îmbunătăți protecția populațiilor piscicole și gestionarea sustenabilă a resurselor piscicole, pentru a reduce capturile aruncate înapoi în mare și pentru a îmbunătăți datele disponibile, conformitatea și transparența procesului decizional; încurajează o utilizare pe scară mai largă a capturilor totale admisibile și a mecanismelor cotelor, în special în negocierile pentru o convenție privind ORGP și în acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil, pentru a asigura conservarea efectivă la nivel mondial a resurselor piscicole;

| 34. | subliniază necesitatea de a ține seama pe deplin de nevoile sociale legate de tranziția către o economie albastră durabilă; invită Comisia și statele membre să sprijine recalificarea și perfecționarea forței de muncă existente, precum și atragerea de noi persoane către piața muncii, cu seturile de competențe necesare pentru practici economice sustenabile; |
| --- | --- |

34.

subliniază necesitatea de a ține seama pe deplin de nevoile sociale legate de tranziția către o economie albastră durabilă; invită Comisia și statele membre să sprijine recalificarea și perfecționarea forței de muncă existente, precum și atragerea de noi persoane către piața muncii, cu seturile de competențe necesare pentru practici economice sustenabile;

| 35. | invită Comisia să efectueze și să se bazeze pe analizele socioeconomice existente privind provocările cu care se confruntă comunitățile de pescari din UE, cu scopul de a identifica măsuri adecvate de sprijin și diversificare pentru a garanta o tranziție justă și echitabilă; |
| --- | --- |

35.

invită Comisia să efectueze și să se bazeze pe analizele socioeconomice existente privind provocările cu care se confruntă comunitățile de pescari din UE, cu scopul de a identifica măsuri adecvate de sprijin și diversificare pentru a garanta o tranziție justă și echitabilă;

Sensibilizarea și promovarea cercetării și a cunoștințelor

Sensibilizarea și promovarea cercetării și a cunoștințelor

| 36. | subliniază necesitatea de a sprijini cercetarea și inovarea în domeniul adaptării oceanelor la schimbările climatice și al energiilor marine regenerabile pentru ca UE să devină un lider în domeniul navelor, vaselor de pescuit și porturilor ecologice; subliniază că ar trebui să se asigure finanțare ecosistemelor și biodiversității marine de mare adâncime; solicită să se ia măsuri ferme pentru a combate poluarea cauzată de nave și deversările ilegale de deșeuri; solicită UE să joace un rol de lider în crearea de coridoare verzi și de conexiuni între porturile verzi din întreaga lume, pentru a consolida și a extinde tranziția verde în sectorul maritim; solicită să se ia măsuri ferme pentru a combate poluarea cauzată de nave și deversările ilegale de deșeuri; |
| --- | --- |

36.

subliniază necesitatea de a sprijini cercetarea și inovarea în domeniul adaptării oceanelor la schimbările climatice și al energiilor marine regenerabile pentru ca UE să devină un lider în domeniul navelor, vaselor de pescuit și porturilor ecologice; subliniază că ar trebui să se asigure finanțare ecosistemelor și biodiversității marine de mare adâncime; solicită să se ia măsuri ferme pentru a combate poluarea cauzată de nave și deversările ilegale de deșeuri; solicită UE să joace un rol de lider în crearea de coridoare verzi și de conexiuni între porturile verzi din întreaga lume, pentru a consolida și a extinde tranziția verde în sectorul maritim; solicită să se ia măsuri ferme pentru a combate poluarea cauzată de nave și deversările ilegale de deșeuri;

| 37. | este de părere că dezvoltarea și producția de combustibili marini sustenabili ar trebui majorate exponențial în următorii ani și că UE și statele sale membre ar trebui să investească în cercetarea și producția de combustibili maritimi sustenabili, deoarece aceștia reprezintă atât o oportunitate ecologică, cât și o oportunitate industrială; invită Comisia să examineze posibilitatea creării unui centru de cercetare al UE pentru combustibilii și tehnologiile marine sustenabile, care să contribuie la coordonarea eforturilor părților interesate implicate în dezvoltarea combustibililor marini sustenabili; |
| --- | --- |

37.

este de părere că dezvoltarea și producția de combustibili marini sustenabili ar trebui majorate exponențial în următorii ani și că UE și statele sale membre ar trebui să investească în cercetarea și producția de combustibili maritimi sustenabili, deoarece aceștia reprezintă atât o oportunitate ecologică, cât și o oportunitate industrială; invită Comisia să examineze posibilitatea creării unui centru de cercetare al UE pentru combustibilii și tehnologiile marine sustenabile, care să contribuie la coordonarea eforturilor părților interesate implicate în dezvoltarea combustibililor marini sustenabili;

| 38. | își exprimă sprijinul pentru Deceniul științelor oceanelor pentru dezvoltare durabilă și pentru „Misiunea Starfish 2030: Refacerea oceanelor și apelor noastre”, care urmărește să accelereze colectarea de cunoștințe și date și regenerarea oceanelor și să promoveze viziunea ciclică de regenerare a oceanelor, mărilor și râurilor prin intermediul unor proiecte-pilot concrete și regionale; |
| --- | --- |

38.

își exprimă sprijinul pentru Deceniul științelor oceanelor pentru dezvoltare durabilă și pentru „Misiunea Starfish 2030: Refacerea oceanelor și apelor noastre”, care urmărește să accelereze colectarea de cunoștințe și date și regenerarea oceanelor și să promoveze viziunea ciclică de regenerare a oceanelor, mărilor și râurilor prin intermediul unor proiecte-pilot concrete și regionale;

| 39. | recunoaște necesitatea de a implica comunitățile științifice în coordonarea eforturilor pentru un viitor sustenabil al oceanelor, care să faciliteze noi modalități de producere și de schimb de cunoștințe; invită, prin urmare, UE să pledeze pentru crearea unui Grup internațional pentru sustenabilitatea oceanelor, bazat pe modelul Grupului interguvernamental privind schimbările climatice, pentru a pune bazele viitoarei guvernanțe și gestionări a oceanelor; |
| --- | --- |

39.

recunoaște necesitatea de a implica comunitățile științifice în coordonarea eforturilor pentru un viitor sustenabil al oceanelor, care să faciliteze noi modalități de producere și de schimb de cunoștințe; invită, prin urmare, UE să pledeze pentru crearea unui Grup internațional pentru sustenabilitatea oceanelor, bazat pe modelul Grupului interguvernamental privind schimbările climatice, pentru a pune bazele viitoarei guvernanțe și gestionări a oceanelor;

| 40. | sprijină eforturile depuse de Coaliția interguvernamentală de înaltă ambiție pentru natură și om, aflată sub conducerea Republicii Costa Rica, Franței și Regatului Unit; salută apartenența Comisiei la această coaliție; reamintește angajamentul UE de a realiza conservarea și utilizarea durabilă a oceanelor și a resurselor marine, astfel cum a fost identificat în ODD 14 al Agendei 2030 a ONU pentru dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

40.

sprijină eforturile depuse de Coaliția interguvernamentală de înaltă ambiție pentru natură și om, aflată sub conducerea Republicii Costa Rica, Franței și Regatului Unit; salută apartenența Comisiei la această coaliție; reamintește angajamentul UE de a realiza conservarea și utilizarea durabilă a oceanelor și a resurselor marine, astfel cum a fost identificat în ODD 14 al Agendei 2030 a ONU pentru dezvoltare durabilă;

o

o o

| 41. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

41.

încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO C 270, 7.7.2021, p. 2.

1

(2)  JO C 458, 19.12.2018, p. 9.

2

(3)  JO C 67, 8.2.2022, p. 25.

3

(4)  JO L 164, 25.6.2008, p. 19.

4

(5)  JO L 257, 28.8.2014, p. 135.

5

(6)  JO C 494, 8.12.2021, p. 14.

6

(7)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0135.

7

(8)  JO C 101, 16.3.2018, p. 123.

8

(9)  JO C 337, 20.9.2018, p. 30.

9

(10)  JO C 342, 6.9.2022, p. 66.

10

(11)  JO C 99, 1.3.2022, p. 214.

11

(12)  JO C 99, 1.3.2022, p. 88.

12

(13)  Acțiunile ONU în domeniul climei, „The ocean – the world’s greatest ally against climate change” (Oceanul – cel mai mare aliat al lumii împotriva schimbărilor climatice).

13

(14)  „Marine Biodiversity and Ecosystems underpin a Healthy Planet and Social Well-Being” (Biodiversitatea și ecosistemele marine susțin sănătatea planetei și bunăstarea socială), UN Chronicle, nr. 1-2, volumul LIV – Oceanul nostru, lumea noastră, mai 2017.

14

UN Chronicle

(15)  Fondul Monetar Internațional, „A strategy to protect whales can limit greenhouse gases and global warming” (O strategie pentru protejarea balenelor poate limita emisiile de gaze cu efect de seră și încălzirea globală), decembrie 2019.

15

(16)  Agenția Europeană de Mediu, „Ocean governance” (Guvernanța oceanelor), 5 mai 2022.

16

(17)  Astfel cum se afirmă în rezoluția Parlamentului din 3 mai 2022 intitulată „Către o economie albastră sustenabilă în UE: rolul sectoarelor pescuitului și acvaculturii”.

17

(18)  A se vedea Raportul Comisiei pe 2022 privind economia albastră a UE, 3 mai 2022.

18

(19)  Astfel cum se afirmă în rezoluția Parlamentului din 8 iulie 2021 referitoare la înființarea unor zone marine protejate în Antarctica și conservarea biodiversității în Oceanul Antarctic.

19

(20)  A se vedea Organismul Coordonator al Programului ONU pentru Mediu privind mările din Asia de Est (COBSEA), „Marine Litter and Plastic Pollution” (Deșeurile marine și poluarea cu materiale plastice), și sinteza Programului ONU pentru Mediu, „From pollution to solution: a global assessment of marine litter and plastic pollution” (De la poluare la soluții: o evaluare globală a deșeurilor marine și a poluării cu materiale plastice), 2021.

20

„From pollution to solution: a global assessment of marine litter and plastic pollution”

(21)  JO L 286, 29.10.2008, p. 1.

21

(22)  Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 13 octombrie 2021 intitulată „Un angajament mai puternic al UE pentru o regiune arctică pașnică, durabilă și prosperă” (JOIN(2021)0027), p. 9.

22

(23)  Poziția din 16 septembrie 2020 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2015/757 pentru a ține seama în mod corespunzător de sistemul global de colectare a datelor privind datele referitoare la consumul de păcură al navelor (JO C 385, 22.9.2021, p. 217).

23

(24)  JO L 76, 19.3.2018, p. 3.

24

---

RECOMANDĂRI

Parlamentul European

Miercuri, 5 oktombrie 2022

| 14.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 132/115 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 132/115

---

P9_TA(2022)0345

Relația strategică și parteneriatul UE cu Cornul Africii

Recomandarea Parlamentului European din 5 octombrie 2022 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind relația strategică și parteneriatul UE cu Cornul Africii (2021/2206(INI))

(2023/C 132/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 10 mai 2021 intitulate „Cornul Africii: o prioritate geostrategică pentru UE”, în special punctul 28 privind accesul la sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente, precum și respectarea acestora, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 10 mai 2021 intitulate „Cornul Africii: o prioritate geostrategică pentru UE”, în special punctul 28 privind accesul la sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente, precum și respectarea acestora,

| — | având în vedere declarația comună finală din 18 februarie 2022 a celui de-al șaselea summit Uniunea Europeană-Uniunea Africană, intitulată „O viziune comună pentru 2030”, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună finală din 18 februarie 2022 a celui de-al șaselea summit Uniunea Europeană-Uniunea Africană, intitulată „O viziune comună pentru 2030”,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 25 iunie 2018 privind Cornul Africii și Marea Roșie, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 25 iunie 2018 privind Cornul Africii și Marea Roșie,

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 septembrie 2020 referitoare la cooperarea UE-Africa în domeniul securității în Sahel, Africa de Vest și Cornul Africii (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 septembrie 2020 referitoare la cooperarea UE-Africa în domeniul securității în Sahel, Africa de Vest și Cornul Africii (1),

| — | având în vedere Busola strategică pentru securitate și apărare, adoptată la 21 martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere Busola strategică pentru securitate și apărare, adoptată la 21 martie 2022,

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la o nouă strategie UE-Africa – un parteneriat pentru o dezvoltare durabilă și favorabilă incluziunii (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la o nouă strategie UE-Africa – un parteneriat pentru o dezvoltare durabilă și favorabilă incluziunii (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2021 referitoare la situația din Somalia (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2021 referitoare la situația din Somalia (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 septembrie 2021 referitoare la situația din tabăra de refugiați de la Kakuma din Kenya (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 septembrie 2021 referitoare la situația din tabăra de refugiați de la Kakuma din Kenya (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 ianuarie 2022 referitoare la criza politică din Sudan (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 ianuarie 2022 referitoare la criza politică din Sudan (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 26 noiembrie 2020 referitoare la situația din Etiopia (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 26 noiembrie 2020 referitoare la situația din Etiopia (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2021 referitoare la situația umanitară din Tigray (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2021 referitoare la situația umanitară din Tigray (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 februarie 2021 referitoare la situația politică din Uganda (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 februarie 2021 referitoare la situația politică din Uganda (8),

| — | având în vedere rezoluția sa din 24 octombrie 2019 referitoare la situația persoanelor LGBTI din Uganda (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 24 octombrie 2019 referitoare la situația persoanelor LGBTI din Uganda (9),

| — | având în vedere rezoluția sa din 8 octombrie 2020 referitoare la Eritreea, în special la cazul lui Dawit Isaak (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 8 octombrie 2020 referitoare la Eritreea, în special la cazul lui Dawit Isaak (10),

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 martie 2016 referitoare la situația din Eritrea (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 martie 2016 referitoare la situația din Eritrea (11),

| — | având în vedere rezoluția sa din 18 mai 2017 referitoare la Sudanul de Sud (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 18 mai 2017 referitoare la Sudanul de Sud (12),

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 mai 2016 referitoare la Djibouti (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 mai 2016 referitoare la Djibouti (13),

| — | având în vedere rezoluțiile 1325, 1820, 1888, 1889,1960, 2106, 2122, 2242, 2467 și 2493 ale Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile 1325, 1820, 1888, 1889,1960, 2106, 2122, 2242, 2467 și 2493 ale Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea,

| — | având în vedere rezoluțiile nr. 2250, 2419 și 2535 ale Consiliului de Securitate al ONU privind tineretul, pacea și securitatea, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile nr. 2250, 2419 și 2535 ale Consiliului de Securitate al ONU privind tineretul, pacea și securitatea,

| — | având în vedere rezoluțiile Comisiei africane pentru drepturile omului și ale popoarelor din mai 2014 privind protecția împotriva violenței și a altor încălcări ale drepturilor omului împotriva persoanelor pe baza orientării lor sexuale sau a identității de gen reale sau presupuse și din mai 2017 privind situația apărătorilor drepturilor omului în Africa, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile Comisiei africane pentru drepturile omului și ale popoarelor din mai 2014 privind protecția împotriva violenței și a altor încălcări ale drepturilor omului împotriva persoanelor pe baza orientării lor sexuale sau a identității de gen reale sau presupuse și din mai 2017 privind situația apărătorilor drepturilor omului în Africa,

| — | având în vedere orientările privind libertatea de asociere și de întrunire adoptate de Comisia africană pentru drepturile omului și ale popoarelor în cadrul celei de-a 60-a sesiuni ordinare a sa din mai 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările privind libertatea de asociere și de întrunire adoptate de Comisia africană pentru drepturile omului și ale popoarelor în cadrul celei de-a 60-a sesiuni ordinare a sa din mai 2017,

| — | având în vedere comunicarea comună din 25 martie 2020 a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația pentru 2020-2024 (JOIN(2020)0005), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună din 25 martie 2020 a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația pentru 2020-2024 (JOIN(2020)0005),

| — | având în vedere Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația pentru 2015-2019, și în special acțiunea 22 litera (b), care subliniază responsabilitatea Serviciului European de Acțiune Externă, a Comisiei, a Consiliului și a statelor membre de a elabora și a pune în aplicare o politică a UE privind justiția de tranziție, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația pentru 2015-2019, și în special acțiunea 22 litera (b), care subliniază responsabilitatea Serviciului European de Acțiune Externă, a Comisiei, a Consiliului și a statelor membre de a elabora și a pune în aplicare o politică a UE privind justiția de tranziție,

| — | având în vedere Convenția privind interzicerea utilizării, stocării, producerii și transferului de mine antipersonal și distrugerea acestora și Convenția privind munițiile cu dispersie, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind interzicerea utilizării, stocării, producerii și transferului de mine antipersonal și distrugerea acestora și Convenția privind munițiile cu dispersie,

| — | având în vedere acordul semnat în cadrul celui de-al treilea Forum ministerial regional privind migrația de la Nairobi, Kenya, din 1 aprilie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul semnat în cadrul celui de-al treilea Forum ministerial regional privind migrația de la Nairobi, Kenya, din 1 aprilie 2022,

| — | având în vedere rezoluția 2628 a Consiliului de Securitate al ONU din 31 martie 2022 care a transformat Misiunea Uniunii Africane în Somalia (AMISOM) în Misiunea de tranziție a Uniunii Africane în Somalia (ATMIS), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția 2628 a Consiliului de Securitate al ONU din 31 martie 2022 care a transformat Misiunea Uniunii Africane în Somalia (AMISOM) în Misiunea de tranziție a Uniunii Africane în Somalia (ATMIS),

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice,

| — | având în vedere Convenția ONU din 1989 cu privire la drepturile copilului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU din 1989 cu privire la drepturile copilului,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor,

| — | având în vedere rezoluția din 25 septembrie 2015 a Adunării Generale a ONU intitulată „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare sustenabilă”, adoptată la Summitul ONU privind dezvoltarea sustenabilă de la New York, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția din 25 septembrie 2015 a Adunării Generale a ONU intitulată „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare sustenabilă”, adoptată la Summitul ONU privind dezvoltarea sustenabilă de la New York,

| — | având în vedere Declarația ONU din 1981 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare pe bază de religie sau credință, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ONU din 1981 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare pe bază de religie sau credință,

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 februarie 2020 referitoare la o strategie a UE pentru a eradica mutilarea genitală a femeilor în întreaga lume (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 februarie 2020 referitoare la o strategie a UE pentru a eradica mutilarea genitală a femeilor în întreaga lume (14),

| — | având în vedere Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale,

| — | având în vedere raportul din 3 noiembrie 2021 al anchetei comune a Comisiei etiopiene pentru drepturile omului/Oficiului Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului privind presupusele încălcări ale dreptului internațional al drepturilor omului, ale dreptului umanitar și ale dreptului internațional al refugiaților, comise de toate părțile la conflictul din regiunea Tigray din Etiopia, precum și raportul din 11 martie 2022 al Comisiei etiopiene pentru drepturile omului privind încălcările drepturilor omului și ale dreptului internațional umanitar în regiunile Afar și Amhara ale Etiopiei, comise în perioada septembrie-decembrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 3 noiembrie 2021 al anchetei comune a Comisiei etiopiene pentru drepturile omului/Oficiului Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului privind presupusele încălcări ale dreptului internațional al drepturilor omului, ale dreptului umanitar și ale dreptului internațional al refugiaților, comise de toate părțile la conflictul din regiunea Tigray din Etiopia, precum și raportul din 11 martie 2022 al Comisiei etiopiene pentru drepturile omului privind încălcările drepturilor omului și ale dreptului internațional umanitar în regiunile Afar și Amhara ale Etiopiei, comise în perioada septembrie-decembrie 2021,

| — | având în vedere rezoluția Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU din 17 decembrie 2021 privind înființarea unei comisii internaționale de experți în domeniul drepturilor omului, care să efectueze o anchetă aprofundată și imparțială cu privire la acuzațiile de încălcări și abuzuri comise începând din 3 noiembrie 2020 de toate părțile implicate în conflictul din Etiopia, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU din 17 decembrie 2021 privind înființarea unei comisii internaționale de experți în domeniul drepturilor omului, care să efectueze o anchetă aprofundată și imparțială cu privire la acuzațiile de încălcări și abuzuri comise începând din 3 noiembrie 2020 de toate părțile implicate în conflictul din Etiopia,

| — | având în vedere Acordul revitalizat privind soluționarea conflictului din Republica Sudanul de Sud din 12 septembrie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul revitalizat privind soluționarea conflictului din Republica Sudanul de Sud din 12 septembrie 2018,

| — | având în vedere documentul de referință al Institutului internațional pentru cercetare în domeniul păcii de la Stockholm (SIPRI) din decembrie 2020 intitulat „Misiunea Uniunii Europene de instruire în Somalia: o evaluare”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de referință al Institutului internațional pentru cercetare în domeniul păcii de la Stockholm (SIPRI) din decembrie 2020 intitulat „Misiunea Uniunii Europene de instruire în Somalia: o evaluare”,

| — | având în vedere articolul 118 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 118 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0207/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0207/2022),

| A. | întrucât concluziile Consiliului din 10 mai 2021 stabilesc o nouă strategie pentru Cornul Africii și dau un nou impuls parteneriatului UE cu această regiune, care are o importanță strategică primordială pentru Uniune; |
| --- | --- |

A.

întrucât concluziile Consiliului din 10 mai 2021 stabilesc o nouă strategie pentru Cornul Africii și dau un nou impuls parteneriatului UE cu această regiune, care are o importanță strategică primordială pentru Uniune;

| B. | întrucât Cornul Africii este o regiune importantă din punct de vedere strategic pentru UE în domeniile politic, economic și comercial, cu care Europa are legături politice și economice de lungă durată; întrucât Cornul Africii are potențialul de a crește din punct de vedere economic și politic, dar se confruntă cu o serie de obstacole critice, inclusiv criza provocată de pandemia de COVID-19, impactul negativ al schimbărilor climatice, deficitul tot mai mare de apă și insecuritatea alimentară, deșertificarea și defrișările, rezistența scăzută la dezastre naturale, creșterea populației și urbanizarea, alături de crearea unui număr limitat de locuri de muncă și inegalități profunde, lipsa unei infrastructuri adecvate, instabilitate și provocări politice, printre altele; întrucât democrația, buna administrare, responsabilitatea, statul de drept, drepturile omului, egalitatea între femei și bărbați și societățile participative și favorabile includerii sunt condiții prealabile pentru pacea și stabilitatea regională; |
| --- | --- |

B.

întrucât Cornul Africii este o regiune importantă din punct de vedere strategic pentru UE în domeniile politic, economic și comercial, cu care Europa are legături politice și economice de lungă durată; întrucât Cornul Africii are potențialul de a crește din punct de vedere economic și politic, dar se confruntă cu o serie de obstacole critice, inclusiv criza provocată de pandemia de COVID-19, impactul negativ al schimbărilor climatice, deficitul tot mai mare de apă și insecuritatea alimentară, deșertificarea și defrișările, rezistența scăzută la dezastre naturale, creșterea populației și urbanizarea, alături de crearea unui număr limitat de locuri de muncă și inegalități profunde, lipsa unei infrastructuri adecvate, instabilitate și provocări politice, printre altele; întrucât democrația, buna administrare, responsabilitatea, statul de drept, drepturile omului, egalitatea între femei și bărbați și societățile participative și favorabile includerii sunt condiții prealabile pentru pacea și stabilitatea regională;

| C. | întrucât țările din Cornul Africii (Somalia, Etiopia, Sudan, Kenya, Uganda, Eritreea, Sudanul de Sud și Djibouti) sunt expuse unor riscuri și amenințări comune, inclusiv impactul imediat și pe termen lung al schimbărilor climatice, al terorismului jihadist, al tensiunilor etnice și al problemelor de administrare deficitară; întrucât toate țările din regiune sunt caracterizate de fragilități persistente din cauza conflictelor în curs și a încălcărilor grave ale drepturilor omului comise de toate părțile aflate în conflict, inclusiv înrolarea copiilor-soldați, atacuri specifice împotriva populației și a infrastructurii civile și practica violenței sexuale împotriva femeilor și fetelor; întrucât impunitatea pentru crimele de război și alte încălcări ale dreptului internațional umanitar și ale dreptului internațional al drepturilor omului rămâne regula, în timp ce urmărirea justiției pentru victime s-a dovedit în mare măsură evazivă; întrucât, în decembrie 2021, Consiliul ONU pentru Drepturile Omului a înființat Comisia ONU de experți pentru drepturile omului din Etiopia pentru a investiga posibile crime de război și alte încălcări; |
| --- | --- |

C.

întrucât țările din Cornul Africii (Somalia, Etiopia, Sudan, Kenya, Uganda, Eritreea, Sudanul de Sud și Djibouti) sunt expuse unor riscuri și amenințări comune, inclusiv impactul imediat și pe termen lung al schimbărilor climatice, al terorismului jihadist, al tensiunilor etnice și al problemelor de administrare deficitară; întrucât toate țările din regiune sunt caracterizate de fragilități persistente din cauza conflictelor în curs și a încălcărilor grave ale drepturilor omului comise de toate părțile aflate în conflict, inclusiv înrolarea copiilor-soldați, atacuri specifice împotriva populației și a infrastructurii civile și practica violenței sexuale împotriva femeilor și fetelor; întrucât impunitatea pentru crimele de război și alte încălcări ale dreptului internațional umanitar și ale dreptului internațional al drepturilor omului rămâne regula, în timp ce urmărirea justiției pentru victime s-a dovedit în mare măsură evazivă; întrucât, în decembrie 2021, Consiliul ONU pentru Drepturile Omului a înființat Comisia ONU de experți pentru drepturile omului din Etiopia pentru a investiga posibile crime de război și alte încălcări;

| D. | întrucât stabilitatea generală din Cornul Africii s-a deteriorat și mai mult de la începutul conflictului din regiunea Tigray din Etiopia în noiembrie 2020 și este pusă în pericol de tranzițiile politice dificile în curs în mai multe țări; întrucât situația umanitară din Etiopia rămâne dramatică din cauza conflictelor, a secetei și a strămutărilor în interiorul țării la scară largă; întrucât guvernul federal a anunțat un armistițiu umanitar la 24 martie 2022 pentru a înlesni distribuirea de ajutoare în Tigray, care a fost izolat din cauza conflictului; întrucât la 24 august 2022 au fost reluate ostilitățile în regiunea de nord a Etiopiei; întrucât, în ciuda faptului că a rămas foarte brutal, conflictul din Etiopia a intrat într-o fază diferită, având în vedere angajamentul public pentru o soluție negociată într-un cadru condus de Uniunea Africană, asumat de ambele părți la conflict; întrucât construirea și a doua fază de umplere a Marelui Baraj Etiopian al Renașterii construit de Etiopia în amonte de Nil generează în continuare tensiuni între Etiopia și țările învecinate; |
| --- | --- |

D.

întrucât stabilitatea generală din Cornul Africii s-a deteriorat și mai mult de la începutul conflictului din regiunea Tigray din Etiopia în noiembrie 2020 și este pusă în pericol de tranzițiile politice dificile în curs în mai multe țări; întrucât situația umanitară din Etiopia rămâne dramatică din cauza conflictelor, a secetei și a strămutărilor în interiorul țării la scară largă; întrucât guvernul federal a anunțat un armistițiu umanitar la 24 martie 2022 pentru a înlesni distribuirea de ajutoare în Tigray, care a fost izolat din cauza conflictului; întrucât la 24 august 2022 au fost reluate ostilitățile în regiunea de nord a Etiopiei; întrucât, în ciuda faptului că a rămas foarte brutal, conflictul din Etiopia a intrat într-o fază diferită, având în vedere angajamentul public pentru o soluție negociată într-un cadru condus de Uniunea Africană, asumat de ambele părți la conflict; întrucât construirea și a doua fază de umplere a Marelui Baraj Etiopian al Renașterii construit de Etiopia în amonte de Nil generează în continuare tensiuni între Etiopia și țările învecinate;

| E. | întrucât UE este un partener important, de lungă durată și de încredere pentru pace, securitate, dezvoltare sustenabilă și asistență umanitară în regiune și întrucât trebuie să se acorde atenția cuvenită acestui parteneriat pentru pace, securitate, democrație, dezvoltare sustenabilă și ajutor umanitar; întrucât organizațiile regionale existente și alte inițiative, cum ar fi Uniunea Africană și Grupul operativ comun combinat, sunt actori principali în abordarea preocupărilor în materie de securitate din Cornul Africii; |
| --- | --- |

E.

întrucât UE este un partener important, de lungă durată și de încredere pentru pace, securitate, dezvoltare sustenabilă și asistență umanitară în regiune și întrucât trebuie să se acorde atenția cuvenită acestui parteneriat pentru pace, securitate, democrație, dezvoltare sustenabilă și ajutor umanitar; întrucât organizațiile regionale existente și alte inițiative, cum ar fi Uniunea Africană și Grupul operativ comun combinat, sunt actori principali în abordarea preocupărilor în materie de securitate din Cornul Africii;

| F. | întrucât prima Conferință China-Cornul Africii pentru pace, administrare și dezvoltare a avut loc la 20 și 21 iunie 2022; întrucât trimisul special chinez pentru Cornul Africii, Xue Bing, care a fost prezent la reuniune a oferit sprijinul necondiționat al Beijing-ului pentru soluționarea conflictelor din regiune, solicitând în același timp ca țările din regiune să fie independente de ingerințele externe; |
| --- | --- |

F.

întrucât prima Conferință China-Cornul Africii pentru pace, administrare și dezvoltare a avut loc la 20 și 21 iunie 2022; întrucât trimisul special chinez pentru Cornul Africii, Xue Bing, care a fost prezent la reuniune a oferit sprijinul necondiționat al Beijing-ului pentru soluționarea conflictelor din regiune, solicitând în același timp ca țările din regiune să fie independente de ingerințele externe;

| G. | întrucât situația umanitară din Sudanul de Sud se deteriorează ca urmare a tensiunilor și conflictelor, a violenței intercomunitare locale și a inundațiilor recurente; întrucât ONU a estimat că Somalia, Etiopia și Kenya au nevoie de o asistență umanitară urgentă în cuantum de 4,4 miliarde USD în 2022 care să fie distribuită la 29,1 milioane de persoane; întrucât, în aprilie 2022, doar 5 % din aceste nevoi fuseseră satisfăcute de comunitatea internațională; întrucât seceta a provocat deja moartea a aproximativ trei milioane de animale în sudul Etiopiei și în regiunile aride din Kenya, iar aproximativ 30 % din animalele din gospodăriile din Somalia au murit; întrucât invazia lăcustelor în Africa de Est este cea mai gravă din ultimii 25 de ani din Etiopia și Somalia și cea mai gravă din ultimii 70 de ani în Kenya și constituie o amenințare majoră la adresa securității alimentare din regiune; întrucât aproximativ 568 000 de copii au primit tratament pentru malnutriție acută severă în Etiopia, Kenya și Somalia în perioada ianuarie-iunie 2022 și se preconizează că aproximativ 6,5 milioane de copii vor suferi de malnutriție acută în aceste trei țări; întrucât Grupul de lucru pentru securitate alimentară și nutriție estimează în prezent că între 23 și 26 de milioane de persoane s-ar putea confrunta cu niveluri ridicate de insecuritate alimentară acută până în februarie 2023, în principal din cauza secetei din regiune, dacă nu plouă în perioada octombrie-decembrie; întrucât experții au prezis că deplasările transfrontaliere mai frecvente ale lăcustelor între Kenya, Etiopia și Somalia va exacerba și mai mult o situație deja precară în materie de securitate alimentară; întrucât consecințele dezastruoase ale războiului din Ucraina, caracterizate de faptul că prețurile la alimente, combustibili și materii prime au atins în prezent niveluri fără precedent, exacerbează criza alimentară gravă din țările din Cornul Africii; |
| --- | --- |

G.

întrucât situația umanitară din Sudanul de Sud se deteriorează ca urmare a tensiunilor și conflictelor, a violenței intercomunitare locale și a inundațiilor recurente; întrucât ONU a estimat că Somalia, Etiopia și Kenya au nevoie de o asistență umanitară urgentă în cuantum de 4,4 miliarde USD în 2022 care să fie distribuită la 29,1 milioane de persoane; întrucât, în aprilie 2022, doar 5 % din aceste nevoi fuseseră satisfăcute de comunitatea internațională; întrucât seceta a provocat deja moartea a aproximativ trei milioane de animale în sudul Etiopiei și în regiunile aride din Kenya, iar aproximativ 30 % din animalele din gospodăriile din Somalia au murit; întrucât invazia lăcustelor în Africa de Est este cea mai gravă din ultimii 25 de ani din Etiopia și Somalia și cea mai gravă din ultimii 70 de ani în Kenya și constituie o amenințare majoră la adresa securității alimentare din regiune; întrucât aproximativ 568 000 de copii au primit tratament pentru malnutriție acută severă în Etiopia, Kenya și Somalia în perioada ianuarie-iunie 2022 și se preconizează că aproximativ 6,5 milioane de copii vor suferi de malnutriție acută în aceste trei țări; întrucât Grupul de lucru pentru securitate alimentară și nutriție estimează în prezent că între 23 și 26 de milioane de persoane s-ar putea confrunta cu niveluri ridicate de insecuritate alimentară acută până în februarie 2023, în principal din cauza secetei din regiune, dacă nu plouă în perioada octombrie-decembrie; întrucât experții au prezis că deplasările transfrontaliere mai frecvente ale lăcustelor între Kenya, Etiopia și Somalia va exacerba și mai mult o situație deja precară în materie de securitate alimentară; întrucât consecințele dezastruoase ale războiului din Ucraina, caracterizate de faptul că prețurile la alimente, combustibili și materii prime au atins în prezent niveluri fără precedent, exacerbează criza alimentară gravă din țările din Cornul Africii;

| H. | întrucât pandemia de COVID-19 a generat provocări sanitare, socioeconomice și politice în regiune prin adâncirea sărăciei, creșterea inegalităților și înrăutățirea discriminării structurale și înrădăcinate, cu un impact devastator asupra drepturilor omului și a libertăților civile, în special pentru grupurile minoritare și persoanele vulnerabile; întrucât, în acest context, unele guverne au recurs la legislația privind COVID-19 pentru a reprima drepturile omului; |
| --- | --- |

H.

întrucât pandemia de COVID-19 a generat provocări sanitare, socioeconomice și politice în regiune prin adâncirea sărăciei, creșterea inegalităților și înrăutățirea discriminării structurale și înrădăcinate, cu un impact devastator asupra drepturilor omului și a libertăților civile, în special pentru grupurile minoritare și persoanele vulnerabile; întrucât, în acest context, unele guverne au recurs la legislația privind COVID-19 pentru a reprima drepturile omului;

| I. | întrucât Cornul Africii rămâne o regiune de origine, de tranzit și de destinație a unor fluxuri migratorii majore către alte țări din întreaga regiune, precum și către UE; întrucât sărăcia și insecuritatea se alimentează reciproc și sunt doi dintre cei mai importanți factori determinanți ai strămutării în masă a populației din Cornul Africii, îndeosebi în rândul tinerilor; întrucât există peste 7,7 milioane de lucrători migranți în estul și Cornul Africii, Etiopia, Kenya și Uganda găzduind cel mai mare număr de migranți internaționali în căutarea unor oportunități economice și a unor mijloace de trai mai bune; |
| --- | --- |

I.

întrucât Cornul Africii rămâne o regiune de origine, de tranzit și de destinație a unor fluxuri migratorii majore către alte țări din întreaga regiune, precum și către UE; întrucât sărăcia și insecuritatea se alimentează reciproc și sunt doi dintre cei mai importanți factori determinanți ai strămutării în masă a populației din Cornul Africii, îndeosebi în rândul tinerilor; întrucât există peste 7,7 milioane de lucrători migranți în estul și Cornul Africii, Etiopia, Kenya și Uganda găzduind cel mai mare număr de migranți internaționali în căutarea unor oportunități economice și a unor mijloace de trai mai bune;

| J. | întrucât tensiunile politice, conflictele, dezastrele naturale și consecințele schimbărilor climatice se află la originea numărului considerabil de refugiați și de persoane strămutate în majoritatea regiunilor; întrucât situațiile umanitare și de securitate din taberele de refugiați și de persoane strămutate în interiorul țării rămân precare; întrucât Kenya găzduiește tabăra de refugiați de la Dadaab, una dintre cele mai mari din lume, în care trăiesc peste 220 000 de refugiați somalezi înregistrați care fug de războiul civil și de problemele climatice; întrucât tensiunile dintre Kenya și Somalia sunt în creștere în ceea ce privește gestionarea taberei, în timp ce refugiații sunt nevoiți în continuare să supraviețuiască în condiții dificile, depinzând de sprijinul ONU pentru a-și asigura mijloacele de trai; |
| --- | --- |

J.

întrucât tensiunile politice, conflictele, dezastrele naturale și consecințele schimbărilor climatice se află la originea numărului considerabil de refugiați și de persoane strămutate în majoritatea regiunilor; întrucât situațiile umanitare și de securitate din taberele de refugiați și de persoane strămutate în interiorul țării rămân precare; întrucât Kenya găzduiește tabăra de refugiați de la Dadaab, una dintre cele mai mari din lume, în care trăiesc peste 220 000 de refugiați somalezi înregistrați care fug de războiul civil și de problemele climatice; întrucât tensiunile dintre Kenya și Somalia sunt în creștere în ceea ce privește gestionarea taberei, în timp ce refugiații sunt nevoiți în continuare să supraviețuiască în condiții dificile, depinzând de sprijinul ONU pentru a-și asigura mijloacele de trai;

| K. | întrucât Cornul Africii, Marea Roșie și Golful Aden se transformă în zone din ce în ce mai preocupante, în care actorii regionali și internaționali au interese economice și de securitate considerabile și adesea divergente la o răscruce de drumuri și într-un punct de trafic intens la nivel mondial pentru comerțul cu bunuri de bază, având în vedere că peste 12 % din transportul maritim mondial de mărfuri și 40 % din comerțul Asiei cu Europa tranzitează Marea Roșie; întrucât stabilitatea, securitatea maritimă și libertatea de navigație în Marea Roșie și în Golful Aden sunt esențiale pentru asigurarea fluxurilor energetice globale și a securității energetice europene, întrucât aproximativ 6,2 milioane de barili de țiței și alte produse petroliere tranzitează prin strâmtoarea Bab-el-Mandeb în fiecare an (aproximativ 9 % din transporturile maritime mondiale), dintre care 3,6 milioane au ca destinație Europa; întrucât invazia ilegală a Ucrainei de către Rusia și conflictul în curs din această țară vor spori și mai mult importanța acestei rute comerciale; întrucât, în timp ce se urmăresc tranzițiile verde și sustenabilă pe care le presupune Pactul verde european, necesitatea pe termen scurt de a reduce dependența de Rusia și de a diversifica furnizorii va face ca libertatea de navigație și securitatea maritimă în Marea Roșie și în Golful Aden să fie și mai importante din punct de vedere geostrategic; întrucât trebuie să se ia în considerare importanța regiunii Mării Roșii în ceea ce privește stabilitatea în Cornul Africii, importanța sa ca axă comercială și de conectivitate și preocupările sale, împărtășite de UE, privind stabilitatea și libertatea de navigație; |
| --- | --- |

K.

întrucât Cornul Africii, Marea Roșie și Golful Aden se transformă în zone din ce în ce mai preocupante, în care actorii regionali și internaționali au interese economice și de securitate considerabile și adesea divergente la o răscruce de drumuri și într-un punct de trafic intens la nivel mondial pentru comerțul cu bunuri de bază, având în vedere că peste 12 % din transportul maritim mondial de mărfuri și 40 % din comerțul Asiei cu Europa tranzitează Marea Roșie; întrucât stabilitatea, securitatea maritimă și libertatea de navigație în Marea Roșie și în Golful Aden sunt esențiale pentru asigurarea fluxurilor energetice globale și a securității energetice europene, întrucât aproximativ 6,2 milioane de barili de țiței și alte produse petroliere tranzitează prin strâmtoarea Bab-el-Mandeb în fiecare an (aproximativ 9 % din transporturile maritime mondiale), dintre care 3,6 milioane au ca destinație Europa; întrucât invazia ilegală a Ucrainei de către Rusia și conflictul în curs din această țară vor spori și mai mult importanța acestei rute comerciale; întrucât, în timp ce se urmăresc tranzițiile verde și sustenabilă pe care le presupune Pactul verde european, necesitatea pe termen scurt de a reduce dependența de Rusia și de a diversifica furnizorii va face ca libertatea de navigație și securitatea maritimă în Marea Roșie și în Golful Aden să fie și mai importante din punct de vedere geostrategic; întrucât trebuie să se ia în considerare importanța regiunii Mării Roșii în ceea ce privește stabilitatea în Cornul Africii, importanța sa ca axă comercială și de conectivitate și preocupările sale, împărtășite de UE, privind stabilitatea și libertatea de navigație;

| L. | întrucât cea de a 11-a inițiativă ministerială privind Cornul Africii a avut loc în timpul reuniunii la nivel înalt UE-UA, membrii Echipei Europa participând pentru prima dată; întrucât inițiativa a mobilizat peste 4,5 miliarde USD de la cei trei parteneri pentru dezvoltare: UE, Banca Africană de Dezvoltare și Grupul Băncii Mondiale; întrucât, din 2019 și până în prezent, UE a sprijinit 64 de proiecte în Cornul Africii sub egida Fondului fiduciar al UE, axându-se în principal pe mai multe oportunități economice și de ocupare a forței de muncă, pe îmbunătățirea administrării și pe prevenirea conflictelor; |
| --- | --- |

L.

întrucât cea de a 11-a inițiativă ministerială privind Cornul Africii a avut loc în timpul reuniunii la nivel înalt UE-UA, membrii Echipei Europa participând pentru prima dată; întrucât inițiativa a mobilizat peste 4,5 miliarde USD de la cei trei parteneri pentru dezvoltare: UE, Banca Africană de Dezvoltare și Grupul Băncii Mondiale; întrucât, din 2019 și până în prezent, UE a sprijinit 64 de proiecte în Cornul Africii sub egida Fondului fiduciar al UE, axându-se în principal pe mai multe oportunități economice și de ocupare a forței de muncă, pe îmbunătățirea administrării și pe prevenirea conflictelor;

| M. | întrucât discriminarea de gen și alte forme de inegalitate sunt în continuare adânc înrădăcinate în multe țări din regiune, inclusiv violența de gen și nivelurile ridicate de violență sexuală legată de conflicte, accesul limitat la sănătatea sexuală și reproductivă, căsătoriile timpurii și forțate, excluderea fetelor însărcinate din școli și practica mutilării genitale a femeilor, care rămâne o tradiție îndelungată în țările din Cornul Africii; |
| --- | --- |

M.

întrucât discriminarea de gen și alte forme de inegalitate sunt în continuare adânc înrădăcinate în multe țări din regiune, inclusiv violența de gen și nivelurile ridicate de violență sexuală legată de conflicte, accesul limitat la sănătatea sexuală și reproductivă, căsătoriile timpurii și forțate, excluderea fetelor însărcinate din școli și practica mutilării genitale a femeilor, care rămâne o tradiție îndelungată în țările din Cornul Africii;

| N. | întrucât persoanele LGBTIQ se confruntă în continuare cu hărțuiri, arestări, urmărire penală, violență de gen și uneori riscă chiar să fie ucise pentru orientarea lor sexuală reală sau percepută, identitatea sau exprimarea de gen și caracteristicile sexuale; întrucât, mai puțin în Djibouti, actele sexuale consensuale între persoane de același sex sunt incriminate în toate țările din Cornul Africii; întrucât această incriminare este folosită pentru a legitima tratamentul discriminatoriu față de persoanele LGBTIQ și întrucât abrogarea dispozițiilor penale discriminatorii este un prim pas necesar pentru protejarea acestora de violență; întrucât niciuna dintre țările din Cornul Africii nu a instituit dispoziții legale pentru recunoașterea juridică a persoanelor transgen sau pentru protejarea persoanelor intersexuale împotriva mutilării genitale intersexuale; |
| --- | --- |

N.

întrucât persoanele LGBTIQ se confruntă în continuare cu hărțuiri, arestări, urmărire penală, violență de gen și uneori riscă chiar să fie ucise pentru orientarea lor sexuală reală sau percepută, identitatea sau exprimarea de gen și caracteristicile sexuale; întrucât, mai puțin în Djibouti, actele sexuale consensuale între persoane de același sex sunt incriminate în toate țările din Cornul Africii; întrucât această incriminare este folosită pentru a legitima tratamentul discriminatoriu față de persoanele LGBTIQ și întrucât abrogarea dispozițiilor penale discriminatorii este un prim pas necesar pentru protejarea acestora de violență; întrucât niciuna dintre țările din Cornul Africii nu a instituit dispoziții legale pentru recunoașterea juridică a persoanelor transgen sau pentru protejarea persoanelor intersexuale împotriva mutilării genitale intersexuale;

| O. | întrucât, de la 1 aprilie 2022, Misiunea Uniunii Africane în Somalia (AMISOM) a fost înlocuită de Misiunea de tranziție a Uniunii Africane în Somalia (ATMIS), având ca obiectiv principal predarea ștafetei către forțele armatei naționale somaleze în 2024; întrucât printre sarcinile noii misiuni se numără, printre altele, reducerea amenințării reprezentate de al-Shabaab, contribuirea la întărirea forțelor comune de securitate și de poliție somaleze, asigurarea transferului treptat al responsabilităților de securitate către Somalia și sprijinirea eforturilor de pace și de reconciliere ale guvernului federal al Somaliei și ale țărilor membre ale federației; întrucât rezoluția 2608 a Consiliului de Securitate al ONU privind pirateria, care a servit drept bază pentru forța navală a UE Operațiunea Atalanta, nu a fost reînnoită și, prin urmare, accesul la apele teritoriale ale Somaliei este restricționat; întrucât situația de securitate este fragilă și îngrijorătoare, iar grupul terorist Al-Shabaab rămâne activ; întrucât alegerile au avut loc la 12 luni de la data prevăzută; întrucât țara se confruntă cu dificultăți financiare din ce în ce mai mari, care îi compromit capacitatea de plată; întrucât, din septembrie 2020, sprijinul bugetar al UE a fost suspendat din cauza nefinalizării procesului electoral, deși sprijinul direct pentru populațiile vulnerabile continuă; întrucât, potrivit organizațiilor neguvernamentale (ONG) umanitare, de la invadarea Ucrainei de către Rusia, prețurile grâului și ale petrolului au crescut cu 300 % în mai multe regiuni din Somalia, care importă 90 % din grâul pe care îl consumă din Ucraina și din Rusia; întrucât, potrivit ONU, peste 38 % din populația Somaliei se confrunta cu o insecuritate alimentară gravă în martie 2022; |
| --- | --- |

O.

întrucât, de la 1 aprilie 2022, Misiunea Uniunii Africane în Somalia (AMISOM) a fost înlocuită de Misiunea de tranziție a Uniunii Africane în Somalia (ATMIS), având ca obiectiv principal predarea ștafetei către forțele armatei naționale somaleze în 2024; întrucât printre sarcinile noii misiuni se numără, printre altele, reducerea amenințării reprezentate de al-Shabaab, contribuirea la întărirea forțelor comune de securitate și de poliție somaleze, asigurarea transferului treptat al responsabilităților de securitate către Somalia și sprijinirea eforturilor de pace și de reconciliere ale guvernului federal al Somaliei și ale țărilor membre ale federației; întrucât rezoluția 2608 a Consiliului de Securitate al ONU privind pirateria, care a servit drept bază pentru forța navală a UE Operațiunea Atalanta, nu a fost reînnoită și, prin urmare, accesul la apele teritoriale ale Somaliei este restricționat; întrucât situația de securitate este fragilă și îngrijorătoare, iar grupul terorist Al-Shabaab rămâne activ; întrucât alegerile au avut loc la 12 luni de la data prevăzută; întrucât țara se confruntă cu dificultăți financiare din ce în ce mai mari, care îi compromit capacitatea de plată; întrucât, din septembrie 2020, sprijinul bugetar al UE a fost suspendat din cauza nefinalizării procesului electoral, deși sprijinul direct pentru populațiile vulnerabile continuă; întrucât, potrivit organizațiilor neguvernamentale (ONG) umanitare, de la invadarea Ucrainei de către Rusia, prețurile grâului și ale petrolului au crescut cu 300 % în mai multe regiuni din Somalia, care importă 90 % din grâul pe care îl consumă din Ucraina și din Rusia; întrucât, potrivit ONU, peste 38 % din populația Somaliei se confrunta cu o insecuritate alimentară gravă în martie 2022;

| P. | întrucât nereînnoirea rezoluției 2608 a Consiliului de Securitate al ONU limitează accesul Operațiunii Atalanta la apele teritoriale ale Somaliei; |
| --- | --- |

P.

întrucât nereînnoirea rezoluției 2608 a Consiliului de Securitate al ONU limitează accesul Operațiunii Atalanta la apele teritoriale ale Somaliei;

| Q. | întrucât China a numit un trimis special pentru chestiuni legate de Cornul Africii; întrucât China și-a sporit prezența militară și diplomatică în țările din regiune și și-a intensificat cooperarea economică cu acestea; |
| --- | --- |

Q.

întrucât China a numit un trimis special pentru chestiuni legate de Cornul Africii; întrucât China și-a sporit prezența militară și diplomatică în țările din regiune și și-a intensificat cooperarea economică cu acestea;

| R. | întrucât în Sudan există un impas politic de la lovitura de stat din 25 octombrie 2021, iar negocierile dintre civili și militari sunt foarte dificile; întrucât situația securității din Darfur, care din noiembrie 2021 a cunoscut noi izbucniri ale violenței, este foarte îngrijorătoare; întrucât Sudanul se confruntă cu o situație economică dezastruoasă, la care se adaugă suspendarea plăților de la Banca Mondială și de la Fondul Monetar Internațional în așteptarea unei soluții politice viabile și a formării unui guvern civil, precum și suspendarea ajutorului financiar din partea Comisiei, deși ajutorul direct acordat populației a fost menținut; întrucât baza militară planificată a Rusiei îi va permite acesteia accesul strategic la Marea Roșie; |
| --- | --- |

R.

întrucât în Sudan există un impas politic de la lovitura de stat din 25 octombrie 2021, iar negocierile dintre civili și militari sunt foarte dificile; întrucât situația securității din Darfur, care din noiembrie 2021 a cunoscut noi izbucniri ale violenței, este foarte îngrijorătoare; întrucât Sudanul se confruntă cu o situație economică dezastruoasă, la care se adaugă suspendarea plăților de la Banca Mondială și de la Fondul Monetar Internațional în așteptarea unei soluții politice viabile și a formării unui guvern civil, precum și suspendarea ajutorului financiar din partea Comisiei, deși ajutorul direct acordat populației a fost menținut; întrucât baza militară planificată a Rusiei îi va permite acesteia accesul strategic la Marea Roșie;

| S. | întrucât, la peste zece ani de la independența Sudanului de Sud în 2011, punerea în aplicare a acordului de pace semnat în 2018 a fost întârziată; întrucât președintele Salva Kiir dorește să organizeze alegeri generale în 2023, în concordanță cu termenul stabilit în acordul de pace; având în vedere fragmentarea politică și militară a țării, atât între diferitele grupuri politice, facțiuni militare și grupuri etnice, cât și în interiorul acestora; |
| --- | --- |

S.

întrucât, la peste zece ani de la independența Sudanului de Sud în 2011, punerea în aplicare a acordului de pace semnat în 2018 a fost întârziată; întrucât președintele Salva Kiir dorește să organizeze alegeri generale în 2023, în concordanță cu termenul stabilit în acordul de pace; având în vedere fragmentarea politică și militară a țării, atât între diferitele grupuri politice, facțiuni militare și grupuri etnice, cât și în interiorul acestora;

| T. | întrucât peisajul politic din Kenya este profund polarizat; întrucât alegerile generale au avut loc la 9 august 2022; întrucât țara este în dificultate din punct de vedere economic ca urmare a consecințelor mondiale ale pandemiei de COVID-19 și a datoriilor acumulate; întrucât Kenya are potențialul de a juca un rol constructiv în pacea și securitatea regională; întrucât Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate a vizitat de două ori Kenya în acest an, la 10 septembrie 2022, în cadrul unui turneu regional în Kenya, Mozambic și Somalia, și la 29 ianuarie 2022 pentru a lansa în mod oficial dialogul strategic UE-Kenya, pentru care economia, comerțul și investițiile au fost identificate ca fiind priorități-cheie; |
| --- | --- |

T.

întrucât peisajul politic din Kenya este profund polarizat; întrucât alegerile generale au avut loc la 9 august 2022; întrucât țara este în dificultate din punct de vedere economic ca urmare a consecințelor mondiale ale pandemiei de COVID-19 și a datoriilor acumulate; întrucât Kenya are potențialul de a juca un rol constructiv în pacea și securitatea regională; întrucât Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate a vizitat de două ori Kenya în acest an, la 10 septembrie 2022, în cadrul unui turneu regional în Kenya, Mozambic și Somalia, și la 29 ianuarie 2022 pentru a lansa în mod oficial dialogul strategic UE-Kenya, pentru care economia, comerțul și investițiile au fost identificate ca fiind priorități-cheie;

| U. | întrucât președintele Ugandei Yoweri Museveni a fost reales pentru un al șaselea mandat în urma alegerilor care au avut loc la 14 ianuarie 2021; întrucât, la 30 noiembrie 2021, a fost lansată o operațiune militară în Ituri și în Kivu de Nord, în estul Republicii Democrate Congo, ca răspuns la o serie de atacuri ale Forțelor Democratice Aliate, o grupare teroristă armată afiliată cu Daesh, cu rădăcini în Uganda; |
| --- | --- |

U.

întrucât președintele Ugandei Yoweri Museveni a fost reales pentru un al șaselea mandat în urma alegerilor care au avut loc la 14 ianuarie 2021; întrucât, la 30 noiembrie 2021, a fost lansată o operațiune militară în Ituri și în Kivu de Nord, în estul Republicii Democrate Congo, ca răspuns la o serie de atacuri ale Forțelor Democratice Aliate, o grupare teroristă armată afiliată cu Daesh, cu rădăcini în Uganda;

| V. | întrucât președintele Isaias Afwerki din partea Frontului Popular pentru Democrație și Justiție conduce Eritrea de la independența sa în 1993; întrucât procesul de democratizare care a început odată cu adoptarea constituției Eritreei în 1997 stagnează de atunci; întrucât regimul eritreean a abolit majoritatea libertăților, iar situația drepturilor omului este foarte îngrijorătoare; întrucât Eritreea este una dintre țările cel mai puțin dezvoltate (LDC); întrucât cei doi donatori principali sunt Fondul global și Comisia Europeană, UE direcționând în prezent 20 de milioane de euro către un proiect de îmbunătățire a drumurilor din Eritreea prin intermediul Fondului fiduciar de urgență, după ce a dezangajat peste 100 de milioane EUR în 2021, ca urmare a implicării Eritreei în conflictul din nordul Etiopiei; |
| --- | --- |

V.

întrucât președintele Isaias Afwerki din partea Frontului Popular pentru Democrație și Justiție conduce Eritrea de la independența sa în 1993; întrucât procesul de democratizare care a început odată cu adoptarea constituției Eritreei în 1997 stagnează de atunci; întrucât regimul eritreean a abolit majoritatea libertăților, iar situația drepturilor omului este foarte îngrijorătoare; întrucât Eritreea este una dintre țările cel mai puțin dezvoltate (LDC); întrucât cei doi donatori principali sunt Fondul global și Comisia Europeană, UE direcționând în prezent 20 de milioane de euro către un proiect de îmbunătățire a drumurilor din Eritreea prin intermediul Fondului fiduciar de urgență, după ce a dezangajat peste 100 de milioane EUR în 2021, ca urmare a implicării Eritreei în conflictul din nordul Etiopiei;

| W. | întrucât Djibouti se află într-o poziție eminamente strategică în strâmtoarea Bab-el-Mandeb, unul dintre cele mai aglomerate coridoare maritime din lume care controlează accesul la Marea Roșie, facilitând astfel un model de creștere axat pe dezvoltarea infrastructurii (porturi și căi ferate); întrucât, la 9 aprilie 2021, președintele aflat la sfârșit de mandat, Ismaïl Omar Guelleh, a câștigat alegerile pentru a cincea oară consecutiv; întrucât Djibouti se află în centrul crizei care se întinde din Sahel până în Orientul Mijlociu și, deși este o țară stabilă, mediul său regional imediat înconjurător este instabil; întrucât trebuie să se ia în considerare implicarea militară semnificativă a Djibouti alături de ATMIS în lupta împotriva teroriștilor somalezi al-Shabaab, |
| --- | --- |

W.

întrucât Djibouti se află într-o poziție eminamente strategică în strâmtoarea Bab-el-Mandeb, unul dintre cele mai aglomerate coridoare maritime din lume care controlează accesul la Marea Roșie, facilitând astfel un model de creștere axat pe dezvoltarea infrastructurii (porturi și căi ferate); întrucât, la 9 aprilie 2021, președintele aflat la sfârșit de mandat, Ismaïl Omar Guelleh, a câștigat alegerile pentru a cincea oară consecutiv; întrucât Djibouti se află în centrul crizei care se întinde din Sahel până în Orientul Mijlociu și, deși este o țară stabilă, mediul său regional imediat înconjurător este instabil; întrucât trebuie să se ia în considerare implicarea militară semnificativă a Djibouti alături de ATMIS în lupta împotriva teroriștilor somalezi al-Shabaab,

1.   recomandă Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate următoarele:

Impactul războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei asupra Cornului Africii

| (a) | să efectueze o evaluare cuprinzătoare a strategiilor și angajamentelor anterioare ale UE față de Cornul Africii pentru a identifica învățămintele trase și a recalibra în consecință angajamentul UE în regiune; să recunoască faptul că războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei are consecințe îngrijorătoare imediate și pe termen lung pentru Cornul Africii și că, drept răspuns, UE trebuie să își adapteze angajamentul față de regiune; să răspundă faptului că – ca urmare a acțiunilor ilegale ale Rusiei – situația generală în materie de securitate din regiune este afectată în mod negativ; să abordeze faptul că Rusia are deja legături și o influență bine stabilite și multidimensionale în regiune, inclusiv prin investiții (atât civile, cât și militare) și prin desfășurarea de grupuri paramilitare, cum ar fi Grupul Wagner în Sudan, și să recunoască faptul că aceste acțiuni au potențialul de a destabiliza și mai mult zonele învecinate; să contracareze încercările Rusiei de a orchestra campanii de informare greșită și de dezinformare în regiune menite să alimenteze sentimentul anti-UE prin formularea unei strategii cuprinzătoare de comunicare publică a UE pentru a contracara și a învinge eforturile Rusiei, alături de acțiuni și angajamente concrete care să țină seama de nevoile populației locale; să condamne răspândirea discursurilor care justifică războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, după cum o demonstrează declarația generalului sudanez Hemetti din 23 februarie 2022, când a susținut în mod fals că agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei avea ca obiectiv de a „proteja” Rusia; să intensifice angajamentul diplomatic, politic, financiar și umanitar al UE față de UA, de componentele sale regionale și de fiecare țară în parte, prin punerea în aplicare a unor acțiuni concrete care să demonstreze angajamentul UE față de regiune, pentru a încuraja abordările locale și regionale în vederea prevenirii în continuare a instabilității regionale, pentru a reduce vulnerabilitatea acestora la influența străină și a aborda consecințele negative ale războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei și a răspunde la acestea; să aprofundeze imediat angajamentul diplomatic cu guvernele din regiune pentru a discuta și a clarifica efectele devastatoare pe termen scurt, mediu și lung ale obiectivelor și operațiunilor Rusiei în regiune; să admită faptul că actualul război de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, în special blocada navală rusă, perturbă lanțurile de aprovizionare și are un impact grav asupra securității alimentare a Cornului Africii, atât pe termen scurt, cât și pe termen mediu, având în vedere că aproximativ 90 % din grâu este importat din Federația Rusă și Ucraina; să țină seama de faptul că cel puțin 20 de milioane de persoane erau deja expuse riscului de foamete din cauza secetei fără precedent din Kenya, Somalia și Etiopia și a crizei provocate de roiul de lăcuste; să intensifice în mod semnificativ sprijinul și asistența UE pentru Cornul Africii pentru a evita riscul de foamete sau dificultățile în ceea ce privește accesul la alimente; să recunoască lacunele de finanțare pentru regiune pentru următoarele șase luni, și anume 437 de milioane USD, potrivit Programului alimentar mondial și 130 de milioane USD potrivit Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură, și să depună toate eforturile pentru a contribui la eliminarea acestor lacune și să depășească cele 21,5 milioane EUR sub formă de ajutor umanitar suplimentar deja angajate de UE; |
| --- | --- |

(a)

să efectueze o evaluare cuprinzătoare a strategiilor și angajamentelor anterioare ale UE față de Cornul Africii pentru a identifica învățămintele trase și a recalibra în consecință angajamentul UE în regiune; să recunoască faptul că războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei are consecințe îngrijorătoare imediate și pe termen lung pentru Cornul Africii și că, drept răspuns, UE trebuie să își adapteze angajamentul față de regiune; să răspundă faptului că – ca urmare a acțiunilor ilegale ale Rusiei – situația generală în materie de securitate din regiune este afectată în mod negativ; să abordeze faptul că Rusia are deja legături și o influență bine stabilite și multidimensionale în regiune, inclusiv prin investiții (atât civile, cât și militare) și prin desfășurarea de grupuri paramilitare, cum ar fi Grupul Wagner în Sudan, și să recunoască faptul că aceste acțiuni au potențialul de a destabiliza și mai mult zonele învecinate; să contracareze încercările Rusiei de a orchestra campanii de informare greșită și de dezinformare în regiune menite să alimenteze sentimentul anti-UE prin formularea unei strategii cuprinzătoare de comunicare publică a UE pentru a contracara și a învinge eforturile Rusiei, alături de acțiuni și angajamente concrete care să țină seama de nevoile populației locale; să condamne răspândirea discursurilor care justifică războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, după cum o demonstrează declarația generalului sudanez Hemetti din 23 februarie 2022, când a susținut în mod fals că agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei avea ca obiectiv de a „proteja” Rusia; să intensifice angajamentul diplomatic, politic, financiar și umanitar al UE față de UA, de componentele sale regionale și de fiecare țară în parte, prin punerea în aplicare a unor acțiuni concrete care să demonstreze angajamentul UE față de regiune, pentru a încuraja abordările locale și regionale în vederea prevenirii în continuare a instabilității regionale, pentru a reduce vulnerabilitatea acestora la influența străină și a aborda consecințele negative ale războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei și a răspunde la acestea; să aprofundeze imediat angajamentul diplomatic cu guvernele din regiune pentru a discuta și a clarifica efectele devastatoare pe termen scurt, mediu și lung ale obiectivelor și operațiunilor Rusiei în regiune; să admită faptul că actualul război de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, în special blocada navală rusă, perturbă lanțurile de aprovizionare și are un impact grav asupra securității alimentare a Cornului Africii, atât pe termen scurt, cât și pe termen mediu, având în vedere că aproximativ 90 % din grâu este importat din Federația Rusă și Ucraina; să țină seama de faptul că cel puțin 20 de milioane de persoane erau deja expuse riscului de foamete din cauza secetei fără precedent din Kenya, Somalia și Etiopia și a crizei provocate de roiul de lăcuste; să intensifice în mod semnificativ sprijinul și asistența UE pentru Cornul Africii pentru a evita riscul de foamete sau dificultățile în ceea ce privește accesul la alimente; să recunoască lacunele de finanțare pentru regiune pentru următoarele șase luni, și anume 437 de milioane USD, potrivit Programului alimentar mondial și 130 de milioane USD potrivit Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură, și să depună toate eforturile pentru a contribui la eliminarea acestor lacune și să depășească cele 21,5 milioane EUR sub formă de ajutor umanitar suplimentar deja angajate de UE;

Principii directoare

| (b) | să recunoască pe deplin potențialul și pertinența strategică a regiunii și să dezvolte o viziune cu adevărat strategică pentru cooperare și angajament prin depunerea de eforturi continue pentru punerea în aplicare și adaptarea strategiei privind Cornul Africii având în vedere evoluțiile recente din regiune, dând un nou impuls unei relații reciproc avantajoase bazate pe consultări coerente, în timp util și eficiente și pe valori, interese și perspective comune; să treacă de la o mentalitate învechită de beneficiar la un parteneriat pe picior de egalitate între UE și țările din Cornul Africii pentru a crea condițiile pentru o dezvoltare sustenabilă și pașnică a regiunii; |
| --- | --- |

(b)

să recunoască pe deplin potențialul și pertinența strategică a regiunii și să dezvolte o viziune cu adevărat strategică pentru cooperare și angajament prin depunerea de eforturi continue pentru punerea în aplicare și adaptarea strategiei privind Cornul Africii având în vedere evoluțiile recente din regiune, dând un nou impuls unei relații reciproc avantajoase bazate pe consultări coerente, în timp util și eficiente și pe valori, interese și perspective comune; să treacă de la o mentalitate învechită de beneficiar la un parteneriat pe picior de egalitate între UE și țările din Cornul Africii pentru a crea condițiile pentru o dezvoltare sustenabilă și pașnică a regiunii;

| (c) | să coordoneze inițiativele și sprijinul UE cu omologii africani prin favorizarea asumării programelor de către Africa, contribuind astfel la găsirea unor soluții africane la problemele africane; să adopte, în acest sens, o abordare bazată pe condiționalitate, inclusiv în ceea ce privește chestiunile de securitate, întemeiată pe principiul „mai mult pentru mai mult și mai puțin pentru mai puțin”; să ia act de faptul că ajutorul pentru dezvoltare este uneori utilizat în mod ineficient și, ocazional, în mod abuziv de către guvernele țărilor beneficiare; să faciliteze consolidarea unei abordări ascendente, în cadrul căreia comunitățile locale și organizațiile societății civile să poată depune eforturi pentru a-și construi propriile capacități și a se pregăti, coordona și organiza mai bine pentru a deveni mai reziliente; |
| --- | --- |

(c)

să coordoneze inițiativele și sprijinul UE cu omologii africani prin favorizarea asumării programelor de către Africa, contribuind astfel la găsirea unor soluții africane la problemele africane; să adopte, în acest sens, o abordare bazată pe condiționalitate, inclusiv în ceea ce privește chestiunile de securitate, întemeiată pe principiul „mai mult pentru mai mult și mai puțin pentru mai puțin”; să ia act de faptul că ajutorul pentru dezvoltare este uneori utilizat în mod ineficient și, ocazional, în mod abuziv de către guvernele țărilor beneficiare; să faciliteze consolidarea unei abordări ascendente, în cadrul căreia comunitățile locale și organizațiile societății civile să poată depune eforturi pentru a-și construi propriile capacități și a se pregăti, coordona și organiza mai bine pentru a deveni mai reziliente;

| (d) | să-și coordoneze eforturile din regiune cu UA și cu componentele sale regionale, în special Comunitatea Africii de Est și Autoritatea Interguvernamentală pentru Dezvoltare (IGAD), precum și cu ONU și cu alte organizații internaționale și regionale, instituții financiare și țări care împărtășesc aceeași viziune; să mențină sprijinul pentru misiunile în curs în domeniu care contribuie la aceste eforturi, inclusiv pentru misiunile din cadrul politicii de securitate și apărare comune a UE, pentru a contribui la un răspuns colectiv menit să asigure stabilitatea și dezvoltarea; să încurajeze Regatul Unit să-și coordoneze eforturile sale în regiune cu UE; |
| --- | --- |

(d)

să-și coordoneze eforturile din regiune cu UA și cu componentele sale regionale, în special Comunitatea Africii de Est și Autoritatea Interguvernamentală pentru Dezvoltare (IGAD), precum și cu ONU și cu alte organizații internaționale și regionale, instituții financiare și țări care împărtășesc aceeași viziune; să mențină sprijinul pentru misiunile în curs în domeniu care contribuie la aceste eforturi, inclusiv pentru misiunile din cadrul politicii de securitate și apărare comune a UE, pentru a contribui la un răspuns colectiv menit să asigure stabilitatea și dezvoltarea; să încurajeze Regatul Unit să-și coordoneze eforturile sale în regiune cu UE;

| (e) | să adopte o abordare proactivă, favorabilă includerii și colaborativă, bazată pe un angajament constructiv cu țările și actorii prezenți în Cornul Africii, împărtășind cele mai bune practici și experiența UE în ceea ce privește integrarea aspectelor legate de securitate, dezvoltare economică și aspecte financiare, sociale și culturale, pentru a promova o cooperare eficace în întreaga regiune și în domeniul maritim, acționând, în același timp, ca facilitator al dialogului cu toate părțile implicate, în special prin intermediul Reprezentantului special al UE pentru Cornul Africii; |
| --- | --- |

(e)

să adopte o abordare proactivă, favorabilă includerii și colaborativă, bazată pe un angajament constructiv cu țările și actorii prezenți în Cornul Africii, împărtășind cele mai bune practici și experiența UE în ceea ce privește integrarea aspectelor legate de securitate, dezvoltare economică și aspecte financiare, sociale și culturale, pentru a promova o cooperare eficace în întreaga regiune și în domeniul maritim, acționând, în același timp, ca facilitator al dialogului cu toate părțile implicate, în special prin intermediul Reprezentantului special al UE pentru Cornul Africii;

Pacea și securitatea regionale

| (f) | să recunoască faptul că insecuritatea și instabilitatea din Cornul Africii reprezintă o amenințare serioasă la adresa perspectivelor economice și sociale ale întregii Africi, precum și la adresa preocupărilor de securitate ale UE și regionale; să contribuie la securitatea și stabilitatea regională printr-o abordare integrată, promovând legătura dintre asistența umanitară, cooperarea pentru dezvoltare și pace prin prevenirea conflictelor civile, soluționarea pașnică a litigiilor, soluționarea conflictelor, mediere, întărirea capacităților și activitățile de reconciliere; să integreze includerea tinerilor și reprezentarea deplină, egală și semnificativă și participarea activă a femeilor la chestiunile legate de pace și securitate, inclusiv prin sprijinirea și punerea în aplicare a agendelor ONU privind tineretul, pacea și securitatea și privind femeile, pacea și securitatea, formulând angajamente concrete pe termen scurt și mediu și identificând modul în care acestea vor fi măsurate și raportate în mod obiectiv; să sprijine procesele asumate de Africa în cadrul UA, IGAD și al Comunității Africii de Est și să abordeze cauzele profunde ale conflictelor, extremismului și radicalizării, cum ar fi sărăcia extremă și inegalitatea, consecințele schimbărilor climatice, și anume resursele limitate, cum ar fi terenurile arabile și apa, precum și disputele frontaliere de lungă durată, prin sprijin politic, financiar, operațional și logistic; să consolideze parteneriatul strategic UE-UA în ceea ce privește prevenirea conflictelor, soluționarea conflictelor și menținerea păcii; să întărească cooperarea cu Consiliul pentru pace și securitate al Uniunii Africane și cu comunitățile economice regionale în această privință; să susțină conceptul de securitate umană ca o completare a abordărilor privind securitatea statului, care plasează măsurile și instituțiile în serviciul cetățenilor săi; să sprijine deminarea necesară și să combată contaminarea cauzată de minele terestre, munițiile cu dispersie și alți explozivi, care împiedică dezvoltarea socială și economică și au un impact disproporționat asupra copiilor, femeilor și grupurilor marginalizate; |
| --- | --- |

(f)

să recunoască faptul că insecuritatea și instabilitatea din Cornul Africii reprezintă o amenințare serioasă la adresa perspectivelor economice și sociale ale întregii Africi, precum și la adresa preocupărilor de securitate ale UE și regionale; să contribuie la securitatea și stabilitatea regională printr-o abordare integrată, promovând legătura dintre asistența umanitară, cooperarea pentru dezvoltare și pace prin prevenirea conflictelor civile, soluționarea pașnică a litigiilor, soluționarea conflictelor, mediere, întărirea capacităților și activitățile de reconciliere; să integreze includerea tinerilor și reprezentarea deplină, egală și semnificativă și participarea activă a femeilor la chestiunile legate de pace și securitate, inclusiv prin sprijinirea și punerea în aplicare a agendelor ONU privind tineretul, pacea și securitatea și privind femeile, pacea și securitatea, formulând angajamente concrete pe termen scurt și mediu și identificând modul în care acestea vor fi măsurate și raportate în mod obiectiv; să sprijine procesele asumate de Africa în cadrul UA, IGAD și al Comunității Africii de Est și să abordeze cauzele profunde ale conflictelor, extremismului și radicalizării, cum ar fi sărăcia extremă și inegalitatea, consecințele schimbărilor climatice, și anume resursele limitate, cum ar fi terenurile arabile și apa, precum și disputele frontaliere de lungă durată, prin sprijin politic, financiar, operațional și logistic; să consolideze parteneriatul strategic UE-UA în ceea ce privește prevenirea conflictelor, soluționarea conflictelor și menținerea păcii; să întărească cooperarea cu Consiliul pentru pace și securitate al Uniunii Africane și cu comunitățile economice regionale în această privință; să susțină conceptul de securitate umană ca o completare a abordărilor privind securitatea statului, care plasează măsurile și instituțiile în serviciul cetățenilor săi; să sprijine deminarea necesară și să combată contaminarea cauzată de minele terestre, munițiile cu dispersie și alți explozivi, care împiedică dezvoltarea socială și economică și au un impact disproporționat asupra copiilor, femeilor și grupurilor marginalizate;

| (g) | să abordeze posibilele insecurități și tensiuni care decurg din construirea de către Etiopia a Marelui Baraj al Renașterii Etiopiei și din împărțirea apelor Nilului cu Sudanul și Egiptul situate în aval; să invite cele trei țări să revină la masa negocierilor și să colaboreze cu acestea pentru a găsi o soluție negociată pe cale diplomatică în cadrul forurilor corespunzătoare sub auspiciile UA și IGAD, ținând seama de interesul Etiopiei de a genera energie hidroelectrică, precum și de preocupările statelor riverane cu privire la securitatea apei și de depășirea riscurilor legate de atitudinile unilaterale față de utilizarea resurselor de mediu comune; să țină seama de faptul că efectele schimbărilor climatice reprezintă o provocare majoră pentru Cornul Africii și necesită ca regiunea să coopereze îndeaproape în ceea ce privește producția de energie sustenabilă, precum și partajarea resurselor, și să recunoască faptul că Pactul verde european oferă oportunități importante de cooperare; să ofere asistență financiară și tehnică, precum și să facă schimb de tehnologii inovatoare, de bune practici și de învățăminte desprinse cu partenerii noștri africani pentru a profita de avantajele tranziției ecologice și ale legăturii apă-alimente-energie, și să crească investițiile în tranziția din regiune, inclusiv în infrastructură integrată, cum ar fi rețelele energetice transnaționale; |
| --- | --- |

(g)

să abordeze posibilele insecurități și tensiuni care decurg din construirea de către Etiopia a Marelui Baraj al Renașterii Etiopiei și din împărțirea apelor Nilului cu Sudanul și Egiptul situate în aval; să invite cele trei țări să revină la masa negocierilor și să colaboreze cu acestea pentru a găsi o soluție negociată pe cale diplomatică în cadrul forurilor corespunzătoare sub auspiciile UA și IGAD, ținând seama de interesul Etiopiei de a genera energie hidroelectrică, precum și de preocupările statelor riverane cu privire la securitatea apei și de depășirea riscurilor legate de atitudinile unilaterale față de utilizarea resurselor de mediu comune; să țină seama de faptul că efectele schimbărilor climatice reprezintă o provocare majoră pentru Cornul Africii și necesită ca regiunea să coopereze îndeaproape în ceea ce privește producția de energie sustenabilă, precum și partajarea resurselor, și să recunoască faptul că Pactul verde european oferă oportunități importante de cooperare; să ofere asistență financiară și tehnică, precum și să facă schimb de tehnologii inovatoare, de bune practici și de învățăminte desprinse cu partenerii noștri africani pentru a profita de avantajele tranziției ecologice și ale legăturii apă-alimente-energie, și să crească investițiile în tranziția din regiune, inclusiv în infrastructură integrată, cum ar fi rețelele energetice transnaționale;

| (h) | să se coordoneze cu partenerii și organizațiile internaționale pentru a acorda în timp util ajutor umanitar și asistență suficientă țărilor afectate de conflicte, de secetă extremă și de alte dezastre naturale, precum și de agresiunea Rusiei în Ucraina, care a contribuit la creșterea prețurilor la alimente și combustibili și a perturbat lanțurile de aprovizionare la nivel mondial; să recunoască legăturile dintre criza climatică, pace și conflicte și necesitatea de consolidare a păcii, de adaptare la schimbările climatice și de atenuare a efectelor acestora, precum și să abordeze securitatea climatică ca element central al oricărei strategii regionale cuprinzătoare; să preia conducerea în convocarea comunității donatorilor la o conferință excepțională a donatorilor pentru Cornul Africii, pentru a evita ca regiunea să fie din nou lovită de foamete; |
| --- | --- |

(h)

să se coordoneze cu partenerii și organizațiile internaționale pentru a acorda în timp util ajutor umanitar și asistență suficientă țărilor afectate de conflicte, de secetă extremă și de alte dezastre naturale, precum și de agresiunea Rusiei în Ucraina, care a contribuit la creșterea prețurilor la alimente și combustibili și a perturbat lanțurile de aprovizionare la nivel mondial; să recunoască legăturile dintre criza climatică, pace și conflicte și necesitatea de consolidare a păcii, de adaptare la schimbările climatice și de atenuare a efectelor acestora, precum și să abordeze securitatea climatică ca element central al oricărei strategii regionale cuprinzătoare; să preia conducerea în convocarea comunității donatorilor la o conferință excepțională a donatorilor pentru Cornul Africii, pentru a evita ca regiunea să fie din nou lovită de foamete;

| (i) | să recunoască impactul pozitiv al angajamentului demonstrat de UE și de partenerii săi internaționali prin misiuni și operațiuni precum operațiunea Atalanta, misiunea UE de consolidare a capacităților în Somalia și programul UE de promovare a securității maritime regionale, atât prin prevenirea atacurilor de piraterie înainte de producerea acestora, cât și prin reducerea ratei de succes a celor care fac acest lucru, și regretă eșecul reînnoirii rezoluției 2608 a Consiliului de Securitate al ONU, care, din păcate, limitează accesul operațiunii la apele teritoriale ale Somaliei; să salute rezultatele pozitive obținute deja de misiunea UE de consolidare a capacităților în Somalia în domeniul aplicării legislației civile și să se asigure că misiunea dispune de suficiente mijloace și personal pentru a fi eficace; să invite statele membre să dea dovadă de un angajament adecvat față de ATMIS și misiunea UE de instruire în Somalia, atât în ceea ce privește personalul, cât și mijloacele, pentru a capacita forțele armate somaleze să își asume asigurarea securității în țară, respectând în același timp pe deplin dreptul internațional umanitar și dreptul internațional al drepturilor omului; să sublinieze necesitatea ca UE să își confirme poziția de partener credibil pentru Somalia, sprijinind ATMIS ca parte a unei abordări integrate adoptate în coordonare cu misiunile din cadrul politicii de securitate și apărare comune în Somalia, Instrumentul european pentru pace (IEP), operațiunile de ajutor umanitar și Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională; |
| --- | --- |

(i)

să recunoască impactul pozitiv al angajamentului demonstrat de UE și de partenerii săi internaționali prin misiuni și operațiuni precum operațiunea Atalanta, misiunea UE de consolidare a capacităților în Somalia și programul UE de promovare a securității maritime regionale, atât prin prevenirea atacurilor de piraterie înainte de producerea acestora, cât și prin reducerea ratei de succes a celor care fac acest lucru, și regretă eșecul reînnoirii rezoluției 2608 a Consiliului de Securitate al ONU, care, din păcate, limitează accesul operațiunii la apele teritoriale ale Somaliei; să salute rezultatele pozitive obținute deja de misiunea UE de consolidare a capacităților în Somalia în domeniul aplicării legislației civile și să se asigure că misiunea dispune de suficiente mijloace și personal pentru a fi eficace; să invite statele membre să dea dovadă de un angajament adecvat față de ATMIS și misiunea UE de instruire în Somalia, atât în ceea ce privește personalul, cât și mijloacele, pentru a capacita forțele armate somaleze să își asume asigurarea securității în țară, respectând în același timp pe deplin dreptul internațional umanitar și dreptul internațional al drepturilor omului; să sublinieze necesitatea ca UE să își confirme poziția de partener credibil pentru Somalia, sprijinind ATMIS ca parte a unei abordări integrate adoptate în coordonare cu misiunile din cadrul politicii de securitate și apărare comune în Somalia, Instrumentul european pentru pace (IEP), operațiunile de ajutor umanitar și Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională;

| (j) | să își exprime îngrijorarea cu privire la activitatea persistentă a grupărilor teroriste islamiste militante radicale care sunt active în Cornul Africii și în țările învecinate, în special al-Shabaab, al-Qaeda și Daesh, care sunt foarte adaptabile și capabile să se implanteze în mod durabil în rândul populației; să invite UE și statele sale membre să se concentreze pe răspândirea jihadismului în regiune și să ofere asistență adaptată și eficace țărilor afectate pentru a contracara atât efectele imediate ale acestei extinderi, cât și cauzele profunde ale extremismului și radicalizării, ale violenței, terorismului și a posibilei recrutări; să recunoască faptul că relevanța și capacitatea de a acționa a organizațiilor teroriste din regiune sunt consolidate și mai mult de permeabilitatea frontierelor naționale și să sprijine eforturile naționale și regionale de creștere a securității frontierelor; să colaboreze cu țări și organizații regionale individuale, în special cu Comunitatea Africii de Est, IGAD și Forța de intervenție din Africa de Est, pentru a adopta o abordare regională în vederea combaterii terorismului și a abordării cauzelor profunde ale acestuia; |
| --- | --- |

(j)

să își exprime îngrijorarea cu privire la activitatea persistentă a grupărilor teroriste islamiste militante radicale care sunt active în Cornul Africii și în țările învecinate, în special al-Shabaab, al-Qaeda și Daesh, care sunt foarte adaptabile și capabile să se implanteze în mod durabil în rândul populației; să invite UE și statele sale membre să se concentreze pe răspândirea jihadismului în regiune și să ofere asistență adaptată și eficace țărilor afectate pentru a contracara atât efectele imediate ale acestei extinderi, cât și cauzele profunde ale extremismului și radicalizării, ale violenței, terorismului și a posibilei recrutări; să recunoască faptul că relevanța și capacitatea de a acționa a organizațiilor teroriste din regiune sunt consolidate și mai mult de permeabilitatea frontierelor naționale și să sprijine eforturile naționale și regionale de creștere a securității frontierelor; să colaboreze cu țări și organizații regionale individuale, în special cu Comunitatea Africii de Est, IGAD și Forța de intervenție din Africa de Est, pentru a adopta o abordare regională în vederea combaterii terorismului și a abordării cauzelor profunde ale acestuia;

| (k) | să ofere sprijin adaptat și în funcție de cerere UA, componentelor sale regionale și țărilor individuale în eforturile lor de îmbunătățire a condițiilor de securitate și stabilitate; să mențină sprijinul acordat prin intermediul politicii de consolidare a capacităților în sprijinul securității și dezvoltării din cadrul instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională și al IEP, în special pentru operațiunea Atalanta și misiunea de instruire a UE în Somalia, și să se asigure că aceasta respectă poziția comună a UE privind exporturile de arme și respectă pe deplin drepturile omului și dreptul umanitar, obligațiile de evaluare ex ante a riscurilor, de monitorizare permanentă a furnizării de tehnologie militară către actori din țări terțe și dispozițiile eficace în materie de transparență, inclusiv trasabilitatea și utilizarea corespunzătoare a materialului furnizat partenerilor în cadrul IEP, pentru a contribui la construirea unui sector al securității responsabil, robust și fiabil; să exploateze pe deplin potențialul Instrumentului european pentru pace (IEP) în această privință și să asigure continuitatea cu fostul Instrument financiar pentru pace în Africa în ceea ce privește calitatea și cantitatea finanțării acordate inițiativelor conduse de Africa; să se asigure că toate angajamentele de finanțare din partea IEP asumate împreună cu Cornul Africii înainte de invadarea criminală a Ucrainei de către Rusia sunt îndeplinite; să asigure finanțarea componentei civile a ATMIS; |
| --- | --- |

(k)

să ofere sprijin adaptat și în funcție de cerere UA, componentelor sale regionale și țărilor individuale în eforturile lor de îmbunătățire a condițiilor de securitate și stabilitate; să mențină sprijinul acordat prin intermediul politicii de consolidare a capacităților în sprijinul securității și dezvoltării din cadrul instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională și al IEP, în special pentru operațiunea Atalanta și misiunea de instruire a UE în Somalia, și să se asigure că aceasta respectă poziția comună a UE privind exporturile de arme și respectă pe deplin drepturile omului și dreptul umanitar, obligațiile de evaluare ex ante a riscurilor, de monitorizare permanentă a furnizării de tehnologie militară către actori din țări terțe și dispozițiile eficace în materie de transparență, inclusiv trasabilitatea și utilizarea corespunzătoare a materialului furnizat partenerilor în cadrul IEP, pentru a contribui la construirea unui sector al securității responsabil, robust și fiabil; să exploateze pe deplin potențialul Instrumentului european pentru pace (IEP) în această privință și să asigure continuitatea cu fostul Instrument financiar pentru pace în Africa în ceea ce privește calitatea și cantitatea finanțării acordate inițiativelor conduse de Africa; să se asigure că toate angajamentele de finanțare din partea IEP asumate împreună cu Cornul Africii înainte de invadarea criminală a Ucrainei de către Rusia sunt îndeplinite; să asigure finanțarea componentei civile a ATMIS;

Democrația, drepturile omului și statul de drept

| (l) | să sprijine pe deplin tranzițiile democratice, statul de drept, procesele de edificare statală și un spațiu politic deschis care este adaptat în mod adecvat diferitelor contexte locale; să sprijine strategiile de încurajare a proceselor de reconciliere favorabile includerii, cu scopul de a crea instituții credibile și reprezentative care să asigure participarea diferitelor comunități; să se angajeze, în special cu Somalia, Etiopia și Sudan, să își intensifice eforturile pentru a include comunitățile subreprezentate și femeile în politicile și organismele de conducere la nivel înalt și să sprijine țările partenere în abordarea nemulțumirii și a neîncrederii față de autoritățile naționale prin măsuri de consolidare a încrederii; să fie gata să desfășoare, ori de câte ori este necesar, misiuni ale UE de observare a alegerilor pentru a sprijini procesele electorale înainte și în timpul alegerilor; să recunoască potențialul diplomației parlamentare ca instrument de încurajare a dialogului și de edificare a unui parteneriat atotcuprinzător între UE, UA și fiecare țară în parte; |
| --- | --- |

(l)

să sprijine pe deplin tranzițiile democratice, statul de drept, procesele de edificare statală și un spațiu politic deschis care este adaptat în mod adecvat diferitelor contexte locale; să sprijine strategiile de încurajare a proceselor de reconciliere favorabile includerii, cu scopul de a crea instituții credibile și reprezentative care să asigure participarea diferitelor comunități; să se angajeze, în special cu Somalia, Etiopia și Sudan, să își intensifice eforturile pentru a include comunitățile subreprezentate și femeile în politicile și organismele de conducere la nivel înalt și să sprijine țările partenere în abordarea nemulțumirii și a neîncrederii față de autoritățile naționale prin măsuri de consolidare a încrederii; să fie gata să desfășoare, ori de câte ori este necesar, misiuni ale UE de observare a alegerilor pentru a sprijini procesele electorale înainte și în timpul alegerilor; să recunoască potențialul diplomației parlamentare ca instrument de încurajare a dialogului și de edificare a unui parteneriat atotcuprinzător între UE, UA și fiecare țară în parte;

| (m) | să lucreze în parteneriat cu omologii africani ai UE și să intensifice cooperarea cu societatea civilă pentru a identifica și aborda principalele provocări și priorități din regiune, inclusiv demnitatea și drepturile omului, drepturile democratice și fundamentale, provocările legate de statul de drept și atenuarea crizei sanitare COVID-19; să invite autoritățile naționale să respecte orientările privind libertatea de asociere și de întrunire adoptate de Comisia africană pentru drepturile omului și ale popoarelor și să respecte libertatea mass-mediei, inclusiv asigurând că mijloacele de informare în masă pot funcționa independent; să își exprime îngrijorarea cu privire la persistența violenței și a discriminării pe motive de orientare sexuală, identitate de gen, exprimare și caracteristici sexuale; să invite autoritățile naționale să abroge dispozițiile discriminatorii, inclusiv prin reexaminarea codurilor lor penale; să acorde mai mult sprijin apărătorilor drepturilor omului din regiune; să dea dovadă de flexibilitate în utilizarea tuturor instrumentelor de care dispun și să pună în aplicare pe deplin orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului, asigurând menținerea mecanismelor interne de protecție și coordonarea în ceea ce privește acordarea de vize celor care doresc să părăsească țara; să invite autoritățile naționale din regiune să asigure un mediu de lucru favorabil societății civile, precum și măsuri legislative specifice pentru recunoașterea și protejarea apărătorilor drepturilor omului și pentru prevenirea hărțuirii și detenției arbitrare a acestora; să recunoască legătura dintre corupție și încălcările pe scară largă ale drepturilor omului și să întărească sprijinul UE pentru combaterea corupției în regiune; să intensifice furnizarea de asistență pentru salvarea de vieți omenești și menținerea vieții, pentru a ajuta persoanele și comunitățile afectate de secetă, depunând eforturi în același timp pentru a le permite comunităților să fie în continuare autonome și să își întărească reziliența la șocurile viitoare; să invite guvernele din întreaga regiune să se asigure că lucrătorii umanitari pot avea acces la persoanele care au nevoie de asistență; |
| --- | --- |

(m)

să lucreze în parteneriat cu omologii africani ai UE și să intensifice cooperarea cu societatea civilă pentru a identifica și aborda principalele provocări și priorități din regiune, inclusiv demnitatea și drepturile omului, drepturile democratice și fundamentale, provocările legate de statul de drept și atenuarea crizei sanitare COVID-19; să invite autoritățile naționale să respecte orientările privind libertatea de asociere și de întrunire adoptate de Comisia africană pentru drepturile omului și ale popoarelor și să respecte libertatea mass-mediei, inclusiv asigurând că mijloacele de informare în masă pot funcționa independent; să își exprime îngrijorarea cu privire la persistența violenței și a discriminării pe motive de orientare sexuală, identitate de gen, exprimare și caracteristici sexuale; să invite autoritățile naționale să abroge dispozițiile discriminatorii, inclusiv prin reexaminarea codurilor lor penale; să acorde mai mult sprijin apărătorilor drepturilor omului din regiune; să dea dovadă de flexibilitate în utilizarea tuturor instrumentelor de care dispun și să pună în aplicare pe deplin orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului, asigurând menținerea mecanismelor interne de protecție și coordonarea în ceea ce privește acordarea de vize celor care doresc să părăsească țara; să invite autoritățile naționale din regiune să asigure un mediu de lucru favorabil societății civile, precum și măsuri legislative specifice pentru recunoașterea și protejarea apărătorilor drepturilor omului și pentru prevenirea hărțuirii și detenției arbitrare a acestora; să recunoască legătura dintre corupție și încălcările pe scară largă ale drepturilor omului și să întărească sprijinul UE pentru combaterea corupției în regiune; să intensifice furnizarea de asistență pentru salvarea de vieți omenești și menținerea vieții, pentru a ajuta persoanele și comunitățile afectate de secetă, depunând eforturi în același timp pentru a le permite comunităților să fie în continuare autonome și să își întărească reziliența la șocurile viitoare; să invite guvernele din întreaga regiune să se asigure că lucrătorii umanitari pot avea acces la persoanele care au nevoie de asistență;

| (n) | să integreze justiția de tranziție în abordarea sa în materie de gestionare a conflictelor în regiune; să acorde prioritate, ca parte a sprijinului acordat de UE pentru eforturile în domeniul justiției de tranziție, proceselor conduse la nivel local și național, precum și experților locali și regionali; să intensifice colaborarea UE cu țările partenere și cu organizațiile internaționale și regionale pentru a sprijini lupta împotriva impunității și pentru a promova adevărul, justiția, despăgubirile și garanțiile de nerepetare; |
| --- | --- |

(n)

să integreze justiția de tranziție în abordarea sa în materie de gestionare a conflictelor în regiune; să acorde prioritate, ca parte a sprijinului acordat de UE pentru eforturile în domeniul justiției de tranziție, proceselor conduse la nivel local și național, precum și experților locali și regionali; să intensifice colaborarea UE cu țările partenere și cu organizațiile internaționale și regionale pentru a sprijini lupta împotriva impunității și pentru a promova adevărul, justiția, despăgubirile și garanțiile de nerepetare;

| (o) | să invite guvernele să ia măsuri pentru a proteja drepturile femeilor și fetelor la egalitate, la sănătate, inclusiv la sănătate sexuală și reproductivă și la drepturile aferente, la educație, și să le permită să trăiască fără violență și discriminare pe criterii de gen, asigurând o abordare sensibilă la dimensiunea de gen pentru a reduce decalajul de gen tot mai mare în timpul crizelor și conflictelor; să salute progresele înregistrate în ceea ce privește îmbunătățirea accesului la asistență medicală în regiune, cum ar fi în Kenya și Uganda, în special accesul la tratamentul pentru HIV care salvează vieți și accesul la alte servicii de sănătate sexuală și reproductivă, și să întărească sprijinul UE pentru sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente, care sunt indispensabile pentru realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU și a egalității între femei și bărbați; să raționalizeze acțiunile de combatere a mutilării genitale feminine în toate activitățile externe ale UE, așa cum s-a reiterat în rezoluția Parlamentului din 12 februarie 2020, acordând o atenție deosebită Cornului Africii, care are cea mai mare rată a mutilării genitale feminine din lume, inclusiv în formele sale cele mai grave; să invite autoritățile naționale din Cornul Africii să pună în aplicare legi care să interzică mutilarea genitală a femeilor și să asigure respectarea lor; să intensifice inițiativele de implicare a femeilor în politică pentru a încuraja o mai bună elaborare a politicilor și pentru a contribui la încetarea mutilării genitale a femeilor și a căsătoriilor forțate; |
| --- | --- |

(o)

să invite guvernele să ia măsuri pentru a proteja drepturile femeilor și fetelor la egalitate, la sănătate, inclusiv la sănătate sexuală și reproductivă și la drepturile aferente, la educație, și să le permită să trăiască fără violență și discriminare pe criterii de gen, asigurând o abordare sensibilă la dimensiunea de gen pentru a reduce decalajul de gen tot mai mare în timpul crizelor și conflictelor; să salute progresele înregistrate în ceea ce privește îmbunătățirea accesului la asistență medicală în regiune, cum ar fi în Kenya și Uganda, în special accesul la tratamentul pentru HIV care salvează vieți și accesul la alte servicii de sănătate sexuală și reproductivă, și să întărească sprijinul UE pentru sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente, care sunt indispensabile pentru realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU și a egalității între femei și bărbați; să raționalizeze acțiunile de combatere a mutilării genitale feminine în toate activitățile externe ale UE, așa cum s-a reiterat în rezoluția Parlamentului din 12 februarie 2020, acordând o atenție deosebită Cornului Africii, care are cea mai mare rată a mutilării genitale feminine din lume, inclusiv în formele sale cele mai grave; să invite autoritățile naționale din Cornul Africii să pună în aplicare legi care să interzică mutilarea genitală a femeilor și să asigure respectarea lor; să intensifice inițiativele de implicare a femeilor în politică pentru a încuraja o mai bună elaborare a politicilor și pentru a contribui la încetarea mutilării genitale a femeilor și a căsătoriilor forțate;

Dezvoltare economică sustenabilă și favorabilă includerii – societate

| (p) | să ia act de evoluția demografică a regiunii și să recunoască rolul tinerilor și al femeilor în realizarea unei dezvoltări economice sustenabile; să întărească sprijinul UE în domeniul accesului la educație și al formării profesionale, precum și al perfecționării și recalificării forței de muncă, în funcție de nevoile pieței muncii; să insiste asupra faptului că capacitarea și oferirea unei perspective reale tinerelor generații și femeilor ar putea aduce beneficii multiple pentru întreaga regiune; să sprijine consolidarea capacităților pentru producția locală de vaccinuri și să contribuie la întărirea sistemelor locale de sănătate și la sprijinirea reformelor structurale din sectorul sănătății; să îndemne autoritățile naționale să asigure accesul universal la asistență medicală pe baza principiilor nediscriminării și egalității de tratament; să ia act de faptul că terorismul și jihadismul joacă un rol major în prevenirea creșterii economice în întregul Corn al Africii; să ia act de prezența economică a al-Shabaab în Cornul Africii prin contrabanda cu cărbune și extorcarea fermierilor, a întreprinderilor și a organizațiilor de ajutorare; să acorde asistență tehnică pentru capacitarea diasporei din Europa în vederea intensificării relațiilor de afaceri cu regiunea, îndeosebi prin permiterea trimiterii de remiteri prin canale legale, transparente și de încredere; |
| --- | --- |

(p)

să ia act de evoluția demografică a regiunii și să recunoască rolul tinerilor și al femeilor în realizarea unei dezvoltări economice sustenabile; să întărească sprijinul UE în domeniul accesului la educație și al formării profesionale, precum și al perfecționării și recalificării forței de muncă, în funcție de nevoile pieței muncii; să insiste asupra faptului că capacitarea și oferirea unei perspective reale tinerelor generații și femeilor ar putea aduce beneficii multiple pentru întreaga regiune; să sprijine consolidarea capacităților pentru producția locală de vaccinuri și să contribuie la întărirea sistemelor locale de sănătate și la sprijinirea reformelor structurale din sectorul sănătății; să îndemne autoritățile naționale să asigure accesul universal la asistență medicală pe baza principiilor nediscriminării și egalității de tratament; să ia act de faptul că terorismul și jihadismul joacă un rol major în prevenirea creșterii economice în întregul Corn al Africii; să ia act de prezența economică a al-Shabaab în Cornul Africii prin contrabanda cu cărbune și extorcarea fermierilor, a întreprinderilor și a organizațiilor de ajutorare; să acorde asistență tehnică pentru capacitarea diasporei din Europa în vederea intensificării relațiilor de afaceri cu regiunea, îndeosebi prin permiterea trimiterii de remiteri prin canale legale, transparente și de încredere;

| (q) | să recunoască faptul că schimbările climatice afectează grav Cornul Africii, cu consecințe profunde pentru stabilitatea regiunii; să intensifice acțiunile comune de combatere a schimbărilor climatice, în special în ceea ce privește atenuarea schimbărilor climatice, adaptarea la acestea, reziliența și gestionarea riscurilor de dezastre; să împărtășească beneficiile Pactului verde european, consacrat în Legea europeană a climei, cu partenerii noștri și să îi sprijine în adoptarea propriilor agende de tranziție climatică, prin schimbul de bune practici și alinierea inițiativelor UE în acest domeniu la inițiativele africane existente; să acorde o atenție deosebită implicațiilor schimbărilor climatice asupra securității umane și alimentare și necesității ca UE și partenerii săi să desfășoare o politică de securitate și apărare rezilientă la schimbările climatice, în concordanță cu ambițiile Foii de parcurs a UE privind schimbările climatice și apărarea, ca parte a Busolei strategice pentru securitate și apărare; să colaboreze cu omologii africani pentru a adopta modalități noi și inovatoare de a valorifica pe deplin potențialul regiunii, inclusiv prin schimbul de bune practici și adoptarea de noi tehnologii pentru o agricultură sustenabilă, care i-ar capacita pe întreprinzătorii locali, cu scopul final de a reduce dependența de importurile de produse alimentare și agricole și de a stimula creșterea economică sustenabilă și favorabilă includerii; să sprijine solicitările LDC de a furniza finanțare specifică pentru pierderile și daunele asociate efectelor negative ale schimbărilor climatice și să sprijine reconstruirea regiunilor afectate și relansarea economică a acestora prin adoptarea unor măsuri speciale suplimentare pentru finanțarea reconstruirii și redresării; să ia în considerare încurajarea statelor membre de a recurge în mai mare măsură la suspendarea, reducerea sau anularea specifice, de la caz la caz, a datoriilor LDC și ale statelor insulare mici în curs de dezvoltare cele mai vulnerabile, cu scopul specific de a contribui la combaterea schimbărilor climatice ca parte a unui cadru internațional mai larg; |
| --- | --- |

(q)

să recunoască faptul că schimbările climatice afectează grav Cornul Africii, cu consecințe profunde pentru stabilitatea regiunii; să intensifice acțiunile comune de combatere a schimbărilor climatice, în special în ceea ce privește atenuarea schimbărilor climatice, adaptarea la acestea, reziliența și gestionarea riscurilor de dezastre; să împărtășească beneficiile Pactului verde european, consacrat în Legea europeană a climei, cu partenerii noștri și să îi sprijine în adoptarea propriilor agende de tranziție climatică, prin schimbul de bune practici și alinierea inițiativelor UE în acest domeniu la inițiativele africane existente; să acorde o atenție deosebită implicațiilor schimbărilor climatice asupra securității umane și alimentare și necesității ca UE și partenerii săi să desfășoare o politică de securitate și apărare rezilientă la schimbările climatice, în concordanță cu ambițiile Foii de parcurs a UE privind schimbările climatice și apărarea, ca parte a Busolei strategice pentru securitate și apărare; să colaboreze cu omologii africani pentru a adopta modalități noi și inovatoare de a valorifica pe deplin potențialul regiunii, inclusiv prin schimbul de bune practici și adoptarea de noi tehnologii pentru o agricultură sustenabilă, care i-ar capacita pe întreprinzătorii locali, cu scopul final de a reduce dependența de importurile de produse alimentare și agricole și de a stimula creșterea economică sustenabilă și favorabilă includerii; să sprijine solicitările LDC de a furniza finanțare specifică pentru pierderile și daunele asociate efectelor negative ale schimbărilor climatice și să sprijine reconstruirea regiunilor afectate și relansarea economică a acestora prin adoptarea unor măsuri speciale suplimentare pentru finanțarea reconstruirii și redresării; să ia în considerare încurajarea statelor membre de a recurge în mai mare măsură la suspendarea, reducerea sau anularea specifice, de la caz la caz, a datoriilor LDC și ale statelor insulare mici în curs de dezvoltare cele mai vulnerabile, cu scopul specific de a contribui la combaterea schimbărilor climatice ca parte a unui cadru internațional mai larg;

| (r) | să promoveze coordonarea și să colaboreze cu direcțiile generale pertinente ale Comisiei pentru a se asigura că revizuirea politicii comerciale a UE generează o creștere economică sustenabilă pentru regiune, în special prin aplicarea deplină a capitolelor privind comerțul și dezvoltarea sustenabilă din acordurile de liber schimb; să ia act de faptul că sunt necesare eforturi pentru a preveni încălcările drepturilor omului și abuzurile de mediu comise de corporațiile cu sediul în UE care desfășoară activități în Cornul Africii și pentru a se asigura că viitoarea Directivă privind diligența necesară a întreprinderilor este adecvată scopului și aduce progrese reale în ceea ce privește drepturile omului și mediul pentru comunitățile locale; să acorde o atenție deosebită evaluării și prevenirii oricăror încălcări legate de politicile, proiectele și finanțările proprii ale UE în regiune, inclusiv prin instituirea unui mecanism de tratare a plângerilor pentru persoanele sau grupurile ale căror drepturi ar fi putut fi încălcate de activitățile UE în aceste țări; să îndemne instituțiile financiare publice, inclusiv Banca Europeană de Investiții, împreună cu Comisia, să se asigure că investițiile UE sunt aliniate la obiectivele internaționale în materie de mediu și climă, în special la Acordul de la Paris și la Agenda 2030 pentru dezvoltare sustenabilă, și sunt utilizate pentru a orienta o tranziție climatică justă în conformitate cu obiectivele Pactului verde european; să se asigure că nicio investiție în regiune nu ar trebui să finanțeze sectoarele care alimentează criza climatică, în principal sectoarele combustibililor fosili; |
| --- | --- |

(r)

să promoveze coordonarea și să colaboreze cu direcțiile generale pertinente ale Comisiei pentru a se asigura că revizuirea politicii comerciale a UE generează o creștere economică sustenabilă pentru regiune, în special prin aplicarea deplină a capitolelor privind comerțul și dezvoltarea sustenabilă din acordurile de liber schimb; să ia act de faptul că sunt necesare eforturi pentru a preveni încălcările drepturilor omului și abuzurile de mediu comise de corporațiile cu sediul în UE care desfășoară activități în Cornul Africii și pentru a se asigura că viitoarea Directivă privind diligența necesară a întreprinderilor este adecvată scopului și aduce progrese reale în ceea ce privește drepturile omului și mediul pentru comunitățile locale; să acorde o atenție deosebită evaluării și prevenirii oricăror încălcări legate de politicile, proiectele și finanțările proprii ale UE în regiune, inclusiv prin instituirea unui mecanism de tratare a plângerilor pentru persoanele sau grupurile ale căror drepturi ar fi putut fi încălcate de activitățile UE în aceste țări; să îndemne instituțiile financiare publice, inclusiv Banca Europeană de Investiții, împreună cu Comisia, să se asigure că investițiile UE sunt aliniate la obiectivele internaționale în materie de mediu și climă, în special la Acordul de la Paris și la Agenda 2030 pentru dezvoltare sustenabilă, și sunt utilizate pentru a orienta o tranziție climatică justă în conformitate cu obiectivele Pactului verde european; să se asigure că nicio investiție în regiune nu ar trebui să finanțeze sectoarele care alimentează criza climatică, în principal sectoarele combustibililor fosili;

| (s) | să acorde o atenție deosebită proiectelor de amploare, aflate în proprietate locală, în special în zonele cele mai îndepărtate, care sunt mai puțin invazive din punctul de vedere al mediului, dar care sunt mai eficiente în îmbunătățirea vieții oamenilor, și anume sistemele de energie solară din afara rețelelor, sistemele de irigații, sistemele de purificare a apei și sistemele de salubrizare și să se asigure că investițiile UE în energie sustenabilă în Africa sunt în primul rând în beneficiul populației locale, cu obiectivul de a pune capăt sărăciei energetice; să invite UE să îi ajute pe fermierii din Cornul Africii să își reducă dependența de îngrășămintele minerale și să găsească alternative agronomice prin intermediul politicii sale externe și de dezvoltare pentru a aborda impactul îngrășămintelor asupra climei și mediului; să îndemne statele membre să colaboreze cu Comisia pentru a acorda prioritate parteneriatelor cu întreprinderile naționale din LDC care urmăresc modele de afaceri sustenabile și favorabile includerii; |
| --- | --- |

(s)

să acorde o atenție deosebită proiectelor de amploare, aflate în proprietate locală, în special în zonele cele mai îndepărtate, care sunt mai puțin invazive din punctul de vedere al mediului, dar care sunt mai eficiente în îmbunătățirea vieții oamenilor, și anume sistemele de energie solară din afara rețelelor, sistemele de irigații, sistemele de purificare a apei și sistemele de salubrizare și să se asigure că investițiile UE în energie sustenabilă în Africa sunt în primul rând în beneficiul populației locale, cu obiectivul de a pune capăt sărăciei energetice; să invite UE să îi ajute pe fermierii din Cornul Africii să își reducă dependența de îngrășămintele minerale și să găsească alternative agronomice prin intermediul politicii sale externe și de dezvoltare pentru a aborda impactul îngrășămintelor asupra climei și mediului; să îndemne statele membre să colaboreze cu Comisia pentru a acorda prioritate parteneriatelor cu întreprinderile naționale din LDC care urmăresc modele de afaceri sustenabile și favorabile includerii;

Migrația

| (t) | să sublinieze că în Cornul Africii se află unele dintre principalele țări de origine, de tranzit și de destinație ale unor fluxuri migratorii semnificative către alte țări din regiune și către UE; să adopte o abordare a cooperării în materie de migrație care să fie holistică, sensibilă la conflicte, specifică contextului și care să pună oamenii pe primul loc, în conformitate cu Procesul de la Khartoum, cu Pactul global pentru o migrație sigură, ordonată și regulată și cu activitatea Forumului ministerial regional privind migrația pentru estul și Cornul Africii, ținând seama de diferiții factori ai migrației în regiune și de vulnerabilitățile persistente ale migranților, respectând drepturile migranților și ale refugiaților și recunoscând beneficiile migrației circulare și ale mobilității regionale în regiunea extinsă; să colaboreze cu partenerii UE pentru a relua activitățile Procesului de la Khartoum și pentru a-l reconfigura într-un mod care să reflecte realitatea actuală și diferitele limitări legate de călătorii; să dezvolte un parteneriat pe termen lung care să se concentreze asupra migrației legale, desfășurate în condiții de siguranță și de ordine; să găsească o soluție sustenabilă împreună cu țările partenere din Cornul Africii pentru a atenua consecințele migrației către frontierele externe europene; să promoveze o cooperare consolidată în ceea ce privește securitatea frontierelor și combaterea activităților infracționale transfrontaliere, inclusiv a traficului cu persoane și a comerțului ilicit cu arme și cu patrimoniu cultural; să se asigure că toate acordurile de cooperare în materie de migrație și de readmisie cu regiunea respectă cu strictețe legislația internațională privind drepturile omului și refugiații, îndeosebi Convenția din 1951 privind statutul refugiaților și Protocolul din 1967 la aceasta; să se asigure că resursele financiare mobilizate prin intermediul fondurilor fiduciare ale UE se concentrează pe proiecte capabile să abordeze cauzele profunde ale migrației pe termen lung; |
| --- | --- |

(t)

să sublinieze că în Cornul Africii se află unele dintre principalele țări de origine, de tranzit și de destinație ale unor fluxuri migratorii semnificative către alte țări din regiune și către UE; să adopte o abordare a cooperării în materie de migrație care să fie holistică, sensibilă la conflicte, specifică contextului și care să pună oamenii pe primul loc, în conformitate cu Procesul de la Khartoum, cu Pactul global pentru o migrație sigură, ordonată și regulată și cu activitatea Forumului ministerial regional privind migrația pentru estul și Cornul Africii, ținând seama de diferiții factori ai migrației în regiune și de vulnerabilitățile persistente ale migranților, respectând drepturile migranților și ale refugiaților și recunoscând beneficiile migrației circulare și ale mobilității regionale în regiunea extinsă; să colaboreze cu partenerii UE pentru a relua activitățile Procesului de la Khartoum și pentru a-l reconfigura într-un mod care să reflecte realitatea actuală și diferitele limitări legate de călătorii; să dezvolte un parteneriat pe termen lung care să se concentreze asupra migrației legale, desfășurate în condiții de siguranță și de ordine; să găsească o soluție sustenabilă împreună cu țările partenere din Cornul Africii pentru a atenua consecințele migrației către frontierele externe europene; să promoveze o cooperare consolidată în ceea ce privește securitatea frontierelor și combaterea activităților infracționale transfrontaliere, inclusiv a traficului cu persoane și a comerțului ilicit cu arme și cu patrimoniu cultural; să se asigure că toate acordurile de cooperare în materie de migrație și de readmisie cu regiunea respectă cu strictețe legislația internațională privind drepturile omului și refugiații, îndeosebi Convenția din 1951 privind statutul refugiaților și Protocolul din 1967 la aceasta; să se asigure că resursele financiare mobilizate prin intermediul fondurilor fiduciare ale UE se concentrează pe proiecte capabile să abordeze cauzele profunde ale migrației pe termen lung;

| (u) | să ofere asistență imediată și sprijin pe termen lung țărilor care găzduiesc și oferă asistență refugiaților pentru a le asigura protecția; să înlesnească stabilirea persoanelor strămutate și al persoanelor strămutate în interiorul țării; să coordoneze eforturile diplomatice pentru a solicita guvernelor țărilor din regiune implicate în conflictele în curs să pună capăt atacurilor fără discriminare împotriva populației civile și a infrastructurii civile și să protejeze populația civilă, inclusiv prin luarea tuturor măsurilor necesare pentru a se asigura că refugiații și persoanele strămutate în interiorul țării sunt protejate și beneficiază de acces deplin la ajutorul umanitar, inclusiv la alimente, apă și adăpost; să ofere sprijin țărilor din regiune pentru a-și integra eforturile în vederea sprijinirii reformelor adecvate pentru a asigura o mai bună gestionare a mobilității pastorale și a reduce vulnerabilitatea economică în timpul crizelor, cum ar fi seceta, pentru a controla mai bine factorii care contribuie la tensiuni și conflicte care implică comunitățile pastorale; |
| --- | --- |

(u)

să ofere asistență imediată și sprijin pe termen lung țărilor care găzduiesc și oferă asistență refugiaților pentru a le asigura protecția; să înlesnească stabilirea persoanelor strămutate și al persoanelor strămutate în interiorul țării; să coordoneze eforturile diplomatice pentru a solicita guvernelor țărilor din regiune implicate în conflictele în curs să pună capăt atacurilor fără discriminare împotriva populației civile și a infrastructurii civile și să protejeze populația civilă, inclusiv prin luarea tuturor măsurilor necesare pentru a se asigura că refugiații și persoanele strămutate în interiorul țării sunt protejate și beneficiază de acces deplin la ajutorul umanitar, inclusiv la alimente, apă și adăpost; să ofere sprijin țărilor din regiune pentru a-și integra eforturile în vederea sprijinirii reformelor adecvate pentru a asigura o mai bună gestionare a mobilității pastorale și a reduce vulnerabilitatea economică în timpul crizelor, cum ar fi seceta, pentru a controla mai bine factorii care contribuie la tensiuni și conflicte care implică comunitățile pastorale;

Integrarea regională

| (v) | să adopte o abordare de „echipă Europa” în regiune, colaborând cu UA, cu organizațiile regionale și cu o gamă largă de parteneri și actori, inclusiv din sectorul privat, pentru a sprijini inițiativele asumate de Africa; să continue să monitorizeze și să sprijine inițiativa privind Cornul Africii, în care UE este un partener strategic, precum și obiectivul acesteia de a atrage capital pentru a sprijini conectivitatea și a debloca oportunitățile din regiune, creând locuri de muncă, atenuând riscurile emergente, întărind reziliența și deschizând calea către relații de vecinătate mai bune; |
| --- | --- |

(v)

să adopte o abordare de „echipă Europa” în regiune, colaborând cu UA, cu organizațiile regionale și cu o gamă largă de parteneri și actori, inclusiv din sectorul privat, pentru a sprijini inițiativele asumate de Africa; să continue să monitorizeze și să sprijine inițiativa privind Cornul Africii, în care UE este un partener strategic, precum și obiectivul acesteia de a atrage capital pentru a sprijini conectivitatea și a debloca oportunitățile din regiune, creând locuri de muncă, atenuând riscurile emergente, întărind reziliența și deschizând calea către relații de vecinătate mai bune;

| (w) | să admită faptul că infrastructurile sigure și eficiente sunt esențiale pentru o dezvoltare coerentă, sustenabilă și echitabilă în regiune; să exploateze pe deplin potențialul noilor inițiative sponsorizate de UE care vizează consolidarea integrării și a conectivității regionale; să intensifice consultarea și coordonarea cu omologii africani în definirea proiectelor specifice care urmează să fie dezvoltate în cadrul Global Gateway, pe baza rezultatelor pozitive ale celui de-al șaselea summit UE-UA; să ilustreze în mod corespunzător portalul global ca un plan pe termen lung mai ecologic, mai echitabil și mai sustenabil, în special în comparație cu alternativele propuse de alți actori; să sprijine țările din regiune care doresc să adere la Organizația Mondială a Comerțului și să sprijine punerea în aplicare a zonei continentale africane de liber schimb și să continue să sprijine și să întărească UA, Comunitatea Africii de Est și IGAD pentru a promova cooperarea economică, a spori integrarea regională și a promova stabilitatea și diplomația; să recunoască faptul că perspectiva stabilizării și a dezvoltării sustenabile a Cornului Africii este strâns legată de cele din regiunile învecinate; să ia în considerare elaborarea unei strategii a UE pentru Marea Roșie și Golful Aden; |
| --- | --- |

(w)

să admită faptul că infrastructurile sigure și eficiente sunt esențiale pentru o dezvoltare coerentă, sustenabilă și echitabilă în regiune; să exploateze pe deplin potențialul noilor inițiative sponsorizate de UE care vizează consolidarea integrării și a conectivității regionale; să intensifice consultarea și coordonarea cu omologii africani în definirea proiectelor specifice care urmează să fie dezvoltate în cadrul Global Gateway, pe baza rezultatelor pozitive ale celui de-al șaselea summit UE-UA; să ilustreze în mod corespunzător portalul global ca un plan pe termen lung mai ecologic, mai echitabil și mai sustenabil, în special în comparație cu alternativele propuse de alți actori; să sprijine țările din regiune care doresc să adere la Organizația Mondială a Comerțului și să sprijine punerea în aplicare a zonei continentale africane de liber schimb și să continue să sprijine și să întărească UA, Comunitatea Africii de Est și IGAD pentru a promova cooperarea economică, a spori integrarea regională și a promova stabilitatea și diplomația; să recunoască faptul că perspectiva stabilizării și a dezvoltării sustenabile a Cornului Africii este strâns legată de cele din regiunile învecinate; să ia în considerare elaborarea unei strategii a UE pentru Marea Roșie și Golful Aden;

Influența părților terțe

| (x) | să își sublinieze îngrijorarea cu privire la influențele și rivalitățile din ce în ce mai răspândite și multidimensionale ale părților terțe care nu împărtășesc valorile și obiectivele UE în regiune, inclusiv China și Rusia, care acționează cu ambiții de a promova interese strict bilaterale; să recunoască faptul că prezența tot mai mare a acestor actori în regiune, în special în domeniile economic, energetic, al securității – inclusiv al securității maritime – și militare, inclusiv prin campanii de propagandă și dezinformare menite să amplifice rolul pe care îl joacă acolo, subminând în același timp acțiunile concurenților lor, inclusiv ale UE, pune în pericol pacea regională, eforturile și asistența europeană, precum și rolul UE de partener privilegiat; să ia în considerare luarea tuturor măsurilor adecvate pentru a contracara aceste ingerințe; să promoveze sprijinul UE printr-o abordare holistică a regiunii, promovând cooperarea economică și prevenirea conflictelor, spre deosebire de abordarea actorilor terți, care vizează exacerbarea unui mediu fragmentat și escaladarea preocupărilor geopolitice; să facă un bilanț al investițiilor consecvente și multisectoriale ale Chinei în regiune, evaluând în același timp consecințele acestora, inclusiv dependența crescută a statelor africane, și abordând prezența și influența tot mai mare ale Chinei; să invite autoritățile turce să se alinieze la politicile UE și să își coordoneze mai bine eforturile cu inițiativele UE, în special cu Misiunea de formare a UE în Somalia, pentru a fi mai eficace și a obține rezultate mai bune în ce privește securitatea și stabilitatea, permițând astfel o tranziție democratică rapidă și autentică; să întărească coordonarea cu omologii africani în definirea domeniilor prioritare cărora ar trebui să le fie consacrate investițiile UE și să se angajeze să aloce resurse suficiente pentru realizarea acestora; să ia act de întărirea militară a părților terțe în regiune, în special de planurile avansate ale Rusiei de a construi o bază navală pe coasta sudaneză la Marea Roșie, precum și de inaugurarea de către China a unei baze militare în Djibouti în 2017; să acorde o atenție deosebită activităților din ce în ce mai numeroase ale societăților private de securitate, cum ar fi Grupul Wagner sponsorizat de Rusia, care își desfășoară activitatea în Sudan, împiedicând tranziția democratică și exploatând deficiențele interne în detrimentul populațiilor locale, pentru a evita repercusiunile negative similare observate în alte regiuni, și să colaboreze îndeaproape cu UA și cu țările din Cornul Africii pentru a crea și a operaționaliza în fiecare țară un aparat de securitate național eficient, responsabil și fiabil; să invite toate statele membre ale UE să ratifice Convenția internațională împotriva recrutării, utilizării, finanțării și formării mercenarilor; să evalueze impactul războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei asupra influenței UE în regiune; |
| --- | --- |

(x)

să își sublinieze îngrijorarea cu privire la influențele și rivalitățile din ce în ce mai răspândite și multidimensionale ale părților terțe care nu împărtășesc valorile și obiectivele UE în regiune, inclusiv China și Rusia, care acționează cu ambiții de a promova interese strict bilaterale; să recunoască faptul că prezența tot mai mare a acestor actori în regiune, în special în domeniile economic, energetic, al securității – inclusiv al securității maritime – și militare, inclusiv prin campanii de propagandă și dezinformare menite să amplifice rolul pe care îl joacă acolo, subminând în același timp acțiunile concurenților lor, inclusiv ale UE, pune în pericol pacea regională, eforturile și asistența europeană, precum și rolul UE de partener privilegiat; să ia în considerare luarea tuturor măsurilor adecvate pentru a contracara aceste ingerințe; să promoveze sprijinul UE printr-o abordare holistică a regiunii, promovând cooperarea economică și prevenirea conflictelor, spre deosebire de abordarea actorilor terți, care vizează exacerbarea unui mediu fragmentat și escaladarea preocupărilor geopolitice; să facă un bilanț al investițiilor consecvente și multisectoriale ale Chinei în regiune, evaluând în același timp consecințele acestora, inclusiv dependența crescută a statelor africane, și abordând prezența și influența tot mai mare ale Chinei; să invite autoritățile turce să se alinieze la politicile UE și să își coordoneze mai bine eforturile cu inițiativele UE, în special cu Misiunea de formare a UE în Somalia, pentru a fi mai eficace și a obține rezultate mai bune în ce privește securitatea și stabilitatea, permițând astfel o tranziție democratică rapidă și autentică; să întărească coordonarea cu omologii africani în definirea domeniilor prioritare cărora ar trebui să le fie consacrate investițiile UE și să se angajeze să aloce resurse suficiente pentru realizarea acestora; să ia act de întărirea militară a părților terțe în regiune, în special de planurile avansate ale Rusiei de a construi o bază navală pe coasta sudaneză la Marea Roșie, precum și de inaugurarea de către China a unei baze militare în Djibouti în 2017; să acorde o atenție deosebită activităților din ce în ce mai numeroase ale societăților private de securitate, cum ar fi Grupul Wagner sponsorizat de Rusia, care își desfășoară activitatea în Sudan, împiedicând tranziția democratică și exploatând deficiențele interne în detrimentul populațiilor locale, pentru a evita repercusiunile negative similare observate în alte regiuni, și să colaboreze îndeaproape cu UA și cu țările din Cornul Africii pentru a crea și a operaționaliza în fiecare țară un aparat de securitate național eficient, responsabil și fiabil; să invite toate statele membre ale UE să ratifice Convenția internațională împotriva recrutării, utilizării, finanțării și formării mercenarilor; să evalueze impactul războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei asupra influenței UE în regiune;

| (y) | să întărească comunicarea strategică prin campanii de informare publică eficiente și bazate pe fapte, pentru a fi mai prezentă la nivel local și a informa cu privire la acțiunile, obiectivele și inițiativele sponsorizate de UE în regiune, pentru a spori vizibilitatea UE și a sublinia obiectivul de a genera valoare adăugată pentru comunitățile locale, dezvoltarea sustenabilă, pacea și securitatea și creșterea favorabilă incluziunii, contracarând, de asemenea, dezinformarea și discursurile false ale terților; să mandateze reprezentantul special al UE pentru Cornul Africii să se concentreze asupra activităților regionale și să mărească vizibilitatea, prezența și angajamentul UE față de toate țările din regiune pentru a promova relații mai strânse; să asigure o mai mare transparență și vizibilitate a activității Reprezentantului Special al UE, asigurând faptul că acesta acordă prioritate soluționării conflictelor, sprijinirii drepturilor omului și democrației în colaborarea sa cu interlocutorii săi din regiune și se implică în mod proactiv cu actorii societății civile, cu apărătorii drepturilor omului și cu vocile disidente, care ar putea fi amenințate sau vizate de autoritățile locale; |
| --- | --- |

(y)

să întărească comunicarea strategică prin campanii de informare publică eficiente și bazate pe fapte, pentru a fi mai prezentă la nivel local și a informa cu privire la acțiunile, obiectivele și inițiativele sponsorizate de UE în regiune, pentru a spori vizibilitatea UE și a sublinia obiectivul de a genera valoare adăugată pentru comunitățile locale, dezvoltarea sustenabilă, pacea și securitatea și creșterea favorabilă incluziunii, contracarând, de asemenea, dezinformarea și discursurile false ale terților; să mandateze reprezentantul special al UE pentru Cornul Africii să se concentreze asupra activităților regionale și să mărească vizibilitatea, prezența și angajamentul UE față de toate țările din regiune pentru a promova relații mai strânse; să asigure o mai mare transparență și vizibilitate a activității Reprezentantului Special al UE, asigurând faptul că acesta acordă prioritate soluționării conflictelor, sprijinirii drepturilor omului și democrației în colaborarea sa cu interlocutorii săi din regiune și se implică în mod proactiv cu actorii societății civile, cu apărătorii drepturilor omului și cu vocile disidente, care ar putea fi amenințate sau vizate de autoritățile locale;

Aspecte specifice fiecărei țări

| (z) | în abordarea următoarelor aspecte specifice referitoare la țările din Cornul Africii: |
| --- | --- |

(z)

în abordarea următoarelor aspecte specifice referitoare la țările din Cornul Africii:

Djibouti

| (i) | să recunoască importanța geostrategică a Djibouti; să ia act de contribuția pozitivă a Djibouti la pace, securitate și cooperare regională în Cornul Africii, în special prin găzduirea platformei logistice a operației Atalanta și a prezenței militare a statelor membre ale UE; subliniază că proiectele de construcții din Djibouti sunt finanțate în mare parte de China, cu investiții în infrastructură estimate la 9,8 miliarde USD; să își exprime îngrijorarea cu privire la înființarea unei baze navale chineze în Djibouti pentru proiecția militară cu rază lungă de acțiune, cu privire la preluarea de către China a portului strategic Doraleh, precum și cu privire la creșterea datoriei publice externe a Djibouti, contractată prin împrumuturi acordate de către China; să colaboreze cu această țară, care se află la intersecția uneia dintre cele mai tranzitate rute de migrație din lume, în sprijinirea eforturilor sale de a găzdui refugiați din regiune și în punerea în aplicare a angajamentelor sale globale și regionale; să împărtășească know-how-ul și cele mai bune practici ale UE în domeniul gestionării apei, dat fiind că Djibouti este una dintre cele mai aride țări din lume, care se confruntă cu o secetă extremă; să își exprime regretul că nicio mass-media independentă nu a fost autorizată să transmită de la Djibouti; să solicite protecția surselor mass-mediei independente din Djibouti, care nu au altă opțiune decât să difuzeze și să se exprime din străinătate; |
| --- | --- |

(i)

să recunoască importanța geostrategică a Djibouti; să ia act de contribuția pozitivă a Djibouti la pace, securitate și cooperare regională în Cornul Africii, în special prin găzduirea platformei logistice a operației Atalanta și a prezenței militare a statelor membre ale UE; subliniază că proiectele de construcții din Djibouti sunt finanțate în mare parte de China, cu investiții în infrastructură estimate la 9,8 miliarde USD; să își exprime îngrijorarea cu privire la înființarea unei baze navale chineze în Djibouti pentru proiecția militară cu rază lungă de acțiune, cu privire la preluarea de către China a portului strategic Doraleh, precum și cu privire la creșterea datoriei publice externe a Djibouti, contractată prin împrumuturi acordate de către China; să colaboreze cu această țară, care se află la intersecția uneia dintre cele mai tranzitate rute de migrație din lume, în sprijinirea eforturilor sale de a găzdui refugiați din regiune și în punerea în aplicare a angajamentelor sale globale și regionale; să împărtășească know-how-ul și cele mai bune practici ale UE în domeniul gestionării apei, dat fiind că Djibouti este una dintre cele mai aride țări din lume, care se confruntă cu o secetă extremă; să își exprime regretul că nicio mass-media independentă nu a fost autorizată să transmită de la Djibouti; să solicite protecția surselor mass-mediei independente din Djibouti, care nu au altă opțiune decât să difuzeze și să se exprime din străinătate;

Eritreea

| (ii) | să condamne alinierea totală a Eritreei la discursul și propaganda Rusiei și să își exprime îngrijorarea cu privire la faptul că Eritreea ar putea deveni o platformă pentru influența Rusiei în Cornul Africii; să solicite autorităților eritreene să își înceteze implicarea militară în conflictul civil etiopian, facilitând, în același timp, un acord de pace între autoritățile federale etiopiene și Frontul de Eliberare al Poporului Tigray, care ar include încetarea atacurilor cu rachete de către acest grup pe teritoriul Eritreei; să solicite autorităților eritreene să ia măsuri concrete în vederea reconcilierii interne și să îi elibereze pe toți prizonierii politici fără condiții, inclusiv pe scriitorul și ziaristul suedezo-eritreean David Isaak, care este deținut din 2001; să monitorizeze în mod constant situația internă și să ia în considerare o reducere treptată și proporțională a sancțiunilor UE dacă se înregistrează îmbunătățiri concrete și obiective; |
| --- | --- |

(ii)

să condamne alinierea totală a Eritreei la discursul și propaganda Rusiei și să își exprime îngrijorarea cu privire la faptul că Eritreea ar putea deveni o platformă pentru influența Rusiei în Cornul Africii; să solicite autorităților eritreene să își înceteze implicarea militară în conflictul civil etiopian, facilitând, în același timp, un acord de pace între autoritățile federale etiopiene și Frontul de Eliberare al Poporului Tigray, care ar include încetarea atacurilor cu rachete de către acest grup pe teritoriul Eritreei; să solicite autorităților eritreene să ia măsuri concrete în vederea reconcilierii interne și să îi elibereze pe toți prizonierii politici fără condiții, inclusiv pe scriitorul și ziaristul suedezo-eritreean David Isaak, care este deținut din 2001; să monitorizeze în mod constant situația internă și să ia în considerare o reducere treptată și proporțională a sancțiunilor UE dacă se înregistrează îmbunătățiri concrete și obiective;

Etiopia

| (iii) | să sprijine toate eforturile diplomatice pentru a pune capăt conflictului în curs din Etiopia, un actor important în Cornul Africii, atât la nivel național, în special prin intermediul componentei de mediere a UA, care va anunța un trio de mediatori la nivel înalt, prezidat de Înaltul Reprezentant pentru Cornul Africii, Olusegun Obasanjo, pentru a acorda prioritate unui acord privind o încetare permanentă a focului, accesul umanitar neîngrădit în toate zonele și retragerea imediată a forțelor eritreene, precum și pentru a înlesni asumarea răspunderii și reconcilierea internă; să insiste asupra faptului că dialogul național trebuie să favorizeze cât mai mult includerea, să fie cât mai amplu și mai transparent posibil, incluzându-i pe reprezentanții societății civile și pe partidele de opoziție, pentru a îndeplini obiectivul de a fi un adevărat catalizator pentru reconciliere; să coordoneze sprijinul între instituțiile naționale și internaționale pertinente și guvernul etiopian în ceea ce privește reluarea serviciilor de sănătate, de educație și a altor facilități și servicii publice, inclusiv serviciile de ajutor pentru persoanele strămutate în interiorul țării și populațiile afectate de conflict; să ia act de raportul Amnesty International și Human Rights Watch privind crimele împotriva umanității și purificarea etnică din Tigray de Vest; să salute înființarea de către Consiliul ONU pentru Drepturile Omului a unei comisii internaționale de experți în domeniul drepturilor omului în Etiopia (ICHREE), care să desfășoare o anchetă aprofundată și imparțială cu privire la acuzațiile de încălcări și abuzuri comise în Etiopia începând cu 3 noiembrie 2020 de către toate părțile implicate în conflict, lucrând în completarea Grupului operativ interministerial etiopian (IMTF) privind răspunderea și constatările echipei comune de anchetă, publicat în raportul Înaltului Comisar al Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului/Comisiei etiopiene pentru drepturile omului din noiembrie 2021; să sprijine justiția de tranziție pentru a-i trage la răspundere pe autorii încălcărilor drepturilor omului pentru crimele grave pe care le-au comis în contextul conflictului din Etiopia, în special prin sprijinirea rolului tuturor instituțiilor implicate, cum ar fi Comisia etiopiană pentru drepturile omului, Consiliul ONU pentru drepturile omului și Curtea Penală Internațională; să ia act de unele evoluții pozitive din țară, cum ar fi armistițiul umanitar din 24 martie 2022 și eliberarea unor prizonieri politici, accesul umanitar sporit în timpul armistițiului, precum și declarațiile publice ale guvernului etiopian și ale conducerii tigrayene conform cărora se vor angaja în negocieri de pace conduse de UA; să evalueze cu atenție evoluțiile din Etiopia în vederea adoptării de măsuri suplimentare în cazul înrăutățirii situației; în același timp, să solicite în continuare soluționarea pașnică a conflictului și lansarea fără întârziere a negocierilor de pace și să exploreze rolul posibil al UE în procesul de mediere; în același timp, să fie gata să reinstituie treptat sprijinul bugetar și asistența UE dacă sunt îndeplinite anumite condiții, printre altele încetarea ostilităților, accesul umanitar deplin și neîngrădit în toată Etiopia, inclusiv în regiunea Tigray, răspunderea pentru crimele săvârșite în contextul conflictului și retragerea trupelor eritreene din țară; |
| --- | --- |

(iii)

să sprijine toate eforturile diplomatice pentru a pune capăt conflictului în curs din Etiopia, un actor important în Cornul Africii, atât la nivel național, în special prin intermediul componentei de mediere a UA, care va anunța un trio de mediatori la nivel înalt, prezidat de Înaltul Reprezentant pentru Cornul Africii, Olusegun Obasanjo, pentru a acorda prioritate unui acord privind o încetare permanentă a focului, accesul umanitar neîngrădit în toate zonele și retragerea imediată a forțelor eritreene, precum și pentru a înlesni asumarea răspunderii și reconcilierea internă; să insiste asupra faptului că dialogul național trebuie să favorizeze cât mai mult includerea, să fie cât mai amplu și mai transparent posibil, incluzându-i pe reprezentanții societății civile și pe partidele de opoziție, pentru a îndeplini obiectivul de a fi un adevărat catalizator pentru reconciliere; să coordoneze sprijinul între instituțiile naționale și internaționale pertinente și guvernul etiopian în ceea ce privește reluarea serviciilor de sănătate, de educație și a altor facilități și servicii publice, inclusiv serviciile de ajutor pentru persoanele strămutate în interiorul țării și populațiile afectate de conflict; să ia act de raportul Amnesty International și Human Rights Watch privind crimele împotriva umanității și purificarea etnică din Tigray de Vest; să salute înființarea de către Consiliul ONU pentru Drepturile Omului a unei comisii internaționale de experți în domeniul drepturilor omului în Etiopia (ICHREE), care să desfășoare o anchetă aprofundată și imparțială cu privire la acuzațiile de încălcări și abuzuri comise în Etiopia începând cu 3 noiembrie 2020 de către toate părțile implicate în conflict, lucrând în completarea Grupului operativ interministerial etiopian (IMTF) privind răspunderea și constatările echipei comune de anchetă, publicat în raportul Înaltului Comisar al Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului/Comisiei etiopiene pentru drepturile omului din noiembrie 2021; să sprijine justiția de tranziție pentru a-i trage la răspundere pe autorii încălcărilor drepturilor omului pentru crimele grave pe care le-au comis în contextul conflictului din Etiopia, în special prin sprijinirea rolului tuturor instituțiilor implicate, cum ar fi Comisia etiopiană pentru drepturile omului, Consiliul ONU pentru drepturile omului și Curtea Penală Internațională; să ia act de unele evoluții pozitive din țară, cum ar fi armistițiul umanitar din 24 martie 2022 și eliberarea unor prizonieri politici, accesul umanitar sporit în timpul armistițiului, precum și declarațiile publice ale guvernului etiopian și ale conducerii tigrayene conform cărora se vor angaja în negocieri de pace conduse de UA; să evalueze cu atenție evoluțiile din Etiopia în vederea adoptării de măsuri suplimentare în cazul înrăutățirii situației; în același timp, să solicite în continuare soluționarea pașnică a conflictului și lansarea fără întârziere a negocierilor de pace și să exploreze rolul posibil al UE în procesul de mediere; în același timp, să fie gata să reinstituie treptat sprijinul bugetar și asistența UE dacă sunt îndeplinite anumite condiții, printre altele încetarea ostilităților, accesul umanitar deplin și neîngrădit în toată Etiopia, inclusiv în regiunea Tigray, răspunderea pentru crimele săvârșite în contextul conflictului și retragerea trupelor eritreene din țară;

Kenya

| (iv) | să sublinieze potențialul Kenyei ca actor-cheie în Cornul Africii în domeniile politic și economic pentru întărirea stabilității regionale și pentru asumarea unui rol constructiv în realizarea păcii și a securității; să sprijine angajamentul față de un parteneriat strategic reînnoit cu Kenya; să aprofundeze relațiile dintre UE și Kenya prin exploatarea întregului potențial al dialogului strategic UE-Kenya; să salute decizia de a trimite o misiune UE de observare a alegerilor pentru alegerile prezidențiale din august 2022; să salute soluționarea pașnică a disputei electorale în urma alegerilor prezidențiale și să ia act de rolul responsabil pe care l-au jucat instanțele kenyene în cadrul acestuia; să invite autoritățile kenyene să evalueze în mod corespunzător viitorul raport final al misiunii de observare a alegerilor și să tragă concluziile necesare pentru a continua reforma și a îmbunătăți procesele electorale ale țării; să salute eforturile Kenyei de a colabora cu privire la provocările legate de mediu și, în special, să salute aprobarea la Nairobi, în martie 2022, în cadrul Adunării ONU pentru mediu, a unei rezoluții menite să pună capăt poluării cu materiale plastice și să elaboreze un acord internațional obligatoriu din punct de vedere juridic până în 2024; |
| --- | --- |

(iv)

să sublinieze potențialul Kenyei ca actor-cheie în Cornul Africii în domeniile politic și economic pentru întărirea stabilității regionale și pentru asumarea unui rol constructiv în realizarea păcii și a securității; să sprijine angajamentul față de un parteneriat strategic reînnoit cu Kenya; să aprofundeze relațiile dintre UE și Kenya prin exploatarea întregului potențial al dialogului strategic UE-Kenya; să salute decizia de a trimite o misiune UE de observare a alegerilor pentru alegerile prezidențiale din august 2022; să salute soluționarea pașnică a disputei electorale în urma alegerilor prezidențiale și să ia act de rolul responsabil pe care l-au jucat instanțele kenyene în cadrul acestuia; să invite autoritățile kenyene să evalueze în mod corespunzător viitorul raport final al misiunii de observare a alegerilor și să tragă concluziile necesare pentru a continua reforma și a îmbunătăți procesele electorale ale țării; să salute eforturile Kenyei de a colabora cu privire la provocările legate de mediu și, în special, să salute aprobarea la Nairobi, în martie 2022, în cadrul Adunării ONU pentru mediu, a unei rezoluții menite să pună capăt poluării cu materiale plastice și să elaboreze un acord internațional obligatoriu din punct de vedere juridic până în 2024;

Somalia

| (v) | să reamintească faptul că situația amenințătoare în materie de securitate din Somalia este foarte îngrijorătoare și, dacă nu este combătută într-un mod robust, poate fi un factor destabilizator major în întregul Corn al Africii și chiar dincolo de acesta; să salute încheierea alegerilor prezidențiale somaleze și transferul pașnic al puterii; să îl invite pe președintele nou-ales să formeze un cabinet care să favorizeze includerea și să invite noul guvern să facă progrese în ceea ce privește prioritățile naționale critice, inclusiv abordarea situației umanitare dezastruoase din țară; să evalueze reluarea sprijinului din partea Europei; să salute efectele pozitive ale angajamentului UE în Somalia; să sublinieze valoarea adăugată evidentă a misiunilor de consiliere pentru structurile de comandă și, prin urmare, să încurajeze implicarea participanților europeni în operațiunile misiunilor de formare ale UE; să sprijine pe deplin eforturile ATMIS de a promova drepturile omului în Somalia și eforturile de menținere a păcii împotriva Al-Shabaab, care amenință securitatea democrației și statul de drept în țară; să colaboreze cu UA și cu instituțiile somaleze pentru revizuirea mandatului ATMIS, concentrându-se asupra întăririi instituționale și oferind un sprijin financiar suficient și prin intermediul IEP; să își coordoneze eforturile cu UA și IGAD pentru a stimula un proces de edificare a națiunii în Somalia, care să plaseze societatea civilă în centrul său; să asigure că revizuirea ATMIS se desfășoară în paralel cu întărirea progresivă a forțelor armate somaleze și a aparatului civil de securitate, care ar trebui să devină garanții finali ai securității în țară; să se consulte cu autoritățile somaleze cu scopul de a identifica noi forme de cooperare bilaterală cu UE pentru a întări capacitatea Somaliei de a garanta securitatea maritimă și a evita orice risc de reapariție a pirateriei în apele sale teritoriale; să sprijine o evaluare aprofundată a performanței trupelor ATMIS având în vedere eforturile depuse pentru prevenirea crimelor comise de armatele regulate în Somalia; |
| --- | --- |

(v)

să reamintească faptul că situația amenințătoare în materie de securitate din Somalia este foarte îngrijorătoare și, dacă nu este combătută într-un mod robust, poate fi un factor destabilizator major în întregul Corn al Africii și chiar dincolo de acesta; să salute încheierea alegerilor prezidențiale somaleze și transferul pașnic al puterii; să îl invite pe președintele nou-ales să formeze un cabinet care să favorizeze includerea și să invite noul guvern să facă progrese în ceea ce privește prioritățile naționale critice, inclusiv abordarea situației umanitare dezastruoase din țară; să evalueze reluarea sprijinului din partea Europei; să salute efectele pozitive ale angajamentului UE în Somalia; să sublinieze valoarea adăugată evidentă a misiunilor de consiliere pentru structurile de comandă și, prin urmare, să încurajeze implicarea participanților europeni în operațiunile misiunilor de formare ale UE; să sprijine pe deplin eforturile ATMIS de a promova drepturile omului în Somalia și eforturile de menținere a păcii împotriva Al-Shabaab, care amenință securitatea democrației și statul de drept în țară; să colaboreze cu UA și cu instituțiile somaleze pentru revizuirea mandatului ATMIS, concentrându-se asupra întăririi instituționale și oferind un sprijin financiar suficient și prin intermediul IEP; să își coordoneze eforturile cu UA și IGAD pentru a stimula un proces de edificare a națiunii în Somalia, care să plaseze societatea civilă în centrul său; să asigure că revizuirea ATMIS se desfășoară în paralel cu întărirea progresivă a forțelor armate somaleze și a aparatului civil de securitate, care ar trebui să devină garanții finali ai securității în țară; să se consulte cu autoritățile somaleze cu scopul de a identifica noi forme de cooperare bilaterală cu UE pentru a întări capacitatea Somaliei de a garanta securitatea maritimă și a evita orice risc de reapariție a pirateriei în apele sale teritoriale; să sprijine o evaluare aprofundată a performanței trupelor ATMIS având în vedere eforturile depuse pentru prevenirea crimelor comise de armatele regulate în Somalia;

Sudanul de Sud

| (vi) | să ia act de prelungirea mandatului guvernului cu încă doi ani, dar să sublinieze obligația acestuia de a înregistra progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a acordului de pace și de a se pregăti pentru alegeri libere și corecte; să sprijine pe deplin punerea în aplicare rapidă a acordului de pace în Sudanul de Sud prin intermediul principalelor structuri de monitorizare, cum ar fi Comisia reconstituită comună de monitorizare și evaluare, Mecanismul de monitorizare și verificare a încetării focului și a măsurilor tranzitorii de securitate, colaborând în mod strâns cu UA și al IGAD; să se coordoneze cu și să sprijine alți actori internaționali și regionali din Sudanul de Sud, cum ar fi UA, IGAD, ONU și troica (SUA, Regatul Unit și Norvegia), pentru a continua să se implice în mod ferm în exercitarea de presiuni asupra guvernului de tranziție revitalizat al unității naționale pentru a continua punerea în aplicare a acordului revitalizat privind soluționarea conflictului din Republica Sudanul de Sud, în special a sarcinilor sale de dinaintea tranziției, inclusiv reprezentarea femeilor, astfel cum sunt detaliate în acord; |
| --- | --- |

(vi)

să ia act de prelungirea mandatului guvernului cu încă doi ani, dar să sublinieze obligația acestuia de a înregistra progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a acordului de pace și de a se pregăti pentru alegeri libere și corecte; să sprijine pe deplin punerea în aplicare rapidă a acordului de pace în Sudanul de Sud prin intermediul principalelor structuri de monitorizare, cum ar fi Comisia reconstituită comună de monitorizare și evaluare, Mecanismul de monitorizare și verificare a încetării focului și a măsurilor tranzitorii de securitate, colaborând în mod strâns cu UA și al IGAD; să se coordoneze cu și să sprijine alți actori internaționali și regionali din Sudanul de Sud, cum ar fi UA, IGAD, ONU și troica (SUA, Regatul Unit și Norvegia), pentru a continua să se implice în mod ferm în exercitarea de presiuni asupra guvernului de tranziție revitalizat al unității naționale pentru a continua punerea în aplicare a acordului revitalizat privind soluționarea conflictului din Republica Sudanul de Sud, în special a sarcinilor sale de dinaintea tranziției, inclusiv reprezentarea femeilor, astfel cum sunt detaliate în acord;

Sudan

| (vii) | să reitereze condamnarea loviturii de stat militare din octombrie 2021 și a violențelor comise în represiunea care a urmat; să se coordoneze cu alți actori din regiune pentru a exercita presiuni asupra armatei în vederea stabilirii unui calendar clar pentru reinstaurarea regimului civil, care să ducă la alegeri generale echitabile, deschise și transparente cât mai curând posibil; să ia act de intenția declarată a armatei de a preda puterea autorităților civile și să solicite ca această tranziție să fie pusă în aplicare fără întârzieri nejustificate; să invite autoritățile politice civile să intensifice coordonarea și cooperarea pentru a prezenta planuri clare pentru asigurarea unei tranziții pașnice; să sublinieze că este necesară o soluție rapidă, deoarece orice întârziere suplimentară ar exacerba deteriorarea economiei și a situației umanitare în întreaga țară și ar agrava provocările deja imense cu care se confruntă poporul sudanez; să sprijine societatea civilă și pe militanții de pe teren și să solicite eliberarea militanților pașnici și a prizonierilor politici deținuți; să își reitereze sprijinul ferm pentru eforturile în curs ale mecanismului tripartit de a contribui la reconcilierea diferențelor dintre părțile și inițiativele sudaneze, de a facilita restabilirea tranziției către democrație și de a înlesni parcursul țării către o transformare civilă și democratică; să sublinieze că trebuie lansat un proces de justiție de tranziție pentru a-i aduce în fața justiției pe autorii încălcărilor drepturilor omului și pentru a pune bazele reconcilierii naționale; să consolideze acțiunea UE pe teren în ceea ce privește ajutorul umanitar și sprijinul direct pentru populație, îmbunătățind condițiile de viață ale comunităților locale și reducând, în același timp, expunerea la influențele ruse și chineze; să își exprime profunda îngrijorare cu privire la intenția de a înființa o bază navală rusă în Port Sudan, ceea ce ar avea repercusiuni negative asupra păcii și securității Mării Roșii; |
| --- | --- |

(vii)

să reitereze condamnarea loviturii de stat militare din octombrie 2021 și a violențelor comise în represiunea care a urmat; să se coordoneze cu alți actori din regiune pentru a exercita presiuni asupra armatei în vederea stabilirii unui calendar clar pentru reinstaurarea regimului civil, care să ducă la alegeri generale echitabile, deschise și transparente cât mai curând posibil; să ia act de intenția declarată a armatei de a preda puterea autorităților civile și să solicite ca această tranziție să fie pusă în aplicare fără întârzieri nejustificate; să invite autoritățile politice civile să intensifice coordonarea și cooperarea pentru a prezenta planuri clare pentru asigurarea unei tranziții pașnice; să sublinieze că este necesară o soluție rapidă, deoarece orice întârziere suplimentară ar exacerba deteriorarea economiei și a situației umanitare în întreaga țară și ar agrava provocările deja imense cu care se confruntă poporul sudanez; să sprijine societatea civilă și pe militanții de pe teren și să solicite eliberarea militanților pașnici și a prizonierilor politici deținuți; să își reitereze sprijinul ferm pentru eforturile în curs ale mecanismului tripartit de a contribui la reconcilierea diferențelor dintre părțile și inițiativele sudaneze, de a facilita restabilirea tranziției către democrație și de a înlesni parcursul țării către o transformare civilă și democratică; să sublinieze că trebuie lansat un proces de justiție de tranziție pentru a-i aduce în fața justiției pe autorii încălcărilor drepturilor omului și pentru a pune bazele reconcilierii naționale; să consolideze acțiunea UE pe teren în ceea ce privește ajutorul umanitar și sprijinul direct pentru populație, îmbunătățind condițiile de viață ale comunităților locale și reducând, în același timp, expunerea la influențele ruse și chineze; să își exprime profunda îngrijorare cu privire la intenția de a înființa o bază navală rusă în Port Sudan, ceea ce ar avea repercusiuni negative asupra păcii și securității Mării Roșii;

Uganda

| (viii) | să recunoască rolul important jucat de Uganda în procesul de mediere care a dus la încheierea acordului de pace din Sudanul de Sud; să salute contribuția forțelor armate ugandeze la ATMIS și să se coordoneze cu această țară în ceea ce privește viitorul misiunii; să sprijine „noul plan parohial” și alte eforturi de combatere a sărăciei printr-o abordare la nivel local; să își exprime regretele cu privire la condițiile în care s-au desfășurat alegerile prezidențiale din ianuarie 2021 și să invite autoritățile naționale ugandeze să promoveze un spațiu politic deschis care să poată duce la alegeri corecte și transparente, evitând totodată limitarea accesului la mass-media și la rețelele de socializare; să sublinieze faptul că dreptul la consimțământul liber și prealabil în cunoștință de cauză al populațiilor indigene și al comunităților locale este consacrat în dreptul internațional și să invite autoritățile naționale ugandeze să susțină toate drepturile fundamentale ale omului în toate situațiile; să își exprime, în acest sens, îngrijorarea cu privire la încălcările grave ale drepturilor omului care au fost relatate în cadrul proiectului privind conducta petrolieră din Africa de Est, precum și cu privire la riscurile asociate de prejudiciere ireversibilă a mediului și a climei; să invite UE să adopte de urgență Directiva privind diligența necesară a întreprinderilor pentru a trage la răspundere întreprinderile europene atunci când activitățile lor sunt legate de astfel de încălcări; |
| --- | --- |

(viii)

să recunoască rolul important jucat de Uganda în procesul de mediere care a dus la încheierea acordului de pace din Sudanul de Sud; să salute contribuția forțelor armate ugandeze la ATMIS și să se coordoneze cu această țară în ceea ce privește viitorul misiunii; să sprijine „noul plan parohial” și alte eforturi de combatere a sărăciei printr-o abordare la nivel local; să își exprime regretele cu privire la condițiile în care s-au desfășurat alegerile prezidențiale din ianuarie 2021 și să invite autoritățile naționale ugandeze să promoveze un spațiu politic deschis care să poată duce la alegeri corecte și transparente, evitând totodată limitarea accesului la mass-media și la rețelele de socializare; să sublinieze faptul că dreptul la consimțământul liber și prealabil în cunoștință de cauză al populațiilor indigene și al comunităților locale este consacrat în dreptul internațional și să invite autoritățile naționale ugandeze să susțină toate drepturile fundamentale ale omului în toate situațiile; să își exprime, în acest sens, îngrijorarea cu privire la încălcările grave ale drepturilor omului care au fost relatate în cadrul proiectului privind conducta petrolieră din Africa de Est, precum și cu privire la riscurile asociate de prejudiciere ireversibilă a mediului și a climei; să invite UE să adopte de urgență Directiva privind diligența necesară a întreprinderilor pentru a trage la răspundere întreprinderile europene atunci când activitățile lor sunt legate de astfel de încălcări;

2.   încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, și, spre informare, Uniunii Africane, Autorității Interguvernamentale pentru Dezvoltare și ONU.

---

(1)  JO C 385, 22.9.2021, p. 24.

(2)  JO C 494, 8.12.2021, p. 80.

(3)  JO C 224, 8.6.2022, p. 99.

(4)  JO C 117, 11.3.2022, p. 114.

(5)  JO C 336, 2.9.2022, p. 14.

(6)  JO C 425, 20.10.2021, p. 132.

(7)  JO C 132, 24.3.2022, p. 205.

(8)  JO C 465, 17.11.2021, p. 154.

(9)  JO C 202, 28.5.2021, p. 54.

(10)  JO C 395, 29.9.2021, p. 50.

(11)  JO C 50, 9.2.2018, p. 57.

(12)  JO C 307, 30.8.2018, p. 92.

(13)  JO C 76, 28.2.2018, p. 35.

(14)  JO C 294, 23.7.2021, p. 8.

---

III Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 4 oktombrie 2022

| 14.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 132/130 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 132/130

---

P9_TA(2022)0332

Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 851/2004 de creare a unui Centru European de prevenire și control al bolilor (COM(2020)0726 – C9-0366/2020 – 2020/0320(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 132/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0726), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0726),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 168 alineatul (5) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0366/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 168 alineatul (5) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0366/2020),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul motivat prezentat de către Senatul Franței în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat prezentat de către Senatul Franței în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 aprilie 2021 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 aprilie 2021 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 7 mai 2021 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 7 mai 2021 (2),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 8 decembrie 2021, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 8 decembrie 2021, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru bugete, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru bugete,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A9-0253/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A9-0253/2021),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 286, 16.7.2021, p. 109.

(2)  JO C 300, 27.7.2021, p. 76.

(3)  Prezenta poziție înlocuiește amendamentele adoptate la 14 septembrie 2021 (Texte adoptate, P9_TA(2021)0376).

---

P9_TC1-COD(2020)0320

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 851/2004 de creare a unui Centru European de prevenire și control al bolilor

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2370.)

---

| 14.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 132/132 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 132/132

---

P9_TA(2022)0333

Amenințările transfrontaliere grave pentru sănătate ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind amenințările transfrontaliere grave pentru sănătate și de abrogare a Deciziei nr. 1082/2013/UE (COM(2020)0727 – C9-0367/2020 – 2020/0322(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 132/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0727), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0727),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 168 alineatul (5) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0367/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 168 alineatul (5) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0367/2020),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul motivat prezentat de către Senatul Franței în conformitate cu Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat prezentat de către Senatul Franței în conformitate cu Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 aprilie 2021 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 aprilie 2021 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 7 mai 2021 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 7 mai 2021 (2),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 29 iunie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 29 iunie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A9-0247/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A9-0247/2021),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 286, 16.7.2021, p. 109.

(2)  JO C 300, 27.7.2021, p. 76.

(3)  Prezenta poziție înlocuiește amendamentele adoptate la 14 septembrie 2021 și 11 noiembrie 2021 (Texte adoptate, P9_TA(2021)0377 și P9_TA(2021)0449).

---

P9_TC1-COD(2020)0322

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind amenințările transfrontaliere grave pentru sănătate și de abrogare a Deciziei nr. 1082/2013/UE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2371.)

---

| 14.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 132/133 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 132/133

---

P9_TA(2022)0336

Măsuri de gestionare, conservare și control aplicabile în zona de competență a Comisiei Tonului din Oceanul Indian (IOTC) ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor măsuri de gestionare, conservare și control aplicabile în zona de competență a Comisiei Tonului din Oceanul Indian (IOTC) și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (CE) nr. 1984/2003 și (CE) nr. 520/2007 ale Consiliului (COM(2021)0113 – C9-0095/2021 – 2021/0058(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 132/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2021)0113), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2021)0113),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0095/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0095/2021),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 9 iunie 2021 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 9 iunie 2021 (1),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 22 iunie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 22 iunie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A9-0312/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A9-0312/2021),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 341, 24.8.2021, p. 106.

---

P9_TC1-COD(2021)0058

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor măsuri de gestionare, conservare și control aplicabile în zona de competență a Comisiei Tonului din Oceanul Indian (IOTC) și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (CE) nr. 1984/2003 și (CE) nr. 520/2007 ale Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2343.)

---

| 14.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 132/134 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 132/134

---

P9_TA(2022)0337

Asistență flexibilă pentru teritorii (FAST-CARE) ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 și a Regulamentului (UE) 2021/1060 în ceea ce privește o flexibilitate suplimentară pentru a aborda consecințele agresiunii militare a Federației Ruse FAST (Asistență flexibilă pentru teritorii) – CARE (COM(2022)0325 – C9-0218/2022 – 2022/0208(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 132/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0325), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0325),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 177 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0218/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 177 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0218/2022),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 20 iulie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 20 iulie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A9-0232/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A9-0232/2022),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0208

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1303/2013 și (UE) 2021/1060 în ceea ce privește o flexibilitate suplimentară FAST (Asistență flexibilă pentru teritorii) – CARE pentru a aborda consecințele agresiunii militare a Federației Ruse

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2039.)

---

| 14.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 132/135 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 132/135

---

P9_TA(2022)0338

Directiva privind echipamentele radio: un încărcător comun pentru dispozitivele electronice ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2014/53/UE privind armonizarea legislației statelor membre referitoare la punerea la dispoziție pe piață a echipamentelor radio (COM(2021)0547 – C9-0366/2021 – 2021/0291(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 132/21)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2021)0547), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2021)0547),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0366/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0366/2021),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 8 decembrie 2021 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 8 decembrie 2021 (1),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 29 iunie 2022, de a aproba poziția Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 29 iunie 2022, de a aproba poziția Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A9-0129/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A9-0129/2022),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 152, 6.4.2022, p. 82.

---

P9_TC1-COD(2021)0291

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 octombrie 2022 în vederea adoptării Directivei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2014/53/UE privind armonizarea legislației statelor membre referitoare la punerea la dispoziție pe piață a echipamentelor radio

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2022/2380.)

---

| 14.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 132/136 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 132/136

---

P9_TA(2022)0340

Ghișeul unic al UE pentru vămi ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Mediului aferent ghișeului unic al Uniunii Europene pentru vămi și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 952/2013 (COM(2020)0673 – C9-0338/2020 – 2020/0306(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 132/22)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0673), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0673),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolele 33, 114 și 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0338/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolele 33, 114 și 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0338/2020),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 24 martie 2021 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 24 martie 2021 (1),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 15 iunie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 15 iunie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru comerț internațional, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru comerț internațional,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A9-0279/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A9-0279/2021),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 220, 9.6.2021, p. 62.

---

P9_TC1-COD(2020)0306

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a mediului aferent ghișeului unic al Uniunii Europene pentru vămi și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 952/2013

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2399.)

---

| 14.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 132/137 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 132/137

---

P9_TA(2022)0341

Statistici referitoare la factorii de producție și producția agricolă ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile referitoare la factorii de producție și producția agricolă, de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1165/2008, (CE) nr. 543/2009, (CE) nr. 1185/2009 și a Directivei 96/16/CE a Consiliului (COM(2021)0037 – C9-0009/2021 – 2021/0020(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 132/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2021)0037), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2021)0037),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 338 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0009/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 338 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0009/2021),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 17 iunie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 17 iunie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A9-0285/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A9-0285/2021),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aprobă declarația comună a Parlamentului și a Consiliului anexată la prezenta rezoluție, care va fi publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție, care va fi publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

P9_TC1-COD(2021)0020

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile referitoare la factorii de producție și la producția agricolă, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 617/2008 al Comisiei și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1165/2008, (CE) nr. 543/2009 și (CE) nr. 1185/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Directivei 96/16/CE a Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2379.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

DECLARAȚIE COMUNĂ A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI ÎN LEGĂTURĂ CU REGULAMENTUL (UE) 2022/2379, ÎN CEEA CE PRIVEȘTE IMPORTANȚA INSTITUIRII ÎN TOATE STATELE MEMBRE A UNEI EVIDENȚE PĂSTRATE DE AUTORITĂȚILE NAȚIONALE COMPETENTE PRIVIND UTILIZAREA PRODUSELOR DE PROTECȚIE A PLANTELOR ÎN AGRICULTURĂ

Ca parte a Pactului verde european, Strategia „De la fermă la consumator” și Strategia în domeniul biodiversității evidențiază necesitatea unei tranziții către un sistem alimentar sustenabil, în special prin reducerea utilizării pesticidelor și a riscurilor asociate acestora cu 50 % până în 2030 și prin creșterea agriculturii ecologice și a elementelor de peisaj bogate în biodiversitate pe terenurile agricole.

În temeiul Regulamentului (UE) 2022/2379 al Parlamentului European și al Consiliului (1) (SFPPA), colectarea completă de date privind utilizarea produselor de protecție a plantelor de către utilizatorii profesioniști într-o activitate agricolă, care reprezintă o acoperire de 95 % din utilizarea în fiecare stat membru, poate fi realizată numai dacă, în temeiul dreptului Uniunii, utilizatorilor profesioniști de produse de protecție a plantelor li se aplică o cerință legală de a-și transmite evidențele în format electronic către autoritățile naționale competente.

Parlamentul European și Consiliul recunosc importanța introducerii unei astfel de cerințe în legislația Uniunii și se angajează să colaboreze în acest scop.

DECLARAȚIA COMISIEI CU PRIVIRE LA REGULAMENTUL (UE) 2022/2379, ÎN CEEA CE PRIVEȘTE ACTIVITĂȚILE ÎN CURS DE DESFĂȘURARE CARE VIZEAZĂ ASIGURAREA DISPONIBILITĂȚII ÎN FORMAT ELECTRONIC A EVIDENȚELOR CARE TREBUIE PĂSTRATE DE UTILIZATORII PROFESIONIȘTI AI PRODUSELOR DE PROTECȚIE A PLANTELOR ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 67 ALINEATUL (1) DIN REGULAMENTUL (CE) NR. 1107/2009

Potrivit Pactului verde european și strategiei „De la fermă la consumator”, reducerea utilizării pesticidelor chimice și a riscului acestora reprezintă un obiectiv-cheie pentru Uniune. Pentru a asigura politici eficace și cu impact semnificativ, sunt esențiale date solide și cuprinzătoare privind utilizarea pesticidelor la nivel de fermă. Activitățile în curs de desfășurare care vizează asigurarea disponibilității în format electronic a evidențelor păstrate de utilizatorii profesioniști ai produselor de protecție a plantelor au un rol important pentru punerea în aplicare a obligațiilor de raportare privind pesticidele, care figurează în Regulamentul (UE) 2022/2379 al Parlamentului European și al Consiliului (2) (SFPPA).

Prin urmare, Comisia a pregătit un proiect de regulament de punere în aplicare al Comisiei, în temeiul articolului 67 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (3), în ceea ce privește conținutul și formatul evidențelor referitoare la utilizarea produselor de protecție a plantelor care trebuie păstrate de utilizatorii profesioniști în conformitate cu articolul 67 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009.

În cazul în care va fi adoptat astfel cum se prevede în prezent, regulamentul de punere în aplicare respectiv va reglementa în detaliu păstrarea evidențelor necesară în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009, inclusiv prin identificarea elementelor care trebuie înregistrate de utilizatorii profesioniști și prin asigurarea faptului că evidențele respective vor fi disponibile în format electronic cel târziu de la 1 ianuarie 2025.

Proiectul regulamentului de punere în aplicare respectiv se află în prezent în dezbatere în cadrul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale (secțiunea „Produse fitofarmaceutice – Legislație”). Comisia intenționează să solicite, în lunile următoare, avizul comitetului în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (4).

Comisia intenționează să adopte regulamentul de punere în aplicare respectiv înainte de sfârșitul anului 2022.

---

(1)  Regulamentul (UE) 2022/2379 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 noiembrie 2022 privind statisticile referitoare la factorii de producție și producția agricolă, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 617/2008 al Comisiei și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1165/2008, (CE) nr. 543/2009, (CE) nr. 1185/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Directivei 96/16/CE a Consiliului (JO L 315, 7.12.2022, p. 1).

(2)  Regulamentul (UE) 2022/2379 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 noiembrie 2022 privind statisticile referitoare la factorii de producție și producția agricolă, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 617/2008 al Comisiei și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1165/2008, (CE) nr. 543/2009, (CE) nr. 1185/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Directivei 96/16/CE a Consiliului (JO L 315, 7.12.2022, p. 1).

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (JO L 309, 24.11.2009, p. 1).

(4)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

---

| 14.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 132/139 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 132/139

---

P9_TA(2022)0342

Modificarea anexelor IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 privind poluanții organici persistenți ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anexelor IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 al Parlamentului European și al Consiliului privind poluanții organici persistenți (COM(2021)0656 – C9-0396/2021 – 2021/0340(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 132/24)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2021)0656), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2021)0656),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0396/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0396/2021),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 8 decembrie 2021 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 8 decembrie 2021 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 29 iunie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 29 iunie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A9-0092/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A9-0092/2022),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  JO C 152, 6.4.2022, p. 197.

(2)  Prezenta poziție înlocuiește amendamentele adoptate la 3 mai 2022 (Texte adoptate, P9_TA(2022)0130).

---

P9_TC1-COD(2021)0340

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anexelor IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 privind poluanții organici persistenți

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2400.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarația Comisiei

Declarația Comisiei cu ocazia adoptării Regulamentului (UE) 2022/2400 (1)
  , privind includerea codului de identificare a deșeurilor 17 05 04„sol și pietre, altele decât cele specificate la 17 05 03” în partea 2 din anexa V la Regulamentul (UE) 2019/1021

Includerea în partea 2 din anexa V a codului de identificare a deșeurilor pentru „sol și pietre, altele decât cele specificate la 17 05 03” nu ar trebui înțeleasă ca favorizând eliminarea solului ca deșeu în detrimentul decontaminării pentru a preveni generarea de deșeuri.

În cazul în care eliminarea oferă cea mai bună opțiune de gestiune de mediu a deșeurilor, derogarea excepțională de la tratarea distructivă face obiectul cerințelor prevăzute la articolul 7 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2019/1021.

---

(1)  Regulamentul (UE) 2022/2400 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 noiembrie 2022 de modificare a anexelor IV și V la Regulamentul (UE) 2019/1021 privind poluanții organici persistenți (JO L 317, 9.12.2022, p. 24).

---

Joi, 6 oktombrie 2022

| 14.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 132/141 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 132/141

---

P9_TA(2022)0348

Obligațiile de utilizare a sloturilor orare pe aeroporturile Uniunii: reducere temporară ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 octombrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 95/93 al Consiliului în ceea ce privește reducerea temporară a obligațiilor de utilizare a sloturilor orare pe aeroporturile comunitare ca urmare a pandemiei de COVID-19 (COM(2022)0334 – C9-0225/2022 – 2022/0214(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 132/25)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0334), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0334),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 91 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0225/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 91 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0225/2022),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 22 septembrie 2022 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 22 septembrie 2022 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere articolele 59 și 163 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 59 și 163 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

P9_TC1-COD(2022)0214

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 octombrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 95/93 al Consiliului în ceea ce privește reducerea temporară a obligațiilor de utilizare a sloturilor orare pe aeroporturile din Uniune ca urmarea a unei situații epidemiologice sau a unei agresiuni militare

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2038.)

---